1976L0895 — SL — 08.10.2007 — 027.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 23. novembra 1976 o določanju najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov v in na sadju in zelenjavi (76/895/EGS) (UL L 340, 9.12.1976, p.26)

spremenjena z:





spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 23. novembra 1976

o določanju najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov v in na sadju in zelenjavi

(76/895/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 43 in 100 te pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), ker je rastlinska pridelava v Evropski gospodarski skupnosti zelo pomembna, ker na donos iz pridelave nenehno vplivajo škodljivi organizmi živalskega ali rastlinskega izvora, pa tudi virusi, ker je brezpogojno nujno zaščititi rastline pred temi organizmi ne samo zaradi preprečevanja zmanjšanja donosa temveč tudi zaradi povečanja produktivnosti kmetijstva, ker je uporaba kemičnih pesticidov eden najpomembnejših načinov zaščite rastlin in rastlinskih proizvodov pred učinkom teh škodljivih organizmov, ker pa ti pesticidi ne nimajo samo ugodnega učinka na rastlinsko pridelavo, saj so večinoma toksične snovi ali pripravki z nevarnimi stranskimi učinki, ker veliko število teh pesticidov in njihovih metabolitov/presnovkov ali razkrojnih produktov lahko škoduje porabnikom rastlinskih proizvodov, ker se pesticidov ne sme uporabljati v okoliščinah, ki bi lahko predstavljale tveganje za ljudi ali živali, ker v nekaterih državah članicah obstajajo načini za odpravo tega tveganja; ker so nekatere od teh držav določile različne ravni za najvišjo dovoljeno vsebnost ostankov določenih pesticidov v ali na tretiranih rastlinah in rastlinskih proizvodih, ki jih je treba upoštevati, ko se take rastline in proizvodi dajejo v promet, ker razlike, ki obstajajo med državami članicami glede najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov, lahko prispevajo k ustvarjanju trgovinskih ovir in na ta način ovirajo prost pretok blaga v Skupnosti; ker je zato določene najvišje dovoljene ravni, ki jih države članice smejo uporabljati, treba določiti, ker je pri določanju navedenih najvišjih dovoljenih ravni treba uskladiti zahteve rastlinske pridelave in potrebo po varovanju zdravja ljudi in živali, ker je na začetku treba določiti najvišje dovoljene ravni za ostanke nekaterih pesticidov v in na sadju in zelenjavi ob upoštevanju dejstva, da sta sadje in zelenjava večinoma namenjena za prehrano ljudi in, priložnostno, za živalsko krmo; ker morajo biti najvišje dovoljene ravni najnižje možne, ker je v vsej Skupnosti treba zagotoviti prost promet s proizvodi z ravnijo ostankov določenih pesticidov, ki je nižja ali enaka najvišjim dovoljenim, ki so določene v Prilogi II; ker bi državam članicam hkrati moralo biti dovoljeno, da na svojem ozemlju brez razlikovanja in v primerih, ko to ocenjujejo za upravičeno, omogočijo promet s proizvodi, ki imajo višjo vsebnost od navedenih najvišjih ravni bodisi, da zanje določijo najvišje dovoljene ravni ali pa, da se vzdržijo in jih ne določijo, ker določb te direktive ni treba uporabljati za sadje iz zelenjavo, namenjeno za izvoz v tretje države, ker bi se kljub temu najvišje dovoljene ravni iz Priloge II nepričakovano lahko izkazale za nevarne zdravju ljudi in živali; ker naj bi v takem primeru državam članicam bilo dovoljeno začasno znižati te ravni, ker je v takem primeru primerno vzpostaviti tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo v okviru Stalnega odbora za zaščito rastlin, ker, ko države članice določijo najvišje dovoljene ravni vsebnosti za proizvode, ki se prodajajo na njihovem ozemlju, bi se z uradnimi kontrolami, najmanj z vzorčenjem, morale prepričati, da se navedene ravni tudi upoštevajo, ker bi bilo uradne kontrole v takem primeru treba izvajati z metodami vzorčenja in preskusnimi metodami, veljavnimi na ravni Skupnosti, ker je določanje metod vzorčenja in preskusnih metod strokovni in znanstveni izvedbeni ukrep; ker, da bi omogočili sprejetje tega ukrepa, je treba predpise v zvezi z vzorci in preskusi predpisati s postopkom, ki vzpostavlja tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo v okviru Stalnega odbora za zaščito rastlin, ker naj bi bila vsaka sprememba prilog, glede na njihovo strokovno naravo, lažja s pospešenim postopkom, SPREJEL TO DIREKTIVO:







▼M9

Člen 1

1. Ta direktiva se nanaša na proizvode, namenjene za prehrano ljudi ali, v izjemnih primerih, živalsko prehrano, podanih v številkah Skupne carinske tarife v Prilogi I, in na proizvode, v ali na katerih so najdeni ostanki pesticidov, navedeni v Prilogi II.

