2006R1995 — SL — 22.08.2006 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES, EURATOM) št. 1995/2006

z dne 13. decembra 2006

o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 279 Pogodbe, ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 183 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 4 ) (v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“), določa zakonsko podlago reforme finančnega poslovodenja. Zato bi bilo treba njene osnovne elemente ohraniti in okrepiti. Zlasti bi bilo treba okrepiti preglednost s predložitvijo informacij o upravičencih sredstev Skupnosti. Poleg tega bi bilo treba proračunska načela, ki jih vzpostavlja, spoštovati v vseh zakonodajnih aktih in od katerih bi bilo treba kar se da malo odstopati. (2) Praktične izkušnje so pokazale, da bi bile potrebne določene spremembe finančne uredbe za lažje izvrševanje proračuna in doseganje osnovnih ciljev politik ter za prilagoditev nekaterih zahtev glede postopka in dokazil, zato da bodo bolj sorazmerne s povezanimi tveganji in stroški, v skladu z načelom sorazmernosti iz tretjega pododstavka člena 5 Pogodbe ES. (3) Vse spremembe bi morale prispevati k doseganju ciljev reform Komisije in pripomoči k izboljšanju ali zagotavljanju dobrega finančnega poslovodenja, s čimer bodo pripomogle k oblikovanju razumnega zagotovila zakonitosti in pravilnosti finančnih poslov. (4) Treba bi bilo upoštevati določbe o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna iz temeljnih aktov, ki bodo sprejeti za obdobje 2007 do 2013, da se zagotovi skladnost med temi akti in finančno uredbo. (5) Treba bi bilo pojasniti, da dobro finančno poslovodenje zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter opredeliti glavne lastnosti in cilje notranje kontrole. (6) Za zagotovitev preglednosti uporabe sredstev, ki izhajajo iz proračuna, je treba, z določenimi omejitvami, potrebnimi za zavarovanje legitimnih javnih in zasebnih interesov, omogočiti dostop do informacij o upravičencih do teh sredstev in pri tem upoštevati posebno proračunsko obdobje za Evropski kmetijski jamstveni sklad. (7) V zvezi z načelom enotnosti proračuna bi bilo treba poenostaviti pravilo, ki se nanaša na obresti iz predhodnega financiranja. Upravna obremenitev pri izterjavi teh obresti je nesorazmerna z želenim ciljem, zato bi bilo bolj učinkovito, da bi se znesek obresti odpisal od končnega izplačila upravičencu. (8) V zvezi z načelom enoletnosti bi bilo treba uvesti več prožnosti in preglednosti za izpolnjevanje operativnih potreb. Prenos odobrenih proračunskih sredstev bi moral biti izjemoma dovoljen v primeru odhodkov za neposredna plačila kmetom v skladu z novim Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom (EKJS), ustanovljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 5 ). (9) Zahtevki za plačila iz držav članic po novih kmetijskih uredbah bodo najštevilnejši na začetku proračunskega leta n. Zato bi bilo treba najvišjo mejno vrednost za vnaprejši prevzem obveznosti za EKJS (od 15. novembra leta n-1) za kritje rutinskih poslovodnih izdatkov (v breme proračuna za leto n) povišati na tri četrtine ustreznih odobrenih proračunskih sredstev iz zadnjega sprejetega proračuna za kmetijstvo. V zvezi z mejo za vnaprejšnji prevzem obveznosti za upravne odhodke bi bilo treba besedilo spremeniti tako, da se sklicuje na odobrena proračunska sredstva, o katerih odloča proračunski organ, s tem pa so prerazporeditve odobrenih proračunskih sredstev izključene. (10) Uporaba nediferenciranih odobrenih proračunskih sredstev za veterinarske ukrepe, ki bremenijo EKJS, čezmerno ovira izvrševanje takšnih ukrepov, zlasti pri omejitvah možnosti za prenose. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo diferenciranih odobrenih proračunskih sredstev za takšne odhodke, saj je to bolj v skladu z večletno naravo ukrepov. (11) V zvezi z načelom univerzalnosti bi bilo treba seznamu namenskih prejemkov dodati dve točki. Prvič, kot je to zdaj že možno pri določenih raziskovalnih programih, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da v obliki namenskih prejemkov vplačajo ad hoc prispevke za projekte v okviru programov s področja zunanjih odnosov, ki jih upravlja Komisija. Drugič, prihodke iz prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali so izločeni, bi bilo treba obravnavati kot namenske prejemke, da bi tako odredbodajalce spodbudili, naj za odprodajo pridobijo najboljšo ceno. (12) Po trenutni ureditvi mora proračunski organ Komisiji najprej odobriti prejemek vsakršne donacije, kot so darila ali volila, ki pomenijo finančno obremenitev. V izogib nepotrebnim in okornim postopkom bi morala biti odobritev obvezna samo v primerih, ko donacije presegajo določeno vrednost in vključujejo precejšnje stroške. (13) Treba bi bilo poenostaviti in v nekaterih točkah pojasniti pravila o prerazporejanju odobrenih proračunskih sredstev, saj so se v praksi pokazala kot okorna ali nejasna. (14) Zaradi boljše učinkovitosti bi bilo treba Komisiji dovoliti, da se samostojno odloča o prerazporejanju iz rezerv v primerih, ko v času priprave proračuna za zadevni ukrep ne obstaja noben temeljni akt, vendar pa je temeljni akt sprejet v danem letu. (15) Pravila o prerazporeditvi proračunskih sredstev za upravo Komisije bi bilo treba prilagoditi novi zgradbi k dejavnostim usmerjenega proračuna („activity-based budgeting“ (ABB)). Zato bi bilo treba predvideti določbo za izjemo od „postopka priglasitve“. V zadnjem mesecu proračunskega leta bi bilo treba Komisiji dovoliti, da se samostojno odloča o prerazporejanju odobrenih proračunskih sredstev v zvezi z odhodki za zaposlene, z določenimi omejitvami. (16) Nekatere člene finančne uredbe bi bilo treba spremeniti zaradi ukinitve rezerve, povezane s posojili in jamstvi za posojila Skupnosti tretjim državam, ter zaradi sprejetja novega mehanizma oblikovanja rezervacij za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. (17) Za hitrejšo sprostitev sredstev v izjemnih primerih mednarodne humanitarne nesreče in krize, ki se zgodijo na koncu proračunskega leta, bi bilo treba Komisiji dovoliti, da neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so zagotovljena pod ustrezno postavko večletnega finančnega okvira samostojno prerazporedi na ustrezna proračunska področja. (18) V zvezi s proračunskim postopkom se je zahteva iz finančne uredbe po objavi proračuna v dveh mesecih po njegovem sprejetju izkazala za nerealno, rok treh mesecev bi bil bolj izvedljiv. V finančno uredbo bi bilo treba vnesti pojem „izjava o dejavnosti“, da bi tako eden od ključnih elementov ABB postal uraden, vsebino teh izjav pa bi bilo treba natančneje opredeliti, da bi se lahko uporabili v praksi. Roki plačil bi morali biti vključeni v delovne dokumente, ki spremljajo predhodni predlog proračuna in so navedeni v finančni uredbi, namesto v sam proračun, saj niso pomembni za proračunske postopke in predstavljajo nepotrebno breme. (19) V zvezi z izvrševanjem proračuna se zdijo potrebne nekatere spremembe, da se bolje odrazijo posebnosti skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). Zaradi pravne jasnosti je treba vrste temeljnih aktov, ki se lahko izberejo v skladu s Pogodbo ES in na podlagi naslovov V in VI PEU, določiti v finančni uredbi in ne v izvedbenih pravilih. Poleg tega je treba dodati posebno določbo, da se ustrezno navedejo vrste pripravljalnih ukrepov, ki jih je mogoče sprejeti na področju SZVP. (20) V zvezi z metodami upravljanja je zaradi jasnosti treba preoblikovati ustrezni člen finančne uredbe. Treba je tudi odpraviti omejitev deljenega upravljanja na Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS) in strukturne sklade, saj se bodo zdaj pod deljenim upravljanjem izvajali dodatni programi. Zahteve glede skupnega upravljanja bi bilo treba pojasniti. Ustrezne določbe finančne uredbe bi bilo treba dopolniti tako, da kot organa Skupnosti, ki ju Komisija lahko pooblasti za izvajanje nalog, vključuje zlasti Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad. Merila iz finančne uredbe glede uporabe nacionalnih organov javnega sektorja bi bilo treba poenostaviti za lažjo uporabo in za izpolnjevanje naraščajočih operativnih potreb, obseg te določbe pa bi bilo treba razširiti na mednarodne javne organe. Finančna uredba bi morala prav tako pojasniti položaj posebnih svetovalcev ali vodij misij, ki jih imenuje Svet za vodenje določenih ukrepov v okviru SZVP. (21) Podrobneje bi bilo treba določiti odgovornost držav članic pri deljenem upravljanju, da bi upoštevali tekoče razprave med institucijami glede postopka razrešnice in uvedbe ustreznih nadzornih sistemov, kar bi odražalo vzajemno odgovornost držav članic in Komisije. Ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ( 6 ), bi morale države članice obvezno pripraviti letni povzetek razpoložljivih revizij in izjav v zvezi s sredstvi pod deljenim upravljanjem. (22) Treba bi bilo spremeniti prepoved iz finančne uredbe glede prenašanja nalog izvrševanja proračuna na zasebne subjekte, saj se je pokazalo, da so pogoji te prepovedi neupravičeno strogi. Omogočiti bi bilo treba, na primer, da Komisija uporabi storitve potovalne agencije ali organizatorja konferenc, da ti prevzamejo povračilo stroškov udeležencev na konferencah, pri čemer zasebno podjetje ne uporablja nobenih diskrecijskih pooblastil. (23) Omogočiti bi bilo treba, da več institucij ustanovi skupne komisije za finančne nepravilnosti. (24) Pojasniti bi bilo treba odgovornost računovodje za potrjevanje računovodskih izkazov na osnovi finančnih informacij, ki mu jih predložijo odredbodajalci. V ta namen bi bilo treba računovodja pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme pooblaščeni odredbodajalec, in po potrebi za izražanje pridržkov. (25) Pojasniti bi bilo treba odnos med notranjim revizorjem Komisije in organi, ki jih ustanovijo Skupnosti. Ti organi bi morali imeti svoje lastne službe notranje revizije, ki bi bile odgovorne svojim upravnim odborom, notranji revizor Komisije pa poroča kolegiju komisarjev o postopkih in sistemih Komisije. Notranji revizor Komisije bi moral samo obvezno potrditi, da službe notranje revizije organov ustrezajo mednarodnim standardom, za kar bi moral revizor imeti možnost, da izvede presojo kakovosti dejavnosti notranje revizije. (26) Treba bi bilo uvesti rok zastaranja veljavnosti terjatev. Za razliko od številnih držav članic za Skupnost ne velja rok zastaranja, po katerem finančne terjatve po določenem času zastarajo. Prav tako Skupnost ni omejena z rokom zastaranja pri svojih terjatvah do tretjih oseb. Uvedba takega roka zastaranja ustreza dobremu finančnemu poslovodenju. (27) Finančna uredba bi morala odražati pomen okvirnih pogodb za vodenje javnih naročil. Morala bi spodbujati uporabo medinstitucionalnih postopkov za oddajo naročil ter dopustiti možnost skupnih postopkov za oddajo naročil med institucijo in naročnikom iz države