2005X1222 — SL — 06.08.2015 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B Obvestilo Komisije o pravilih za vpogled v spis Komisije v zadevah na podlagi členov 81 in 82 Pogodbe ES, členov 53, 54 in 57 Sporazuma EGP in Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo velja za EGP) (UL C 325 22.12.2005, str. 7)

spremenjena z:









▼B

Obvestilo Komisije o pravilih za vpogled v spis Komisije v zadevah na podlagi členov 81 in 82 Pogodbe ES, členov 53, 54 in 57 Sporazuma EGP in Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004

(2005/C 325/07)

(Besedilo velja za EGP)

I. UVOD IN PREDMET OBVESTILA

1. Vpogled v spis Komisije je eno od postopkovnih jamstev, katerega namen je zagotoviti uporabo načela enakopravnosti strank v postopku in zavarovati pravice do obrambe. Vpogled v spis urejajo člen 27(1) in (2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 ( 1 ), člen 15(1) Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 („izvedbena uredba“) ( 2 ), člen 18(1) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 („uredba o združitvah“) ( 3 ) in člen 17(1) Uredbe Komisije (ES) št. 802/2004 („izvedbena uredba o združitvah“) ( 4 ). V skladu s temi določbami, Komisija pred sprejetjem odločb na podlagi členov 7, 8, 23 in člena 24(2) Uredbe št. 1/2003 ter člena 6(3), člena 7(3), člena 8(2) do (6) in členov 14 in 15 uredbe o združitvah, omogoči osebam, podjetjem oziroma podjetniškim združenjem, da se izjavijo o nasprotovanjih Komisije, naslovljenih nanje; prav tako imajo pravico do vpogleda v spis Komisije, s čimer so v celoti spoštovane njihove pravice do obrambe v postopku. To obvestilo zagotavlja okvir za izvrševanje pravice, ki je predmet teh določb. Ne obravnava možnosti zagotovitve dokumentov v okviru drugih postopkov. To obvestilo ne vpliva na to, kako te določbe razlagajo Sodišča Skupnosti. Načela, določena v tem obvestilu, se uporabljajo tudi, ko Komisija izvršuje člene 53, 54 in 57 Sporazuma EGP ( 5 ).

2. Ta posebna pravica, opisana zgoraj, se razlikuje od splošne pravice do vpogleda v dokumente iz Uredbe št. 1049/2001 ( 6 ), za katero veljajo drugačna merila in izjeme ter ima drug namen.

3. Izraz vpogled v spis se v tem obvestilu uporablja izključno v smislu vpogleda, ki se odobri osebam, podjetjem oziroma podjetniškim združenjem, na katere je Komisija naslovila obvestilo o nasprotovanju [tudi obvestilo o ugotovitvah o možnih kršitvah in obvestilo o očitkih]. To obvestilo pojasnjuje, kdo ima vpogled v spis v ta namen.

4. Isti izraz ali izraz vpogled v dokumente se v zgoraj navedenih uredbah uporablja tudi v zvezi s pritožniki in drugimi udeleženimi strankami. Kljub temu se položaj slednjih razlikuje od položaja naslovnikov obvestila o nasprotovanju, in torej niso zajeti v opredelitvi vpogleda v spis za namene tega obvestila. Ti sorodni položaji so predmet posebnega razdelka tega obvestila.

5. To obvestilo pojasnjuje tudi, za katere podatke in kdaj se odobri vpogled v spis ter kakšni so postopki za izvajanje vpogleda v spis.

6. Z objavo to obvestilo nadomesti obvestilo Komisije o vpogledu v spis ( 7 ) iz leta 1997. Nova pravila upoštevajo zakonodajo, uveljavljeno s 1. majem 2004, in sicer zgoraj navedene Uredbo št. 1/2003, uredbo o združitvah, izvedbeno uredbo in izvedbeno uredbo o združitvah, kakor tudi ►M1 Sklep 2011/695/EU predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci ( 8 ). ◄ Obvestilo upošteva trenutno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti ( 9 ) ter prakso Komisije, uveljavljeno po sprejetju obvestila iz leta 1997.

