2001R0993 — SL — 01.04.2002 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

No

▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 993/2001

z dne 4. maja 2001

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik,

Mednarodna trgovina z zapakiranimi rabljenimi oblačili doživlja hitro rast. Da bi olajšali tako trgovino, je treba določiti pravilo o poreklu za rabljena oblačila in druge rabljene izdelke, ki so zbrani in zapakirani. Pravilo, ki ga je sprejel Odbor za pravila o poreklu v okviru mednarodnega usklajevanja nepreferencialnih pravil o poreklu (Sporazum WTO o pravilih o poreklu), se pri določanju porekla za rabljena oblačila in druge rabljene izdelke opira na pojem zadnje bistvene spremembe.

Število prilog je treba občutno zmanjšati. Nekatere je treba vgraditi v samo besedilo (št. 69a, 74, 95); druge je treba združiti (67 in 68; 70, 75a, 81, 82, 84, 98 in 106; 71, 72 in 83; 85, 86, 88, 89 in 107); in končno je treba drugo skupino črtati, ker je vsebina teh prilog bolj razlagalne, ponazorilne ali vzorčne narave. Ustvariti je treba dve novi prilogi (70 in 73).

Pravila morajo postati preglednejša s strožjo sestavo in bolj jasnimi določbami ter s čim manjšim prekrivanjem pravil s področja carine in kmetijstva.

Zakonik, kakor je bil spremenjen z Uredbo (ES) št. 2700/2000, je podlaga, ki državam članicam omogoča določanje prostih con, v katerih se carinske kontrole in formalnosti ter določbe o carinskem dolgu izvajajo v skladu z zahtevami postopka carinskega skladiščenja. Proste cone je torej treba razlikovati glede na vrsto kontrole, ki je zanje predpisana.

Celoten sklop pravil za carinske postopke z ekonomskim učinkom je treba racionalizirati, pri čemer se upošteva dejstvo, da se v vsakem od petih carinskih postopkov z ekonomskim učinkom uporabljajo številne enake določbe. Da se pravila ne bi ponavljala, morajo biti določbe, ki so enake v dveh ali več postopkih, zbrane v enem poglavju. Ta del zajema zlasti dovoljenja, vključno s tistimi, v katerih je vpletenih več uprav, fin poenostavljene postopke za izdajo dovoljenj, evidence blaga, normative porabe, kompenzacijske obresti, načine zaključka postopka, prenose in upravno sodelovanje, pa tudi poenoteno sestavo obrazcev za zahtevke in dovoljenja. Za uvedbo večje prožnosti v proceduralna pravila je treba predvideti možnost, da se pod nekaterimi pogoji v obdobju enega leta odobrijo dovoljenja z veljavnostjo za nazaj.

Vzajemno delovanje postopkov aktivnega oplemenitenja in sistema izvoznih nadomestil na področju kmetijskih proizvodov in blaga zahteva podrobna pravila zaradi zmanjšanja izvoznih nadomestil, dogovorjenih v okviru Svetovne trgovinske organizacije.

Uredba (EGS) št. 2913/92 (v nadaljevanju: „zakonik“), kakor je bila spremenjena iz Uredbo (ES) št. 2700/2000, je podlaga za večjo prožnost pogojev za dostop do nekaterih postopkov, tako da se pri predelavi pod carinskim nadzorom pozitivni seznam nadomesti s preverjanjem gospodarskih pogojev, da se preverjanje gospodarskih pogojev pred izdajo dovoljenj za aktivno oplemenitenje osredotoči naobčutljivo blago in da se pri pasivnem oplemenitenju povečuje uporaba obračunske metode, ki temelji na stroških predelave.

Naslov III dela II Uredbe (EGS) 2454/93 o carinskem skladiščenju, aktivnem oplemenitenju, predelavi pod carinskim nadzorom, začasnem uvozu in pasivnem oplemenitenju je treba poenostaviti in racionalizirati. Poglavje I naslova V, ki zajema proste cone in prosta skladišča, je treba nadomestiti.

S tiskanjem referenčne številke gibanja (RŠT) v obliki standardne črtne kode na spremni tranzitni dokument se olajša dostop do elektronskih podatkov o tranzitu, s čimer postane postopek hitrejši in učinkovitejši.

Da bi kar najbolje izkoristili prednosti, ki jih carinskim organom in gospodarskim subjektom daje računalniški tranzitni sistem, je smiselno, da se obvezna uporaba računalniške obdelave podatkov pri izmenjavi informacij z namembnim uradom razširi tudi na pooblaščenega prejemnika.

Za spremljanje uporabe skupnega zavarovanja in opustitve zavarovanja je treba določiti predvideno višino carin in drugih dajatev, ki veljajo za vsako tranzitno operacijo, v primerih, ko potrebnih podatkov za izračun ni na razpolago. Vendar morajo biti carinski organi pristojni, da na podlagi drugih informacij, ki jih utegnejo poznati, ocenijo drugačno vrednost.

Izmenjava informacij med carinskimi organi uradov odhoda in uradov tranzita, ki uporabljajo informacijsko tehnologijo in računalniške mreže, bo omogočala učinkovitejši nadzor nad tranzitnimi operacijami, hkrati pa bo prevoznike razbremenila formalnosti, da predložijo potrdilo o prehodu vsakemu tranzitnemu uradu.

Pravne predpise, ki so uporabni za razvijanje, dopolnjevanje in po potrebi posodabljanje obstoječega pravnega okvira za računalniški tranzitni sistem, s katerim se zagotovi enotno in zanesljivo delovanje celotnega računalniškega tranzitnega postopka, je treba uvesti v Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 ( 3 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2787/2000 ( 4 ).

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta in Evropskega parlamenta (ES) št. 2700/2000 ( 2 ), in zlasti člena 247 Uredbe,

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2454/93 se spremeni:

(c) v točki (e) se besede „drugi pododstavek člena 751(1)“ nadomestijo s „člen 508(1)“.

(b) v točkah (c) in (d) se za „pisno dovoljenje za obravnavani carinski postopek“ dodajo besede „ali eno kopijo zahtevka za izdajo dovoljenja, kadar se uporabi člen 508(1)“;

(c) v četrti alinei točke (a) se besede „členom 671(2)(c)“ nadomestijo s „členom 569“.

„— živali zaradi sezonske selitve ali paše ali zaradi opravljanja dela ali prevozov in drugega blaga, ki izpolnjuje pogoje, določene v točki (a) drugega pododstavka člena 567,

(b) v točki (a) se prva in druga alinea nadomestita z:

(c) material za razvedrilo pomorščakov, uporabljen na plovilu, ki vozi v mednarodnem pomorskem prometu, v skladu s členom 564(a).“

(b) prevozna sredstva iz členov 556 do 561;

(a) osebni predmeti in blago za šport, ki jih potniki uvozijo v skladu s členom 563;

5. V členih 268(3) in 269(3) se besede „členov 529 do 534“ nadomestijo s „člena 524“.

6. V tretjem pododstavku člena 270(1) se besede „členih 497 do 502“ nadomestijo s „členih 497, 498 in 499“.

7. V členu 272(2) se besede „členov 529 do 534“ nadomestijo s „člena 524“.

Kadar ista oseba dobi dve ali več dovoljenj za carinski postopek z ekonomskim učinkom in se en postopek zaključi z vnosom blaga v drug postopek po postopku hišnega carinjenja, ni treba zahtevati dodatne deklaracije.“

„(d) se noben poenostavljen postopek ne more uporabljati za kmetijske proizvode Skupnosti iz člena 524, dane v postopek carinskega skladiščenja.“

(c) blago, dano v odložni postopek ali v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu iz člena 799.“

11. V členu 313(2) se točki (b) in (c) nadomestita z:

„1. Linijski ladijski prevoz pomeni linijski prevoz za prevažanje blaga s plovili, ki plujejo le med pristanišči na carinskem območju Skupnosti in ne smejo priti iz nobenega kraja, iti tja ali pristati tam, če je ta kraj zunaj tega območja ali v prosti coni kontrolne vrste I iz člena 799 v pristanišču na tem območju.“

„— na progah, za katere se zahteva dovoljenje, ne bodo pristala v nobenem pristanišču v tretji državi ali v prosti coni kontrolne vrste I iz člena 799 v pristanišču na carinskem območju Skupnosti in da ne bodo pretovarjala na odprtem morju in da“;

„Toda kadar si urad zavarovanja in urad odhoda izmenjata podatke o zavarovanju z uporabo informacijske tehnologije in računalniških mrež, urad odhoda zadrži izvirnik instrumenta zavarovanja.“

„3a. Kadar urad zavarovanja izmenja zavarovalne podatke z uradi odhoda z uporabo informacijske tehnologije in računalniških mrež, garant oskrbi ta urad z vsemi zahtevanimi podatki o kuponih posameznega zavarovanja, ki jih je izdal na način, določen s carinskimi organi.“

„2. Prevoznik izroči potrdilo o prehodu, napisano na obrazcu, ki ustreza vzorcu iz Priloge 46, vsakemu tranzitnemu uradu, kjer se potrdilo hrani. Toda kadar si urad odhoda in urad tranzita izmenjata podatke o tranzitu z uporabo informacijske tehnologije in računalniških mrež, se potrdilo o prehodu ne predloži.“

„1a. Kadar se uporabijo določbe iz pododdelka 7 oddelka 2 in carinski organi odhodnih držav članic ne prejmejo sporočila, ‚Obvestilo o prispetju‘ do roka, v katerem mora biti blago predloženo namembnemu uradu, ti organi obvestijo glavnega zavezanca in ga prosijo, naj predloži dokazilo, da je postopek končan.“

„Kadar se uporabijo določbe iz pododdelka 7 oddelka 2, carinski organi takoj začnejo tudi poizvedovalni postopek vsakokrat, ko ne prejmejo sporočila, ‚Obvestilo o prispetju‘ do roka, v katerem mora biti blago predloženo namembnemu uradu, ali sporočila, ‚Rezultati kontrole‘ v šestih dneh po prejemu sporočila, ‚Obvestilo o prispetju‘.“

Kadar sta urad zavarovanja in urad odhoda v različnih državah članicah, so sporočila, ki se uporabljajo za izmenjavo podatkov o zavarovanju, po sestavi in podatkih taka, kakor določijo carinski organi z medsebojnim dogovorom.“

„Ob sprostitvi blaga urad odhoda pošlje podatke o skupnostnem tranzitu prijavljenemu namembnemu uradu s sporočilom, ‚Vnaprejšnje obvestilo o prihodu‘ vsakemu prijavljenemu uradu tranzita pa s sporočilom ‚Vnaprejšnje obvestilo o tranzitu‘. Ta sporočila temeljijo na podatkih iz tranzitne deklaracije, ki so po potrebi spremenjeni, in se ustrezno dopolnijo. Po sestavi in podatkih so taka, kakor določijo carinski organi z medsebojnim dogovorom.“

Urad tranzita vpiše prehod na osnovi sporočila ‚Vnaprejšnje obvestilo o tranzitu‘ ki ga prejme od urada odhoda. Pri pregledih blaga se sporočilo ‚Vnaprejšnje obvestilo o tranzitu‘ uporablja kot podlaga za take preglede. O prehodu se obvesti urad odhoda s sporočilom, ‚Uradno obvestilo o prehodu meje‘. To sporočilo je po sestavi in podatkih tako, kakor določijo carinski organi z medsebojnim dogovorom.“

„Pri uporabi prvega pododstavka se izračuna znesek carinskega dolga, ki utegne nastati pri vsakem tranzitu. Kadar potrebni podatki niso na razpolago, se šteje, da je znesek 7 000 evrov, razen če drugi podatki, znani carinskim organom, vodijo do drugačnega zneska.“

„Toda kadar si urad zavarovanja in urad odhoda izmenjata podatke o zavarovanju z uporabo informacijske tehnologije in računalniških mrež, se uradu odhoda potrdilo ne predloži.“