članice. (28) Treba bi bilo izvesti določene tehnične spremembe, da bi zagotovili popolno skladnost terminologije finančne uredbe s tisto iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( 7 ). Možnost, ki jo navedena direktiva dovoljuje državam članicam, da določijo posebne postopke za javna naročila, označena kot tajna, če morajo njihovo izvedbo spremljati posebni varnostni ukrepi, ali kadar tako zahteva zaščita države, bi morala biti dosegljiva institucijam Skupnosti. (29) V skladu z Direktivo 2004/18/ES je treba pojasniti pravila glede izključitve iz postopka za oddaje naročila. Poleg tega bi bilo zaradi pravne varnosti in sorazmernosti v finančni uredbi treba določiti najdaljše obdobje izključitve. V skladu z Direktivo 2004/18/ES je treba narediti izjemo od pravil o izključitvi za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji bodisi od dobavitelja blaga, ki končuje poslovne dejavnosti, ki gre v dokončno likvidacijo ali od stečajnega upravitelja, če se s tem strinjajo upniki ali po podobnem postopku po nacionalni zakonodaji. (30) V finančni uredbi bi morala biti določena obveznost, da kandidati ali ponudniki v postopkih naročil dokažejo, če se to od njih zahteva, lastništvo oziroma upravljanje, nadzor in pooblastilo za zastopanje pravne osebe, ki je predložila ponudbo, ali da njihovi podizvajalci niso v kateri od situacij iz člena 93 finančne uredbe. Od ponudnikov se ne bi smelo zahtevati potrdila, da niso v kateri od situacij, ki bi povzročale izključitev, kadar sodelujejo pri postopku za oddajo naročil z zelo nizko vrednostjo. (31) Zaradi večje učinkovitosti postopkov za oddajo javnih naročil bi morala biti baza podatkov izključenih kandidatov ali ponudnikov skupna za institucije, izvajalske agencije in organe iz finančne uredbe. (32) Zaradi upoštevanja interesov neuspešnih ponudnikov je primerno, da se zagotovi, da se naročilo iz Direktive 2004/18/ES ne more podpisati pred koncem razumnega obdobja mirovanja. (33) Treba bi bilo pojasniti obveznost institucij, da prekinejo postopek naročila ali pogodbo v skladu s finančno uredbo v primerih goljufije in nepravilnosti, zato da bodo ustrezne določbe te uredbe lažje izvedljive. (34) V zvezi z donacijami je treba poenostaviti pravila. Zahteve za preverjanja in jamstva bi morale biti bolj sorazmerne s povezanimi finančnimi tveganji. Opredelitev donacij je treba pojasniti zlasti glede financiranja, povezanega z dejavnostmi posojanja ali lastništvom deležev in odhodki v zvezi s trgi z ribiškimi proizvodi. Zaradi izboljšanja upravljanja donacij in poenostavitve postopkov bi bilo treba omogočiti dodelitev donacij bodisi z odločbami institucije bodisi s pisnimi sporazumi z upravičenci. (35) Zaradi jasnosti in preglednosti bi bilo treba poleg bolj tradicionalne metode povračila stroškov, ki so dejansko nastali, odobriti uporabo pavšalnih izplačil in pavšalnih zneskov. (36) Zaradi pravne jasnosti bi bilo treba izjeme od pravila neprofitnosti, ki so trenutno določene v izvedbenih pravilih, vključiti v finančno uredbo. Poleg tega bi bilo treba pojasniti, da je namen dodeljevanja donacij določenim ukrepom pomagati okrepiti finančno sposobnost ali ustvariti dohodek. (37) Pravilo, da bi morale biti donacije dodeljene na podlagi objavljenih razpisov, se je izkazalo kot dobro. Toda izkušnje so pokazale, da zaradi narave ukrepa v določenih primerih pri izboru upravičencev tega ni mogoče upoštevati, in bi jih zato morali biti izvzeti iz tega pravila. (38) Treba bi bilo prilagoditi pravilo, da za isti ukrep nobenemu upravičencu ne bi smela biti dodeljena več kot ene donacija. Nekateri temeljni akti dejansko omogočajo kombiniranje financiranja Skupnosti in takšni primeri bi lahko v prihodnosti bili še pogostejši, da bi zagotovili učinkovitost odhodkov. Vendar pa bi bilo treba v finančni uredbi jasno zapisati, da se isti stroški iz proračuna Skupnosti ne financirajo dvakrat. (39) Pravilo, da se sporazum o donaciji za poslovanje ne sme podpisati več kakor štiri mesece po začetku proračunskega leta upravičenca, se je izkazalo kot neupravičeno togo. Zato bi bilo treba ta rok podaljšati na šest mesecev. (40) Zaradi poenostavitve v primeru donacij za poslovanje, ki bodo prevzele obliko pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja, se črta pravilo, da je treba donacije postopno zmanjševati. (41) Treba bi bilo odpraviti določene omejitve o upravičenosti upravičencev, da se omogočijo donacije fizičnim osebam in določenim vrstam združenj, ki niso pravne osebe. V skladu z načelom sorazmernosti se lahko odredbodajalec za donacije zelo nizkih vrednosti vzdrži zahteve, da vlagatelji potrdijo, da niso v kateri od situacij za izključitev na podlagi ustreznih določb finančne uredbe. (42) Čeprav bodo donacije še vedno dodeljene na podlagi meril za izbor in dodelitev, v praksi ni nobene potrebe po tem, da bi ta merila ovrednotila komisija, posebej ustanovljena v ta namen, in zato bi bilo treba to zahtevo odpraviti. (43) V zvezi s standardi naročil, ki jih morajo uporabiti upravičenci donacij, je obstoječe pravilo finančne uredbe nejasno in bi ga bilo treba poenostaviti. Poleg tega bi bilo treba izrecno določiti primere, v katerih izvedba ukrepa zahteva finančno podporo tretjim osebam. (44) V zvezi s pravili o računovodstvu in zaključnem računu bi morala finančna uredba omogočati, da računovodja Komisije v skladu z mednarodnimi standardi ugotovi, kateri drugi organi, poleg tistih, ki prejemajo subvencije Skupnosti, spadajo v okvir konsolidacije. S tem se razume, da konsolidacija zaključnih računov ne pomeni prerazporeditve sredstev od organov, ki se sami financirajo, v splošni proračun Evropske unije in tudi ne vpliva na njihovo finančno in operativno neodvisnost ter na postopke razrešnice za njihove zaključne račune. (45) Zaradi vzpostavitve EKJS, ki bo od 1. januarja 2007 glede financiranja tržnih ukrepov nadomestil Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS), je treba prilagoditi terminologijo finančne uredbe. Prav tako je treba pojasniti, da se začasne proračunske obveznosti lahko prevzamejo kasneje kot v rednem dvomesečnem roku po prejetju poročila o izvrševanju izdatkov države članice, če se pričakuje odločitev o prerazporeditvi odobrenih proračunskih sredstev. Posebne določbe finančne uredbe o prerazporeditvi je treba zapisati bolj jasno. (46) Prav tako je treba terminologijo prilagoditi tako, da se bo sklicevalo samo na strukturne sklade, Kohezijski sklad, Sklad za ribištvo in Sklad za razvoj podeželja. Črtati bi bilo treba sklicevanja na pred-pristopne strukturne ukrepe (ISPA) in kmetijske ukrepe (SAPARD), saj spadajo pod decentralizirano upravljanje s strani tretjih držav v skladu s finančno uredbo in se bodo še naprej izvajali na skorajda enak način kot sedaj. V zvezi s ponovnim dajanjem na voljo sproščenih proračunskih sredstev bi bilo treba, v skladu z novimi temeljnimi akti za strukturne ukrepe v obdobju od 2007 do 2013, ki urejajo primer višje sile, v finančni uredbi obdržati določbo samo za primere, v katerih je očitno napako mogoče pripisati Komisiji. (47) V finančni uredbi je treba dodati določbo o namenskih prejemkih iz prenehanja Evropske skupnosti za premog in jeklo in o zagotovitvi ustreznih proračunskih sredstvih. (48) Omogočiti je treba, da so odobrena proračunska sredstva, ki so bila sproščena zaradi celotne ali delne neizvedbe projektov, za katere so bila namenjena, znova na voljo. Toda za to bi morali veljati strogi pogoji in samo na področju raziskovanja, saj raziskovalni projekti predstavljajo večje finančno tveganje kot projekti z drugih področij politik. (49) V zvezi z zunanjimi ukrepi bi bilo treba pojasniti, da morajo biti v skladu z obstoječo prakso postopki za dodelitev donacij, ki jih v primeru decentraliziranega upravljanja uporabljajo tretje države, določeni v finančnih sporazumih, sklenjenimi s temi državami. Uporablja se „pravilo n+3“, po katerem morajo biti posamezne pogodbe in sporazumi o izvajanju takšnih finančnih sporazumov sklenjeni najpozneje tri leta po datumu sklenitve finančnega sporazuma. Predvideti bi bilo treba posebna pravila za decentralizirano upravljanje večletnih programov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za pred-pristopno pomoč (IPA) ( 8 ) in Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ( 9 ). (50) Zaradi lažjega upravljanja bi bilo treba institucijam dovoliti, da prenesejo pooblastila odredbodajalca na direktorje med-institucionalnih evropskih uradov za upravljanje odobrenih proračunskih sredstev, ki spadajo v njihov zadevni del proračuna. Da se pojasni nadaljnje prenose pooblastil odredbodajalca s strani direktorjev uradov, bi bilo treba nekoliko preoblikovati ustrezne člene finančne uredbe, vendar bi morala njihova vsebina ostati nespremenjena. (51) Pojasniti bi bilo treba postopek, po katerem proračunski organ lahko objavi mnenje o projektu gradnje. (52) Z zaporednimi okvirnimi raziskovalnimi programi so bila poenostavljena pravila za izbiro zunanjih strokovnjakov za ovrednotenje predlogov ali vlog za donacijo ter za tehnično pomoč za nadaljnje ukrepanje in ovrednotenje financiranih projektov, kar je olajšalo delo Komisije. Ta postopek bi bilo treba določiti tudi za vse druge programe. (53) Dodati bi bilo treba prehodne določbe. Prva prehodna določba zadeva ponovno dajanje na voljo sproščenih odobrenih proračunskih sredstev, ki ustrezajo prevzetim obveznostim iz programskega obdobja strukturnih skladov 2000–2006, za kar naj bi se do zaključka pomoči še naprej uporabljal primer višje sile, kot je določeno v sedanji finančni uredbi. Tako bi preprečili motnje v obstoječem sistemu, saj se višja sila v Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ( 10 ) obravnava drugače. Treba je dodati drugo prehodno določbo, da se uredi izvajanje določb o centralni bazi podatkov, namenjeni izključitvi iz postopkov za oddajo naročil in dodelitev donacij. Treba je dodati zadnjo prehodno določbo, da se uredi neporavnane obveznosti Skupnosti, ki jih je treba poravnati, da se zaključi pomoč iz uredb o strukturnih skladov in o Kohezijskem skladu za programsko obdobje 2000–2006. Za odobrena proračunska sredstva v zvezi z odhodki iz poslovanja, je treba ohraniti možnost, da jih Komisija prerazporedi iz enega naslova v drugega, pod pogojem, da so zadevna odobrena proračunska sredstva namenjena istemu cilju. Podobno lahko Komisija še naprej prerazporeja sredstva iz enega naslova v drugega, če so zadevna odobrena proračunska sredstva povezana s pobudami Skupnosti ali tehnično pomočjo ter inovativnimi ukrepi, pod pogojem, da se prerazporedijo na istovrstne ukrepe. To na primer pomeni prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev z ene pobude Skupnosti na drugo pobudo iz drugega naslova. (54) Zato bi bilo treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 ustrezno spremeniti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 se spremeni, kakor sledi:

