2002R2012 — SL — 28.06.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA SVETA (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, p.3)

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 2012/2002

z dne 11. novembra 2002

o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti tretjega odstavka člena 159 in člena 308 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ) ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ob upoštevanju resolucije Odbora regij ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) V primeru večje nesreče mora Skupnost izkazati solidarnost s prebivalstvom v zadevnih regijah z zagotovitvijo finančne pomoči, da prispeva k čim hitrejši vzpostavitvi običajnih pogojev za življenje v prizadetih regijah. To pomoč je treba uporabiti zlasti v primeru naravnih nesreč. (2) Obstoječi instrumenti ekonomske in socialne kohezije omogočajo financiranje preventivnih ukrepov in obnovo poškodovane infrastrukture. Vendar je treba predvideti tudi dodatni instrument, različen od obstoječih instrumentov Skupnosti, ki bo omogočal hitro in učinkovito ukrepanje Skupnosti, da bo brez odlašanja pomagala mobilizirati službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih za zadovoljevanje neposrednih potreb prebivalstva in kratkoročno obnovo poškodovane ključne infrastrukture, da se tako omogoči ponovni zagon gospodarskih dejavnosti v prizadetih regijah. (3) Evropska unija mora prav tako izkazati solidarnost z državami, ki se trenutno pogajajo o pristopu. Za razširitev te uredbe na te države se uporabi člen 308 Pogodbe. (4) Pomoč Skupnosti mora dopolnjevati ukrepe zadevnih držav in biti uporabljena za kritje dela javnih izdatkov, namenjenih za odpravljanje škode, ki jo je povzročila večja nesreča. (5) V skladu z načelom subsidiarnosti se mora pomoč tega instrumenta omejiti na večje nesreče, ki resno vplivajo na pogoje za življenje, naravno okolje ali gospodarstvo. (6) „Večja nesreča“ v smislu te uredbe pomeni vsako nesrečo, ki vsaj v eni zadevni državi povzroči pomembno škodo, izraženo v denarnem znesku ali odstotku bruto nacionalnega dohodka (BND). Za odobritev pomoči ob nesrečah, ki so sicer pomembne, vendar ne dosegajo zahtevanega minimuma, jo je v izjemnih okoliščinah mogoče odobriti, kadar je ista nesreča prizadela sosednjo državo, upravičeno do pomoči, ali kadar večji del prebivalstva v določeni regiji prizadene nesreča, ki resno in trajno vpliva na pogoje za življenje. (7) Ukrepanje Skupnosti ne sme razbremeniti odgovornosti tretjih oseb, ki so na podlagi načela „plača povzročitelj obremenitve“ v prvi vrsti odgovorne za škodo, ki so jo povzročile, ali odvrniti države članice ali Skupnosti od preventivnih ukrepov. (8) Ta instrument mora omogočati sprejemanje hitrih odločitev za čim hitrejšo dodelitev posebnih finančnih sredstev in njihovo uporabo. Upravni postopki morajo biti ustrezno prilagojeni in omejeni na nujno potrebni minimum. V ta namen so Evropski parlament, Svet in Komisija 7. novembra 2002 sklenili Medinstitucionalni sporazum o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka. (9) Za državo upravičenko pomoči je lahko zaželeno, da se v okviru svojega posebnega ustavnega, institucionalnega, pravnega ali finančnega sistema poveže z regionalnimi ali lokalnimi organi glede sklepanja in uporabe izvedbenih dogovorov; država upravičenka pomoči v vseh primerih ostaja odgovorna za izvedbo pomoči ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se podpirajo s sredstvi Skupnosti. (10) Podrobna pravila za uporabo tega instrumenta je treba prilagoditi nujnosti razmer. (11) Ukrepi, ki se financirajo s tem instrumentom, ne smejo za isti namen prejemati pomoči v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada ( 5 ), Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih ( 6 ), Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb ( 7 ), Uredbe Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski ( 8 ), Uredbe Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta predpristopnih strukturnih politik ( 9 ), Uredbe Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah srednje in vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju ( 10 ), Uredbe Komisije (ES) 2760/98 z dne 18. decembra 1998 o izvajanju programa o čezmejnem sodelovanju v okviru programa Phare ( 11 ), Uredbe Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči za države prosilke v okviru predpristopne strategije in o spremembi Uredbe (EGS) št. 3906/89 ( 12 ), Uredbe Sveta (ES) št. 555/2000 z dne 13. marca 2000 o izvajanju ukrepov v okviru predpristopne strategije za Republiko Ciper in Republiko Malto ( 13 ) ali Uredbe Sveta ES št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij ( 14 ); za škodo, ki se odpravlja z instrumenti Skupnosti ali mednarodnimi instrumenti za povračilo določene škode, se za isti namen ne sme prejeti pomoči po tem instrumentu. (12) Pri izvajanju finančne pomoči Skupnosti je potrebna največja preglednost in ustrezno spremljanje uporabe sredstev. (13) Potrebno je preudarno finančno poslovanje, da se zagotovi možnost ukrepanja Skupnosti, če se v istem letu zgodi več večjih nesreč. (14) V izjemnih primerih in ob upoštevanju razpoložljivosti finančnih sredstev tega finančnega instrumenta v letu, ko se zgodi nesreča, je treba predvideti možnost dodatnih nepovratnih sredstev tega instrumenta iz sredstev sklada za naslednje leto. (15) Določiti je treba skrajni rok za porabo odobrene finančne pomoči in predvideti, da države upravičenke upravičijo uporabo pomoči, ki so jo prejele. Prejeto pomoč, ki je bila naknadno izterjana od tretjih oseb ali je presegala končno vrednost škode, je treba vrniti. (16) Na podlagi izjemnih okoliščin so do pomoči tega instrumenta upravičene države, ki jih prizadenejo nesreče od poletja 2002 dalje. (17) Za zagotovitev hitre pomoč državam, ki so jih prizadele nedavne poplave, je sprejetje tega instrumenta zelo nujno; zato je treba odobriti izjemo glede šesttedenskega roka, ki ga imajo nacionalni parlamenti za preučitev po točki 3 dela I Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Ustanovi se Solidarnosti sklad Evropske unije, v nadaljnjem besedilu „sklad“, da se Skupnosti v izrednih razmerah pod pogoji iz te uredbe omogoči hitro, učinkovito in fleksibilno odzivanje.

