2004R0796 — SL — 01.01.2009 — 010.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

▼M15

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 796/2004

z dne 21. aprila 2004

o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in za izvajanje navzkrižne skladnosti iz Uredbe (ES) št. 479/2008

▼B







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 ( 1 ) in zlasti členov 7(1), 10(3), 24(2), 34(2), 52(2), 145(b), (c), (d), (g), (j), (k), (1), (m), (n), (p) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla shemo enotnega plačila kakor tudi nekatere druge sheme neposrednih plačil. Hkrati je združila več obstoječih shem neposrednih plačil. Poleg tega tudi uvaja načelo, v skladu s katerim se neposredna plačila kmetu, ki ne izpolnjuje nekaterih pogojev na področju javnega zdravja, zdravstvenega varstva živali in rastlin, okolja in dobrega počutja živali („navzkrižna skladnost“), znižajo ali izključijo. (2) Za sheme neposrednih plačil, ki so bile najprej uvedene kot posledica reforme skupne kmetijske politike v letu 1992 in nato razvite v skladu z ukrepi Agende 2000, velja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu „integrirani sistem“). Ta sistem se je izkazal kot učinkovito in uspešno sredstvo za izvajanje shem neposrednih plačil. Uredba (ES) št. 1782/2003 gradi na podlagi integriranega sistema, kateremu podreja tako upravljanje in nadzor shem neposrednih plačil, ki jih uvaja, kakor tudi upoštevanje obveznosti navzkrižne skladnosti. (3) Zato je primerno, da se razveljavi Uredba Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 ( 2 ), in da ta uredba temelji na načelih, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 2419/2001. (4) Zaradi jasnosti je primerno predvideti nekatere opredelitve. (5) Uredba (ES) št. 1782/2003 predvideva kot del pogojev navzkrižne skladnosti nekatere obveznosti držav članic na eni strani in posameznih kmetov na drugi strani v zvezi z vzdrževanjem trajnih pašnikov. Določiti je treba podrobnosti za določitev deleža trajnih pašnikov in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati, in predvideti, da kmetje spoštujejo posamezne obveznosti, kjer je ugotovljeno, da se ta delež zmanjšuje v škodo trajnih pašnikov. (6) Zaradi učinkovite kontrole in preprečevanja, da se pri raznih plačilnih agencijah v okviru ene države članice vloži več zahtevkov za pomoč, bi morale države članice predvideti enotni sistem evidentiranja identitete kmetov, ki vlagajo zahtevke za pomoč ob upoštevanju integriranega sistema. (7) Potrebna so podrobna pravila glede sistema za identifikacijo kmetijskih enot rabe oziroma poljin, ki ga upravljajo države članice v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Glede na to določbo je treba uporabljati računalniške tehnike geografskega informacijskega sistema (GIS). Treba je pojasniti, na kateri ravni mora sistem delovati in katere podrobne informacije mora vsebovati. (8) Poleg tega je zaradi uvedbe plačila na površino za lupinarje iz Poglavja 4 Uredbe (ES) št. 1782/2003 treba v GIS uvesti nov obseg informacij. Vendar pa je primerno, da te obveznosti ni treba izpolnjevati tistim državam članicam, kjer je največja zajamčena površina 1 500 ha ali manj, namesto tega pa zagotoviti višjo stopnjo kontrole za preglede na kraju samem. (9) Zaradi zagotovitve pravilnega izvajanja sheme enotnega plačila, kakor je predvideno v Naslovu III Uredbe št. 1782/2003, bi morale države članice uvesti sistem identifikacije in registracije, ki bi omogočal sledljivost pravic do plačil in ki bi med drugim omogočal navzkrižno preverjanje površin, ki so prijavljene za shemo enotnega plačila, s pravicami do plačil na voljo za vsakega kmeta, ter med različnimi pravicami do plačil kot takih. (10) Spremljanje upoštevanja različnih obveznosti za navzkrižno skladnost zahteva vzpostavitev kontrolnega sistema in ustreznih sankcij. Za ta namen morajo različni organi v državah članicah sporočiti informacije o zahtevkih za pomoč, kontrolnih vzorcih, rezultatih preverjanj na kraju samem itd. Predvideti bi bilo treba osnovne sestavne dele takega sistema. (11) Da bi prispevali k zaščiti finančnega interesa Skupnosti, bi bilo treba predvideti, da se lahko plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 izvajajo le po kontroli pregledov v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev. (12) Uredba (ES) št. 1782/2003 omogoča državam članicam, da izbirajo glede uporabe nekaterih shem pomoči, predvidenih v tej uredbi. Ta uredba mora zato določiti določbe o potrebah upravljanja in nadzora v zvezi z možnimi izbirami, ki se lahko sprejmejo. Določbe, ki naj bi se določile v tej uredbi, se torej lahko uporabljajo le v obsegu, v katerem so države članice take izbire sprejele. (13) Zaradi učinkovitega nadzora bi bilo treba hkrati prijaviti kakršne koli vrste rabe površine in shem pomoči. Treba bi bilo torej predvideti vložitev enotnega zahtevka za pomoč, ki