1979L0923 — SL — 23.12.1991 — 001.004

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 30. oktobra 1979 o zahtevah glede kakovosti voda, primernih za lupinarje (79/923/EGS) (UL L 281, 10.11.1979, p.47)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 30. oktobra 1979

o zahtevah glede kakovosti voda, primernih za lupinarje

(79/923/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 100 in 235 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker varstvo in izboljšanje okolja zahtevata konkretne ukrepe za varstvo voda, vključno z vodami z življem lupinarjev, pred onesnaževanjem; ker je treba nekatere populacije lupinarjev varovati pred različnimi škodljivimi posledicami odvajanja onesnaževal v morje; ker programa ukrepov Evropskih skupnosti o okolju iz let 1973 ( 4 ) in 1977 ( 5 ) predvidevata, da se cilji kakovosti določijo skupno, pri čemer se določijo različne zahteve, ki jih mora okolje doseči, med drugim z opredelitvijo vrednosti parametrov za vodo, vključno z vodami z življem lupinarjev; ker lahko razlike med določbami v zvezi z zahtevami glede kakovosti voda za lupinarje, ki že veljajo ali so v pripravi v različnih državah članicah, ustvarijo neenake pogoje konkurence in tako neposredno vplivajo na delovanje skupnega trga; ker je zato treba približati zakonodajo na tem področju, kot predvideva člen 100 Pogodbe; ker je treba takšno približevanje zakonodaje dopolniti z ukrepi Skupnosti, katerih namen je na podlagi podrobnejše ureditve doseči enega od ciljev Skupnosti na področju varstva okolja in izboljšanja kakovosti življenja; ker je treba v ta namen predvideti določene posebne določbe; ker se je treba pri tem sklicevati na člen 235 Pogodbe, saj potrebna pooblastila niso bila predpisana s Pogodbo; ker bodo morale države članice za dosego ciljev te direktive določiti vode, za katere bo ta direktiva veljala, in mejne vrednosti, ki ustrezajo določenim parametrom; ker bodo tako določene vode morale ustrezati tem vrednostim v šest letih po določitvi teh voda; ker je treba za namen preverjanja zahtev glede kakovosti voda za lupinarje vzeti minimalno število vzorcev in opraviti meritve parametrov, določenih v Prilogi; ker se takšno vzorčenje lahko zmanjša ali prekine glede na rezultate meritev; ker so določene naravne okoliščine izven nadzora držav članic in je zato treba v določenih primerih omogočiti odstopanja od te direktive; ker lahko tehnični in znanstveni napredek zahteva hitro prilagajanje nekaterih zahtev, določenih v prilogah; ker je treba z namenom olajšanja uvedbe ukrepov v ta namen določiti postopek, s katerim se bo vzpostavilo tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo; ker mora takšno sodelovanje potekati preko Odbora za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljenega s členom 13 Direktive Sveta 78/659/EGS z dne 18. julija 1978 o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba varovati ali izboljšati, da omogočajo življenje ribam ( 6 ); ker ta direktiva sama po sebi ne more zagotoviti varstva potrošnikov proizvodov iz lupinarjev; ker je treba v ta namen Komisiji čim prej predložiti predloge, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva ureja kakovost voda, kjer živijo lupinarji, in se uporablja za tiste obalne vode in somornice, za katere države članice določijo, da jih je treba varovati ali izboljšati, da omogočajo življenje lupinarjem (školjke in polži) ter tako prispevajo k visoki kakovosti proizvodov iz užitnih lupinarjev.

Člen 2

Parametri, veljavni za določitev voda, ki jih določijo države članice, so navedeni v Prilogi.

Člen 3

1. Če so vrednosti parametrov podane v stolpcu G (priporočene vrednosti) ali I (mejne vrednosti), države članice za določene vode opredelijo vrednosti parametrov iz seznama v Prilogi. Pri tem upoštevajo opombe v obeh stolpcih.

2. Države članice ne določijo vrednosti, ki bi bile manj stroge od tistih v stolpcu I v Prilogi, in si prizadevajo doseči priporočene vrednosti v stolpcu G, pri čemer upoštevajo načelo iz člena 8.

3. Glede odvajanja odpadnih voda, ki vsebujejo „organohalogene snovi“ in „kovine“, se uporabljajo emisijski standardi, ki so jih določile države članice v skladu z Direktivo Sveta 76/464/EGS z dne 4. maja 1976 o onesnaženju zaradi odvajanja določenih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti ( 7 ), kot tudi cilji kakovosti in druge obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, posebej tiste glede vzorčenja.

Člen 4

1. Države članice določijo vode, primerne za lupinarje, prvič v dveh letih po notifikaciji te direktive.

2. Države članice lahko kasneje opravijo nadaljnje določitve teh voda.

3. Države članice lahko spremenijo določitev določenih voda, posebej zaradi nepredvidenih dejavnikov v času določitve, pri čemer upoštevajo načelo iz člena 8.

Člen 5

Države članice vzpostavijo programe, z namenom zmanjšati onesnaženje in zagotoviti, da določene vode v šest letih po v skladu s členom 4 opravljeni določitvi ustrezajo vrednostim, ki jih določijo države članice v skladu s členom 3, in opombami v stolpcih G in I Priloge.