II. OBSEG VPOGLEDA V SPIS

A. Kdo je upravičen do vpogleda v spis?

7. Vpogled v spis na podlagi določb, naštetih v 1. odstavku, naj bi omogočil učinkovito uresničevanje pravic do obrambe glede nasprotovanj, ki jih izreče Komisija. V ta namen se tako v zadevah iz členov 81 in 82 Pogodbe ES kot tudi v zadevah po uredbi o združitvah vpogled odobri na zahtevo oseb, podjetij oziroma podjetniških združenj ( 10 ), na katera Komisija naslovi svoja nasprotovanja ( 11 ) (v nadaljevanju „stranke“).

B. Za katere dokumente se odobri vpogled?

1. Vsebina spisa Komisije

8. „Spis Komisije“ v preiskavi v zvezi z varstvom konkurence (v nadaljnjem besedilu tudi „spis“) sestavljajo vsi dokumenti ( 12 ), ki jih je pridobil, pripravil in/ali zbral Generalni direktorat Komisije za konkurenco med preiskavo.

▼M1

9. Med preiskavami v zvezi z varstvom konkurence lahko Komisija pridobi različne dokumente, po podrobnejši proučitvi pa se za nekatere med njimi lahko izkaže, da v obravnavani zadevi niso predmetni ( 13 ). Takšni dokumenti se lahko vrnejo podjetju, od katerega so bili pridobljeni. Ko so dokumenti vrnjeni, niso več del spisa.

▼B

2. Dostopni dokumenti

10. Strankam mora biti omogočeno, da se seznanijo s podatki v spisu Komisije, tako da se lahko na podlagi teh podatkov učinkovito izjavijo o svojih stališčih glede predhodnih zaključkov, ki jih je Komisija navedla v svojem obvestilu o nasprotovanju. V ta namen bodo dobile na vpogled vse dokumente, ki sestavljajo spis Komisije v smislu 8. odstavka, z izjemo notranjih dokumentov, poslovnih tajnosti drugih podjetij ali drugih zaupnih podatkov ( 14 ).

11. Izsledki študij, naročenih v zvezi s postopki, so dostopni skupaj s formalnimi pogoji in metodologijo študije. Ne glede na to je možna uporaba ukrepov za zaščito intelektualne lastnine.

3. Nedostopni dokumenti

3.1. Notranji dokumenti

3.1.1 Splošna načela

12. Notranji dokumenti ne morejo biti niti obremenilni niti razbremenilni ( 15 ). Niso del dokaznega gradiva, na katerega se opira Komisija pri svoji presoji zadeve. Strankam se torej ne odobri vpogleda v notranje dokumente iz spisa Komisije ( 16 ). Glede na to, da so notranji dokumenti brez vsake dokazne vrednosti, omejitev vpogleda v te dokumente ne vpliva na pravilno uresničevanje pravic do obrambe strank ( 17 ).

13. Službe Komisije niso dolžne pisati zapisnikov sestankov ( 18 ) z osebami ali podjetji. Če se Komisija odloči, da bo pisala zapiske o takšnih sestankih, takšni dokumenti predstavljajo zgolj razlago Komisije o tem, kar je bilo izrečeno na sestankih, zaradi česar sodijo v kategorijo notranjih dokumentov. Kadar pa zadevna oseba ali podjetje potrdi zapisnik, bo takšen zapisnik na vpogled, potem ko se iz njega izbrišejo poslovne tajnosti in drugi zaupni podatki. Takšni potrjeni zapisniki so sestavni del dokazov, na katere se lahko Komisija opre pri odločanju v zadevi ( 19 ).

14. V primeru študij, naročenih v zvezi s postopki, se šteje dopisovanje med Komisijo in njenim izvajalcem, ki vsebuje oceno izvajalčevega dela ali je povezano s finančnimi vidiki študije, za notranje dokumente in torej ni dostopno.