vključuje vse zahtevke za pomoč, nanašajoče se na površino. (14) Enotni zahtevek za pomoč bi morali poleg tega vložiti tudi kmetje, ki ne prosijo za nobeno od pomoči na podlagi enotnega zahtevka, če razpolagajo s kmetijskim zemljiščem. (15) V skladu s členom 34(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 države članice ne bi smele določiti poznejšega datuma od 15. maja v danem letu za vložitev zahtevkov za pomoč v skladu s shemo enotnega plačila. Ker za vse zahtevke za pomoč na površino velja enotni zahtevek, je primerno uporabiti to pravilo tudi v zvezi z vsemi drugimi zahtevki za pomoč na površino. Zaradi posebnih klimatskih razmer na Finskem in Švedskem bi moralo biti tema državama članicama dovoljeno, da na podlagi drugega pododstavka te določbe določita poznejši datum, ki pa ne sme biti poznejši od 15. junija. Na enaki pravni podlagi bi bilo treba predvideti odstopanja za posamične primere v prihodnosti, če bi bilo to potrebno zaradi klimatskih razmer v danem letu. (16) V enotnem zahtevku bi moral kmet prijaviti ne samo zemljišča, ki jih uporablja za kmetijske namene, ampak tudi svoje pravice do plačil. Kakršne koli posebne informacije v zvezi s proizvodnjo konoplje, trde pšenice, riža, lupinarjev, energetskih rastlin, škrobnega krompirja in semena bi bilo treba zahtevati skupaj z enotnim zahtevkom. (17) Da bi poenostavili postopke za predložitev zahtevkov in v skladu s členom 22(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi bilo treba v tem smislu poskrbeti, da države članice kmetu, kolikor je mogoče, priskrbijo vnaprej natisnjene informacije. (18) Zaradi učinkovitega spremljanja bi morala vsaka država članica določiti tudi najmanjšo velikost kmetijskih enot rabe oziroma poljin, ki so lahko zajete v zahtevku za pomoč. (19) Treba bi bilo tudi predpisati, da se v obrazcu enotnega zahtevka prijavijo zemljišča, za katera ni zahtevana nobena pomoč. Glede na vrsto rabe je lahko pomembno, da se pridobijo točne informacije, zaradi česar bi bilo treba nekatere rabe prijaviti posebej, druge rabe pa se lahko prijavijo pod enim naslovom. Vendar pa, če pa države članice že prejemajo take vrste informacij, bi bilo treba dovoliti odstopanje od tega pravila. (20) Da bi kmetje imeli kar največ prožnosti pri načrtovanju rabe zemljišč, bi jim bilo treba dovoliti, da spremenijo svoj enotni zahtevek do datuma, ko se običajno opravlja sejanje, pod pogojem, da se upoštevajo zahteve v skladu z različnimi shemami pomoči in da pristojni organ še ni obvestil kmeta o napakah v enotnem zahtevku niti ga ni uradno obvestil o pregledu na kraju samem, s katerim se ugotavljajo napake, glede dela, ki ga sprememba zadeva. Po spremembi je treba dati možnost, da se prilagodijo spremne listine ali pogodbe, ki jih je treba predložiti. (21) Kadar se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za živali, bi bilo treba predpisati skupne določbe za podrobnosti, ki naj se vključijo v zahtevke za pomoč za živali. (22) Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 ( 3 ) zahteva, da imetniki govedi sporočijo podatke o živalih v računalniško zbirko podatkov. V skladu s členom 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko v skladu s shemami pomoči za govedo premije plačajo le za živali, ki so pravilno identificirane in registrirane v skladu z Uredbo (ES) št.1760/2000. Računalniška zbirka podatkov je tudi postala zelo pomembna, kar zadeva upravljanje shem pomoči. Kmetje, ki predložijo zahtevke v skladu z zadevnimi shemami pomoči, bi morali zato imeti pravočasen dostop do ustreznih informacij. (23) Države članice bi morale imeti dovoljenje za uporabo informacij, ki jih vsebujejo računalniške zbirke podatkov, zaradi uvedbe poenostavljenih postopkov predložitve zahtevkov, če je računalniška zbirka podatkov zanesljiva. Predvideti bi bilo treba različne možnosti, ki bi omogočale, da države članice uporabijo informacije, vsebovane v računalniški zbirki podatkov za govedo, za namene predložitve in upravljanja zahtevkov za pomoč. Kadar pa kmetu ni treba posamično identificirati goveda, za katero zahteva premije, bi bilo treba jasno navesti, da bi se lahko vsaka žival, ki je potencialno upravičena do pomoči in v zvezi s katero se ugotovijo nepravilnosti glede skladnosti s sistemom identifikacije in registracije, za namene uporabe sankcij štela za žival, za katero se zahteva pomoč. (24) Treba je določiti podrobnosti v zvezi s predložitvijo in vsebino zahtevkov za pomoč za mlečno premijo in s tem povezana dodatna plačila. (25) Treba bi bilo vzpostaviti splošni okvir za uvedbo poenostavljenih postopkov v okviru sporazumevanja med kmetom in organi držav članic. Ta okvir bi moral zlasti predvideti možnost uporabe elektronskih sredstev. Treba pa je zajamčiti, da so tako obdelani podatki v celoti zanesljivi in da se taki postopki opravljajo brez razlikovanja med kmeti. (26) Kadar zahtevki za pomoč vsebujejo očitne napake, bi