2002R0753 — SL — 01.07.2007 — 010.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 753/2002

z dne 29. aprila 2002

o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št.1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2585/2001 ( 2 ), in zlasti členov 53 in 80 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) S poglavjem II naslovom V in prilogama VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1493/1999 so določeni predpisi za opis, poimenovanje in predstavitev nekaterih proizvodov iz te uredbe („proizvodi vinskega sektorja“) in za zaščito določenih podatkov in izrazov. Treba je sprejeti podrobna pravila za izvajanje teh predpisov in razveljaviti veljavno zakonodajo, ki ureja to področje, in sicer Uredbo Komisije (EGS) št. 3201/90 z dne 16. oktobra 1990 o določitvi podrobnih pravilih za opis in predstavitev vin in grozdnih moštov ( 3 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 885/2001 ( 4 ), (EGS) št. 3901/91 z dne 18. decembra 1991 o določitvi podrobnih pravil za opis in predstavitev posebnih vin ( 5 ), (ES) št. 554/95 z dne 13. marca 1995 o določitvi podrobnih pravil za opis in predstavitev penečih vin in gaziranih penečih vin ( 6 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1915/96 ( 7 ), in (ES) št. 881/98 z dne 24. aprila 1998 o določitvi podrobnih pravil za zaščito dodatnih tradicionalnih izrazov za nekatere vrste kakovostnega vina, proizvedenega v določenih regijah (kakovostno vino pdpo) ( 8 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1608/2000 ( 9 ). (2) Določeni predpisi o označevanju živil so opredeljeni v Direktivi Sveta 75/106/EGS z dne 19. decembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo določenih predpakiranih tekočin glede na prostornino ( 10 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 89/676/EGS ( 11 ), Direktivo Sveta 89/396/EGS z dne 14. junija 1989 o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo ( 12 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 92/11/EGS ( 13 ), in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil ( 14 ), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2001/101/ES ( 15 ). Ti predpisi veljajo tudi za proizvode vinskega sektorja, razen če navedene direktive izrecno določajo drugače. (3) Ta uredba bi morala upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi obstoječe zakonodaje o proizvodih vinskega sektorja, in predpise, opredeljene v zgoraj navedenih direktivah. Z uskladitvijo določb za različne skupine proizvodov je treba predpise čim bolj poenostaviti, da bodo lažje berljivi, hkrati pa upoštevati raznovrstnost proizvodov. (4) Ta uredba bi morala biti usklajena s cilji, povezanimi z zaščito legitimnih interesov potrošnikov in proizvajalcev, zagotavljanjem nemotenega delovanja notranjega trga in pospeševanjem proizvodnje kakovostnih proizvodov, določenih v členu 47(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999. Upoštevati je treba tudi zahteve iz člena 77 navedene uredbe, tako da se lahko hkrati primerno upoštevajo cilji iz členov 33 in 131 Pogodbe in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300(2) Pogodbe. (5) Izraz „označevanje“ bi bilo treba natančno pojasniti, da bi ga omejili na tiste vidike predstavljanja proizvodov vinskega sektorja, ki se nanašajo na vrsto, kakovost ali poreklo proizvodov kot takih. (6) V interesu potrošnikov bi bilo treba nekatere obvezne navedbe navesti v istem vidnem polju na posodi, določiti meje dovoljenega odstopanja pri navajanju dejanske alkoholne stopnje in upoštevati posebne značilnosti zadevnih proizvodov. (7) Obstoječi predpisi o uporabi kod na nalepkah so se izkazali kot uporabni in bi jih bilo treba zato ohraniti. (8) Nekateri proizvodi vinskega sektorja niso namenjeni neposredni potrošnji ljudi. Državam članicam je zato treba dovoliti, da take proizvode izvzamejo iz predpisov o označevanju, pod pogojem, da uvedejo ustrezne nadzorne mehanizme. Enako bi moralo veljati za nekatera kakovostna vina, proizvedena v določenih regijah, ki so starana v steklenici. (9) Izvoženi proizvodi vinskega sektorja morajo včasih ustrezati zahtevam glede označevanja v tretjih državah ali zagotavljati potrošnikom v navedenih državah nekatere smotrne podatke. Državam članicam bi bilo zato treba omogočiti, da dovolijo uporabo drugih jezikov za nekatere navedbe na nalepki. (10) Z Uredbo (ES) št. 1493/1999 je usklajeno označevanje vseh proizvodov vinskega sektorja na podlagi že obstoječega vzorca za peneča vina, tako da je dovoljena uporaba izrazov, ki niso izrecno urejeni v zakonodaji Skupnosti, pod pogojem, da so ti izrazi točni. Pravila za izvajanje te uredbe bi zato bilo treba prav tako uskladiti z uporabo vzorca za peneča vina, hkrati pa zagotoviti, da ni nobenega tveganja zamenjave teh drugih izrazov z izrazi, urejenimi z zakonodajo Skupnosti, in da je njihova uporaba dopustna samo, če nosilci dejavnosti, ki dvomijo, lahko dokažejo njihovo točnost. (11) V interesu pravne varnosti bi bilo treba ohraniti obstoječo opredelitev pojmov „polnilec“ in „polnjenje“, pojem „uvoznik“ pa bi bilo treba določiti. (12) Prepovedati bi bilo treba uporabo zapork na osnovi svinca kot prevleko za zapiralni mehanizem posod, v katerih se hranijo proizvodi iz Uredbe (ES) št. 1493/1999, da bi se izognili kakršnemu koli tveganju okužbe, zlasti ob naključnem stiku s takimi proizvodi, pa tudi tveganju onesnaženja okolja zaradi odpadkov iz teh zapork, ki vsebujejo svinec. (13) Pri uporabi nekaterih tipov steklenic za nekatere proizvode gre za dolgoletno prakso v Skupnosti in tretjih državah. Take steklenice lahko zaradi dolgoletne uporabe potrošniki povezujejo z nekaterimi lastnostmi ali določenim poreklom proizvodov. Zato je treba take steklenice pridržati za zadevna vina. (14) Da bi zagotovili sledljivost in nadzor proizvodov vinskega sektorja, je treba nekatere navedbe na nalepki vpisati tudi v register in spremne listine, kakor so določene z Uredbo Komisije (ES) št. 884/2001 z dne 24. aprila 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo v zvezi z dokumenti, ki spremljajo prevoz proizvodov iz grozdja in vina, in evidencami, ki se vodijo v vinskem sektorju ( 16 ). (15) V skladu z Uredbo (ES) št. 1493/1999 je treba določiti pogoje za uporabo nekaterih izrazov. Za nekatere izmed teh izrazov so potrebni predpisi Skupnosti za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga. Ti predpisi bi morali biti v splošnem utemeljeni z obstoječimi določbami. Za druge izraze bi morale države članice določiti z zakonodajo Skupnosti usklajene predpise za vino, proizvedeno na njihovem ozemlju, da bi lahko razvili politiko, ki bo čim bližja proizvajalcem. Vsekakor je treba zagotoviti preglednost teh pravil. (16) V zvezi z obvezno navedbo imena ali firme polnilca ali pošiljatelja ter neobvezno navedbo imena, naslova in poklica ene ali več oseb, udeleženih pri trženju, bi bilo treba predpisati navedbo dejavnosti teh oseb z izrazi, kakor so „vinogradnik“, „pridelal“, „trgovec“, „distributer“, „uvoznik“, „uvozil“, in drugimi ustreznimi izrazi za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga in preprečitev zavajanja potrošnikov. (17) Navedbe o ekološki proizvodnji grozdja so urejene izključno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki proizvodnji kmetijskih proizvodov in označbah takih proizvedenih kmetijskih proizvodov in živil ( 17 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 473/2002 ( 18 ), kar pomeni, da se lahko uporabljajo za vse proizvode vinskega sektorja. Zato za te izraze ne veljajo določbe te uredbe glede podatkov o načinu proizvodnje. (18) Pri uporabi določenih izrazov (razen označb porekla) za opis kakovostnih proizvodov vinskega sektorja in zadevnih predpisov gre za priznano običajno prakso v Skupnosti. Take tradicionalne izraze lahko potrošniki povezujejo z določenim postopkom proizvodnje ali kakovostjo, barvo ali tipom vina ali posebnim dogodkom v zvezi z zgodovino vina. Da bi zagotovili pošteno konkurenco in se izognili zavajanju potrošnikov, bi bilo treba določiti skupni okvir za registracijo in zaščito teh tradicionalnih izrazov. (19) Da bi zagotovili preprosto in jasno uporabo, bi bilo treba označevanje likerskih vin in vin biser čim bolj uskladiti ob upoštevanju raznovrstnosti proizvodov in na podlagi postopka iz Uredbe (ES) št. 1493/1999 za mirna vina. Postopek označevanja drugih proizvodov vinskega sektorja bi bilo prav tako treba uskladiti, čeprav je zaradi posebnih lastnosti teh proizvodov in njihovih trgov potrebna večja stopnja razlikovanja, zlasti glede obveznih navedb. (20) Predpise za označevanje proizvodov vinskega sektorja iz tretjih držav, ki so v prometu na trgu Skupnosti, bi bilo prav tako treba čim bolj uskladiti s postopkom, določenim za proizvode vinskega sektorja v Skupnosti, da bi preprečili zavajanje potrošnikov in nepošteno konkurenco med proizvajalci. Pri tem pa bi bilo treba upoštevati tudi razlike v pogojih proizvodnje, tradicijah proizvodnje vina in zakonodaji tretjih držav. (21) Določbe te uredbe ne bi smele posegati v nobene posebne predpise, dogovorjene v sporazumih s tretjimi državami, sklenjenih v skladu s postopkom iz člena 133 Pogodbe. (22) Podrobni posebni predpisi o označevanju penečih vin so že določeni v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1493/1999. Vendar bi bilo treba določiti še nekatere dodatne izvedbene določbe. (23) Predpise za gazirana vina biser bi bilo treba, kolikor je mogoče, uskladiti s predpisi, določenimi v Uredbi (ES) št. 1493/1999 za gazirana peneča vina, ob upoštevanju raznovrstnosti proizvodov. (24) V skladu s členom 80 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se sprejmejo ukrepi za lažji prehod s prejšnje ureditve vinskega sektorja na ureditev po navedeni uredbi. Da bi se izognili nepotrebnemu obremenjevanju nosilcev dejavnosti, bi bilo treba sprejeti določbe za nepretrgano trženje proizvodov, označenih v skladu z veljavnimi predpisi za ta sektor, in prehodno dovoliti uporabo nalepk, natisnjenih v skladu s temi predpisi. (25) Člen 81 Uredbe (ES) št. 1493/1999 razveljavlja veljavno zakonodajo Sveta za vinski sektor, vključno z določbami, ki urejajo vidike, obravnavane v tej uredbi. Da bi omogočili nemoten prehod in zagotovili nepretrganost veljavne ureditve do dokončne priprave in sprejetja izvedbenih ukrepov, predvideva Uredba (ES) št. 1608/2000, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 699/2002 ( 19 ), ohranitev nekaterih, s členom 81 razveljavljenih, določb Sveta za kratko prehodno obdobje. Zaradi sprememb veljavne zakonodaje, ki jih uvaja ta uredba, morajo države članice sprejeti številne izvedbene ukrepe. Da bi zagotovili primeren rok za sprejetje teh ukrepov in prilagoditev nosilcev dejavnosti novim predpisom, je predvideno podaljšanje veljavnosti nekaterih, s členom 81 Uredbe (ES) št. 1493/1999 razveljavljenih, določb Sveta za kratek dodatni rok. Zato bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1608/2000. (26) Ukrepi, predvideni s to uredbo, veljajo samo za proizvode iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999, brez poseganja v veljavne določbe navedene uredbe za druge proizvode, zlasti člen 52(2), (3) in (4) ter prilogi VII(C) in VIII(I)(3) Uredbe. (27) Upravljalni odbor za vino ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

SKUPNI PREDPISI

Člen 1

Namen

Ta uredba določa pravila za izvajanje predpisov iz poglavja II naslova V ter prilog VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1493/1999 o opisu, poimenovanju, predstavitvi in zaščiti nekaterih proizvodov vinskega sektorja.

Člen 2

Označevanje

Besede, simboli in drugi znaki niso del označevanja, kakor je opredeljeno v uvodnem delu Priloge VII in Prilogi VIII(A)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, če:

(a) jih predpišejo države članice za izvajanje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES ( 20 );

(b) se nanašajo na proizvajalca ali prostornino posode in so nanjo neposredno in neizbrisno vtisnjeni;

(c) se uporabljajo za nadzorovanje polnjenja; v tem primeru lahko države članice določijo ali odobrijo sistem navajanja datuma polnjenja vin in grozdnih moštov, polnjenih na njihovem ozemlju;

(d) se uporabljajo za ugotavljanje istovetnosti proizvoda s številčno oznako in/ali strojno zaznavnim simbolom;

(e) se zahtevajo na podlagi določb držav članic za nadzor kakovosti in količine proizvodov, ki se sistematično uradno pregledujejo;

(f) se nanašajo na ceno proizvoda;

(g) se zahtevajo na podlagi davčnih predpisov države članice;

(h) niso navedeni v omenjenih točkah (a) do (g), se ne nanašajo na lastnosti zadevnega izdelka in jih ne ureja nobena določba Uredbe (ES) št. 1493/1999 ali te uredbe.

Člen 3

Predstavitev obveznih navedb

1. Obvezne podatke je treba podati v skladu s Prilogo VII(A) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 v istem vidnem polju na posodi z lahko čitljivimi, neizbrisnimi črkami, ki so dovolj velike, da se jasno razlikujejo od ozadja, na katerem so natisnjene, in od vseh drugih pisnih navedb na nalepki.

▼M6

Vendar je dovoljeno, da se obvezne navedbe o uvozniku, številki lota in sestavinah iz člena 6(3a) Direktive 2000/13/ES lahko navedejo zunaj vidnega polja, v katerem so druge obvezne navedbe.