3.1.2 Dopisovanje z drugimi javnimi organi

15. Posebna skupina notranjih dokumentov je dopisovanje med Komisijo in drugimi javnimi organi in notranji dokumenti, ki jih Komisija prejme od takih organov (bodisi iz držav članic ES („države članice“) bodisi iz držav nečlanic). Takšni nedostopni dokumenti obsegajo: — dopisovanje med Komisijo in organi držav članic, pristojnimi za konkurenco, ali dopise med slednjimi ( 20 ); — dopisovanje med Komisijo in drugimi javnimi organi držav članic ( 21 ); — dopisovanje med Komisijo, Nadzornim organom EFTA in javnimi organi držav EFTE ( 22 ); — dopisovanje med Komisijo in javnimi organi držav nečlanic, vključno z njihovimi organi, pristojnimi za konkurenco, zlasti kadar sta Skupnost in tretja država sklenili sporazum, ki ureja zaupnost izmenjanih podatkov ( 23 ).

16. V nekaterih izjemnih okoliščinah se odobri vpogled v dokumente, ki izvirajo iz držav članic, Nadzornega organa EFTA ali držav EFTE, in sicer po predhodnem izbrisu vseh poslovnih tajnosti in drugih zaupnih podatkov. Pred odobritvijo vpogleda se bo Komisija posvetovala s subjektom, ki je predložil dokument, da se opredelijo poslovne skrivnosti ali drugi zaupni podatki. Vpogled se odobri, kadar dokumenti, izvirajoči iz držav članic, vsebujejo navedbe proti strankam, ki jih je Komisija dolžna preučiti, ali so del dokaznega gradiva v preiskovalnem postopku, podobno kakor dokumenti, pridobljeni od zasebnih strani. To se zlasti uporablja glede: — dokumentov in podatkov, izmenjanih na podlagi člena 12 Uredbe št. 1/2003, in podatkov, ki so bili Komisiji predloženi na podlagi člena 18(6) Uredbe št. 1/2003; — pritožb, ki jih vloži država članica v skladu s členom 7(2) Uredbe št. 1/2003. Vpogled se odobri tudi v dokumente, izvirajoče iz držav članic ali Nadzornega organa EFTA, v kolikor so le-ti pomembni za obrambo strank v zvezi z izvrševanjem pristojnosti Komisije ( 24 ).

3.2. Zaupni podatki

17. Spis Komisije lahko obsega tudi dokumente, ki vsebujejo dve kategoriji podatkov, in sicer poslovne tajnosti in druge zaupne podatke, vpogled v katere je lahko delno ali v celoti zavrnjen ( 25 ). Kadar je to mogoče, se odobri vpogled v nezaupno različico izvirnih podatkov. Kadar je zaupnost mogoče zagotoviti zgolj s povzetkom relevantnih podatkov, se odobri vpogled v povzetek. Vsi drugi dokumenti so na vpogled v svoji izvirni obliki.

3.2.1 Poslovne tajnosti

18. Kolikor bi razkritje podatkov o poslovni dejavnosti podjetja lahko povzročilo resno škodo temu podjetju, so takšni podatki poslovne tajnosti ( 26 ). Primeri podatkov, ki bi lahko šteli za poslovno tajnost, so: tehnični in/ali finančni podatki v zvezi s strokovnim znanjem in izkušnjami podjetja, metode za presojo stroškov, proizvodne tajnosti in postopki, viri nabave, proizvedene in prodane količine, tržni deleži, seznami odjemalcev in distributerjev, načrti trženja, cenovna in stroškovna struktura in prodajna strategija.

3.2.2 Drugi zaupni podatki

19. Kategorija „drugi zaupni podatki“ obsega vse podatke razen poslovnih tajnosti, ki lahko veljajo za zaupne, kolikor bi njihovo razkritje lahko znatno škodovalo posamezniku ali podjetju. Odvisno od posebnih okoliščin posamezne zadeve se to lahko nanaša na od tretjih strani predložene podatke o podjetjih, ki bi lahko izvajala znaten gospodarski ali tržni pritisk na svoje tekmece ali na svoje trgovske partnerje, odjemalce ali dobavitelje. Sodišče prve stopnje in Sodišče Evropskih skupnosti sta potrdili, da je takšnim podjetjem dovoljeno zavrniti razkritje nekaterih dopisov, ki so jih poslali njihovi odjemalci, saj bi razkritje pisce zlahka izpostavilo tveganju povračilnih ukrepov ( 27 ). Pojem drugi zaupni podatki torej lahko obsega podatke, ki bi strankam omogočile prepoznanje pritožnikov ali drugih tretjih strani, kadar navedeni upravičeno želijo ostati anonimni.