1. v členu 1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu ‚proračun‘, ter pripravo in revizijo zaključnega računa.“;

2. člen 3 se nadomesti z naslednjim: „Člen 3 Proračun se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je določeno v tej uredbi.“;

3. v členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. S pridržkom člena 5a ter členov 18 in 74 se obresti iz sredstev, ki so last Skupnosti, vpišejo v proračun kot razni prihodki.“;

4. v poglavju 1 naslova II prvega dela se vstavi naslednji člen 5a: „Člen 5a 1. Obresti iz plačil predhodnega financiranja se pripišejo zadevnemu programu ali ukrepu in odštejejo od plačila razlike zneska, ki se dolguje upravičencu. V uredbi o določbah za izvajanje te uredbe, v nadaljevanju ‚izvedbene določbe‘, se določijo primeri, v katerih odgovorni odredbodajalec izjemoma letno izterja takšne obresti. Te obresti se nato vpišejo v proračun kot razni prihodki. 2. Obresti se ne izplačajo Skupnostim v naslednjih primerih: (a) predhodno financiranje, ki po izvedbenih določbah ne predstavlja znatnega zneska; (b) predhodno financiranje, plačano po pogodbi za oddajo naročila v smislu člena 88; (c) predhodno financiranje, plačano državam članicam; (d) predhodno financiranje, plačano v sklopu pred-pristopne pomoči; (e) akontacije, plačane članom institucij in osebju v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu ‚kadrovski predpisi‘; (f) predhodno financiranje, plačano v okviru skupnega upravljanja iz točke (c) člena 53(1).“;

5. člen 9 se spremeni, kakor sledi: (a) v uvodnem stavku odstavka 2 se besede „Sredstva za prevzem obveznosti v okviru diferenciranih sredstev in nediferenciranih sredstev“ nadomestijo z besedami „Sredstva za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva“; (b) v prvem stavku odstavka 3 se besede „Odobritve plačil diferenciranih sredstev“ nadomestijo z besedami „Odobritve plačil“;

6. v členu 11 se besede „člen 157“ nadomestijo z besedami „člen 157 in člen 160a“;

7. v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: „Toda za namene denarnega toka iz člena 61 lahko računovodja in, v primeru blagajniške knjige predplačil, vodja blagajne predplačil in, za potrebe upravnega poslovodenja zunanjih služb Komisije, odgovorni odredbodajalec izvajajo posle v nacionalnih valutah, kakor določajo izvedbena pravila.“;

8. člen 18(1) se spremeni, kakor sledi: (a) uvodni stavek se nadomesti z naslednjim: „Brez poseganja v člen 160(1a) in člen 161(2) se za financiranje posebnih postavk odhodkov uporabljajo naslednje postavke prihodkov:“; (b) vstavi se naslednja točka: „(aa) finančni prispevki iz držav članic in drugih držav donatork, v obeh primerih vključno z javnimi in paradržavnimi agencijami, ali iz mednarodnih organizacij za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Skupnost in jih v njenem imenu upravlja Komisija v skladu z zadevnim temeljnim aktom;“; (c) vstavi se naslednja točka: „(ea) prihodki iz prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;“;

9. v členu 19(2) se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Donacije v vrednosti 50 000 EUR ali več, ki pomenijo tudi finančno obremenitev, vključno s stroški nadaljnjega ukrepanja, in presegajo 10 % vrednosti izplačane donacije, morata odobriti Evropski parlament in Svet, pri čemer morata oba sprejeti odločitev v dveh mesecih od datuma prejema zahteve Komisije.“;

10. člen 22 se nadomesti z naslednjim: „Člen 22 1. Vsaka institucija razen Komisije lahko v svojem delu proračuna prerazporedi odobrena proračunska sredstva: (a) z enega naslova na drugega do največ 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo; (b) iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno. 2. Tri tedne pred prerazporeditvijo iz odstavka 1 institucije o svojih nameri obvestijo proračunski organ. Če v tem obdobju katera koli veja proračunskega organa temu iz ustrezno utemeljenih razlogov nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24. 3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem delu proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24. 4. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem delu proračuna izvede prerazporeditve med členi, ne da bi morala o tem predhodno obvestiti proračunski organ.“;

11. člen 23 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se spremeni, kakor sledi: (i) točka (b) se nadomesti z naslednjim: „(b) v zvezi z izdatki za plače in upravo prerazporedi odobrena sredstva z enega področja porabe na drugega največ v višini 10 % odobrenih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo, in do največ 30 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, v katero se odobrena sredstva prerazporedijo;“; (ii) doda se naslednja točka (d): „(d) takoj ko je temeljni akt sprejet, v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, prerazporedi odobrena proračunska sredstva iz naslova ‚rezervacije‘ iz člena 43, če za zadevni ukrep v času oblikovanja proračuna ni bilo temeljnega akta.“; (iii) drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim: „Komisija tri tedne pred prerazporeditvijo iz točk (b) in (c) prvega pododstavka o svoji odločitvi obvesti proračunski organ. Če katera koli veja proračunskega organa v navedenem tritedenskem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24.“; (iv) dodata se naslednja pododstavka: „Vendar lahko Komisija v zadnjih dveh mesecih proračunskega leta samostojno prerazporedi odobrena proračunska sredstva, ki se nanašajo na odhodke za zaposlene, odhodke za zunanje sodelavce in druge sodelavce, iz enega naslova na drugega do vključno največ 5 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto. Komisija proračunski organ obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odločitev glede teh prerazporeditev. Komisija proračunski organ obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odločitev glede prerazporeditev iz točke (d) prvega pododstavka.“; (b) v odstavku 2 se besede „odstavka 1(c)“ nadomesti z besedami „odstavka 1“;

12. člen 26 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Prerazporeditve med naslovi proračuna za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), strukturne sklade, Kohezijski sklad, Evropski sklad za ribištvo, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in raziskave se prerazporedijo v skladu s posebnimi določbami iz naslovov I, II in III drugega dela.“; (b) v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Odločitve o prerazporeditvi, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za pomoč v nujnih primerih, sprejme proračunski organ na predlog Komisije. Za vsako posamično prerazporeditev sredstev je treba predložiti poseben predlog.“; ▼C1 (ba) v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Uporablja se postopek iz člena 24(2) in (3). Če obe veji proračunskega organa ne soglašata s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, Evropski parlament in Svet ne sprejmeta odločitve o predlogu Komisije o prerazporeditvi.“; ▼B (c) doda se naslednji odstavek: „3. V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodne humanitarne nesreče in krize, ki se zgodijo po 15. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči. Komisija o takih prerazporeditvah nemudoma obvesti obe veji proračunskega organa.“;

13. člen 28 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Vsakemu predlogu ali pobudi, ki jih Komisija ali država članica v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o ES ali Pogodbe o Evropski uniji (PEU) predloži zakonodajnemu organu in lahko vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, je treba priložiti finančni izkaz in oceno iz člena 27(4) te uredbe. Vsaki bistveni spremembi predloga ali pobudi, ki se predloži zakonodajnemu organu in lahko znatno vpliva na proračun, vključno s spremembami števila proračunskih postavk, je treba priložiti finančni izkaz, ki ga pripravi institucija, ki predlaga spremembo.“; (b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Za preprečitev nevarnosti goljufije in nepravilnosti so v finančnih izkazih iz odstavka 1 navedene vse informacije o obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.“;

14. vstavi se naslednji člen: „Člen 28a 1. Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, primerno za posamezni način upravljanja, in v skladu z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev. 2. Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je primerno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev: (a) uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja; (b) zanesljivost poročanja; (c) varovanje sredstev in informacij; (d) preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti; (e) ustrezno obvladovanje tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.“;

15. v členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Predsednik Evropskega parlamenta objavi sprejeti proračun in spremembe proračuna, kakor sta bila dokončno sprejeta, v Uradnem listu Evropske unije. Proračun se objavi tri mesece po datumu razglasitve dokončnega sprejetja proračuna. Konsolidirani letni zaključni računi in poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.“;

16. v členu 30 se doda naslednji odstavek 3: „3. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do svojih informacij, ki zadevajo upravičence sredstev, ki izhajajo iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani njenih oddelkov, ter informacij, ki zadevajo upravičence sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti, zlasti varovanja osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 11 ); in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 12 ), in varnostnih zahtev ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 53 ter po potrebi v skladu z ustreznimi pravili posameznih sektorjev.

17. člen 33(2) se spremeni, kakor sledi: (a) točka (d) se nadomesti z naslednjim: „(d) izjave o dejavnosti vsebujejo naslednje: — informacije o doseganju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalci, — temeljita utemeljitev predlaganih sprememb višine odobrenih proračunskih sredstev in ustrezni pristop k analizi stroškov in koristi, — jasna utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni EU, med drugim ob upoštevanju načela subsidiarnosti, — informacije o obsegu izvrševanja dejavnosti prejšnjega leta in obsegu izvrševanja v tekočem letu. Rezultati ocen se upoštevajo in navajajo kot dokaz o verjetnih koristih predlagane spremembe proračuna.“; (b) doda se naslednja točka: „(e) zbirni pregled rokov plačil, zapadlih v naslednjih proračunskih letih, za poravnavo proračunskih obveznosti, vključenih v proračun v preteklih proračunskih letih.“;

18. v členu 37(1) se doda naslednji pododstavek: „Pred predstavitvijo predhodnega predloga za spremembo proračuna, Komisija in institucije, razen Komisije, preučijo obseg ponovne dodelitve ustreznih odobrenih proračunskih sredstev, ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev.“;

19. v členu 40 se točka (a) nadomesti z naslednjim: „(a) splošni izkaz prihodkov in odhodkov;“;

20. v členu 43(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Odobrena proračunska sredstva iz tega naslova se lahko uporabljajo šele po prerazporeditvi v skladu s postopkom iz člena 23(1)(d), kadar se za sprejetje osnovnega akta uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, in v skladu s postopkom iz člena 24, za vse druge primere.“;

21. v drugem odstavku člena 44 se besede „členov 22, 23 in 25“ nadomestijo z besedami „členov 23 in 25“;

22. člen 45 se nadomesti z naslednjim: „Člen 45 1. Del proračuna za Komisijo vključuje rezervo za nujno pomoč tretjim državam. 2. Iz rezerve iz odstavka 1 se črpa pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 24 in 26.“;

23. člen 46(1) se spremeni, kakor sledi: (a) točka (1) se spremeni, kakor sledi: (i) uvodni stavek se nadomesti z naslednjim: „v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov:“; (ii) točka (f) se črta; (iii) točka (g) se nadomesti z naslednjim: „(g) ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1)“; (b) točka (2) se nadomesti z naslednjim: „(2) v delu proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (1)“; (c) v točki (3) se točka (c) nadomesti z naslednjim: „(c) pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačilnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; načrt delovnih mest mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti;“; (d) točka (5) se nadomesti z naslednjim: „(5) proračunske vrstice pod prihodki in odhodki, ki so potrebne za izvrševanje Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.“;

24. v drugem pododstavku člena 47(1) se besede „plačilne razrede A1, A2 in A3“ nadomesti s „plačilne razrede AD 16, AD 15 in AD 14“;