„(b) nemudoma pošljejo namembnemu uradu izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, ki je spremljala blago, tako da se razen pri sporočilu, ki uporablja računalniško obdelavo podatkov, navede dan prihoda in stanje vseh nameščenih carinskih oznak.“

3. V dovoljenju se navede zlasti, kako in do kdaj pooblaščeni prejemnik prejme podatke iz ‚Vnaprejšnjega obvestila o prihodu‘ od namembnega urada zaradi smiselne uporabe člena 371.“

28. Naslov III (členi 496 do 787) iz dela II se nadomesti z:

„NASLOV III

CARINSKI POSTOPKI Z EKONOMSKIM UČINKOM







POGLAVJE 1

Temeljna ureditev več postopkov







Oddelek 1

Opredelitve

Člen 496

V tem naslovu:

(a) ‚postopek‘pomeni carinski postopek z ekonomskim učinkom;

(b) ‚dovoljenje‘pomeni dovoljenje carinskih organov za uporabo postopka;

(c) ‚enotno dovoljenje‘pomeni dovoljenje, ki vključuje različne carinske uprave in obsega vnos v postopek in/ali zaključek postopka, skladiščenje, nadaljnje operacije oplemenitenja ali uporabe;

(d) ‚imetnik‘pomeni imetnika dovoljenja;

(e) ‚nadzorni urad‘pomeni carinski urad, ki je z dovoljenjem pooblaščen za nadzor postopka;

(f) ‚urad vnosa‘pomeni carinski urad ali urade, ki so z dovoljenjem pooblaščeni za sprejem deklaracije za vnos blaga v postopek;

(g) ‚urad zaključka‘pomeni carinski urad ali urade, ki so z dovoljenjem pooblaščeni za sprejem deklaracij, na podlagi katerih se za blago po prepustitvi v postopek določi nova dopustna carinsko dovoljena raba ali uporaba ali, pri pasivnem oplemenitenju, deklaracija za sprostitev;

(h) ‚tristranski promet‘pomeni promet, pri katerem urad zaključka ni isti kakor urad vnosa;

(i) ‚knjigovodstvo‘pomeni imetnikovo komercialno, davčno in drugo računovodsko dokumentacijo ali take podatke, ki se vodijo zanj;

(j) ‚evidence‘pomenijo podatke z vsemi potrebnimi informacijami in tehničnimi podrobnostmi na kakršnem koli sredstvu, ki carinskim organom omogoča, da nadzirajo in kontrolirajo postopek predvsem glede pretoka blaga ali spremembe njegovega statusa; v postopku carinskega skladiščenja se evidence imenujejo evidenca blaga;

(k) ‚glavni pridobljeni izdelki‘pomenijo pridobljene izdelke, za izdelavo katerih je bil odobren postopek;

(l) ‚stranski pridobljeni izdelki‘pomenijo pridobljene izdelke, ki so poleg glavnih pridobljenih izdelkov, navedenih v dovoljenju, obvezni stranski izdelki v postopku oplemenitenja;

(m) ‚rok za zaključek‘pomeni rok, do katerega mora biti blagu ali izdelkom dodeljena nova dopustna carinsko dovoljena raba ali uporaba, vključno, odvisno od primera, za zahtevo povračila uvoznih dajatev po opravljenem aktivnem oplemenitenju (sistem povračila) ali za pridobitev popolne ali delne oprostitve uvoznih dajatev ob sprostitvi v prosti promet po opravljenem pasivnem oplemenitenju.







Oddelek 2

Zahtevek za dovoljenje

Člen 497

1. Zahtevek za dovoljenje se sestavi pisno po vzorcu iz Priloge 67.

2. Carinski organi lahko dovolijo, da se za podaljšanje ali spremembo dovoljenja zaprosi z enostavnim pisnim zahtevkom.

3. V naslednjih primerih se za dovoljenje lahko zaprosi s carinsko deklaracijo v pisni obliki ali z uporabo računalniške obdelave podatkov po običajnem postopku:

(a) pri aktivnem oplemenitenju, kadar se v skladu s členom 539 šteje, da so gospodarski pogoji izpolnjeni, razen pri zahtevkih, ki vključujejo enako blago;

(b) pri predelavi pod carinskim nadzorom, kadar se v skladu s prvim pododstavkom člena 552(1) šteje, da so gospodarski pogoji izpolnjeni;

(c) pri začasnem uvozu, vključno z uporabo zvezka ATA ali CPD;

(d) pri pasivnem oplemenitenju: kadar oplemenitenje zajema popravila vključno s sistemom standardne zamenjave brez predhodnega uvoza: — pri sprostitvi v prosti promet po pasivnem oplemenitenju z uporabo sistema standardne zamenjave s predhodnim uvozom, — pri sprostitvi v prosti promet po pasivnem oplemenitenju z uporabo sistema standardne zamenjave brez predhodnega uvoza, kadar obstoječe dovoljenje ne zajema takega sistema in carinski organi dopustijo spremembo, — pri sprostitvi v prosti promet po pasivnem oplemenitenju, če postopek oplemenitenja zadeva nekomercialno blago. Zahtevek za dovoljenje se lahko poda z ustno carinsko deklaracijo za začasni uvoz v skladu s členom 229 pod pogojem, da se predloži dokument, izpolnjen v skladu s tretjim pododstavkom člena 499. Zahtevek za dovoljenje se lahko da s carinsko deklaracijo za začasni uvoz ali s katerim koli drugim dejanjem v skladu s členom 232(1).

4. Zahtevki za enotno dovoljenje se razen za začasni uvoz sestavijo v skladu z odstavkom 1.

5. Carinski organi lahko zahtevajo, da se zahtevki za začasni uvoz s popolno oprostitvijo uvoznih dajatev v skladu s členom 578 sestavijo v skladu z odstavkom 1.

Člen 498

Zahtevek za dovoljenje iz člena 497 se predloži:

(a) pri carinskem skladiščenju: carinskim organom, pristojnim za kraj, ki bo potrjen za carinsko skladišče ali kjer se vodi glavno knjigovodstvo vložnika zahtevka;

(b) pri aktivnem oplemenitenju in predelavi pod carinskim nadzorom: carinskim organom, pristojnim za kraj, kjer bo potekal postopek oplemenitenja;

(c) pri začasnem uvozu: carinskim organom, pristojnim za kraj, kjer bo blago uporabljeno, brez poseganja v drugi pododstavek člena 580(2);

(d) pri pasivnem oplemenitenju: carinskim organom, pristojnim za kraj, kjer je blago, ki bo prijavljeno za začasni izvoz.

Člen 499

Kadar carinski organi menijo, da kakšni podatki iz zahtevka niso ustrezni, lahko od vložnika zahtevajo dodatne informacije.

Zlasti kadar se zahtevek lahko da kot carinska deklaracija, carinski organi brez poseganja v člen 220 zahtevajo, da je zahtevku priložen dokument, ki ga izpolni deklarant in ki vsebuje vsaj naslednje informacije, razen če se take informacije zdijo nepotrebne ali se lahko vnesejo na obrazec za pisno deklaracijo:

(a) ime in naslov vložnika, deklaranta in izvajalca;

(b) vrsto oplemenitenja ali uporabe blaga;

(c) tehnični opis blaga in pridobljenih ali predelanih izdelkov in način zagotavljanja istovetnosti;

(d) oznake gospodarskih pogojev v skladu s Prilogo 70;

(e) ocenjeni normativ porabe ali način za določitev tega normativa;

(f) predvideni rok za zaključek postopka;

(g) predlagani urad zaključka;

(h) kraj oplemenitenja ali uporabe;

(i) predlagane formalnosti za prenos;

(j) pri ustni carinski deklaraciji vrednost in količino blaga.

Kadar je dokument iz drugega pododstavka predložen z ustno carinsko deklaracijo za začasni uvoz, se napiše v dvojniku; en izvod carinski organi potrdijo in ga dajo deklarantu.







Oddelek 3

Enotno dovoljenje

Člen 500

1. Kadar se zaprosi za enotno dovoljenje, je potrebno predhodno soglasje zadevnih organov v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3.

2. Pri začasnem uvozu se zahtevek predloži carinskim organom, pristojnim za kraj prve uporabe, brez poseganja v drugi pododstavek člena 580(2).

V drugih primerih se predloži carinskim organom, pristojnim za kraj, kjer se vodi glavno knjigovodstvo vložnika zahtevka, kar olajša na reviziji osnovane kontrole postopka, in kjer se izvaja vsaj del skladiščenja, oplemenitenja ali začasnega izvoza, zajetega v dovoljenju.

3. Carinski organi, pristojni v skladu z odstavkom 2, pošljejo zahtevek in osnutek dovoljenja drugim carinskim organom, ki potrdijo datum prejema v 15 dneh.

Drugi udeleženi carinski organi uradno sporočijo vse svoje pripombe v 30 dneh od dneva, ko so prejeli osnutek dovoljenja. Kadar pripombe prispejo v tem roku in soglasje ni doseženo, se zahtevek zavrne glede na obseg pripomb, ki so bile dane.

4. Carinski organi lahko izdajo dovoljenje, če v teh 30 dneh niso prejeli nobene pripombe k osnutku dovoljenja.

Eno kopijo dogovorjenega dovoljenja pošljejo vsem zadevnim carinskim organom.

Člen 501

1. Kadar se dvoje ali več carinskih uprav skupno dogovori o merilih in pogojih za izdajo enotnega dovoljenja, se lahko dogovorijo tudi o tem, da se predhodno soglasje v skladu s členom 500(1) in informacija, ki jo je treba poslati v skladu z drugim pododstavkom člena 500(4), nadomestita z enostavnim uradnim obvestilom.

2. Uradno obvestilo vedno zadostuje, kadar:

(a) se enotno dovoljenje obnovi, malenkostno spremeni, razveljavi ali prekliče;

(b) se zahtevek za enotno dovoljenje nanaša na začasni uvoz in ga ni treba sestaviti po vzorcu iz Priloge 67.

3. Uradno obvestilo ni potrebno, kadar:

(a) je več carinskih uprav vključenih samo zaradi tristranskega prometa v okviru aktivnega ali pasivnega oplemenitenja in se zbirni informativni listi ne uporabljajo;

(b) se uporablja zvezek ATA ali CPD;

(c) se začasni uvoz dovoli s sprejemom ustne deklaracije ali deklaracije, dane s kakršnim koli drugim dejanjem.







Oddelek 4

Gospodarski pogoji

Člen 502

1. Razen kadar se šteje, da so gospodarski pogoji izpolnjeni glede na poglavje 3, 4 ali 6, carinski organi ne dajo dovoljenja brez preverjanja gospodarskih pogojev.

2. Pri postopkih aktivnega oplemenitenja (poglavje 3) se s preverjanjem ugotavlja gospodarsko nezmožnost uporabe virov Skupnosti, zlasti ob upoštevanju naslednjih meril, katerih podrobnosti so določene v delu B Priloge 70:

(a) nerazpoložljivost v Skupnosti izdelanega blaga enake kakovosti in z enakimi tehničnimi lastnostmi kakor blago, namenjeno uvozu za predvidene postopke oplemenitenja;

(b) razlike v ceni med v Skupnosti izdelanim blagom in blagom, namenjenim uvozu;

(c) pogodbene obveznosti.

3. Pri predelavi pod carinskim nadzorom (poglavje 4) se s preverjanjem ugotavlja, ali uporaba virov iz nečlanic omogoča, da se predelovalna dejavnost začne ali ohrani v Skupnosti.

4. Pri postopkih pasivnega oplemenitenja (poglavje 6) se s preverjanjem ugotavlja, ali:

(a) je verjetno, da bodo predelovalci v Skupnosti zaradi oplemenitenja zunaj Skupnosti resno prikrajšani; ali

(b) je oplemenitenje v Skupnosti gospodarsko neupravičeno ali neizvedljivo iz tehničnih razlogov ali zaradi pogodbenih obveznosti.