2. Ta direktiva se uporablja tudi za iste proizvode po sušenju ali predelavi ali po vključitvi v sestavljena živila, v primeru če lahko vsebujejo določene ostanke pesticidov.

3. Ta direktiva se uporablja brez poseganja v Direktivo Komisije 91/321/EGS z dne 14. maja 1991 o predpisih za otroško hrano ( 3 ) in Direktivo Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke ( 4 ). Vendar se, dokler niso določene najvišje dovoljene vrednosti v skladu z določbami člena 6 Direktive 91/321/EGS ali člena 6 Direktive 96/5/ES, za te proizvode uporabljajo določbe člena 5a(1) in (3) do (6) te direktive.

Člen 2

V tej direktivi:

1. „ostanki pesticidov“ pomenijo ostanke pesticidov, in njihovih metabolitov ter njihove razpadne in reakcijske produkte, kakor so opredeljeni v Prilogi II in so prisotni v ali na proizvodih iz člena 1;

2. „dati v obtok“ pomeni predajo katerih koli pridelkov, ne glede na to, ali se prištevajo med proizvode iz člena 1.

▼B

Člen 3

1. Države članice na svojem ozemlju ne smejo prepovedati ali ovirati dajanja proizvodov iz člena 1 na trg z utemeljitvijo, da vsebujejo ostanke pesticidov, če količina teh ostankov ne presega najvišjih dovoljenih ravni, predpisanih v Prilogi II.

2. Države članice lahko, v primerih, kadar to ocenjujejo za utemeljeno, dovolijo dajanje proizvodov, navedenih v členu 1, v promet znotraj svojega ozemlja, če je vsebnost ostankov pesticidov višja od predpisanih v Prilogi II.

3. Države članice o vsakem izvajanju odstavkov 1 in 2 obvestijo druge države članice in Komisijo.

Člen 4

▼M9

1. Kadar država članica meni, da je zaradi novih podatkov ali vnovične presoje obstoječih podatkov o najvišji dovoljeni vrednosti, ki je določena v Prilogi II, ogroženo zdravje ljudi ali živali, za kar se zahteva hitro ukrepanje, lahko država članica začasno zniža najvišjo dovoljeno vrednost na svojem ozemlju. V tem primeru mora nemudoma obvestiti druge države članice in Komisijo o sprejetih ukrepih, skupaj s priloženo izjavo o njenih razlogih.

▼B

2. V skladu s proizvodi, določenimi v členu 8, se države članice odločijo, ali je treba najvišje dovoljene ravni, določene v Prilogi II, spremeniti. Država članica lahko do dneva, ko Svet in Komisija sprejmeta odločitev v skladu z zgoraj omenjenim postopkom, zadrži ukrepe, ki jih je izvajala.

▼M9

Člen 5

Spremembe prilog I in II, ki so plod razvoja znanstvenega in tehničnega napredka, se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 7. Pri določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov se mora še zlasti upoštevati ustrezna ocena tveganja z vnosom hrane ter število in kakovost razpoložljivih podatkov.

▼M9

Člen 5a

1. Za namene tega člena je država članica izvora opredeljena kot država članica, na ozemlju katere je proizvod iz člena 1(1) in (2) bodisi zakonito proizveden in se trži ali je dan v prosti obtok; namembna država članica pa kot država članica, na ozemlje katere je tak proizvod uvožen in dan v obtok za vse dejavnosti, razen za tranzit v drugo državo članico ali tretjo državo.

2. Države članice uvedejo stalne ali začasne ureditve za določitev najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov, za proizvode iz člena 1(1) in (2), ki so pripeljani na njihova ozemlja iz države članice izvora, kjer ni določene najvišje dovoljene vrednosti ostankov za tovrstne proizvode v skladu z določbami člena 5, pri čemer upoštevajo dobro kmetijsko prakso v državi članici izvora, in hkrati pogoje, potrebne za varovanje zdravja potrošnikov.