25. člen 49 se nadomesti z naslednjim: „Člen 49 1. Preden se odobrena proračunska sredstva, vključena v proračun, lahko uporabijo za kateri koli ukrep Skupnosti ali Evropske unije, se najprej sprejme temeljni akt. Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago. 2. Na področju uporabe Pogodbe ES in Pogodbe Euratom temeljni akt pomeni akt, ki ga sprejme zakonodajni organ ter ima lahko obliko uredbe, direktive, odločbe v smislu člena 249 Pogodbe ES ali sklepa sui generis. 3. Na področju uporabe naslova V PEU (o skupni zunanji in varnostni politiki – SZVP) ima lahko temeljni akt eno od oblik iz členov PEU 13(2) in (3), 14, 18(5), 23(1) in (2) ter 24 PEU. 4. Na področju uporabe naslova VI PEU (o policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah) ima lahko temeljni akt eno od oblik iz člena 34(2) PEU. 5. Priporočila in mnenja niso temeljni akti v smislu tega člena, prav tako ne resolucije, sklepi, izjave ali drugi akti, ki nimajo pravnega učinka. 6. Če ukrepi, ki naj bi se financirali, spadajo v pristojnost Skupnosti ali Evropske unije, se lahko brez temeljnega akta z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 izvršujejo: (a) odobrena proračunska sredstva za eksperimentalne pilotske projekte, namenjene preskušanju izvedljivosti ukrepa in njegove uporabnosti. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun za največ dve zaporedni proračunski leti; (b) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področjih uporabe Pogodbe ES in Pogodbe Euratom ter naslova VI PEU, namenjene pripravi predlogov za sprejetje prihodnjih ukrepov. Pri pripravljalnih ukrepih je treba uporabiti skladen pristop, imajo pa lahko različne oblike. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun največ tri zaporedna proračunska leta. Zakonodajni postopek mora biti zaključen pred koncem tretjega proračunskega leta. V zakonodajnem postopku je treba pri odobritvi proračunskih sredstev upoštevati posebnosti pripravljalnega ukrepa, ki zadevajo predvidene dejavnosti, zastavljene cilje in osebe, ki bodo imele od njega korist. Zato izvršena sredstva po obsegu ne morejo biti enaka sredstvom, predvidenim za financiranje samega končnega ukrepa; Ob predložitvi predhodnega predloga proračuna Komisija proračunskemu organu predloži poročilo o ukrepih iz točk (a) in (b), ki vsebuje tudi oceno rezultatov in predvidene poznejše ukrepe; (c) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V PEU (o SZVP). Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Evropske unije, katerih cilje je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov; V primeru operacij EU za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati. Pripravljalne ukrepe Svet sprejme ob popolni vključenosti Komisije. V ta namen predsednik, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za SZVP, Komisijo čim prej obvesti o nameri Sveta, da začne izvajati pripravljalni ukrep, zlasti pa o oceni višine potrebnih sredstev za ta namen. Komisija v skladu z določbami te uredbe sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev; (d) odobrena proračunska sredstva za enkratne ukrepe ali celo za ukrepe za nedoločen čas, ki jih izvaja Komisija na podlagi nalog, ki izhajajo iz njenih pooblastil na institucionalni ravni v skladu s Pogodbo ES in Pogodbo Euratom, razen njene pravice do zakonodajne pobude iz točke (b), in posebnih pristojnosti, ki jih ima neposredno po teh pogodbah in ki so navedene v izvedbenih določbah; (e) odobrena proračunska sredstva za delovanje vsake institucije v okviru njene upravne samostojnosti.“;

26. v členu 50 se doda naslednji drugi odstavek: „Vsaka institucija izvaja ta pooblastila v skladu s to uredbo in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.“;

27. člen 52 se nadomesti z naslednjim: „Člen 52 1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Skupnosti. Če bi do tega prišlo, mora zadevna oseba prenehati s temi dejavnostmi in zadevo prepustiti pristojnemu organu. 2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.“;

28. člen 53 se nadomesti z naslednjim: „Člen 53 Komisija izvršuje proračun v skladu z določbami iz členov 53a do 53d na katerega koli od naslednjih načinov: (a) centralizirano; (b) z deljenim ali decentraliziranim upravljanjem; (c) s skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami.“;

29. vstavijo se naslednji členi: „Člen 53a Kadar Komisija izvršuje proračun centralizirano, naloge izvrševanja opravljajo bodisi neposredno njene službe bodisi se naloge opravljajo posredno v skladu s členi 54 do 57. Člen 53b 1. Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, so naloge izvrševanja prenesene na države članice. Ta metoda velja zlasti za ukrepe iz naslovov I in II drugega dela. 2. Brez poseganja v dopolnilne določbe, vključene v ustrezne predpise posameznih sektorjev, in da bi pri deljenem upravljanju zagotovile, da se sredstva uporabijo v skladu z veljavnimi pravili in načeli, države članice sprejmejo vse zakonodajne, ureditvene in upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti. V ta namen: (a) se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno; (b) preprečijo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije; (c) izterjajo nepravilno plačana ali nepravilno uporabljena sredstva ali sredstva, izgubljena zaradi nepravilnosti ali napak; (d) z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev in v skladu s členom 30(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna. V ta namen države članice izvajajo redne preglede in uvedejo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole v skladu z določbami v členu 28a. Po potrebi sprožijo pravni postopek. 3. Države članice bodo vsako leto na ustrezni nacionalni ravni pripravile povzetek razpoložljivih revizij in izjav. 4. Da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili, Komisija uporablja postopek za potrditev obračuna ali mehanizem finančnih popravkov, ki ji omogoča, da prevzame končno odgovornost za izvrševanje proračuna. Člen 53c 1. Kadar Komisija izvršuje proračun z decentraliziranim upravljanjem, se naloge izvrševanja prenesejo na tretje države v skladu z določbami člena 56 in naslova IV drugega dela brez poseganja v prenos preostalih nalog na organe iz člena 54(2). 2. Da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili, Komisija uporablja postopek za potrditev obračuna ali mehanizem finančnih popravkov, ki ji omogoča, da prevzame končno odgovornost za izvrševanje proračuna. 3. Tretje države, na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna. Člen 53d 1. Kadar Komisija izvršuje proračun s skupnim upravljanjem, določene naloge izvrševanja v skladu z izvedbenimi določbami prenese na mednarodne organizacije v naslednjih primerih: (a) kadar sta Komisija in mednarodna organizacija obvezani z dolgoročno okvirno pogodbo, ki upravno in finančno ureja njuno sodelovanje; (b) kadar Komisija in mednarodna organizacija pripravljata skupni projekt ali program; (c) kadar se zberejo sredstva več donatorjev in niso rezervirana za določene postavke ali kategorije odhodkov, tj. v primeru večdonatorskih ukrepov. Te organizacije v svojih računovodskih, revizijskih in notranjih kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naročil uporabljajo standarde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi. 2. Posamični sporazum za dodelitev financiranja, sklenjen z mednarodno organizacijo, vsebuje podrobne določbe glede izvrševanja nalog, ki so zaupane mednarodni organizaciji. 3. Mednarodne organizacije, na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna.“;

30. člen 54 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Komisija ne more prenesti na tretje osebe izvršilnih pooblastil, ki jih ima po Pogodbah, kadar ta vključujejo precejšnjo diskrecijo v zvezi s političnimi odločitvami. Naloge izvrševanja, ki se prenesejo, morajo biti jasno opredeljene in njihovo izvajanje v celoti nadzorovano. Prenos nalog izvrševanja proračuna ustreza načelu dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter zagotavlja skladnost z načelom nediskriminacije in preglednosti ukrepov Skupnosti. Nobena naloga izvrševanja, ki se prenese na ta način, ne sme povzročiti navzkrižja interesov.“; (b) odstavek 2 se spremeni, kakor sledi: (i) prvi stavek se nadomesti z naslednjim: „V mejah iz odstavka 1 lahko Komisija pri izvrševanju proračuna s posrednim centraliziranem upravljanjem ali z decentraliziranem upravljanjem na podlagi členov 53a ali 53c prenese naloge javne oblasti in zlasti naloge izvrševanja proračuna na: […]“; (ii) točka (b) se nadomesti z naslednjim: „(b) organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, navedene v členu 185, in druge specializirane organe Skupnosti, kot sta Evropska investicijska banka ali Evropski investicijski sklad, če je to v skladu z nalogami posameznega organa, kakor so opredeljene v temeljnem aktu.“; (iii) točka (c) se nadomesti z naslednjim: „(c) nacionalne ali mednarodne javne organe ali osebe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, če zagotovijo ustrezna finančna jamstva in izpolnjujejo pogoje iz izvedbenih določb.“; (iv) doda se naslednja točka (d): „(d) osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbi o Evropski uniji in so opisane v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 te uredbe.“; (c) v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Takšni organi ali osebe sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožijo pravni postopek za izterjavo nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev.“;

31. člena 55 in 56 se nadomestita z naslednjim: „Člen 55 1. Izvajalske agencije so pravne osebe, ki jih ureja pravo Skupnosti in so ustanovljene s sklepom Komisije, na katere se lahko prenesejo pooblastila za izvajanje celotnega programa ali projekta Skupnosti ali njegovega dela v imenu Komisije in pod njeno odgovornostjo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti ( 13 ). 2. Za izvrševanje ustreznih odobrenih proračunskih sredstev za poslovanje je pristojen direktor agencije. Člen 56 1. Kadar Komisija izvršuje proračun s posrednim centraliziranim upravljanjem, mora najprej pridobiti dokaz o obstoju in pravilnem delovanju subjektov, ki jim zaupa izvrševanje glede naslednjega: (a) preglednih postopkov za oddajo javnih naročil in dodeljevanje donacij, ki so nediskriminatorni in izključujejo vsako navzkrižje interesov ter so v skladu z določbami naslova V oziroma VI; (b) uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole za upravljanje dejavnosti, ki vključuje dejansko ločitev nalog odredbodajalca in računovodje ali enakovrednih delovnih mest; (c) računovodskega sistema, ki omogoča preverjanje pravilnosti uporabe sredstev Skupnosti in da se bo uporaba sredstev odražala v računovodskih izkazih Skupnosti; (d) neodvisne zunanje revizije; (e) dostopa javnosti do informacij na ravni, ki je predvidena v predpisih Skupnosti; (f) primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna, v skladu s členom 30(3). Ob upoštevanju mednarodno sprejetih standardov lahko Komisija ugotovi, da so sistemi revizije, računovodstva in javnega naročanja subjektov iz odstavkov 1 in 2 enaki njenim lastnim sistemom. 2. V primeru decentraliziranega upravljanja se uporabljajo merila iz odstavka 1 z izjemo merila iz točke (e), v celoti ali deloma, odvisno od stopnje decentralizacije, dogovorjene med Komisijo in zadevno tretjo državo ali nacionalnimi ali mednarodnimi javnimi organi. Ne glede na odstavek (1)(a) in člen 169a se lahko Komisija odloči, da: — v primeru združevanja sredstev in — pod pogoji, določenimi v temeljnem aktu, uporabi postopke za oddajo naročil ali dodelitev donacij partnerske države upravičenke ali kakor se dogovorijo donatorji. Pred sprejetjem take odločitve Komisija najprej pridobi dokazila za vsak primer posebej, da so takšni postopki v skladu z načeli preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije, preprečujejo kakršno koli navzkrižje interesov, nudijo jamstva, ki ustrezajo mednarodno sprejetim standardom, in zagotavljajo skladnost z določbami dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo. Zadevna tretja država, nacionalni ali mednarodni javni organi se obvežejo, da bodo izpolnjevali naslednje obveznosti: (a) upoštevali, glede na prvi pododstavek tega odstavka, merila iz odstavka 1; (b) zagotovili, da revizijo iz točke (d) odstavka 1 izvaja državna institucija za neodvisno zunanjo revizijo; (c) izvajali redne preglede za zagotovitev, da so ukrepi, financirani iz proračuna, pravilno izvedeni; (d) sprejeli potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožili pravni postopek za izterjavo nepravilno plačanih sredstev. 3. Komisija zagotovi nadziranje, ocenjevanje in kontrolo izvajanja prenesenih nalog. Kadar pri izvajanju nadzora uporablja lasten sistem kontrole, Komisija upošteva enakorednost sistemov kontrol.

