2004R1973 — SL — 01.01.2008 — 011.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1973/2004

z dne 29. oktobra 2004

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin

VSEBINA Poglavje 1 Področje veljavnosti in splošne določbe Poglavje 2 Poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico Poglavje 3 Premija za stročnice Poglavje 4 Proizvodno vezano plačilo za riž Poglavje 5 Plačilo na površino za oreške Poglavje 6 Pomoč za škrobni krompir Poglavje 7 Mlečna premija in dodatna plačila za mleko Poglavje 8 Pomoč za energijske poljščine Oddelek 1 Opredelitve Oddelek 2 Uporaba surovin Oddelek 3 Pogodba Oddelek 4 Reprezentativni pridelki, dostava surovin in količine, ki jih je treba dostaviti Oddelek 5 Pogoji za izplačilo pomoči Oddelek 6 Obveznosti zbiralcev in prvih predelovalcev Oddelek 7 Posebna pravila za uporabo surovin na kmetijskem gospodarstvu Oddelek 8 Neobvezni sistem odobritve Oddelek 9 Pregledi Poglavje 9 Posebna regionalna pomoč za poljščine Poglavje 10 Pomoč za semena Poglavje 11 Plačilo na površino za poljščine Oddelek 1 Splošne določbe za upravičenost do plačila na površino za poljščine Oddelek 2 Posebne določbe, ki veljajo za nekatere poljščine Oddelek 3 Osnovne površine, referenčni pridelki in zgornje meje Oddelek 4 Praha Oddelek 5 Končne določbe Poglavje 12 Premije za ovce in koze Oddelek 1 Neposredna plačila Oddelek 2 Omejitve, rezerve in prenosi Oddelek 3 Dodatna plačila Oddelek 4 Splošne določbe Poglavje 13 Plačila za govedino in teletino Oddelek 1 Posebna premija (člen 123 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 2 Zunajsezonska premija (člen 124 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 3 Premija za krave dojilje (členi od 125 do 129 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 4 Skupne določbe za posebno premijo in premijo za krave dojilje Oddelek 5 Klavna premija (člen 130 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 6 Dodatna plačila (členi od 133 do 136 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 7 Splošne določbe Oddelek 8 Prehodne in končne določbe Poglavje 14 Shema enotnega plačila na površino Poglavje 15 Dopolnilna nacionalna neposredna plačila Poglavje 15a Ločeno plačilo za sladkor Poglavje 16 Uporaba zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin Oddelek 1 Opredelitve Oddelek 2 Pogodba Oddelek 3 Sprememba ali prekinitev pogodbe Oddelek 4 Reprezentativni pridelki in dobavljene količine Oddelek 5 Pogoji za plačilo pomoči Oddelek 6 Pogodba in obveznosti Oddelek 7 Varščine Oddelek 8 Dokumentacijai za prodajo, prenos ali predajo v drugo državo članico, ali za izvoz Oddelek 9 Pregledi Oddelek 10 Izključiteviz pomoči in obvestila Poglavje 17 Pomoč na površino za hmelj Poglavje 17a Posebna plačila za bombaž Poglavje 17b Pomoč za oljčne nasade Poglavje 17c Pomoč za tobak Poglavje 17d Prehodna plačila za sadje in zelenjavo ter prehodna plačila za jagodičevje Poglavje 18 Končne določbe