Člen 6

1. Za namene izvajanja člena 5 se za določene vode šteje, da so v skladu z določbami te direktive, če bo minimalna pogostnost vzorčenja teh voda, določena v Prilogi, na istem merilnem mestu v obdobju 12 mesecev, skladalo z vrednostmi, ki so jih določile države članice v skladu s členom 3, in s pripombami v stolpcih G in I Priloge, in sicer:

— 100 % vzorcev za parametra „organohalogene snovi“ in „kovine“,

— 95 % vzorcev za parametra „slanost“ in „raztopljeni kisik“,

— 75 % vzorcev za vse ostale parametre, navedene v Prilogi.

Če je v skladu s členom 7(2) pogostnost vzorčenja za vse parametre v Prilogi, razen za „organohalogene snovi“ in „kovine“, nižja kot v Prilogi, so vsi vzorci skladni z zgoraj navedenimi vrednostmi in opombami.

2. Če se vrednosti parametrov, ki jih določijo države članice v skladu s členom 3, ali opombe v stolpcih G in I Priloge ne dosežejo zaradi nesreče, se le-te ne upoštevajo pri izračunu odstotkov, ki jih predvideva odstavek 1.

Člen 7

1. Pristojni organi v državah članicah izvajajo vzorčenja, katerih minimalna pogostnost je določena v Prilogi.

2. Če pristojni organ ugotovi, da je kakovost določenih voda opazno višja od tiste, ki bi izhajala iz vrednosti, določenih v skladu s členom 3, ter opomb v stolpcih G in I Priloge, lahko zmanjša pogostnost vzorčenja. Če voda ni onesnažena in ni tveganja za poslabšanje njene kakovosti, lahko zadevni pristojni organ odloči, da vzorčenje ni potrebno.

3. Če vzorčenje pokaže, da se vrednost, določena v skladu s členom 3, ali opomba v stolpcih G ali I Priloge ne upošteva, pristojni organ ugotovi, ali je to posledica naključja, naravnega pojava ali onesnaženja, ter sprejme ustrezne ukrepe.

4. Pristojni organ vsake države članice zlasti na podlagi lokalnih okoljskih pogojev določi natančno merilno mesto, oddaljenost od iztokov onesnaževal ter globino, pri kateri se vzorčuje.

5. Referenčne analizne metode, ki se uporabljajo za izračun vrednosti zadevnih parametrov, so določene v Prilogi. Laboratoriji, ki uporabljajo druge metode, zagotovijo, da so dobljeni rezultati enakovredni ali primerljivi s tistimi, ki so natančno določeni v Prilogi.

Člen 8

Izvajanje ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, ne sme pod nobenimi pogoji posredno ali neposredno povzročiti povečanja onesnaženosti obalnih voda in somornic.

Člen 9

Države članice lahko za določene vode kadarkoli določijo strožje vrednosti, kot so predvidene v tej direktivi. Določijo lahko tudi predpise za parametre, ki niso predvideni v tej direktivi.

Člen 10

Če namerava država članica določiti vodo, primerno za lupinarje, v neposredni bližini meje z drugo državo članico, se ti državi članici med seboj posvetujeta, da določita dele takšnih voda, za katere se lahko uporablja ta direktiva, in posledice, ki izhajajo iz skupnih ciljev kakovosti; te posledice po formalnih posvetovanjih opredeli vsaka zadevna država članica. Komisija lahko sodeluje pri teh posvetovanjih.

Člen 11

Države članice lahko odstopajo od te direktive v izjemnih vremenskih ali geografskih razmerah.

Člen 12

Spremembe priporočenih vrednosti G za parametre in analizne metode, vsebovanih v Prilogi, ki so potrebne zaradi prilagajanja tehničnemu in znanstvenemu napredku, sprejme odbor, ustanovljen s členom 13 Direktive 78/659/EGS v skladu s postopkom iz člena 14 Direktive.

Člen 13

Države članice za namen uporabe te direktive Komisiji posredujejo informacije o:

— vodah, določenih v skladu s členom 4(1) in (2), v obliki povzetka,

— spremembi določitev nekaterih voda v skladu s členom 4(3),

— predpisih, sprejetih zaradi uvedbe novih parametrov v skladu s členom 9.

Kadar država članica uporablja določbe člena 11, o tem takoj obvesti Komisijo ter navede razloge in predvideno trajanje takšnega stanja.

Na splošno država članica na utemeljeno zahtevo Komisije posreduje vse informacije, potrebne za uporabo te direktive.

Člen 14

▼M1

Države članice vsaka tri leta pošljejo Komisiji informacije o izvajanju te direktive v obliki področnega poročila, ki zajema tudi druge ustrezne direktive Skupnosti. To poročilo se pripravi na podlagi vprašalnika ali predlogov, ki jo pripravi Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 6 Direktive 91/692/EGS ( 8 ). Vprašalnik ali predlogi se pošljejo državam članicam šest mesecev pred začetkom obdobja, ki ga zajema poročilo. Poročilo se pošlje Komisiji v devetih mesecih po koncu triletnega obdobja, ki je zajeto v poročilu.