32. v členu 57 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „1. Komisija ne sme prenesti ukrepov za izvrševanje sredstev, ki izhajajo iz proračuna, vključno s plačili in izterjavo, na zunanje zasebne subjekte ali organe, razen v primerih iz člena 54(2)(c) ali v posebnih primerih, v katerih naj se zadevna plačila, na podlagi pogojev in zneskov, ki jih določi Komisija, izplačajo upravičencem, ki jih določi Komisija, in v katerih subjekt ali organ, ki izvršuje plačila, ne deluje po prostem poudarku.“;

33. člen 59 se spremeni, kakor sledi: (a) vstavi se naslednji odstavek: „1a. Za namen tega naslova se izraz ‚osebje‘ nanaša na osebe, za katere veljajo kadrovski predpisi.“; (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Vsaka institucija v svojih notranjih upravnih pravilih določi osebje na ustreznih položajih, na katerega prenese naloge odredbodajalca v skladu s pogoji, določenimi v poslovniku, obseg prenesenih pooblastil in možnost, da jih osebe, na katere se pooblastila prenesejo, prenesejo naprej.“; (c) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Pooblastila odredbodajalca se prenesejo ali prenesejo naprej samo na osebje.“;

34. v členu 60 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim: „7. Odredbodajalec na podlagi prenosa poroča svoji instituciji o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu predstavljajo resničen in pošten odraz, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov. Navedeno poročilo opisuje rezultate poslovanja glede na zastavljene cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranje kontrole. Notranji revizor se seznani z letnim poročilom in vsemi drugimi ugotovljenimi informacijami. Komisija vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje proračunskemu organu povzetek letnih poročil za preteklo leto.“;

35. člen 61 se spremeni, kakor sledi: (a) v točki (e) odstavka 1 se doda naslednji stavek: „računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje;“; (b) vstavijo se naslednji odstavki: „2a. Preden institucija sprejme zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer potrdi tudi, da ima primerno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resničen in pošten odraz finančnega stanja institucije. V ta namen se računovodja prepriča, da je bil zaključni račun pripravljen v skladu z računovodskimi pravili, metodami in računovodskimi sistemi, vzpostavljenimi pod njegovo odgovornostjo, kakor je v tej uredbi določeno za zaključni račun njegove institucije, ter da so v zaključnem računu upoštevani vsi prihodki in odhodki. Odredbodajalec na podlagi prenosa posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge. Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovim nadzorom. 2b. Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebni za potrditev zaključnega računa. Računovodja po potrebi izrazi pridržke in natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov. 2c. Računovodje drugih institucij in agencij potrdijo svoje letne zaključne račune in jih pošljejo računovodji Komisije.“; (c) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Če v tej uredbi ni določeno drugače, je le računovodja pooblaščen za upravljanje z gotovino in gotovini podobnimi sredstvi. Odgovoren je tudi za njihovo hrambo.“;

36. v členu 62 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „Računovodja lahko pri opravljanju svojih nalog določene naloge prenese na podrejeno osebje.“;

37. člen 63 se nadomesti z naslednjim: „Člen 63 1. Za plačilo majhnih zneskov, kot jih določajo izvedbene določbe, in za pobiranje prihodkov, ki niso lastna sredstva, se lahko vzpostavi blagajniška knjiga predplačil. Toda na področju dejavnosti za pomoč za krizno upravljanje in ukrepov v okviru humanitarne pomoči v smislu člena 110 se lahko blagajniška knjiga predplačil uporabi brez kakršnih koli omejitev višine zneska, pri tem pa se upošteva višino odobrenih proračunskih sredstev za ustrezno proračunsko vrstico za tekoče proračunsko leto, kot jo je določil proračunski organ. 2. Blagajniško knjigo predplačil odobri računovodja institucije, zanjo pa so odgovorni vodje blagajne predplačil, ki jih imenuje računovodja institucije.“;

38. v členu 65 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „1. Določbe tega poglavja ne vplivajo na kazensko odgovornost, ki jo imajo lahko finančni udeleženci iz člena 64 po veljavni nacionalni zakonodaji in veljavnih določbah glede zaščite finančnih interesov Skupnosti ter glede boja proti korupciji, v kateri sodelujejo uradniki Skupnosti ali uradniki držav članic.“;

39. člen 66 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi.“; (b) vstavi se naslednji odstavek: „1a. Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti: (a) če odredbodajalec pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti, odobritvi izdatkov ali podpisovanju odredb za plačilo, namerno ali iz hude malomarnosti ne upošteva te uredbo in izvedbenih določb; (b) če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbo za plačilo, zaradi česar lahko pride do civilne tožbe institucije s strani tretjih oseb.“; (c) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. V primeru nadaljnjega prenosa nalog v okviru njegovih služb odredbodajalec na podlagi prenosa nalog ostane odgovoren za učinkovitost in uspešnost notranjih sistemov poslovodenja in kontrole in za izbiro odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa.“; (d) v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „4. Vsaka institucija ustanovi posebno komisijo za finančne nepravilnosti ali sodeluje v skupni komisiji, ki jo ustanovi več institucij. Komisije delujejo neodvisno in ugotavljajo, ali je prišlo do finančne nepravilnosti, in njene morebitne posledice.“;

40. člen 73(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Kadar se odgovorni odredbodajalec na podlagi prenosa namerava odpovedati ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti v skladu s postopki in merili, določenimi v izvedbenih določbah. Odločitev o odpovedi izterjave mora biti utemeljena. Odredbodajalec lahko pooblastilo za tako odločitev prenese samo v skladu z izvedbenimi določbami. Odgovorni odredbodajalec lahko prekliče ali prilagodi ugotovljeni znesek terjatev, v skladu s pogoji iz izvedbenih pravil.“;

41. vstavi se naslednji člen: „Člen 73a Brez poseganja v določbe posebnih predpisov in uporabo Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti velja za upravičenosti Skupnosti nasproti tretjim osebam in upravičenosti tretjih oseb nasproti Skupnosti rok zastaranja petih let. Datum za izračun roka zastaranja in pogoji za prekinitev tega roka so določeni v izvedbenih določbah.“;

42. v členu 75(2) se besede „členom 49(2)“ nadomestijo z besedami „členom 49(6)(e)“;

43. v členu 77(3) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: „Znesek proračunske obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo v smislu člena 81, se sprosti.“;

44. v členu 80 se doda naslednji odstavek: „Kadar se periodična plačila izvršijo za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.“;

45. v členu 86(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim: „(b) ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranje kontrole in revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvrševanja proračuna.“;

46. v členu 87 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: „Če je notranji revizor član osebja, prevzame odgovornost v skladu s kadrovskimi predpisi in izvedbenimi določbami.“;

47. člen 88 se nadomesti z naslednjim: „Člen 88 1. Javna naročila so pogodbe za finančno udeležbo, ki jih pisno sklenejo eden ali več gospodarskih subjektov in eden ali več naročnikov v smislu členov 104 in 167, da bi proti plačilu cene, ki se v celoti ali delno plača iz proračuna, pridobili premičnine ali nepremičnine, opravili gradbena dela ali storitve. Te pogodbe obsegajo: (a) pogodbe za nakup ali najem stavbe, (b) pogodbe za nakup blaga, (c) pogodbe za gradbena dela, (d) in pogodbe za izvajanje storitev. 2. Okvirne pogodbe so pogodbe med enim ali več naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih namen je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki jih je treba oddati v določenem obdobju, zlasti glede cene in po potrebi glede predvidene količine. Urejajo se na podlagi določb iz tega naslova, ki zadevajo postopek za oddajo naročila, vključno z oglaševanjem. 3. Ta naslov se ne nanaša na donacije, brez poseganja v člene 93 do 96.“;

48. v členu 89(2) se doda naslednji pododstavek: „Naročniki ne smejo uporabljati okvirnih pogodb neustrezno ali tako, da je njihov namen ali učinek preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence.“;

49. člen 90 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se spremeni, kakor sledi: (i) prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim: „1. Vsi razpisi za javna naročila, ki presegajo mejne vrednosti iz člena 105 ali člena 167, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.“; (ii) drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim: „Obvestilo o javnem naročilu se objavi vnaprej, razen v primerih iz člena 91(2) te uredbe, kakor je določeno v izvedbenih določbah, in za pogodbe o opravljanju storitev iz Priloge IIB Direktive Evropskega parlamenta in Sveta št. 2004/18/ES z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( 14 ). (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Pogodbe z vrednostjo, nižjo od mejnih vrednosti iz člena 105 ali člena 167, in pogodbe za izvajanje storitev iz Priloge IIB Direktive 2004/18/ES se objavijo na ustrezen način, kakor je določeno v izvedbenih določbah.“;

50. člen 91 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Postopki za oddajo naročil imajo eno od naslednjih oblik: (a) odprt postopek, (b) omejen postopek, (c) natečaji, (d) postopek s pogajanji, (e) in konkurenčni dialog. Kadar javno naročilo ali okvirna pogodba zanima dve ali več institucij, izvajalskih agencij ali organov iz člena 185, in kadar koli se lahko doseže večja učinkovitost, zadevni naročniki poskušajo izvesti postopek za oddajo naročil na medinstitucionalni ravni. Kadar sta javno naročilo ali okvirna pogodba potrebna za izvajanje skupnega ukrepa med institucijo in naročnikom iz države članice, lahko postopek za oddajo naročila skupno izvedeta institucija in ta naročnik, kakor je določeno v izvedbenih določbah.“; (b) v odstavku 2 se črta drugi pododstavek; (c) doda se naslednji odstavek 4: „4. Izvedbene določbe opredeljujejo postopek za oddajo naročila iz odstavka 1 za javna naročila storitev iz Priloge II B Direktive 2004/18/ES in za javna naročila, ki so označena kot tajna, njihovo izvedbo pa morajo spremljati posebni varnostni ukrepi ali kadar tako zahteva zaščita temeljnih interesov Skupnosti ali Evropske unije.“;

51. člen 92 se nadomesti z naslednjim: „Člen 92 V razpisni dokumentaciji je predmet naročila opisan v celoti, jasno in natančno; določena so merila za izključitev, izbor in dodelitev, ki se uporabljajo za naročilo.“;

52. člen 93 se spremeni, kot sledi: (a) odstavek 1 se spremeni: (i) uvodne besede se nadomestijo z naslednjim: „Kandidati ali ponudniki so izključeni iz sodelovanja v postopkih za oddajo naročila:“; (ii) točka (f) se nadomesti z naslednjim: „(f) če za njih trenutno velja upravna kazen iz člena 96(1).“; (iii) doda se naslednji pododstavek: „Točke (a) do (d) prvega pododstavka se ne uporabljajo za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji bodisi od dobavitelja blaga, ki končuje poslovne dejavnosti, ki gre v dokončno likvidacijo ali od stečajnega upravitelja, če se s tem strinjajo upniki ali v skladu s podobnim postopkom po nacionalni zakonodaji.“; (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Kandidati ali ponudniki morajo predložiti potrdilo, da niso v kateri od situacij iz odstavka 1. Vendar se lahko naročnik vzdrži zahtev po predložitvi takšnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti, kakor so določene v izvedbenih določbah. Za namen pravilne uporabe odstavka 1 mora kandidat ali ponudnik, kadar koli naročnik to zahteva: (a) predložiti informacije o lastništvu oziroma upravljanju, nadzoru in pooblastilu za zastopanje pravne osebe, če je kandidat ali ponudnik pravna oseba; (b) potrditi, da podizvajalec ni v kateri od situacij iz odstavka 1, če se predvideva oddaja naročil podizvajalcem.“; (c) doda se naslednji odstavek: „3. Izvedbene določbe opredeljujejo najdaljše obdobje, v katerem situacije iz odstavka 1 privedejo do izključitve kandidatov ali ponudnikov iz postopka javnega naročila. Najdaljše obdobje ne presega desetih let.“;