20. Kategorija drugi zaupni podatki obsega tudi vojaške tajnosti.

3.2.3 Merila za priznanje zahtevkov za zaupno obravnavo

21. Podatki bodo razvrščeni kot zaupni, kadar je zadevna oseba ali podjetje podalo takšen zahtevek in je Komisija takšnemu zahtevku ugodila ( 28 ).

22. Zahtevki po zaupnosti se morajo nanašati na podatke, ki sodijo v zgornji opis poslovnih tajnosti ali drugih zaupnih podatkov. Razlogi za zahtevek, da se podatek obravnava kot poslovna tajnost ali drug zaupen podatek, morajo biti obrazloženi ( 29 ). Zahtevki po zaupnosti se praviloma lahko nanašajo samo na podatke, ki jih je Komisija pridobila prav od te osebe ali podjetja, in ne na podatke, pridobljene iz drugih virov.

23. Podatki, ki se nanašajo na podjetje, vendar so znani že tudi izven podjetja (v primeru skupine zunaj skupine) ali zunaj podjetniškega združenja, kateremu jih je navedeno podjetje sporočilo, praviloma ne bodo veljali za zaupne ( 30 ). Podatki, ki so izgubili svoj poslovni pomen, na primer zaradi pretečenega časa, se ne morejo več šteti za zaupne. Praviloma Komisija predpostavlja, da podatki, ki se nanašajo na promet, prodajo, tržne deleže strank in podobno in so starejši od 5 let, ne veljajo več za zaupne ( 31 ).

24. V postopkih po členih 81 in 82 Pogodbe razvrstitev podatka za zaupnega ne preprečuje njegovega razkritja, če je takšen podatek nujen za dokazovanje domnevne kršitve („obremenilni dokument“) ali bi bil lahko potreben za razbremenitev stranke („razbremenilni dokument“). Potreba, da se pravice strank do obrambe zavarujejo z zagotovitvijo kar najširšega vpogleda v spis Komisije, lahko v tem primeru prevlada nad skrbjo za zaščito zaupnih podatkov drugih strank ( 32 ). Komisija presodi, ali navedene okoliščine obstajajo v posameznem primeru. Zato je potrebna presoja vseh pomembnih prvin, med drugim tudi: — pomembnosti podatka za ugotavljanje morebitne kršitve, in njegova dokazna vrednost; — ali je podatek nepogrešljiv; — stopnje občutljivosti (koliko bi razkritje podatka škodovalo koristim zadevne osebe ali podjetja); — predhodnega stališča glede resnosti domnevne kršitve. Podobni pomisleki se uporabljajo pri postopkih na podlagi uredbe o združitvah, kadar Komisija meni, da je razkritje podatka nujno za namene postopka. ( 33 )

25. Kadar Komisija namerava razkriti podatke, ima zadevna oseba ali podjetje možnost, da zagotovi nezaupno različico dokumentov z zadevnimi podatki, ki je enake dokazne vrednosti kot izvirni dokumenti ( 34 ).

C. Kdaj se odobri vpogled v spis?

26. Pred vročitvijo obvestila Komisije o nasprotovanju v skladu z določbami, naštetimi v 1. odstavku, stranke nimajo pravice do vpogleda v spis.

1. V protimonopolnih postopkih na podlagi členov 81 in 82 Pogodbe

27. Vpogled v spis bo odobren na zahtevo in navadno samo enkrat, in sicer po vročitvi obvestila o nasprotovanju, s čimer se zagotovi načelo enakopravnosti strank v postopku in zavarujejo pravice strank do obrambe. Splošno pravilo je, da se vpogled v odgovore drugih strank na nasprotovanje Komisije ne dovoli. Stranki se kljub temu odobri vpogled v dokumente, ki prispejo po obvestilu o nasprotovanju v poznejših stopnjah upravnega postopka kadar takšni dokumenti lahko tvorijo novo dokazno gradivo v zvezi z navedbami zoper zadevno stranko, ki jih vsebuje obvestilo Komisije o nasprotovanju. Do tega pride predvsem v primerih, ko se Komisija namerava sklicevati na novo dokazno gradivo ( 35 ).