jih bilo treba takoj popraviti. (27) Nepogrešljivo je spoštovanje rokov za predložitev zahtevkov za pomoč, za spremembo zahtevkov za pomoč na površino in za vse spremne listine, pogodbe ali izjave, da se nacionalnim upravam omogoči načrtovanje in posledično izvajanje učinkovitih preverjanj o pravilnosti zahtevkov za pomoč. Zato bi bilo treba določiti roke, v katerih se še sprejmejo zapozneli zahtevki. Da bi spodbudili kmete k spoštovanju rokov, bi bilo treba uporabiti znižanje. (28) Kmetje bi morali biti upravičeni, da lahko kadarkoli umaknejo svoje zahtevke za pomoč ali dele teh zahtevkov, če pristojni organ še ni obvestil kmeta o napakah, vsebovanih v zahtevku za pomoč, ali uradno obvestil o pregledu na kraju samem, s katerim se ugotavljajo napake glede dela, ki ga umik zadeva. (29) Skladnost z določbami shem pomoči, upravljanih v okviru integriranega sistema, bi bilo treba učinkovito nadzorovati. V ta namen in zaradi uskladitve nadzora v vseh državah članicah je treba podrobneje določiti merila in tehnične postopke za izvajanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem glede meril o izpolnjevanju pogojev, določenih za sheme pomoči, in obveznosti navzkrižne skladnosti. Kar zadeva preglede skladnosti z merili o izpolnjevanju pogojev, bi morali biti pregledi na kraju samem nenapovedani. Kadar je to primerno, bi se morale države članice zavezati, da bodo kombinirale različna preverjanja v skladu s to uredbo. (30) Določiti bi bilo treba najmanjše število kmetov, pri katerih je treba opraviti pregled na kraju samem v okviru različnih shem pomoči. Kadar se država članica odloči za zahtevek za različne sheme pomoči za živali, bi bilo treba predvideti celostni pristop na podlagi kmetijskega gospodarstva v zvezi s kmeti, ki zaprosijo za pomoč v skladu s temi shemami. (31) Zaradi določitve pomembnih nepravilnosti bi bilo treba povečati obseg pregledov na kraju samem za tekoče in naslednje leto, da bi dosegli sprejemljivo raven zagotovitve pravilnosti zadevnih zahtevkov za pomoč. (32) Vzorec najmanjše stopnje pregledov na kraju samem bi bilo treba pripraviti delno na podlagi analize tveganja in delno z naključno izbiro. Treba bi bilo določiti glavne dejavnike za analizo tveganja, ki jih je treba upoštevati. (33) Ni nujno, da so pregledi na kraju samem pri kmetih, ki vložijo zahtevke za pomoč, izvedeni na vsaki posamezni živali ali enoti rabe oziroma poljini. V nekaterih primerih se lahko opravijo vzorčni pregledi. Kadar pa je to dovoljeno, bi moral biti vzorec razširjen tako, da jamči zanesljivo in reprezentativno raven zagotovila. V nekaterih primerih bi se lahko vzorec razširil do popolnega preverjanja. Države članice bi morale določiti merila za izbor vzorca, ki ga je treba pregledati. (34) Da bi bil pregled na kraju samem učinkovit, je pomembno, da je osebje, ki preglede izvaja, obveščeno o razlogu za izbiro pregleda na kraju samem. Države članice bi morale evidentirati take informacije. (35) Da bi lahko nacionalni organi in tudi pristojni organ Skupnosti spremljali izvedene preglede na kraju samem, bi bilo treba podrobnosti o pregledih zabeležiti v poročilo o kontroli. Kmet ali zastopnik bi moral imeti možnost, da poročilo podpiše. Pri pregledih z daljinskim zaznavanjem pa bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da to pravico zagotovijo le v primerih, kadar se s pregledom ugotovijo nepravilnosti. Ne glede na vrsto izvedenega pregleda na kraju samem bi moral kmet prejeti kopijo poročila, če se ugotovijo nepravilnosti. (36) Pregledi območij na kraju samem praviloma vsebujejo dva dela, od katerih se prvi nanaša na preverjanje in meritve prijavljenih enot rabe oziroma poljin na podlagi grafičnega materiala, posnetkov iz zraka in drugo. Drugi del sestoji iz fizičnega inšpekcijskega pregleda enot rabe oziroma poljin, da bi preverili dejansko velikost prijavljenih enot rabe oziroma poljin in glede na zadevno shemo pomoči, prijavljeni posevek in njegovo kakovost. Po potrebi bi bilo treba opraviti tudi meritve. Fizični inšpekcijski pregledi na terenu bi se lahko opravljali na podlagi vzorca. (37) Treba bi bilo določiti tudi podrobna pravila glede določitve območij in merilnih metod, ki jih je treba uporabljati. Kadar se pomoč plača za proizvodnjo nekaterih pridelkov, so izkušnje pokazale, da je treba v zvezi z določitvijo območja enot rabe oziroma poljine, ki je upravičena do plačil na površino, opredeliti sprejemljiv obseg nekaterih značilnosti terena, zlasti živih mej, jarkov in zidov. Glede na posebne okoljske potrebe je primerno zagotoviti nekaj prožnosti v okviru omejitev, ki so se upoštevale pri določitvi regionalnih donosov. (38) Glede na površine, prijavljene za namene prejetja pomoči v skladu s shemo enotnega plačila, bi moral biti uporabljen raznovrsten pristop, pri čemer bi se moralo upoštevati dejstvo, da taka plačila niso več povezana z obveznostjo proizvodnje. (39) Glede na podrobnosti