Člen 503

Preverjanje gospodarskih pogojev lahko vključuje Komisijo:

(a) če se udeleženi carinski organi želijo posvetovati pred izdajo dovoljenja ali po njej;

(b) če izdanemu dovoljenju nasprotuje druga carinska uprava;

(c) na pobudo Komisije.

Člen 504

1. Kadar je sproženo preverjanje v skladu s členom 503, se primer pošlje Komisiji. Priložene morajo biti ugotovitve že opravljenega preverjanja.

2. Komisija mora poslati potrdilo o prejemu ali, kadar ukrepa na lastno pobudo, uradno obvestiti udeležene carinske organe. Po posvetu z njimi se odloči, ali mora odbor preveriti gospodarske pogoje.

3. Kadar je primer predložen odboru, carinski organi obvestijo vložnika ali imetnika o začetku takega postopka in, če obravnava zahtevka še ni zaključena, da so roki iz člena 506 odloženi.

4. Udeleženi carinski organi ali kateri koli drugi carinski organi, ki obravnavajo podobna dovoljenja ali zahtevke, upoštevajo sklep odbora.

Ta sklep lahko vključuje tudi objavo v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.







Oddelek 5

Odločanje o dovoljenju

Člen 505

Carinski organi, pristojni za odločanje, izdajo dovoljenje na naslednji način:

(a) pri zahtevku po členu 497(1) z uporabo vzorca iz Priloge 67;

(b) pri zahtevku po členu 497(3) s sprejemom carinske deklaracije;

(c) pri zahtevku za obnovitev ali spremembo s katerim koli ustreznim dejanjem.

Člen 506

Vložnik je obveščen o odločitvi za izdajo dovoljenja ali razlogih, zakaj je bil zahtevek zavrnjen, v 30 dneh ali 60 dneh v primeru carinskega skladiščenja od dneva, ko je bil zahtevek vložen, ali dneva, ko so carinski organi prejeli kateri koli zahtevani manjkajoči ali dodatni podatek.

Ti roki se ne uporabljajo pri enotnem dovoljenju, razen če je izdano po členu 501.

Člen 507

1. Brez poseganja v člen 508 začne dovoljenje veljati na dan izdaje ali na kateri koli poznejši dan, naveden v dovoljenju. Če gre za zasebno skladišče, lahko carinski organi izjemoma sporočijo svoje soglasje za uporabo postopka pred dejansko izdajo dovoljenja.

2. Pri dovoljenjih za postopek carinskega skladiščenja se rok veljavnosti ne omejuje.

3. Pri aktivnem oplemenitenju, predelavi pod carinskim nadzorom in pasivnem oplemenitenju rok veljavnosti ne presega treh let od dneva veljavnosti dovoljenja, razen pri dobro utemeljenih razlogih.

4. Z odstopanjem od odstavka 3 za blago v aktivnem oplemenitenju, zajeto v delu A Priloge 73, rok veljavnosti ne presega šest mesecev.

Pri mleku in mlečnih proizvodih iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 ( 5 ) rok veljavnosti ne presega treh mesecev.

Člen 508

1. Razen pri postopku carinskega skladiščenja lahko carinski organi izdajo dovoljenje z veljavnostjo za nazaj.

Brez poseganja v odstavka 2 in 3 dovoljenje z veljavnostjo za nazaj začne veljati najprej od dneva, ko je bil vložen zahtevek.

2. Če se zahteva obnova dovoljenja za isto vrsto postopka in blaga, se dovoljenje lahko izda z veljavnostjo za nazaj od dneva, ko je potekla veljavnost prvotnega dovoljenja.

3. V izjemnih okoliščinah se veljavnost za nazaj lahko še podaljša, vendar ne več kakor za eno leto pred vložitvijo zahtevka, pod pogojem, da obstaja dokazana gospodarska potreba in:

(a) zahtevek ni povezan s poskusom zavajanja ali z očitno malomarnostjo;

(b) rok veljavnosti, ki bi bil odobren po členu 507, ni prekoračen;

(c) vložnikovo knjigovodstvo potrjuje, da se vse zahteve postopka lahko štejejo za izpolnjene, da je po potrebi mogoče prepoznati blago za obravnavano obdobje in da tako računovodstvo omogoča nadzor nad postopkom; ter

(d) se vse formalnosti, potrebne za urejanje položaja blaga, lahko izvedejo, vključno, kadar je treba, z razveljavitvijo deklaracije.







Oddelek 6

Druge določbe glede izvedbe postopka







Pododdelek 1

Splošne določbe

Člen 509

1. Ukrepi trgovinske politike, predpisani v aktih Skupnosti, se uporabljajo ob vnosu neskupnostnega blaga v postopek le toliko, kolikor se nanašajo na vnos blaga na carinsko območje Skupnosti.

2. Kadar so pridobljeni izdelki, ki niso navedeni v Prilogi 75 in so pridobljeni po postopku aktivnega oplemenitenja, sproščeni v prosti promet, se uporabljajo tisti ukrepi trgovinske politike, ki veljajo za sprostitev uvoznega blaga v prosti promet.

3. Kadar so predelani izdelki, pridobljeni po postopku predelave pod carinskim nadzorom, sproščeni v prosti promet, se ukrepi trgovinske politike, ki se uporabljajo za te izdelke, uporabljajo le, kadar je treba upoštevati take ukrepe za uvozno blago.

4. Kadar akti Skupnosti predpisujejo ukrepe trgovinske politike ob sprostitvi v prosti promet, se taki ukrepi ne uporabljajo za pridobljene izdelke, sproščene v prosti promet po pasivnem oplemenitenju:

— ki so obdržali poreklo Skupnosti v pomenu členov 23 in 24 zakonika,

— ki zadevajo popravilo, vključno s sistemom zamenjave,

— po nadaljnjih operacijah oplemenitenja v skladu s členom 123 zakonika.

Člen 510

Brez poseganja v člen 161(5) zakonika nadzorni urad lahko dovoli, da se carinska deklaracija predloži drugemu carinskemu uradu kakor navedenemu v dovoljenju. Nadzorni urad določi način sporočanja.







Pododdelek 2

Prenosi

Člen 511

V dovoljenju je določeno, ali in pod kakšnimi pogoji se blago ali izdelki, dani v odložni postopek, lahko gibljejo med različnimi kraji oziroma do prostorov drugega imetnika brez zaključka postopka (prenos) ob obveznem vodenju evidenc v primerih, pri katerih ne gre za začasni uvoz.

Prenos ni mogoč, kadar je kraj odhoda ali prihoda blaga skladišče tipa B.

Člen 512

1. Prenos med različnimi kraji, določenimi v istem dovoljenju, se lahko opravi brez carinskih formalnosti.

2. Prenos od urada vnosa do imetnikovih ali izvajalčevih objektov ali kraja uporabe se lahko opravi v okviru deklaracije za vnos v postopek.

3. Prenos do urada izstopa zaradi ponovnega izvoza se lahko opravi v okviru postopka. V tem primeru se postopek ne zaključi, dokler blago ali izdelki, prijavljeni za ponovni izvoz, dejansko ne zapustijo carinskega območja Skupnosti.

Člen 513

Prenos od enega imetnika do drugega se lahko izvede le, kadar slednji da preneseno blago ali izdelke v postopek na podlagi dovoljenja za uporabo hišnega carinjenja. Uradno obvestilo carinskim organom in evidentiranje blaga ali izdelkov po členu 266 se izvede ob prispetju v objekte drugega imetnika. Dodatne deklaracije ni treba zahtevati.

Pri začasnem uvozu se prenos od enega imetnika do drugega lahko opravi tudi, kadar slednji vnese blago v postopek s pisno carinsko deklaracijo in uporabi običajni postopek.

Formalnosti, ki jih je treba opraviti, so določene v Prilogi 68. Ob prejemu blaga ali izdelkov jih je drugi imetnik dolžan dati v postopek.

Člen 514

Prenos, ki pomeni povečano tveganje, kakor je navedeno v Prilogi 44c, mora biti krit z zavarovanjem po pogojih, enakovrednih tistim, ki so predpisani za tranzitni postopek.







Pododdelek 3

Evidence

Člen 515

Carinski organi zahtevajo od imetnika, izvajalca ali imetnika skladišča, da vodi evidence, razen za začasni uvoz ali kadar tega ne štejejo za potrebno.

Carinski organi lahko odobrijo za evidence obstoječe računovodenje, ki vsebuje ustrezne podatke.

Nadzorni urad lahko zahteva izvedbo inventure za celoto ali del blaga, danega v postopek.

Člen 516

V evidencah iz člena 515 in glede na zahteve po členu 581(2) za začasni uvoz morajo biti navedeni naslednji podatki:

(a) podatki iz okenc minimalnega seznama, določenega v Prilogi 37 za prijavo vnosa v postopek;

(b) podatki iz deklaracij, s katerimi je blagu določena carinsko določena raba ali uporaba, ki zaključuje postopek;

(c) datum in referenčni podatki o drugih carinskih dokumentih in katerih koli dokumentih v zvezi z vnosom in zaključkom;

(d) vrsta operacij oplemenitenja, vrste ravnanja ali začasne uporabe;

(e) normativ porabe ali po potrebi način za njegov izračun;

(f) podatki, ki omogočajo spremljanje blaga, vključno z lokacijo in podatki o katerem koli prenosu;

(g) trgovski ali tehnični opisi, potrebni za prepoznavanje blaga;

(h) podatki, ki omogočajo spremljanje gibanja po postopku aktivnega oplemenitenja, ki se izvaja za enako blago.

Vendar pa carinski organi lahko opustijo zahtevo za del teh podatkov, kadar to ne vpliva škodljivo na kontrolo ali nadzor nad postopkom za blago, ki se skladišči, predeluje ali uporablja.







Pododdelek 4

Normativ porabe in formula za izračun

Člen 517

1. Kadar je zaradi postopkov iz poglavij 3, 4 in 6 potrebno, se normativ porabe ali način določanja stopnje, vključno s povprečnimi stopnjami, določi v dovoljenju ali takrat, ko je blago dano v postopek. Tako stopnjo je treba v okviru možnosti določiti na podlagi proizvodnih ali tehničnih podatkov ali, kadar ti niso dostopni, podatkov, ki se nanašajo na istovrstne operacije.

2. V posebnih okoliščinah lahko carinski organi določijo normativ porabe potem, ko je blago že dano v postopek, vendar najpozneje, ko mu je določena nova carinsko dovoljena raba ali uporaba.

3. Standardni normativi porabe, predpisani za aktivno oplemenitenje v Prilogi 69, se uporabljajo za tam navedene operacije.

Člen 518

1. Razmerje uvozno blago/blago v začasnem izvozu, vdelano v pridobljene izdelke, se izračuna zaradi:

— določitve uvozne dajatve, ki se zaračunajo,

— določitve zneska, ki se odšteje ob nastanku carinskega dolga, ali

— uporabe ukrepov trgovinske politike.

To se izračuna v skladu s količinsko metodo ali vrednostno metodo, glede na ustreznost, ali katero koli drugo metodo, ki da podobne rezultate.

Zaradi izračunavanja se med pridobljene izdelke vključijo predelani izdelki ali vmesni izdelki.

2. Količinska metoda se uporabi, kadar:

(a) se z oplemenitenjem dobi le ena vrsta pridobljenih izdelkov; v tem primeru je ocenjena količina uvoznega blaga/blaga v začasnem izvozu, ki je navzoče v količini pridobljenih izdelkov, za katero nastane carinski dolg, sorazmerna s slednjo kategorijo izdelkov kot odstotek celotne količine pridobljenih izdelkov;

(b) se z oplemenitenjem dobi več vrst pridobljenih izdelkov in so v vsakem od njih vsi elementi uvoznega blaga/blaga v začasnem izvozu; v tem primeru je količina uvoznega blaga/blaga v začasnem izvozu, ki se šteje kot prisotna v količini določenega pridobljenega izdelka, za katerega je nastal carinski dolg, sorazmerna: (i) razmerju med posebno vrsto pridobljenega izdelka ne glede na to, ali je carinski dolg nastal, in skupno količino pridobljenih izdelkov; in (ii) razmerju med količino pridobljenih izdelkov, za katere je nastal carinski dolg, in skupno količino pridobljenih izdelkov iste vrste.