▼M1

Člen 2

1. Na zahtevo države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu (v nadaljnjem besedilu: upravičena država), je pomoč iz sklada mogoče uporabiti ob pojavu resnih vplivov na pogoje za življenje, naravno okolje ali gospodarstvo v eni ali več regijah te upravičene države kot posledica večje ali regionalne naravne nesreče, ki se je zgodila na ozemlju te iste upravičene države ali sosednje upravičene države. Neposredna škoda, ki je neposredna posledica naravne nesreče, šteje kot del škode zaradi navedene naravne nesreče.

2. V tej uredbi „večja naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v upravičeni državi povzroči neposredno škodo, ocenjeno na več kot 3 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2011 ali več kot 0,6 % njenega BND.

3. V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, kadar je zadevna regija, v kateri se je zgodila naravna nesreča, ena od najbolj oddaljenih regij v smislu člena 349 Pogodbe o Evropski uniji, pomeni „regionalna naravna nesreča“ katero koli naravno nesrečo, ki povzroči neposredno škodo, višjo od 1 % BDP te regije.

Kadar naravna nesreča zadeva več regij na ravni 2 NUTS, se prag uporabi za povprečje BDP teh regij, določeno glede na delež skupne škode v vsaki regiji.

4. Pomoč iz sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je tudi večja naravna nesreča v sosednji upravičeni državi.

5. Za namene tega člena se uporabljajo usklajeni statistični podatki, ki jih zagotavlja Eurostat.

▼B

Člen 3

▼M1

1. Pomoč se zagotovi v obliki finančnega prispevka iz sklada. Za vsako naravno nesrečo se dodeli enkratni finančni prispevek upravičeni državi.

2. Cilj sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi, odvisno od vrste naravne nesreče, naslednjih bistvenih nujnih operacij in operacij za okrevanje:

(a) ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja;

(b) zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb prizadetega prebivalstva;

(c) zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine;

(d) ureditev prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli, po potrebi v skladu s eksosistemskimi pristopi, ter takojšnjo obnovo prizadetih naravnih predelov, da bi preprečili takojšnje učinke zaradi erozije tal.