▼B

2. ►M7 Volumenski delež dejanskega alkohola iz tretje alinee Priloge VII(A)(1) in Priloge VIII(B)(1)(d) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se navede v odstotnih ali polodstotnih enotah. Brez poseganja v dovoljena odstopanja, določena pri uporabi referenčne metode analize, navedeni volumenski delež alkohola ne sme odstopati za več kakor 0,5 vol % od deleža, določenega z analizo. Brez poseganja v dovoljena odstopanja, določena pri uporabi referenčne metode analize, volumenski delež alkohola vin z navedbo leta pridelave, shranjenih v steklenicah več kakor tri leta, penečih vin, gaziranih penečih vin, vin biser, gaziranih vin biser, likerskih vin in vin iz prezrelega grozdja ne sme odstopati za več kakor 0,8 vol % od deleža, določenega z analizo. Številki sledi navedba „vol %“, pred njo pa je lahko navedeno besedilo „dejanska stopnja alkohola“, „dejanski alkohol“ ali „alk.“. ◄

Dejanska stopnja alkohola se navede na nalepki s črkami, visokimi najmanj 5 mm, če je nazivna prostornina večja od 100 cl, najmanj 3 mm, če je nazivna prostornina enaka ali manjša od 100 cl in večja od 20 cl, in 2 mm, če je nazivna prostornina 20 cl ali manj.

▼M6

3. Če se v enem od proizvodov s sklicem na člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999 nahaja ena ali več sestavin, naštetih v Prilogi III a Direktive 2000/13/ES, mora(-jo) biti omenjena(-e) na nalepki za izrazom „vsebuje“. V primeru sulfitov se lahko uporabljajo naslednje navedbe: „sulfiti“ ali „žveplov dioksid“.

▼B

Člen 4

Uporaba kod na nalepkah

1. Kode iz Priloge VII(E) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določi država članica, v kateri ima sedež polnilec, pošiljatelj ali uvoznik, kode iz Priloge VIII(D)(4) in (5) k navedeni uredbi pa določi država članica, v kateri ima sedež vinar oziroma prodajalec.

2. Kakršen koli sklic na državo članico v kodi v skladu z odstavkom 1 mora biti v obliki poštne kratice, ki se navede pred drugimi deli kode.

Člen 5

Odstopanja

1. Države članice lahko izvzamejo vina, proizvedena na svojem ozemlju, od uporabe zahtev glede označevanja iz Priloge VII(G)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, če gre za:

(a) proizvode, ki se prevažajo med dvema ali več prostoroma enega podjetja znotraj ene upravne enote ali sosednjih upravnih enot; te upravne enote ne smejo biti večje od regij na ravni III nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS III), razen otokov, pri katerih mora upravna enota ustrezati ravni II nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS II);

(b) količine grozdnega mošta in vina, ki ne presegajo 30 litrov na serijo in niso namenjene prodaji;

(c) količine grozdnega mošta in vina, namenjene lastni potrošnji proizvajalcev in njihovih zaposlenih.

▼M3

Poleg tega lahko zadevna država članica določi tudi priložnostna odstopanja za nekatera kakovostna vina pdpo in kakovostna peneča vina pdpo iz člena 29, ki so bila pred prodajo dalj časa starana v steklenicah, če določi pogoje za nadzor in promet z navedenimi proizvodi.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o pogojih za nadzor, ki jih določijo.

▼B

2. Z odstopanjem od Priloge VII(D)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 lahko države članice dovolijo, da se navedbe na nalepki, zlasti obvezne navedbe, ponovijo tudi v jezikih, ki niso uradni jeziki Skupnosti, če so zadevni proizvodi namenjeni izvozu in to zahteva zakonodaja zadevne tretje države.

Člen 6

Skupni predpisi za vse navedbe na nalepki

1. Za namene Priloge VII(B)(3) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko označevanje proizvodov, urejenih v navedeni prilogi, dopolni tudi z drugimi navedbami, če ni tveganja, da bi lahko te navedbe zavajale osebe zlasti z možnostjo zamenjave z obveznimi navedbami iz odstavka A(l) ali z neobveznimi navedbami iz odstavka B(l) navedene priloge.

2. Pri proizvodih iz Priloge VII(B)(3) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 lahko zahteva organ iz člena 72(1) navedene uredbe, ob upoštevanju splošnih postopkovnih pravil države članice, od polnilcev, pošiljateljev ali uvoznikov dokazilo o točnosti navedb, uporabljenih za opise, ki se nanašajo na vrsto, istovetnost, kakovost, sestavo, poreklo ali vir zadevnega proizvoda ali proizvodov, uporabljenih pri njegovi proizvodnji.

Če zahteva dokazilo pristojni organ države članice, v kateri je polnilec, pošiljatelj ali uvoznik registriran, jih navedeni organ zahteva neposredno.

Če dokazilo zahteva pristojni organ druge države članice, slednji organu države, v kateri je registriran polnilec, pošiljatelj ali uvoznik v okviru njunega neposrednega sodelovanja, da vse koristne podatke, da lahko ta zahteva ustrezno dokazilo. Organ, ki zahteva dokazilo, se obvesti o dejanjih, opravljenih na podlagi njegove zahteve.

Če pristojna organa ugotovita, da dokazilo ni bilo dano, se šteje, da zadevne navedbe niso v skladu z Uredbo (ES) št. 1493/1999 ali s to uredbo.

Člen 7

Opredelitev pojmov „polnilec“, „polnjenje“ in „uvoznik“

V tej uredbi:

(a) „polnilec“ pomeni fizično ali pravno osebo ali združenje takih oseb, ki izvajajo dejavnost polnjenja ali v imenu katerih se izvaja dejavnost polnjenja;

(b) „polnjenje“ pomeni polnjenje zadevnega proizvoda v posode s prostornino, manjšo od 60 litrov za komercialne namene;

(c) „uvoznik“ pomeni fizično ali pravno osebo ali združenje takih oseb s sedežem v Skupnosti, ki prevzamejo odgovornost za dajanje v promet neskupnostnega blaga po členu 4(8) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ( 21 ).

Člen 8

Prepoved uporabe zapork ali folij na osnovi svinca

Zapiralni mehanizmi za proizvode iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999 ne smejo biti zavarovani z zaporkami ali folijami na osnovi svinca.

Člen 9

Pridržana uporaba nekaterih tipov steklenic

1. Uporaba nekaterih tipov steklenic je urejena v Prilogi I.

2. Za vključitev v Prilogo I morajo tipi steklenic izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) morajo biti resnično in običajno v uporabi zadnjih 25 let v določenih proizvodnih regijah ali na območjih v Skupnosti;

(b) njihova uporaba opozarja na nekatere lastnosti ali določeno poreklo vina;

(c) tip steklenice se ne uporablja za nobena druga vina na trgu Skupnosti.

3. Države članice Komisiji sporočijo:

(a) dejstva, ki upravičujejo priznanje tipa steklenic;

(b) lastnosti tipov steklenic, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2, in tudi vina, za katero so pridržane.

▼M3 —————

▼B

Člen 10

Evidence dobav in odprem, spremni dokumenti in drugi dokumenti

1. Pri proizvodih iz Priloge VII(A)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, razen vin biser in gaziranih vin biser, mora opis v evidencah dobav in odprem, ki jih vodijo nosilci dejavnosti v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 884/2001, in v drugih evidencah dobav in odprem, spremnih dokumentih in drugih dokumentih, predpisanih v zakonodaji Skupnosti, in tudi v ustreznih trgovinskih dokumentih, če spremni dokument ni izdan, vsebovati poleg navedb iz Uredbe (ES) št. 884/2001 tudi neobvezne navedbe iz Priloge VII(B)(1) in (2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, če se te navedbe uporabijo na nalepkah ali so predvidene za uporabo na nalepkah.

2. Pri proizvodih iz Priloge VIII(A)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 in vinih biser ter gaziranih vinih biser mora opis v evidencah dobav in odprem, ki jih vodijo vinarji, in v drugih evidencah dobav in odprem, spremnih dokumentih in drugih dokumentih, predpisanih v zakonodaji Skupnosti, in tudi v ustreznih trgovinskih dokumentih, če spremni dokument ni izdan, vsebovati poleg navedb iz Uredbe (ES) št. 884/2001 vsaj:

— – pri proizvodih iz Priloge VIII(A)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 natančno navedbo imena, pod katerim se proizvod prodaja, in navedbo tipa proizvoda v skladu s Prilogo VIII(B)(l)(a) in (c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, pri vinih biser in gaziranih vinih biser pa natančno navedbo imena, pod katerim se proizvod prodaja, v skladu s Prilogo VII(A)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999,

— – pri proizvodih iz Priloge VIII(A)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 neobvezne navedbe iz Priloge VIII(E) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, pri vinih biser in gaziranih vinih biser pa neobvezne navedbe iz Priloge VII(B)(1) in (2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, pod pogojem, da se te navedbe uporabijo na nalepkah ali so predvidene za uporabo na nalepkah.

3. Pri proizvodih iz naslova II mora opis v evidencah dobav in odprem, ki jih vodijo nosilci dejavnosti v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 884/2001, in v drugih evidencah dobav in odprem, spremnih dokumentih in drugih dokumentih, predpisanih v zakonodaji Skupnosti, in tudi v ustreznih trgovinskih dokumentih, če spremni dokument ni izdan, vsebovati poleg navedb iz Uredbe (ES) št. 884/2001 tudi neobvezne navedbe iz členov 13(1) in 14(1) in (3) te uredbe, če se te navedbe uporabijo na nalepkah ali so predivdene za uporabo na nalepkah.

4. Opis v evidencah dobav in odprem, ki jih vodijo osebe, ki niso proizvajalci ali vinarji, mora vsebovati vsaj navedbe iz odstavkov 1, 2 oziroma 3. Neobvezne navedbe iz odstavkov 1, 2 oziroma 3 se lahko v navedenih evidencah nadomestijo s številko spremnega dokumenta ali drugih dokumentov, predpisanih v zakonodaji Skupnosti, in njihovim datumom izdaje.

5. Posode za shranjevanje proizvodov iz odstavkov 1, 2 in 3 se opišejo in navede se njihova nazivna prostornina.

Na teh posodah se navedejo tudi ustrezne navedbe, ki jih določijo države članice, da organu, pooblaščenemu za nadzor, omogočijo ugotoviti njihovo vsebino z uporabo evidenc ali dokumentov, ki nadomeščajo navedene evidence.

Vendar se lahko pri posodah s prostornino 600 litrov ali manj, napolnjenih z istim proizvodom in shranjenih v isti seriji, namesto posameznih posod označi celotna serija, če je jasno ločena od drugih serij.







NASLOV II

PREDPISI O GROZDNEM MOŠTU, DELNO PREVRETEM GROZDNEM MOŠTU, ZGOŠČENEM GROZDNEM MOŠTU, NOVEM VINU, KI ŠE VRE, IN VINU IZ PREZRELEGA GROZDJA

Člen 11

Splošne določbe

1. Če se označujejo proizvodi iz člena 53(2)(g) Uredbe (ES) št. 1493/1999 ali enaki proizvodi, proizvedeni v tretjih državah (v nadaljnjem besedilu imenovani „proizvodi iz naslova II“), mora biti nalepka skladna z določbami členov 12, 13 in 14.

▼M6

2. Določbe člena 3(1) in 3(3) se smiselno uporabljajo za obvezne navedbe iz člena 12.

▼B

3. Določbe Priloge VII(E) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 in člena 4 te uredbe se smiselno uporabljajo za proizvode iz naslova II.

Člen 12

Obvezne navedbe

1. Nalepke proizvodov iz naslova II morajo vsebovati prodajno poimenovanje proizvoda z uporabo:

(a) izraza, opredeljenega v Uredbi (ES) št. 1493/1999, ki proizvod najnatančneje opiše; ali

▼M3

(b) izrazov, ki niso opredeljeni v predpisih Skupnosti, njihova uporaba pa je urejena v zadevni državi članici ali je v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij, pod pogojem, da jih sporočijo Komisiji, ki z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi njihovo objavo.

▼B

2. Nalepke proizvodov iz naslova II morajo vsebovati nazivno prostornino proizvoda.

3. Nalepke proizvodov iz naslova II morajo vsebovati:

(a) pri posodah z nazivnim volumnom 60 litrov ali manj ime ali firmo polnilca in lokalno upravno območje ter državo članico, v kateri ima sedež;

(b) pri drugih posodah ime ali firmo pošiljatelja in lokalno upravno območje ter državo članico, v kateri ima sedež;

(c) pri uvoženih proizvodih ime uvoznika ali, če je bilo polnjenje opravljeno v Skupnosti, ime polnilca.

Za navedbe iz točk (a), (b) in (c) se smiselno uporabljajo določbe člena 15 za proizvode, proizvedene v Skupnosti, in določbe člena 34(l)(a) za proizvode, proizvedene v tretjih državah.

4. Pri grozdnem moštu in koncentriranem grozdnem moštu morajo nalepke vsebovati njegovo gostoto.

Pri delno prevretem grozdnem moštu in novem vinu, ki še vre, morajo nalepke vsebovati volumenski delež dejanskega in/ali skupnega alkohola.

Če je predstavljen volumenski delež skupnega alkohola, zlasti pri delno prevretem grozdnem moštu, se ne sme razlikovati za več kakor 0,5 % od deleža, ugotovljenega z analizo.

Številki, ki predstavlja volumenski delež skupnega alkohola, sledi navedba „vol %“, pred njo pa se napiše izraz „skupna alkoholna stopnja“ ali „skupni alkohol“. Ta številka je navedena na nalepki s črkami, katerih najmanjša velikost je enaka velikosti črk, določeni za dejansko alkoholno stopnjo.

