02012D0757 — SL — 16.06.2021 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B SKLEP KOMISIJE z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem „Vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8075) (Besedilo velja za EGP) (2012/757/EU) (UL L 345 15.12.2012, str. 1)

spremenjen z:





popravljen z:









▼B

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. novembra 2012

o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem „Vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o spremembi Odločbe 2007/756/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8075)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/757/EU)









▼M3 —————

▼M2









Dodatek A

Operativni predpisi ERTMS/ETCS

Operativni predpisi za ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R so določeni v tehničnem dokumentu „ETCS and GSM-R rules and principles – version 4“ („Predpisi in načela ETCS in GSM-R – verzija 4“), ki je objavljen na spletni strani ERA (www.era.europa.eu).

▼M3 —————

▼M2









Dodatek C

Z varnostjo povezana komunikacijska metodologija

1. NAMEN IN PODROČJE UPORABE

1.1 V tem dodatku so določena pravila za z varnostjo povezano komunikacijo med vlakovnim osebjem, zlasti strojevodjo, in prometnikom, zlasti v zvezi z njeno strukturo in metodologijo. Z varnostjo povezana komunikacija ima prednost pred vsemi drugimi vrstami komunikacije.

2. STRUKTURA SPOROČIL

2.1 Glasovno posredovanje z varnostjo povezanih sporočil mora biti kratko in jasno ter brez okrajšav. Za zagotovitev, da bo sporočilo razumljeno in da bo mogoče sprejeti vse potrebne ukrepe, mora pošiljatelj sporočila:

— navesti svojo točno lokacijo,

— navesti nalogo, ki jo opravlja, in podati informacije o potrebnem ukrepu,

— preveriti, ali je bilo sporočilo sprejeto, in po potrebi zahtevati, da ga prejemnik ponovi,

— po potrebi popraviti napake v sporočilu,

— prejemniku po potrebi sporočiti, kako lahko naveže stik z njim.

2.2 Namen sporočil v sili je posredovati nujna operativna navodila, ki so neposredno povezana z varnostjo železniškega prometa. Takšnih sporočil ni treba ponoviti.

3. KOMUNIKACIJSKA METODOLOGIJA

3.1 Strojevodje se predstavijo s številko vlaka in lokacijo. Prometniki se predstavijo s kontrolnim območjem ali lokacijo centra vodenja prometa.

3.2 Pri komunikaciji med prometnikom in strojevodjo je prometnik odgovoren za to, da preveri, da govori s strojevodjo s svojega kontrolnega območja. To je še posebej pomembno, če komunikacija poteka na območjih, kjer se komunikacijske meje prekrivajo. To načelo velja tudi po prekinitvi radijskega prenosa.

3.3 Različne strani za to uporabljajo naslednja sporočila.

— Prometnik: Številka vlaka Tukaj (kontrolno območje / lokacija centra vodenja prometa).

— Strojevodja: Tukaj številka vlaka na/v/pri (lokacija).

4. KOMUNIKACIJSKA PRAVILA

4.1 Zaradi pravilnega razumevanja z varnostjo povezane komunikacije je potrebno ne glede na uporabljeno komunikacijsko sredstvo upoštevati naslednja pravila:

4.2 Mednarodna fonetična abeceda se uporablja za naslednje namene:

— za razločevanje črk abecede,

— za črkovanje besed ali težko izgovorljivih imen krajev ali imen, ki bi jih bilo možno napačno razumeti,

— v primeru motenj na radijski ali telefonski zvezi,

— pri navajanju signalov ali točk javljanja.

A Alpha B Bravo C Charlie D Delta E Echo F Foxtrot G Golf H Hotel I India J Juliet K Kilo L Lima M Mike N November O Oscar P Papa Q Quebec R Romeo S Sierra T Tango U Uniform V Victor W Whisky X X-ray Y Yankee Z Zulu

4.3 Pri številih se izgovarja vsaka števka posebej:

0 = nič 1 = ena 2 = dve 3 = tri 4 = štiri 5 = pet 6 = šest 7 = sedem 8 = osem 9 = devet

5. TERMINI (SPLOŠNO)

Standardna terminologija, ki se uporablja v komunikacijskih postopkih

5.1 Postopek prenosa govora

5.1.1 Izraz, ki pomeni, da ima druga stran priložnost govoriti: sprejem

5.2 Postopek prejemanja sporočila

5.2.1 Po sprejemu neposrednega sporočila

Izraz, ki potrjuje prejem poslanega sporočila:

prejeto

5.2.2 Izraz, ki zahteva ponovitev sporočila pri slabem sprejemu ali nerazumevanju

ponovi (+ govori počasi)

5.2.3 Po sprejemu nazaj prebranega sporočila

Izraza za navedbo, ali se nazaj prebrano sporočilo natančno ujema s poslanim:

pravilno

5.2.4 ali, če se ne ujema: napaka (+ ponavljam)

5.3 Postopek prekinitve komunikacije

5.3.1 Če je sporočilo končano: konec

5.3.2 Če je prekinitev začasna in zveza ni prekinjena Izraz, ki drugi strani nalaga, naj počaka: počakaj

5.3.3 Izraz, ki drugi strani pove, da se bo komunikacija morda prekinila, vendar bi jo bilo treba pozneje ponovno vzpostaviti: pokličem pozneje

6. PISNI NALOGI

6.1 Pisni nalog se sme izdati samo, kadar je vlak v mirovanju, in se označi z enotno identifikacijsko ali avtorizacijsko številko, ki jo dodeli prometnik.