V točki (a) „ponovna usposobitev“ pomeni obnovitev infrastrukture in naprav v stanje pred naravno nesrečo. Kadar zakonsko ni mogoče ali ekonomsko ni upravičeno vzpostaviti enakega stanja kot pred naravno nesrečo ali kadar država prejemnica sklene preseliti ali izboljšati funkcionalnost poškodovane infrastrukture ali naprave, da bi jo bolje zaščitila pred prihodnjimi naravnimi nesrečami, se lahko prispevki iz sklada namenijo za stroške obnove le do predvidenih stroškov vzpostavitve prvotnega stanja.

Stroške, ki so višji od stroškov iz drugega pododstavka, krije država prejemnica sama ali s prispevki iz drugih skladov Unije, kadar je to mogoče.

V točki (b) „začasna nastanitev“ pomeni nastanitev, ki traja toliko časa, da se prizadeto prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi.

3. Izplačila iz sklada so omejena na financiranje ukrepov za odpravljanje škode, proti kateri se ni mogoče zavarovati, in se jih vrne, če v skladu s členom 8(4) stroške odpravljanja škode pozneje krije tretja oseba.

▼M1

4. Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen odhodek operacije, razen če se v skladu z nacionalno zakonodajo o DDV ne povrne.

5. Tehnična pomoč za upravljanje, spremljanje, obveščanje in komuniciranje, reševanje pritožb ter nadzor in revizijo ni upravičena do finančnega prispevka iz sklada.

Stroški, povezani s pripravo in izvajanjem operacij iz odstavka 2, med drugim stroški v zvezi s ključnim strokovnim znanjem, so upravičeni kot del stroškov projekta.

6. Kadar je prihodek ustvarjen z operacijami iz odstavka 2 s finančnim prispevkom iz sklada, skupni finančni prispevek iz sklada ne presega skupnih neto stroškov nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki jih krije država prejemnica. Država prejemnica v ta namen vključi ustrezno izjavo v poročilo o izvajanju finančnega prispevka sklada v skladu s členom 8(3).

7. 1. oktobra vsako leto bi morala biti še vedno na voljo najmanj ena četrtina letnega zneska sklada, da bi se lahko krile potrebe, ki bi nastale do konca leta.

▼B

Člen 4

▼M1

1. Pristojni nacionalni organi upravičene države lahko čim prej in najpozneje v dvanajstih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predložijo vlogo za finančni prispevek iz sklada, pri čemer zagotovijo vsaj vse razpoložljive informacije o:

(a) skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila naravna nesreča, in posledicah za prizadeto prebivalstvo, gospodarstvo in okolje;

(b) ocenjenih stroških operacij iz člena 3(2);

(c) katerih koli drugih virih financiranja Unije;

(d) katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode;

(e) kratkem opisu izvajanja zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč, povezanega z naravo naravne nesreče.

▼M1

1a. V upravičenih primerih lahko pristojni nacionalni organi po izteku roka iz odstavka 1 predložijo dodatne informacije, da bi dopolnili ali posodobili svojo vlogo.

1b. Komisija pripravi navodila za uspešen dostop do sklada in njegovo uporabo. Navodila se pripravijo do 30. septembra 2014 in vsebujejo podrobne informacije o postopkih za pripravo vloge, vključno z zahtevami, da se informacije predložijo Komisiji. Navodila se objavijo na spletnih mestih zadevnih generalnih direktoratov Komisije, Komisija pa zagotovi, da so z njimi seznanjene upravičene države.

1c. V primeru naravne nesreče, ki se odvija postopoma, začne rok iz odstavka 1 teči od datuma, na katerega javni organi upravičene države prvič sprejmejo uradne ukrepe za odpravo posledic naravne nesreče, ali od datuma, ko razglasijo izredne razmere.

▼M1

2. Komisija na podlagi informacij iz odstavka 1 in morebitnih pojasnil upravičene države oceni, ali so pogoji za uporabo sklada izpolnjeni, in v okviru razpoložljivih finančnih sredstev čim prej, najpozneje pa v šestih tednih po prejemu vloge, in sicer od datuma prejema popolne vloge, pri čemer ni vštet čas, potreben za prevod, določi znesek morebitnega finančnega prispevka iz sklada.