3. Kadar

— ni določena najvišja dovoljena vrednost ostanka za proizvode iz člena 1(1) in (2), v skladu s členom 5, in

— je proizvod, v katerem niso presežene najvišje dovoljene vrednosti ostankov, ki jih uporablja država članica izvora, v namembni državi članici izpostavljen ukrepom, ki imajo za posledico prepoved ali omejitev pri dajanju v obtok na podlagi tega, da proizvod vsebuje ostanke pesticidov, ki presegajo najvišjo dovoljeno vrednost ostanka, veljavno v namembni državi članici, in

— je namembna država članica uvedla nove najvišje dovoljene vrednosti ostankov ali spremenila najvišje dovoljene vrednosti, določene v njeni zakonodaji, ali uvedla spremembe pri nadzoru, ki so neskladne in/ali pristranske v primerjavi s tistimi, ki jih uporablja v domači proizvodnji, ali ko se najvišja dovoljena vrednost ostankov, ki jo uporablja namembna država članica, precej razlikuje od odgovarjajočih najvišjih dovoljenih vrednosti, ki so jih določile druge države članice, ali najvišja dovoljena vrednost ostanka namembne države članice pomeni nesorazmerno raven varovanja v primerjavi z ravnijo varovanja, ki jo ta država članica uporablja za pesticide, ki predstavljajo podobna tveganja oziroma za podobne kmetijske proizvode ali živila,

se uporabijo naslednje izredne določbe:

(a) namembna država članica posreduje sprejete ukrepe drugi zadevni državi članici in Komisiji v 20 dneh od začetka njihovega izvajanja. Uradno obvestilo vključuje primere, na katere se informacije nanašajo;

(b) na podlagi uradnega obvestila iz (a), obe zadevni državi članici nemudoma navežeta stike zato, da s pomočjo sporazumnih ukrepov odpravita, kadar koli je to mogoče, prepovedni ali omejevalni učinek ukrepov, ki jih je sprejela namembna država članica; državi članici druga drugi predložita vse zahtevane informacije. V treh mesecih po uradnem obvestilu iz (a), zadevni državi članici obvestita Komisijo o rezultatih stikov in zlasti o ukrepih, ki jih nameravata uporabiti, če sploh katerih, vključno z najvišjo dovoljeno vrednostjo ostankov, o kateri sta se sporazumeli. Država članica izvora obvesti druge države članice o rezultatih teh stikov;

(c) Komisija nemudoma predloži zadevo Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin in, če je le mogoče, predloži tudi predvideni predlog za določitev začasne najvišje dovoljene vrednosti ostanka v Prilogi II, ki se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 7. V svojem predlogu Komisija upošteva tehnična in znanstvena spoznanja o tem vprašanju in zlasti podatke, ki jih predložijo zainteresirane države članice, še posebej presojo o toksičnosti in ocenjene ADI, dobro kmetijsko prakso in podatke iz poskusov, ki jih je država članica izvora uporabila pri določitvi najvišje dovoljene vrednosti ostanka, skupaj z razlogi, ki jih poda namembna država članica o izbiri zadevnih ukrepov. Obdobje veljavnosti začasne najvišje dovoljene vrednosti je določeno v sprejetem pravnem aktu in ne sme preseči štiri leta. To obdobje je lahko povezano s časom, v katerem predloži država članica izvora in/ali druge zainteresirane države članice podatke iz poskusov, ki jih zahteva Komisija za določitev najvišjih dovoljenih vrednosti ostanka v skladu s členom 5. Na njihovo zahtevo morajo biti Komisija in države članice stalno obveščene o poteku zastavljenih poskusov.

4. Vsak ukrep, določen v odstavkih 2 ali 3, sprejme država članica ob upoštevanju svojih obveznosti po Pogodbi, zlasti iz členov 30 do 36 Pogodbe.

5. Direktiva Sveta 83/189/EGS z dne 28. marca 1983 o določitvi postopka za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov ( 5 ) se ne uporablja pri ukrepih, ki so jih sprejele in priglasile države članice v skladu z odstavkom 3 tega člena.

6. Podrobni ukrepi za izvajanje postopka iz tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 8.

▼B

Člen 6

1. Države članice storijo vse, kar je potrebno, da zagotovijo skladnost z vsemi najvišjimi dovoljenimi ravnmi, določenimi v skladu s to direktivo, tako da izvajajo naključne kontrole.

2. Države članice storijo vse, kar je potrebno, da zagotovijo, kadar je proizvode iz člena 1 treba preverjati, kot je predpisano v odstavku 1, izvajanje vzorčenja in kakovostnih ter količinskih preskusov zaradi identifikacije in ocenjevanja količine ostankov pesticidov, po postopkih in metodah, ki bodo določeni skladno s postopkom, predpisanim v členu 7.