Pri odločanju, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo načinov, opisanih pod (a) ali (b), se izgube ne upoštevajo. Brez poseganja v člen 862 izgube pomenijo razmerje med uvoznim blagom/blagom v začasnem izvozu, ki se med oplemenitenjem uniči ali izgubi, zlasti z izhlapevanjem, sušenjem, izločanjem plina ali izluženjem. Pri pasivnem oplemenitenju se stranski pridobljeni izdelki, ki jih sestavljajo odpadki, usedline, odrezki in ostanki, obravnavajo kot izgube.

3. Vrednostna metoda se uporabi, kadar ni mogoče uporabiti količinske metode.

Količina uvoznega blaga/blaga v začasnem izvozu, ki se šteje kot navzoče v količini danega pridobljenega izdelka, za katero je nastal carinski dolg, je sorazmerna:

(a) vrednosti te posebne vrste pridobljenega izdelka, ne glede na to ali je carinski dolg nastal, kot odstotku skupne vrednosti vseh pridobljenih izdelkov; in

(b) vrednosti pridobljenih izdelkov, za katere je nastal carinski dolg, kot odstotku skupne vrednosti tovrstnih pridobljenih izdelkov.

Za vrednost vsakega od različnih pridobljenih izdelkov, ki se uporabijo za vrednostno metodo, se vzame zadnja tovarniška cena v Skupnosti ali zadnja prodajna cena v Skupnosti za enake ali podobne izdelke pod pogojem, da nanje ne vpliva odnos med kupcem in prodajalcem.

4. Kadar vrednosti ni mogoče ugotoviti po odstavku 3, se določi s katero koli smiselno metodo.







Pododdelek 5

Kompenzacijske obresti

Člen 519

1. Kadar carinski dolg nastane za pridobljene izdelke ali uvozno blago pri aktivnem oplemenitenju ali začasnem uvozu, je treba kompenzacijske obresti plačati na znesek uvoznih dajatev za obravnavano obdobje.

2. Uporabijo se trimesečne obrestne mere denarnega trga, objavljene v statistični prilogi mesečnega biltena Evropske centralne banke.

Uporabi se stopnja, ki je v rabi dva meseca pred mesecem nastanka carinskega dolga in za državo članico, v kateri je bil ali bi moral biti opravljen prvi postopek ali uporaba, predvidena v dovoljenju.

3. Obresti se uporabijo mesečno, z začetkom prvega dne v mesecu po mesecu, v katerem je bilo uvozno blago, za katero nastane carinski dolg, prvič dano v postopek. Obdobje se konča zadnjega dne v mesecu, v katerem nastane carinski dolg.

Kadar gre za aktivno oplemenitenje (sistem povračila) in se sprostitev v prosti promet zahteva po členu 128(4) zakonika, se obdobje začne s prvim dnem meseca po mesecu, v katerem so bile ustrezne dajatve povrnjene ali odpuščene.

4. Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo v naslednjih primerih:

(a) kadar se upošteva obdobje, ki je krajše od enega meseca;

(b) kadar znesek izračunanih kompenzacijskih obresti ne presega 20 evrov na vsak obstoječ carinski dolg;

(c) kadar nastane carinski dolg zato, da bi po sporazumu med Skupnostjo in tretjo državo pri uvozu v to državo omogočili uporabo preferencialne tarifne obravnave;

(d) kadar so odpadki in ostanki, ki nastanejo pri uničenju, sproščeni v prosti promet;

(e) kadar so stranski pridobljeni izdelki iz Priloge 75 sproščeni v prosti promet pod pogojem, da so v sorazmerju z izvoženimi količinami glavnih pridobljenih izdelkov;

(f) kadar carinski dolg povzroči uporaba sprostitve v prosti promet po členu 128(4) zakonika, dokler plačljive uvozne dajatve za obravnavane izdelke še niso dejansko povrnjene ali odpuščene;

(g) kadar imetnik zahteva sprostitev v prosti promet in predloži dokaz, da je zaradi posebnih okoliščin, ki niso posledica njegove malomarnosti ali zavajanja, nemogoče ali negospodarno opraviti ponovni izvoz pod pogoji, ki jih je predvidel in ustrezno utemeljil, ko je vlagal zahtevek za dovoljenje;

(h) kadar carinski dolg nastane in se za ta dolg preskrbi zavarovanje z gotovinskim pologom;

(i) kadar carinski dolg nastane v skladu s členom 201(1)(b) zakonika ali je dolgovan zaradi sprostitve blaga, ki je v postopku začasnega uvoza po členih 556 do 561, 563, 565, 568, 573(b) in 576 te uredbe, v prosti promet.

5. Pri operacijah aktivnega oplemenitenja, pri katerih je zaradi številnih vrst uvoznega blaga in/ali pridobljenih izdelkov negospodarno uporabiti določbe odstavkov 2 in 3, lahko carinski organi na zahtevo zadevne osebe za izračunavanje kompenzacijskih obresti dovolijo uporabo poenostavljenih načinov, ki dajejo podobne rezultate.







Pododdelek 6

Zaključek

Člen 520

1. Kadar je uvozno blago ali blago v začasnem izvozu dano v dve ali več deklaracij za postopek na temelju enega dovoljenja:

— pri odložnem postopku se šteje, da določitev nove carinsko dovoljene rabe ali uporabe za blago ali izdelke zaključi postopek za obravnavano uvozno blago po najzgodnejši od deklaracij,

— pri aktivnem oplemenitenju (sistem povračila) ali pasivnem oplemenitenju se šteje, da so pridobljeni izdelki dobljeni iz obravnavanega uvoznega blaga ali blaga v začasnem izvozu po najzgodnejši od deklaracij.

Uporaba prvega pododstavka ne vodi do neupravičenih prednosti pri uvoznih dajatvah.

Imetnik lahko zahteva zaključek postopka v zvezi z določenim uvoznim blagom ali blagom v začasnem izvozu.

2. Kadar je blago v postopku dano skupaj z drugim blagom in pride do popolnega uničenja ali nenadomestljive izgube, lahko carinski organi sprejmejo dokaze, ki jih da imetnik in navajajo dejansko količino blaga v postopku, ki je bilo uničeno ali izgubljeno. Kadar imetnik ne more dati takih dokazov, se količina uničenega ali izgubljenega blaga ugotovi s sklicevanjem na sorazmerni del tovrstnega blaga v postopku v času, ko je prišlo do uničenja ali izgube.

Člen 521

1. Najpozneje ob poteku roka za zaključek, ne glede na to, ali se uporablja združevanje v skladu z drugim odstavkom člena 118(2) zakonika ali ne:

— se v primeru aktivnega oplemenitenja (sistem odloga) ali predelave pod carinskim nadzorom v 30 dneh nadzornemu uradu predloži obračun zaključka,

— je treba v primeru aktivnega oplemenitenja (sistem povračila) pri nadzornem uradu v šestih mesecih vložiti zahtevo za povrnitev ali odpustitev uvoznih dajatev.

Kadar to opravičujejo posebne okoliščine, lahko carinski organi podaljšajo ta rok tudi po izteku.

2. Obračun ali zahtevek mora vsebovati naslednje podatke, če nadzorni urad ne odloči drugače:

(a) referenčne podatke o dovoljenju;

(b) količino vsake vrste uvoznega blaga, za katero se zahteva zaključek, povračilo ali odpustitev, ali uvoznega blaga, danega v postopek po sistemu tristranskega prometa;

(c) tarifno oznako KN za uvozno blago;

(d) stopnjo uvoznih dajatev, ki jih je treba plačati za uvozno blago, in po potrebi njegovo carinsko vrednost;

(e) podatke o deklaracijah, s katerimi se uvozno blago daje v postopek;

(f) vrsto in količino pridobljenih ali predelanih izdelkov ali blaga v nespremenjenem stanju in njim dodeljena carinsko dovoljena raba ali uporaba, vključno s podatki ustreznih deklaracij, druge carinske dokumentacije ali katerih koli drugih dokumentov, ki se nanašajo na zaključek in zaključne roke;

(g) vrednost pridobljenih ali predelanih izdelkov, če se zaradi zaključka uporablja vrednostna metoda;

(h) normativ porabe;

(i) znesek uvoznih dajatev, ki jih je treba plačati, povrniti ali odpustiti, in po potrebi kakršnih koli kompenzacijskih obresti, ki jih je treba plačati. Kadar se znesek nanaša na uporabo člena 546, se podrobno navede;

(j) pri predelavi pod carinskim nadzorom tarifno oznako KN za predelane izdelke in elemente, ki so potrebni za določitev carinske vrednosti.

3. Nadzorni urad lahko sestavi obračun zaključka.







Oddelek 7

Upravno sodelovanje

Člen 522

Carinski organi sporočijo Komisiji v primerih, v rokih in v obliki, predpisani v Prilogi 70, naslednje informacije:

(a) v zvezi z aktivnim oplemenitenjem in predelavo pod carinskim nadzorom: (i) izdana dovoljenja; (ii) zavrnjene zahtevke ali dovoljenja, ki so razveljavljena ali preklicana na temelju neizpolnjevanja gospodarskih pogojev;

(b) v zvezi s pasivnim oplemenitenjem: (i) dovoljenja, izdana v skladu s členom 147(2) zakonika; (ii) zavrnjene zahtevke ali dovoljenja, ki so razveljavljena ali preklicana na temelju neizpolnjevanja gospodarskih pogojev.

Komisija daje te podatke na razpolago carinskim upravam.

Člen 523

Da bi drugim carinskim uradom, ki so vpleteni v uporabo postopka, omogočili dostop do razpoložljivih podatkov, se na zahtevo udeležene osebe ali na pobudo carinskih organov lahko izdajo naslednji informativni listi iz Priloge 71, razen če se carinski organi dogovorijo za drug način izmenjave informacij:

(a) za carinsko skladiščenje informativni list INF8, da bi sporočili elemente za odmero carinskega dolga, ki se uporablja za blago, preden se izvede običajno ravnanje;

(b) za aktivno oplemenitenje: (i) informativni list INF1 za sporočanje informacij o zneskih dajatev, kompenzacijskih obrestih, zavarovanju in ukrepih trgovinske politike; (ii) informativni list INF9 za sporočanje informacij o pridobljenih izdelkih, ki se jim določi druga carinsko dovoljena raba ali poraba v tristranskem prometu; (iii) informativni list INF5 za sporočanje informacij o predhodnem izvozu v tristranskem prometu zaradi oprostitve dajatev za uvozno blago; (iv) informativni list INF7 za sporočanje informacij, ki dopuščajo povračilo ali odpustitev dajatev po sistemu povračila;

(c) za začasni uvoz informativni list INF6, da bi sporočili elemente za odmero carinskega dolga ali že odmerjenih zneskov dajatev za prepeljano blago;

(d) informativni list INF2 za pasivno oplemenitenje, da bi sporočili informacije o začasnem izvozu blaga v tristranskem prometu, zato da bi pridobili delno ali popolno oprostitev za pridobljene izdelke.







POGLAVJE 2

Carinsko skladiščenje







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 524

V tem poglavju, ki zadeva kmetijske proizvode, pomeni ‚predfinancirano blago‘ blago Skupnosti za izvoz v nespremenjenem stanju, za katero se plača znesek, enak izvoznemu nadomestilu, še pred izvozom blaga, kadar je tako plačilo predpisano v Uredbi Sveta (EGS) št. 565/80 ( 6 ).

Člen 525

1. Kadar gre za javno carinsko skladišče, se uporablja naslednja razvrstitev:

(a) tip A, če odgovornost nosi imetnik skladišča;

(b) tip B, če odgovornost nosi depozitar;

(c) tip F, če skladišče upravljajo carinski organi.