Če Komisija v zvezi z naravno nesrečo iz področja uporabe te uredbe sprejme odločitev o finančnem prispevku iz sklada na podlagi vloge, prejete po 28. juniju 2014, lahko zavrne novo vlogo za finančni prispevek v zvezi z naravno nesrečo iste vrste ali zmanjša znesek, ki je na voljo, kadar je proti državi članici uveden postopek zaradi neizpolnitve obveznosti, Sodišče Evropske unije pa je izdalo dokončno sodbo, da zadevna država članica ni izvedla zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč, neposredno povezanega z naravo naravne nesreče, ki jo je prizadela.

Komisija na enak način obravnava vse vloge za finančni prispevek iz sklada.

3. Ko Komisija ugotovi, da so izpolnjeni pogoji za zagotovitev finančnega prispevka iz sklada, Evropskemu parlamentu in Svetu nemudoma predloži potrebne predloge za uporabo sredstev iz sklada in odobritev ustreznih odobritev. Ti predlogi vključujejo:

(a) vse razpoložljive informacije iz odstavka 1;

(b) vse druge pomembne informacije, ki jih ima Komisija;

(c) izkaz, da so pogoji iz člena 2 izpolnjeni, in

(d) utemeljitev predlaganih zneskov.

Odločitev o uporabi sklada skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet čim prej po predložitvi predloga Komisije.

Tako Komisija na eni strani kot Evropski parlament in Svet na drugi si prizadevajo čim bolj skrajšati čas, potreben za uporabo sredstev iz sklada.

4. Ko Evropski parlament in Svet dasta na voljo odobritve, Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o dodelitvi finančnega prispevka iz sklada ter državi prejemnici takoj in v enkratnem znesku izplača ta finančni prispevek. Če je bilo izplačano predplačilo v skladu s členom 4a, se izplača samo preostali znesek.

5. Obdobje upravičenosti odhodkov se začne z datumom nastanka prve škode iz odstavka 1. V primeru naravne nesreče, ki se odvija postopoma, se obdobje upravičenosti odhodkov začne z datumom, na katerega so javni organi upravičene države prvič sprejeli ukrepe, ali od datuma, ko so razglasili izredne razmere, kot je navedeno v odstavku 1c.

▼M1

Člen 4a

1. Ob predložitvi vloge Komisiji za finančni prispevek iz sklada lahko država članica zaprosi za izplačilo predplačila. Komisija predhodno oceni, ali vloga izpolnjuje pogoje iz člena 4(1), in preveri razpoložljivost proračunskih sredstev. Kadar so izpolnjeni navedeni pogoji in so na voljo zadostna sredstva, lahko Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o dodelitvi predplačila in ga nemudoma izplača, preden sprejme sklep iz člena 4(4). Izplačilo predplačila ne posega v končni sklep o uporabi sklada.

2. Znesek predplačila ne presega 10 % zneska pričakovanega finančnega prispevka in ni v nobenem primeru višji od 30 000 000 EUR. Ko se določi dokončni znesek finančnega prispevka, Komisija pred izplačilom razlike finančnega prispevka upošteva vsoto predplačila. Komisija izterja neupravičeno izplačana predplačila.

3. Vsakršno vračilo v splošni proračun Unije se izvede pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, oblikovanem v skladu s členom 78 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 ). Rok je zadnji dan drugega meseca, ki sledi izdaji naloga.

4. Pri sprejetju predloga splošnega proračuna Unije za določeno proračunsko leto Komisija, kadar je potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga uporabo sklada v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil in predlaga vnos ustreznih odobritev v splošni proračun Unije.

Proračunske ureditve se skladajo z zgornjimi mejami iz člena 10(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 ( 16 ).

▼M1

Člen 5

1. Izvedbeni akt, sprejet na podlagi člena 4(4), v svoji prilogi vsebuje podrobne določbe za izvajanje finančnega prispevka iz sklada.

Te določbe opisujejo zlasti vrsto in kraj izvajanja operacij, ki se na predlog upravičene države financirajo iz sklada.

2. Pred izplačilom finančnega prispevka iz sklada upravičeni državi, ki ni država članica, Komisija v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 ( 17 ) z navedeno državo sklene sporazum o prenosu pooblastil, ki vsebuje podrobne določbe za izvajanje finančnega prispevka iz sklada iz odstavka 1 ter določa obveznosti v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem tveganja naravnih nesreč.

