02006R0166 — SL — 01.01.2020 — 004.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 033 4.2.2006, str. 1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 166/2006

z dne 18. januarja 2006

o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavlja celovit register izpustov in prenosov onesnaževal na ravni Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Evropski RIPO“) v obliki javno dostopne elektronske baze podatkov ter določa pravila za njegovo delovanje z namenom izvajanja Protokola OZN-EKE o registrih izpustov in prenosov onesnaževal (v nadaljnjem besedilu „Protokol“) ter omogoča sodelovanje javnosti pri odločanju v zvezi z okoljem, kakor tudi prispeva k preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja okolja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in, v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso, njihova združenja, organizacije ali skupine;

2. „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ ali organe ali drugi pristojni subjekt ali subjekte, ki jih določijo države članice;

3. „naprava“ pomeni nepremično tehnološko enoto, v kateri poteka ena ali več dejavnosti iz Priloge I in katera koli druga z njo neposredno tehnično povezana dejavnost na istem kraju, ki bi lahko imela vpliv na izpuste ali onesnaževanje okolja;

4. „industrijski kompleks“ pomeni eno ali več naprav na istem kraju, ki jih upravlja ena sama fizična ali pravna oseba;

5. „kraj“ pomeni zemljepisno lego industrijskega kompleksa;

6. „upravljavec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzira industrijski kompleks ali, kadar je tako predvideno v nacionalni zakonodaji, na katero so bila prenesena odločilna ekonomska pooblastila v zvezi s tehničnim delovanjem industrijskega kompleksa;

7. „leto poročanja“ pomeni koledarsko leto, za katero je treba zbrati podatke o izpustih onesnaževal in njihovih prenosih izven kraja nastanka;

8. „snov“ pomeni kateri koli kemijski element in njegove spojine, z izjemo radioaktivnih snovi;

9. „onesnaževalo“ pomeni snov ali skupino snovi, ki so lahko škodljive za okolje ali zdravje ljudi zaradi svojih lastnosti in vnosa v okolje;

10. „izpust“ pomeni nameren ali nenameren, reden ali izreden vnos onesnaževal v okolje zaradi človekove dejavnosti, vključno z izlitji, emisijami, izpuščanji, injiciranjem, odstranjevanjem oziroma odlaganjem, ali odvajanjem prek kanalizacijskih sistemov, ki se ne zaključijo s čistilnimi napravami;

11. „prenos izven kraja nastanka“ pomeni prenos odpadkov, namenjenih za predelavo ali odstranitev, in onesnaževal v odpadnih vodah, namenjenih za obdelavo v čistilni napravi, izven meja industrijskega kompleksa;

12. „razpršeni viri“ pomenijo številne manjše ali difuzne vire, iz katerih se lahko onesnaževala izpuščajo v tla, zrak ali vodo in katerih skupni učinek na navedene medije je lahko precejšen ter za katere je zbiranje posameznih poročil nepraktično;

13. „odpadki“ pomenijo snovi ali predmete, kakor so opredeljeni v členu 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih ( 1 );

14. „nevarni odpadki“ pomenijo snovi ali predmete, kakor so opredeljeni v členu 1(4) Direktive 91/689/EGS;

15. „odpadna voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, odpadno vodo iz gospodinjstev in industrijsko odpadno vodo, kakor je opredeljena v členu 2(1), (2) in (3) Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode ( 2 ) in katere koli druge uporabljene vode, ki jo zaradi snovi ali predmetov, ki jih vsebuje, ureja pravo Skupnosti;

16. „odstranjevanje“ pomeni postopke, določene v Prilogi IIA k Direktivi 75/442/EGS;

17. „predelava“ pomeni postopke, določene v Prilogi IIB k Direktivi 75/442/EGS.

Člen 3

Vsebina Evropskega RIPO

Evropski RIPO vključuje informacije o:

(a) izpustih onesnaževal iz člena 5(1)(a), o katerih morajo poročati upravljavci industrijskih kompleksov, ki izvajajo dejavnosti, navedene v Prilogi I;

(b) prenosih odpadkov izven kraja nastanka iz člena 5(1)(b) in o onesnaževalih v odpadni vodi iz člena 5(1)(c), o katerih morajo poročati upravljavci industrijskih kompleksov, ki izvajajo dejavnosti, navedene v Prilogi I;

(c) izpustih onesnaževal iz razpršenih virov iz člena 8(1), kadar so na voljo.