Pri vinih iz prezrelega grozdja morajo nalepke vsebovati volumenski delež dejanskega alkohola. Volumenski delež dejanskega alkohola se navede kot volumenska odstotna ali polodstotna enota. Navedena alkoholna stopnja se ne sme razlikovati za več kakor 0,5 % od stopnje, ugotovljene z analizo. Številki, ki predstavlja dejansko alkoholno stopnjo, sledi navedba „vol %“, pred njo pa se lahko napiše izraz „dejanska alkoholna stopnja“, „dejanski alkohol“ ali „alk.“.

Volumenski delež dejanskega alkohola se navede na nalepki s črkami, visokimi najmanj 5 mm, če je nazivna prostornina večja od 100 cl, najmanj 3 mm, če je nazivna prostornina enaka ali manjša od 100 cl in večja od 20 cl, in 2 mm, če je nazivna prostornina 20 cl ali manj.

5. Pri pošiljkah proizvodov iz naslova II, proizvedenih v Skupnosti, v drugo državo članico ali pri njihovem izvozu mora nalepka vsebovati:

(a) pri grozdnem moštu, proizvedenem v državi članici, v kateri je bilo grozdje pridelano, ime te države članice;

(b) pri vinu iz tega člena iz grozdja, pridobljenega in predelanega v vino na ozemlju ene same države članice, ime te države članice.

6. Pri proizvodih iz naslova II, proizvedenih v tretjih državah, morajo nalepke vsebovati ime zadevne tretje države.

7. Pri proizvodih iz naslova II, proizvedenih z rezanjem proizvodov s poreklom v dveh ali več državah članicah, morajo nalepke vsebovati besede „mešanica proizvodov dveh ali več držav članic Evropske skupnosti“.

Pri grozdnem moštu, ki ni bil proizveden v državi članici, v kateri je bilo uporabljeno grozdje obrano, morajo nalepke vsebovati besede „mošt, pridobljen v… iz grozdja, obranega v…“.

Pri vinu, ki ni bilo predelano v vino v državi članici, v kateri je bilo uporabljeno grozdje obrano, morajo nalepke vsebovati besede „vino, pridobljeno v… iz grozdja, obranega v…“.

8. Nalepke proizvodov iz naslova II morajo vsebovati serijsko številko v skladu z Direktivo 89/396/EGS.

Člen 13

Neobvezne navedbe

1. Nalepke proizvodov iz naslova II lahko dodatno vsebujejo:

(a) ime, naslov in poklic ene ali več oseb, udeleženih pri trženju; za zadevne proizvode se smiselno uporablja člen 15;

(b) tip proizvoda, v skladu z odločitvijo države članice proizvajalke;

(c) posebno barvo, v skladu z odločitvijo države članice proizvajalke; za zadevne proizvode se smiselno uporablja člen 17.

2. Nalepke proizvodov iz naslova II lahko dodatno vsebuje tudi druge neobvezne navedbe. Za takšne proizvode se smiselno uporabljajo določbe člena 6.

Člen 14

Označevanje z geografsko označbo

1. Delno prevreti grozdni mošt za neposredno prehrano ljudi in vino iz prezrelega grozdja, proizvedeno v Skupnosti, sta lahko opisana z uporabo geografske označbe. V takih primerih prodajno poimenovanje, določeno v členu 12(1), sestoji iz:

(a) izraza „delno prevreti grozdni mošt“ oziroma „vino iz prezrelega grozdja“;

(b) imena geografske enote;

(c) posebnega tradicionalnega izraza; če ta izraz vsebuje prodajno poimenovanje proizvoda, ponovitev ni potrebna.

Države članice določijo posebne tradicionalne izraze iz točke (c) prvega pododstavka, ki se lahko uporabljajo za delno prevreti grozdni mošt, namenjen neposredni prehrani ljudi, in vino iz prezrelega grozdja, proizvedeno na njihovem ozemlju.

Člen 51 Uredbe (ES) št. 1493/1999, člen 28 te uredbe in tudi določbe Uredbe (ES) št. 1493/1999 in te uredbe, ki se nanašajo na zaščito imen namiznih vin z navedbo geografske označbe, se smiselno uporabljajo za delno prevreti grozdni mošt z geografsko označbo, namenjen neposredni prehrani ljudi, in vino iz prezrelega grozdja z geografsko označbo.

2. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 1. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi njihovo objavo.

3. Označevanje delno prevretega grozdnega mošta z geografsko označbo, namenjenega neposredni prehrani ljudi, in vina iz prezrelega grozdja z geografsko označbo, proizvedenega v Skupnosti, lahko dodatno vsebuje naslednje navedbe:

(a) leto proizvodnje; smiselno se uporabljajo določbe členov 18 in 20;

(b) ime ene ali več sort vinske trte; smiselno se uporabljajo določbe členov 19 in 20;

(c) navedbe o osvojenih nagradah, kolajnah ali tekmovanjih; smiselno se uporabljajo določbe člena 21;

(d) navedbe o načinu pridobivanja ali postopku proizvodnje; smiselno se uporabljajo določbe člena 22;

(e) dodatne tradicionalne izraze; smiselno se uporabljajo določbe členov 23 in 24;

(f) ime podjetja; smiselno se uporabljajo določbe člena 25;

(g) navedbo o polnjenju na proizvajalčevem gospodarstvu ali s strani skupine proizvajalcev ali v podjetju v regiji proizvodnje; smiselno se uporabljajo določbe člena 26.







NASLOV III

PRAVILA ZA NAMIZNA VINA, NAMIZNA VINA Z GEOGRAFSKO OZNAČBO IN KAKOVOSTNA VINA PDPO

Člen 15

Navedbe o imenu, naslovu in poklicu ene ali več oseb, udeleženih pri trženju

1. Obvezne navedbe iz prve alinee Priloge VII(A)(3)(a) in neobvezne navedbe iz prve alinee Priloge VII(B)(l)(a) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 spremlja navedba dejavnosti polnilca, pošiljatelja ali oseb, udeleženih pri trženju, z uporabo izrazov, kakor so „vinogradnik“, „pridelal“, „trgovec“, „distributer“, „uvoznik“, „uvozil“, in drugih podobnih izrazov.

Zlasti navedba polnilca se dopolni z izrazom „polnilec“ ali „polni“.

Pri pogodbenem polnjenju se navedba polnilca dopolni z izrazi „polnjeno za“ ali, če so navedeni tudi ime, naslov in poklic osebe, ki je izvedla polnjenje v imenu tretje stranke, z izrazi „za… polni…“.

Za polnjenje v posode, ki niso steklenice, se uporabljata drugi in tretji pododstavek. Ne glede na to izraz „embalirnica“ nadomesti izraz „polnilec“, izraz „embalira“ pa izraz „polni“.

Uporaba katerega koli izraza, navedenega v drugem, tretjem in četrtem pododstavku, ni obvezna, če se uporabi kateri od izrazov iz členov 26 in 33.

Določbe tega odstavka se uporabljajo brez poseganja v odstavek 2.

Če se polnjenje ali pošiljanje ne opravlja na polnilčevem ali pošiljateljevem ali sosednjem lokalnem upravnem območju, morajo navedbe iz tega odstavka vsebovati tudi sklic na lokalno upravno območje, v katerem je bilo polnjenje ali pošiljanje opravljeno, če je bilo opravljeno v drugi državi članici, pa ime te države.

2. Navedbe iz prvega pododstavka odstavka 1 ne smejo vključevati izrazov, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, razen če je bil proizvod pridobljen izključno iz grozdja, obranega v vinogradih, ki spadajo k temu gospodarstvu ali h gospodarstvu osebe, na katero se nanaša kateri od navedenih izrazov, hkrati pa je bila proizvodnja vina opravljena na tem gospodarstvu.

Pri uporabi prvega pododstavka se ne upošteva dodatek zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta, s katerim se zviša naravna alkoholna stopnja proizvoda.

Države članice določijo te navedbe za vina, proizvedena na njihovem ozemlju, in pogoje za njihovo uporabo.

Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje tretjega pododstavka. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi njihovo objavo.

3. Neobvezne navedbe iz prvega pododstavka odstavka 1 se lahko uporabijo samo s soglasjem zadevne osebe ali oseb.

Če pa določbe države članice predpisujejo navedbo imena, naslova in poklica osebe, ki opravlja polnjenje na podlagi pogodbe, se prvi pododstavek ne uporablja za tako navedbo.

4. Navedba države članice polnilca ali pošiljatelja je na nalepki navedena z enakim tipom in velikostjo črk kakor ime, naslov in poklic ali firma oseb. Država članice se navede:

(a) v celoti po navedbi imena lokalnega upravnega območja ali njegovega dela;

(b) ali z uporabo poštne kratice, po potrebi skupaj s poštno oznako lokalnega upravnega območja.

5. Pri namiznih vinih se navede na nalepki ime lokalnega upravnega območja, na katerem je sedež osebe ali oseb iz prvega pododstavka odstavka 1, s črkami, ki niso večje od polovične velikosti črk, uporabljenih za navedbo „namizno vino“.

Pri namiznih vinih z geografsko označbo se navede na nalepki ime lokalnega upravnega območja, na katerem je sedež osebe ali oseb iz prvega pododstavka odstavka 1, s črkami, ki niso večje od polovične velikosti črk, uporabljenih za navedbo geografske označbe.

Pri kakovostnih vinih pdpo se navede na nalepki ime lokalnega upravnega območja, na katerem je sedež osebe ali oseb iz prvega pododstavka odstavka 1, s črkami, ki niso večje od polovične velikosti črk, uporabljenih za navedbo določene regije.

Določbe tega odstavka se ne uporabljajo, če je lokalno upravno območje navedeno z uporabo kod iz Priloge VII(E) k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

Člen 16

Navedba tipa proizvoda

▼M11

1. Za namene druge alinee Priloge VII(B)(l)(a) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko na nalepkah namiznih vin, namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin pdpo, razen kakovostnih likerskih vin pdpo in kakovostnih vin biser pdpo, za katera velja člen 39(1)(b), uporabijo naslednji izrazi:

(a) „сухо“, „seco“, „suché“, „tør“, „trocken“, „kuiv“, „ξηρός“, „dry“, „sec“, „secco“, „asciutto“, „sausais“, „sausas“, „száraz“, „droog“, „wytrawne“, „seco“, „sec“, „suho“, „kuiva“ ali „torrt“, samo če je vsebnost ostanka sladkorja zadevnega vina: (i) največ 4 grame na liter; ali (ii) največ 9 gramov na liter, če skupna kislost, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kakor 2 grama nižja od vsebnosti ostanka sladkorja;

(b) „полусухо“, „semiseco“, „polosuché“, „halvtør“, „halbtrocken“, „poolkuiv“, „ημίξηρος“, „medium dry“, „demi-sec“, „abboccato“, „pussausais“, „pusiau sausas“, „félszáraz“, „halfdroog“, „półwytrawne“, „meio seco“, „adamado“, „demisec“„polsuho“, „puolikuiva“ ali „halvtorrt“, samo če vsebnost ostanka sladkorja zadevnega vina presega največjo dovoljeno vsebnost iz točke (a), vendar ne presega: (i) 12 gramov na liter; ali (ii) 18 gramov na liter, pri čemer najmanjšo skupno kislost določi država članica v skladu z odstavkom 2;

(c) „полусладко“, „semidulce“, „polosladké“, „halvsød“, „lieblich“, „poolmagus“, „ημίγλυκος“, „medium“, „medium sweet“, „moelleux“, „amabile“, „pussaldais“, „pusiau saldus“, „félédes“, „halfzoet“, „półsłodkie“, „meio doce“, „demidulce“, „polsladko“, „puolimakea“ ali „halvsött“, samo če je vsebnost ostanka sladkorja zadevnega vina večja od največje določene vsebnosti iz točke (b), vendar ne presega 45 gramov na liter;

(d) „сладко“, „dulce“, „sladké“, „sød“, „süss“, „magus“, „γλυκός“, „sweet“, „doux“, „dolce“, „saldais“, „saldus“, „édes“, „ħelu“, „zoet“, „słodkie“, „doce“, „dulce“, „sladko“, „makea“ ali „sött“, samo če je vsebnost ostanka sladkorja zadevnega vina najmanj 45 gramov na liter.

▼B

2. Države članice lahko za uporabo:

(a) izrazov iz odstavka l(a) in (b) določijo najmanjšo vsebnost skupne kislosti kot dopolnilno merilo pri nekaterih vinih, proizvedenih na njihovem ozemlju;

(b) izrazov iz odstavka l(d) določijo najmanjšo vsebnost ostanka sladkorja, ki ni manjša od 35 gramov na liter, pri nekaterih kakovostnih vinih pdpo, proizvedenih na njihovem ozemlju.

3. Države članice Komisiji sporočijo ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 2. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi njihovo objavo.

Člen 17

Navedbe v zvezi z barvo

Kadar pri vinih, proizvedenih na njihovem ozemlju, države članice za namene tretje alinee Priloge VII(B)(l)(a) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določijo način navajanja posebne barve namiznih vin, namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin pdpo, predpišejo tudi pogoje za uporabo teh navedb in Komisiji sporočijo zadevne ukrepe. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi njihovo objavo.







NASLOV IV

PREDPISI ZA NAMIZNA VINA Z GEOGRAFSKO OZNAČBO IN KAKOVOSTNA VINA PGPO







POGLAVJE I

SKUPNI PREDPISI

Člen 18

Navedba leta proizvodnje

Leto proizvodnje iz prve alinee Priloge VII(B)(l)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko navede na nalepki namiznega vina z geografsko označbo ali kakovostnega vina pdpo, če je bilo vsaj 85 % grozdja, uporabljenega za proizvodnjo vina, obranega v navedenem letu, pri čemer so izvzete količine proizvodov, uporabljene za slajenje.

Za vina, ki se tradicionalno pridobivajo iz pozimi obranega grozdja, se namesto leta proizvodnje navede leto začetka tekočega tržnega leta.

