02016D0036(01) — SL — 31.12.2020 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/2248 z dne 3. novembra 2016 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2016/36) (prenovitev) (UL L 347 20.12.2016, str. 26)

spremenjen z:









▼B

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/2248

z dne 3. novembra 2016

o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2016/36)

(prenovitev)







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

(a) „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

(b) „kreditna institucija“ pomeni: (a) kreditno institucijo v smislu člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ), ki je pod nadzorom pristojnega organa, ali (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe, ki je predmet pregleda, ki je po standardu primerljiv nadzoru pristojnega organa;

(c) „obveznostna osnova“ pomeni znesek ustreznih obveznosti v bilanci stanja vsake NCB, določen v skladu s Prilogo I k temu sklepu;

(d) „datum prehoda na eurogotovino“ pomeni datum, ko eurobankovci in eurokovanci postanejo zakonito plačilno sredstvo v državi članici, katere valuta je euro;

(e) „leto prehoda na eurogotovino“ pomeni obdobje 12 mesecev, ki začne teči na datum prehoda na eurogotovino;

(f) „stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastanejo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29;

(g) „ključ vpisanega kapitala“ pomeni v odstotkih izražene deleže NCB v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v zadevnem poslovnem letu;

(h) „iz obtoka vzeti eurobankovci“ pomenijo eurobankovce katerega koli tipa ali serije, ki so bili vzeti iz obtoka s sklepom Sveta ECB, sprejetim na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4;

(i) „faza izdajanja“ pomeni v zvezi z določenim tipom ali serijo eurobankovcev obdobje, ki se začne na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži prva izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije, in konča na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži zadnja izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije;

(j) „referenčna obrestna mera“ pomeni zadnjo razpoložljivo mejno obrestno mero, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja v skladu s členom 6 Smernice (EU) 2015/510 Evropske centralne banke (ECB/2014/60) ( 2 ). Kadar se za poravnavo na isti dan izvaja več kot ena operacija glavnega refinanciranja, se uporabi navadno povprečje mejnih obrestnih mer operacij, ki se izvajajo vzporedno;

(k) „sredstva za posebno označitev“ pomenijo znesek sredstev, ki jih ima posamezna NCB v bilanci stanja nasproti obveznostni osnovi, določen v skladu s Prilogo II k temu sklepu;

(l) „referenčno obdobje“ pomeni obdobje 24 mesecev, ki začne teči 30 mesecev pred datumom prehoda na eurogotovino;

(m) „referenčni dnevni devizni tečaj“ pomeni referenčni dnevni devizni tečaj, ki temelji na rednem dnevnem postopku usklajevanja med centralnimi bankami znotraj in zunaj Evropskega sistema centralnih bank, ki se običajno opravi ob 14.15 po srednjeevropskem času ( 3 );

(n) „odpisati“ pomeni odstraniti iz obtoka vzete eurobankovce iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“;

(o) „ključ za izdajanje“ pomeni povprečni ključ vpisanega kapitala v fazi izdajanja določenega tipa ali serije iz obtoka vzetih eurobankovcev;

(p) „harmonizirana bilanca stanja“ (HBS) pomeni harmonizirano bilanco stanja, kakor je določena v Prilogi VIII k Smernici (EU) 2016/2249 Evropske centralne banke (ECB/2016/34) ( 4 ).

Člen 2

Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku

1. Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se izračunavajo mesečno in evidentirajo v poslovnih knjigah ECB in NCB prvi delovni dan v mesecu z valuto zadnjega delovnega dne predhodnega meseca.

Ko država članica sprejme euro, se stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, izračunana v skladu s prvim pododstavkom, evidentirajo v poslovnih knjigah ECB in NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino.

Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se za obdobje od 1. januarja do 31. januarja prvega leta, v katerem se uporabi posamezna petletna uskladitev v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB, izračunajo iz stanj iz naslova vseh eurobankovcev v obtoku na 31. december predhodnega leta z uporabo spremenjenega ključa vpisanega kapitala.

2. Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s stanji, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa, se obrestujejo po referenčni obrestni meri.

3. Obresti iz odstavka 2 se poravnajo četrtletno s plačili prek sistema TARGET2.

Člen 3

Metoda merjenja denarnih prihodkov

1. Znesek denarnih prihodkov se za vsako NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izvira iz sredstev za posebno označitev, evidentiranih v njenih poslovnih knjigah. Kot izjema od tega: (a) se šteje, da zlato ne ustvarja prihodka; (b) se šteje, da naslednje ustvarja denarni prihodek po referenčni obrestni meri: (i) vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2009/16; (ii) vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2011/17; ▼M1 (iii) dolžniški instrumenti, ki jih izdajo centralna, regionalna in lokalna država in priznane agencije, ter nadomestni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo javne nefinančne družbe, ki so v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2020/188 (ECB/2020/9) ( 5 ) ali Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2020/440 (ECB/2020/17) ( 6 ). ▼B

2. Kadar je vrednost sredstev NCB za posebno označitev višja ali nižja od vrednosti njene obveznostne osnove, se razlika poravna tako, da se vrednost razlike obrestuje po referenčni obrestni meri.