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE — ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Akta o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti prvega odstavka člena 41 Akta, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o določenih shemah podpor za kmete in o spremembi Uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 ( 1 )in zlasti člena 110 in člena 145(c), (d), (e) in (f) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Naslov IV in IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003 uvajata določene sheme podpor za kmete. Pravila za izvajanje nekaterih teh shem so bila že določena z naslednjimi zakoni: Uredba Komisije (EGS) št. 1686/72 z dne 2. avgusta 1972 o nekaterih podrobnih pravilih za pomoč za seme ( 2 ), Uredba Komisije (EGS) št. 1445/76 z dne 22. junija 1976 o določitvi seznama različnih sort Lolium perenne L. ( 3 ), Uredba Komisije (ES) št. 1644/96 z dne 30. julija 1996 o podrobnih pravilih za odobritev pomoči za nekatere zrnate stročnice ( 4 ), Uredba Komisije (ES) št. 609/1999 z dne 19. marca 1999 o podrobnih pravilih za dodeljevanje pomoči pridelovalcem hmelja ( 5 ), Uredba Komisije (ES) št. 2316/1999 z dne 22. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce nekaterih poljščin ( 6 ), Uredba Komisije (ES) št. 2342/1999 z dne 28. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso v zvezi s programi premij ( 7 ), Uredba Komisije (ES) št. 2461/1999 z dne 19. novembra 1999 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin ( 8 ), Uredba Komisije (ES) št. 2550/2001 z dne 21. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 o skupni tržni ureditvi za ovčje in kozje meso v zvezi s shemami premij in o spremembi Uredbe (ES) št. 2419/2001 ( 9 ), Uredba Komisije (ES) št. 2199/2003 z dne 16. decembra 2003 o prehodnih ukrepih za uporabo za leto 2004 Uredbe Sveta 1259/1999 glede sheme enotnega plačila na površino za Češko republiko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško ( 10 ), Uredba Komisije (ES) št. 2237/2003 z dne 23. decembra 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo shem podpor, predvidenih v naslovu IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o določenih shemah podpor za kmete ( 11 ). Zavoljo jasnosti zakonodaje Skupnosti je primerno, da se razveljavi te zakone in se jih nadomesti z eno uredbo, ki določa pravila za izvajanje vseh teh shem in ki se uporablja od 1. januarja 2005. (2) Da se zagotovi učinkovito upravljanje teh shem, morajo biti plačila na površino omejena na površine, treba pa je tudi določiti pogoje. (3) Malta ima zelo veliko majhnih kmetij, velikih manj kot 0,3 hektara. Da ne bi bila večina kmetov na Malti izključenih iz neposrednih plačil na površino, je najmanjša velikost kmetije za zahtevek za neposredna plačila na površino v Malti določena na 0,1 hektarja, v letih 2005 in 2006 pa je treba Malti dovoliti tudi, da odstopa od člena 107(9) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (4) Treba je preprečiti setev le z namenom, da bi zemljišča izpolnjevala pogoje za plačila na površino. Nekatere pogoje v zvezi s setvijo in pridelovanjem poljščin je treba posebej določiti, zlasti kar se tiče trde pšenice, stročnic in riža. Treba je spoštovati lokalne standarde, da bi upoštevali raznolikost kmetijske prakse znotraj Skupnosti. (5) Dovoljen mora biti le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno obdelano površino v navedenem letu, razen v primerih, ko je plačilo na površino navedeno kot dodatek za isto poljščino ali ko pomoč zadeva proizvodnjo semen. Plačila na površino se lahko dodelijo za subvencionirane poljščine po shemi v okviru strukturne ali okoljske politike Skupnosti. (6) Sheme podpor, ki temeljijo na pomoči na površino, predvidevajo, da je treba tam, kjer površina, za katero se zahteva pomoč, presega največjo zajamčeno površino ali osnovne površine ali podosnovne površine, površino na kmeta, za katerega se zahteva pomoč, v tem letu sorazmerno zmanjšati. Zato je prav, da se določi načine in časovne roke za izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, da se tako določi koeficient znižanja in da se obvesti Komisijo o površinah, za katere je bila pomoč plačana. Iste določbe je treba uporabljati za znižanje celotnega zneska individualnih referenčnih količin v primeru uporabe člena 95 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (7) Na podlagi člena 73 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je za dodelitev posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico potrebna uporaba določenih količin certificiranega semena dokazanih sort v pridelovalnem območju, saj je visoke kakovosti za izdelovanje pšeničnega zdroba ali testenin. Da se zagotovi upoštevanje teh zahtev, je treba določiti kriterije za presejalne metode sort v vsaki državi članici in postopek za izdelavo seznama upravičenih sort ter določiti najmanjšo količino certificiranega semena, ki jo je treba uporabiti. (8) Kratko obdobje med sprejetjem Uredbe (ES) št. 1782/2003 in začetkom veljavnosti posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico onemogoča izdelavo seznama upravičenih sort za dodelitev pomoči v letu 2005 v skladu s predvideno presejalno metodo. Zato morajo države članice sestaviti prehodni seznam, ki temelji na izbiri trenutnih sort. (9) V nekaterih regijah se iz kmetijskih razlogov stročnice običajno poseje skupaj z žitom. Pridelek tako sestavljajo v glavnem stročnice. Za namen dodeljevanja premije za stročnice bi se moralo na ta način posejana območja obravnavati kot območja stročnic. (10) Treba je določiti standarde za sladko lupino in teste, ki bodo opredelili, ali je vzorec lupine sladek ali ne. (11) Zaradi učinkovitosti in dobrega upravljanja programa pomoči za oreščke se dodeljena pomoč na površino ne sme uporabiti za financiranje marginalnih nasadov ali posameznih dreves. Zato je treba določiti najmanjšo velikost zemljišča in najmanjšo gostoto dreves za posebne sadovnjake. Da bi pospešili prehod med obstoječimi načrti za izboljšanje, ki potečejo pozneje kot se uvede nov program pomoči, je treba predvideti prehodne ukrepe. (12) Plačilni pogoji in izračunavanje proizvodno vezanega plačila za riž so odvisni od osnovne površine ali površin, ki so določene za vsako državo članico proizvajalko, določenih z Uredbo (ES) št. 1782/2003, lahko pa so odvisni tudi od mogoče podrazdelitve teh osnovnih površin na podosnovne površine in od objektivnih meril, ki jih izbere vsaka država članica za izvedbo te podrazdelitve, ter od pogojev, pod katerimi so obdelane površine dane v obdelovanje, in od najmanjše velikosti osnovnih površin. Posledično je treba določiti podrobna pravila za odobritev, upravljanje in načine obdelovanja, ki so uporabni za osnovne in podosnovne površine. (13) Če se ugotovi morebitna prekoračitev osnovne površine, navedene v členu 82 Uredbe (ES) št. 1782/2003, pomeni to zmanjšanje proizvodno vezanega plačila za riž. Za določitev načinov izračunavanja za takšno zmanjšanje je treba upoštevati merila ter določiti uporabne koeficiente. (14) Pri spremljanju izplačevanja proizvodno vezanega plačila za riž se domneva, da je Komisija prejela določene informacije, povezane z obdelovanjem osnovnih in podosnovnih površin. V ta namen je treba določiti podrobne informacije, ki jih mora država članica sporočiti Komisiji, ter roke za takšna sporočanja. (15) Člena 93 in 94 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvidevata pomoč za kmete, ki pridelujejo krompir, namenjen za proizvodnjo škrobnega krompirja, za katerega velja pogodba o obdelovanju, v okviru višine kvote, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 1868/94 z dne 27. julija 1994 o sistemu kvot v zvezi s proizvodnjo škrobnega krompirja ( 12 ). Zato je treba določiti pogoje za dodeljevanje pomoči in po potrebi opraviti tudi navzkrižno sklicevanje na obstoječe določbe glede sistema kvot, določenega v Uredbi (ES) št. 1868/94. (16) Člena 95 in 96 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določata, da se mlečna premija in dodatna plačila za mleko plačajo proizvajalcem. Uredba Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ( 13 ) predvideva posebne določbe v primeru nedejavnosti. Zato je primerno predvideti izključitev ugodnosti premije in plačila, kadar fizična ali pravna oseba, ki ima individualno referenčno količino, v dvanajstmesečnem obdobju pred 31. marcem zadevnega leta ne izpolnjuje več pogojev iz člena 5 (c) Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003. (17) Členi od 88 do 92 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvidevajo nov program pomoči za energijske poljščine, ki se odobri kmetom. V skladu z Uredbo (ES) št. 2461/1999, ki izključuje sladkorno peso iz pomoči, je treba izračunavanje sladkorne pese izključiti iz programa pomoči za energijske poljščine. (18) Treba je določiti pogoje za upravičenost do te pomoči. V ta namen je treba tudi predpisati, da je treba skleniti pogodbo med proizvajalcem in prvim predelovalcem v zvezi z zadevnimi kmetijskimi surovinami. Treba je določiti tudi pogoje, kadar predelavo izvaja kmet na kmetijskem gospodarstvu. (19) Da se zagotovi, da se surovina predela v določen energent, mora prvi predelovalec položiti varščino, kljub dejstvu, da se pomoč ne dodeli prvim predelovalcem, ampak kmetom. Varščina mora biti dovolj visoka, da se prepreči vsako tveganje, da bi se surovine končno uporabljale za druge namene, kot je bilo predvideno. Da se zagotovi učinkovit nadzorni sistem za program, mora biti prodaja surovin in polpredelanih izdelkov omejena na največ dve prodaji pred končno predelavo. (20) Jasno je treba ločiti med vlagateljevimi obveznostmi, ki se zaključijo, ko se dostavi celotna količina požetih surovin, in obveznostmi, naloženimi prvim predelovalcem, ki se začnejo ob dostavi in zaključijo s končno predelavo surovin v energent. (21) Za nekatere premike surovin in proizvodov, ki se pridobijo iz njih, morajo v Skupnosti veljati nadzori, ki vključujejo uporabo kontrolnih kopij T5, ki se izdajo v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 14 ). Treba je predvideti alternativna dokazna sredstva za primer, da se kontrolna kopija T5 izgubi v okviru okoliščin, za katere prvi predelovalec ni odgovoren. (22) Člen 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva znižanje posebne regionalne pomoči za poljščine, kadar celotna višina pomoči, ki se jo zahteva, presega določeno zgornjo mejo. Zato je treba določiti načine za izračunavanje koeficienta znižanja. (23) Člen 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva možnost, da se neposredno pomoč odobri za proizvodnjo ene ali več vrst semen. (24) Pomoč se lahko odobri le za proizvodnjo osnovnega semena ali certificiranega semena, ti izdelki pa morajo biti jasno določeni s sklicevanjem na direktive o potrjevanju in trženju semen. Direktiva Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena krmnih rastlin ( 15 ), Direktiva Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju žitnega semena ( 16 ) in Direktiva Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic ( 17 ). (25) Da se omogoči nadzore, mora biti osnovno in certificirano seme proizvedeno v skladu s pogodbo ali deklaracijami o pridelovanju, ki se jih doda posameznemu zahtevku, semenarne in gojitelji pa morajo biti uradno odobreni ali registrirani. Treba je določiti potrebne ukrepe za primer, ko semenarna ali gojitelj iz ene države članice goji seme v drugi državi članici. (26) Iz administrativnih razlogov je treba pomoč v vsaki državi članici odobriti le v zvezi z izdelki, požetimi na ozemlju te države članice. (27) Na podlagi Priloge XI k Uredbi (ES) št. 1782/2003 se pomoč za pridelavo izplača za osnovno in certificirano seme sort Cannabis sativa L. z vsebnostjo tetrahidrokanabinola, ki ne presega 0,2 %. Da se zagotovi enotna uporaba pravil za dodeljevanje pomoči po vsej Skupnosti, je treba za ta namen uporabljati seznam sort Cannabis sativa L., upravičenih do pomoči, kot je določeno v Prilogi II k Uredbi Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje prečne skladnosti, za modulacijo in integrirani administrativni in kontrolni sistem, predvidenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003, ki določa splošna pravila za programe neposredne pomoči za kmete ( 18 ). (28) Člen 108 Uredbe (ES) št. No 1782/2003 opredeljuje zemljišča, ki so upravičena za plačila na površino za poljščine. Ta člen dovoljuje nekatere izjeme pod nadzorom držav članic, ki ne poslabšujejo učinkovitosti ureditve, določene v uredbi. Da bi se izognili takšnemu tveganju, je treba določiti ustrezne ukrepe, da bi skupna površina upravičenih zemljišč ostala na sedanji ravni in bi preprečili znatno povečanje površine. Ti ukrepi lahko v določenih primerih vključujejo zlasti izravnalni ukrep, v katerem se prej upravičene površine štejejo za neupravičene. (29) V državah članicah, kjer koruza ni tradicionalna poljščina, se lahko travno silažo uveljavlja za plačila na površino za poljščine. Vendar je treba opredeliti, kaj pomeni „travna silaža“. (30) Člen 106 Uredbe (ES) št. 1782/2003 podreja plačilo na površino za lan in konopljo, gojena za vlakna, za sklenitev pogodbe ali obveznost iz člena 2 (1) Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 200 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna ( 19 ). Treba je zagotoviti tudi kopijo pogodbe ali obveznosti, ki se jo pošlje pristojnim organom države članice, odgovornim za upravljanje zahtevkov za plačila. Prav tako je treba zagotoviti, da so sorte lana in konoplje, ki se ju goji za vlakna, tiste, ki so v Skupnem katalogu sort poljščin navedene kot predivnice, v primeru lana pa predvsem kot „lan za vlakna“. Poleg tega v primeru konoplje vsebnost tetrahidrokanabinola odobrenih sort ne sme presegati 0,2 %. Zato je treba sestaviti seznam upravičenih sort lana, upravičene sorte konoplje pa so navedene v Prilogi II k Uredbi Komisije (ES) št. 796/2004. Da se v primeru konoplje zagotovi večje jamstvo, je treba zahtevati tudi uporabo certificiranega semena. (31) Člen 109 Uredbe (ES) št. 1782/2003 zahteva od pridelovalcev žit, oljnic in stročnic, da zaključijo s setvijo najpozneje do 31. maja. V nekaterih primerih se setev lahko odloži na čas po 31. maju zaradi podnebja. Končni rok za setev in oddajo zahtevkov je treba podaljšati za nekatere poljščine v nekaterih regijah. Toda takšna podaljšanja ne smejo neugodno vplivati na učinkovitost sistema podpor ali oslabiti nadzornega sistema, ki ga uvaja poglavje 4 naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003. (32) Za zagotovitev redne preskrbe predelovalne industrije s sladko koruzo vse tržno leto je nujno, da lahko pridelovalci čas setve podaljšajo za daljše obdobje. Zadnji rok za setev sladke koruze je 15. junij. (33) Primerno je, da se zagotovi najmanjšo količino certifciranega semena trde pšenice, ki ga je treba uporabiti v primeru dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico. Zaradi različne kmetijske prakse v državah članicah in njihovih regijah je določitev najmanjše količine prepuščena zadevnim državam članicam. (34) Za namen člena 103 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba opredeliti, kaj pomeni namakanje. (35) Treba je določiti površine, ki se upoštevajo za ocenjevanje prekoračitve osnovne površine, in pravila za določanje obsega takih prekoračitev. Kadar se za koruzo, namakane površine ali travno silažo določi ločena osnovna površina, je treba določiti posebna pravila za površine, ki se upoštevajo za izračun prekoračitve zadevne osnovne površine. Pravila za določanje prekoračitve osnovne površine morajo zagotoviti, da se v vseh primerih upošteva osnovna površina. Treba je tudi opredeliti način, kako se izračuna prekoračitev glede na največje zajamčene površine za trdo pšenico. Treba je opredeliti tudi postopek za ugotavljanje prekoračitve zgornje meje plačil iz člena 102 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (36) V primeru uporabe člena 71 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je izpolnjevanje pogojev za plačila na površino za poljščine pogojeno z obvezo zadevnih pridelovalcev, da del površine na svojih gospodarstvih dajo v praho. Treba je določiti tudi podrobna pravila za izvajanje, ki bodo zagotovila potrebno učinkovitost sistema. Zato je treba poskrbeti, da so površine, ki se upoštevajo za praho, primerljive s tistimi, ki se upoštevajo pri izračunu regionalne osnovne površine. Treba je opredeliti „metuljnice“ iz druge alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (37) Na podlagi člena 107 (6) in v primeru uporabe člena 66 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba določiti podrobna pravila v zvezi z zemljiščem, ki se ga prostovoljno pusti v prahi. Ta pravila morajo biti združljiva s celotnim sistemom, kakor ga uvaja Uredba (ES) št. 1782/2003. (38) Treba je določiti kriterije upravičenosti do premij za ovce in krave, ki so predvidene v poglavju 11 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter zlasti zahtevane pogoje. (39) Člen 113 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva dodeljevanje premije kmetom, ki imajo kozje meso, na določenih območjih Skupnosti. Zato je treba v skladu s kriteriji, določenimi v tej zahtevi, določiti zadevna območja. (40) Na podlagi člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko za dodatno premijo kvalificirajo kmetje, katerih gospodarstva imajo vsaj 50 % take površine, uporabljene za kmetijstvo, ki je na območjih z omejenimi možnostmi. Člen 113 (2) se sklicuje na posebna geografska območja, kjer kmetje s kozjim mesom izpolnjujejo potrebne pogoje, da se kvalificirajo za premijo za koze. Treba je zagotoviti vse potrebno za deklaracijo, ki jo morajo zagotoviti kmetje, ki izpolnjujejo te pogoje, da dokažejo, da je vsaj polovica zemljišča, ki ga uporabljajo za kmetijsko proizvodnjo, na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih, ki se kvalificirajo za premijo za koze. (41) Za namen nadzora nad upravičenostjo do ustrezne ravni premije za ovce morajo države članice sestaviti evidenco kmetov, ki tržijo ovčje mleko ali ovčje mlečne izdelke. (42) Zaradi izvajanja sistema individualnih omejitev, kakor so uvedene s členi 116, 117 in 118 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se obstoječa upravna pravila lahko še naprej uporablja v zvezi z uporabo pravic, ki so brezplačno dodeljene, z uporabo običajnih pravic, ki vključujejo najmanjšo uporabo, v zvezi z začasnim zakupom in prenosom pravic, s sporočanjem sprememb glede posamezne zgornje meje ter v zvezi s prenosom pravic prek nacionalnih rezerv. Nekatera od teh pravil so posebne določbe za izjemne in ustrezno utemeljene primere, npr. glede uporabe pravic, glede malih kmetov in kmetov, ki sodelujejo v ekstenzifikacijskih programih in programih predčasne upokojitve, ter za namen prenosa, podedovanja pravic do premij in za primer, da kmetje za pašo uporabljajo samo zemljo, ki je v javni ali kolektivni lasti. (43) Komisija mora spremljati nove ureditve, posledično pa mora biti tudi ustrezno založena z informacijami glede izvajanja pravil za premije, ki jih zagotovijo države članice. (44) Če je potrebno, je treba Komisiji posredovati podrobne podatke o nacionalnih pravilih v zvezi z dodatnimi plačili in njihovo izvedbo. (45) Naslov IV poglavja 12 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa plačila za govedino in teletino. Treba je določiti kriterije upravičenosti in zlasti pogoje, potrebne za ta plačila. (46) Cilji regionalne omejitve in obremenitve narekujejo, da se ne bi več zahtevala posebna premija glede na starostno obdobje za tiste živali, ki jih zadeva uporaba teh dveh ukrepov. Za namen zunajsezonske premije je treba upoštevati, da so te živali upravičene do posebne premije. (47) Poskrbeti bi bilo treba, da bi ta administrativni dokument, določen v členu 123 (3) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003, izdelali in izdali na nacionalni ravni. Da se upoštevajo posebni upravni in nadzorni pogoji v državah članicah, je treba dovoliti različne oblike administrativnih dokumentov. (48) Člen 123 (3) (a) in člen 130 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določata obvezno obdobje reje kot pogoj za dodelitev posebne in klavne premije. Zato je treba to obdobje opredeliti in ovrednotiti. (49) Dogovori za dodelitev posebne premije ob zakolu morajo biti skladni z dogovori za dodelitev klavne premije. Treba bi bilo navesti vrste dokumentov, ki morajo spremljati žival do zakola, odpreme ali izvoza. Ob upoštevanju posebnosti dodelitve ob zakolu je treba določiti starostne pogoje za vole in metode razvrščanja klavnih trupov odraslega goveda. (50) Določiti je treba pogoje za dodelitev zunajsezonske premije v skladu z dogovori za dodelitev klavne premije. Komisija mora na podlagi razpoložljivih informacij določiti, katere države članice izpolnjujejo pogoje, da lahko zaprosijo za ta program premij. (51) Treba je opredeliti koncept krav dojilj iz člena 125 Uredbe (ES) št. 1782/2003. V zvezi s tem je treba gojiti iste pasme, kot so tiste iz Uredbe Komisije (ES) št. 2342/1999. Obstoječe bistvene zahteve lahko veljajo še naprej, zlasti v zvezi s povprečno mlečnostjo in dodatno nacionalno premijo. (52) Obstoječa upravna pravila se lahko uporabljajo še naprej, zlasti v zvezi z individualno zgornjo mejo, z objavami individualne zgornje meje in nacionalne rezerve, z brezplačno pridobljenimi pravicami, z uporabo pravic, s prenosom in začasnim zakupom pravic ter v zvezi s prenosi prek nacionalnih rezerv. (53) Komisija mora na podlagi razpoložljivih informacij določiti, katere države članice izpolnjujejo pogoje, da lahko zaprosijo za poseben program iz člena 129 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Navesti bi bilo treba posebne dogovore za dodelitev premije. (54) Določiti je treba metodo izračunavanja obremenitve. Treba je določiti datum za preverjanje referenčne količine mleka. (55) Obremenitev za program ekstenzifikacijskega plačila bi morala vključevati vse govedo na gospodarstvu, staro šest mesecev in več. Potrebni so posebni predpisi za štetje živali in za izjavo proizvajalca za sodelovanje v programu. Pripraviti se mora vse potrebno za uporabo računalniško podprte zbirke podatkov iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govedine in izdelkov iz govedine in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 ( 20 ). (56) Treba je sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da se ekstenzifikacijskega plačila ne dodeli kmetom, ki le navidezno upoštevajo povprečne obremenitve, ki se zahtevajo za dodelitev ekstenzifikacijskega plačila. (57) Treba je določiti postopke za to, kako na podlagi razpoložljivih informacij ugotoviti, katere države izpolnjujejo pogoje iz člena 132 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za dodelitev ekstenzifikacijskega plačila za krave molznice. Navesti bi bilo treba posebne dogovore za dodelitev premije. Določiti je treba najkrajše obdobje obvezne reje. (58) Treba je sestaviti posebne določbe v zvezi z uporabo teh pravil, ki veljajo za dobe, datume in časovne roke za obdobje obvezne reje. (59) Zaradi poenostavitve bi bilo treba zahtevek za dodelitev pomoči za živali v okviru integriranega sistema vzeti za predstavitev zahtevka za klavno premijo, če vsebuje vse potrebne elemente za upravičenje plačila premije in če je žival zaklana v isti ali v drugi državi članici ali če je izvožena. (60) Moralo bi biti mogoče, da se računalniško podprte zbirke podatkov iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 uporabljajo za lažje upravljanje klavnih premij, pod pogojem, da zadevna država članica upošteva, da podatkovna zbirka daje ustrezna zagotovila točnosti podatkov, ki jih vsebuje, zaradi plačila premij. (61) Klavna premija za teleta je pogojena z omejitvijo najvišje mase. Določiti bi bilo treba standardni tip klavnih trupov, na katere se ta najvišja masa nanaša. (62) Komisiji je treba posredovati podrobne podatke o nacionalnih pravilih v zvezi z dodatnimi plačili in njihovo izvedbo. (63) Za zagotovitev, da kmetovalci prejmejo plačila čim prej, bi bilo treba poskrbeti za dodelitev predplačil. Ker pa bi bilo treba ukrepati z vidika uporabe nacionalnih in regionalnih zgornjih mej, bi bilo treba zagotoviti, da predplačila ne presežejo končnega plačila. Zato bi bilo treba poskrbeti, da bi bilo državam članicam dovoljeno zmanjšati odstotek predplačila za programe premij v skladu s temi mejami. (64) Uredba (ES) št. 1782/2003 določa sankcije za nezakonito uporabo ali posest snovi ali izdelkov, ki jih pristojna veterinarska zakonodaja ni odobrila. Pri ponavljajočih se kršitvah bi bilo treba prenesti določitev trajanja sankcij državam članicam, ki so bolj pristojne za presojanje o resnosti storjenega prekrška. (65) Treba je določiti datum za opredelitev elementov, ki jih je treba upoštevati pri zahtevkih za posebno premijo in za programe premij za krave dojilje. Da se zagotovi solidno in dosledno upravljanje, bi moral biti ta datum kot splošno pravilo datum predložitve zahtevkov. Določiti je treba posebna pravila glede na posebno premijo, ki se izplača za zakol, da bi tako preprečili prenašanje iz leta v leto, zato da se doseže višja premija. V zvezi s klavno premijo je datum zakola ali izvoza primernejša oznaka, ki pove, ali so bili navedeni postopki dejansko izvedeni ali ne. (66) Menjalni tečaj, ki velja na datum operativnega dogodka za premije, bi bilo treba določiti tako, da načelno zagotovi, da takšne premije ne bi bile podvržene močnim nihanjem pri pretvorbi v nacionalne valute zaradi menjalnega tečaja na posamezen dan. (67) Določiti je treba, da imajo države članice nekatere obveznosti v zvezi z obveščanjem. Določiti bi bilo treba usklajeno obliko za predložitev podatkov, da bi tako olajšali njihov prenos in analizo. (68) Potrebne so prehodne določbe glede pravil obveznosti označevanja in identifikacije živali, s čimer bi olajšali spremembe v novem programu. (69) Člen 143 b Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 dovoljuje Češki, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Slovaški in Sloveniji (novim državam članicam), da neposredna plačila nadomestijo z enotnim plačilom („shema enotnega plačila na površino“). Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška so se tako tudi odločile. Zato je treba določiti podrobna pravila za uporabo sheme enotnega plačila na površino. (70) V skladu z drugim pododstavkom člena 143 b (5) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in da se izognejo upravljanju številnih zahtevkov, ki bi imeli za posledico plačila na gospodarstvo, manjša od 50 evrov, so Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška zaprosile odobritev za določitev najmanjše velikosti upravičene površine na gospodarstvo na ravni, ki je višja od 0,3 ha. (71) Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška so ocenile del svoje kmetijske površine v uporabi, ki je na dan 30. junija 2003 vzdrževana v dobrem kmetijskem stanju, in so predlagale, da se jo prilagodi v skladu z najmanjšo velikostjo upravičene površine na gospodarstvo. (72) Člen 143 c Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva, da imajo nove države članice po dovoljenju Komisije možnost dopolnjevati neposredne pomoči, ki se izplačane kmetom. Treba je določiti splošne modalitete za uresničevanje te možnosti. (73) Člen 55, točka b) in člen 107, odstavek 3, prva alinea Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvidevata oprostitev za zemljo v prahi, če se zemlja uporablja za proizvodnjo primarnih surovin za pridelavo proizvodov v Skupnosti, ki niso neposredno namenjeni za prehrano ljudi ali živali, pod pogojem, da se uporabljajo učinkoviti sistemi nadzora. (74) Zaželeno je, da se v nekaterih okoliščinah kulture sladkorne pese, laške repe ali korenine cikorije na zemlji v prahi ne izločijo. Te kulture, ob upoštevanju tveganja vpliva na trg sladkorja, niso upravičene do pomoči. Kljub temu je potrebno, da so te kulture v skladu s pravili, ki urejajo uporabo zemlje v prahi. (75) Zato je treba določiti pogoje upravičenosti do pomoči tega režima. Treba je natančno določiti pogoje sklenitve pogodbe med proizvajalcem in zbiralcem ali prvim predelovalcem za zadevne primarne kmetijske surovine. Pogoji morajo biti določeni tudi kadar predelavo opravi kmetovalec na kmetijskem posestvu. (76) Da bi na področju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), ki ga je potrdil Sklep Sveta 93/355/ES ( 21 ), zagotovili usklajenost s točko 7 memoranduma o soglasju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede oljnic, je treba oblikovati pogoje uporabe, če je to potrebno, za zmanjšanje količine stranskih proizvodov, proizvedenih in namenjenih prehrani ljudi ali živali, če celotna količina omenjenih stranskih proizvodov letno presega 1 milijon metričnih ton, kar je izraženo v enakovredni količini sojine moke. (77) Da bi zagotovili predelavo primarne surovine v predvidene končne proizvode, mora zbiralec ali prvi predelovalec izdati zagotovilo, ne glede na to, da se pomoč dodeli kmetovalcu. Poleg tega je treba za učinkovitost sistema nadzora tega režima omejiti število predelovalcev. (78) Potrebno je jasno razlikovati med obveznostmi vlagatelja, ki se zaključijo ob dostavi celotne količine spravljene primarne surovine, in med obveznostmi zbiralca ali prvega predelovalca, usklajenimi z zagotovilom ter ki se začnejo z dostavo in se zaključijo s končno predelavo primarne surovine v končne proizvode. (79) Nekatere dejavnosti prevoza primarne surovine in njenih proizvodov po ozemlju Skupnosti morajo biti predmet sistema nadzora, ki vsebuje izjave in kontrolno kopijo T5, skladno z Uredbo (EGS) št. 2454/93. Nadomestna dokazila se mora predložiti v primeru, da se kontrolna kopija T5 ne vrne pristojnemu organu zbiralca ali prvega predelovalca, in sicer zaradi okoliščin, ki za slednjega niso obremenilne. Da bi zagotovili učinkovitost in dobro upravljanje režima pomoči, je treba sprejeti določila, ki urejajo nadzor. (80) Razen kriterijev upravičenosti iz člena 110 o iz Uredbe (ES) št. 1782/2003 za pomoč na površino za hmelj je treba določiti še nekaj dodatnih kriterijev, da se zagotovi, da se pomoč dodeli za površine, na katerih se prideluje hmelj pod običajnimi pogoji pridelave. Koncept površine, „zasajene s hmeljem“, je treba opredeliti na ravni Skupnosti, da se zagotovi, da so površine, za katere se izvede dodatno plačilo, izračunane na enak način. Treba je prav tako določiti način porazdelitve celotne vsote na upravičene površine na državo članico, ki je na razpolago za dodatna plačila. (81) Priznane skupine proizvajalcev hmelja morajo določiti rok za dodeljevanje plačila glede ukrepov, navedenih v členu 7 (1) od (a) do (d) Uredbe Sveta (EGS) št. 1696/71 z dne 26. julija 1971 o skupni ureditvi trga za hmelj ( 22 ), Komisijo pa je treba obvestiti o načinu uporabe plačila. Vsak znesek, ki ni bil dodeljen v določenem časovnem obdobju, je treba vrniti. Treba je prav tako določiti način porazdelitve celotne vsote na državo članico, ki je na razpolago za plačilo priznanim skupinam proizvajalcev hmelja. (82) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila, ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE 1