Člen 19

Navedba sorte vinske trte

1. Imena sort vinske trte, uporabljenih za proizvodnjo namiznega vina z geografsko označbo ali kakovostnega vina pdpo ali njihove sopomenke, se lahko navedejo na nalepki za vino, če:

(a) so sorte in po potrebi njihove sopomenke navedene v klasifikaciji sort, ki jo pripravi država članica v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1493/1999;

(b) sorte predpiše država članica v skladu s Prilogo VI(B)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 in drugim odstavkom člena 28 te uredbe za zadevna vina;

(c) ime sorte ali katera od njegovih sopomenk ne zajema geografske označbe, uporabljene za opis kakovostnega vina pdpo, namiznega vina ali uvoženega vina, navedenega na seznamih sporazumov, sklenjenih med Skupnostjo in tretjimi državami, in, kadar ga spremlja kakšna druga geografska navedba, je predstavljeno na nalepki brez te geografske navedbe;

(d) je navedeno ime samo ene sorte ali njegova sopomenka, je najmanj 85 % tega proizvoda pridobljenega iz navedene sorte, pri čemer so izvzete količine proizvodov, uporabljene za slajenje. Ta sorta mora določati značaj vina; če pa je proizvod pridobljen izključno iz navedene sorte, vključno s kakršnimi koli količinami proizvodov, uporabljenimi za slajenje, razen rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta, se lahko navede, da je proizvod pridobljen izključno iz zadevne sorte;

(e) so navedena imena ali sopomenke dveh ali treh sort, je 100 % zadevnega proizvoda pridobljenega iz teh sort, pri čemer so izvzete količine proizvodov, uporabljene za slajenje; v tem primeru morajo biti sorte navedene v vrstnem redu od največjega do najmanjšega uporabljenega deleža in s črkami enake velikosti;

(f) so navedena imena ali sopomenke več kakor treh sort, se imena ali sopomenke sort prikažejo zunaj vidnega polja, v katerem so predstavljene obvezne navedbe iz člena 3(1); navedena morajo biti s črkami, ki niso večje od 3 mm.

2. Z odstopanjem od odstavka 1(c):

(a) se lahko na nalepki vina z navedeno geografsko označbo navede ime ali sopomenka sorte, ki zajema geografsko označbo;

(b) se lahko uporabijo imena ali sopomenke sort iz Priloge II v skladu z nacionalnimi določbami in določbami Skupnosti, ki veljajo na dan, ko začne veljati ta uredba.

▼M7 —————

▼B

Člen 20

Pravilo 85 %

Člena 18 in 19(l)(d) se lahko uporabljata hkrati samo, če je najmanj 85 % vina v mešanici pridobljenega iz sorte vinske trte in v letu proizvodnje, ki sta navedena v opisu vina, pri čemer je izvzeta količina proizvodov, uporabljena za slajenje.

Člen 21

Nagrade in kolajne

Za namene tretje alinee Priloge VII(B)(l)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko nagrade in kolajne navedejo na nalepkah namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin pdpo, če so bile dodeljene seriji vina na tekmovanju, ki ga je odobrila država članica ali tretja država, po končanem nepristranskem postopku, ki izključuje kakršno koli diskriminacijo. Države članice in tretje države sporočijo Komisiji seznam odobrenih tekmovanj. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh seznamov.

Člen 22

Navedbe o načinu proizvodnje

1. Kadar države članice za namene četrte alinee Priloge VII(B)(l)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določijo za vina, proizvedena na njihovem ozemlju, navedbe o načinu proizvodnje namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin pdpo, določijo tudi pogoje za njihovo uporabo.

Navedbe ne zajemajo sklicev na ekološko proizvodnjo grozdja, kakor ga ureja Uredba (EGS) št. 2092/91.

2. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 1. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh ukrepov.

▼M10

3. Za opis vina, ki je fermentiralo, se negovalo ali se stara v leseni posodi, se lahko uporabljajo samo oznake iz Priloge X. Vendar pa lahko za taka vina države članice pripravijo druge oznake, ki so enakovredne oznakam iz Priloge X, pri čemer se odstavka 1 in 2 uporabljata smiselno.

Uporaba ene od oznak iz prvega pododstavka je dovoljena, ko se vino stara v leseni posodi v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami, čeprav se staranje nadaljuje v drugi vrsti posode. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, ki jih sprejmejo za izvajanje prvega pododstavka.

Za opis vina, ki se pridela s pomočjo trsk iz hrastovega lesa, čeprav se hkrati uporablja(-jo) lesena(-e) posoda(-e), se oznake iz prvega pododstavka ne smejo uporabljati.

▼B

Člen 23

Opredelitev pojma dodatni tradicionalni izrazi

Za namene pete alinee Priloge VII(B)(l)(b) k Uredbi št. 1493/1999 pojem „dodatni tradicionalni izrazi“ pomeni dodatne izraze, ki se običajno uporabljajo v državah članicah proizvajalkah pri vinih iz tega naslova in se nanašajo na postopek proizvodnje, priprave ali staranja oziroma kakovost, barvo ali vrsto vina ali na kraj ali posebni dogodek, povezan z zgodovino vina, in so opredeljeni v zakonodajah držav članic o poimenovanju kakovostnih vin pdpo s poreklom na njihovem ozemlju.

Člen 24

Zaščita tradicionalnih izrazov

1. Za namene tega člena „tradicionalni izrazi“ pomenijo dodatne tradicionalne izraze iz člena 23, izraze iz člena 28 in posebne tradicionalne izraze iz točke (c) prvega pododstavka člena 14(1), člena 29 in člena 38(3).

2. Tradicionalni izrazi, navedeni v Prilogi III, so pridržani za vina, s katerimi so povezani, in se zaščitijo pred:

(a) vsako protipravno prilastitvijo, ponarejanjem ali namigovanjem na povezanost z njimi, tudi če se zaščiteni izraz uporablja z izrazi, kakor so „vrsta“, „tip“, „slog“, „ponaredek“, „znamka“ ali podobno;

(b) kakršno koli drugo nepooblaščeno, napačno ali zavajajočo navedbo glede lastnosti ali bistvenih kakovosti vina na notranji ali zunanji strani embalaže, oglaševalskem materialu ali kakršnem koli drugem dokumentu, ki se nanaša na vino;

(c) kakršnim koli drugim ravnanjem, ki bi lahko zavedlo javnost, zlasti glede ustvarjanja vtisa, da vino izpolnjuje pogoje za poimenovanje z zaščitenim tradicionalnim izrazom.

3. Blagovne znamke, ki vsebujejo tradicionalne izraze iz Priloge III, se smejo uporabiti za opis vina na njegovi nalepki samo, če vino izpolnjuje pogoje za označevanje s takim tradicionalnim izrazom.

Prvi pododstavek pa ne velja za blagovne znamke, ki so bile pred datumom objave te uredbe v Skupnosti zakonito registrirane v dobri veri ali so v Skupnosti z uporabo v dobri veri legitimno pridobile pravice (ali pri tradicionalnih izrazih, naknadno vnesenih v Prilogo III po začetku veljavnosti te uredbe, pred datumom vnosa), ki so dejansko v zakoniti uporabi v dobri veri od dneva take registracije ali pridobitve pravic. Ta pododstavek se uporablja samo na ozemlju države članice, v kateri je bila blagovna znamka registrirana ali v kateri so bile pridobljene pravice z navedeno uporabo.

Ta odstavek se uporablja brez poseganja v določbe Prilog VII(F) in VIII(H) k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

4. Če tradicionalni izraz, naveden v Prilogi III k tej uredbi, spada tudi v katero izmed kategorij navedb iz Prilog VII(A) in (B)(1) in (2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, veljajo za tak tradicionalni izraz določbe tega člena namesto drugih določb naslova IV ali naslova V.

Zaščita tradicionalnega izraza velja samo za jezik(-e), v katerem(-ih) je navedena v Prilogi III.

Vsak tradicionalni izraz, naveden v Prilogi III, je povezan z eno ali več kategorijami vina. Te kategorije so:

(a) kakovostna likerska vina pdpo in likerska vina z geografsko označbo; v tem primeru velja zaščita tradicionalnega izraza samo za poimenovanje likerskih vin;

(b) kakovostna peneča vina pdpo (vključno s kakovostnimi penečimi vini pdpo aromatičnega tipa); v tem primeru velja zaščita tradicionalnega izraza samo za poimenovanje penečih vin in gaziranih penečih vin;

(c) kakovostna vina biser pdpo in vina biser z geografsko označbo; v tem primeru velja zaščita tradicionalnega izraza samo za poimenovanje vin biser in gaziranih vin biser;

(d) kakovostna vina pdpo, razen tistih iz točk (a), (b) ali (c), in namizna vina z geografsko označbo; v tem primeru velja zaščita tradicionalnega izraza samo za poimenovanje nelikerskih vin, penečih vin, gaziranih penečih vin, vin biser in gaziranih vin biser;

(e) delno prevreti grozdni mošt z geografsko označbo, namenjen neposredni prehrani ljudi; v tem primeru velja zaščita tradicionalnega izraza samo za poimenovanje delno prevretega grozdnega mošta;

(f) vino iz prezrelega grozdja z geografsko označbo; v tem primeru velja zaščita tradicionalnega izraza samo za poimenovanje vina iz prezrelega grozdja.

5. ►M3 Za vnos v Prilogo III mora biti tradicionalni izraz: ◄

(a) sam po sebi specifičen in natančno opredeljen v zakonodaji države članice;

(b) dovolj svojstven in/ali uveljavljen na trgu Skupnosti;

(c) v tradicionalni uporabi vsaj deset let v zadevni državi članici;

(d) v uporabi za eno ali več vin ali kategorij vin v Skupnosti.

▼M5

Tradicionalni izraz se šteje za tradicionalnega v uradnem jeziku države članice, če se je uporabljal v tem uradnem jeziku in v določeni mejni regiji sosednje oziroma sosednjih držav članic, za vina izdelana v enakih pogojih in pod pogojem, da izraz zadostuje merilom v točkah od (a) do (d) v eni od teh držav članic in da se obe državi članici medsebojno dogovorita o določanju, uporabi in zaščiti tega izraza.

▼M3 —————

▼B

7. Države članice Komisiji sporočijo:

(a) obrazložitev za priznanje tradicionalnega izraza;

(b) tradicionalne izraze, dovoljene z njihovo zakonodajo, ki izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje, in vina, za katera so pridržani;

(c) kakršne koli tradicionalne izraze, ki v državi porekla niso več zaščiteni.

▼M3 —————

▼B

9. Za namene šestega pododstavka Priloge VII(D)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 in odstavka 8 tega člena se šteje, da je uporaba jezika, ki ni uradni jezik države, običajna za tradicionalni izraz, če je uporaba tega jezika predvidena v zakonodaji države in če je ta jezik v neprekinjeni uporabi za ta tradicionalni izraz najmanj 25 let.

10. Določbe tega člena se uporabljajo brez poseganja v člena 28 in 29.

Člen 25

Ime podjetja

1. V skladu s šesto alineo Priloge VII(B)(l)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se sme ime podjetja uporabiti, samo če je to podjetje udeleženo pri trženju proizvoda in soglaša z uporabo svojega imena.

Če je tako podjetje vinogradniško gospodarstvo, kjer je bilo vino proizvedeno, se sme ime tega podjetja uporabiti, samo če je vino pridobljeno izključno iz grozdja, obranega na tem gospodarstvu, in če postopek proizvodnje vina poteka na tem gospodarstvu.

Države članice določijo pogoje za uporabo takšnih imen za vina, proizvedena na njihovem ozemlju.

2. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 1. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh ukrepov.

Člen 26

Navedbe v zvezi s polnjenjem

1. Države članice v skladu s sedmo alineo Priloge VII(B)(l)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določijo za vina, proizvedena na njihovem ozemlju, navedbe o polnjenju namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin pdpo:

(a) na gospodarstvu proizvajalca; ali

(b) s strani skupine proizvajalcev; ali

(c) v podjetju, ki je v regiji proizvodnje ali, pri kakovostnih vinih pdpo, navedenih v Prilogi VI(D)(3) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, v njeni neposredni bližini.

Države članice določijo pogoje, ki se nanašajo na uporabo takšnih navedb.

2. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 1. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh ukrepov.

Člen 27

Dodatne določbe, ki jih določijo države članice proizvajalke

Predpisi iz tega naslova o neobveznih navedbah se uporabljajo brez poseganja v možnost držav članic proizvajalk, da predpišejo obvezno uporabo teh navedb, da jih prepovejo ali omejijo njihovo uporabo pri vinih, proizvedenih na njihovem ozemlju, kakor je določeno v Prilogi VII(B)(4) k Uredbi (ES) št. 1493/1999. Z omejevanjem uporabe teh neobveznih navedb lahko države članice uvedejo strožje pogoje od tistih, določenih v tem naslovu.







POGLAVJE II

POSEBNI PREDPISI ZA NAMIZNA VINA Z GEOGRAFSKO OZNAČBO

Člen 28

Uporaba geografskih označb

Za namizna vina, opisana kakor:

— „Landwein“ za namizna vina s poreklom iz Nemčije, Avstrije in province Bolzano v Italiji,

— „vin de pays“ za namizna vina s poreklom iz Francije, Luksemburga in regije Valle d’Aosta v Italiji,

▼M7

— „indicazione geografica tipica“ ali „IGT“ za namizna vina s poreklom iz Italije,

▼B

— – „vino de la tierra“ za namizna vina s poreklom iz Španije,

— „ονομασία κατά παράδοση“(appellation traditionnelle) ali „τοπικός οίνος“(vin de pays) za namizna vina s poreklom iz Grčije,

— „vinho regional“ za namizna vina s poreklom iz Portugalske,

— „regional wine“ za namizna vina s poreklom iz Združenega kraljestva, in

— „landwijn“ za namizna vina s poreklom iz Nizozemske,

▼M5

— „zemské víno“ v primeru namiznih vin iz Češke republike,

▼M12

— „Τοπικός Οίνος“ ali „(Regional Wine)“ za namizna vina s poreklom s Cipra,

▼M5

— „tájbor“ v primeru namiznih vin iz Madžarske,

— „Inbid ta lokalita tradizzjonali („I.L.T.“)“ v primeru namiznih vin iz Malte, in

— „deželno vino s priznano geografsko oznako“ ali „deželno vino PGO“ v primeru namiznih vin iz Slovenije,

▼M12

— „регионално вино“ za namizna vina s poreklom iz Bolgarije,

— „Vin cu indicație geografică“ za namizna vina s poreklom iz Romunije,

▼B

vsaka država članica proizvajalka sporoči Komisiji v skladu s tretjo alineo Priloge VII(A)(2)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999:

(a) seznam imen geografskih enot, manjših od države članice, kakor je določeno v členu 51(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999, ki se smejo uporabiti, in predpise za uporabo izrazov in zgoraj navedenih imen;

(b) vsako naknadno spremembo seznama in predpisov iz točke (a).