Člen 4

Oblika in struktura

1. Komisija objavlja Evropski RIPO z agregiranimi in posameznimi podatki tako, da je izpuste in prenose mogoče iskati in prepoznati glede na:

(a) industrijski kompleks, vključno z njegovim matičnim podjetjem, kadar je to primerno, in njegovo zemljepisno lego, vključno s povodjem;

(b) dejavnost;

(c) pojavljanje na ravni posamezne države članice ali na ravni Skupnosti;

(d) onesnaževalo ali odpadke, kakor je ustrezno;

(e) posamezne okoljske medije (zrak, voda, tla), v katere se izpušča onesnaževalo;

(f) prenose odpadkov izven kraja nastanka in njihov namembni kraj, kakor je ustrezno;

(g) prenose onesnaževal v odpadnih vodah izven kraja nastanka;

(h) razpršene vire;

(i) lastnika ali upravljavca industrijskega kompleksa.

2. Evropski RIPO se oblikuje tako, da so v normalnih pogojih delovanja informacije ves čas in zlahka dostopne javnosti prek svetovnega spleta in drugih elektronskih medijev. Njegova oblika upošteva možnost bodoče širitve in vključuje vse podatke iz preteklih let poročanja, ki zajemajo vsaj deset preteklih let poročanja.

3. Evropski RIPO vključuje povezave do:

(a) nacionalnih registrov RIPO držav članic;

(b) drugih ustreznih, obstoječih in javno dosegljivih baz podatkov o vsebinah, povezanih z registri RIPO, vključno z nacionalnimi registri RIPO drugih pogodbenic Protokola in, kadar je to mogoče, z registri drugih držav;

(c) naslove spletnih strani industrijskih kompleksov, če te obstajajo in jih industrijski kompleksi prostovoljno navedejo.

Člen 5

Poročanje upravljavcev

1. Upravljavec vsakega industrijskega kompleksa, ki izvaja eno ali več dejavnosti iz Priloge I z zmogljivostjo nad vrednostmi zmogljivosti, opredeljenimi v Prilogi I, poroča pristojnemu organu letno o količinah, skupaj z navedbo, ali informacija temelji na meritvah, izračunih ali ocenah naslednjega:

(a) izpustov v zrak, vodo in tla katerega koli onesnaževala, opredeljenega v Prilogi II, ki presega mejno količino, opredeljeno v Prilogi II;

(b) prenosov nevarnih odpadkov izven kraja nastanka, ki presegajo 2 toni letno, ali nenevarnih odpadkov, ki presegajo 2 000 ton letno, za vse postopke predelave ali odstranjevanja, razen postopkov odstranjevanja obdelave v zemlji in globinskega injiciranja, navedenih v členu 6, ter z navedbo oznak „R“ ali „D“ glede na to, ali so odpadki namenjeni za predelavo ali odstranitev, v primeru čezmejnega pošiljanja nevarnih odpadkov pa ime in naslov predelovalca ali odstranjevalca odpadkov ter dejanskega kraja predelave ali odstranitve odpadkov;

(c) prenos odpadne vode, ki vsebuje katero koli onesnaževalo iz Priloge II in presega mejno količino, opredeljeno v stolpcu 1b Priloge II, na čistilno napravo izven kraja nastanka.

▼M2

Upravljavec vsakega industrijskega kompleksa, ki izvaja eno ali več dejavnosti, določenih v Prilogi I, z zmogljivostjo dejavnosti nad v njej navedenimi vrednostmi zmogljivosti, pristojnemu organu elektronsko posreduje informacije, potrebne za identifikacijo industrijskega kompleksa, v skladu z obliko iz člena 7(2), razen če so te informacije pristojnemu organu že na voljo.

▼B

V primeru podatkov z navedbo, da temeljijo na meritvah, izračunih ali ocenah, se navede analitska metoda in/ali metoda izračuna.

Izpusti iz Priloge II, o katerih se poroča v skladu s točko (a) tega odstavka, vključujejo vse izpuste iz vseh virov, vključenih v Prilogo I na kraju industrijskega kompleksa.

2. Informacije iz odstavka 1 vključujejo informacije o izpustih in prenosih, ki skupno nastanejo pri vseh namernih, nenamernih, rednih in izrednih dejavnostih.

Pri navajanju teh informacij upravljavci, kadar je to mogoče, posredujejo vse podatke, ki se nanašajo na nenamerne izpuste.

