1989R2320 — SL — 26.05.2001 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 2320/89

z dne 28. julija 1989

o določitvi najnižjih zahtev glede kakovosti za breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku v okviru programa proizvodne pomoči

◄







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 426/86 z dne 24. februarja 1986 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1125/89 ( 2 ), in zlasti člena 6(4) Uredbe, ker je člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 426/86 vzpostavil program proizvodne pomoči za nekatere proizvode; ker člen 6(1)(b) določa, da se pomoč odobri samo za proizvode, ki izpolnjujejo minimalne zahteve za kakovost, ki jih je treba opredeliti; ker je cilj takšnih minimalnih zahtev za kakovost izogniti se proizvodnji proizvodov, po katerih ni povpraševanja, ali proizvodov, ki bi povzročili izkrivljenje razmer na trgu; ker morajo zahteve temeljiti na tradicionalnih, poštenih proizvodnih postopkih; ker je Uredba Komisije (EGS) št. 1290/85 ( 3 ) določila minimalne standarde kakovosti za breskve v sirupu; ker naj se določbe iz te uredbe prilagodijo tako, da se upošteva razširitev programa pomoči na breskve, konzervirane v naravnem sadnem soku, kot je bilo predvideno v zgoraj omenjeni Uredbi Sveta (EGS) št. 1125/89; ker naj se zaradi jasnosti tako prilagojene minimalne zahteve za kakovost določijo v novem besedilu; ker zahteve za kakovost, določene v tej uredbi, predstavljajo dopolnilna pravila za uporabo določb Uredbe Komisije (EGS) št. 1599/84 z dne 5. junija 1984 o podrobnih pravilih za uporabo programa proizvodne pomoči za predelano sadje in zelenjavo ( 4 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2260/89 ( 5 ); ker so ukrepi iz te uredbe v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







▼M1

Člen 1

Ta uredba določa najnižje zahteve glede kakovosti, ki jih morajo izpolnjevati konzervirane breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku, kakor so opredeljene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 449/2001.

▼B

Člen 2

Za proizvodnjo breskev v sirupu in/ali naravnem sadnem soku se uporabljajo samo breskve vrste Prunus persica L., razen nektarin. Surovina je sveža, zdrava, čista in primerna za predelavo.

Surovina se lahko ohladi pred uporabo za proizvodnjo breskev v sirupu.

Člen 3

1. Breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku je treba proizvesti v eni od oblik iz odstavka 2.

2. V tej uredbi se oblike opredelijo:

(a) „celo sadje“ pomeni celo, nerazkoščičeno sadje;

(b) „polovičke“ pomeni razkoščičeno sadje, po dolgem prerezano na dva, približno enaka dela;

(c) „četrtinke“ pomeni razkoščičeno sadje, prerezano na štiri približno enake dele;

(d) „rezine“ pomeni razkoščičeno sadje, prerezano na več kot štiri krhlje;

(e) „kocke“ pomeni razkoščičeno sadje, razrezano na kockaste dele.

3. Vsaka posoda z breskvami v sirupu in/ali naravnem sadnem soku vsebuje samo eno obliko breskev, sadje ali njegovi deli pa so dejansko skoraj enako veliki. V posodi ni nobene druge vrste sadja.

4. Barva breskev v sirupu je značilna za uporabljen tip. Šteje se, da imajo deli, ki so bili blizu koščične jamice ali so bili njen del in so po konzerviranju spremenili barvo, običajno značilno barvo.

Posode z breskvami v sirupu in/ali v naravnem sadnem soku ne smejo vsebovati enot z zelenimi deli.

5. Breskve v sirupu ne vsebujejo tujih materialov nerastlinskega izvora in nimajo tujega okusa in vonja. Sadje je mesnato in se lahko razlikuje v mehkosti, vendar ni niti preveč mehko niti preveč trdo.

6. Breskve v sirupu dejansko ne vsebujejo:

(a) tujih materialov rastlinskega izvora;

(b) lupine;

(c) poškodovanih enot.

Celo sadje, polovičke in četrtinke dejansko ne vsebujejo mehansko poškodovanih enot.