Nacionalna pravila za uporabo izrazov iz prvega pododstavka morajo zahtevati, da se izrazi navezujejo na uporabo določene geografske označbe za enoto, manjšo od države članice, in so pridržani za namizna vina, ki ustrezajo določenim proizvodnim pogojem, predvsem glede sorte vinske trte, minimalnega volumenskega deleža naravnega alkohola in ocene ali navedbe organoleptičnih značilnosti.

►M3 Vendar pa lahko pravila iz drugega odstavka dovoljujejo uporabo izrazov ◄ „ονομασία κατά παράδοση“ ►M3 (tradicionalni izraz), če dopolnjujejo izraz ◄ „Ρετσίνα“, ►M3 („retsina“), ne da bi morali biti povezani z določeno geografsko označbo. ◄

Države članice proizvajalke lahko določijo strožje predpise za uporabo teh izrazov za vina, proizvedena na svojem ozemlju.

Komisija zagotovi objavo imen geografskih enot, ki so ji bila uradno sporočena v skladu s prvim pododstavkom v seriji „C“Uradnega lista Evropskih skupnosti.







POGLAVJE III

POSEBNI PREDPISI ZA KAKOVOSTNA VINA PDPO

Člen 29

Posebni tradicionalni izrazi

1. Brez poseganja v dodatne izraze, dovoljene v nacionalni zakonodaji in pod pogojem, da se upoštevajo nacionalni predpisi in predpisi Skupnosti o zadevnem vinu, so posebni tradicionalni izrazi iz četrte podalinee Priloge VII(A)(2)(c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999:

(a) za Belgijo: — „gecontroleerde oorsprongsbenaming“ — „appellation d’origine contrôlée“;

(b) za Nemčijo: (kot dopolnilo navedbe o poreklu vina): — „Qualitätswein“, „Qualitätswein garantierten Ursprungs“ — „Qualitätswein mit Prädikat“ v povezavi s katerim od izrazov „Kabinett“, „Spätlese“, „Auslese“, „Beerenauslese“, „Trockenbeerenauslese“ ali „Eiswein“;

(c) za Grčijo: — „Ονομασία προελεύσεως ελεγχόμενη“ („ΟΠΕ“) (appellation d’origine contrôlée) — „Ονομασία προελεύσεως ανωτέρας ποιότητας“ („ΟΠΑΠ“) (appellation d’origine de qualité supérieure) Če pa se vendarle na nalepki navede ime gospodarstva ali sorte vinske trte ali blagovna znamka, se ime določene regije ponovi med besedami „Ονομασία προελεύσεως“ in „Ελεγχόμενη“ ali med besedami „Ονομασία προελεύσεως“ in „Ανωτέρας Ποιότητας“, za vse navedbe se uporabijo črke enakega tipa, velikosti, in barve; — „Οίνος γλυκός φυσικός“(vin doux naturel) — „Οίνος φυσικώς γλυκός“(vin naturellment doux);

▼M3

(d) za Španijo: — „Denominación de origen“, „Denominación de origen calificada“, „D.O.“, „D.O.Ca“, „vino de calidad con indicacion geográfica“, „vino de pago“ in „vino de pago calificado“; — te navedbe pa morajo biti napisane na nalepki neposredno pod imenom določenega območja; — „vino generoso“, „vino generoso de licor“, „vino dulce natural“;

▼B

(e) za Francijo: — „appellation d’origine contrôlée“, „appellation contrôlée“ če pa se na nalepki vendarle navede ime gospodarstva ali sorte vinske trte ali blagovna znamka, se ime določene regije ponovi med besedami „appellation“ in „contrôlée“, za vse navedbe se uporabijo črke enakega tipa, velikosti in barve; — „appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure“, „vin doux naturel“ te navedbe se lahko navedejo v obliki kratice samo, če so dopolnjene z znakom, ki ga je Francija določila za vsako izmed teh kategorij;

(f) za Italijo: — „Denominazione di origine controllata“, „Denominazione di origine controllata e garantita“, „vino dolce naturale“, „D.O.C“, „D.O.C.G.“ na nalepkah vin, proizvedenih v provinci Bolzano, sme navesti pri D.O.C. „Kontrollierte Ursprungsbezeichnung“ in pri D.O.C.G. „Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung“;

(g) za Luksemburg: — „Marque nationale“, dopolnjeno z besedami „Appellation contrôlée“ ali „Appellation d’origine contrôlée“, v povezavi z imenom določene regije „Moselle luxembourgeoise“, „A.O.C.“ navedba „marque nationale“ je lahko navedena na dodatni nalepki; — „vendange tardive“, „vin de paille“ in „vin de glace“ v povezavi z imenom določene regije „Moselle luxembourgeoise – Appellation contrôlée“;

(h) za Avstrijo: imena, ki dopolnjujejo navedbo o poreklu vina: — „Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer“ — „Qualitätswein“ — „Kabinett“ ali „Kabinettwein“ — „Qualitätswein besonderer Reife und Leseart“ ali „Prädikatswein“ — „Spätlese“ ali „Spätlesewein“ — „Auslese“ ali „Auslesewein“ — „Beerenauslese“ ali „Beerenauslesewein“ — „Ausbruch“ ali „Ausbruchwein“ — „Trockenbeerenauslese“ ali „Trockenbeerenauslesewein“ — „Eiswein“ — „Strohwein“ — „Schilfwein“ ▼M3 — „Districtus Austriae Controllatus“ ali „DAC“; ▼B

(i) za Portugalsko: — „Denominação de origem“, „Denominação de origem controlada“„Indicação de proveniência regulamentada“, „vinho generoso“, „vinho dolce natural“, „D.O.“, „D.O.C“ in „I.P.R“ Navedba „região demarcada“ se lahko uporabi v povezavi z navedbo „denominação de origem controlada“;

(j) za Združeno kraljestvo: — „English vineyard quality wine psr“ in „Welsh vineyard quality wine psr“;

▼M5

(k) Češka republika: — „jakostní víno“, „jakostní víno odrůdové“, „jakostní víno známkové“ — „jakostní víno s přívlastkem“ ali „víno s přívlastkem“, skupaj z naslednjimi oznakami: „kabinetní víno“, „pozdní sběr“, „výběr z hroznů“, „výběr z bobulí“, „výběr z cibéb“, „ledové víno“, „slámové víno“ — „jakostní likérové víno“ — „jakostní perlivé víno“ — „víno originální certifikace“, „V.O.C.“, „VOC“;

(l) Ciper: — „ΟΕΟΠ“ („Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης“) — „οίνος γλυκύς φυσικός“;

(m) Madžarska: — „minőségi bor“ — „különleges minőségű bor“ — „fordítás“ — „máslás“ — „szamorodni“ — „aszú … puttonyos“, dopolnjeni s številkami od 3 do 6 — „aszúeszencia“ — „eszencia“ — „védett eredetű bor“;

(n) Malta: — „Denominazzjoni ta Origini Kontrollata („D.O.K.“)“;

(o) Slovenija: — „kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom“ ali „kakovostno vino ZGP“; tem izrazom lahko sledi izraz „mlado vino“ — „priznano tradicionalno poimenovanje“, „vino PTP“ — „vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom“ ali „vrhunsko vino ZGP“; temu izrazu lahko sledijo izrazi „pozna trgatev“, „izbor“, „jagodni izbor“, „suhi jagodni izbor“, „ledeno vino“, „arhivsko vino“, „arhiva“ ali „starano vino“, „slamno vino“;

(p) Slovaška imena, ki spremljajo podatke o poreklu vin: — „akostné víno“ — „víno s prívlastkom“ in „kabinetné“, „neskorý zber“, „výber z hrozna“, „bobuľový výber“, „hrozienkový výber“, „ľadový zber“ kot tudi naslednji izrazi: — „esencia“ — „fordítáš“ — „mášláš“ — „samorodné“ — „výberová esencia“ — „výber … putňový“, dopolnjeni s številkami od 3 do 6;

▼M12

(q) Bolgarija: — „Гарантирано наименование за произход“ ali „,ГНП“, — „Гарантирано и контролирано наименование за произход“ ali „ГКНП“, — „Благородно сладко вино“ ali “,БСВ„;

(r) Romunija: — „Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.“, za tem pa: — — „Cules la maturitate deplină – C.M.D.“, — „Cules târziu – C.T.“, — „Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.“ .

▼B

2. Posebni tradicionalni izrazi iz druge alinee Priloge VIII(D)(2)(c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, ki se uporabljajo kot prodajna poimenovanja za kakovostna peneča vina pdpo, so:

(a) za Nemčijo: — „Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs“;

(b) za Grčijo: — „Onomasia proeleusewV elegcomenh“ („OPE“) (appellation d'origine contrôlée), — „Onomasia proeleusewV anwteraV poiothtoV“ („OPAP“) (appellation d'origine de qualité supérieure), če pa se na nalepki vendarle navede ime gospodarstva ali sorte vinske trte ali blagovna znamka, se ime določene regije ponovi med besedami „Onomasia proeleusewV“ in „elegcomenh“ ali med besedami „Onomasia proeleusewV“ in „AnwteraV poiothtoV“, za vse navedbe se uporabijo črke enakega tipa, velikosti in barve;

▼M3

(c) za Španijo: — „Denominación de origen“, „Denominación de origen calificada“, „D.O.“, „D.O.Ca“, „vino de calidad con indicacion geográfica“, „vino de pago“ in „vino de pago calificado“; — te navedbe pa morajo biti napisane na nalepki neposredno pod imenom določenega območja;

▼B

(d) za Francijo: — „appellation d’origine contrôlée“; — „appellation contrôlée“ če pa se na označbi vendarle navede razen izraza „appellation contrôlée“ tudi ime posestva ali sorte vinske trte ali blagovna znamka, se ime določene regije ponovi med besedama „appellation“ in „contrôlée“, za vse navedbe se uporabijo črke enakega tipa, velikosti in barve; — „appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure“ te navedbe se lahko navedejo v obliki kratice samo, če so dopolnjene z znakom, ki ga je Francija določila za vsako izmed teh kategorij;

(e) za Italijo: — „Denominazione di origine controllata“, „Denominazione di origine controllata e garantita“, „D.O.C“ in „D.O.C.G.“ na nalepkah vin, proizvedenih v provinci Bolzano, se sme navesti pri D.O.C. „Kontrollierte Ursprungsbezeichnung“ in pri D.O.C.G. „Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung“;

(f) za Luksemburg: — „Marque nationale“, dopolnjeno z besedami „Appellation contrôlée“ ali „Appellation d’origine contrôlée“, v povezavi z imenom določene regije „Moselle luxembourgeoise“ in „A.Ο.“. navedba „marque nationale“ se lahko navede na dodatni nalepki;

(g) za Portugalsko: — „Denominação de origem“, „Denominação de origem controlada“„Indicação de proveniência regulamentada“, „D.O.“, „D.O.C“ in „I.P.R“;

▼M5

(h) Češka republika: — „jakostní šumivé víno stanovené oblasti“ — „aromatické jakostní šumivé víno stanovené oblasti“/„aromatický sekt s.o.“;

(i) Malta: — „Denominazzjoni ta Origini Kontrollata („D.O.K.“)“;

(j) Slovenija: — „kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom“ ali „kakovostno peneče vino ZGP“ — „vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom“ ali „vrhunsko peneče vino ZGP“ — „penina“ — „kakovostno peneče vino“;

▼M12

(k) Bolgarija: — „Гарантирано наименование за произход“ ali „ГНП“, — „Гарантирано и контролирано наименование за произход“ ali „ГКНП“;

(l) Romunija: — „Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.“.

▼B

Člen 30

Odstopanja od obvezne navedbe posebnega tradicionalnega izraza

Z odstopanjem od druge alinee Priloge VII(A)(2)(c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko dajo v promet vina, označena samo z navedbo imena določene regije, če v skladu z določbami Skupnosti in nacionalnimi določbami, ki veljajo zanje, nosijo imena naslednjih določenih regij:

(a) za Grčijo: — „[FOR THE PRINTER: insert greek text from the original – OJ L 118, 4.5.2002, p. 16, Art. 30 (a)!]“ ali („Samos“);

(b) za Španijo: — „Cavat“ — „Jerez“, „Xérès“ ali „Sherry“ — „Manzanilla“;

(c) za Francijo: — „Champagne“;

(d) za Italijo: — „Asti“ — „Marsala“ — „Franciacorta“;

(e) za Portugalsko: — „Madeira“ ali „Madère“ — „Porto“ ali „Port“;

▼M5

(f) Ciper — Κουμανδαρία (Commandaria).

▼B

Člen 31

Geografska enota, manjša od določene regije

1. Za opis kakovostnega vina pdpo na nalepki v skladu s prvo alineo Priloge VII(B)(l)(c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se šteje, da ime „geografske enote, manjše od določene regije“ pomeni:

(a) ime manjšega kraja ali enote, ki zajema več krajev;

(b) lokalno upravno območje ali njegov del;

(c) vinogradniška podregija ali njen del.