53. členi 94, 95 in 96 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 94 Naročilo se ne odda kandidatom ali ponudnikom, pri katerih se med postopkom za oddajo naročila za to naročilo ugotovi: (a) navzkrižje interesov; (b) da so predložili zavajajoče informacije glede na zahteve naročnika, ki so pogoj za udeležbo v razpisnem postopku, ali pa teh informacij sploh niso predložili; (c) da so se znašli v eni od situacij za izključitev iz člena 93(1) za določen postopek oddaje naročila. Člen 95 1. Komisija vzpostavi in vodi centralno bazo podatkov v skladu s pravili Skupnosti o varovanju osebnih podatkov. Baza podatkov vsebuje podatke o kandidatih in ponudnikih, ki so se znašli v kateri od situacij iz členov 93, 94 ter 96(1)(b) in (2)(a). Baza podatkov je skupna za institucije, izvajalske agencije in organe iz člena 185. 2. Pristojni organi držav članic in tretjih držav kakor tudi telesa, razen tistih iz odstavka 1, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna v skladu s členi 53 in 54, sporočijo pristojnemu odredbodajalcu podatke o kandidatih in ponudnikih, ki so v eni od situacij iz člena 93(1)(e), kadar je dejanje izvajalca škodilo finančnim interesom Skupnosti. Odredbodajalec prejeme te podatke in od računovodje zahteva, da jih vnese v bazo podatkov. Organi in telesa iz prejšnjega pododstavka imajo dostop do informacij iz baze podatkov in jih lahko upoštevajo, kakor je ustrezno in na svojo lastno odgovornost, pri oddaji naročil, ki so povezana z izvrševanjem proračuna. 3. Pregledna in skladna merila za zagotovitev sorazmerne uporabe meril izključitve se opredelijo v izvedbenih določbah. Komisija opredeli standardizirane postopke in tehnične specifikacije za vodenje baze podatkov. Člen 96 1. Naročnik lahko izreče upravne ali denarne kazni: (a) kandidatom ali naročnikom v primerih iz točke (b) člena 94; (b) izvajalcem, za katere je bila ugotovljena resna kršitev obveznosti v zvezi z naročili, ki se financirajo iz proračuna. Vendar pa mora naročnik v vseh primerih zadevni osebi dati možnost, da izrazi svoje stališče. 2. Kazni iz odstavka 1 so sorazmerne s pomembnostjo pogodbe in resnostjo kršitve ter lahko vključujejo: (a) izključitev zadevnega kandidata ali ponudnika ali izvajalca za največ deset let iz naročil ali donacij, ki se financirajo iz proračuna; in/ali (b) plačilo denarne kazni, ki jo plača kandidat, ponudnik ali izvajalec, ki pa ne preseže vrednosti zadevnega naročila.“;

54. člen 97 se nadomesti z naslednjim: „Člen 97 1. Naročila se oddajo na podlagi meril za dodelitev, ki se uporabljajo za vsebino ponudbe, potem ko se preveri sposobnost gospodarskih subjektov, ki niso izključeni na podlagi členov 93, 94 in 96(2)(a), v skladu z merili za izbor iz razpisne dokumentacije. 2. Naročilo se odda v avtomatskem postopku ali v postopku za ugotavljanje najugodnejše ponudbe.“;

55. člen 98 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim: „1. Ureditev postopka za predložitev ponudb je taka, da zagotavlja resnično konkurenco in zaupnost vsebine ponudb, dokler se ponudbe hkrati ne odprejo. 2. Kadar je ustrezno in sorazmerno, lahko naročnik zahteva, da ponudnik v skladu z izvedbenimi določbami vnaprej položi varščino kot jamstvo, da ne bo umaknil ponudbe.“; (b) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Vse prijave za sodelovanje ali ponudbe, za katere komisija za odpiranje ugotovi, da izpolnjujejo pogoje, se ocenijo na podlagi meril, določenih v razpisni dokumentaciji, z namenom da se naročniku predlaga, da naročilo odda, ali pa začne elektronsko dražbo.“;

56. člena 102 in 103 se nadomestita z naslednjim: „Člen 102 1. Naročnik zahteva, da izvajalci vnaprej položijo varščino v primerih, ki so določeni v izvedbenih določbah. 2. Naročnik lahko, kadar je to ustrezno in sorazmerno, zahteva, da izvajalci položijo varščino, da se: (a) zagotovi celovito izvedbo pogodbe; (b) zmanjša finančno tveganje, povezano s predfinanciranjem. Člen 103 Kadar v postopku za oddajo naročila pride do resnih napak, nepravilnosti ali goljufij, institucije prekinejo postopek in lahko uvedejo kakršne koli potrebne ukrepe, vključno s prenehanjem postopka. Kadar se po oddaji naročila izkaže, da je v postopku za oddajo naročila prišlo do resnih napake, nepravilnosti ali goljufij, institucije lahko, glede na to, v kateri fazi je postopek, ne sklenejo pogodbe, prekinejo njeno izvedbo ali jo po potrebi odpovejo. Če se takšne napake, nepravilnosti ali goljufije lahko pripišejo izvajalcu, lahko institucije tudi zavrnejo izvršitev plačila, izterjajo že plačane zneske ali odpovejo vse pogodbe, sklenjene s tem izvajalcem, sorazmerno z resnostjo napak, nepravilnosti ali goljufij.“;

57. v členu 104 se doda naslednji stavek: „Institucije v skladu s členom 59 prenesejo potrebna pooblastila za izvajanje nalog naročnika.“;

58. člen 105 se nadomesti z naslednjim: „Člen 105 1. Ob upoštevanju naslova IV drugega dela te uredbe Direktiva 2004/18/ES predpisuje mejne vrednosti, ki določajo: (a) način objave iz člena 90, (b) izbiro postopkov iz člena 91(1), (c) in s tem povezane roke. 2. Naročnik glede na izjeme in pogoje, določene v izvedbenih določbah, v primeru naročil, ki jih zajema Direktiva 2004/18/ES, ne podpiše pogodbe ali okvirne pogodbe z uspešnimi ponudniki do izteka obdobja mirovanja.“;

59. naslov poglavja 1 naslova VI prvega dela se nadomesti z naslednjim: „POGLAVJE 1 Področje uporabe in oblika donacij“;

60. člen 108 se spremeni, kakor sledi: (a) drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: „O donacijah se sklene pisni sporazum ali sprejme odločba Komisije, o kateri se uradno obvesti uspešnega vlagatelja.“; (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Za donacije v smislu tega naslova se ne štejejo: (a) odhodki za člane in osebje institucij in prispevki evropskim šolam; (b) posojila, instrumenti Skupnosti, povezani s tveganjem, ali finančni prispevki Skupnosti za take instrumente, javna naročila iz člena 88 in pomoč, ki se plača kot makrofinančna pomoč in proračunska podpora; (c) kapitalske naložbe v skladu z načelom zasebnega vlagatelja, financiranje v obliki nepravega lastniškega kapitala ter poslovni deleži ali kapitalska udeležba v mednarodnih finančnih institucijah, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) ali specializirani organi Skupnosti, kot je Evropski investicijski sklad (EIS); (d) prispevki Skupnosti, namenjeni plačilu članarin za organe, katerih članice so; (e) odhodki, ki se izvršujejo kot del deljenega, decentraliziranega ali skupnega upravljanja v smislu členov 53 do 53d; (f) plačila organom, na katere se v skladu s členom 54(2) prenesejo naloge izvrševanja, in prispevki organom, ki jih ustanovi zakonodajni organ, na podlagi njihovega temeljnega akta; (g) odhodki v zvezi s trgi z ribiškimi proizvodi iz točke (f) člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 15 ); (h) povračilo potnih stroškov in dnevnic ali, po potrebi, kakršnih koli drugih nadomestil, za osebe, ki so jih povabile ali pooblastile institucije. (c) dodata se naslednja odstavka: „3. Z donacijami so izenačene in zanje ustrezno velja ta naslov: (a) koristi iz subvencioniranja obresti za določena posojila; (b) druge kapitalske naložbe ali udeležbe, razen tistih iz točke (c) odstavka 2. 4. Vsaka institucija lahko dodeli donacije za dejavnosti na področju komunikacij, kadar zaradi ustrezno upravičenih razlogov uporaba postopkov javnih naročil ni primerna.“;

61. vstavi se naslednji člen: „Člen 108a 1. Donacije so lahko v kateri koli od naslednjih oblik: (a) povračilo določenega deleža upravičenih stroškov, ki so dejansko nastali; (b) pavšalni zneski; (c) pavšalno financiranje; (d) kombinacija oblik iz točk (a), (b) in (c). 2. Donacije ne smejo preseči skupne zgornje meje, ki je izražena v obliki absolutne vrednosti.“;

62. naslov poglavja 2 naslova VI prvega dela se nadomesti z naslednjim: „POGLAVJE 2 Načela“;

63. člen 109 se nadomesti z naslednjim: „Člen 109 1. Za donacije veljata načeli preglednosti in enakega obravnavanja. Donacije se ne smejo kopičiti ali dodeljevati za nazaj in zahteva se sofinanciranje. V nobenem primeru se ne smejo preseči skupni upravičeni stroški za financiranje, kakor so določeni v izvedbenih določbah. 2. Z donacijo si upravičenec ne sme prizadevati za dobiček ali ga ustvariti. 3. Odstavek 2 se ne uporablja za naslednje: (a) štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam; (b) nagrade, dodeljene na podlagi natečajev; (c) ukrepe na zunanjem področju, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali ustvarjanje dohodka.“;

64. v členu 110 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „1. Donacije so zajete v letnem delovnem programu, ki se objavi na začetku leta. Ta letni delovni program se izvaja z objavljanjem razpisov, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih nujnih primerih ali če lastnosti upravičenca ali ukrepa pri posameznem ukrepu ne dopuščajo druge možnosti ali če je upravičenec kot prejemnik donacije opredeljen v temeljnem aktu. Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.“;

65. člena 111 in 112 se nadomestita z naslednjim: „Člen 111 Vsak ukrep se za posameznega upravičenca iz proračuna lahko dodeli samo ena donacija, razen če zadevni temeljni akt ne določa drugače. Upravičencu se v proračunskem letu lahko iz proračuna dodeli samo ena donacija za poslovanje. Vlagatelj nemudoma obvesti odredbodajalca o kakršnih koli večkratnih vlogah in večkratnih donacijah, ki se nanašajo na isti ukrep ali isti delovni program. Isti stroški se iz proračuna nikoli ne financirajo dvakrat. Člen 112 1. Donacija se lahko dodeli za ukrep, ki se je že začel izvajati, samo če vlagatelj lahko dokaže, da je bilo nujno začeti ukrep pred dodelitvijo donacije. V takih primerih upravičeni stroški za financiranje ne smejo nastati pred datumom predložitve vloge za donacijo, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, kot so določeni v temeljnem aktu, ali v primeru izdatkov, ki so nujni za pravilno izvajanje pomoči za krizno upravljanje ali ukrepov v okviru humanitarne pomoči v skladu z izvedbenimi določbami. Nobene donacije ni mogoče dodeliti za nazaj za ukrepe, ki so že končani. 2. Donacija za poslovanje se dodeli v šestih mesecih po začetku proračunskega leta upravičenca. Upravičeni stroški za financiranje ne smejo nastati niti preden je bila vložena vloga za donacijo niti pred začetkom proračunskega leta upravičenca.“;