PODROČJE VELJAVNOSTI IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje naslednjih shem podpor iz naslova IV in IV a Uredbe (ES) št. 1782/2003:

(a) poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV navedene uredbe;

(b) premija za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe;

(c) proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV navedene uredbe;

(d) plačilo na površino za oreške iz poglavja 4 naslova IV navedene uredbe;

(e) pomoč za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV navedene uredbe;

(f) pomoč za škrobni krompir iz poglavja 6 naslova IV navedene uredbe;

(g) mlečna premija in dodatna plačila za mleko iz poglavja 7 naslova IV navedene uredbe;

(h) posebna regionalna pomoč za poljščine iz poglavja 8 naslova IV navedene uredbe;

(i) pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV navedene uredbe;

(j) plačilo na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe;

(k) premija za ovce in koze iz poglavja 11 naslova IV navedene uredbe;

(l) plačilo za govedino in teletino iz poglavja 12 naslova IV navedene uredbe;

(m) pomoč za zrnate stročnice iz poglavja 13 naslova IV navedene uredbe;

(n) shema enotnega plačila na površino iz člena 143 b navedene uredbe;

(o) dopolnilna nacionalna neposredna plačila iz člena 143 c navedene uredbe;

(p) pomoč na površino za hmelj iz poglavja 10 d naslova IV navedene uredbe;

▼M4

(q) posebno plačilo za bombaž iz poglavja 10a naslova IV navedene uredbe;

(r) pomoč za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV navedene uredbe;

(s) pomoč za tobak iz poglavja 10c naslova IV navedene uredbe;

▼M13

(t) prehodna plačila za sadje in zelenjavo ter prehodna plačila za jagodičevje iz poglavij 10g in 10h naslova IV te uredbe.

▼B

2. Ta uredba določa podrobna pravila glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin v skladu s shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v skladu s plačilom na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe.

Člen 2

Plačilni pogoji

▼M13

1. Neposredna plačila iz člena 1(a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m), (p) in (t) se dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,3 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14(4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

V primeru Malte se neposredna plačila iz člena 1(a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m), (p) in (t) dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,1 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14(4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

V primeru Grčije se prehodna plačila za sadje in zelenjavo iz člena 1(t) dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,1 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14(4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

V primeru Bolgarije, Latvije, Madžarske in Poljske se plačila za jagodičevje iz člena 1(t) dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,1 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14(4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

▼B

2. ►M13 Neposredno plačilo iz člena 1(a), (b), (c), (h), (j) in (t) se dodeli le za površine, ki so v celoti posejane ali posajene in na katerih so bili izvedeni vsi pogoji običajne pridelave v skladu z lokalnimi standardi. ◄

Toda v primeru posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v primeru plačila za poljščine iz poglavja 1 naslova IV navedene uredbe ostanejo pridelki, ki se jih goji na povsem posejanih površinah in v skladu z lokalnimi standardi in ki ne dozorijo zaradi izjemnih vremenskih pogojev, ki jih priznava zadevna država članica, upravičeni do pomoči pod pogojem, da se zadevne površine do te stopnje rasti ne uporabljajo za druge namene.

3. V določenem letu se lahko vloži le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno obdelano površino v skladu s shemo financiranja na podlagi člena 1 (2) (b) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 ( 23 ).

Vendar:

(a) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevek za premijo za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe, je lahko predmet zahtevka za plačila za poljščine iz poglavja 10 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevek za premijo za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe, je lahko predmet zahtevka za pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za pomoč za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 je lahko predmet zahtevka za plačilo na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003, in sicer brez vpliva na drugi pododstavek člena 90 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali pa je lahko predmet zahtevka za proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(d) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za plačila za poljščine iz poglavja 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, je lahko predmet zahtevka za pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003.

4. Zemljišče, ki se uporablja za proizvajanje surovin iz člena 55 (b) in iz prve alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali je obdelano na podlagi pomoči za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV navedene uredbe, ni upravičeno do pomoči Skupnosti iz poglavja VIII naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 ( 24 ), razen do pomoči, ki je odobrena za stroške sajenja hitro rastočih vrst iz drugega pododstavka člena 31(3) te Uredbe.