2. Države članice proizvajalke lahko kakovostnemu vinu pdpo dodelijo ime geografske enote, manjše od določene regije, pod pogojem:

(a) da je geografska enota natančno razmejena;

(b) da je vse grozdje, iz katerega so vina proizvedena, s poreklom iz navedene enote.

3. Če se kakovostno vino pdpo pridobiva iz proizvodov iz grozdja, obranega v različnih geografskih enotah iz odstavka 1, ki so v isti določeni regiji, je poleg imena določene regije edina dovoljena dodatna navedba ime večje geografske enote, pod katero spadajo zadevna vinogradniška območja.

V skladu s členom 20 pa lahko država članica proizvajalka za poimenovanje kakovostnega vina pdpo dovoli uporabo naslednjih navedb:

(a) imena geografske enote iz odstavka 1, če je bilo vino slajeno s proizvodom, proizvedenim v isti določeni regiji, ki ni rektificirani zgoščeni grozdni mošt;

(b) imena geografske enote iz odstavka 1, če je vino pridobljeno iz mešanice grozdja, grozdnih moštov, novih vin še v vrenju ali, do ►M13 31. avgusta 2008 ◄ , iz vin s poreklom iz geografske enote, katere ime se uporablja za poimenovanje, s proizvodom, proizvedenim v isti določeni regiji, vendar zunaj navedene geografske enote, pod pogojem, da je najmanj 85 % kakovostnega vina pdpo pridobljenega iz grozdja, obranega v geografski enoti, po kateri je poimenovano, in pod pogojem, da je bila ureditev za izjemo, ki preneha veljati ►M13 31. avgusta 2008 ◄ , dovoljena z ustrezno določbo v predpisih države članice proizvajalke že pred 1. septembrom 1995;

(c) imena geografske enote iz odstavka 1, skupaj z imenom lokalnega upravnega območja ali njegovega dela ali z imenom katerega od lokalnih upravnih območij, na katera se razteza navedena geografska enota, pod pogojem, da: (i) je taka ureditev tradicionalna in običajna in je bila dovoljena v predpisih države članice pred 1. septembrom 1976; in (ii) je ime lokalnega upravnega območja ali njegovega dela ali eno od imen takih območij uporabljeno s seznama, ki se sestavi, kot ime, ki predstavlja vsa lokalna upravna območja, na katera se razteza ta geografska enota.

Države članice proizvajalke izdelajo seznam tipov geografskih enot in imen določenih regij, h katerim spadajo te geografske enote, v katerih velja do ►M13 31. avgusta 2008 ◄ posebna ureditev v skladu s točko (b). Seznam se posreduje Komisiji.

Države članice proizvajalke izdelajo seznam imen lokalnih upravnih območij iz zgornje točke (ii) (c) in ga posredujejo Komisiji.

Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh seznamov.

4. Ime določene regije in ime geografske enote iz odstavka 1 se ne sme dodeliti:

— – vinu iz mešanice kakovostnega penečega vina pdpo in proizvoda, pridobljenega zunaj določene regije,

— – kakovostnemu penečemu vinu pdpo, ki je bilo slajeno s proizvodom, pridobljenim zunaj določene regije.

Prvi pododstavek ne velja za vina, navedena na seznamu, ki se izdela v skladu s Prilogo VI(D)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

Člen 32

Geografska enota, večja od določene regije

Če države članice za namene druge alinee Priloge VII(B)(1)(c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 sestavijo seznam geografskih enot, ki so večje od določene regije za vina, proizvedena na njihovem ozemlju, opredelijo pogoje, ki se nanašajo na njihovo uporabo in Komisiji sporočijo ukrepe, ki so jih sprejele. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh ukrepov.

Člen 33

Polnjenje v določeni regiji

1. Za namene tretje alinee Priloge VII(B)(l)(c) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določijo države članice za vina, proizvedena na njihovem ozemlju, poleg navedbe o polnjenju v določeni regiji tudi pogoje, ki se nanašajo na njeno uporabo.

2. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 1. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh ukrepov.

3. Navedba iz odstavka 1 se sme uporabljati samo, če polnjenje poteka v določeni regiji ali v podjetjih, ki so v neposredni bližini te regije po členu 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1607/2000 ( 22 ).







NASLOV V

PREDPISI ZA UVOŽENE PROIZVODE

Člen 34

Splošni predpisi

1. Za namene Priloge VII(B)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko nalepke vin s poreklom iz tretjih držav, razen penečih vin in gaziranih penečih vin, in proizvodov iz naslova II te uredbe, izdelanih v tretjih državah, dopolnijo z naslednjimi navedbami:

▼M3

(a) imenom, naslovom in poklicem ene ali več oseb, udeleženih pri trženju, pod pogojem, da so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s pravili reprezentativnih trgovskih organizacij;

▼B

(b) tipom proizvoda. Smiselno se uporabljajo določbe člena 16;

▼M3

(c) posebno barvo, pod pogojem, da so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij.

Pri likerskem vinu, polpenečem vinu, gaziranem polpenečem vinu in proizvodih iz naslova II, proizvedenih v tretjih državah, se uporabljajo navedbe, opredeljene v točki (b) prvega pododstavka, pod pogojem, da so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij.

▼B

2. V zvezi z navedbami iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 in navedbo uvoznika ali, če polnjenje poteka v Skupnosti, polnilca iz Priloge VII(A)(3)(b) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, se smiselno uporabljajo določbe odstavka 1, prvega in drugega pododstavka odstavka 2, prvega pododstavka odstavka 3 in odstavka 4 člena 15 te uredbe.

Pri proizvodih iz tretjih držav brez geografske označbe se ime lokalnega upravnega območja, na katerem je sedež osebe ali oseb iz prvega pododstavka, navede na nalepki s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti črk, uporabljenih za navedbo „vino“, ki mu sledi ime tretje države.

Pri proizvodih iz tretjih držav z geografsko označbo se ime lokalnega upravnega območja, na katerem je sedež osebe ali oseb iz prvega pododstavka, navede na nalepki s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti črk, uporabljenih za geografsko označbo.

Drugi in tretji pododstavek se ne uporabljata, če je lokalno upravno območje ali njegov del navedeno z uporabo kode iz Priloge VII(E) k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

▼M3

3. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 3 člena 9 se lahko nekateri tipi steklenic, navedeni v Prilogi I, uporabijo za polnjenje vin s poreklom iz tretjih držav, pod pogojem, da:

(a) navedene države Komisiji predložijo obrazloženo prošnjo; in

(b) so izpolnjeni pogoji, ki ustrezajo tistim iz odstavkov 2 in 3 člena 9. Tretje države, pooblaščene za uporabo posameznega tipa steklenic, in tudi predpisi za njihovo uporabo so navedeni v Prilogi I. Nekateri tipi steklenic, ki se sicer tradicionalno uporabljajo v tretjih državah, niso pa navedeni v Prilogi I, lahko pridobijo zaščito, določeno v tem členu, za trženje v Skupnosti, če je izpolnjen pogoj vzajemnosti. Prvi pododstavek se izvaja prek sporazumov z zadevnimi tretjimi državami, sklenjenih skladno s postopkom iz člena 133 Pogodbe.

4. Člen 37(1) se smiselno uporablja za delno prevreti grozdni mošt z geografsko označbo, namenjen neposredni prehrani ljudi, in vino iz prezrelega grozdja z geografsko označbo.

5. Smiselno se uporabljajo členi 2, 3, 4, 6, 7(c), 8, 12 in 14(1)(a), (b) in (c).

▼B

Člen 35

Navedba imena tretje države

Navedba imena države porekla iz Priloge VII(A)(2)(d) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se dopolni z naslednjim:

(a) za vina, proizvedena z mešanjem v tretji državi vin s poreklom iz dveh ali več tretjih držav, z navedbo „mešanica vin iz različnih držav zunaj Evropske skupnosti“ ali „mešanica vin iz…“, z navedbo imen zadevnih tretjih držav; ali

(b) za vina, proizvedena v tretji državi iz grozdja, obranega v drugi tretji državi, z navedbo „vina, pridobljena v… iz grozdja, obranega v…“, z navedbo imen zadevnih tretjih držav.

Člen 36

Uvožena vina z geografsko označbo

1. Označevanje uvoženega vina, vključno z vinom iz prezrelega grozdja ali delno prevretim grozdnim moštom za neposredno prehrano ljudi, iz tretje države, ki je članica Svetovne trgovinske organizacije, lahko vsebuje ime geografskega območja v skladu s Prilogo VII(A)(2)(d) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, pod pogojem, da pokaže, da je vino s poreklom z ozemlja oziroma iz regije ali kraja navedene tretje države, pri čemer se temu geografskemu poreklu pomembno pripisujejo določena kakovost, ugled ali druge lastnosti proizvoda.

Glede navedb, katerih namen je izjemoma pokazati, da je vino v celoti s poreklom iz tretje države, se lahko na nalepkah uvoženega vina uporabljajo navedbe iz Priloge IV k tej uredbi.

2. Če proizvod iz odstavka 1 izvira iz tretje države, ki ni članica Svetovne trgovinske organizacije, morajo biti poleg pogoja, določenega v navedenem odstavku, izpolnjeni še naslednji pogoji:

(a) geografska označba se mora sklicevati na natančno razmejeno proizvodno območje, ki je manjše od celotnega vinogradniškega ozemlja zadevne tretje države;

(b) grozdje, iz katerega je proizvod proizveden, ima poreklo v navedeni geografski enoti;

(c) grozdje, iz katerega so proizvedena vina, ki ustrezajo značilnim kakovostnim merilom, je obrano v navedeni geografski enoti; in

(d) navedba se uporablja za poimenovanje vina na notranjem trgu zadevne tretje države in je z nacionalno zakonodajo določena za tako uporabo.

Zadevna tretja država sporoči Komisiji svojo zakonodajo. Če so ti pogoji izpolnjeni, se ime tretje države vnese na seznam v Prilogi V k tej uredbi.

3. Geografske označbe iz odstavkov 1 in 2 ne smejo biti takšne, da jih je mogoče zamenjati z geografskimi označbami, uporabljenimi za poimenovanje kakovostnega vina pdpo, namiznega vina ali drugega uvoženega vina, navedenimi na seznamih sporazumov, sklenjenih med Skupnostjo in tretjimi državami.

Nekatere geografske označbe tretjih držav iz prvega pododstavka, ki so homonimne geografske označbe za kakovostno vino pdpo, namizno vino ali uvoženo vino, se lahko uporabljajo, če so izpolnjeni praktični pogoji, na podlagi katerih se te označbe razlikujejo druga od druge, z upoštevanjem potrebe po zagotavljanju nepristranske obravnave proizvajalcev in zahteve, da ne pride do zavajanja potrošnikov.

▼M3 —————

▼B

Te navedbe, izrazi in praktični pogoji so navedeni v Prilogi VI.

▼M3

4. Geografske označbe iz odstavkov 1, 2 in 3 se ne smejo uporabljati, če kljub temu da povsem natančno označujejo ozemlje, območje ali kraj, po poreklu iz katerega je proizvod, v javnosti lahko vzbudijo napačen vtis, da ima blago poreklo na drugem ozemlju.

5. Geografske označbe tretje države iz odstavkov 1 in 2 se smejo uporabljati na nalepkah uvoženega vina, četudi je samo 85 % tega vina pridobljenega iz grozdja, obranega na pridelovalnem območju, katerega ime nosi.

▼B

Člen 37

Druge navedbe, ki se lahko uporabijo na nalepkah uvoženih vin z geografsko označbo

▼M3

1. Za namene Priloge VII(B)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se nalepke vin s poreklom iz tretjih držav (razen penečih vin, gaziranih penečih vin in gaziranih polpenečih vin, vendar vključno z vini iz prezrelega grozdja) in delno prevretega grozdnega mošta za neposredno prehrano ljudi, proizvedenega v tretjih državah, z geografsko označbo v skladu s členom 36, lahko dopolnijo z naslednjim:

(a) letom trgatve; ta navedba se lahko uporabi, kadar so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij, in če je bilo najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za proizvodnjo vina, obranega v zadevnem letu, brez količine proizvodov, uporabljenih za slajenje. Za vina, ki se tradicionalno pridobivajo iz pozimi obranega grozdja, se namesto leta trgatve navede leto začetka tekočega tržnega leta;

▼B

(b) imenom ene ali več sort vinske trte; ta imena sort se lahko uporabijo, če: ▼M3 (i) so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij; ▼B (ii) so imena sort vinske trte in njihove sopomenke skladni s členom 20(3)(a), (b) in (c) Uredbe Komisije (ES) št. 1227/2000 ( 23 ); in (iii) so izpolnjeni pogoji iz člena 19(1)(c), (d), (e) in (f) te uredbe; smiselno se uporabljajo določbe člena 19(2);

(c) navedbami o osvojenih nagradah, kolajnah ali tekmovanjih; smiselno se uporabljajo določbe člena 21;

▼M3

(d) navedbami o načinu pridobivanja ali postopku proizvodnje, če so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij;

(e) pri vinih in delno prevretih grozdnih moštih za neposredno prehrano ljudi, proizvedenih v tretjih državah, z dodatnimi tradicionalnimi izrazi: (i) ki niso navedeni v Prilogi III, v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij; in (ii) navedenimi v Prilogi III, če so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij, in izpolnjujejo naslednje zahteve: — da so te države predložile obrazloženo zahtevo Komisiji in ji poslale ustrezne predpise, ki utemeljujejo priznanje tradicionalnih izrazov; — da so sami po sebi specifični; — da so dovolj svojstveni in/ali so uveljavljeni v zadevni tretji državi; — da so v zadevni tretji državi v tradicionalni uporabi vsaj 10 let; — da se uporabljajo za eno ali več kategorij vina zadevne tretje države; — da predpisi tretjih držav niso taki, da bi z izrazom zavajali potrošnika. Poleg tega pa se nekateri tradicionalni izrazi, našteti v Prilogi III, lahko uporabljajo za označevanje vina z geografsko označbo in s poreklom iz tretje države v jeziku tretje države porekla ali v drugem jeziku, kadar se šteje, da je uporaba jezika, ki ni uradni jezik države, običajna za tradicionalni izraz, če je uporaba tega jezika predvidena v zakonodaji zadevne države in če je ta v neprekinjeni uporabi za ta tradicionalni izraz vsaj 25 let. Pri tem se smiselno uporabljajo člen 23 in odstavek 2, odstavek 3, drugi pododstavek odstavka 4 in odstavek 6(c) člena 24. V Prilogi III so za vsak tradicionalni izraz iz točke (ii) navedene zadevne države;

(f) imenom podjetja, če so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij. Smiselno se uporablja člen 25(1);

▼B

(g) ►M3 s podatki o polnjenju, če so pogoji za uporabo v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za vinarje v zadevni tretji državi, vključno s predpisi reprezentativnih trgovskih organizacij: ◄ (i) ali na proizvajalčevem gospodarstvu ali s strani skupine proizvajalcev ali v podjetju v regiji proizvodnje; (ii) ali v regiji proizvodnje, pod pogojem, da polnjenje poteka v regiji proizvodnje ali v podjetjih, ki so v njeni neposredni bližini, pod pogojem, da so v zadevni tretji državi predpisani pogoji uporabe.