sheme pomoči za seme v skladu s členom 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 bi bilo treba uvesti posebne določbe za nadzor. (40) Določiti bi bilo treba pogoje za uporabo daljinskega zaznavanja za preglede na kraju samem in predvideti fizične preglede, ki se izvajajo v primerih, ko se s fotointerpretacijo ne dosežejo jasni rezultati. (41) Člen 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva posebne preglede vsebnosti tetrahidrokanabinola (THC), kadar kmet goji konopljo na enotah rabe, prijavljenih za namene sheme enotnega plačila. Treba bi bilo določiti podrobnosti takih pregledov. (42) Če se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za živali, bi bilo treba podrobneje določiti časovni razpored in najmanjši obseg pregledov na kraju samem, kadar se vložijo zahtevki za pomoč v skladu s temi shemami pomoči. Za učinkovito preverjanje pravilnosti prijav v zahtevkih za pomoč in prijav v računalniški zbirki podatkov za govedo je nujno, da se izvaja glavni del takih pregledov na kraju samem, ko morajo biti živali še vedno na kmetiji zaradi obveznega obdobja reje. (43) Če se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za govedo, pri čemer je pravilna identifikacija in registracija goveda pogoj za izpolnjevanje pogojev na podlagi člena 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi bilo treba zagotoviti, da se pomoč Skupnosti dodeli le za govedo, ki je pravilno identificirano in registrirano. Take preglede bi bilo treba izvajati tudi v zvezi z govedom, za katero še ni bilo zahtevka, ki pa je lahko predmet zahtevka za pomoč v prihodnosti, ker se zaradi vzpostavitve različnih shem pomoči za govedo zahtevki za pomoč v mnogih primerih izvedejo šele potem, ko so take živali zapustile kmetijsko gospodarstvo. (44) Kadar se država članica odloči za uporabo klavne premije, bi bilo treba posebej predvideti izvajanje pregledov v klavnicah zaradi preverjanja, da živali, za katere je predložen zahtevek za pomoč, izpolnjujejo pogoje in da so podatki v računalniških zbirkah podatkov pravilni. Države članice bi morale zato imeti dovoljenje, da uporabijo dve različni zbirki za izbiro klavnic za take preglede. (45) V takem primeru in kar zadeva klavno premijo, dodeljeno po izvozu govedi, so potrebne posebne določbe skupaj z določbami o nadzoru Skupnosti glede izvoza na splošno zaradi razlik glede namenov nadzora. (46) Določbe glede nadzora, predvidene v zvezi s pomočjo za živali, bi se tudi morale uporabljati, kadar je to primerno, glede dodatnih plačil na podlagi člena 133 Uredbe (ES) št. 1782/2003. (47) Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1082/2003 z dne 23. junija 2003 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o najnižji ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v okviru sistema za identifikacijo in registracijo govedi ( 4 ), so bile uvedene posebne določbe o nadzoru. Kadar se opravljajo taki pregledi v skladu s to uredbo, bi morali biti rezultati vsebovani v poročilu o kontroli za namene integriranega sistema. (48) Glede zahtevkov za pomoč za mlečno premijo in s tem povezanim dodatnim plačilom so glavna merila o izpolnjevanju pogojev količina mleka, ki se sme proizvesti v okviru referenčne količine, ki je na voljo kmetu, in ali je kmet dejansko proizvajalec mleka. Pristojni organi držav članic že poznajo referenčne količine. Glavni pogoj, ki ga je treba preveriti na kraju samem, je torej, ali je kmet proizvajalec mleka. Taki pregledi se lahko opravljajo zlasti na podlagi računovodskih evidenc kmetov ali drugih evidenc. (49) Uredba (ES) št. 1782/2003 uvaja obveznosti navzkrižne skladnosti za kmete, ki prejemajo plačila za pomoč na podlagi vseh shem neposrednih plačil, navedenih v Prilogi I k tej uredbi. Predvideva sistem znižanj in izključitev, kadar se take obveznosti ne spoštujejo. Določiti bi bilo treba podrobnosti tega sistema. (50) Treba bi bilo določiti podrobnosti, ki zadevajo vprašanje, kateri organi v državah članicah izvajajo nadzor navzkrižne skladnosti. (51) V nekaterih primerih bi lahko bilo koristno, da bi države članice opravljale administrativne preglede navzkrižne skladnosti. Ta način nadzora pa ne bi smel postati obvezen za države članice, čeprav je koristno, da se predvideva njegova uporaba na podlagi presoje. (52) Treba je določiti najmanjšo stopnjo nadzora v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti. Stopnjo nadzora bi bilo treba fiksirati na 1 % kmetov, ki sodijo v območje pristojnosti vsakega nadzornega organa, ki je izbran na podlagi ustrezne analize tveganja. Vzorce bi bilo treba jemati na podlagi vzorcev kmetov, ki so izbrani za pregled na kraju samem v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev, ali iz celotne populacije kmetov, ki predložijo zahtevke za pomoč za neposredna plačila. V slednjem primeru bi bilo treba dovoliti nekatere druge možnosti. (53) Z upoštevanjem različne narave obveznosti