Surovine iz točke b) člena 55 in iz prve alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, pridelane na zemljiščih v prahi, ter vmesni proizvodi, končni proizvodi, soproizvodi in stranski proizvodi, ki se pridobijo iz teh surovin, niso upravičeni do kakršnega koli financiranja s strani jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada na podlagi točk a) in b) člena 1 (2) Uredbe (ES) št. 1258/1999.

5. Za namen premij za stročnice iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in plačil na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe pomeni „sladka lupina“ tiste sorte lupine, ki dajejo seme, ki ne vsebuje več kot 5 % grenkih semen. Vsebnost grenkih semen se izračuna v skladu s testom iz Priloge I k tej uredbi.

▼M8

Člen 3

Sporočanje

1. Države članice po elektronski pošti Komisiji sporočijo naslednje podatke:

(a) najpozneje do 1. septembra zadevnega leta: (i) skupno površino, za katero se je zahtevala pomoč v primeru: — posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico iz člena 72 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — premije za stročnice iz člena 76 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — posebnega plačila za riž iz člena 79 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razčlenjenega po sortah indica in japonica, — plačila na površino za oreške iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003, izraženega s kategorijami dreves z oreški, — pomoči za energetske rastline iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — plačila na površino za poljščine iz člena 100 Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede na osnovno površino, kot je določeno v Prilogi IV k tej uredbi in v standardni obliki, opisani v Prilogi IX k tej uredbi, — posebnega plačila za bombaž iz člena 110a Uredbe (ES) št. 1782/2003, — pomoči za oljčne nasade iz člena 110g Uredbe (ES) št. 1782/2003, po kategorijah, — pomoči na površino za hmelj iz člena 110n Uredbe (ES) št. 1782/2003, — sheme enotnega plačila na površino (SAPS) iz člena 143b Uredbe (ES) št. 1782/2003; (ii) skupno količino, za katero se je zahtevala pomoč v primeru: — mlečne premije iz člena 95 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — dodatnega plačila proizvajalcem mlečnih proizvodov iz člena 96 Uredbe (ES) št. 1782/2003; (iii) skupno število zahtevkov v primeru premij za ovce in koze iz člena 111 Uredbe (ES) št. 1782/2003 z uporabo vzorčnega obrazca iz Priloge XI k tej uredbi;

(b) najpozneje do 15. oktobra zadevnega leta skupno določeno površino v primeru: — premije za stročnice iz člena 76 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — pomoči za energetske rastline iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

▼M10

(b)a do 15. oktobra po koncu zadevnega leta, za katerega se dodeli pomoč, vse informacije, potrebne za vrednotenje pomoči za energetske rastline in zlasti: — število zahtevkov, — površine, ki ustrezajo posamezni vrsti surovine, — količine posameznih tipov pridobljenih surovin in končnih proizvodov;

▼M8

(c) ►M10 najpozneje do 31. januarja prihodnjega leta: ◄ (i) skupno določeno površino, uporabljeno pri izračunu koeficienta znižanja, v primeru: — premije za trdo pšenico posebne kakovosti iz člena 72 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — posebnega plačila za riž iz člena 79 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razčlenjenega po sortah indica in japonica, ter tudi podrobnih podatkov glede na sorto riža in osnovno površino ter podosnovno površino z uporabo vzorčnega obrazca iz Priloge III k tej uredbi, — plačila na površino za lupinarje iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003, izraženo v kategorijah dreves oreškov, — plačila na površino za poljščine iz člena 100 Uredbe (ES) št. 1782/2003 na osnovne površine iz Priloge IV k tej uredbi in v standardni obliki, opisani v Prilogi IX k tej uredbi, — posebnega plačila za bombaž iz člena 110a Uredbe (ES) št. 1782/2003, — pomoči za oljčne nasade iz člena 110g Uredbe (ES) št. 1782/2003, po kategorijah, — pomoči na površino za hmelj iz člena 110n Uredbe (ES) št. 1782/2003, — sheme enotnega plačila na površino (SAPS) iz člena 143b Uredbe (ES) št. 1782/2003; (ii) skupno določeno površino, uporabljeno pri izračunu koeficienta znižanja v primeru mlečne premije iz člena 95 Uredbe (ES) št. 1782/2003; ▼M10 (iii) skupno določeno količino v primeru dodatnih plačil proizvajalcem mlečnih proizvodov iz člena 96 Uredbe (ES) št. 1782/2003; ▼M8 (iv) znesek pomoči na hektar, ki se dodeli za vsako kategorijo oljčnih nasadov v primeru pomoči za oljčne nasade iz člena 110g Uredbe (ES) št. 1782/2003;

▼M10

(d) najpozneje do 31. marca v letu spravljanja pridelka okvirni znesek pomoči na kilogram v primeru pomoči za tobak iz člena 110j Uredbe (ES) št. 1782/2003 po sortah tobaka iz Priloge XXV k tej uredbi in, kadar je primerno, po stopnji kakovosti;

▼M8

(e) najpozneje do 31. julija prihodnjega leta: (i) skupno površino, za katero je bila pomoč dejansko izplačana, v primeru: — premije za trdo pšenico posebne kakovosti iz člena 72 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — premije za stročnice iz člena 76 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — posebnega plačila za riž iz člena 79 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razčlenjenega po sortah indica in japonica, — plačila na površino za lupinarje iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003, izraženega v kategorijah dreves oreškov, — pomoči za energetske rastline iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — plačila na površino za poljščine iz člena 100 Uredbe (ES) št. 1782/2003 na osnovne površine iz Priloge IV k tej uredbi in v standardni obliki, opisani v Prilogi IX k tej uredbi, — posebnega plačila za bombaž iz člena 110a Uredbe (ES) št. 1782/2003, — pomoči za oljčne nasade iz člena 110g Uredbe (ES) št. 1782/2003, po kategorijah, — pomoči na površino za hmelj iz člena 110n Uredbe (ES) št. 1782/2003, — sheme enotnega plačila na površino (SAPS) iz člena 143b Uredbe (ES) št. 1782/2003; (ii) skupno površino, za katero je bila pomoč dejansko izplačana, v primeru: — pomoči za škrobni krompir (v ekvivalentih za škrob) iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — mlečne premije iz člena 95 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — dodatnih plačil proizvajalcem mlečnih proizvodov iz člena 96 Uredbe (ES) št. 1782/2003, — pomoči za seme iz člena 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 po sortah semen iz Priloge XI k Uredbi (ES) št. 1782/2003, — pomoči za tobak iz člena 110j Uredbe (ES) št. 1782/2003 po sortah tobaka iz Priloge XXV k tej uredbi in po kakovosti, — prehodnega plačila za sladkor iz člena 110p Uredbe (ES) št. 1782/2003; (iii) končni znesek pomoči na kg v primeru pomoči za tobak iz člena 110j Uredbe (ES) št. 1782/2003 po skupinah sort tobaka iz Priloge XXV k tej uredbi in, kadar je to primerno, po stopnji kakovosti; (iv) skupno število premij za ovce in koze, plačano v primeru premij za ovce in koze, iz člena 111 Uredbe (ES) št. 1782/2003 z uporabo vzorčnega obrazca iz Priloge XII k tej uredbi; ▼M13 (v) skupni znesek pomoči, izplačan za prehodna plačila za sadje in zelenjavo ter prehodna plačila za jagodičevje iz poglavij 10g in 10h naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003. ▼M8

2. V sporočanju iz odstavka 1 so površine izražene v hektarjih na dve decimalni mesti, količine so izražene v tonah na tri decimalna mesta, število zahtevkov pa je izraženo brez decimalnih mest.

3. Kadar se podatki, ki se zahtevajo v odstavku 1 spremenijo, zlasti kot rezultat pregledov, popravkov ali izboljšav prejšnjih številk, je treba posodobitev sporočiti Komisiji v enem mesecu po pojavu spremembe.

▼M10

Člen 4

Koeficient znižanja površine v primeru iz členov 75, 78(2), 82, 85, 89(2), 98 in 143 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali količine z objektivnimi merili v primeru iz člena 95(4) navedene uredbe se določi pred odobritvijo plačil kmetom in najpozneje do 31. januarja naslednjega leta na podlagi podatkov, sporočenih v skladu s ►M12 členom 3(1)(b) in (c) ◄ te uredbe.

▼B







POGLAVJE 2

POSEBEN DODATEK NA KAKOVOST ZA TRDO PŠENICO

Člen 5

Sejanje sort

1. Države članice, navedene v členu 74 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo sestaviti seznam sort trde pšenice, ki so upravičene do posebne premije na kakovost iz člena 72 te uredbe, v skladu s presejalno metodo sort, določeno v odstavkih od 2 do 5 tega člena.

2. Države članice morajo vsaj na vsaki dve leti določiti vsaj dve reprezentativni sorti. Reprezentativne sorte so najbolj certificirane sorte trde pšenice.

3. Države članice analizirajo sorte trde pšenice v skladu z naslednjimi kakovostnimi parametri in vsakemu parametru pripišejo ustrezen ponder:

(a) vsebnost beljakovin (40 %),

(b) kakovost glutena (30 %),

(c) indeks porumenelosti (20 %),

(d) specifična teža ali teža tisoč semen (10 %).

Vsota povprečij kakovostnih parametrov iz točk od (a) do (d) prvega pododstavka, pomnožena z navedeno vrednostjo v odstotkih, daje indeks kakovosti sort.

Vsaka država članica primerja za obdobje vsaj dveh let kakovostne indekse sort trde pšenice z indeksi reprezentativnih sort na regionalni ravni. Pregledati je treba tiste sorte, ki so registrirane v nacionalnem katalogu posamezne države članice, razen tistih sort, za katere ni na voljo nobenih analitičnih podatkov za zadnja tri leta, ker se jih ne uporablja več ali niso certificirana.

Zato mora vsaka država članica na podlagi povprečnega indeksa kakovosti 100, ki je pripisan reprezentativnim sortam, za vsak kakovostni parameter, naveden v točkah od (a) do (d) prvega pododstavka, izračunati odstotek, ki se ga pripiše drugim sortam trde pšenice v primerjavi z indeksom 100. Le sorte trde pšenice z indeksom, ki je enak ali višji od 98, so upravičene do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico.

4. Država članica lahko iz seznama upravičenih sort izključi sorte, ki imajo povprečno stopnjo izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“), ki presega 27 %.

5. Sorte, ki so registrirane v nacionalnem katalogu druge države članice, se lahko tudi pregledajo glede upravičenosti.

Člen 6

Analizne metode

1. Analizne metode vsebnosti beljakovin, specifične teže in stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“) so tiste, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 824/2000 ( 25 ).

2. Indeks porumenelosti se izmeri v skladu z metodo ICC 152 ali z enakovredno priznano metodo.

3. Kakovost glutena se izmeri v skladu z metodo ICC 158 ali v skladu z metodo ICC 151.

Člen 7

Količina certificiranih semen

Države članice morajo pred 1. oktobrom leta, ki je pred tistim letom, za katero se dodeli poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico, določiti najmanjšo količino semena, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/402/EGS ( 26 ), ki ga je treba uporabiti v skladu s trenutnimi kmetijskimi praksami v zadevnem pridelovalnem območju.

Člen 8

Objave in sporočila

1. Države članice objavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene na nacionalni in regionalni ravni do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico, in sicer za ozimne sorte najpozneje do 1. oktobra, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra leta, ki je pred letom, za katerega se dodeli dodatek.

2. Države članice morajo najpozneje en mesec po datumih, navedenih v odstavku 1, sporočiti Komisiji seznam iz odstavka 1 in najmanjšo količino certificiranega semena, ki jo je treba uporabiti, če je bila spremenjena.

Člen 9

Veljavnost

1. Sorte, vključene v seznam iz člena 8 (1), so upravičene do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico za obdobje petih let, ki se začne z dnem, ko so prvič vključene v ta seznam.

2. Upravičenost posamezne sorte se lahko podaljša za obdobje petih let na podlagi rezultatov analiz kakovosti, ki se izvedejo v prvem in tretjem letu tega petletnega obdobja upravičenosti.

Člen 10

Prehodni ukrepi

1. Države članice objavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene do posebnih premij na kakovost za trdo pšenico v letu 2005, in sicer za ozimne sorte najpozneje do 1. oktobra 2004, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra 2004.

2. Države članice sestavijo seznam, naveden v odstavku 1, tako da s seznama sort, registriranih v nacionalnem katalogu, odstranijo sorte, ki niso bile certificirane v letih 2003 in 2004 in tiste, ki ne izpolnjujejo vsaj dveh od štirih naslednjih pogojev:

(a) najmanjša vsebnost beljakovin je 11,5 %,

(b) najmanjša specifična teža je 78 kg/hl ali najmanjša teža tisoč semen je 42 g,

(c) največja stopnja izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“) je 27 %,

(d) najmanjša vsebnost glutena je 10 %.