2. Navedbe iz odstavka 1(a) in (b) se lahko uporabijo hkrati, pod pogojem, da najmanj 85 % proizvodov v mešanici, za katero veljajo te določbe, izvira iz sorte vinske trte in leta proizvodnje, ki so navedeni pri identifikaciji proizvodov, brez količin proizvodov, uporabljenih za kakršno koli slajenje.

▼M3 —————

▼M3

Člen 37 a

Reprezentativna trgovska organizacija‘ je organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, ki sprejmejo iste predpise in delujejo na istem vinogradniškem območju, če sta vanjo včlanjeni vsaj dve tretjini proizvajalcev na določenem območju, na katerem deluje, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega območja.

Zadevne tretje države Komisijo predhodno obvestijo o predpisih iz člena 12(1), 34(1) in 37(1). Tretje države tudi pošljejo seznam reprezentativnih trgovskih organizacij in njihovih članov, kakor je določeno v Prilogi IX.

Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo teh ukrepov.

Člen 37 b

Likersko vino, polpeneče vino, gazirano polpeneče vino, peneče vino

1. Za namene Priloge VII(A)(4) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 vsebuje nalepka likerskega vina, polpenečega vina in gaziranega polpenečega vina poleg obveznih navedb iz A(1) navedene priloge, ime uvoznika ali, če je bilo vino polnjeno v Skupnosti, ime polnilca.

V zvezi z navedbami iz prvega pododstavka se za proizvode, proizvedene v tretjih državah, smiselno uporablja člen 34(1)(a).

Smiselno se uporablja člen 38(2).

2. Z odstopanjem od Priloge VII(C)(3) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 so lahko vina iz tretjih držav poimenovana z izrazi „likersko vino“, „polpeneče vino“ ali „gazirano polpeneče vino“, če izpolnjujejo pogoje iz točk (d), (g) in (h) Priloge XI k Uredbi Komisije (ES) št. 883/2001 ( 24 ).

3. Peneča vina s poreklom iz tretje države iz tretje alinee Priloge VIII(E)(1) k Uredbi (EGS) št. 1493/1999 so navedena v Prilogi VIII k tej uredbi.

▼B







NASLOV VI

PREDPISI ZA LIKERSKA VINA, VINA BISER IN GAZIRANA VINA BISER

Člen 38

Obvezne navedbe

▼M3

1. Za namene Priloge VII(A)(4) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 vsebuje nalepka likerskega vina, polpenečega vina in gaziranega polpenečega vina poleg obveznih navedb iz A(1) navedene priloge, ime ali firmo in lokalno upravno območje države članice polnilca ali, pri posodah z nazivno prostornino več kakor 60 litrov, ime pošiljatelja. Pri polpenečem vinu se ime polnilca lahko nadomesti z imenom vinarja.

V zvezi z navedbami iz prvega pododstavka se za proizvode, proizvedene v Skupnosti, smiselno uporablja člen 15.

▼B

2. Izraz „gazirano vino biser“ iz Priloge VII(A)(2)(g) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se navede na nalepki, ki vsebuje obvezne navedbe iz navedene priloge. Ta izraz se dopolni z navedbo „proizvedeno z dodajanjem ogljikovega dioksida“ s črkami enakega tipa in velikosti, če iz izraza samega ni razvidno, da je bil dodan ogljikov dioksid.

Vse zgornje navedbe se navedejo v isti vrsti kakor prodajno poimenovanje ali v vrsti neposredno pod njim.

3. Za namene Priloge VII(A)(4) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 so lahko likerska vina in vina biser, proizvedena v Skupnosti, označena z geografsko označbo. V teh primerih je prodajno poimenovanje sestavljena iz:

(a) izraza „likersko vino“ ali „vino biser“;

(b) imena geografske enote;

(c) posebnega tradicionalnega izraza; če pa navedeni izraz vključuje prodajno poimenovanje proizvoda, slednjega ni treba ponoviti.

Države članice določijo posebne tradicionalne izraze za vina, proizvedena na njihovem ozemlju.

Člen 51 Uredbe (ES) št. 1493/1999, člen 28 te uredbe in določbe Uredbe (ES) št. 1493/1999 iz te uredbe, ki se nanašajo na zaščito imen namiznih vin z geografsko označbo, se smiselno uporabljajo za likerska vina in vina biser z geografsko označbo vina biser.

4. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, ki jih sprejmejo za izvajanje odstavka 3. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi objavo navedenih ukrepov.

5. Določbe tega člena ne veljajo za kakovostna likerska vina pdpo in kakovostna vina biser pdpo, urejena v naslovu III.

Člen 39

Neobvezne navedbe

1. Za namene Priloge VII(B)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko nalepke likerskih vin, vin biser in gaziranih vin biser s poreklom iz Skupnosti dopolnijo z naslednjim:

(a) imenom, naslovom in poklicem ene ali več oseb, ki so udeležene pri trženju; smiselno se uporabljajo določbe člena 15 te uredbe;

(b) tipom proizvoda, skladno s pravili države članice proizvajalke,

(c) posebno barvo, v skladu s pravili države članice proizvajalke; smiselno se uporabljajo določbe člena 17.

2. Za namene Priloge VII(B)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se lahko nalepke likerskih vin z geografsko označbo in vin biser z geografsko označbo s poreklom iz Skupnosti dopolnijo z naslednjim:

(a) letom proizvodnje; smiselno se uporabljajo določbe členov 18 in 20 te uredbe;

(b) imenom ene ali več sort vinske trte; smiselno se uporabljajo določbe členov 19 in 20;

(c) navedbami o osvojenih nagradah, kolajnah ali tekmovanjih; smiselno se uporabljajo določbe člena 21;

(d) navedbami o načinu pridobivanja ali postopku proizvodnje; smiselno se uporabljajo določbe člena 22;

(e) dodatnimi tradicionalnimi izrazi; smiselno se uporabljajo določbe členov 23 in 24;

(f) imenom podjetja; smiselno se uporabljajo določbe člena 25;

(g) navedbo, da je bil proizvod polnjen na proizvajalčevem gospodarstvu, s strani skupine proizvajalcev ali v podjetju v regiji proizvodnje; smiselno se uporabljajo določbe člena 26.

3. Odstavek 1, razen točke (b), in odstavek 2 ne veljata za kakovostna likerska vina pdpo in kakovostna vina biser pdpo, urejena v naslovu IV.

▼M3 —————

▼B







NASLOV VII

PREDPISI ZA PENEČA VINA IN GAZIRANA PENEČA VINA

Člen 41

Predpisi za gazirana peneča vina

Izraz „gazirano peneče vino“ iz Priloge VII(D)(2)(f) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se navede na nalepki, ki vsebuje obvezne navedbe iz navedene priloge. Ta izraz se dopolni z navedbo „proizvedeno z dodajanjem ogljikovega dioksida“ s črkami enakega tipa in velikosti, če iz izraza samega ni razvidno, da je bil dodan ogljikov dioksid.

Vse zgornje navedbe se navedejo v isti vrsti kakor prodajno poimenovanje ali v vrsti neposredno pod njim.

Člen 42

Opredelitev prodajalca

1. Šteje se, da je prodajalec iz druge alinee Priloge VIII(B)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 vsaka fizična ali pravna oseba, ki ni zajeta v opredelitvi izraza vinar in ima peneča ali gazirana peneča vina v svojem imenu zato, da jih da v promet za porabo. Ta opredelitev se uporablja tudi za združenja fizičnih ali pravnih oseb.

2. Določbe prvega pododstavka člena 15(1) se smiselno uporabljajo za navedbe iz Priloge VIII(B)(2) k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

Člen 43

Navedba geografske enote, ki ni določena regija

Imena geografskih enot, ki niso določene regije in so manjše od države članice, so navedena v Prilogi VII; ta imena se lahko uporabijo na nalepkah kakovostnih penečih vin s poreklom iz Skupnosti v skladu z drugo alineo Priloge VIII(E)(1) k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

▼M3 —————

▼B

Člen 45

Dodatne določbe

1. Določbe členov 23 in 24 se smiselno uporabljajo za peneča vina.

2. Določbe členov 29(2), 30 in 31(4) veljajo za kakovostna peneča vina pdpo.

Za namene druge alinee Priloge VIII(E)(12)(a) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 se za kakovostna peneča vina pdpo smiselno uporabljajo določbe člena 22.

3. Določbe naslovov III in IV, razen določb odstavkov 1 in 2, ne veljajo za kakovostna peneča vina pdpo.

▼M3

Člen 46

Sorte vinske trte „Pinot“

Pri penečih vinih, kakovostnih penečih vinih ali kakovostnih penečih vinih pdpo se lahko imena sort, uporabljena za dopolnitev poimenovanja proizvoda, in sicer „Pinot blanc“„Pinot noir“ ali „Pinot gris“ in ustrezna imena v drugih uradnih jezikih Skupnosti, nadomestijo s sopomenko „Pinot“.

▼B







NASLOV VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 47

Prehodne določbe

1. Proizvodi, urejeni s to uredbo, katerih opis in predstavitev sta skladna s predpisi, ki so veljali v času, ko so bili dani v promet, vendar niso več skladni z navedenimi predpisi zaradi začetka veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej prodajajo, dajejo v promet in izvažajo do porabe zalog.

▼M3

Nalepke in predpakirni materiali z navedbami, natisnjeni v skladu s predpisi, ki so veljali do začetka uporabe te uredbe, se lahko še naprej uporabljajo do 15. marca 2004.

▼B

2. Z odstopanjem od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1493/1999 se naslednje določbe uporabljajo samo še do ►M1 31. julij 2003 ◄ :

(a) Člen 15(2) in (7) Uredbe Sveta (EGS) št. 823/87 ( 25 );

(b) Uredba Sveta (EGS) št. 2392/89 ( 26 );

(c) Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 3895/91 ( 27 );

(d) Členi 8, 9 in 11 Uredbe Sveta (EGS) št. 2333/92 ( 28 );

(e) Člen 72 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 ( 29 ).

▼A1

3. Vino, grozdni mošt in peneče vino, ki so proizvedeni na Madžarskem do 1. maja 2004 in katerih opis in predstavitev ne ustreza Uredbi (ES) št. 1493/1999 ali tej Uredbi se lahko prodajajo, dajo na trg ali izvažajo, dokler zaloge niso izčrpane, vendar morajo ustrezati določbam o vinu, grozdnemu moštu in penečemu vinu, ki veljajo na Madžarskem pred tem datumom. Madžarska bo vzpostavila računalniško bazo, ki bo vključevala opis zalog in zaloge, ki so na razpolago v času pristopa.

▼B

Člen 48

Razveljavitve

1. Uredbe (EGS) št. 3201/90, (EGS) št. 3901/91 in (ES) št. 554/95 prenehajo veljati.

2. Uredbi (ES) št. 881/98 in (ES) št. 1608/2000 prenehata veljati.

Člen 49

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od ►M1 1. avgust 2003 ◄ , razen členov 19(3), 47(2) in 48(2), ki se začnejo uporabljati z dnem začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Pridržana uporaba nekaterih tipov steklenic iz člena 9(1)

1. „Flûte d'Alsace“: (a) tip: steklenica, narejena iz stekla, ki je sestavljena iz pokončnega cilindričnega telesa in dolgega vratu in ima približno naslednje dimenzije: skupna višina/premer na osnovni ploskvi = 5:1; višina cilindričnega dela = skupna višina/3; (b) vina, za katera je ta vrsta steklenice pridržana, pri vinih, proizvedenih iz grozdja, obranega na francoskem ozemlju, so kakovostna vina pdpo: — „Alsace“ ali „Vin d’Alsace“, „Alsace Grand Cru“, — „Crépy“, — „Château-Grillet“, — „Côtes de Provence“, rdeče in rosé, — „Cassis“, — „Jurançon“, „Jurançon sec“, — „Béarn“, „Béarn-Bellocq“, rosé, — „Tavel“, rosé. Omejitev uporabe takšnih steklenic velja samo za vina, proizvedena iz grozdja, obranega na francoskem ozemlju.