2. Kadar gre za zasebno carinsko skladišče in nosi odgovornost imetnik skladišča, ki je obenem depozitar, ne pa nujno tudi lastnik blaga, se uporablja naslednja razvrstitev:

(a) tip D, kadar se sprostitev v prosti promet opravi s hišnim carinjenjem in se lahko odobri na osnovi vrste, carinske vrednosti in količine blaga, ki se upošteva v času dajanja v postopek;

(b) tip E, kadar se postopek uporabi, čeprav blaga ni treba skladiščiti na kraju, ki je odobren kot carinsko skladišče;

(c) tip C, kadar ne gre za nobenega od posebnih primerov iz točk (a) in (b).

3. V dovoljenju za skladišče tipa E je lahko predpisana uporaba postopkov, določenih za tip D.







Oddelek 2

Dodatni pogoji glede odobritve dovoljenja

Člen 526

1. Pri odobritvi dovoljenja morajo carinski organi opredeliti objekte ali katero koli drugo lokacijo, odobreno kot carinsko skladišče tipa A, B, C ali D. Potrdijo lahko tudi prostore za začasno hrambo kot tovrstna skladišča ali jih upravljajo kot skladišče tipa F.

2. Neke lokacije ni mogoče potrditi za več kakor eno carinsko skladišče naenkrat.

3. Kadar blago predstavlja nevarnost, ali lahko pokvari drugo blago, ali zahteva posebne razmere iz drugih razlogov, je v dovoljenju lahko navedeno, da ga je mogoče hraniti le v objektih, ki so posebej opremljeni za njegov sprejem.

4. Skladišča tipa A, C, D in E je mogoče potrditi kot oskrbovalna skladišča v pomenu iz člena 40 Uredbe Komisije (ES) št. 800/99 ( 7 ).

5. Enotna dovoljenja se lahko odobrijo le za zasebna carinska skladišča.

Člen 527

1. Dovoljenja je mogoče odobriti le, če nobeno predvideno običajno ravnanje, aktivno oplemenitenje ali predelava blaga pod carinskim nadzorom ne prevlada nad skladiščenjem blaga.

2. Dovoljenja se ne odobrijo, če se objekti carinskih skladišč ali skladiščni prostori uporabljajo za prodajo na drobno.

Dovoljenje je kljub temu mogoče dati, kadar je blago v prodaji na drobno z oprostitvijo uvoznih dajatev:

(a) potnikom v prometu v tretje države;

(b) po diplomatskih ali konzularnih dogovorih;

(c) članom mednarodnih organizacij ali silam Nata.

3. Za namene druge alinee člena 86 zakonika carinski organi, ki preverjajo, ali so upravni stroški za postopke carinskega skladiščenja v nesorazmerju z obstoječimi gospodarskimi potrebami, med drugim upoštevajo tip skladišča in postopek, ki se tam lahko uporablja.







Oddelek 3

Evidence blaga

Člen 528

1. V skladiščih tipa A, C, D in E je za vodenje evidenc blaga pooblaščen imetnik skladišča.

2. V skladiščih tipa F pooblaščeni carinski urad namesto evidenc blaga vodi carinske evidence.

3. V skladiščih tipa B nadzorni urad namesto evidenc blaga hrani deklaracije o vnosu v postopek.

Člen 529

1. Iz evidenc blaga mora biti v vsakem trenutku razvidno trenutno stanje zalog blaga, ki je še v postopku carinskega skladiščenja. Imetnik skladišča mora nadzornemu uradu v rokih, ki jih določijo carinski organi, predložiti izpisek stanja zalog.

2. Kadar se uporabi člen 112(2) zakonika, se carinska vrednost blaga zapiše v evidencah blaga pred izvedbo običajnih ravnanj.

3. V evidencah blaga se zapišejo podatki o začasni odstranitvi blaga in o blagu v skupnem skladiščenju v skladu s členom 534(2).

Člen 530

1. Kadar je blago dano v postopek za skladišče tipa F, se v evidence blaga vpiše ob prispetju v imetnikove skladiščne prostore.

2. Kadar je carinsko skladišče hkrati začasni skladiščni prostor, se vpis v evidence blaga opravi takrat, ko se sprejme deklaracija za postopek.

3. Vpis v evidence blaga glede zaključka postopka se opravi najpozneje takrat, ko blago zapusti carinsko skladišče ali imetnikove skladiščne prostore.







Oddelek 4

Druge določbe glede izvedbe postopka

Člen 531

Neskupnostno blago je lahko predmet običajnih ravnanj, naštetih v Prilogi 72.

Člen 532

Blago se lahko začasno odstrani za največ tri mesece. Kadar to opravičujejo okoliščine, se to obdobje lahko podaljša.

Člen 533

Zahtevki za dovoljenje za običajna ravnanja ali za začasno odstranitev blaga iz carinskega skladišča morajo biti pisni in se predložijo nadzornemu uradu za vsak primer posebej. Vsebovati morajo vse podatke, potrebne za uporabo postopka.

Tako dovoljenje je mogoče odobriti kot del dovoljenja za izvedbo postopka skladiščenja. V tem primeru je treba uradno obvestiti nadzorni urad na način, ki ga določi, da se izvaja tako ravnanje ali da se blago začasno odstrani.

Člen 534

1. Kadar je blago Skupnosti skladiščeno v objektih carinskega skladišča ali skladiščnih prostorih, ki se uporabljajo za blago v postopku skladiščenja, se posebne metode za zagotovitev istovetnosti takega blaga lahko predpišejo zlasti zato, da se loči od blaga, vpisanega v postopek carinskega skladiščenja.

2. Carinski organi lahko dovolijo skupno skladiščenje, kadar je nemogoče v vsakem trenutku opredeliti carinski status vsake vrste blaga. Predfinancirano blago je izključeno iz takega dovoljenja.

Blago v skupnem skladiščenju mora imeti isto osemmestno tarifno oznako KN, biti iste trgovinske kakovosti in imeti iste tehnične lastnosti.

3. Zato da se za carinsko dovoljeno rabo ali uporabo prijavi blago v skupnem skladiščenju, pa tudi v posebnih okoliščinah opredeljivo blago, ki izpolnjuje pogoje drugega pododstavka odstavka 2, se lahko šteje, da je blago bodisi skupnostno bodisi neskupnostno.

Uporaba prvega pododstavka kljub temu ne more povzročiti, da bi se dani carinski status dodelil količini blaga, večji od količine, ki dejansko ima ta status in je shranjena v carinskem skladišču ali skladiščnih prostorih, ko se blago, prijavljeno za carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, odstrani.

Člen 535

1. Kadar se aktivno oplemenitenje ali predelava pod carinskim nadzorom izvaja v objektih carinskih skladišč ali skladiščnih prostorih, se za blago v teh postopkih smiselno uporabljajo določbe člena 534.

Kadar pa ti postopki zadevajo aktivno oplemenitenje, ki ni enakovredno, ali predelavo pod carinskim nadzorom, se določbe člena 534 o skupnem skladiščenju ne uporabljajo za blago Skupnosti.

2. Vpisi v evidence omogočijo carinskim organom, da v vsakem trenutku spremljajo natančen položaj vsega blaga ali izdelkov v postopku.







POGLAVJE 3

Aktivno oplemenitenje







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 536

V tem poglavju:

(a) ‚predhodni izvoz‘pomeni sistem, po katerem se pridobljeni izdelki, dobljeni iz enakega blaga, izvozijo, preden je uvozno blago dano v postopek z uporabo sistema odloga;

(b) ‚posel oplemenitenja‘pomeni katero koli oplemenitenje uvoznega blaga, ki je neposredno ali posredno dano na razpolago imetniku, kar se izvede v skladu s specifikacijami za račun naročnika s sedežem v tretji državi, običajno proti plačilu samo stroškov oplemenitenja.







Oddelek 2

Dodatni pogoji glede odobritve dovoljenja

Člen 537

Dovoljenje se odobri le, kadar ima vložnik namen ponovno izvoziti ali izvoziti glavne pridobljene izdelke.

Člen 538

Dovoljenje se odobri tudi za blago iz četrte alinee člena 114(2)(c) zakonika, razen za:

(a) gorivo in druge vire energije kakor tiste, ki so potrebni za preskušanje pridobljenih izdelkov ali za odkrivanje napak v uvoznem blagu, ki ga je treba popraviti;

(b) druga maziva kakor tista, ki so potrebna za preskušanje, popravljanje ali odstranitev pridobljenih izdelkov;

(c) opremo in orodje.

Člen 539

1. Šteje se, da so gospodarski pogoji izpolnjeni, razen če se zahtevek nanaša na uvozno blago, navedeno v Prilogi 73.

2. Vendar pa se šteje, da so pogoji izpolnjeni tudi, kadar uporaba zadeva uvozno blago, navedeno v Prilogi 73 pod pogojem, da:

(a) se zahtevek nanaša na: (i) operacije v zvezi z nekomercialnim blagom; (ii) pogodbo o poslu oplemenitenja; (iii) predelavo pridobljenih izdelkov, že dobljenih s predelavo po prejšnjem dovoljenju, za odobritev katerega je bilo treba preveriti gospodarske pogoje; (iv) običajna ravnanja iz člena 531; (v) popravilo; (vi) predelavo trde pšenice (durum) pod tarifno oznako KN 1001 10 00 za izdelavo testenin pod tarifno oznako KN 1902 11 00 in 1902 19; ali

(b) zbirna vrednost uvoznega blaga na vložnika in na koledarsko leto za vsako osemmestno tarifno oznako KN ne presega 150 000 evrov; ali

(c) v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 ( 8 ), ki zadeva uvozno blago iz dela A Priloge 73, vložnik predloži dokument, ki ga je izdal pooblaščen organ in ki dovoljuje vnos tega blaga v postopek v okviru količine, določene na osnovi bilance.

Člen 540

V dovoljenju so določena sredstva in načini zagotavljanja istovetnosti uvoznega blaga v pridobljenih izdelkih in predpisani pogoji za pravilno vodenje operacij, v katerih se uporablja enako blago.

Take metode zagotavljanja istovetnosti ali pogoji lahko vključujejo pregled evidenc.







Oddelek 3

Določbe glede izvedbe postopka

Člen 541

1. V dovoljenju je določeno, če in pod kakšnimi pogoji se lahko o blago iz člena 114(2)(e) zakonika, ki ima isto osemmestno tarifno oznako KN, je iste trgovske kakovosti in ima iste tehnične lastnosti kakor uvozno blago, uporabi za postopke oplemenitenja.

2. Enako blago je lahko na višji stopnji izdelave kakor uvozno blago, kadar se bistveni del oplemenitenja glede na to enako blago opravi v podjetju imetnika ali v podjetju, v katerem se postopek opravi za njegov račun, razen v izjemnih primerih.

3. Posebne določbe iz Priloge 74 se uporabljajo za blago iz te priloge.

Člen 542

1. V dovoljenju je določen rok za zaključek. Kadar to opravičujejo okoliščine, se ta rok lahko podaljša, tudi če je prvotno postavljeni rok že potekel.

2. Kadar rok za zaključek poteče na določen dan za vse blago, dano v postopek v danem roku, je lahko v dovoljenju določeno, da se rok za zaključek samodejno podaljša za vse blago, ki je na ta dan še v postopku. Vendar pa carinski organi lahko zahtevajo, da se za tako blago v roku, ki ga predpišejo, določi nova dopustna carinsko dovoljena raba ali uporaba.