3. Seznami sort, ki so upravičene do premije v letih 2005 in 2006, lahko vključujejo tudi vrste, ki so na seznamu izbranih vrst druge države članice, na podlagi rezultatov analiz kakovosti, ki jih je izvedla druga država članica.

▼M2

4. Države članice se lahko odločijo, da sestavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene do premij za kakovost za trdo pšenico v letu 2006 skladno s postopkom iz odstavka 2, in sicer najpozneje do 1. oktobra 2005 za ozimne sorte, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra 2005.

▼B







POGLAVJE 3

PREMIJA ZA STROČNICE

Člen 11

Mešanica žita in stročnic

V regijah, kjer so stročnice običajno posejane skupaj z žitom, se premija za stročnice plača na zahtevo vlagatelja pod pogojem, da pristojnim organom zadevne države članice dokaže, da so stročnice v tej mešanici prevladujoča sorta. Zadevne površine niso upravičene do posebne regionalne pomoči za poljščine iz člena 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003.







POGLAVJE 4

PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA RIŽ

▼M9

Člen 12

Datumi za sejanje

Da so upravičene do proizvodno vezanega plačila za riž, morajo biti navedene površine posejane najpozneje do:

(a) 30. junija pred zadevno žetvijo za Španijo, Portugalsko in Francosko Gvajano;

(b) 31. maja za druge države članice proizvajalke, vključno s celinsko Francijo, iz člena 80 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼B

Člen 13

Koeficient znižanja

Koeficient znižanja proizvodno vezanega plačila za riž iz člena 82 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se izračuna v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 14

Sporočanje

▼M8

1. Države članice sporočijo Komisiji najpozneje do 1. septembra seznam sort, registriranih v nacionalnem katalogu, razvrščenih v skladu z merili, opredeljenimi v točki 2 Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1785/2003 ( 27 ) v primeru sprememb navedenega seznama.

▼M9 —————

▼B

3. Države članice lahko letno revidirajo razdelitev svoje osnovne površine ali površin na podosnovnih površinah ter objektivna merila, na podlagi katerih temeljijo te razdelitve. To sporočijo Komisiji najpozneje do 15. maja pred zadevno žetvijo.







POGLAVJE 5

PLAČILO NA POVRŠINO ZA OREŠKE

▼M6

Člen 15

Pogoji za plačilo pomoči Skupnosti

1. Do plačila na površino iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003 so upravičene izključno enote rabe ali poljine, ki so zasejane z lupinarji in izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 2 in 3 tega člena, na dan, določen v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 796/2004.

Kadar je enota rabe zasejana z različnimi vrstami lupinarjev in se pomoč razlikuje glede na vrsto, je upravičenost do pomoči odvisna od spoštovanja minimalnega števila dreves na hektar, določenega v odstavku 3 tega člena, vsaj za eno vrsto lupinarjev.

2. Minimalna velikost enote rabe, upravičene do plačila na površino iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je 0,10 ha. Vendar lahko države članice na podlagi objektivnih meril, ki upoštevajo specifičnost zadevnih površin, določijo večjo minimalno velikost.

3. Število dreves na hektar ne sme biti manjše od:

(i) 125 za leske;

(ii) 50 za mandljevce;

(iii) 50 za orehe;

(iv) 50 za pistacije;

(v) 30 za rožičevce.

Vendar lahko države članice na podlagi objektivnih meril, ki upoštevajo specifičnost zadevne proizvodnje, določijo večjo minimalno gostoto dreves.

4. V primerih iz drugega pododstavka odstavka 1 je raven dodeljene pomoči enaka ravni, ki ustreza vrsti, za katero so izpolnjeni pogoji za upravičenost in za katero je znesek najvišji.

▼B

Člen 16

Pogoji za upravičenost do nacionalne pomoči

Člen 15 velja za nacionalno pomoč iz člena 87 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Brez vpliva na člen 87 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica postavi nadaljnje kriterije upravičenosti pod pogojem, da so taki kriteriji skladni z okoljskimi, ruralnimi, socialnimi in gospodarskimi cilji programa pomoči in da ne uvedejo diskriminacije med pridelovalci. Države članice uvedejo potrebne ukrepe, da nadzorujejo, ali kmetje spoštujejo te kriterije upravičenosti.

Člen 17

Sporočanje

1. Države članice sporočijo Komisiji naslednje stvari v vsakem primeru pred datumom za vlogo zahtevka, ki ga določijo države članice v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 796/2004, in sicer najpozneje do:

(a) 31. marca višje ravni in kriterije iz člena 15 (4) in dodatne kriterije iz člena 16,

(b) 15. maja, kadar država članica razlikuje pomoč v skladu s členom 83 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, raven plačila na površino na pridelke in/ali nacionalno zajamčeno površino („NZP“).

2. Vsaka sprememba informacij, ki jih je treba sporočiti Komisiji v skladu z odstavkom 1, se uporablja za naslednje leto in jo mora zadevna država članica takoj sporočiti Komisiji skupaj z objektivnimi merili, ki upravičujejo takšno spremembo.

Člen 18

Prehodni ukrepi

1. Država članica lahko določi, ali in pod katerimi pogoji se lahko z načrti za izboljšanje iz člena 86 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 preneha pred njihovim običajnim iztekom in kdaj postanejo ustrezne površine upravičene v skladu s shemo iz poglavja 4 naslova IV te uredbe.

2. Države članice pri določitvi pogojev iz odstavka 1 zagotovijo, da:

(a) se z načrtom ne preneha pred dokončno izvedbo letnega obdobja;

(b) so bili na zadovoljstvo države članice doseženi vsi prvotni cilji načrta.







POGLAVJE 6

POMOČ ZA ŠKROBNI KROMPIR

Člen 19

Upravičenost

Pomoč za škrobni krompir iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se dodeli za krompir, ki je zajet v pogodbi o obdelovanju, navedeni v členu 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2236/2003 ( 28 ), na podlagi neto teže krompirja, ki je določena z eno od metod, opisanih v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 2235/2003 ( 29 ), in na podlagi vsebnosti škroba dobavljenega krompirja v skladu s stopnjami, določenimi v Prilogi II k tej uredbi.

Pomoč za škrobni krompir se ne dodeli za krompir, katerega vsebnost škroba je nižja od 13 %, razen kadar se uporablja drugi pododstavek člena 5 (3) Uredbe (ES) št. 2236/2003.

Člen 20

Najnižja cena

Za pomoč za škrobni krompir velja zahteva, da se predloži dokaz, da je bila plačana cena, ki ni nižja od tiste, določene v členu 4 a Uredbe (ES) št. 1868/94, na stopnji dobavitve v tovarno v skladu s stopnjami, določenimi v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2235/2003.

Uporablja se člen 10 (2) Uredbe (ES) št. 2236/2003.

Člen 21

Izplačilo

▼M4

1. Brez vpliva na člen 28 Uredbe (ES) št. 1782/2003 plača pomoč za škrobni krompir tista država članica, na ozemlju katere leži kmetijsko gospodarstvo, ki dostavlja krompir za predelavo v škrobni krompir, in sicer na kmeta, ko se vse njegove količine za tržno leto dostavijo v podjetje za proizvodnjo škroba v štirih mesecih od datuma, ko se predloži dokaz iz člena 20 te uredbe in ko se izpolnijo pogoji iz člena 19 te uredbe.

▼B

2. Države članice lahko odobrijo predplačila od 1. decembra tržnega leta na podlagi različnih delov količin škrobnega krompirja, ki se ga dobavi v podjetje za proizvodnjo škroba za navedeno tržno leto. Vsako predplačilo se dodeli za količino dobavljenega škrobnega krompirja, za katerega se predloži dokaz iz člena 20 in izpolni pogoje iz člena 19.

▼M3 —————

▼B







POGLAVJE 7

MLEČNA PREMIJA IN DODATNO PLAČILO ZA MLEKO

Člen 22

Primeri nedejavnosti

1. Kadar fizična ali pravna oseba, ki ima individualno referenčno količino, ne sodi v okvir opredelitve proizvajalca iz člena 5 (c) Uredbe (ES) št. 1788/2003 v obdobju dvanajstih mesecev, ki se konča 31. marca zadevnega leta, se za zadevno leto ne plača mlečnih premij in dodatnega plačila za mleko, razen če pred rokom za vlogo zahtevkov pristojnim organom dokaže, da se je lotila proizvodnje.

2. Odstavka 1 se ne uporablja v primerih višje sile in v ustrezno upravičenih primerih, ki začasno vplivajo na proizvodno zmogljivost zadevnih proizvajalcev in ki jih pristojni organ prizna.







▼M10

POGLAVJE 8

POMOČ ZA ENERGETSKE RASTLINE







ODDELEK 1

Opredelitve

Člen 23

Opredelitve

V tem poglavju:

(a) „vlagatelj“ je vsak kmet, ki obdeluje površino, navedeno v členu 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003 s ciljem, da pridobi pomoč iz navedenega člena;

(b) „pomoč“ je pomoč za energetske rastline iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) „energent“ je eden od energentov iz drugega odstavka člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(d) „prvi predelovalec“ je vsak uporabnik kmetijskih surovin, ki se loti prvega predelovanja s ciljem, da pridobi enega ali več izdelkov iz drugega odstavka člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razen vlagateljev, ki uporabljajo surovine na kmetijskem gospodarstvu;

(e) „zbiralec“ je vsaka oseba, ki je podpisala pogodbo z vlagateljem zahtevka, kot je navedeno v členu 25, in na lastne stroške kupi surovine iz člena 24(1), namenjene uporabi iz drugega odstavka člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003.







ODDELEK 2

Uporaba surovin

Člen 24

Uporaba surovin

1. Vsaka kmetijska surovina se lahko goji na območjih, zajetih v pomoč, če je prvenstveno namenjena za uporabo v proizvodnji energentov pod pogoji iz odstavkov 2 do 8.

2. Sladkorna pesa se lahko goji na območjih iz odstavka 1, če se vsak vmesni proizvod uporabi v proizvodnji energentov in vsak soproizvod ali stranski proizvod, ki vsebuje sladkor, uporabi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 318/2006 ( 30 ).

3. Za konopljo se uporabljata člen 29 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 ( 31 ) in člen 33 Uredbe (ES) št. 796/2004.

4. Države članice lahko iz pomoči izključijo katero koli kmetijsko surovino, kadar take surovine povzročajo težave s stališča nadzora, javnega zdravja, okolja, kazenskega prava ali znižane stopnje končnih energentov.

5. Za vsako surovino lahko države članice določijo najmanjšo pridelovalno površino.

6. Tržna vrednost energentov, ki so pridobljeni s predelavo surovin, je višja od tržne vrednosti vseh ostalih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni s tako predelavo, kot je določeno z metodo vrednotenja iz člena 38(6) te uredbe.

7. Z odstopanjem od odstavka 6 se lahko semena soje gojijo na območjih iz odstavka 1, če se vsak vmesni proizvod razen sojine moke uporabi v proizvodnji energentov.

8. Energente pridobivajo v glavnem tretji pridelovalci.







ODDELEK 3

Pogodba

Člen 25

Pogodba

1. Proizvodnja surovin iz odstavka 24 je zajeta v pogodbi v skladu s členom 90 Uredbe (ES) št. 1782/2003 pod pogoji iz tega poglavja.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko vlagatelji za leta pred prvim spravilom pridelka poljščin, razen za enoletne poljščine, s pisno izjavo zavežejo, da jih bodo sejali v zadevnem letu in da bodo uporabili surovine, ki se bodo spravile za proizvodnjo energentov. Izjava vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a) vrste vseh zadevnih surovin in kmetijske površine, posajene s posamezno vrsto;

(b) navedbo leta, predvidenega za prvo spravljanje pridelka.

3. Za podporo posameznemu zahtevku in do datuma iz člena 11 Uredbe (ES) št. 796/2004 predložijo vlagatelji svojim pristojnim organom izvod pogodbe, sklenjene z zbiralcem ali prvim predelovalcem, ali, kadar je primerno, izjavo iz odstavka 2.

Države članice lahko določijo, da se lahko pogodba sklene le med vlagateljem in prvim predelovalcem.

Države članice lahko zahtevajo, da sklenejo vlagatelji posamezno pogodbo za vsako surovino.

4. Vlagatelji zagotovijo, da se v pogodbi navedejo vsaj:

(a) imena in naslovi pogodbenih strank;

(b) trajanje pogodbe;

(c) vrste vseh zadevnih surovin in kmetijske površine, posajene s posamezno vrsto;

(d) vsi pogoji, ki se uporabljajo za dostavo predvidenih količin surovin;

(e) zagotovilo kmeta, da bo izpolnil svojo obveznost iz člena 27(1);

(f) zagotovilo prvega predelovalca ali zbiralca, da bo surovine uporabil v skladu s tem poglavjem.