2. V postopkih na podlagi uredbe o združitvah

28. V skladu s členom 18(1) in (3) uredbe o združitvah in členom 17(1) izvedbene uredbe o združitvah se priglasiteljem na zahtevo odobri vpogled v spis Komisije na vsaki stopnji postopka od obvestila Komisije o nasprotovanju do posvetovanja s Svetovalnim odborom. Nasprotno pa to obvestilo ne predvideva možnosti zagotovitve dokumentov, preden Komisija izreče svoje nasprotovanje podjetjem v skladu z uredbo o združitvah ( 36 )

III. POSEBNA VPRAŠANJA V ZVEZI S PRITOŽNIKI IN DRUGIMI UDELEŽENIMI STRANKAMI

29. Ta razdelek se nanaša na primere, ko Komisija lahko ali mora zagotoviti vpogled v nekatere dokumente iz svojega spisa pritožnikom v protimonopolnih postopkih in drugim udeleženim strankam v postopkih pri združitvi. Ne glede na besedilo izvedbenih uredb o protimonopolnih postopkih in postopkih pri združitvi ( 37 ) se ta dva primera razlikujeta — po obsegu, časovnem okviru in pravicah — od vpogleda v spis, kakor je opredeljen v prejšnjem razdelku tega obvestila.

A. Zagotovitev dokumentov pritožnikom v protimonopolnih postopkih

30. Sodišče prve stopnje je odločilo ( 38 ), da pritožniki nimajo enakih pravic in jamstev kot stranke v preiskovalnem postopku. Pritožniki torej ne morejo uveljavljati pravice do vpogleda v spis, kakor je to določeno za stranke.

31. Vendar lahko pritožnik, ki ga je Komisija v skladu s členom 7(1) izvedbene uredbe obvestila o svoji nameri, da zavrže njegovo pritožbo ( 39 ), zahteva vpogled v dokumente, na katerih je Komisija utemeljila svojo začasno presojo ( 40 ). Pritožniku bo zagotovljen enkraten vpogled v te dokumente, in sicer po dopisu Komisije pritožniku, v katerem ga obvešča o svoji nameri, da zavrže njegovo pritožbo.

32. Pritožniki nimajo pravice do vpogleda v poslovne tajnosti in druge zaupne podatke, ki jih je Komisija pridobila med preiskavo ( 41 ).

B. Zagotovitev dokumentov drugim udeleženim strankam v postopkih pri združitvi

33. V skladu s členom 17(2) izvedbene uredbe o združitvah se vpogled v spis v postopkih pri združitvi odobri na zahtevo tudi drugim udeleženim strankam, ki so bile obveščene o ugotovitvah Komisije, kolikor je to potrebno za oblikovanje njihovih pripomb.

34. Takšne druge udeležene stranke so vse stranke pri predlagani koncentraciji razen priglasiteljev, na primer prodajalec in podjetje, ki je cilj koncentracije ( 42 ).