3. Upravljavci vsakega industrijskega kompleksa ustrezno pogosto zbirajo informacije, ki so potrebne, da se za vsak industrijski kompleks ugotovijo izpusti in prenosi izven kraja nastanka, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 1.

4. Pri pripravi poročila mora zadevni upravljavec uporabiti najboljše razpoložljive informacije, ki lahko vključujejo podatke o monitoringu, emisijske faktorje, masne bilance, posrednem monitoringu ali druge izračune, strokovne ocene in druge metode, skladne s členom 9(1) in mednarodno priznanimi metodologijami, če so na voljo.

5. Upravljavec vsakega zadevnega industrijskega kompleksa da na voljo pristojnim organom držav članic zapise podatkov, na podlagi katerih so bila izdelana poročila za obdobje petih let, ki začne teči ob izteku zadevnega leta poročanja. V teh zapisih je opisana tudi uporabljena metodologija zbiranja podatkov.

Člen 6

Izpusti v tla

O odpadkih, ki se odstranjujejo s postopki „obdelave v zemlji“ ali „globinskega injiciranja“, kakor so opredeljeni v Prilogi IIA k Direktivi 75/442/EGS, poroča kot o izpustu v tla samo upravljavec industrijskega kompleksa, iz katerega odpadki izhajajo.

Člen 7

Poročanje držav članic

1. Države članice glede na zahteve iz odstavkov 2 in 3 tega člena, določijo datum, do katerega morajo upravljavci predložiti pristojnemu organu vse podatke iz člena 5(1) in (2) ter informacije iz člena 5(3), (4) in (5).

▼M2

2. Države članice Komisiji vsako leto elektronsko predložijo poročilo, ki vsebuje vse podatke iz člena 5(1) in (2), v obliki in do datuma, ki ju Komisija določi z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2). Datum poročanja je vsekakor najpozneje 11 mesecev po izteku leta poročanja.

3. Službe Komisije, ki jim pomaga Evropska agencija za okolje, informacije, ki jih sporočijo države članice, vključijo v Evropski RIPO v enem mesecu od zaključka poročanja s strani držav članic v skladu z odstavkom 2.

▼B

Člen 8

Izpusti iz razpršenih virov

1. Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje v Evropski RIPO vključi informacije o izpustih iz razpršenih virov, kadar take informacije obstajajo in so jih države članice že poročale.

2. Informacije iz odstavka 1 so organizirane tako, da uporabnikom omogočajo iskanje in določitev izpustov onesnaževal iz razpršenih virov glede na ustrezno prostorsko disagregacijo ter vključujejo informacije o vrsti metodologije, uporabljene za pridobitev informacij.

▼M3

3. Kadar Komisija ugotovi, da podatkov o izpustih iz razpršenih virov ni, se nanjo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18a za dopolnitev te uredbe z začetkom poročanja o izpustih ustreznih onesnaževal iz enega ali več razpršenih virov ob uporabi mednarodno potrjenih metodologij, kadar je to primerno.

▼B

Člen 9

Zagotavljanje in presoja kakovosti

1. Upravljavci industrijskih kompleksov, za katere veljajo zahteve poročanja iz člena 5, zagotovijo kakovost informacij, ki jih poročajo.

2. Kakovost podatkov, ki jih poročajo upravljavci industrijskih kompleksov iz odstavka 1, presojajo pristojni organi zlasti glede njihove popolnosti, usklajenosti in verodostojnosti.

3. Komisija uskladi delo na področju zagotavljanja kakovosti in presoje kakovosti ob posvetovanju z odborom iz člena 19(1).

4. Komisija lahko sprejme smernice za spremljanje in poročanje o emisijah v skladu s postopkom iz člena 19(2). Te smernice so v skladu z mednarodno sprejetimi metodologijami, kadar je to primerno, in z drugo zakonodajo Skupnosti.

Člen 10

Dostop do informacij

1. Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje zagotovi, da je Evropski RIPO dostopen javnosti, z brezplačno objavo podatkov na svetovnem spletu v skladu s časovnim okvirom iz člena 7(3).

2. Če informacije, ki jih vsebuje Evropski RIPO, niso zlahka dostopne javnosti neposredno prek elektronskih medijev, zadevne države članice in Komisija izboljšajo elektronski dostop do Evropskega RIPO na mestih, dostopnih javnosti.