navzkrižne skladnosti bi se morali pregledi na kraju samem praviloma usmeriti na vse obveznosti, pri čemer se skladnost s temi obveznosti lahko preverja ob času obiska. Poleg tega bi moral preglednik v zvezi z zahtevami in standardi, za katere se ob času obiska kršitve niso mogle jasno določiti, opredeliti primere, za katere se po potrebi opravijo nadaljnji pregledi. (54) Treba je določiti pravila za vzpostavitev podrobnih in posebnih poročil o kontroli. Specializirani pregledniki na terenu bi morali navesti katere koli ugotovitve in tudi stopnjo resnosti teh ugotovitev, da bi lahko plačilna agencija določila ustrezna znižanja oziroma se odločila glede izključitev prejemanja neposrednih plačil. (55) Za zaščito finančnih interesov Skupnosti bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za boj proti nepravilnostim in goljufijam. Sprejeti bi bilo treba posebne določbe za nepravilnosti, ki se ugotovijo v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev za različne zadevne sheme pomoči. (56) Sistem znižanj in izključitev, predviden v Uredbi (ES) št. 1782/2003 glede obveznosti navzkrižne skladnosti, pa ima drug cilj, in sicer spodbuditi za kmete, da spoštujejo obstoječo zakonodajo na različnih področjih navzkrižne skladnosti. (57) Znižanja in izključitve bi bilo treba določiti ob upoštevanju načela sorazmernosti in, pri merilih o izpolnjevanju pogojev, posebnih težav, povezanih s primeri višje sile, kakor tudi izjemnih in naravnih okoliščin. V primeru obveznosti navzkrižne skladnosti se smejo znižanja in izključitve uporabiti le, kadar kmet deluje malomarno ali namerno. Znižanja in izključitve bi morala upoštevati resnost storjene nepravilnosti in bi lahko pomenila popolno izključitev iz ene ali več shem pomoči za določeno obdobje. V zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev bi znižanja in izključitve morala upoštevati posebnosti različnih shem pomoči. (58) Glede zahtevkov za pomoč na površino nepravilnosti običajno prizadevajo dele območij. Čezmerne prijave v zvezi z enoto rabe se zato lahko poravnajo z nepopolnimi prijavami za druge enote rabe oziroma poljine iste skupine posevkov. V okviru meje dopustnosti bi bilo treba predvideti, da se zahtevki za pomoč prilagodijo le za površino, ki je dejansko ugotovljena, in da se znižanja začnejo uporabljati šele, ko je ta meja presežena. (59) Zato je treba opredeliti površine, ki spadajo v isto skupino posevkov. Površine, prijavljene za namene sheme enotnega plačila, bi morale načeloma spadati v isto skupino posevkov. Treba pa je določiti posebna pravila, da bi ugotovili, katere sorodne pravice do plačil so bile aktivirane, če se ugotovi neskladje med prijavljeno površino in ugotovljeno površino. Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 54(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 aktivirati pravice do prahe pred drugimi pravicami. V tem kontekstu je treba predpisati določbe za dve situaciji. Najprej je treba površino, ki je prijavljena kot dana v praho zaradi aktiviranja pravic do prahe, za katero pa je ugotovljeno, da dejansko ni v prahi, odšteti od skupne površine, prijavljene za ta namen v skladu s shemo enotnih plačil, kot površino, ki ni ugotovljena. In drugič, na fiktivni podlagi bi bilo treba enako storiti pri površini, ki ustreza pravicam do prahe, ki niso aktivirane, če so hkrati aktivirane druge pravice skupaj z ustrezno površino. (60) Potrebne so posebne določbe zaradi upoštevanja posebnosti zahtevkov za pomoč v skladu s shemami pomoči za škrobni krompir in seme. Kadar se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za živali, kadar kmetje zahtevajo pomoč za živali in za ta namen prijavijo krmne površine, in kadar čezmerna prijava takih površin ne pomeni večjega plačila za živino, se ne bi smele predvideti nobene sankcije. (61) Kar zadeva zahtevke za dodelitev pomoči za živali, nepravilnosti vodijo v neupravičenost zadevne živali. Znižanja bi bilo treba predvideti že od prve živali, za katero se ugotovijo nepravilnosti, vendar pa bi morala biti kazen manj stroga ne glede na raven znižanja, kadar se nepravilnosti ugotovijo pri treh živalih ali manj. V vseh drugih primerih bi morala biti teža sankcij odvisna od deleža živali, pri katerih se ugotovijo nepravilnosti. (62) Kmetom bi moralo biti dovoljeno, da nadomestijo govedo in ovce/koze v okviru meja, dovoljenih v skladu z ustreznimi sektorskimi predpisi. Kadar kmet zaradi naravnih okoliščin ne more izpolnjevati obveznosti obvezne reje v skladu s sektorskimi predpisi, ne bi smeli uporabiti znižanj in izključitev. (63) Kadar se država članica odloči za uporabo klavne premije zaradi pomena klavnic za pravilno delovanje nekaterih shem pomoči za govedo, bi bilo treba poskrbeti tudi za primere, ko klavnice zaradi grobe malomarnosti ali namerno izdajo neustrezna spričevala ali deklaracije. (64) Kar zadeva nepravilnosti v zvezi z dodatnimi plačili, predvidenimi