ODDELEK 4

Reprezentativni pridelki, dostava surovin in količine, ki jih je treba dostaviti

Člen 26

Reprezentativni pridelki

1. Države članice vsako leto pravočasno z ustreznim postopkom določijo reprezentativne pridelke, ki morajo biti doseženi za vsako vrsto surovine, in o tem obvestijo zadevne vlagatelje.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko države članice odločijo, da ne bodo določile reprezentativnih pridelkov za poljščine razen za enoletne poljščine. Če kaže nadzor iz drugega pododstavka člena 27(1) nevarnost za neizpolnjevanje obveznosti za dostavo vseh spravljenih surovin, določijo države članice z ustreznim postopkom reprezentativne pridelke za poljščine, ki jih zadeva ta nevarnost.

Člen 27

Dostava surovin in količine, ki jih je treba dostaviti

1. Vlagatelji dostavijo zbiralcu ali prvemu predelovalcu:

(a) količine surovin, ki so najmanj enake reprezentativnemu pridelku;

(b) vse surovine, pridobljene iz poljščin, za katere so se države članice odločile, da bodo uporabile možnost iz člena 26(2).

Države članice določijo ustrezne ukrepe za nadzor, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti za dostavo vseh surovin iz točke (b) prvega pododstavka.

2. Vlagatelji ali zbiralci ali prvi predelovalci prijavijo pristojnemu organu dostavo surovin s pisno izjavo, ki jo podpiše zbiralec ali prvi predelovalec ali vlagatelj. Izjava vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a) datum dostave;

(b) dostavljene količine za vsako vrsto.

3. Zbiralci ali prvi predelovalci prevzamejo dostavljene surovine, kot je določeno v odstavku 1, in zagotovijo, da se enaka količina surovin uporabi v Skupnosti za proizvodnjo enega ali več energentov.

4. Zbiralci dostavijo prvemu(-im) predelovalcu(-em) enakovredno količino vseh surovin, ki so jih prevzeli od vlagateljev.

5. Prvi predelovalec lahko uporabi enako količino surovine, vmesnih proizvodov ali stranskih proizvodov za proizvodnjo enega ali več energentov.

V primeru iz prvega pododstavka, ali kadar proda zbiralec enako količino spravljene surovine, obvesti prvi predelovalec ali zbiralec ustrezno pristojni organ, pri katerem je položena varščina iz člena 31, ali, v primeru uporabe člena 37, pristojni organ, pooblaščen za odobritev zadevnega zbiralca ali prvega predelovalca. Kadar se taka enaka količina uporabi v državi članici, ki ni država članica, v kateri je surovina spravljena, se pristojni organi zadevnih držav članic med seboj obvestijo o podrobnostih takšnih transakcij.

6. V skladu z nacionalnimi določbami, ki urejajo pogodbene odnose, lahko prvi predelovalec pooblasti tretjo stranko za zbiranje surovin od kmetov, ki vložijo zahtevek za pomoč. Prvi predelovalec ostaja edini odgovoren glede obveznosti, ki jih predpisuje to poglavje.

Člen 28

Izjemne okoliščine

V primeru izjemnih okoliščin ali višje sile iz člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko vlagatelj obvesti pristojni organ v skladu s postopkom iz člena 72 Uredbe (ES) št. 796/2004, da zaradi takšnih okoliščin ne more dostaviti vseh ali del surovin iz pogodbe iz člena 25. Pristojni organ lahko, potem ko pridobi zadostne dokaze o takih izjemnih okoliščinah, dovoli spremembe količin, ki jih je treba dostaviti zbiralcu ali prvemu predelovalcu.







ODDELEK 5

Pogoji za izplačilo pomoči

Člen 29

Izplačilo

1. Brez poseganja v sankcije iz člena 51 Uredbe (ES) št. 796/2004 in člena 30 te uredbe se pomoč izplača le, kadar:

(a) je izvod pogodbe deponiran pri pristojnem organu v skladu s členom 25;

(b) je položena varščina iz člena 31, razen kadar se uporablja člen 37;

(c) je izjava iz člena 27(2) predložena pristojnemu organu;

(d) je pristojen organ preveril, da so v vsakem zahtevku izpolnjeni pogoji iz členov 25 in 27.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 ter brez poseganja v znižanja in izključitve iz člena 51 Uredbe (ES) št. 796/2004 ter sankcije iz člena 30 te uredbe se pomoč za leta pred prvim spravilom pridelka poljščin razen za enoletne poljščine izplača, če je bila izjava iz člena 25(2) predložena pristojnemu organu in je pristojni organ preveril skladnost s členom 25(2).

Člen 30

Sankcije v primeru napačne izjave o dostavi

Kadar se med nadzorom odkrije, da je izjava o dostavi, kot je določena v členu 27(2), namerno napačna, vlagatelj ni več upravičen do pomoči. Če je bila pomoč že izplačana, se vrne v skladu z določbami člena 73 Uredbe (ES) št. 796/2004. Pomoč za poljščine razen za enoletne poljščine, ki je že bila plačana, je treba vrniti do zadnjega upravičenega plačila.







ODDELEK 6

Obveznosti zbiralcev in prvih predelovalcev

Člen 31

Varščine

1. Zbiralci ali prvi predelovalci položijo pri pristojnih organih varščino iz odstavka 2 do roka za spremembo zahtevkov za plačila za zadevno leto v zadevni državi članici, kot je določeno v členu 15(2) Uredbe (ES) št. 796/2004. Vendar lahko država članica opusti zahtevo po varščini pod pogoji iz člena 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 ( 32 ).

2. Varščina se izračuna za vsako posamezno surovino na podlagi vsote 60 EUR na hektar, pomnožene z vsoto vse pridelovalne površine, ki jo zajema pogodba, podpisana s strani zbiralca ali prvega predelovalca, in ki se uporablja za proizvodnjo navedene surovine.

3. Vendar se varščine v primeru pridelave poljščin razen enoletnih poljščin položijo le za leto prvega spravljanja pridelka in ostanejo veljavne v zaporednih letih v obdobju veljavnosti pogodbe.

4. Kadar se pogodbe spremenijo v skladu s členom 28, se ustrezno prilagodijo tudi položene varščine.

5. Brez poseganja v člene 20 do 24 Uredbe (EGS) št. 2220/85 se varščina zbiralca sprosti potem, ko je bila primarna surovina že dostavljena prvemu predelovalcu, če je pristojni organ pridobil dokazilo, da je prvi predelovalec položil ustrezno varščino pri svojem pristojnem organu. V primeru prvega predelovalca v državi članici, ki uporablja določbe iz člena 37, se varščina zbiralca sprosti, ko je zadevna surovina dostavljena odobrenemu prvemu predelovalcu.

Člen 32

Primarne, sekundarne in podrejene zahteve za zbiralce in predelovalce

1. Naslednje zahteve so primarna zahteva v smislu člena 20 Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85:

(a) zahteva, da zbiralci dostavijo celotne količine surovin prvemu predelovalcu, iz člena 27(4);

(b) zahteva, da prvi predelovalci predelajo vsaj količine surovin, določene v skladu s členom 27(1), v končne proizvode, ki so navedeni v pogodbi;

(c) zahteva za prve predelovalce, povezana z gospodarsko vrednostjo energentov, pridobljenih s predelavo surovin iz člena 24(6).

2. Zahteva, da prvi predelovalci predelajo surovine do 31. julija drugega leta po letu spravljanja pridelka, je sekundarna zahteva v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85.

▼M12

3. Naslednje zahteve so podrejene zahteve za zbiralce in prve predelovalce v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85:

(a) zahteva za dostavo ustreznih količin surovin, ki jih vlagatelji dostavijo v skladu s členom 27(3);

(b) zahteva, da se podpiše izjava o dostavi iz člena 27(2);

(c) zahteva, kadar je primerno, da se položi varščina v roku iz člena 31(1).

▼M10

4. Z odstopanjem od člena 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85 je zahteva za zbiralca ali prvega predelovalca, da dovoli ali olajša preglede na kraju samem, ki jih opravijo pristojni organi, ali zagotovi zapise iz člena 38 te uredbe, primarna zahteva.







ODDELEK 7

Posebna pravila za uporabo surovin na kmetijskem gospodarstvu

Člen 33

Uporaba surovin na kmetijskem gospodarstvu

1. Ne glede na člen 25(1) lahko države članice vlagateljem dovolijo:

(a) da uporabijo hitro rastoča gozdna drevesa, zajeta pod oznako ex060290 41, ali vse žito ali oljnice, zajete pod oznakami KN 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 in 1206 00 99, ki jih spravijo: (i) za gorivo za ogrevanje svojega kmetijskega gospodarstva; (ii) za proizvodnjo na gospodarstvu energije ali biogoriva;

(b) da na svojih kmetijskih gospodarstvih v bioplin pod oznako KN 2711 29 00 predelajo vse spravljene surovine.

▼M12

Države članice lahko vlagateljem dovolijo uporabo določenih kmetijskih surovin, ki niso navedene v točki (a) prvega pododstavka, pod pogojem, da se izvajajo vsi ustrezni ukrepi nadzora.

▼M10

2. Kadar se uporablja odstavek 1 tega člena, se ne uporablja člen 25. Vlagatelji predložijo pristojnim organom do datuma iz člena 11 Uredbe (ES) št. 796/2004 in v podporo posameznemu zahtevku pisno izjavo, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a) vrste vseh zadevnih surovin in kmetijske površine, posajene s posamezno vrsto;

(b) kadar je primerno, navedbo leta, predvidenega za prvo spravilo pridelka;

(c) zagotovilo vlagatelja, da bo neposredno uporabil ali predelal primarne surovine iz izjave v skladu z odstavkom 1 tega člena in člena 24(1) ter do datuma, ki ga določijo države članice, najpozneje do 31. julija drugega leta po letu spravila pridelka;

(d) nameravano končno uporabo surovine in tehnični opis predvidene predelave.

3. Razen če ni določeno drugače v tem oddelku, se določba tega poglavja uporablja za zadevne kmete.

Člen 34

Količine surovin, ki se uporabijo na kmetijskem gospodarstvu

1. Vlagatelji na kmetijskem gospodarstvu uporabijo:

(a) količino surovin, ki je vsaj enaka reprezentativnemu pridelku iz člena 26; ali

(b) za surovine, za katere ni bil določen reprezentativni pridelek, vse spravljene surovine.

Države članice uvedejo ustrezne ukrepe nadzora za zagotovitev skladnosti z zahtevo iz točke (b) prvega pododstavka.

2. Vlagatelji predložijo pristojnemu organu do datuma, ki ga določijo države članice, izjavo o pridelku, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a) datum spravljanja pridelka;

(b) količine spravljenih surovin.

3. V primeru izjemnih okoliščin ali višje sile iz člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko vlagatelj v skladu s členom 72 Uredbe (ES) št. 796/2004 obvesti pristojni organ, da ne bo mogel spraviti ali uporabiti vseh ali dela surovin iz odstavka 1 tega člena. Pristojni organ lahko, potem ko pridobi zadostne dokaze o takih izjemnih okoliščinah, dovoli spremembe količin, ki se uporabijo na kmetijskem gospodarstvu.

Člen 35

Nadzor

Brez poseganja v nadzor iz členov 24 in 26 Uredbe (ES) št. 796/2004 ter členov 37(4) do 37(6) te uredbe uvedejo države članice, ki uporabljajo člen 33(1) te uredbe, ustrezne ukrepe nadzora za zagotovitev, da se

(a) ustrezne količine surovin spravijo v skladu s členom 34. Takšni ukrepi nadzora zajemajo vsaj: (i) upravni nadzor za skladnost s členom 34 v zvezi s spravljenimi količinami; (ii) preglede na kraju samem na vsaj 10 % kmetij za preverjanje spravljenih količin, ki jih je prijavil vlagatelj v skladu s členom 34(2);

(b) surovine iz točke (a) se neposredno uporabljajo na kmetijskem gospodarstvu ali predelajo v bioplin, zajet pod oznako KN 2711 29 00.

Člen 36

Plačila

1. Brez poseganja v znižanja in izključitve iz člena 51 Uredbe (ES) št. 796/2004 in odstavka 2 tega člena se pomoč vlagatelju plača, če:

(a) so zahtevane količine surovin spravljene v skladu s členom 34;

(b) so izjave iz členov 33(2) in 34(2) predložene pristojnemu organu;

(c) je pristojni organ končal preglede iz člena 35(a).

2. Brez poseganja v člen 40 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in če se odkrije, da je vlagatelj namerno predložil napačno izjavo o pridelku iz člena 34(2) te uredbe, vlagatelj ni upravičen do pomoči. Če je bila pomoč že plačana, se vrne v skladu s členom 73 Uredbe (ES) št. 796/2004.