▼M2

Člen 11

Zaupnost

Kadar država članica meni, da so informacije zaupne v skladu s členom 4 Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ), je v poročilu iz člena 7(2) te uredbe za zadevno leto poročanja za vsak industrijski kompleks ločeno navedeno, katerih informacij ni mogoče objaviti in razlogi za to.

▼B

Člen 12

Udeležba javnosti

1. Komisija javnosti omogoči zgodnje in učinkovite možnosti sodelovanja v prihodnjem razvoju Evropskega RIPO, vključno z vzpostavljanjem institucij in usposabljanjem kadrov ter pripravo sprememb te uredbe.

2. Javnost ima možnost za predložitev ustreznih pripomb, informacij, analiz ali mnenj v razumnem času.

3. Komisija ustrezno upošteva takšne prispevke in javnost obvesti o rezultatih javne udeležbe.

Člen 13

Dostop do pravnega varstva

Dostop do pravnega varstva v zvezi z javnim dostopom do okoljskih informacij se zagotovi v skladu s členom 6 Direktive 2003/4/ES in, kjer so vključene institucije Skupnosti, v skladu s členi 6, 7 in 8 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ( 4 ).

Člen 14

Pisno navodilo

1. Komisija pripravi pisno navodilo za izvajanje Evropskega RIPO čim hitreje, vendar najpozneje štiri mesece pred začetkom prvega leta poročanja, in ob posvetovanju z odborom iz člena 19(1).

2. Pisno navodilo za izvajanje Evropskega RIPO obravnava zlasti naslednje:

(a) postopke poročanja;

(b) podatke, ki jih je treba poročati;

(c) zagotavljanje in presojo kakovosti;

(d) navedbo vrste zadržanih podatkov in razlogov za to, kadar gre za zaupne podatke;

(e) sklicevanje na metodologije vzorčenja in mednarodno priznane metode analize in določanja izpustov;

(f) navedbo matičnih podjetij;

(g) označevanje dejavnosti v skladu s Prilogo I k tej uredbi in k Direktivi 96/61/ES.

Člen 15

Ozaveščanje

Komisija in države članice spodbujajo ozaveščanje javnosti o Evropskem RIPO in zagotavljajo pomoč pri dostopu do Evropskega RIPO ter razumevanju in uporabi v njem vsebovanih informacij.

▼M2 —————

▼M3

Člen 18

Spremembe prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18a za spremembo prilog II in III za naslednja namena:

(a) prilagoditev prilog znanstvenemu ali tehničnemu napredku;

(b) prilagoditev prilog kot rezultat sprejetja kakršnih koli sprememb prilog k Protokolu na srečanju pogodbenic Protokola.

▼M3

Člen 18a

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(3) in člena 18 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. julija 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Prenos pooblastila iz člena 8(3) in člena 18 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje ( 5 ).

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 8(3) in člena 18, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

▼B

Člen 19

Postopek odbora

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, predvideno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

▼M3 —————

▼B

Člen 20

Kazni

1. Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2. Države članice uradno obvestijo Komisijo o navedenih določbah najpozneje leto dni po začetku veljavnosti te uredbe in brez odlašanja tudi o vseh poznejših spremembah navedenih določb.

Člen 21

Spremembe direktiv 91/689/EGS in 96/61/ES

1. Člen 8(3) Direktive 91/689/EGS se črta.

2. Člen 15(3) Direktive 96/61/ES se črta.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Dejavnosti