▼M16

Člen 7

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 ( 6 ).

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 7 )

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 8

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša petnajst dni.

Člen 8a

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼M9

Člen 9

1. Ta direktiva se uporablja za proizvode iz člena 1, namenjene za izvoz v tretje države. Vendar se najvišje dovoljene vrednosti ostankov pesticidov, določene v skladu s to direktivo, ne uporabljajo za proizvode, tretirane pred izvozom, kjer se lahko zadovoljivo dokaže, da:

(a) namembna tretja država zahteva posebno tretiranje s pesticidi z namenom preprečiti vnos škodljivih organizmov na njihovo ozemlje; ali

(b) je tretiranje potrebno zato, da zaščiti proizvode pred škodljivimi organizmi med prevozom v namembno tretjo državo in pri tamkajšnjem skladiščenju.

2. Ta direktiva se ne uporablja za proizvode iz člena 1, za katere se lahko zadovoljivo dokaže, da so namenjeni za:

(a) predelavo v proizvode, ki niso živila ali krma za živali; ali

(b) setev in sajenje.

▼B

Člen 10

Ta direktiva se uporablja brez poseganja v predpise Skupnosti, ki zadevajo splošne kakovostne standarde za sadje in zelenjavo.

▼M9

Člen 10a

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za zagotovitev, da se spremembe v Prilogi II, ki so dosežene z odločbami iz člena 5, na njihovem ozemlju lahko začnejo izvajati najpozneje v osmih mesecih od njihovega sprejetja, oziroma v krajšem času izvajanja, če se to zahteva v nujnih primerih za varovanje zdravja ljudi.

Da bi zavarovali upravičena pričakovanja, se za prehodno obdobje lahko pripravijo pravni izvedbeni akti Skupnosti za uveljavitev nekaterih najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov, s katerimi se omogoči normalno trgovanje s pridelki po spravilu.

▼B

Člen 11

Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, ki so potrebni za usklajevanje s to direktivo v dveh letih po uradnem obvestilu in o tem Komisijo takoj obvestijo.

Člen 12

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I







Seznam proizvodov, navedenih v členu 1 Skupna carinska tarifa – tarifna št. Opis 07.01 B Zelje, cvetača in brstični ohrovt, sveži ali ohlajeni 07.01 C Špinača, sveža ali ohlajena 07.01 D Vrtne solate, vključno z endivijo in radičem, sveže ali ohlajene 07.01 E Sladkorna pesa in kardij, sveži ali ohlajeni 07.01 F Stročnice, v lupini ali brez, sveže ali ohlajene 07.01 G Korenček, vrtna repa, rdeča pesa, topinambur, gomoljna zelena, črni koren in podobne užitne korenovke, sveži ali ohlajeni 07.01 H Čebula, šalotka in česen, sveži ali ohlajeni 07.01 IJ Por in druge česnate rastline, svež ali ohlajen 07.01 K Beluši, sveži ali ohlajeni 07.01 L Artičoke, sveže ali ohlajene 07.01 M Paradižnik, svež ali ohlajen 07.01 N Olive, sveže ali ohlajene 07.01 O Kapre, sveže ali ohlajene 07.01 P Kumare in karibska kumara, sveže ali ohlajene 07.01 Q Gobe in gomoljike, sveže ali ohlajene 07.01 R Komarček, svež ali ohlajen 07.01 S Sladka paprika, sveža ali ohlajena 07.01 T Drugo, sveže ali ohlajeno ex 07.02 Vrtnine, nekuhane, zamrznjene ex 08.01 Dateljni, banane, kokosov oreh, brazilski orešček, indijski orešček (1), avokado, mango, guava in mangostan, sveži, v lupinah ali olupljeni ex 08.02 Citrusi, sveži (1) ex 08.03 Smokve, sveže (1) ex 08.04 Grozdje, sveže (1) ex 08.05 Orehi, ne tisti, ki sodijo pod tarifno št. 08.01, sveži (1), olupljeni ali neolupljeni 08.06 Jabolka, hruške in kutine, sveži (1) 08.07 Koščičarji, sveži (1) 08.08 Jagodičje, sveže (1) 08.09 Drugo sadje, sveže (1) ex 08.10 Sadje, nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja (1) (1) Z ohlajenim sadjem se ravna enako kot s svežim.