3. Za izbiro posameznih operacij in izvajanje finančnega prispevka iz sklada je pristojna država prejemnica v skladu s to uredbo, zlasti členom 3(2) in (3), izvedbenim aktom iz člena 4(4) in, kadar je potrebno, sporazumom o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena.

4. Finančni prispevek iz sklada za državo članico se izvede v okviru deljenega upravljanja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Finančni prispevek iz sklada za upravičeno državo, ki ni država članica, se izvede v okviru posrednega upravljanja v skladu z navedeno uredbo.

5. Države prejemnice brez poseganja v odgovornost Komisije za izvrševanje splošnega proračuna Unije prevzamejo odgovornost za upravljanje operacij, ki jih podpira sklad, in finančni nadzor nad operacijami. Ukrepi, ki jih sprejmejo, vključujejo:

(a) preverjanje, da so bile upravljavske in kontrolne ureditve uvedene ter se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Unije po načelih dobrega finančnega poslovodenja;

(b) preverjanje, da se financirani ukrepi izvajajo pravilno;

(c) zagotavljanje, da so odhodki financirani na podlagi zanesljive spremne dokumentacije ter so pravilni in redni;

(d) preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti ter vračilo neupravičeno izplačanih zneskov skupaj z zamudnimi obrestmi, kadar je to primerno. Komisijo uradno obvestijo o takšnih nepravilnostih in jo redno obveščajo o poteku upravnih in pravnih postopkov.

6. Države prejemnice v skladu s členoma 59 in 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 imenujejo organe, pristojne za upravljanje in nadzor operacij, ki jih podpira sklad. Pri tem upoštevajo merila za notranje okolje, nadzorne dejavnosti, obveščanje in komuniciranje ter spremljanje. Države članice lahko imenujejo organe, ki so že imenovani v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 18 ).

Ti imenovani organi Komisiji ob predložitvi poročila in izjave iz člena 8(3) te uredbe zagotavljajo informacije iz člena 59(5) ali člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za celotno obdobje izvajanja.

7. Država prejemnica izvede potrebne finančne popravke, kadar je ugotovljena nepravilnost. Popravki države prejemnice zajemajo razveljavitev celotnega ali dela finančnega prispevka iz sklada. Država prejemnica izterja vse zneske, izgubljene zaradi ugotovljene nepravilnosti.

8. Komisija lahko brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvaja država prejemnica v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, opravi preglede na kraju samem v zvezi z operacijami, ki jih financira sklad. Komisija obvesti državo prejemnico, da bi dobila vso potrebno pomoč. Uradniki ali drugi uslužbenci zadevne države članice lahko sodelujejo pri takih pregledih.

9. Država prejemnica zagotovi, da je vsa spremna dokumentacija v zvezi z nastalimi odhodki na voljo Komisiji in Računskemu sodišču še tri leta po prenehanju pomoči iz sklada.

Člen 6

1. Država prejemnica je odgovorna za usklajevanje finančnega prispevka iz sklada z operacijami iz člena 3 na eni strani ter s pomočjo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Evropske investicijske banke ter drugih instrumentov Unije za financiranje na drugi strani.

2. Država prejemnica zagotovi, da se odhodki, povrnjeni v skladu s to uredbo, ne povrnejo prek drugih instrumentov Unije za financiranje, zlasti prek instrumentov kohezijske, kmetijske ali ribiške politike.

3. Škoda, ki se odpravlja v okviru instrumentov Unije ali mednarodnih instrumentov za povračilo določene škode, ni upravičena do pomoči iz sklada za isti namen.

Člen 7

Operacije, ki jih financira sklad, so skladne z določbami Pogodbe in instrumenti, sprejetimi na njeni podlagi, s politikami in ukrepi Unije, zlasti na področjih finančnega upravljanja, javnih naročil, varstva okolja, preprečevanja in obvladovanja tveganja naravnih nesreč, prilagajanja podnebnim spremembam ter po potrebi ekosistemskih pristopov, pa tudi z instrumenti predpristopne pomoči. Operacije, ki jih financira sklad, po potrebi prispevajo k uresničevanju ciljev Unije na teh področjih.

Člen 8

1. Finančni prispevek iz sklada se porabi v osemnajstih mesecih od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del finančnega prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene operacije, Komisija izterja od države prejemnice.