v členu 133 Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi morale države članice predvideti sankcije, ki bi bile enakovredne tistim, predvidenim v zvezi s shemami pomoči na površino in za živali, razen če je to neustrezno. V tem zadnjem primeru bi morale države članice predvideti primerne enakovredne sankcije. (65) Znižanja in sankcije bi bilo treba določiti v zvezi z mlečno premijo in dodatnimi plačili, če kmet, ki zaprosi za pomoč, ne izpolnjuje obveznosti proizvodnje mleka. (66) Glede obveznosti navzkrižne skladnosti bi bilo treba, razen pri razvrščanju znižanj ali izključitev glede na načelo sorazmernosti, določiti, da bi se morale ponavljajoče kršitve te obveznosti navzkrižne skladnosti po predhodnem opozorilu kmetu od nekega trenutka dalje obravnavati kot namerno neizpolnjevanje obveznosti. (67) Znižanja in izključitve v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev se na splošno ne bi smela uporabljati, kadar je kmet predložil točne podatke ali kadar lahko drugače pokaže, da ni naredil napake. (68) Za kmete, ki pristojne nacionalne organe kadarkoli opozorijo o nepravilnih zahtevkih za pomoč, ne bi smela veljati znižanja ali izključitve ne glede na razlog za nepravilnost, če kmet ni obveščen o nameri pristojnega organa, da izvede pregled na kraju samem, in če organ še ni obvestil kmeta o kakršnikoli nepravilnosti v zahtevku. Enako bi moralo veljati v zvezi z nepravilnimi podatki, vsebovanimi v računalniških zbirkah podatkov za govedo, zajeto v zahtevku, kjer te nepravilnosti pomenijo ne le nespoštovanja obveznosti navzkrižne skladnosti, ampak tudi kršitev merila o izpolnjevanju pogojev, in za govedo, za katero ni vložen zahtevek, kadar so take nepravilnosti pomembne z vidika obveznosti navzkrižne skladnosti. (69) Upravljanje malih zneskov je težka naloga za pristojne organe držav članic. Zato je primerno državam članicam dovoliti, da ne plačajo zneskov pomoči pod določeno najmanjšo ravnjo in da ne zahtevajo povračila nepravilno plačanih zneskov, kadar so taki zneski minimalni. (70) Določiti je treba posebne in podrobne določbe, da bi zagotovili nepristransko uporabo različnih znižanj, ki naj se uporabijo za enega ali več zahtevkov za pomoč istega kmeta. Znižanja in izključitve, predvidena v skladu s to uredbo, bi se morala uporabljati brez vpliva na dodatne sankcije v skladu s katerimi koli drugimi določbami prava Skupnosti ali nacionalnega prava. (71) Kadar pa kmet zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ne more izpolniti obveznosti, predvidenih v sektorskih predpisih, ne bi smel izgubiti pravice do plačila pomoči. Treba bi bilo določiti, katere primere lahko pristojni organ zlasti prizna za primere izjemnih okoliščin. (72) Da bi zagotovili enotno uporabo načela dobre vere po vsej Skupnosti, kadar se povrnejo vsote, ki so neupravičeno izplačane, bi bilo treba določiti pogoje, pod katerimi se lahko uveljavlja to načelo, brez vpliva na obravnavanje zadevnih izdatkov v okviru potrditve obračuna v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike ( 5 ). (73) Treba bi bilo določiti pravila o posledicah prenosa celotnih kmetijskih gospodarstev, ki imajo določene obveznosti v skladu s shemami neposrednih plačil v okviru integriranega sistema. (74) Praviloma bi države članice morale sprejeti nadaljnje ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje pravilnega delovanja te uredbe. Države članice bi si morale po potrebi vzajemno pomagati. (75) Kadar je to primerno, bi morala biti Komisija obveščena o ukrepih, ki so jih sprejele države članice zaradi uvedbe sprememb pri njihovem izvajanju integriranega sistema. Da bi države članice zagotovile Komisiji učinkovit nadzor integriranega sistema, bi morale poslati nekatere letne kontrolne statistične podatke. Države članice bi morale Komisijo tudi obvestiti o vseh ukrepih, ki jih sprejemajo v zvezi z ohranjanjem trajnih pašnikov. (76) Treba je določiti pravila za podlago za izračun znižanj, ki naj se uporabljajo v okviru modulacije iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003, pri čemer je na razpolago nadaljnji ključ za razdelitev finančnih sredstev kakor tudi za izračun dodatnega zneska pomoči, predvidenega v členu 12 te uredbe, da bi določili pravila, s pomočjo katerih bi ugotovili, ali je dosežen prag 5 000 EUR, naveden v tem členu. (77) Ta uredba bi se morala začeti uporabljati 1. januarja 2005. Z istim datumom bi morali razveljaviti Uredbo (ES) št. 2419/2001. Ta uredba pa bi se morala še naprej uporabljati v zvezi z zahtevki za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta ali premijska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2005. Potrebne so posebne določbe za zagotovitev, da ne bi znižanja, ki naj se uporabljajo zaradi pravil, določenih v Uredbi (ES) št. 2419/2001, s prehodom na nov režim izgubila svoj pomen. (78) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