IV. POSTOPEK ZA IZVAJANJE VPOGLEDA V SPIS

A. Pripravljalni postopek

35. Vsaka oseba, ki predloži podatke ali pripombe v katerem od spodaj navedenih primerov ali ki naknadno predloži Komisiji dodatne podatke v istih postopkih, je dolžna jasno opredeliti vsako gradivo, ki ga šteje za zaupno, navesti razloge za to in zagotoviti posebno nezaupno različico do datuma, ki ga določi Komisija za izjavljanje stališč: ( 43 ) a) V protimonopolnih postopkih — naslovnik obvestila Komisije o nasprotovanju pri izjavljanju svojih stališč do nasprotovanj ( 44 ); — pritožnik pri izjavljanju svojih stališč do obvestila Komisije o nasprotovanju ( 45 ); — vsaka druga fizična ali pravna oseba, ki zaprosi za zaslišanje in izkaže zadosten interes ali ki jo Komisija povabi, naj izrazi svoja stališča, pri izjavljanju svojih stališč pisno ali na ustnem zaslišanju ( 46 ); — pritožnik pri izjavljanju svojih stališč glede dopisa Komisije, s katerim ga slednja obvešča o svoji nameri, da zavrže njegovo pritožbo ( 47 ). b) V postopkih združitev — priglasitelji ali druge udeležene stranke pri izjavljanju svojih stališč glede obvestila Komisije o nasprotovanju, ki ga je Komisija sprejela z namenom, da odloči o zahtevi po izvzetju od zadržanja izvajanja koncentracije, kadar takšna odločitev škodi eni ali več navedenim strankam, ali do začasne odločitve o tem ( 48 ); — priglasitelji, na katere je Komisija naslovila svoje obvestilo o nasprotovanju, druge udeležene stranke, ki so bile obveščene o navedenem nasprotovanju ali stranke, na katere je Komisija naslovila svoje nasprotovanje z namenom, da jim naloži globo ali periodično denarno kazen, pri predložitvi svojih pripomb k nasprotovanju ( 49 ); — tretje osebe, ki zaprosijo za zaslišanje, ali katera koli druga fizična ali pravna oseba, ki jo je Komisija povabila, naj izrazi svoja stališča, pri izjavljanju svojih stališč pisno ali na ustnem zaslišanju ( 50 ); — vsaka oseba, ki predloži podatke v skladu s členom 11 uredbe o združitvah.

36. Poleg tega lahko Komisija zahteva, da podjetja ( 51 ) vsakič, ko predložijo ali so predložila dokumente, opredelijo dokumente ali dele dokumentov, ki po njihovem mnenju vsebujejo poslovne tajnosti ali druge zaupne podatke, s katerimi razpolagajo, ter da opredelijo podjetja, za katera takšni dokumenti veljajo za zaupne. ( 52 )

37. Zaradi hitrejšega obravnavanja zahtevkov po zaupnosti, o katerih govori zgornji odstavek 36, lahko Komisija določi rok, v katerem podjetja: (i) obrazložijo svoj zahtevek po zaupnosti za vsak posamezen dokument ali del dokumenta; (ii) zagotovijo Komisiji nezaupno različico dokumentov, v kateri so zaupni odlomki izbrisani. ( 53 ) V protimonopolnih postopkih zadevna podjetja v navedenem roku zagotovijo tudi kratek in jedrnat opis vsakega izbrisanega podatka ( 54 ).

38. Nezaupne različice in opisi izbrisanih podatkov morajo biti pripravljeni tako, da lahko katera koli stranka z odobrenim vpogledom v spis ugotovi, ali je izbrisani podatek pomemben za njeno obrambo in ali torej obstaja zadosten razlog za zahtevo, da ji Komisija odobri vpogled v podatek, za katerega se zahteva zaupnost.

B. Obravnava zaupnih podatkov

39. V protimonopolnih postopkih lahko Komisija sklepa, da zadevni dokumenti in izjave ne vsebujejo zaupnih podatkov, kadar podjetja ne ravnajo v skladu z določbami iz odstavkov 35 do 37 zgoraj ( 55 ). Komisija lahko posledično sklepa, da podjetje ne nasprotuje razkritju zadevnih dokumentov in izjav v celoti.

40. V protimonopolnih postopkih in v postopkih iz uredbe o združitvah bo Komisija, kadar zadevna oseba ali podjetje izpolnjuje pogoje iz odstavkov 35 do 37 zgoraj, kolikor se ti lahko uporabijo, bodisi: — začasno priznala zahtevke, ki se zdijo upravičeni; ali — obvestila zadevno osebo ali podjetje, da se v celoti ali delno ne strinja z zahtevkom po zaupnosti, kadar je zahtevek očitno neupravičen.