Če surovina ni bila predelana v energente do datuma iz člena 33(2)(c), se pomoč, plačana za zadevni pridelek, vrne v skladu s členom 73 Uredbe (ES) št. 796/2004, kmet pa je izključen iz pomoči za energetske rastline za prihodnje leto.

Člen 36a

Države članice se lahko odločijo, da bodo uporabljale ta oddelek od 1. januarja 2008.







ODDELEK 8

Neobvezni sistem odobritve

Člen 37

Neobvezni sistem odobritve

1. Z odstopanjem od člena 31 se lahko države članice odločijo vzpostaviti sistem odobritve zbiralcev in prvih predelovalcev (v nadaljevanju „pooblaščeni subjekti“).

Države članice sporočijo javnosti odločitev iz prvega pododstavka do 1. novembra v letu pred začetkom njegove uporabe. Vendar sporočijo države članice za leto 2007 svojo odločitev javnosti do 1. marca 2007.

Razen če ni drugače določeno v tem oddelku, se določbe tega poglavja uporabljajo za države članice, ki so se odločile uporabljati prvi pododstavek.

2. Kadar se država članica odloči uporabljati odstavek 1, sprejme potrebne določbe in ukrepe za zagotovitev, da so izpolnjene določbe iz tega poglavja. Države članice določijo zlasti pogoje za odobritev subjektov, s katerimi zagotovijo, da so izpolnjena vsaj naslednja merila:

(a) za zbiralce: (i) imajo upravno zmogljivost, da delujejo kot zbiralec in vodijo evidence iz člena 38; (ii) imajo pogodbeno razmerje za dostavo surovin vsaj z enim predelovalcem ali dovolj dolgo izvajajo trgovske dejavnosti;

(b) za prve predelovalce: (i) imajo upravno zmogljivost, da delujejo kot prvi predelovalec, in upravno zmogljivost za vodenje evidence iz člena 38; (ii) imajo ustrezne proizvodne zmogljivosti za proizvodnjo vsaj enega energenta iz člena 24(1).

▼M12

3. Države članice vzpostavijo postopek za nadzor odobritev subjektov, preden se objavi seznam iz odstavka 6.

▼M10

4. ►M12 Kadar se odkrije, da pooblaščeni subjekt ne izpolnjuje obveznosti iz tega poglavja ali nacionalnih določb, sprejetih na njegovi podlagi, ali kadar zbiralec ali prvi predelovalec ne dovoli ali ne omogoči pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo pristojni organi, in/ali ne predloži informacij iz člena 38, države članice zagotovijo uporabo ustreznih kazni. ◄ Stopnja kazni se izračuna ob upoštevanju resnosti kršitve in sorazmernosti z zaseženimi varščinami za neizpolnjevanje zahtev, kot je določeno v členu 32.

▼M12

5. Če pooblaščeni subjekt zaradi hude malomarnosti ne izpolnjuje določb tega poglavja ali nacionalnih določb, se lahko država članica odloči preklicati njegovo odobritev za obdobje, ki ga določi ta država članica.

▼M10

6. Države članice dajo javnosti pred 15. decembrom v letu pred letom, za katerega se dodeli pomoč, na voljo seznam odobrenih zbiralcev in prvih predelovalcev. Vendar se seznam odobrenih zbiralcev in prvih predelovalcev za pomoč, ki se odobri za leto 2007, da na voljo javnosti najpozneje do 15. aprila 2007.

▼M12

7. Če se država članica odloči uporabljati odstavek 1, se pomoč plača le vlagateljem, ki so sklenili pogodbe z odobrenimi zbiralci ali predelovalci, če imajo tudi oni sedež v državi članici, ki se je odločila uporabljati odstavek 1.

▼M10







ODDELEK 9

Pregledi

Člen 38

Vodenje evidence

1. Pristojni organ države članice opredeli zapise, ki jih morajo voditi zbiralci, predelovalci ali vlagatelji iz člena 33(1), in pogostost posodabljanja teh zapisov vsaj enkrat na mesec.

2. Za predelovalce zajemajo takšni zapisi vsaj naslednje informacije:

(a) količine različnih surovin, kupljenih za predelavo;

(b) količine predelanih surovin in količine ter tipi končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov, ki so pridobljeni iz teh surovin;

(c) izgube med predelavo;

(d) uničene količine in razloge za tako uničenje;

(e) količine in tipe proizvodov, ki jih predelovalec proda ali prenese, ter dosežene cene;

(f) imena in naslove nadaljnjih predelovalcev, če je potrebno.

3. Za zbiralce zajemajo takšni zapisi vsaj naslednje informacije:

(a) količine vseh surovin, ki so bile kupljene in prodane za predelavo v okviru te sheme;

(b) imena in naslove prvih predelovalcev.

4. V primeru vlagatelja iz člena 33(1) zajemajo zapisi vsaj zapis zalog, ki omogoča sledljivost spravljenih pridelkov in predelovanja na kmetijskem gospodarstvu.

5. Pristojni organ zbiralca ali prvega predelovalca pregleda, ali je predložena pogodba v skladu s pogoji iz člena 24(1). Kadar ti pogoji niso izpolnjeni, so o tem uradno obveščeni pristojni organi vlagatelja.

6. Za izračunavanje gospodarske vrednosti proizvoda iz člena 24(6) primerjajo zadevni pristojni organi na podlagi informacij iz odstavka 2 skupno vrednost vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku. Vsaka vrednost je enaka ustrezni količini, pomnoženi s povprečjem bivših tovarniških cen, ki so bile zabeležene v prejšnjem tržnem letu. Kadar take cene niso na voljo, določijo pristojni organi ustrezne cene, zlasti na podlagi informacij iz člena 39(1).

Člen 39

Nadzor predelovanja

1. Prvi predelovalci predložijo svojim pristojnim organom informacije o zadevni predelovalni verigi, zlasti glede cen in tehničnih predelovalnih koeficientov, ki se uporabijo za določanje količin končnih proizvodov, ki se lahko pridobijo.

2. Pristojni organi držav članic, v katerih se nahajajo zbiralci, zagotovijo pregled vsaj pri 25 % zbiralcev s tega območja, izbranih na podlagi analize tveganja. Ta pregled vsebuje fizične oznake in preverjanje komercialnih dokumentov za zagotovitev usklajenosti med nakupi primarne surovine in ustrezno dostavo ter usklajenost s primarnimi, sekundarnimi in podrejenimi zahtevami iz člena 32.

3. Pristojni organi držav članic, v katerih se izvaja predelovanje, preverijo skladnost s členom 24(1) in primarnimi, sekundarnimi in podrejenimi zahtevami iz ►M12 člena 32 ◄ vsaj v prostorih 25 % predelovalcev s sedežem na njihovem ozemlju, ki so izbrani na podlagi analize tveganja. Takšni pregledi vključujejo vsaj:

(a) primerjavo skupne vrednosti vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku;

(b) analizo proizvodnega sistema predelovalca, ki vključuje fizične preglede in nadzore poslovnih dokumentov, da bi tako preverili skladnost dostavljenih surovin, končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov.

Za namen pregledov iz točke (b) prvega pododstavka temelji presoja pristojnih organov na tehničnih predelovalnih koeficientih za obravnavane surovine. Če taki koeficienti za izvoz v zakonodaji Skupnosti obstajajo, se uporabijo. Če ne obstajajo, ampak obstajajo drugi koeficienti v zakonodaji Skupnosti, se uporabijo slednji. V vseh drugih primerih temelji nadzor predvsem na koeficientih, ki jih je splošno sprejela predelovalna industrija.

4. Za predelovalne postopke iz člena 33(1) se izvedejo pregledi pri 10 % vlagateljev, izbranih na podlagi analize tveganja, pri čemer se upoštevajo:

(a) zneski pomoči;

(b) tipi pridelave, prijavljene za predelavo, zlasti poljščin razen enoletnih poljščin;

(c) število kmetijskih parcel;

(d) razvoja od prejšnjega leta;

(e) rezultati pregledov iz preteklih let;

(f) ostali parametri, ki jih določijo države članice, na podlagi reprezentativnosti predloženih izjav.

5. Pregledi iz odstavka 4 vključujejo vsaj:

(a) primerjavo skupne vrednosti vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku;

(b) obstoj objektov za uporabo ali predelavo surovin na kmetijskem gospodarstvu.

6. Kadar razkrijejo pregledi iz odstavka 4 nepravilnosti, izvede pristojni organ med letom dodatne preglede in posledično poveča odstotek vlagateljev, pri katerih je treba v naslednjem letu izvesti pregled na kraju samem, v skladu s členom 26(3) Uredbe (ES) št. 796/2004.

7. Če se predvideva, da je mogoče nekatere elemente pregledov iz odstavkov 2, 3 in 4 izvesti na podlagi vzorca, mora ta vzorec zagotavljati zanesljivo in reprezentativno raven pregleda.

8. Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, ki ga podpiše inšpektor in ki vsebuje podrobnosti o izvedenih pregledih. Poročilo mora navajati zlasti:

(a) datum pregleda;

(b) navzoče osebe;

(c) pregledano obdobje;

(d) uporabljene tehnike pregleda, po potrebi vključno z referenco na metode vzorčenja;

(e) rezultate pregledov.

Člen 40

Dodatni ukrepi in medsebojna pomoč

1. Države članice sprejmejo vse nadaljnje ukrepe, potrebne za pravilno izvajanje tega poglavja, in si zagotavljajo medsebojno pomoč, potrebno za namene pregledov, ki se zahtevajo skladno s tem poglavjem. Kadar to poglavje ne predvideva primernih znižanj in izključitev, lahko države članice uporabijo ustrezne nacionalne sankcije proti udeležencem na trgu, ki so vključeni v postopek odobravanja pomoči.

2. Če je potrebno ali če to zahteva to poglavje, si države članice medsebojno pomagajo, da bi tako zagotovile učinkovite nadzore in omogočile pristnost predloženih dokumentov in natančnost izmenjanih podatkov, ki jih je treba preveriti.

▼M10 —————

▼B







POGLAVJE 9

POSEBNA REGIONALNA POMOČ ZA POLJŠČINE

Člen 45

Datum setve

Da je navedena površina upravičena do posebne regionalne pomoči za poljščine, predvidene v členu 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003, mora biti posejana do datuma, ki ga določijo države članice in ki ne sme biti določeno čas po 15. juniju.







POGLAVJE 10

POMOČ ZA SEMENA

Člen 46

Certificirana semena

V primeru uporabe člena 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se pomoč dodeli za pridelavo osnovnega in uradno certificiranega semena, kakor je določeno z Direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS in 2002/57/ES in ki je skladno s standardi in pogoji, določnimi v teh direktivah, v skladu s členi od 47 do 50 te uredbe.

Člen 47

Pridelava semen

1. Seme se pridela:

(a) v skladu s pogodbo o pridelovanju, sklenjeno med semenarnami ali gojiteljem ter pridelovalcem semena;

(b) neposredno s strani semenarne ali gojitelja; takšna pridelava je potrjena z deklaracijo o pridelovanju.

2. Semenarne ali gojitelji, navedene v odstavku 1, odobrijo ali registrirajo države članice. Odobritev ali registracija s strani države članice velja v celotni Skupnosti.

3. Semenarna ali gojitelj, ki goji ali je gojil seme v državi članici, ki ni tista, v kateri je bila izvedena odobritev ali registracija iz odstavka 2, predloži pristojnim organom te druge države članice na njihovo zahtevo vse informacije, potrebne za preverjanje upravičenosti do pomoči.

Člen 48

Teritorialna upravičenost

Vsaka država članica odobri pomoč le za seme, pridelano na njenem ozemlju v koledarskem letu, v katerem se začne tržno leto, za katero je bila pomoč določena.

Pomoč se dodeli za vsa semena, pridelana pod pogoji, ki zagotavljajo enako obravnavo upravičencev, ne glede na njihov sedež v Skupnosti.

Člen 49

Trženje semen

Pomoč se dodeli le pod pogojem, da je prejemnik seme dejansko tržil za setev, najpozneje do 15. junija leta po žetvi. „Tržiti“ pomeni imeti na razpolago ali na zalogi, razstavljanje ali ponujanje za prodajo, prodajo ali dostavo drugim osebam.

▼M4

Člen 49a

Predplačila

Države članice lahko dodelijo predplačila gojiteljem semen od 1. decembra tržnega leta. Taka plačila so sorazmerna s količino semena za setev, ki se je že dala na trg, v smislu člena 49, če so izpolnjeni vsi pogoji iz poglavja 10.

▼B

Člen 50

Sorte Cannabis sativa L.

Sorte Cannabis sativa L, ki so upravičene do pomoči v skladu s členom 99 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, so tiste, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 796/2004.







POGLAVJE 11

PLAČILO NA POVRŠINO ZA POLJŠČINE







ODDELEK 1

Splošne določbe za upravičenost do plačila na površino za poljščine

Člen 51

Upravičeno zemljišče

1. Za namen poglavja 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003 velja, da:

(a) „trajni pašnik“ pomeni „trajni pašnik“ v smislu točke (2) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004;

(b) „trajni nasadi“ pomeni „trajni nasadi“ v smislu točke (c) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004.