DEL I

PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

▼M15

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (v nadaljnjem besedilu „integrirani sistem“), določena v naslovu II Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter za izvajanje navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 ( 6 ). Je brez vpliva na posebne določbe, predpisane v uredbah, ki zajemajo posamične sheme pomoči.

▼B

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

▼M1

(1) „orna zemljišča“ so zemljišča, obdelana zaradi pridelave rastlinskih pridelkov, in zemljišča v prahi ali zemljišča, ki se vzdržujejo po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ne glede na to, ali gre za zemljišče s toplo gredo ali s pritrjeno ali premično toplo gredo;

▼M10

(1a) „enota rabe oziroma poljina“: pomeni strnjeno površino kmetijskega zemljišča, na kateri en proizvajalec goji eno skupino posevkov; vendar kadar se v smislu te uredbe zahteva posebna prijava uporabe površine znotraj skupine posevkov, ta posebna uporaba še bolj omeji enoto rabe oziroma poljino;

▼M4

(1b) „enota rabe oziroma poljina z oljkami“: pomeni enoto rabe oziroma poljino z oljkami, kot je določena v točki 1(a) Priloge XXIV k Uredbi Komisije (ES) št. 1973/2004 ( 7 );

▼M1

(2) „trajni pašnik“ je zemljišče, ki se uporablja za naravno gojenje trave ali druge zelnate krme (samoposajene) ali gojene (posejane) in ki ni vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva pet let ali več, razen zemljišča v prahi na podlagi člena 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 ( 8 ), zemljišča v prahi na podlagi člena 54(2) in člena 107 Uredbe (ES) št. 1782/2003, območja v prahi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 ( 9 ) in območja v prahi v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 ( 10 );

▼M1

(2a) „trave ali druga zelnata krma“ so trave, ki tradicionalno rastejo na naravnih pašnikih ali so običajno vsebovane v mešanicah semen za pašnike ali travnike v državi članici (ne glede na to, ali se uporablja za pašo ali ne). Države članice lahko vključijo poljščine iz Priloge IX k Uredbi (ES) št. 1782/2003;