2. Države prejemnice si prizadevajo za vsako mogoče povračilo škode s strani tretjih oseb.

3. Država prejemnica najpozneje v šestih mesecih po izteku osemnajstmesečnega roka iz odstavka 1 predloži poročilo o izvajanju finančnega prispevka iz sklada z izjavo, ki utemeljuje odhodke, v kateri navede vse druge vire financiranja, ki ga je prejela za zadevne operacije, vključno s plačili zavarovalnine in povračili škode s strani tretjih oseb.

Poročilo o izvajanju podrobno navaja:

(a) preventivne ukrepe, ki jih je država prejemnica sprejela ali predlagala, da bi omejila prihodnjo škodo in v čim večjem obsegu preprečila ponovitev podobnih naravnih nesreč, vključno z uporabo strukturnih in investicijskih skladov Unije za ta namen;

(b) stanje pri izvajanju ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč;

(c) izkušnje, pridobljene na podlagi naravne nesreče, in sprejete ali predlagane ukrepe za zagotavljanje varstva okolja ter pripravljenosti na podnebne spremembe in naravne nesreče, in

(d) vse druge ustrezne informacije o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo naravne nesreče.

Poročilu o izvajanju je v skladu s členom 59(5) in členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 priloženo mnenje neodvisnega revizijskega organa, pripravljeno v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi, ki potrjuje, da izjava, ki utemeljuje odhodke, prikazuje verodostojno in pošteno sliko, ter da je finančni prispevek iz sklada zakonit in pravilen.

Komisija ob koncu tega postopka iz prvega pododstavka ustavi pomoč iz sklada.

4. Kadar stroške odpravljanja škode pozneje krije tretja oseba, Komisija od države prejemnice zahteva, da povrne ustrezni znesek finančnega prispevka iz sklada.

Člen 9

V vlogah za finančni prispevek iz sklada in izvedbenih aktih iz člena 4(4) ter sporazumu o prenosu pooblastil, poročilih in drugi povezani dokumentaciji so vsi zneski izraženi v eurih.

Zneski odhodkov, ki so nastali v nacionalnih valutah, se preračunajo v eure po menjalnih tečajih, objavljenih v seriji C Uradnega lista Evropske unije na dan, ko Komisija sprejme s tem povezani izvedbeni akt. Kadar na dan, ko Komisija sprejme s tem povezani izvedbeni akt, menjalni tečaj ni objavljen v Uradnem listu Evropske unije, se preračuna po povprečju mesečnih računovodskih tečajev, ki jih določi Komisija za navedeno obdobje. Ta enotni menjalni tečaj se uporablja v celotnem obdobju izvajanja finančnega prispevka iz sklada ter kot osnova za končno poročilo o izvajanju, izjavo o izvajanju in elemente finančnega prispevka, ki se zahtevajo v skladu s členom 59(5) ali členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

▼B

Člen 10

1. V izjemnih primerih in če preostala finančna sredstva, ki jih ima sklad na voljo v letu, ko se zgodi nesreča, ne zadostujejo za kritje zneska pomoči, za katerega organ za izvrševanje proračuna meni, da je potreben, lahko Komisija predlaga, da se razlika financira iz sredstev sklada za naslednje leto. Zgornjo mejo letnega proračuna sklada v letu, ko se zgodi nesreča, in v naslednjem letu je treba spoštovati v vsakem primeru.

▼M1

2. V primeru, da je zaradi novih elementov ocena nastale škode znatno nižja, država prejemnica Komisiji povrne ustrezni znesek finančnega prispevka iz sklada.

Člen 11

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi zaščito finančnih interesov Unije pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem ter z učinkovitimi pregledi, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo napačno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za revizijo na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe.

3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 19 ) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 20 ), da bi v zvezi s pogodbo Unije o financiranju odkril morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o prenosu pooblastil s tretjimi državami, pogodbe in sklepi o dodelitvi finančnega prispevka iz sklada, ki so sprejeti v okviru izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

▼B

Člen 12

Komisija do 1. julija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o dejavnostih sklada v preteklem letu. To poročilo vsebuje zlasti informacije v zvezi s členi 3, 4 in 8.

▼M1 —————

▼B

Člen 15

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.