Prvo poročilo zajema obdobje od leta 1993 do vključno leta 1995.

Komisija objavi poročilo Skupnosti o izvajanju direktive v devetih mesecih po prejemu poročil držav članic.

▼B

Člen 15

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v dveh letih po njeni notifikaciji. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktive.

Člen 16

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA

KAKOVOST VODA Z ŽIVLJEM LUPINARJEV







Parameter G I Referenčne analizne metode Minimalna pogostnost vzorčenja in merjenja 1. pH enota pH 7 — 9 — elektrometrija merjeno in situ v času vzorčenja kvartalno 2. temperatura °C izpust, ki vpliva na vode za lupinarje, ne sme povzročiti dviga temperature za več kot 2 °C v primerjavi s tistimi vodami kjer izpusta ni bilo — termometrija Merjeno in situ v času vzorčenja kvartalno 3. barva (po filtraciji) mg Pt/l ►C1 izpust, ki vpliva na vode za lupinarje, ne sme povzročiti, da barva takšnih voda po filtraciji odstopa za več kot 100 mg Pt/l v primerjavi z barvo vode, kjer izpusta ni bilo ◄ . — filtrirati skozi membranski filter 0,45 μm fotometrična metoda z uporabo skale platina/kobalt kvartalno 4. suspendirane snovi mg/l izpust, ki vpliva na vode za lupinarje, ne sme povzročiti, da suspendirane snovi presežejo za več kot 30 % v primerjavi z vodo, kjer izpusta ni bilo. — filtracija skozi membranski filter 0,45 μm, sušenje pri 105 °C in tehtanje — centrifugiranje (vsaj pet minut, s povprečnim pospeškom 2 800 do 3 200 g), sušenje pri 105 °C in tehtanje kvartalno 5. slanost ‰ 12 do 38 ‰ — ≤ 40 ‰ — izpust, ki vpliva na vode za lupinarje, ne sme povzročiti, da slanost teh voda za več kot 10 % preseže slanost tistih, kjer izpusta ni bilo merjenje elektroprevodnosti mesečno 6. nasičenost z raztopljenimkisikom, % ≥ 80 % — ≥ 70 % (povprečna vrednost) — če posamezna meritev pokaže vrednost, manjšo od 70 %, se meritve ponovijo — posamezna meritev ne sme pokazati vrednosti pod 60 %, razen če ni škodljivih posledic za razvoj kolonij lupinarjev — Winklerjeva metoda — elektrokemična metoda mesečno, vsaj en vzorec mora biti reprezentativen za pogoje nizkih vsebnosti kisika na dan vzorčenja. Če obstaja možnost velikih dnevnih nihanj, se vzameta najmanj dva vzorca na dan 7. mineralna olja prisotnost mineralnih olj v vodah za lupinarje ne sme biti tolikšna, da: — tvori viden film na površini vode in/ali obloge na lupinarjih — ima škodljiv učinek na lupinarje vizualni pregled kvartalno 8. organohalogene snovi koncentracija vsake snovi v mesu lupinarjev mora biti omejena tako, da skladno s členom 1 prispeva k visoki kakovosti proizvodov iz lupinarjev koncentracija vsake snovi v vodah za lupinarje ali v mesu lupinarjev ne sme doseči ali preseči ravni, ki škodljivo vpliva na lupinarje in njihove ličinke plinska kromatografija po ekstrakciji s primernimi topili in čiščenju polletno 9. Kovine:



srebro Ag arzen As kadmij Cd krom Cr baker Cu živo srebro Hg nikelj Ni svinec Pb cink Zn mg/l koncentracija vsake snovi v mesu lupinarjev mora biti omejena tako, da skladno s členom 1 prispeva k visoki kakovosti proizvodov iz lupinarjev koncentracija vsake snovi v vodah za lupinarje ali v mesu lupinarjev ne sme preseči ravni, ki škodljivo vpliva na lupinarje in njihove ličinke upoštevati je treba sinergične vplive teh kovin atomska absorpcijska spektrometrija in, če je primerno, predhodno koncentriranje in/ali ekstrakcija polletno 10. fekalne koliformne bakterije /100 ml ≤ 300 v mesu lupinarjev in intervalvularni tekočini (1) metoda razredčenja s fermentacijo v tekoče substrate v vsaj treh cevkah in treh razredčitvah; subkulture pozitivnih tub preko medija potrditve, štetje po sistemu NVŠ (najbolj verjetno število), inkubacijska temperatura 44 °C ± 0, 5 °C kvartalno 11. snovi, ki vplivajo na okus lupinarjev koncentracije nižje od tiste, ki lahko poslabša okus lupinarjev če je sum na prisotnost teh snovi, pregled lupinarjev s pokušanjem 12. saksitoksin (ki ga proizvajajo dinoflagelati) (1) Dokler ni sprejeta Direktiva o varstvu potrošnikov proizvodov iz lupinarjev, je bistveno, da se ta vrednost upošteva za vode, primerne za užitne lupinarje. Kratice: G = smernica (priporočena vrednost) I = obvezno (mejna vrednost)