3. Ne glede na uporabo ali neuporabo združevanja ali uporabo odstavka 2 pa rok za zaključek za naslednje pridobljene izdelke ali blago v nespremenjenem stanju ne sme prekoračiti:

(a) štirih mesecev pri mleku in mlečnih proizvodih iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1255/1999;

(b) dveh mesecev pri zakolu brez pitanja živali iz poglavja 1 KN;

(c) treh mesecev pri pitanju (vključno z zakolom, kjer je to ustrezno) živali pod tarifnimi oznakami KN 0104 in 0105;

(d) šestih mesecev pri pitanju (vključno z zakolom, kjer je to ustrezno) živali iz poglavja 1 KN;

(e) šestih mesecev pri predelavi mesa;

(f) šestih mesecev pri predelavi drugih kmetijskih proizvodov, ki so upravičeni do predplačila izvoznih nadomestil iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 565/80 in so predelani v proizvode ali blago iz člena 2(b) ali (c) iste uredbe.

Kadar se opravljajo nadaljnje operacije oplemenitenja ali kadar to opravičujejo izjemne okoliščine, se roki na zahtevo lahko podaljšajo, celoten čas pa ne sme presegati dvanajst mesecev.

Člen 543

1. Pri predhodnem izvozu je v dovoljenju določen rok, v katerem je treba neskupnostno blago prijaviti v postopek ob upoštevanju časa, potrebnega za nabavo in prevoz v Skupnost.

2. Rok iz odstavka 1 ne sme prekoračiti:

(a) treh mesecev za blago, za katero velja skupna tržna ureditev;

(b) šestih mesecev za vse drugo blago.

Rok šestih mesecev je kljub temu mogoče podaljšati, kadar imetnik predloži obrazloženo zahtevo, pod pogojem, da skupni rok ne presega dvanajstih mesecev. Kadar to opravičujejo okoliščine, se lahko dovoli podaljšanje tudi po tem, ko je prvotno postavljeni rok že potekel.

Člen 544

Za zaključek postopka ali zahteve po vračilu uvoznih dajatev se naslednje šteje za ponovni izvoz ali izvoz:

(a) dostava pridobljenih izdelkov osebam, ki so upravičene do oprostitve uvoznih dajatev po Dunajski konvenciji o diplomatskih odnosih z dne 18. aprila 1961, ali po Dunajski konvenciji o konzularnih odnosih, ali drugih konzularnih konvencijah z dne 24. aprila 1963, ali po Newyorški konvenciji o posebnih misijah z dne 16. decembra 1969;

(b) dostava pridobljenih izdelkov oboroženim silam drugih držav, nameščenih na ozemlju države članice, kadar ta država članica odobri posebno oprostitev uvoznih dajatev v skladu s členom 136 Uredbe (EGS) št. 918/83;

(c) dostava civilnih zračnih plovil; kljub temu pa nadzorni urad dovoli zaključek postopka, ko je uvozno blago prvič uporabljeno za izdelavo, popravilo, spremembo ali preureditev civilnih zračnih plovil ali delov zanje, pod pogojem, da imetnikove evidence omogočajo preverjanje pravilne uporabe in izvedbe postopkov;

(d) dostava vesoljskih plovil in ustrezne opreme; vendar pa nadzorni organ dovoli zaključek postopka, ko je uvozno blago prvič uporabljeno za izdelavo, popravilo, prilagoditev ali preureditev satelitov, njihovih nosilnih vozil in opreme za zemeljsko bazo ali njihovih delov, ki so sestavni del sistemov, pod pogojem, da imetnikove evidence omogočajo preverjanje pravilne uporabe in izvedbe postopkov;

(e) v skladu z ustreznimi določbami odstranitev stranskih pridobljenih izdelkov, katerih uničenje pod carinskim nadzorom je prepovedano zaradi okoljevarstvenih razlogov; za te namene mora imetnik dokazati, da je zaključek postopka v skladu z normalnimi predpisi nemogoč ali negospodaren.







Oddelek 4

Določbe glede izvedbe sistema odloga

Člen 545

1. Pri uporabi enakega blaga v operacijah oplemenitenja v skladu s členom 115 zakonika ni treba opraviti formalnosti za vnos blaga v postopek.

2. Enako blago in iz tega narejeni pridobljeni izdelki postanejo neskupnostno blago, uvozno blago pa skupnostno blago ob sprejemu deklaracije, ki zaključuje postopek.

Kadar pa je uvozno blago dano na trg pred zaključkom postopka, spremeni svoj status v trenutku, ko je dano na trg. V izjemnih primerih, pri katerih se za enako blago pričakuje, da ga v tistem času ne bo, lahko carinski organi na zahtevo imetnika dovolijo, da je enako blago navzoče v poznejšem času, ki ga v razumnem roku določijo oni.

3. Pri predhodnem izvozu:

— postanejo pridobljeni izdelki neskupnostno blago ob sprejemu izvozne deklaracije pod pogojem, da se blago, ki se uvaža, vnese v postopek,

— postane uvozno blago skupnostno blago v trenutku, ko se vnese v postopek.

Člen 546

V dovoljenju je določeno, ali so pridobljeni izdelki ali blago v nespremenjenem stanju lahko sproščeni v prosti promet brez carinske deklaracije, ne da bi posegali v prepovedi in omejitve. V tem primeru se šteje, da so sproščeni v prosti promet, če jim ob poteku roka za zaključek ni bila določena carinsko dovoljena raba ali uporaba.

Za namene prvega pododstavka člena 218(1) zakonika se šteje, da je deklaracija za sprostitev v prosti promet vložena in sprejeta ter sprostitev odobrena v trenutku predložitve obračuna zaključka.

Izdelki ali blago postanejo skupnostno blago, ko so dani na trg.

Člen 547

Pri sprostitvi pridobljenih izdelkov v prosti promet se okenca 15, 16, 34, 41 in 42 v deklaracijinanašajo na uvozno blago. Ustrezne podatke je mogoče preskrbeti tudi z informativnim listom INF1 ali katerim koli drugim dokumentom, priloženim deklaraciji.

Člen 548

1. Seznam pridobljenih izdelkov, za katere veljajo uvozne dajatve, ki jim pripadajo v skladu s prvo alineo člena 122(a) zakonika, je v Prilogi 75.

2. Kadar so drugi pridobljeni izdelki kakor tisti, navedeni na seznamu iz odstavka 1, uničeni, se obravnavajo, kakor bi bili ponovno izvoženi.

Člen 549

1. Kadar so pridobljeni izdelki ali blago v nespremenjenem stanju dani v enega od odložnih postopkov, ali uvedeni v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu člena 799 ali v prosto skladišče, ali dani v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu člena 799, ki omogoča zaključek postopka, potem mora v dokumentih ali evidencah, uporabljenih za imenovano carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, ali v katerih koli nadomestnih dokumentih biti ena od naslednjih oznak:

— Mercancías PA/S,

— AF/S-varer,

— AV/S-Waren,

— Εμπορεύματα ET/A,

— IP/S goods,

— Marchandises PA/S,

— Merci PA/S,

— AV/S-goederen,

— Mercadorias AA/S,

— SJ/S-tavaroita,

— AF/S-varor.

2. Kadar za uvozno blago, vneseno v postopek, veljajo posebni ukrepi trgovinske politike in se taki ukrepi uporabljajo še naprej takrat, ko je blago v nespremenjenem stanju ali v obliki pridobljenih izdelkov dano v enega od odložnih postopkov, ali uvedeno v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu člena 799 ali v prosto skladišče, ali dano v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu člena 799, se oznaka iz odstavka 1 nadomesti z eno od naslednjih:

— Política comercial,

— Handelspolitik,

— Handelspolitik,

— Εμπορική πολιτική,

— Commercial policy,

— Politique commerciale,

— Politica commerciale,

— Handelspolitiek,

— Politica comercial,

— Kauppapolitiikka,

— Handelspolitik.







Oddelek 5

Določbe glede izvajanja sistema povračila

Člen 550

Kadar se blagu, ki je v sistemu povračila, določi carinsko dovoljena raba ali uporaba iz člena 549(1), so oznake, ki jih zahteva ta določba, naslednje:

— Mercancías PA/R,

— AF/T-varer,

— AV/R-Waren,

— Εμπορεύματα ET/E,

— IP/D goods,

— Marchandises PA/R,

— Merci PA/R,

— AV/T-goederen,

— Mercadorias AA/D,

— SJ/T-tavaroita,

— AF/R-varor.







POGLAVJE 4

Predelava pod carinskim nadzorom

Člen 551

1. Postopek za predelavo pod carinskim nadzorom se uporabi za blago, katerega predelava privede do izdelkov, za katere velja nižji znesek uvoznih dajatev, kakor se uporablja za uvozno blago.

Postopek se uporablja tudi za blago, pri katerem je treba s predelovalnimi operacijami zagotoviti izpolnjevanje tehničnih zahtev, da se sprosti v prosti promet.

2. Smiselno se uporabi člen 542(1) in (2).

3. Za določanje carinske vrednosti predelanih izdelkov, prijavljenih za prosti promet, lahko deklarant izbere katero koli od metod iz člena 30(2)(a), (b) ali (c) zakonika ali carinsko vrednost uvoznega blaga skupaj s stroški predelave.

Člen 552

1. Za vrste blaga in postopke, navedene v delu A Priloge 76, se šteje, da so gospodarski pogoji izpolnjeni.

Za druge vrste blaga in operacije se opravi pregled gospodarskih pogojev.

2. Za vrste blaga in operacije, ki so navedene v delu B Priloge 76 in niso zajete v delu A, se pregled gospodarskih pogojev opravi v odboru. Uporabi se člen 504(3) in (4).







POGLAVJE 5

Začasni uvoz







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 553

1. Živali, ki se skotijo živalim, danim v postopek, razen če imajo zanemarljivo tržno vrednost, se štejejo za neskupnostno blago in so prav tako dane v ta postopek.

2. Carinski organi zagotovijo, da skupni rok, v katerem blago ostane v postopku z istim namenom in v odgovornosti istega imetnika, ne preseže 24 mesecev, tudi če se postopek zaključi z dajanjem v nov odložni postopek in je tako ponovno dano v začasni uvoz.

Kljub temu pa na imetnikovo zahtevo ta rok lahko podaljšajo za čas, v katerem se blago ne uporablja, v skladu s pogoji, ki so jih predpisali.

3. V členu 140(3) zakonika pomenijo izredne okoliščine kateri koli dogodek, zaradi katerega je treba blago uporabljati v nadaljnjem obdobju, da bi bil izpolnjen namen postopka začasnega uvoza.

4. Blago, dano v postopek, mora ostati v istem stanju.

Dovoljena so popravila in vzdrževanje, vključno z remontom in prilagoditvami ali ukrepi za ohranitev blaga ali za zagotavljanje, da bo izpolnjevalo tehnične zahteve za uporabo v okviru postopka.

Člen 554

Začasni uvoz s popolno oprostitvijo uvoznih dajatev (v nadaljevanju, ‚popolna oprostitev uvoznih dajatev‘) se odobri le v skladu s členi 555 do 578.

Začasni uvoz z delno oprostitvijo uvoznih dajatev se ne odobri za potrošno blago.







Oddelek 2

Pogoji za popolno oprostitev uvoznih dajatev







Pododdelek 1

Prevozna sredstva

Člen 555

1. V tem pododdelku:

(a) ‚komercialna uporaba‘pomeni uporabo prevoznega sredstva za prevoz ljudi ali blaga za plačilo ali v okviru gospodarske dejavnosti podjetja;

(b) ‚zasebna uporaba‘pomeni drugo uporabo, kakor je komercialna uporaba prevoznega sredstva;

(c) ‚notranji promet‘pomeni prevoz oseb, ki vstopijo, ali blaga, ki se natovori na carinskem območju Skupnosti za izstop ali raztovor na kraju znotraj tega območja.

2. K prevoznim sredstvom spadajo običajni spremljajoči nadomestni deli, pripomočki in oprema.

Člen 556

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za palete.

Postopek se zaključi tudi, kadar se palete istega tipa in v glavnem enake vrednosti izvozijo ali ponovno izvozijo.