66. v členu 113 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Razen če temeljni akt za organe, ki si prizadevajo za cilj v splošnem evropskem interesu, ne določa drugače, se pri ponovno dodeljenih donacijah za poslovanje njihov znesek postopoma znižuje. Ta določba se ne uporablja za donacije v eni od oblik iz točk (b) in (c) člena 108a(1).“;

67. člen 114 se nadomesti z naslednjim: „Člen 114 1. Vloge za donacijo se vložijo pisno. 2. Vloge za donacijo so upravičene, če jih predložijo: (a) pravne osebe; vloge za donacijo so lahko upravičene, če jih vložijo subjekti, ki niso pravne osebe po veljavni nacionalni zakonodaji, pod pogojem, da imajo njihovi predstavniki pooblastilo, da v imenu subjekta prevzamejo pravne obveznosti in prevzamejo finančno odgovornost; (b) fizične osebe, v kolikor to zahtevajo vrsta ali značilnosti ukrepa ali cilj vlagatelja. 3. Donacij ni mogoče dodeliti vlagateljem, ki so v času izvajanja postopka za dodelitev donacije v kateri od situacij iz člena 93(1), člena 94 ali člena 96(2)(a). Vlagatelji morajo potrditi, da niso v kateri od situacij iz prvega pododstavka. Vendar se odredbodajalec lahko odpove zahtevi po predložitvi takšnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti, kakor je določeno v izvedbenih določbah. 4. Odredbodajalec lahko vlagateljem v skladu s členom 96 izreče upravne in denarne kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračalne. Takšne kazni se lahko izreče tudi upravičencem, ki so ob predložitvi vloge ali v času izvršitve donacije dali lažne izjave v zvezi z informacijami, ki jih zahteva odredbodajalec, ali pa teh informacij sploh niso dali.“;

68. v členu 116 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „1. Predlogi se ovrednotijo na podlagi vnaprej objavljenih meril za izbor in dodelitev, da se določi, kateri predlogi se lahko financirajo.“;

69. člen 118 se nadomesti z naslednjim: „Člen 118 1. Odgovorni odredbodajalec lahko, če meni, da je ustrezno in sorazmerno, zahteva, da upravičenec vnaprej predloži garancijo, da zmanjša finančno tveganje, povezanim s predhodnim financiranjem. 2. Odredbodajalec od upravičenca zahteva, da v primerih, ki so določeni v izvedbenih določbah, predloži takšno garancijo vnaprej.“;

70. v členu 119 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Če upravičenec ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi, se v primerih, ki so določeni v izvedbenih določbah, potem ko se upravičencu da možnost, da izrazi svoje stališče, donacija ustavi ali zniža ali prekine.“;

71. člen 120 se nadomesti z naslednjim: „Člen 120 1. Če mora upravičenec za izvedbo ukrepa razpisati postopek za oddajo naročil, so zadevni postopki taki, kot so določeni v izvedbenih določbah. 2. Če je treba za izvedbo ukrepa zagotoviti finančno podporo tretjim osebam, lahko upravičenec donacije Skupnosti dodeli takšno finančno podporo, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) finančna podpora ni primarni cilj ukrepa; (b) pogoji za zagotovitev takšne podpore so strogo določeni v odločbi ali sporazumu o donaciji med upravičencem in Komisijo in ne dopuščajo prostega preudarka; (c) zadevni zneski so majhni. Za namen točke (c) se najvišji znesek finančne podpore, ki ga lahko upravičenec plača tretji stranki, določi v izvedbenih določbah. 3. Vsaka odločba ali sporazum o donaciji izrecno določa, da imata Komisija in Računsko sodišče pooblastila za nadzor dokumentacije in prostorov pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Skupnosti.“;

72. člen 121 se spremeni, kakor sledi: (a) točka (a) se nadomesti z naslednjim: „(a) finančne izkaze institucij iz člena 126 in organov iz člena 185 ter drugih organov, katerih zaključni račun mora biti konsolidiran v skladu z računovodskimi pravili Skupnosti;“; (b) točka (d) se nadomesti z naslednjim: „(d) zbirna poročila o izvrševanju proračuna z informacijami iz poročil iz točke (c).“;

73. člen 122 se nadomesti z naslednjim: „Člen 122 1. Zaključnim računom institucij in organov in člena 121 je priloženo poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v proračunskem letu. 2. Poročilo iz odstavka 1 med drugim poroča o obsegu izvrševanja odobrenih proračunskih sredstev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi odobrenih proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.“;

74. člen 128 se nadomesti z naslednjim: „Člen 128 Računovodje drugih institucij in organov iz člena 121 računovodji Komisije in Računskemu sodišču najpozneje do 1. marca naslednjega leta pošljejo svoje začasne zaključne račune, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Računovodja Komisije konsolidira začasne zaključne račune z začasnim zaključnim računom Komisije in najpozneje do 31. marca naslednjega leta Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun Komisije, čemur priloži poročilo Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom, skupaj z začasnim konsolidiranim zaključnim računom. Računovodja vsake institucije in organa iz člena 121 do datuma iz drugega odstavka, Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje tudi poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju.“;

75. člen 129 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se besede „člena 185“ nadomestijo z besedami „člena 121“; (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Vse institucije razen Komisije in vsak organ iz člena 121 pripravijo svoj končni zaključni račun v skladu s členom 61 ter ga pošljejo računovodji Komisije in Računskemu sodišču najpozneje do 1. julija naslednjega leta za pripravo končnega konsolidiranega zaključnega računa.“; (c) vstavi se naslednji odstavek: „2a. Računovodja Komisije pripravi končni konsolidirani zaključni račun na podlagi podatkov drugih institucij, predloženih v skladu z odstavkom 2. Končnemu konsolidiranemu zaključnemu računu se priloži izjava računovodje Komisije, s katero potrjuje, da je bil pripravljen v skladu z naslovom VII ter načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.“; (d) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Po potrditvi končnega konsolidiranega zaključnega računa in svojega končnega zaključnega računa ju Komisija do 31. julija naslednjega proračunskega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču.“; (e) v odstavku 4 se datum „31. oktobra“ nadomesti z datumom „15. novembra“;

76. člen 131 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se beseda „Komisija“ nadomesti z besedami „računovodja Komisije“; (b) v odstavku 2 se beseda „Komisija“ nadomesti z besedami „računovodja Komisije“;

77. v členu 133(1) se besede „člena 185“ nadomestijo z besedami „člena 121“;

78. v členu 134 se besede „člena 185“ nadomestijo z besedami „člena 121“;

79. v členu 138(1) se besede „člena 185“ nadomestijo z besedami „člena 121“;

80. v členu 139 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Vsaka institucija obvesti Računsko sodišče in proračunski organ o vseh notranjih pravilih, ki jih sprejme v zvezi s finančnimi zadevami.“;

81. člen 143 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 2 se datum „15. junija“ nadomesti z datumom „30. junija“ in datum „30. septembra“ se nadomesti z datumom „15. oktobra“; (b) odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „5. Računsko sodišče najpozneje do 15. novembra organom, odgovornim za razrešnico, in drugim institucijam pošlje svoje letno poročilo, ki mu priloži odgovore institucij, ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.“; (c) v odstavku 6 se datum „15. februarja“ nadomesti z datumom „28. februarja“;

82. člen 144 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se peti pododstavek nadomesti z naslednjim: „Če se Računsko sodišče odloči katero od posebnih poročil objaviti v Uradnem listu Evropske unije, mu priloži tudi odgovore zadevnih institucij.“; (b) v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Mnenja iz člena 248(4) Pogodbe ES in člena 160c(4) Pogodbe Euratom, ki se ne nanašajo na predloge ali osnutke, za katere se uporablja zakonodajni postopek posvetovanja, lahko Računsko sodišče objavi v Uradnem listu Evropske unije.“;

83. v členu 145(1) se datum „30. aprila“ nadomesti z datumom „15. maja“;

84. v naslovu I drugega dela se naslov nadomesti z naslednjim: „NASLOV I EVROPSKI KMETIJSKI JAMSTVENI SKLAD“;

85. v členu 148 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Prvi in tretji del te uredbe se uporabljata za odhodke organov in teles, navedenih v pravilih za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), in za prihodke, razen če v tem naslovu ni določeno drugače.“;

86. člen 149 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Za vsako proračunsko leto EKJS vključuje nediferencirana odobrena proračunska sredstva razen odhodkov, povezanih z ukrepi iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki se pokrijejo iz diferenciranih odobrenih proračunskih sredstev.“; (b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Odobrena proračunska sredstva, ki niso razdeljena, v zvezi z ukrepi iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1290/2005 se lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. Takšen prenos ne sme presegati niti 2 % začetnih odobrenih proračunskih sredstev iz prvega pododstavka niti zneska prilagoditev neposrednih plačil iz člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ( 16 ), ki je bil uporabljen v zadnjem proračunskem letu. Prenesena odobrena proračunska sredstva se vrnejo izključno v proračunske vrstice, ki zajemajo ukrepe iz člena 3(1)(c) Uredbe (ES) št. 1290/2005. Takšen prenos se lahko uporabi samo za dodatna plačila tistim končnim upravičencem, za katere je v zadnjem proračunskem letu veljala prilagoditev neposrednih plačil v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Komisija sprejme odločitev o prenosu najpozneje do 15. februarja v letu, na katerega se sredstva prenesejo, in o tem obvesti proračunski organ.

87. v členu 150 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2. Odločitve Komisije, s katerimi so določijo zneski teh plačil, predstavljajo začasne celotne proračunske obveznosti, ki pa ne smejo preseči skupnih proračunskih sredstev, odobrenih za EKJS. 3. Od 15. novembra dalje se lahko vnaprej prevzamejo obveznosti za kritje rutinskih odhodkov za upravljanje EKJS v breme odobrenih proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. Takšna obveznost pa ne sme presegati treh četrtin ustreznih skupnih odobrenih proračunskih sredstev za tekoče proračunsko leto. Lahko se uporabljajo samo za odhodke, za katere je načelo določeno v obstoječem temeljnem aktu.“;

88. v členu 151(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Odhodki, ki jih imajo organi in subjekti iz pravil za EKJS, se odobrijo za poglavje, člen in postavko v dveh mesecih po prejetju poročil držav članic. Ta odobritev se lahko izvede po poteku navedenega obdobja dveh mesecev, kadar je potreben postopek za prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev glede zadevnih proračunskih vrstic. Zneski se obračunajo kot plačila v istem dvomesečnem obdobju, razen če države članice še niso izvršile plačila ali kadar obstaja dvom glede upravičenosti.“;

89. člen 152 se nadomesti z naslednjim: „Člen 152 Pri proračunskem računovodstvu se odhodki za proračunsko leto knjižijo na podlagi vračil Komisije državam članicam do najpozneje 31. decembra zadevnega leta, pod pogojem, da je računovodja prejel odredbo za plačilo najpozneje 31. januarja naslednjega proračunskega leta.“;

90. v členu 153 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „1. Če Komisija lahko prerazporedi odobrena proračunska sredstva v skladu s členom 23(1), sprejme odločitev najpozneje do 31. januarja naslednjega proračunskega leta in obvesti proračunski organ, kakor je določeno v členu 23(1).“;

91. člen 154 se nadomesti z naslednjim: „Člen 154 1. Namenski prejemki pod tem naslovom se razporedijo glede na izvor v skladu s členom 18(2). 2. Rezultat odločitev o potrditvi obračuna iz člena 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 se vpiše v skupni člen.“;

92. naslov naslova II drugega dela se nadomesti z naslednjim: „NASLOV II STRUKTURNI SKLADI, KOHEZIJSKI SKLAD, EVROPSKI SKLAD ZA RIBIŠTVO IN EVROPSKI KMETIJSKI SKLAD ZA RAZVOJ PODEŽELJA“;