Člen 4

Prilagoditve stanj znotraj Eurosistema

1. Za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov se stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo s kompenzacijskim zneskom, ki se določi po naslednji formuli: C = (K – A) × S kjer velja: C je kompenzacijski znesek, K je za vsako NCB znesek v eurih, ki se izračuna iz povprečne vrednosti bankovcev v obtoku v referenčnem obdobju z uporabo ključa vpisanega kapitala, pri čemer se znesek bankovcev v obtoku, denominiranih v nacionalni valuti države članice, ki sprejme euro, preračuna v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju v referenčnem obdobju, A je za vsako NCB povprečna vrednost v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku v referenčnem obdobju, preračunana v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju v referenčnem obdobju, S je naslednji koeficient za vsako poslovno leto, z začetkom na datum prehoda na eurogotovino:



Poslovno leto Koeficient Leto prehoda na eurogotovino 1 Leto prehoda na eurogotovino plus eno leto 0,8606735 Leto prehoda na eurogotovino plus dve leti 0,7013472 Leto prehoda na eurogotovino plus tri leta 0,5334835 Leto prehoda na eurogotovino plus štiri leta 0,3598237 Leto prehoda na eurogotovino plus pet let 0,1817225

2. Vsota kompenzacijskih zneskov NCB mora biti enaka nič.

3. Kompenzacijski zneski se izračunajo vsakokrat, ko država članica sprejme euro ali se spremeni ključ vpisanega kapitala ECB.

4. Ko NCB vstopi v Eurosistem, se njen kompenzacijski znesek razporedi drugim NCB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala in z obrnjenim predznakom (+/–) ter se doda vsem kompenzacijskim zneskom, ki zanje že veljajo.

5. Kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh kompenzacijskih zneskov se evidentirajo na posebnih računih za transakcije znotraj Eurosistema v poslovnih knjigah vsake NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino in enakim datumom valute v vsakem naslednjem letu obdobja prilagoditve. Računovodske vknjižbe za izenačitev kompenzacijskih zneskov se ne obrestujejo.

6. Z odstopanjem od odstavka 1 se ob pojavu posebnih primerov, povezanih s spremembami v obtoku bankovcev, kakor so določeni v Prilogi III k temu sklepu, stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo v skladu z določbami navedene priloge.

7. Prilagoditve stanj znotraj Eurosistema, določene v tem členu, se prenehajo uporabljati prvi dan šestega leta po zadevnem letu prehoda na eurogotovino.

Člen 5

Izračun in razporeditev denarnih prihodkov

1. ECB dnevno izračuna denarne prihodke za vsako NCB. Izračun temelji na računovodskih podatkih, ki jih NCB sporočajo ECB. ECB četrtletno obvešča NCB o kumulativnih zneskih.

2. Znesek denarnih prihodkov vsake NCB se prilagodi za znesek obračunanih, plačanih ali prejetih obresti za obveznosti, ki so vključene v obveznostno osnovo, in v skladu s katerim koli sklepom Sveta ECB na podlagi drugega pododstavka člena 32.4 Statuta ESCB.

3. Razporeditev vsote denarnih prihodkov vsake NCB v sorazmerju s ključem vpisanega kapitala se opravi ob koncu vsakega poslovnega leta.

Člen 6

Izračun in razporeditev prihodka, ki izhaja iz odpisa eurobankovcev

1. Iz obtoka vzeti eurobankovci ostanejo del obveznostne osnove, dokler se ne zamenjajo ali odpišejo, kar od tega se zgodi prej.

2. Svet ECB se lahko odloči, da odpiše iz obtoka vzete eurobankovce, pri čemer mora določiti datum odpisa in skupni znesek rezervacij, ki jih je treba oblikovati za tiste iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani.

3. Iz obtoka vzeti eurobankovci se odpišejo na naslednji način: (a) na datum odpisa se postavka „bankovci v obtoku“ v bilancah stanja ECB in NCB zmanjša za skupni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so še vedno v obtoku. Za ta namen se dejanski zneski iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so bili dani v obtok, prilagodijo na sorazmerne zneske, izračunane v skladu s ključem za izdajanje, razlike pa se poravnajo med ECB in NCB; (b) prilagojeni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev se odpiše iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“ v izkaz poslovnega izida NCB; (c) vsaka NCB oblikuje rezervacije za iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani. Te rezervacije morajo biti enake deležu zadevne NCB v skupnem znesku rezervacij, izračunanem z uporabo ključa za izdajanje.

4. Iz obtoka vzeti eurobankovci, ki se zamenjajo po datumu odpisa, se evidentirajo v poslovnih knjigah tiste NCB, ki jih je sprejela. Pritok iz obtoka vzetih eurobankovcev se prerazdeli med NCB najmanj enkrat letno ob uporabi ključa za izdajanje, razlike pa se poravnajo med njimi. Vsaka NCB pobota sorazmerni znesek s svojimi rezervacijami ali, če pritok presega rezervacije, evidentira ustrezen odhodek v svojem izkazu poslovnega izida.