6.2 Pisni nalog ima prednost pred povezanimi signalnimi znaki na signalih ob progi in/ali DMI, razen če velja nižja omejitev hitrosti ali nižja redna hitrost od najvišje hitrosti, predpisane v pisnem nalogu.

6.3 Pisni nalog mora biti izdan kar najbliže območju, na katerega se navezuje.

6.4 Pisni nalog se sme izdati samo, ko strojevodja navede številko vlaka in lokacijo vlaka/ranžirnega sestava.

6.5 Na pisnem nalogu mora biti navedeno vsaj naslednje:

— kje je bil izdan (center vodenja prometa …),

— ura in datum izdaje,

— na kateri vlak/premikalni sestav se nanaša,

— lokacija navedenega vlaka/premikalnega sestava,

— na kateri lokaciji se uporablja,

— jasna, natančna in nedvoumna navodila,

— enotna identifikacijska in avtorizacijska številka.

6.6 Pisni nalog se pošlje:

— fizično na papirju ali

— v obliki ustnih navodil strojevodji, ki jih nato zapiše, ali

— s pomočjo drugih varnih načinov komunikacije, s katerimi je mogoče izpolniti zgornje zahteve.

6.7 Strojevodja preveri, ali se pisni nalog, ki ga je prejel, navezuje na njegov vlak/premikalni sestav in njegovo trenutno lokacijo.

6.8 Izdani pisni nalog je mogoče preklicati samo z novim pisnim nalogom, ki se izrecno sklicuje nanj.

7. TERMINI (PISNI NALOGI)

Standardna terminologija, ki se uporablja v komunikacijskih postopkih

Preklic pisnega naloga

7.1 Izraz, ki prekliče postopek pisnega naloga v teku:

prekliči postopek

7.2 Če se pozneje sporočilo nadaljuje, se postopek ponovi od začetka.

Napaka pri prenosu

7.3 Kadar napako pri prenosu odkrije pošiljatelj, mora zahtevati preklic, in sicer tako, da pošlje naslednje proceduralno sporočilo:

napaka (+ pripravi nov obrazec )

ali:

napaka + ponavljam

in potem ponovi prvotno sporočilo.

Napaka v nazaj prebranem sporočilu

7.4 Če pošiljatelj odkrije napako, medtem ko mu njegovo sporočilo preberejo nazaj, pošlje naslednje proceduralno sporočilo:

napaka + ponavljam

in ponovi prvotno sporočilo.

Nerazumevanje

7.5 Če ena od strani ne razume sporočila v celoti, mora prositi drugo stran, naj sporočilo ponovi, in sicer z naslednjim besedilom:

ponovi (+ govori počasi)

8. ZBIRKA OBRAZCEV

8.1 Upravljavec infrastrukture je odgovoren za pripravo zbirke obrazcev in samih obrazcev v svojem „delovnem jeziku“.

8.2 Vsi obrazci, ki se uporabljajo, se zberejo v dokumentu ali računalniški datoteki, ki se imenuje Zbirka obrazcev.

8.3 Za prepoznavanje obrazcev se določi enotna besedna ali številčna oznaka, ki se nanaša na postopek.

8.4 To Zbirko obrazcev uporablja tako strojevodja kot tudi osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov. Zbirka, ki jo uporablja strojevodja, in zbirka, ki jo uporablja osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov, sta strukturirani in oštevilčeni na enak način.

8.5 Zbirka obrazcev ima dva dela.

8.5.1 Prvi del obsega vsaj:

— kazalo obrazcev za pisne naloge,

— seznam situacij, na katere se vsak posamezen obrazec navezuje,

— preglednico, ki prikazuje mednarodno fonetično abecedo.

8.5.2 Drugi del vsebuje obrazce same. Te mora zbrati prevoznik v železniškem prometu in jih predati strojevodji.

9. GLOSAR ŽELEZNIŠKIH IZRAZOV

9.1 Prevoznik v železniškem prometu sestavi glosar železniških izrazov za vsako omrežje, v katerem obratujejo njegovi vlaki. Glosar vsebuje izraze, ki se redno uporabljajo v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu, in v „delovnem“ jeziku upravljavcev infrastrukture, na kateri prevoznik v železniškem prometu opravlja svoje dejavnosti.

9.2 Glosar je sestavljen iz dveh delov:

— seznama izrazov glede na tematiko,

— abecednega seznama izrazov.

▼M3 —————