2. Za namene prvega odstavka člena 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003 so zemljišča, ki so v letu 2003 trajni pašniki:

(a) zemljišča, za katere kmet v svojem zahtevku za pomoč za leto 2003 navede, da so trajni pašniki in

(b) zemljišča, ki jih kmet v svojem zahtevku za pomoč za leto 2003 ne navede, razen če se da prikazati, da so bila ta zemljišča trajni pašnik v letu 2003.

3. V skladu z odstavkom 3 člena 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica odstopa le od prvega odstavka tega člena, za katerega veljajo naslednji pogoji:

(a) za površine, za katere velja program prestrukturiranja, opredeljen kot „sprememba strukture in/ali upravičene površine kmetijskega gospodarstva za plačilo, kot jo naložijo javni organi“, države članice ukrepajo, da preprečijo znatno povečanje celotne kmetijske površine, ki je upravičena do plačila na površino za poljščine; to lahko vključuje zlasti izravnalni ukrep, v katerem se prej upravičene površine štejejo za neupravičene; površine, ki so jih države članice na novo razglasile za upravičene površine, po programu prestrukturiranja, ne smejo presegati na novo razglašenih površin, ki po navedenem programu niso upravičene za več kot 5 %;

(b) v primeru takšne ali drugačne oblike javne intervencije, če na podlagi tovrstne intervencije kmetje gojijo pridelke na zemljišču, ki do takrat ni bilo upravičeno do plačila na površino za poljščine, da nadaljujejo s svojimi običajnimi kmetijskimi dejavnostmi in ko omenjena intervencija pomeni, da prvotno upravičeno zemljišče nima več tega statusa, zaradi česar se skupna vrednost upravičenega zemljišča bistveno ne poveča, države članice ne smejo povečati skupne upravičene kmetijske površine za več kot 0,1 % od skupne osnovne površine, niti začasno niti za stalno;

(c) kadar lahko kmetje navedejo pomembne objektivne razloge za zamenjavo zemljišča, ki ni upravičeno do plačila na površino za poljščine, za tako zemljišče, ki je do takega plačila upravičeno, na svojem gospodarstvu, države članice preverijo, ali ne obstajajo nobeni utemeljeni razlogi za zavrnitev take zamenjave, zlasti s stališča okoljskih tveganj; kmetje hkrati v načrtu, ki ga dostavijo Komisiji, predložijo dokazilo, da skupen obseg upravičenega zemljišča ostaja nespremenjen; nikakor pa zamenjave ne smejo vplivati na povečanja skupne upravičene njivske površine na kmetijskem gospodarstvu; države članice zagotovijo sistem za predhodno obveščanje in odobritev takih zamenjav.

Člen 52

Plačilni pogoji

Brez vpliva na člen 2 se plačila na površine za poljščine plačuje samo za površine:

(a) ki se nahajajo v regijah, ki so podnebno in kmetijsko primerne za pridelovanje poljščin; države članice so pristojne, da določijo regije, ki niso primerne za pridelovanje določenih poljščin;

(b) na katerih se poljščine obdeluje vsaj do začetka cvetenja ob normalnih pogojih rasti.

Glede trde pšenice je treba poljščine, za katere se dodeli plačilo, pridelovati tudi v skladu z lokalnimi standardi vsaj do 30. junija, razen če se jih spravi popolnoma zrele pred tem datumom.

Člen 53

Regionalni znesek

1. Če se pridelovalčeve površine, ki so upravičene do plačila na površino za poljščine, nahajajo v več kot eni pridelovalni regiji, se znesek za izplačilo določi glede na lokacijo vsake površine, zajete v njegovem zahtevku.

2. Državam članicam, ki pridelujejo koruzo v določenih regijah predvsem za silažo, se dovoli, da uporabijo pridelek krmnega žita v tej regiji za vse površine, posejane s koruzo v zadevnih regijah.







ODDELEK 2

Posebne določbe, ki veljajo za nekatere poljščine

Člen 54

Travna silaža

1. Za namene člena 100 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je „travna silaža“ poljščina, ki raste na površinah, pretežno zasejanimi s travami, ki se spravijo zelene vsaj enkrat na leto, zaradi konzerviranja v zaprtem okolju z anaerobno fermentacijo.

Površine, ki so v zadevnem tržnem letu registrirane za pridelovanje semena trave, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/401/EGS, se ne kvalificirajo za plačila na površino za poljščine.

2. Določbe tega poglavja se uporabijo za travno silažo, z izjemo pogoja v zvezi s cvetenjem iz točke (b) prvega odstavka člena 52.

3. Kmetje v državah članicah, ki namenijo specifično območje za pridelavo travne silaže iz Priloge VI, so upravičeni do plačila na površino za travno silažo.

Člen 55

Trda pšenica

1. Zahtevki za pomoč glede dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico, ki sta določena v členu 105 Uredbe (ES) št. 1782/2003, so veljavni le, če:

(a) je zahtevek za plačilo na površino, tako kot je navedeno v členu 101 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vložen za isto število hektarov, posejanih s trdo pšenico;

(b) če je uporabljena najmanjša količina semena, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/402/EGS.

2. Države članice pred 1. oktobrom leta, ki je pred letom, za katerega se dodeli pomoč, določijo minimalno količino certificiranega semena, ki ga je treba uporabiti v skladu s kmetijsko prakso v zadevni državi članici, in o tem obvestijo kmete.

Člen 56

Lan in konoplja, gojena za vlakna

1. Za plačilo na površino za lan in konopljo, gojena za vlakna, veljajo naslednji pogoji:

(a) predložitev kopije pogodbe ali obveze iz prvega odstavka člena 106 Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 15. septembra leta, za katerega se dodeli plačilo, ali pred tem datumom, če država članica tako določi;

(b) uporaba semena naslednjih sort: ▼M1 ————— ▼B (ii) za konopljo, gojeno za vlakna, se uporablja sorte, navedene v Prilogi II Uredbe (ES) št. 796/2004 z dne 15. maja leta, za katerega se dodeli plačilo, in hkrati sorte, ki so certificirane v skladu z Direktivo 2002/57/EGS ( 33 ).

2. Za namene odobritve plačila na površino za konopljo, gojeno za vlakna, lahko države članice določijo najmanjšo stopnjo setve, ki je združljiva z dobro prakso gojenja konoplje.

Člen 57

Datum setve

Z odstopanjem od člena 109 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice preložijo končni rok za setev najpozneje do 15. junija za poljščine iz Priloge VIII k tej uredbi in za območja, ki jih opredelijo zadevne države članice, ki se nahajajo v regijah iz te Priloge.







ODDELEK 3

Osnovne površine, referenčni pridelki in zgornje meje

Člen 58

Namakane in nenamakane površine

1. Če regionalizacijski načrti iz člena 103 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določijo različne pridelke za namakane in nenamakane površine, določijo države članice predpise za ugotavljanje, ali se površine namakajo med tržnim letom ali ne. Določijo predvsem:

(a) seznam poljščin, za katere se lahko dodelijo plačila na površino po stopnji pridelka pri namakanju;

(b) opis opreme za namakanje, ki jo mora imeti kmet na voljo; taka oprema mora biti sorazmerna z namakano površino in mora zagotavljati vodo, potrebno za normalen razvoj rastlin v obdobju rasti;

(c) ustrezno namakalno obdobje.

2. Odstavek 1 se ne uporablja, če predstavlja namakanje zgodovinsko posebnost, povezano s parcelami, in če omogoča, da se regije razlikujejo od drugih in uvrstijo v seznam, tako kot pri pridelovalnih regijah „regadío“ v Španiji.

Člen 59

Prekoračitev osnovnih površin

1. Za določitev morebitnih prekoračitev regionalnih osnovnih površin v skladu s členom 102 Uredbe (ES) št. 1782/2003 upošteva pristojni organ zadevne države članice naslednje:

(a) regionalno osnovno površino iz Priloge IV k tej uredbi;

(b) vsoto površin, zajeto v zahtevkih za plačila na površino, predloženih za vsako poljščino, vključno z, v primeru uporabe člena 71 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ustrezno obvezno praho.

Prostovoljna praha se upošteva pri površinah, ki niso namakane, ki niso posejane s koruzo in/ali ki niso pod travno silažo.

2. Vsota površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki za pomoč, ne vključujejo površin ali delov površin, ki so zajeti v zahtevkih, pri katerih administrativna preverjanja pokažejo, da so očitno neupravičene.

Če je to primerno, se upošteva površina, ugotovljena med preverjanjem na kraju samem, v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Površine, posejane s poljščinami v skladu s poglavjem 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in površine, ki se uporabljajo kot utemeljitev zahtevka za pomoč v okviru poglavja 12 naslova IV te uredbe, se dodajo vsoti površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki, prilagojene v skladu z odstavkom 2.

4. Prekoračitev osnovne površine se izračuna v skladu s tabelo iz Priloge VI.

Člen 60

Prekoračitev omejenih površin s trdo pšenico

1. Za določitev morebitne prekoračitve omejene površine s trdo pšenico, za katero se lahko odobri dodatek k plačilu na površino iz člena 105 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, upoštevajo pristojni organi držav članic vsoto površin, ki jih zajemajo zahtevki za dodatek k plačilom na površino za trdo pšenico, prilagojeno v skladu s členom 59 (2) te uredbe in, če je to primerno, zmanjšano v skladu s členom 102 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Odstavek 1 se uporablja za določanje prekoračitve omejenih površin, ki so upravičene do posebne pomoči za trdo pšenico iz člena 105 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 61

Dokončna stopnja prekoračitve površin in koeficient znižanja

▼M10

1. Če je ugotovljeno, da so površine iz členov 59 in 60 prekoračene, ugotovijo zadevne države članice dokončno stopnjo prekoračitve, zaokroženo na dve decimalki, preden se kmetom odobrijo plačila in najpozneje do 31. januarja naslednjega leta.

▼B

2. Dokončna stopnja prekoračitve, določena na tak način, se uporablja za izračunavanje sorazmernega zmanjšanja površine, ki je upravičena do:

(a) plačila na površino za poljščine v skladu s členom 102 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico v skladu s členom 105 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter po uporabi člena 102 (1) te uredbe.

Člen 62

Podosnovne površine

▼M8

Za namene člena 102(5) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določijo države članice najpozneje do 1. septembra tržnega leta, za katerega se predloži zahtevek za plačilo na površino, naslednje:

▼B

(a) nacionalno osnovno površino, ki se razdeli;

(b) kriterije, ki jih država članica uporabi, da ugotovi delne osnovne površine;

(c) podosnovne površine (število, ime in velikost);

(d) podrobna pravila za zgoščene ukrepe, ki veljajo v primeru prekoračitve.

Člen 63

Zgornja meja zneska za plačila

Za določitev morebitne prekoračitve zgornje meje plačil in ustreznega koeficienta znižanja iz člena 102 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 upoštevajo pristojni organi držav članic sorazmerno zmanjšanje upravičenih površin iz člena 102 (1) in člena 105 (2) te uredbe.







ODDELEK 4

Praha

▼M8

Člen 64

Opredelitev

Za namene člena 107 Uredbe (ES) št. 1782/2003 pomeni „praha“ neobdelano površino, za katero je upravičeno plačilo na površino v skladu s členom 108 navedene uredbe.

▼B

Člen 65

Pogoji

1. Uporablja se člen 32 Uredbe (ES) št. 795/2004.

2. Z odstopanjem od člena 107 (9) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in za leti 2005 ter 2006 lahko Malta določi zahteve za najmanjšo velikost površine v prahi na manj kot 0,1 ha po velikosti ter na manj kot 10 metrov po širini.

Člen 66

Regionalna razčlenitev

1. Zahtevki za pomoč iz naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003 se po regijah vodijo v skladu z regionalizacijskim načrtom iz člena 103 te uredbe.

2. Za vsak zahtevek za plačilo na površino v dani pridelovalni regiji je potrebna ustrezna izjava o uvedbi prahe, vsaj glede ustreznega števila hektarov v isti pridelovalni regiji.

3. Država članica lahko predvideva odstopanje od odstavka 2 v skladu z objektivnimi merili.

4. Z odstopanjem od odstavka 2 se obvezna praha, ki ustreza zahtevku za plačilo na površino, lahko uveljavi v celoti ali delno:

(a) v Španiji, v regiji „secano“, v primeru posestev, ki se nahajajo v pridelovalnih regijah „secano“ in „regadío“;

(b) v drugi pridelovalni regiji, pod pogojem, da se površine v prahi nahajajo v pridelovalnih regijah, ki mejijo na tiste, v katerih se nahajajo obdelovalne površine.

5. Pri uporabi odstavkov 3 in 4 se površino v prahi prilagodi tako, da se upošteva razlika med pridelki, uporabljenimi za izračun plačila glede