5. Svet ECB letno pregleduje skupni znesek rezervacij.

Člen 7

Razveljavitev

1. Sklep ECB/2010/23 se razveljavi.

2. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se štejejo kot sklicevanja na ta sklep.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 31. decembra 2016.









PRILOGA I

SESTAVA OBVEZNOSTNE OSNOVE

A. Obveznostna osnova vključuje izključno naslednje postavke:

1. Bankovci v obtoku Za potrebe te priloge za vsako nacionalno centralno banko (NCB), ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino „bankovci v obtoku“: (a) vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti, in (b) se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v harmonizirani bilanci stanja (HBS)). Po zadevnem letu prehoda na eurogotovino pomenijo „bankovci v obtoku“ za vsako NCB bankovce, denominirane v eurih, vsi drugi bankovci pa so izključeni. Če je datum prehoda na eurogotovino dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, je obveznost NCB, ki izhaja iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino, del obveznostne osnove (kot del korespondenčnih računov v postavki obveznosti 10.4 v HBS), dokler obveznost ne postane del obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2.

2. Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje: (a) tekoče račune, kar vključuje obvezne rezerve v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS); (b) zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS); (c) vezani depoziti (postavka obveznosti 2.3 v HBS); (d) obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS); (e) depoziti v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS).

3. Obveznosti iz naslova depozitov do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS.

4. Obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s členom 13 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (postavka obveznosti 10.2 v HBS).

5. Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS).

6. Neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS).

7. Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za obveznosti iz naslova denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke obveznosti 12.2 v HBS).

8. Obveznosti do ECB, ki krijejo terjatev iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema ter ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del zabilančnih obveznosti).

B. Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34).









PRILOGA II

SREDSTVA ZA POSEBNO OZNAČITEV

A. Sredstva za posebno označitev vključujejo izključno naslednje postavke:

1. Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v harmonizirani bilanci stanja (HBS)).

2. Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike (del postavke sredstev 7.1 v HBS).

3. Terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS).

4. Neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS).

5. Neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS).

6. Zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS). Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002.

7. Terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar samo, dokler take terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2.

8. Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih poslov Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve v razmerju do tretjih oseb, prisvojene in/ali pridobljene v okviru izvršitve zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih poslov Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS).

9. Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za sredstva iz naslova denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke sredstev 11.5 v HBS).

▼M1

9a. Stanja, povezana z obračunanimi kuponskimi obrestmi na oslabljene vrednostne papirje v imetju za namene denarne politike (z izjemo obračunanih obresti na katere koli oslabljene vrednostne papirje iz točke (b) člena 3(1) tega sklepa) (del postavke sredstev 11.5 v HBS).

▼B

10. Terjatve do nasprotnih strank v euroobmočju iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema, ki ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del postavke sredstev 3.1 v HBS).

▼M1

11. Terjatve do centralnih bank zunaj Eurosistema iz naslova operacij za zagotavljanje likvidnosti (del postavke sredstev 4.1 v HBS ali del zabilančnih sredstev).

▼B

B. Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34).









PRILOGA III

A. Prva posebna prilagoditev

Če je povprečna skupna vrednost bankovcev v obtoku v letu prehoda na eurogotovino nižja od povprečne skupne vrednosti v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku v referenčnem obdobju (vključno z bankovci, denominiranimi v nacionalni valuti države članice, ki je sprejela euro, in preračunanimi v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju v referenčnem obdobju), se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža z veljavnostjo za nazaj v enakem razmerju, kot se je zmanjšalo skupno povprečje bankovcev v obtoku.

Koeficient po znižanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, je treba četrtino dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabijo v letu prehoda na eurogotovino, prišteti h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabijo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).

B. Druga posebna prilagoditev

Če NCB, za katere je kompenzacijski znesek iz člena 4(1) pozitiven, plačajo neto obresti na stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, zaradi katerih, ko se prištejejo postavki, „neto rezultat združevanja denarnih prihodkov“ v njihovih bilancah uspeha ob koncu leta, nastane neto odhodek, se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža, kolikor je potrebno za odpravo tega stanja.

Koeficient po znižanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, se četrtina dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabljajo v letu prehoda na eurogotovino, prišteje h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabljajo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).









PRILOGA IV

RAZVELJAVLJENI SKLEP S SEZNAMOM NAKNADNIH SPREMEMB







Sklep ECB/2010/23 UL L 35, 9.2.2011, str. 17. Sklep ECB/2011/18 UL L 319, 2.12.2011, str. 116. Sklep ECB/2014/24 UL L 117, 7.6.2014, str. 168. Sklep ECB/2014/56 UL L 53, 25.2.2015, str. 21. Sklep ECB/2015/37 UL L 313, 28.11.2015, str. 42.