Št. Dejavnost Mejna vrednost zmogljivosti 1. Energetika (a) Rafinerije nafte in plina * (1) (b) Naprave za uplinjanje in utekočinjanje * (c) Termoelektrarne in druge kurilne enote Z vhodno toplotno močjo 50 megavatov (MW) (d) Koksarne * (e) Mlini za premog Z zmogljivostjo 1 tone na uro (f) Naprave za proizvodnjo proizvodov iz premoga in trdega brezdimnega goriva * 2. Proizvodnja in predelava kovin (a) Naprave za praženje ali sintranje kovinskih rud (vključno s sulfidnimi rudami) * (b) Naprave za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno s kontinuirnim litjem Z zmogljivostjo 2,5 tone na uro (c) Naprave za predelavo železa in jekla: (i) vroča valjarna Z zmogljivostjo 20 ton surovega jekla na uro (ii) kovačije s kladivi Z energijo 50 kilojoulov na kladivo, če uporabljena kalorična moč presega 20 MW (iii) nanašanje zaščitnih prevlek iz staljenih kovin Z vložkom 2 ton surovega jekla na uro (d) Livarne železa in jekla S proizvodno zmogljivostjo 20 ton na dan (e) Naprave: (i) za proizvodnjo surovih barvnih kovin iz rude, koncentratov ali sekundarnih surovin z metalurškimi, kemičnimi ali elektrolitskimi postopki * (ii) za taljenje barvnih kovin, vključno zlitin in produktov primernih za ponovno predelavo (iz postopkov rafinacije, vlivanja itd.) S talilno zmogljivostjo 4 ton na dan za svinec in kadmij ali 20 ton na dan za vse druge kovine (f) Naprave za površinsko obdelavo kovin in plastičnih mas z uporabo elektrolitskih ali kemičnih postopkov V delovnih kadeh s prostornino 30 m3 3. Nekovinska industrija (a) Podzemno rudarjenje in sorodne dejavnosti * (b) Dnevni kop in kamnolomi Če površina, kjer se dejansko izvaja izkopavanje, obsega 25 hektarov (c) Naprave za proizvodnjo: (i) cementnega klinkerja v rotacijskih pečeh S proizvodno zmogljivostjo 500 ton na dan (ii) apna v rotacijskih pečeh S proizvodno zmogljivostjo 50 ton na dan (iii) cementnega klinkerja ali apna v drugih pečeh S proizvodno zmogljivostjo 50 ton na dan (d) Naprave za proizvodnjo azbesta in za izdelavo azbestnih izdelkov * (e) Naprave za proizvodnjo stekla, vključno s steklenimi vlakni S talilno zmogljivostjo 20 ton na dan (f) Naprave za taljenje nekovin, vključno s proizvodnjo mineralnih vlaken S talilno zmogljivostjo 20 ton na dan (g) Naprave za izdelavo keramičnih izdelkov z žganjem, zlasti strešnikov, opek, ognjevarnih opek, ploščic, lončevine ali porcelana S proizvodno zmogljivostjo 75 ton na dan ali z zmogljivostjo peči 4 m3 in vložkom v posamezno peč 300 kg/m3 4. Kemična industrija (a) Naprave za proizvodnjo osnovnih organskih kemikalij na industrijski ravni, kot so: (i) enostavni ogljikovodiki (ciklični ali aciklični, nasičeni ali nenasičeni, alifatski ali aromatski) (ii) ogljikovodiki z vezanim kisikom, kakor so alkoholi, aldehidi, ketoni, karboksilne kisline, estri, acetati, etri, peroksidi, epoksidne smole (iii) ogljikovodiki z vezanim žveplom (iv) ogljikovodiki z vezanim dušikom, kakor so amini, amidi, nitroso-, nitro- ali nitratne spojine, nitrili, cianati, izocianati (v) ogljikovodiki z vezanim fosforjem (vi) halogenirani ogljikovodiki (vii) organokovinske spojine (viii) osnovne plastične mase (polimeri, sintetična vlakna in celulozna vlakna) (ix) sintetični kavčuk (x) organska barvila in pigmenti (xi) površinsko aktivne snovi * (b) Naprave za proizvodnjo osnovnih anorganskih kemikalij na industrijski ravni, kot so: (i) plini, kakor so amoniak, klor ali vodikov klorid, fluor ali vodikov fluorid, ogljikovi oksidi, žveplove spojine, dušikovi oksidi, vodik, žveplov dioksid, karbonilklorid (ii) kisline, kakor so kromova kislina, fluorovodikova kislina, fosforjeva kislina, dušikova kislina, klorovodikova kislina, žveplova kislina, oleum, žveplasta kislina (iii) baze, kakor so amonijev hidroksid, kalijev hidroksid, natrijev hidroksid (iv) soli, kakor so amonijev klorid, kalijev klorat, kalijev karbonat, natrijev karbonat, perborat, srebrov nitrat (v) nekovine, kovinski oksidi ali druge anorganske spojine, kakor so kalcijev karbid, silicij, silicijev karbid * (c) Naprave za proizvodnjo fosforjevih, dušikovih ali kalijevih gnojil (enostavnih ali sestavljenih) na industrijski ravni * (d) Naprave za proizvodnjo osnovnih sredstev za zaščito rastlin in biocidov na industrijski ravni * (e) Naprave, v katerih se uporabljajo kemični ali biološki postopki za industrijsko proizvodnjo osnovnih farmacevtskih izdelkov * (f) Naprave za industrijsko proizvodnjo eksplozivov in pirotehničnih sredstev * 5. Ravnanje z odpadki in odpadno vodo (a) Naprave za predelavo ali odstranjevanje nevarnih odpadkov Z zmogljivostjo 10 ton na dan (b) Naprave za sežiganje nenevarnih odpadkov na področju uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/76/ES z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov (2) Z zmogljivostjo 3 ton na uro (c) Naprave za odstranjevanje nenevarnih odpadkov Z zmogljivostjo 50 ton na dan (d) Odlagališča (razen odlagališč za inertne odpadke in odlagališč, ki so bila dokončno zaprta pred 16.7.2001 ali tistih, za katere se je iztekla faza upravljanja po zaprtju, ki jo zahtevajo pristojni organi v skladu s členom 13 Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (3)) Ki sprejmejo 10 ton odpadkov na dan ali s skupno zmogljivostjo 25 000 ton (e) Naprave za odstranjevanje ali predelavo živalskih trupov in živalskih odpadkov Z zmogljivostjo obdelave 10 ton na dan (f) Čistilne naprave za komunalne odpadne vode Z zmogljivostjo 100 000 populacijskih ekvivalentov (g) Neodvisno upravljane čistilne naprave za industrijsko odpadno vodo, ki opravljajo storitev čiščenja za eno ali več dejavnosti iz te priloge Z zmogljivostjo 10 000 m3 na dan (4) 6. Proizvodnja in predelava papirja in lesa (a) Industrijske naprave za proizvodnjo vlaknine iz lesa ali podobnih vlaknastih materialov * (b) Industrijske naprave za proizvodnjo papirja, kartonov in lepenke ter drugih proizvodov narejenih primarno iz lesa (kakor so iverne plošče, plošče iz stisnjenih vlaken in vezane lesene plošče) S proizvodno zmogljivostjo 20 ton na dan (c) Industrijske naprave za zaščito lesa in proizvodov iz lesa s kemikalijami S proizvodno zmogljivostjo 50 m3 ton na dan 7. Intenzivna živinoreja in ribogojstvo (a) Naprave za intenzivno rejo perutnine ali prašičev (i) S 40 000 mesti za perutnino (ii) Z 2 000 mesti za prašiče pitance (težje od 30 kg) (iii) S 750 mesti za plemenske svinje (b) Intenzivno ribogojstvo S proizvodno zmogljivostjo 1 000 ton na leto 8. Živalski in rastlinski proizvodi iz sektorja hrane in pijače (a) Klavnice Z zmogljivostjo zakola 50 ton na dan (b) Obdelava in predelava za proizvodnjo hrane in pijače iz: (i) živalskih surovin (razen mleka) S proizvodno zmogljivostjo 75 ton končnih izdelkov na dan (ii) rastlinskih surovin S proizvodno zmogljivostjo 300 ton končnih izdelkov na dan (povprečna četrtletna vrednost) (c) Obdelava in predelava mleka Z zmogljivostjo sprejetja 200 ton mleka na dan (povprečna letna vrednost) 9. Druge dejavnosti (a) Naprave za predhodno obdelavo (postopki, kakor so spiranje, beljenje, mercerizacija) ali barvanje vlaken ali tkanin Z zmogljivostjo obdelave 10 ton na dan (b) Naprave za strojenje kož Z zmogljivostjo obdelave 12 ton končnih izdelkov na dan (c) Naprave za površinsko obdelavo snovi, predmetov ali izdelkov z uporabo organskih topil, zlasti za apreturo, tiskanje, premazovanje, razmaščevanje, impregniranje proti vodi in drugo impregniranje, klejanje, barvanje in čiščenje Z zmogljivostjo porabe 150 kg na uro ali 200 ton na leto (d) Naprave za proizvodnjo ogljika (antracita) ali elektrografita s sežiganjem ali grafitizacijo * (e) Naprave za gradnjo, barvanje ali odstranjevanje barve z ladij Z zmogljivostjo za ladje, dolge 100 m (1) Zvezdica (*) pomeni, da ni mejne vrednosti, ki bi se uporabljala (poročati je treba za vse industrijske komplekse). (2) UL L 332, 28.12.2000, str. 91. (3) UL L 182, 16.7.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003. (4) Mejna vrednost zmogljivosti se glede na rezultate prvega kroga poročanja ponovno pregleda najpozneje do leta 2010.