2. „Bocksbeutel“ ali „Cantil“: (a) tip: steklenica s kratkim vratom, trebušasta, vendar ploska po obliki; osnovna ploskev in prerez na točki največje konveksnosti sta elipsoidna: razmerje med dolgo in kratko osjo elipsoidnega prereza = približno 2:1; razmerje med višino konveksnega telesa in cilindričnim vratom steklenice = približno 2,5:1; (b) vina, za katera je pridržan ta tip steklenice: (i) Nemška kakovostna vina pdpo: — Franken, — Baden, — s poreklom iz Taubertala in Schupfergrunda, — s poreklom iz naslednjih delov lokalnega upravnega območja Baden-Baden: Neuweier, Steinbach, Umweg in Varnhalt; (ii) Italijanska kakovostna vina pdpo: — Santa Maddalena (St. Magdalener), — Valle Isarco (Eisacktaler), iz sort Sylvaner in Müller-Thurgau, — Terlaner, iz sorte Pinot bianco, — Bozner Leiten, — Alto Adige (Südtiroler), iz sort Riesling, Müller-Thurgau, Pinot nero, Moscato giallo, Sylvaner, Lagrein, Pinot bianco (Weissburgunder) in Moscato rosa (Rosenmuskateller), — Greco di Bianco, — Trentino, iz sorte Moscato; (iii) Grška vina: — Agioritiko, — Rombola Kephalonias, — vina z otoka Kefalonia, — vina z otoka Paros, — vina s Peloponeza; (iv) Portugalska vina: — vina rosé in samo tista druga kakovostna vina pdpo in „Vinho regional“, za katere se lahko dokaže, da so že bila pravilno in tradicionalno polnjena v steklenicah tipa „cantil“, preden so bila uvrščena med kakovostna vina pdpo in „Vinho regional“.

3. „Clavelin“: (a) tip: steklenica s kratkim vratom in vsebino 0,62 litra, sestavljena iz cilindričnega telesa s širokimi rameni, ki steklenici daje videz plitvosti, s približno naslednjimi dimenzijami: skupna višina/premer na osnovni ploskvi = 2,75; višina cilindričnega dela = skupna višina/2; (b) vina, za katera je pridržan ta tip steklenice: Francoska kakovostna vina pdpo: — Côte du Jura, — Arbois, — L’Etoile, — Château Chalon.

▼M13









PRILOGA II

Seznam sort vinske trte in njihovih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo ( 30 ) in se lahko uporabijo na nalepkah vin v skladu s členom 19(2)







Ime sorte ali njene sopomenke Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali ene od njenih sopomenk (1) 1 Agiorgitiko Grčija° 2 Aglianico Italija°, Grčija°, Malta° 3 Aglianicone Italija° 4 Alicante Bouschet Grčija°, Italija°, Portugalska°, Alžirija°, Tunizija°, Združene države°, Ciper°, Južna Afrika Opomba: Ime „Alicante“ se za označevanje vina ne uporablja samostojno. 5 Alicante Branco Portugalska° 6 Alicante Henri Bouschet Francija°, Srbija (8), Črna gora (8) 7 Alicante Italija° 8 Alikant Buse Srbija (6), Črna gora (6) 9 Auxerrois Južna Afrika°, Avstralija°, Kanada°, Švica°, Belgija°, Nemčija°, Francija°, Luksemburg°, Nizozemska°, Združeno kraljestvo° 10 Barbera Bianca Italija° 11 Barbera Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Hrvaška°, Mehika°, Slovenija°, Urugvaj°, Združene države°, Grčija°, Italija°, Malta° 12 Barbera Sarda Italija° 13 Blauburgunder Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (16-28-115), Avstrija (14-16), Kanada (16-115), Čile (16-115), Italija (16-115) 14 Blauer Burgunder Avstrija (13-16), Srbija (24-115), Črna gora (24-115), Švica 15 Blauer Frühburgunder Nemčija (58) 16 Blauer Spätburgunder Nemčija (115), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-28-115), Avstrija (13-14), Bolgarija (115), Kanada (13-115), Čile (13-115), Romunija (115), Italija (13-115) 17 Blaufränkisch Češka (55), Avstrija°, Nemčija, Slovenija (Modra frankinja, Frankinja), Madžarska, Romunija (22, 55, 67, 71) 18 Borba Španija° 19 Bosco Italija° 20 Bragão Portugalska° 21 Budai Madžarska° 22 Burgund Mare Romunija (17, 55, 67, 71) 23 Burgundac beli Srbija (136), Črna gora (136) 24 Burgundac Crni Hrvaška° 25 Burgundac crni Srbija (14-115), Črna gora (14-115) 26 Burgundac sivi Hrvaška°, Srbija°, Črna gora° 27 Burgundec bel Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija° 28 Burgundec crn Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-16-115) 29 Burgundec siv Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija° 30 Busuioacă de Bohotin Romunija 31 Cabernet Moravia Češka° 32 Calabrese Italija (90) 33 Campanário Portugalska° 34 Canari Argentina° 35 Carignan Blanc Francija° 36 Carignan Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija (38), Čile (38), Hrvaška°, Izrael°, Maroko°, Nova Zelandija°, Tunizija°, Grčija°, Francija°, Portugalska°, Malta° 37 Carignan Noir Ciper° 38 Carignane Avstralija (36), Čile (36), Mehika, Turčija, Združene države 39 Carignano Italija° 40 Chardonnay Južna Afrika°, Argentina (95), Avstralija (95), Bolgarija°, Kanada (95), Švica°, Čile (95), Češka°, Hrvaška°, Madžarska (41), Indija, Izrael°, Moldavija°, Mehika (95), Nova Zelandija (95), Romunija°, Rusija°, San Marino°, Slovaška°, Slovenija°, Tunizija°, Združene države (95), Urugvaj°, Srbija, Črna gora, Zimbabve°, Nemčija°, Francija, Grčija (95), Italija (95), Luksemburg° (95), Nizozemska (95), Združeno kraljestvo, Španija, Portugalska, Avstrija°, Belgija (95), Ciper°, Malta° 41 Chardonnay Blanc Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Madžarska (40) 42 Chardonnay Musqué Kanada° 43 Chelva Španija° 44 Corinto Nero Italija° 45 Cserszegi fűszeres Madžarska° 46 Děvín Češka° 47 Devín Slovaška 48 Duna gyöngye Madžarska 49 Dunaj Slovaška 50 Durasa Italija° 51 Early Burgundy Združene države° 52 Fehér Burgundi, Burgundi Madžarska (133) 53 Findling Nemčija°, Združeno kraljestvo° 54 Frâncușă Romunija 55 Frankovka Češka° (17), Slovaška (56), Romunija (17, 22, 67, 71) 56 Frankovka modrá Slovaška (55) 57 Friulano Italija 58 Frühburgunder Nemčija (15), Nizozemska° 59 Galbenă de Odobești Romunija 60 Girgenti Malta (61, 62) 61 Ghirgentina Malta (60, 62) 62 Girgentina Malta (60, 61) 63 Graciosa Portugalska° 64 Grasă de Cotnari Romunija 65 Grauburgunder Nemčija, Bolgarija, Madžarska°, Romunija (66) 66 Grauer Burgunder Kanada, Romunija (65), Nemčija, Avstrija 67 Grossburgunder Romunija (17, 22, 55, 71) 68 Iona Združene države° 69 Kanzler Združeno kraljestvo°, Nemčija 70 Kardinal Nemčija°, Bolgarija° 71 Kékfrankos Madžarska, Romunija (17, 22, 55, 67) 72 Kisburgundi kék Madžarska (115) 73 Korinthiaki Grčija° 74 Leira Portugalska° 75 Limnio Grčija° 76 Maceratino Italija° 77 Maratheftiko (Μαραθεύτικο) Ciper 78 Mátrai muskotály Madžarska° 79 Medina Madžarska° 80 Monemvasia Grčija 81 Montepulciano Italija° 82 Moravia dulce Španija° 83 Moravia agria Španija° 84 Moslavac Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (85), Srbija°, Črna gora° 85 Mozler Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (84) 86 Mouratón Španija° 87 Müller-Thurgau Južna Afrika°, Avstrija°, Nemčija, Kanada, Hrvaška°, Madžarska°, Srbija°, Črna gora°, Češka°, Slovaška°, Slovenija°, Švica°, Luksemburg, Nizozemska°, Italija°, Belgija°, Francija°, Združeno kraljestvo, Avstralija°, Bolgarija°, Združene države°, Nova Zelandija°, Portugalska 88 Muškát moravský Češka°, Slovaška 89 Nagyburgundi Madžarska° 90 Nero d’Avola Italija (32) 91 Olivella nera Italija° 92 Orange Muscat Avstralija°, Združene države° 93 Pálava Češka, Slovaška 94 Pau Ferro Portugalska° 95 Pinot Chardonnay Argentina (40), Avstralija (40), Kanada (40), Čile (40), Mehika (40), Nova Zelandija (40), Združene države (40), Turčija°, Belgija (40), Grčija (40), Nizozemska, Italija (40) 96 Pölöskei muskotály Madžarska° 97 Portoghese Italija° 98 Pozsonyi Madžarska (99) 99 Pozsonyi Fehér Madžarska (98) 100 Radgonska ranina Slovenija° 101 Rajnai rizling Madžarska (104) 102 Rajnski rizling Srbija (103-106-109), Črna gora (103-106-109) 103 Renski rizling Srbija (102-106-109), Črna gora (102-106-109), Slovenija° (104) 104 Rheinriesling Bolgarija°, Avstrija, Nemčija (106), Madžarska (101), Češka (112), Italija (106), Grčija, Portugalska, Slovenija (103) 105 Rhine Riesling Južna Afrika°, Avstralija°, Čile (107), Moldavija°, Nova Zelandija°, Ciper, Madžarska° 106 Riesling renano Nemčija (104), Srbija (102-103-109), Črna gora (102-103-109), Italija (104) 107 Riesling Renano Čile (105), Malta° 108 Riminèse Francija° 109 Rizling rajnski Srbija (102-103-106), Črna gora (102-103-106) 110 Rizling Rajnski Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°, Hrvaška° 111 Rizling rýnsky Slovaška° 112 Ryzlink rýnský Češka (104) 113 Santareno Portugalska° 114 Sciaccarello Francija° 115 Spätburgunder Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-16-28), Srbija (14-25), Črna gora (14-25), Bolgarija (16), Kanada (13-16), Čile, Madžarska (72), Moldavija°, Romunija (16), Italija (13-16), Združeno kraljestvo, Nemčija (16) 116 Štajerska belina Hrvaška°, Slovenija° 117 Subirat Španija 118 Terrantez do Pico Portugalska° 119 Tintilla de Rota Španija° 120 Tinto de Pegões Portugalska° 121 Torrontés riojano Argentina° 122 Trebbiano Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Kanada°, Ciper°, Hrvaška°, Urugvaj°, Združene države, Izrael, Italija, Malta 123 Trebbiano Giallo Italija° 124 Trigueira Portugalska 125 Verdea Italija° 126 Verdeca Italija 127 Verdelho Južna Afrika°, Argentina, Avstralija, Nova Zelandija, Združene države, Portugalska 128 Verdelho Roxo Portugalska° 129 Verdelho Tinto Portugalska° 130 Verdello Italija°, Španija° 131 Verdese Italija° 132 Verdejo Španija° 133 Weißburgunder Južna Afrika (135), Kanada, Čile (134), Madžarska (52), Nemčija (134, 135), Avstrija (134), Združeno kraljestvo°, Italija 134 Weißer Burgunder Nemčija (133, 135), Avstrija (133), Čile (133), Švica°, Slovenija, Italija 135 Weissburgunder Južna Afrika (133), Nemčija (133, 134), Združeno kraljestvo, Italija 136 Weisser Burgunder Srbija (23), Črna gora (23) 137 Zalagyöngye Madžarska° (1) Za zadevne države odstopanja iz te priloge veljajo samo pri vinih z geografsko označbo, ki so proizvedena v upravnih enotah, v katerih je bila, ko je ta uredba začela veljati, odobrena proizvodnja sort v skladu s predpisi, ki jih določijo zadevne države za proizvodnjo in predstavljanje navedenih vin. Legenda: izrazi v oklepajih: referenca sopomenke za sorto „°“: brez sopomenke izrazi s krepko pisavo: izrazi, ki niso napisani s krepko pisavo:

▼M7









PRILOGA III







Seznam tradicionalnih izrazov iz člena 24 Tradicionalni izrazi Zadevna vina Kategorija vina Jezik Datum, dodan k Prilogi III Zadevna tretja država ▼M12 BOLGARIJA Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29 Гарантирано наименование за произход (ГНП) (zajamčena označba porekla) vsa kakovostno vino pdpo, kakovostno biser vino pdpo, kakovostno peneče vino pdpo in kakovostno desertno vino pdpo bolgarski 2007 Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП) (zajamčena in kontrolirana označba porekla) vsa kakovostno vino pdpo, kakovostno biser vino pdpo, kakovostno peneče vino pdpo in kakovostno desertno vino pdpo bolgarski 2007 Благородно сладко вино (БСВ) (plemenito sladko vino) vsa kakovostno likersko vino pdpo bolgarski 2007 Izrazi iz člena 28 регионално вино (deželno vino) vsa namizno vino z geografsko označbo bolgarski 2007 Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23 Ново (mlado) vsa kakovostno vino pdpo namizno vino z geografsko označbo bolgarski 2007 Премиум (premium) vsa namizno vino z geografsko označbo bolgarski 2007 Резерва (reserva) vsa kakovostno vino pdpo namizno vino z geografsko označbo bolgarski 2007 Премиум резерва (reserva premium) vsa namizno vino z geografsko označbo bolgarski 2007 Специална резерва (posebna reserva) vsa kakovostno vino pdpo bolgarski 2007 Специална селекция (posebni izbor) vsa kakovostno vino pdpo bolgarski 2007 Колекционно (zbirka) vsa kakovostno vino pdpo bolgarski 2007 Премиум оук, или първо зареждане в бъчва (hrastovo premium) vsa kakovostno vino pdpo bolgarski 2007 Беритба на презряло грозде (pozna trgatev) vsa kakovostno vino pdpo bolgarski 2007 Розенталер (Rozentaler) vsa kakovostno vino pdpo bolgarski 2007 ▼M7 ČEŠKA Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29 pozdní sběr vsa kakovostno vino pdpo češki Dodatni tradicionalni izrazi iz člena 23 archivní víno vsa kakovostno vino pdpo češki panenské víno vsa kakovostno vino pdpo češki NEMČIJA Posebni tradicionalni izrazi iz člena 29 Qualitätswein vsa kakovostno vino pdpo nemški Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q