Člen 557

1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za zabojnike, kadar so trajno označeni na primernem in jasno vidnem mestu z naslednjimi podatki:

(a) istovetnost lastnika ali izvajalca, izražena s celim imenom ali uveljavljenim prepoznavanjem, brez simbolov, kakršni so grbi ali zastave;

(b) razen zamenljivih nadgradenj, ki se uporabljajo v kombiniranem železniško-cestnem prevozu, identifikacijske oznake in številke zabojnika, ki jih da lastnik ali izvajalec, teža tare, vključno z vso trajno pritrjeno opremo;

(c) razen zabojnikov, ki se uporabljajo za zračni prevoz, država, ki ji zabojnik pripada, navedena s polnim imenom ali s šifro za posamezno državo ISO alpha-2, ki je določena z mednarodnimi standardi ISO 3166 ali 6346 ali z značilnimi začetnimi črkami za oznako države, v kateri so registrirana motorna vozila v mednarodnem cestnem prometu, ali s številkami, če gre za zamenljive nadgradnje, ki se uporabljajo v kombiniranem železniško-cestnem prevozu.

Kadar se vloga za dovoljenje napiše v skladu s prvim pododstavkom člena 497(3)(c), stanje zabojnikov spremlja oseba, zastopana na carinskem območju Skupnosti, ki lahko v vsakem trenutku sporoči, kje zabojniki so, in ima podatke o njihovem vnosu v postopek in zaključku le-tega.

2. Zabojniki se pred ponovnim izvozom lahko uporabljajo v notranjem prometu. Kljub temu se lahko uporabijo le enkrat med zadrževanjem v državi članici za prevoz blaga, natovorjenega in namenjenega za raztovarjanje na območju iste države članice, če bi sicer morali po tem območju potovati prazni.

3. Pod pogoji Ženevske konvencije z dne 21. januarja 1994 o carinskem režimu za zabojnike sklada, ki se uporabljajo v mednarodnem prevozu, kakor je potrjeno s Sklepom Sveta 95/137/ES ( 9 ), morajo carinski organi dopustiti zaključek postopka, kadar se zabojniki iste vrste ali iste vrednosti izvozijo ali ponovno izvozijo.

Člen 558

1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za cestna, železniška, zračna, pomorska prevozna sredstva in prevozna sredstva po notranjih vodah, kadar:

(a) so registrirana zunaj carinskega območja Skupnosti na ime osebe s sedežem zunaj tega območja; če pa prevozna sredstva niso registrirana, se lahko šteje, da je zgornji pogoj izpolnjen, kadar so v lasti osebe s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti;

(b) jih uporablja oseba s sedežem zunaj tega območja brez poseganja v člene 559, 560 in 561; in

(c) se v primeru komercialne uporabe razen železniških prevoznih sredstev uporabljajo izključno za prevoz, ki se začne ali konča zunaj carinskega območja Skupnosti; kljub temu se lahko uporabljajo v notranjem prometu, kadar tako predpisujejo veljavne določbe na področju prevoza, zlasti določbe o dostopu in izvajanju.

2. Kadar prevozna sredstva iz odstavka 1 ponovno da v najem podjetje za dajanje v najem s sedežem na carinskem območju Skupnosti osebi s sedežem zunaj tega območja, jih je treba ponovno izvoziti v osmih dneh po začetku veljavnosti pogodbe.

Člen 559

Osebe s sedežem na carinskem območju Skupnosti uživajo popolno oprostitev uvoznih dajatev, kadar:

(a) so železniška prevozna sredstva dana na razpolago takim osebam z dogovorom, po katerem lahko vsako omrežje uporablja tirna vozila iz drugih omrežij kot svoja;

(b) je priklopnik pripet na cestno prevozno sredstvo, registrirano na carinskem območju Skupnosti;

(c) se prevozna sredstva uporabljajo v nujnih primerih in niso v uporabi dlje kakor pet dni; ali

(d) prevozna sredstva uporabljajo podjetja za dajanje v najem zaradi ponovnega izvoza najpozneje v petih dneh.

Člen 560

1. Fizične osebe s sedežem na carinskem območju Skupnosti uživajo popolno oprostitev uvoznih dajatev, kadar priložnostno uporabljajo prevozna sredstva zasebno po navodilih nosilca registracije, ki je v času uporabe na carinskem območju.

Te osebe prav tako uživajo popolno oprostitev za priložnostno zasebno uporabo prevoznih sredstev, najetih po pisni pogodbi:

(a) da se vrnejo v kraj svojega prebivališča v Skupnosti;

(b) da zapustijo Skupnost; ali

(c) kadar to na splošni ravni dopusti zadevna carinska uprava.

2. Prevozna sredstva se ponovno izvozijo ali vrnejo podjetju za dajanje v najem, ki ima sedež na carinskem območju Skupnosti:

(a) v petih dneh po začetku veljavnosti pogodbe v primeru iz odstavka 1(a);

(b) v osmih dneh po začetku veljavnosti pogodbe v primeru iz odstavka 1(c).

Prevozno sredstvo se ponovno izvozi v dveh dneh po začetku veljavnosti pogodbe v primeru iz odstavka 1(b).

Člen 561

1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar je treba prevozna sredstva začasno registrirati na carinskem območju Skupnosti s predvidenim ponovnim izvozom na ime ene od naslednjih oseb:

(a) na ime osebe s sedežem zunaj tega območja;

(b) na ime fizične osebe s sedežem znotraj območja, kadar udeležena oseba pripravlja prenos običajnega sedeža v kraj zunaj tega območja.

V primeru iz točke (b) je treba prevozna sredstva izvoziti v treh mesecih od dneva registracije.

2. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar prevozna sredstva komercialno ali zasebno uporablja fizična oseba s sedežem na carinskem območju Skupnosti, ki jo zaposluje lastnik prevoznih sredstev s sedežem zunaj tega območja ali jo lastnik kako drugače pooblasti.

Zasebno uporabo je treba predvideti v pogodbi o zaposlitvi.

Pri stalni uporabi lahko carinski organi po tej določbi omejijo začasen uvoz prevoznih sredstev.

3. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se v izjemnih primerih lahko odobri, kadar osebe s sedežem na carinskem območju Skupnosti v omejenem obdobju komercialno uporabljajo prevozna sredstva.

Člen 562

Brez poseganja v druge posebne določbe so roki za zaključek naslednji:

(a) za železniška prevozna sredstva: 12 mesecev;

(b) za komercialno uporabo drugih prevoznih sredstev, kakršna so železniška: čas, ki je potreben za izvedbo prevozov;

(c) za cestna prevozna sredstva, ki jih zasebno uporabljajo: — študenti: čas, ko študent ostane na carinskem območju Skupnosti z edinim namenom opravljanja študija, — osebe, ki izpolnjujejo naloge z določenim trajanjem: čas, ko ta oseba ostane na carinskem območju Skupnosti z edinim namenom izpolniti svojo nalogo, — v drugih primerih, vključno z jezdnimi ali vprežnimi živalmi in vozili, ki jih te vlečejo: šest mesecev;

(d) za sredstva zračnega prevoza v zasebni uporabi: šest mesecev;

(e) za sredstva za prevoze po morju in notranjih vodah v zasebni uporabi: 18 mesecev.







Pododdelek 2

Osebni predmeti in blago za šport, ki jih uvozijo potniki; material za razvedrilo pomorščakov

Člen 563

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar potnik uvozi osebne predmete, ki so smiselno potrebni za potovanje, in blago za šport, kakor je to določeno v členu 236(A)(1).

Člen 564

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za material za razvedrilo pomorščakov v naslednjih primerih:

(a) kadar se uporablja na plovilu, ki deluje v mednarodnem pomorskem prometu;

(b) kadar je raztovorjeno s takega plovila in ga posadka začasno uporablja na obali;

(c) kadar ga uporablja posadka takega plovila v kulturnih ali socialnih ustanovah, ki jih upravljajo neprofitne organizacije, ali v svetiščih, kjer se redno opravlja verska služba za pomorščake.







Pododdelek 3

Material za pomoč ob nesrečah; medicinska, kirurška in laboratorijska oprema; živali; blago za uporabo na obmejnih območjih

Člen 565

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za material za pomoč ob nesrečah, kadar se uporablja v povezavi z ukrepi, sprejetimi za odpravo posledic nesreč ali podobnih okoliščin, ki prizadenejo carinsko območje Skupnosti, in kadar je namenjen državnim organom ali organom, ki jih potrdijo pristojne oblasti.

Člen 566

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar se medicinska, kirurška in laboratorijska oprema pošilja na posodo na zahtevo bolnišnice ali druge medicinske ustanove, ki nujno potrebuje tako opremo, da odpravi neustreznost lastnih zmogljivosti in kadar je namenjena diagnosticiranju ali terapiji.

Člen 567

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za živali, katerih lastnik je oseba s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti.

Odobri se za naslednje blago, namenjeno za dejavnosti, ki so skladne s posebnostmi obmejnega območja, kakor so opredeljene z veljavnimi določbami:

(a) opremo v lasti osebe s sedežem na obmejnem območju, ki se dotika obmejnega območja začasnega uvoza, in v uporabi osebe s sedežem na tem sosednjem obmejnem območju;

(b) blago, ki se uporablja za gradnjo, popravilo ali vzdrževanje infrastrukture na takem obmejnem območju, za katero so odgovorni javni organi.







Pododdelek 4

Sredstva za prenos zvoka, slike ali podatkov, reklamno gradivo, poklicna oprema, pedagoško gradivo in znanstvena oprema

Člen 568

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za blago:

(a) ki nosi podporo zvoku, sliki ali podatkom zaradi predstavitve pred komercializacijo, ali je poslano brezplačno, ali omogoča zvočni zapis, sinhronizacijo ali kopiranje; ali

(b) ki se uporablja izključno za reklamne namene.

Člen 569

1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar je poklicna oprema:

(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti;

(b) jo uvozi oseba s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti ali lastnikov uslužbenec, pri čemer ima uslužbenec lahko sedež znotraj carinskega območja Skupnosti; in

(c) jo uporablja uvoznik ali se uporablja pod njegovim nadzorom, razen pri avdiovizualnih koprodukcijah.

2. Popolna oprostitev se ne odobri, kadar se bo oprema uporabljala za industrijsko proizvodnjo ali pakiranje blaga ali, razen pri ročnem orodju, za izkoriščanje naravnih virov, za gradnjo, popravilo ali vzdrževanje stavb ali za izvajanje zemeljskih in podobnih del.

Člen 570

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar sta pedagoško gradivo in znanstvena oprema:

(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti;

(b) ju uvozijo javne ali zasebne znanstvene, pedagoške ustanove ali ustanove za poklicno usposabljanje, ki so v bistvu neprofitne, in se uporabljata izključno za poučevanje, poklicno usposabljanje ali znanstveno raziskovanje pod njihovo odgovornostjo;

(c) uvožena v smiselnih količinah ob upoštevanju namena uvoza; in

(d) izključena iz čiste komercialne uporabe.







Pododdelek 5

Embalaža; modeli, matrice, kalupi, risbe, skice, merilne, kontrolne in preskusne naprave ter drugi podobni predmeti; posebno orodje in naprave; blago za izvedbo preskusov ali preskusno blago, vzorci, nadomestna proizvodna sredstva

Člen 571

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar je embalaža:

(a) če je uvožena polna, namenjena ponovnemu izvozu prazna ali polna;

(b) če je uvožena prazna, polna namenjena ponovnemu izvozu.

Embalaža naj se ne uporablja v notranjem prometu, razen za predvideni izvoz blaga. Pri embalaži, ki je uvožena polna, to velja šele od trenutka, ko se sprazni.

Člen 572

1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar so modeli, matrice, kalupi, risbe, skice, merilne, kontrolne in preskusne naprave ter drugi podobni predmeti:

(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti; in

(b) jih v proizvodnji uporabi oseba s sedežem na carinskem območju Skupnosti, izvozi pa se vsaj 75 % proizvodnje, ki izvira iz te uporabe.

2. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za posebno orodje in naprave, kadar je blago:

(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega območja Skupnosti; in

(b) brezplačno dano na razpolago osebi s sedežem na carinskem območju Skupnosti za proizvodnjo blaga, ki se bo v celoti izvozila.

Člen 573

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za naslednje blago:

(a) blago, za katero je treba opraviti preskuse, poskuse ali predstavitve;

(b) uvoženo blago, ki mora opraviti preskuse, povezane s prodajno pogodbo, ki vsebuje določbe o kupu na poskušnjo in jih tudi dejansko opravi;

(c) blago, ki se uporablja za izvedbo preskusov, poskusov ali predstavitev brez finančne koristi.

Za blago iz točke (b) je rok za zaključek šest mesecev.

Člen 574

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar se vzorci uvozijo v razumnih količinah, in to samo za razstavo ali predstavitev na carinskem območju Skupnosti.

Člen 575

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar dobavitelj ali serviser začasno da stranki na razpolago nadomestna proizvodna sredstva do dobave ali popravila podobnega blaga.

Rok za zaključek je šest mesecev.







Pododdelek 6

Blago za prireditve ali za prodajo

Člen 576

1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za blago, razstavljeno ali uporabljeno na javni prireditvi, ki ni organizirana samo za komercialno prodajo blaga, ali pridobljeno na takih prireditvah iz blaga, danega v postopek.

V izjemnih primerih pristojni carinski organi lahko odobrijo postopek za druge prireditve.

2. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za blago na ogled, kadar ga ni mogoče uvoziti kot vzorce in ga pošiljatelj želi prodati, prejemnik pa se po pregledu morda odloči za nakup.

Rok za zaključek je dva meseca.

3. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za naslednje:

(a) umetniška dela, zbirateljske predmete in starine, kakor so opredeljeni v ‚Prilogi I‘ Uredbe 77/388/EGS, uvožene za razstavo, zaradi morebitne prodaje;

(b) blago, ki ni nove izdelave, zaradi prodaje na dražbi.







Pododdelek 7

Nadomestni deli, pribor in oprema; drugo blago

Člen 577

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar se nadomestni deli, pribor in oprema uporabljajo za popravilo in vzdrževanje, vključno z remontom, prilagoditvami in ohranjanjem blaga, danega v postopek.

Člen 578

Popolna oprostitev uvoznih dajatev se lahko odobri, kadar je drugo blago razen tistega, ki je našteto v členih 556 do 577, ali tistega, ki ne izpolnjuje pogojev iz teh členov, uvoženo:

(a) priložnostno in za največ tri mesece; ali

(b) v posebnih okoliščinah brez ekonomskega pomena.







Oddelek 3

Določbe glede izvedbe postopka

Člen 579

Kadar so osebni predmeti, blago, uvoženo za šport, ali prevozna sredstva prijavljeni ustno ali s katerim koli drugim dejanjem za vnos v postopek, lahko carinski organi, kadar gre za vprašanje visokega zneska uvoznih dajatev ali obstaja resno tveganje, da obveznosti postopka ne bodo izpolnjene, zahtevajo pisno deklaracijo.

Člen 580

1. Deklaracije za vnos v postopek z uporabo zvezkov ATA/CPD se sprejmejo, če jih je izdala država udeleženka, potrdilo in zavarovalo pa združenje, ki je sestavni del mednarodne verige garantnih združenj.

Če z dvostranskim ali večstranskim dogovorom ni določeno drugače, pomeni ‚država udeleženka‘ pogodbeno stranko Konvencije ATA ali Istanbulske konvencije, ki je sprejela priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 25. junija 1992 glede sprejemanja zvezkov ATA in CPD za postopek začasnega uvoza.

2. Odstavek 1 se uporablja le, če:

(a) se zvezki ATA/CPD nanašajo na blago in uporabe, ki jih zajemajo te konvencije ali dogovori;

(b) zvezke ATA/CPD potrdijo carinski organi na ustreznem delu na platnici; in

(c) veljajo na celotnem carinskem območju Skupnosti.

Zvezek ATA/CPD se predloži uradu vstopa na carinsko območje Skupnosti, razen če ta urad ne more preveriti izpolnjevanja pogojev za ta postopek.

3. Členi 454, 455 in 458 do 461 se uporabljajo s potrebnimi spremembami za blago, ki je dano v postopek in ga zajemajo zvezki ATA.

Člen 581

1. Brez poseganja v posebne garantne sisteme za zvezke ATA/CPD je treba pri začetku postopka s pisno deklaracijo preskrbeti zavarovanje, razen v primerih iz Priloge 77.

2. Da bi olajšali nadzor nad postopkom, lahko carinski organi zahtevajo vodenje evidenc.

Člen 582

1. Kadar je blago, dano v postopek v skladu s členom 576, sproščeno v prosti promet, se znesek dolga določi na osnovi elementov za odmero, ustreznih za to blago v trenutku sprejetja deklaracije za prosti promet.

Kadar je blago, dano v postopek v skladu s členom 576, dano na trg, se šteje, da je predloženo carini, ko je prijavljeno za sprostitev v prosti promet pred potekom roka za zaključek.

2. Za zaključek postopka glede blaga iz člena 576(1) šteje njegova poraba, uničenje ali brezplačna razdelitev navzočim na prireditvi kot ponovni izvoz, pod pogojem, da njegova količina ustreza vrsti prireditve, številu obiskovalcev in obsegu imetnikove tamkajšnje udeležbe.

Prvi pododstavek se ne uporablja za alkoholne pijače, tobačne izdelke ali gorivo.

Člen 583

Kadar je blago v postopku dano v enega od odložnih postopkov ali uvedeno v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu iz člena 799 ali v prosto skladišče ali dano v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu iz člena 799, kar omogoča zaključek postopkazačasnega uvoza, potem morajo dokumenti razen zvezkov ATA/CPD ali evidenc, uporabljenih za imenovano carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, ali kateri koli njihovi nadomestni dokumenti imeti eno od naslednjih oznak:

— Mercancías IT,

— MI-varer,

— VV-Waren,

— Εμπορεύματα ΠΕ,

— ΤA goods,

— Marchandises ΑΤ,

— Merci ΑΤ,

— TI-goederen,

— Mercadorias IT,

— VM-tavaroita,

— TI-varor.

Člen 584

Za železniška prevozna sredstva, ki se po dogovoru uporabljajo skupno, se postopek zaključi tudi, ko se železniška prevozna sredstva iste vrste ali iste vrednosti, kakršna so bila dana na razpolago osebi s sedežem na carinskem območju Skupnosti, izvozijo ali ponovno izvozijo.







POGLAVJE 6

Pasivno oplemenitenje







Oddelek 1

Dodatni pogoji glede odobritve dovoljenja

Člen 585

1. Razen če obstajajo znaki o nasprotnem, se šteje, da bistveni interesi predelovalcev Skupnosti niso resno oškodovani.

2. Kadar zahtevek za dovoljenje sestavi oseba, ki izvaža blago v začasnem izvozu brez organiziranja operacij oplemenitenja, carinski organi na osnovi dokazilnih listin predhodno preverijo pogoje, predpisane v členu 147(2) zakonika. Smiselno se uporabita člena 503 in 504.

Člen 586

1. V dovoljenju so navedena sredstva in metode za ugotavljanje, ali izvirajo pridobljeni izdelki iz predelave blaga v začasnem izvozu, oziroma za preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo sistema zamenjave.

Taka sredstva in metode lahko vključujejo uporabo informativnega dokumenta, predpisanega v Prilogi 104, in pregled evidenc.

2. Kadar zaradi vrste operacij oplemenitenja ni mogoče ugotoviti, ali pridobljeni izdelki izvirajo iz blaga v začasnem izvozu, se dovoljenje kljub temu lahko odobri v dobro utemeljenih primerih, pod pogojem, da vložnik lahko zadovoljivo jamči, da ima blago, uporabljeno v postopkih oplemenitenja, isto osemmestno tarifno oznako KN, je enake trgovske kakovosti in ima enake tehnične lastnosti kakor blago v začasnem izvozu. V dovoljenju se določijo pogoji za uporabo postopka.

Člen 587

Kadar se postopek zahteva za popravilo, mora biti blago v začasnem izvozu sposobno popravila, postopek pa se ne sme uporabiti za izboljšanje tehnične učinkovitosti blaga.







Oddelek 2

Določbe glede izvedbe postopka

Člen 588

1. V dovoljenju je določen rok za zaključek. Kadar to opravičujejo okoliščine, se ta rok lahko podaljša, tudi če je prvotno postavljeni rok že potekel.

2. Člen 157(2) zakonika se uporablja tudi potem, ko je prvotno postavljeni rok že potekel.

Člen 589

1. Deklaracija za vnos blaga v začasnem izvozu v postopek se sestavi v skladu z določbami, predpisanimi za izvoz.

2. Pri predhodnem uvozu mora biti med spremnimi dokumenti k deklaraciji za sprostitev v promet tudi kopija dovoljenja, razen če se tako dovoljenje zahteva v skladu s členom 497(3)(d). Smiselno se uporabi člen 220(3).







Oddelek 3

Določbe glede izračuna za oprostitev dajatve

Člen 590

1. Za izračun zneska, ki se odšteje, se ne upoštevajo nobene protidampinške dajatve ali izravnalne dajatve.

Stranski pridobljeni izdelki, ki jih predstavljajo odpadki, usedline, odrezki in ostanki, se štejejo za vključene.

2. Pri določanju vrednosti blaga v začasnem izvozu v skladu z eno od metod iz drugega pododstavka člena 151(2) zakonika se stroški natovarjanja, prevoza in zavarovanja za blago v začasnem izvozu do kraja, kjer so bile opravljene operacije oplemenitenja ali zadnja taka operacija, ne vključijo v:

(a) vrednost blaga v začasnem izvozu, ki se upošteva pri določanju carinske vrednosti pridobljenih izdelkov v skladu s členom 32(1)(b)(i) zakonika; ali

(a) stroške oplemenitenja, kadar vrednosti blaga v začasnem izvozu ni mogoče določiti v skladu s členom 32(1)(b)(i) zakonika.

Stroški natovarjanja, prevoza in zavarovanja pridobljenih izdelkov s kraja, kjer so se opravile operacije oplemenitenja ali zadnja taka operacija, do kraja njihovega vnosa na carinsko območje Skupnosti, se vključijo v stroške oplemenitenja.

Med stroške natovarjanja, prevoza in zavarovanja spadajo:

(a) provizije in posredovalnine razen nakupnih provizij;

(b) cena zabojnikov, ki niso neločljivi del blaga v začasnem izvozu;

(c) cena pakiranja skupaj z delom in snovmi;

(d) stroški ravnanja z blagom v povezavi s prevozom.

Člen 591

Delna oprostitev uvoznih dajatev z upoštevanjem stroška operacije oplemenitenja kot osnove vrednosti za dajatev se odobri na zahtevo.

Razen za nekomercialno blago se prvi pododstavek ne uporablja, kadar je blago v začasnem izvozu, ki ne izvira iz Skupnosti v pomenu oddelka 1 poglavja 2 naslova II zakonika, sproščeno v prosti promet po stopnji dajatev nič.

Členi 29 do 35 zakonika se smiselno uporabljajo za stroške predelave, v katerih ni upoštevano blago v začasnem izvozu.

Člen 592

Pri podjetjih, ki pogosto opravljajo operacije oplemenitenja po dovoljenju, nezajemajočem popravila, lahko carinski organi na zahtevo imetnika določijo povprečno carinsko stopnjo, ki se uporabi za vse te operacije (zbirni zaključek).

Ta stopnja se določi za vsako obdobje največ dvanajstih mesecev in se uporablja začasno za pridobljene izdelke, v tem obdobju sproščene v prosti promet. Na koncu vsakega obdobja carinski organi opravijo končni izračun in po potrebi uporabijo določbe člena 220(1) ali člena 236 zakonika.“