41. Komisija lahko kasneje v celoti ali delno razveljavi svoje začasno priznanje zahtevka po zaupnosti.

42. Kadar se Generalni direktorat za konkurenco že od začetka ne strinja z zahtevkom po zaupnosti ali kadar zavzame stališče, da je treba razveljaviti začasno priznanje zahtevka po zaupnosti, in torej namerava razkriti podatek, bo zadevni osebi ali podjetju omogočil, da izrazi svoja stališča. V takšnih primerih bo Generalni direktorat za konkurenco pisno obvestil osebo ali podjetje o svoji nameri, da razkrije podatek, navedel svoje razloge in določil rok, v katerem ga lahko takšna oseba ali podjetje pisno obvesti o svojih stališčih. Če tudi po predložitvi navedenih stališč ni soglasja glede zahtevka po zaupnosti, o tem odloči pooblaščenec za zaslišanje v skladu z veljavnim mandatom pooblaščencev za zaslišanje, kakor ga je določila Komisija. ( 56 )

43. V primeru tveganja, da bo podjetje, ki lahko izvaja znaten gospodarski ali tržni pritisk na svoje tekmece ali na svoje trgovske partnerje, odjemalce in dobavitelje, uvedlo proti njim povračilne ukrepe zaradi njihovega sodelovanja pri preiskavi Komisije ( 57 ), Komisija zavaruje anonimnost piscev tako, da odobri vpogled v nezaupno različico ali v povzetek zadevnih odgovorov ( 58 ). Zahtevki po anonimnosti v takšnih okoliščinah in zahtevki po anonimnosti v skladu s točko 81 Obvestila Komisije o ravnanju s pritožbami ( 59 ) se obravnavajo v skladu z odstavki 40 do 42 zgoraj.

C. Zagotovitev vpogleda v spis

44. Komisija lahko določi naslednje načine vpogleda v spis, pri čemer ustrezno upošteva tehnične zmogljivosti strank: — prek CD-ROM(-ov) ali vseh drugih elektronskih oblik hranjenja podatkov, ki bodo morda na razpolago v prihodnosti; — s fotokopijami dostopnega spisa na papirju, ki jim jih pošlje po pošti; — s pozivom, naj dostopni spis preučijo v prostorih Komisije. Komisija se lahko odloči za poljubno kombinacijo teh načinov.

45. Za lažji vpogled v spis bodo stranke prejele zaporeden seznam dokumentov, ki prikazuje vsebino spisa Komisije, kakor ga opredeljuje odstavek 8 zgoraj.

46. Vpogled v dokazno gradivo se odobri v izvirni obliki, kakor je vsebovano v spisu Komisije: Komisija nikakor ni dolžna zagotoviti prevoda dokumentov v spisu. ( 60 )

47. Če stranka po vpogledu v spis meni, da je za njeno obrambo nujno poznavanje določenega nedostopnega podatka, lahko v ta namen Komisiji predloži obrazloženo zahtevo. Če službe Generalnega direktorata za konkurenco ne ugodijo zahtevi in se stranka s tem ne strinja, bo o tem odločal pooblaščenec za zaslišanje v skladu z veljavnim mandatom pooblaščencev za zaslišanje ( 61 ).

▼M1

48. Vpogled v spis v skladu s tem obvestilom se odobri pod pogojem, da se tako pridobljeni podatki lahko uporabijo samo za namene sodnih in upravnih postopkov za izvajanje pravil Unije o konkurenci ( 62 ). Če se z uporabo teh podatkov kršijo omejitve iz člena 16a Uredbe (ES) št. 773/2004, se lahko v nekaterih primerih uporabijo sankcije po nacionalnem pravu ( 63 ). Če se podatki uporabijo za drugačen namen ali se z njihovo uporabo kršijo navedene omejitve in v katerem od teh primerov sodeluje zunanji pravni zastopnik, lahko Komisija prijavi dogodek zbornici navedenega zastopnika z namenom, da se proti njemu uvede disciplinski postopek.

▼B

49. Z izjemo odstavkov 45 in 47 se ta razdelek C uporablja tudi pri odobritvi vpogleda v dokumente pritožnikom (v protimonopolnih postopkih) in drugim udeleženim strankam (v postopkih združitev).