PRILOGA II







Seznam ostankov pesticidov in najvišje dovoljene ravni ostankov ►M3 EGS Št. (1) ◄ Pesticidi Najvišje dovoljene ravni (v mg/kg (ppm)) Splošno ime Kemijska formula ▼M7 ————— ▼M3 ————— ▼M7 ————— ▼M12 ————— ▼M24 ————— ▼B ►M3 6/20 ◄ ►M19 barban ◄ ►M19 (4-kloro-but-2-in-il)-N-(3-klorofenil)-karbamat ◄ ►M3 0,1: zelena, korenje, krebuljica pastinak, peteršilj 0,5: drugi pridelki ◄ ▼M7 ————— ▼M22 ————— ▼M20 ————— ▼M7 ————— ▼M3 ————— ▼M10 ————— ▼M14 ————— ▼B ►M3 6/19 ◄ ►M3



►M10 trialatom ◄ (vsota) ►M10 trialat ◄ ◄ ►M3 S-2,3-dikloroalil diisopropiltiocarbamat; S-2,3,3-trikloroalil di-isopropiltiocarbamat ◄ ►M3 0,1 ◄ ▼M7 ————— ▼M14 ————— ▼M7 ————— ▼B ►M3 – ◄ dodin N-dodecilguanidin acetat ►M5 1: pečkato in koščičasto sadje 0,2: druge rastline ◄ ►M3 602/33 ◄ ►M3 endosulfan (vsota alfa in beta endosulfan in endosulfan sulfat) ◄ 6,7,8,9,10,10-heksakloro-1,5,5a,6,9,9a-heksahidro-6,9-metano-2,3,4-benzo(e)-dioksatiepin-3-oksid ►M8 ◄ ►M8 ◄ ▼M7 ————— ▼M20 ————— ▼M14 ————— ▼M7 ————— ▼M13 ————— ▼B ►M3 15/44 ◄ malation S/-1,2-bis-(etoksi-karbonil)-etil/-0,0-dimetil-ditiofosfat ►M5 2: agrumi 3: zelenjava, razen korenaste zelenjave 0,5: druge rastline ◄ vključno z malaoksonom S/-1,2-bis-(etoksi-karbonil)-etil/-0,0-dimetil-tiofosfat ▼M10 ————— ▼M13 ————— ▼B vključno s paraoksonom 0,0-dietil-0-(4-nitro-fenil)-fosfat ▼M18 ————— ▼M23 ————— ▼M22 ————— ▼B ►M3 – ◄ propoksur 2-iso propoksi fenil metilkarbamat ►M8 ◄ ►M8 ◄ ▼M7 ————— ▼M25 ————— ▼M7 ————— ▼B ►M3 15/21 ◄ triklorfon 0,0-dimetil-(2,2,2-trikloro-1-hidroksi-etil)-fosfonat 0,5 ▼M7 ————— ▼M15 ————— ▼M7 ————— ▼M21 ————— ▼M3 klormekvat, prikazan kot klormekvat kation 2-kloretiltrimetil amonijev ion ►M8 ◄ ►M8 ◄ ▼M7 ————— ▼M8 ————— ▼M3 diklofluanid N-diklorofluorometil- tio-N, N′-dimetil-N-fenilsulfamid 10: zelena solata, jagode, drugo jagodičje, grozdje 5: drugi pridelki ▼M22 ————— ▼M8 ————— ▼M7 ————— ▼M17 ————— ▼M8 ————— ▼M7 ————— ▼M3 metil bromid bromometan ►M7 0,1: Orehi, marelice, breskve, slive, smokve in grozdje ◄ ▼M7 ————— ▼M3 piretrini (vsota piretrina I in II, cincerina I in II, jasmolina I in II) – 1 vamidotion (vsota vamidotion in vamidotion sulfoksida) 0,0-dimetil S-2-(1- metilkarbamoiletil-tio) etil fosforotioat 0,5: pečkasto sadje 0,05: drugi pridelki kinometionat 6-metil-1,3-ditiolo (4,5-b) kinoksalin-2-on 0,3 ▼M22 ————— ▼M7 ————— ▼M23 ————— ▼M5 fosalon S-(6-kloro-2-oksobenzo-oksazolin-3-il) metil 00-dietil fosforoditioat 1: agrumi in jagode 2: pečkato sadje in breskve 0,1: korenasta zelenjava in olive 1: druge rastline ▼M7 ————— (1) Kodne številke Priloge I k Direktivi Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi (UL 196, 16.8.1967, str. 5), nazadnje spremenjene z Direktivo 75/409/EGS (UL L 183, 14.7.1975, str. 22). (2) Zanemarljivi ostanki pod nižjo mejo občutljivosti so po metodi določanja sprejemljivi. (3) Po možnosti vključuje najvišjo dovoljeno mejo 0,4 ppm, ki je določena za ometoat