PRILOGA II

Onesnaževala ( *1 )







Št. Številka CAS Onesnaževalo (1) Mejna količina izpustov (stolpec 1) v zrak (stolpec 1a) kg/leto v vodo (stolpec 1b) kg/leto v tla (stolpec 1c) kg/leto 1 74-82-8 Metan (CH4) 100 000 — (2) — 2 630-08-0 Ogljikov monoksid (CO) 500 000 — — 3 124-38-9 Ogljikov dioksid (CO2) 100 milijonov — — 4 Fluorirani ogljikovodiki (HFC) (3) 100 — — 5 10024-97-2 Dušikov oksid (N2O) 10 000 — — 6 7664-41-7 Amoniak (NH3) 10 000 — — 7 Nemetanske hlapne organske spojine (NMVOC) 100 000 — — 8 Dušikovi oksidi (NOx) kot NO2 100 000 — — 9 Perfluorirani ogljikovodiki (PFC) (4) 100 — — 10 2551-62-4 Žveplov heksafluorid (SF6) 50 — — 11 Žveplovi oksidi (SOx) kot SO2 150 000 — — 12 Celotni dušik — 50 000 50 000 13 Celotni fosfor — 5 000 5 000 14 Delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki (HCFC) (5) 1 — — 15 Klorofluoroogljikovodiki (CFC) (6) 1 — — 16 Haloni (7) 1 — — 17 Arzen in spojine (kot As) (8) 20 5 5 18 Kadmij in spojine (kot Cd) (8) 10 5 5 19 Krom in spojine (kot Cr) (8) 100 50 50 20 Baker in spojine (kot Cu) (8) 100 50 50 21 Živo srebro in spojine (kot Hg) (8) 10 1 1 22 Nikelj in spojine (kot Ni) (8) 50 20 20 23 Svinec in spojine (kot Pb) (8) 200 20 20 24 Cink in spojine (kot Zn) (8) 200 100 100 25 15972-60-8 Alaklor — 1 1 26 309-00-2 Aldrin 1 1 1 27 1912-24-9 Atrazin — 1 1 28 57-74-9 Klordan 1 1 1 29 143-50-0 Klordekon 1 1 1 30 470-90-6 Klorfenvinfos — 1 1 31 85535-84-8 Kloroalkani, C10-C13 — 1 1 32 2921-88-2 Klorpirifos — 1 1 33 50-29-3 DDT 1 1 1 34 107-06-2 1,2-dikloroetan (EDC) 1 000 10 10 35 75-09-2 Diklorometan (DCM) 1 000 10 10 36 60-57-1 Dieldrin 1 1 1 37 330-54-1 Diuron — 1 1 38 115-29-7 Endosulfan — 1 1 39 72-20-8 Endrin 1 1 1 40 Halogenirane organske spojine (kot AOX) (9) — 1 000 1 000 41 76-44-8 Heptaklor 1 1 1 42 118-74-1 Heksaklorobenzen (HCB) 10 1 1 43 87-68-3 Heksaklorobutadien (HCBD) — 1 1 44 608-73-1 1,2,3,4,5,6-heksaklorocikloheksan (HCH) 10 1 1 45 58-89-9 Lindan 1 1 1 46 2385-85-5 Mireks 1 1 1 47 PCDD + PCDF (dioksini + furani) (kot Teq) (10) 0,0001 0,0001 0,0001 48 608-93-5 Pentaklorobenzen 1 1 1 49 87-86-5 Pentaklorofenol (PCP) 10 1 1 50 1336-36-3 Poliklorirani bifenili (PCB) 0,1 0,1 0,1 51 122-34-9 Simazin — 1 1 52 127-18-4 Tetrakloroetilen (PER) 2 000 10 — 53 56-23-5 Tetraklorometan (TCM) 100 1 — 54 12002-48-1 Triklorobenzeni (TCB) (vsi izomeri) 10 1 — 55 71-55-6 1,1,1-trikloroetan 100 — — 56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloroetan 50 — — 57 79-01-6 Trikloroetilen 2 000 10 — 58 67-66-3 Triklorometan 500 10 — 59 8001-35-2 Toksafen 1 1 1 60 75-01-4 Vinilklorid 1 000 10 10 61 120-12-7 Antracen 50 1 1 62 71-43-2 Benzen 1 000 200 (kot BTEX) (11) 200 (kot BTEX) (11) 63 Bromirani difeniletri (PBDE) (12) — 1 1 64 Nonilfenol in nonilfenol etoksilati (NP/NPE) — 1 1 65 100-41-4 Etil benzen — 200 (kot BTEX) (11) 200 (kot BTEX) (11) 66 75-21-8 Etilen oksid 1 000 10 10 67 34123-59-6 Izoproturon — 1 1 68 91-20-3 Naftalen 100 10 10 69 Organo-kositrove spojine (kot celotni Sn) — 50 50 70 117-81-7 Di-(2-etilheksil) ftalat (DEHP) 10 1 1 71 108-95-2 Fenoli (kot celotni C) (13) — 20 20 72 Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAH) (14) 