Člen 4

1. Šteje se, da so sadje ali delčki sadja skoraj enako veliki, kadar v posodi teža največje enote ne presega dvakratne teže najmanjše enote.

Če je v posodi manj kot 20 enot, se lahko ena enota ne upošteva. Pri določanju največje in najmanjše enote se razpadle enote ne upoštevajo.

2. V členu 3(4) se šteje, da so naslednje barve običajne za vrste:

— rumena, vključno s sortnimi vrstami, pri katerih je prevladujoča barva od svetlo rumene do močne rdeče oranžne barve,

— bela, vključno s sortnimi vrstami, pri katerih je prevladujoča barva od bele do rumeno bele barve.

3. Šteje se, da breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku ustrezajo členu 3(6), kadar niso presežene naslednje tolerance:







Oblika Celo sadje, polovičke in četrtinke Drugo Koščica ali koščični material Dve koščici Dve koščici Poškodovane enote 10 % po številu 1 500 gramov Mehansko poškodovane enote 5 % po številu Se ne uporablja Lupina 150 cm2 celotne površine 150 cm2 celotne površine Tuj material rastlinskega izvora 20 koščkov 20 koščkov

Dovoljene tolerance, ki niso določene s sklicevanjem na odstotek po številu, so določene na 10 kilogramov odcejene neto teže.

Pri celih breskvah v sirupu in/ali naravnem sadnem soku se koščice ne štejejo kot pomanjkljivost.

4. V odstavku 3:

(a) „koščica ali koščični material“ pomeni cele koščice ter trde in ostre delce. Delci koščice, ki so veliki največ 5 mm in nimajo ostrih konic ali robov, se ne upoštevajo. Šteje se, da so koščki koščic ena koščica, kadar: — je en košček večji od polovice koščice ali — so skupaj trije koščki;

(b) „poškodovane enote“ pomenijo sadje s spremenjeno barvo na površini ali pegami, ki se jasno razlikujejo od celotne barve in lahko prodrejo v meso, zlasti obtolčenine, pegavost in potemnelost;

(c) „mehansko poškodovane enote“ pomenijo enote, ki so razpadle v posamezne dele, šteje pa se, da so deli, ki so enako veliki kot je normalna velikost enote, ena enota ali enote, kadar je bilo obrezovanje pretirano, in vsebujejo hude zareze na površini enot, ki zelo odstopajo od zunanjega videza. Polovičke, ki niso prerezane po dolgem, se štejejo za mehansko poškodovane;

(d) „lupina“ pomeni lupino, ki se drži breskovega mesa, in prosto lupino v posodi;

(e) „tuj material rastlinskega izvora“ pomeni rastlinske materiale, ki za samo sadje niso pomembni ali so se prijeli na sveže sadje, vendar bi jih bilo treba med predelavo odstraniti, zlasti peclje ter listje in dele listja. Vendar pa se lupina in koščični material izključita.

Člen 5

1. Breskve in sirup in/ali naravni sadni sok zavzemajo vsaj 90 % prostornine posode, merjene z vodo.

2. Odcejena neto teža sadja je v povprečju vsaj enaka naslednjim odstotkom prostornine posode, merjene z vodo, izražene v gramih:







Oblika Posode z nominalno prostornino 425 ml ali več manj kot 425 ml Celo sadje 52 50 Polovičke 55 50 Četrtinke 58 50 Rezine 58 50 Kocke 58 55

3. Če se breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku pakirajo v steklene posode, se prostornina, merjena z vodo, zmanjša za 20 ml, preden se izračunajo odstotki iz odstavkov 1 in 2.

4. Vsaka posoda se označi z navedbo, ki določa datum in leto proizvodnje ter predelovalca. Oznako, ki je lahko v obliki kode, odobrijo pristojni organi v državi članici, kjer poteka proizvodnja, ti organi pa lahko sprejmejo dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Člen 6

Predelovalec dnevno in v enakomernih presledkih med predelovanjem preverja, da breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku ustrezajo zahtevam za pridobitev pomoči. Rezultati pregleda se evidentirajo.

Člen 7

Razveljavi se Uredba (EGS) št. 1290/85.

Člen 8

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. julija 1989.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.