93. člen 155 se spremeni, kakor sledi: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Prvi in tretji del te uredbe se uporabljata za odhodke, ki jih imajo organi in subjekti iz uredb o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP) ( 17 ), Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) ( 18 ), Evropskem socialnem skladu (ESS) ( 19 ), Kohezijskem skladu ( 20 ), Evropskem skladu za ribištvo (ESR) ( 21 ), v nadaljnjem besedilu ‚skladi‘, ter za njihove prihodke, razen če v tem naslovu ni določeno drugače. (b) odstavek 3 se črta;

94. v členu 157 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: „Sproščena proračunska sredstva se lahko znova dajo na voljo v primeru očitne napake, ki jo je mogoče pripisati izključno Komisiji.“;

95. člen 158 se nadomesti z naslednjim: „Člen 158 V zvezi z odhodki iz poslovanja iz tega naslova lahko Komisija z izjemo za EKSRP prerazporedi sredstva z enega področja na drugega, pod pogojem, da se zadevna proračunska sredstva odobrijo za isti namen v smislu uredb o skladih iz člena 155 ali za odhodke za tehnično pomoč.“;

96. v členu 160 se vstavi naslednji odstavek: „1a. Odobrena proračunska sredstva v zvezi s prihodki iz Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ustanovljenega s protokolom, priloženim k Pogodbi ES, o finančnih posledicah izteka veljavnosti Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, se obravnavajo kot namenski prejemki v smislu člena 18. Odobritve za prevzem obveznosti na podlagi teh prejemkov so na voljo takoj, ko se terjatve ocenijo, odobritve plačil pa takoj, ko so prihodki prejeti.“;

97. vstavi se naslednji člen: „Člen 160a 1. Odobritve za prevzem obveznosti v višini zneska sproščenih obveznosti, ki so posledica celotne ali delne neizvedbe projektov, povezanih z raziskavami, za katere so bile namenjene, so lahko izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih znova na voljo, če je bistvenega pomena, da se izvede sprva načrtovan program, razen če proračun za tekoče proračunsko leto že vsebuje sredstva za ta namen. 2. Za namene odstavka 1 Komisija na začetku vsakega proračunskega leta preveri sproščene obveznosti iz prejšnjega proračunskega leta in na podlagi zahtev oceni, ali je treba ta sredstva znova dati na voljo. Na podlagi te ocene Komisija proračunskemu organu do 15. februarja vsakega proračunskega leta lahko predloži ustrezne predloge, v katerih za vsako proračunsko postavko navede razloge za to, da so ta odobrena proračunska sredstva znova na voljo. 3. Proračunski organ o predlogih Komisije odloči v šestih tednih. Če v tem roku ne sprejme nobene odločitve, se šteje, da so predlogi odobreni. Znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki so znova na voljo v letu n, v nobenem primeru ne presega 25 % celotnega zneska sproščenih sredstev iz iste proračunske vrstice v letu n-1. 4. Odobritve za prevzem obveznosti, ki so znova na voljo, se ne prenesejo. Pravne obveznosti, ki so povezane z odobritvami za prevzem obveznosti, ki so znova na voljo, se prevzamejo do 31. decembra leta n. Ob koncu leta n odgovorni odredbodajalec dokončno sprosti neporabljeni znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki je bil znova dan na voljo.“;

98. v členu 163 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Ukrepe iz tega naslova lahko izvaja Komisija centralizirano ali z deljenim upravljanjem, ali tretja država upravičenka ali države upravičenke decentralizirano ali skupaj z mednarodnimi organizacijami v skladu z ustreznimi določbami iz členov 53 do 57.“;

99. člen 164 se črta;

100. člen 166 se spremeni, kakor sledi: (a) točki (a) in (b) prvega pododstavka se nadomestita z naslednjim: „(a) sporazum o financiranju med Komisijo v imenu Skupnosti in tretjo državo upravičenko ali državami upravičenkami ali organi, ki jih pooblastijo, v nadaljnjem besedilu: ‚upravičenci‘; (b) pogodba ali sporazum o donaciji med Komisijo in nacionalnimi ali mednarodnimi javnimi organi ali med Komisijo in fizičnimi ali pravnimi osebami, ki so odgovorne za izvedbo ukrepov.“; (b) drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim: „Pogoji, pod katerimi se dodeljuje zunanja pomoč, se določijo v instrumentu, s katerim se upravljajo finančni sporazumi ali pogodbe ali donacije iz točk (a) in (b).“; (c) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Finančni sporazumi s tretjimi državami upravičenkami iz odstavka 1(a) se sklenejo najpozneje do 31. decembra leta n + 1, pri čemer je leto n leto, v katerem se prevzame obveznosti v breme proračuna. Posamezne pogodbe, odločbe o donacijah in sporazumi za izvajanje takih finančnih sporazumov se ne smejo sprejeti ali skleniti pozneje kakor v treh letih po datumu sklenitve finančnega sporazuma. Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revizijo in ovrednotenjem se lahko sklenejo tudi pozneje.“; (d) doda se naslednji odstavek 3: „3. Določba iz odstavka 2 se ne uporablja za večletne programe v naslednjih primerih: — v delih Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) ( 22 ), ki se nanašajo na čezmejno sodelovanje, regionalni razvoj, razvoj človeških virov in razvoj podeželja; — v delu Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ( 23 ), ki se nanaša na čezmejno sodelovanje. V teh primerih se uporabljajo naslednja pravila: (a) vsak del proračunske obveznosti za takšen večletni program se avtomatično sprosti, če do 31. decembra tretjega leta po letu n, če je leto n tisto, v katerem so bile prevzete proračunske obveznosti: (i) ni bil porabljen za namen predhodnega financiranja; ali (ii) ni bil porabljen za vmesna izplačila; ali (iii) ni bila v zvezi z njim predložena nobena izjava o odhodkih; (b) tisti del proračunskih obveznosti, ki je 31. decembra 2017 še vedno odprt, za katerega se ne predloži izjave o odhodkih do 31. decembra 2018, se avtomatično sprosti.

101. člen 167 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim: „(c) nacionalni ali mednarodni javni organi ali fizične ali pravne osebe, ki so upravičenci donacije za izvedbo zunanjih ukrepov.“; (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Postopki za oddajo javnih naročil morajo biti določeni v finančnih sporazumih ali sporazumu ali odločbi o donaciji iz člena 166.“;

102. v naslovu IV drugega dela se naslov poglavja 4 nadomesti z naslednjim: „POGLAVJE 4 Donacije“;

103. vstavi se naslednji člen: „Člen 169a Postopki za dodelitev donacij, ki jih v okviru decentraliziranega upravljanja uporabljajo tretje države upravičenke, so določeni v finančnih sporazumih iz člena 166. Ti temeljijo na pravilih iz naslova VI prvega dela.“;

104. člen 170 se nadomesti z naslednjim: „Člen 170 Vsak sporazum o financiranju ali sporazum ali odločba o donaciji mora izrecno določati, da sta Komisija in Računsko sodišče pristojna za revizijo na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Skupnosti.“;

105. v členu 171 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Ta naslov se uporablja za delovanje Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), razen člena 174, člena 174a in člena 175(2).“;

106. člen 173 se nadomesti z naslednjim: „Člen 173 Komisija v zvezi z odobrenimi proračunskimi sredstvi, ki so v Prilogi navedena za vsak evropski urad posebej, v skladu s členom 59 prenese pooblastila odredbodajalca na direktorja zadevnega evropskega urada.“;

107. v členu 174(1) se drugi stavek nadomesti z naslednjim: „Direktor zadevnega evropskega urada po odobritvi upravnega odbora sprejme merila, na katerih temelji računovodski sistem.“;

108. vstavi se naslednji člen: „Člen 174a 1. Vsaka institucija lahko prenese pooblastila odredbodajalca na direktorja med-institucionalnega evropskega urada za upravljanje odobrenih proračunskih sredstev, ki spadajo v njen del proračuna, ter določi omejitve in pogoje tega prenosa pooblastil. 2. Notranji revizor Komisije izvaja vse naloge iz naslova IV, poglavja 8 prvega dela.“;

109. člen 175 se nadomesti z naslednjim: „Člen 175 Če pristojnost evropskega urada vključuje opravljanje storitev za tretje osebe za finančno udeležbo, njegov direktor po odobritvi upravnega odbora določi posebne določbe za izvajanje teh storitev in za vodenje knjigovodstva.“;

110. člen 176 se črta;

111. člen 178 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se drugi stavek nadomesti z naslednjim: „Take obveznosti pa ne smejo presegati ene četrtine odobrenih proračunskih sredstev, ki jih je določil proračunski organ za ustrezno proračunsko vrstico za tekoče proračunsko leto.“; (b) v odstavku 2 se doda naslednji stavek: „V tem primeru se rok iz odstavka 1 ne uporablja.“;

112. v členu 179(3) se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim: „Če namerava katera koli od obeh vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu gradnje obvestita zadevno institucijo. Če odgovora ni, lahko zadevna institucija nadaljuje načrtovane ukrepe v okviru svoje upravne samostojnosti s pridržkom člena 282 Pogodbe ES in člena 185 Pogodbe Euratom o zastopanju Skupnosti. To mnenje se zadevni instituciji pošlje v dveh tednih po prejemu takega obvestila.“;

113. vstavi se naslednji naslov VII: „NASLOV VII STROKOVNJAKI Člen 179a Izvedbene določbe vključujejo poseben postopek za izbiro strokovnjakov, ki se plačajo na podlagi fiksnega zneska, za pomoč institucijam zlasti pri ocenjevanju predlogov in vlog za donacije ali javnih naročil ter za tehnično pomoč v nadaljevanju postopka in končno oceno projektov, ki se financirajo iz proračuna.“;

114. člen 180 se črta;

115. člen 181 se nadomesti z naslednjim: „Člen 181 1. Kar zadeva sklade iz člena 155(1), za katera so bili temeljni akti razveljavljeni pred dnevom začetka uporabe te uredbe, se odobrena proračunska sredstva, ki so bila sproščena na podlagi uporabe člena 157(1), lahko znova na voljo v primeru očitne napake, ki jo je mogoče pripisati izključno Komisiji, ali v primeru višje sile, ki ima resne posledice za izvajanje ukrepov, ki dobivajo pomoč iz teh skladov. 2. Centralna baza podatkov iz člena 95 se vzpostavi do 1. januarja 2009. 3. Za prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev, ki zadevajo izdatke za poslovanje iz uredb, ki urejajo Strukturne sklade in Kohezijski sklad za programsko obdobje 2000 – 2006, za katera je še treba izvršiti plačila Skupnosti, da se do zaključka pomoči poravnajo neporavnane obveznosti Skupnosti, Komisija lahko prerazporedi sredstva iz enega naslova v drugega, če so zadevna odobrena proračunska sredstva: — namenjena za isti cilj, ali — povezana s pobudami Skupnosti ali tehnično pomočjo in inovativnimi ukrepi ter se prerazporedijo na istovrstne ukrepe. 4. Člen 30(3) se prvič uporablja za sklad iz člena 148(1) za plačila, ki gredo v breme proračuna za leto 2008.“;

116. člen 185 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Komisija sprejme okvirno finančno uredbo za organe, ki jih ustanovijo Skupnosti in so pravne osebe, ki dejansko prejemajo prispevke v breme proračuna.“; (b) odstavek 4 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne od datuma začetka uporabljanja Uredbe Komisije o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in ne pozneje kot 1. maja 2007.

Vendar se točka 80 in točke od 84 do 94 člena 1 te uredbe začnejo uporabljati s 1. januarjem 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.