50 5 5 73 108-88-3 Toluen — 200 (kot BTEX) (11) 200 (kot BTEX) (11) 74 Spojine tributilkositra (15) — 1 1 75 Spojine trifenilkositra (16) — 1 1 76 Celotni organski ogljik (TOC) (kot celotni C ali KPK/3) — 50 000 — 77 1582-09-8 Trifluralin — 1 1 78 1330-20-7 Ksileni (17) — 200 (kot BTEX) (11) 200 (kot BTEX) (11) 79 Kloridi (kot celotni Cl) — 2 milijona 2 milijona 80 Klor in anorganske spojine (kot HCl) 10 000 — — 81 1332-21-4 Azbest 1 1 1 82 Cianidi (kot celotni CN) — 50 50 83 Fluoridi (kot celotni F) — 2 000 2 000 84 Fluor in anorganske spojine (kot HF) 5 000 — — 85 74-90-8 Vodikov cianid (HCN) 200 — — 86 Delci (PM10) 50 000 — — 87 1806-26-4 Oktilfenoli in oktilfenol etoksilati — 1 — 88 206-44-0 Fluoranten — 1 — 89 465-73-6 Izodrin — 1 — 90 36355-1-8 Heksabromobifenil 0,1 0,1 0,1 91 191-24-2 Benzo(g,h,i)perilen 1 (1) Če ni drugače določeno, se o vsakem onesnaževalu, opredeljenem v Prilogi II, poroča kot o skupni masi tega onesnaževala ali o skupni masi skupine, kadar je onesnaževalo skupina snovi. (2) Črtica (—) pomeni, da zadevni parameter in medij ne zahtevata poročanja. (3) Skupna masa fluoriranih ogljikovodikov: vsota HFC23, HFC32, HFC41, HFC4310mee, HFC125, HFC134, HFC134a, HFC152a, HFC143, HFC143a, HFC227ea, HFC236fa, HFC245ca, HFC365mfc. (4) Skupna masa perfluoriranih ogljikovodikov: vsota CF4, C2F6, C3F8, C4F10, c-C4F8, C5F12, C6F14. (5) Skupna vsota snovi vključno z njihovimi izomeri, navedenimi v skupini VIII Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000 z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (UL L 244, 29.9.2000, str. 1). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1804/2003 (UL L 265, 16.10.2003, str. 1). (6) Skupna vsota snovi vključno z njihovimi izomeri, navedenih v skupinah I in II Priloge I k Uredbi (ES) št. 2037/2000. (7) Skupna vsota snovi vključno z njihovimi izomeri, navedenih v skupinah III in VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 2037/2000. (8) O vseh kovinah se poroča kot o skupni masi elementa v vseh kemičnih oblikah, prisotnih v izpustu. (9) Halogenirane organske spojine, ki se lahko adsorbirajo na aktivno oglje, izražene kot klorid. (10) Izraženo kot I-TEQ. (11) O posameznih onesnaževalih je treba poročati, če je prekoračena mejna vrednost BTEX (vsota parametrov za benzen, toluen, etil benzen, ksilene). (12) Skupna masa naslednjih bromiranih difeniletrov: pentabromo difenileter, oktabromo difenileter in dekabromo difenileter. (13) Skupna masa fenola in enostavnih substituiranih fenolov, izražena kot skupni ogljik. (14) Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAH) se merijo za namen poročanja o izpustih kot benzo(a)piren (50-32-8), benzo(b)fluoranten (205-99-2), benzo(k)fluoranten (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)piren (193-39-5) (iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 229, 29.6.2004, str. 5)). (15) Skupna masa tributilkositrovih spojin, izražena kot masa tributilkositra. (16) Skupna masa trifenilkositrovih spojin, izražena kot masa trifenilkositra. (17) Skupna masa ksilenov (orto-ksilena, meta-ksilena, para-ksilena).

▼M2 —————