▼B

(3) „sistem za identifikacijo in registracijo govedi“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, uveden z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta; ( 11 )

(4) „ušesna znamka“ pomeni ušesno znamko za individualno identifikacijo živali, na katero se sklicujeta člena 3(a) in 4 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(5) „računalniška zbirka podatkov za govedo“ pomeni računalniško zbirko podatkov iz členov 3(b) in 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(6) „potni list za živali“ pomeni potni list za živali iz členov 3 (c) in 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(7) „register“ pomeni register, ki ga vodijo imetniki živali v skladu s členom 4 Direktive Sveta 92/102/EGS ( 12 ), členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 ( 13 ) oziroma členoma 3(d) in 7 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(8) „prvine sistema za identifikacijo in registracijo govedi“ pomeni prvine iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(9) „identifikacijska oznaka“ pomeni identifikacijsko oznako iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(10) „nepravilnosti“ pomeni vsako nespoštovanje ustreznih pravil za odobritev zadevne pomoči;

▼M1

(11) „enotni zahtevek“ je zahtevek za neposredna plačila po shemi enotnega plačila in po drugih shemah pomoči na površino, razen vloge za plačila za hmelj, ki jo vloži priznana skupina proizvajalcev na podlagi drugega odstavka člena 68a Uredbe (ES) št. 1782/2003;

▼M11

(12) „sheme pomoči na površino“ pomeni shemo enotnega plačila, plačilo za hmelj priznanim skupinam proizvajalcem iz drugega odstavka člena 68a Uredbe (ES) št. 1782/2003 in vse sheme pomoči iz naslovov IV in IVa navedene uredbe, razen tistih iz poglavij 7, 10f, 11 in 12 navedenega naslova IV, razen ločenega plačila za sladkor iz člena 143b(a) navedene uredbe in razen ločenega plačila za sadje in zelenjavo iz člena 143b(b) navedene uredbe;

▼B

(13) „zahtevki za dodelitev pomoči za živali“ pomeni zahtevke za plačilo pomoči v skladu s shemami premij za ovce in koze ter shemami plačil za govedino in teletino, predvidenimi v Poglavju 11 oziroma 12 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(14) „zahtevki za dodelitev mlečnih premij“ pomeni zahtevke za plačilo pomoči v skladu s shemo mlečnih premij in shemo dodatnih plačil, predvideno v Poglavju 7 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(15) „raba“ pomeni rabo zemljišča glede na vrsto posevka ali pokrovnosti tal ali odsotnost posevka;

(16) „sheme pomoči za govedo“ pomeni sheme pomoči iz člena 121 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(17) „shema pomoči za ovce/koze“ pomeni shemo pomoči iz člena 111 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(18) „govedo, za katero so vloženi zahtevki za dodelitev pomoči“ pomeni govedo, za katero je vložen zahtevek za dodelitev pomoči za živali v skladu s shemami pomoči za govedo;

(19) „govedo, za katero niso vloženi zahtevki za dodelitev pomoči“ pomeni govedo, za katero še ni vložen zahtevek za dodelitev pomoči za živali, vendar je potencialno upravičeno do pomoči v skladu s shemami pomoči za govedo;

▼M7

(20) „obdobje obvezne reje“: pomeni obdobje, v katerem mora žival, za katero je bil vložen zahtevek za pomoč, ostati na kmetijskem gospodarstvu, kakor je predvideno v naslednjih določbah: (a) člena 90 in 94 Uredbe (ES) št. 1973/2004 v zvezi s posebno premijo za samce goveda; (b) člen 101 Uredbe (ES) št. 1973/2004 v zvezi s premijo za krave dojilje; (c) člen 123 Uredbe (ES) št. 1973/2004 v zvezi s klavno premijo; (d) člen 70(3) Uredbe (ES) št. 1973/2004 v zvezi s pomočjo, izplačano za ovce in koze;

▼B

(21) „imetnik živali“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, stalno ali začasno odgovorno za živali, tudi med prevozom ali na trgu;

(22) „ugotovljena površina“ pomeni površino, ki izpolnjuje vse pogoje, določene v pravilih za odobritev pomoči; v primeru sheme enotnega plačila se lahko šteje, da je prijavljena površina ugotovljena le, če jo dejansko spremlja ustrezno število pravic do plačil;

(23) „ugotovljena žival“ pomeni žival, ki izpolnjuje vse pogoje, določene v pravilih za odobritev pomoči;

(24) „obdobje premije“ pomeni obdobje, na katero se nanašajo zahtevki za pomoč ne glede na čas predložitve zahtevka;

(25) „geografski informacijski sistem“ (v nadaljnjem besedilu „GIS“) pomeni računalniško vodene tehnike geografskega informacijskega sistema, navedene v členu 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(26) „referenčna enota rabe oziroma poljina“ pomeni geografsko omejeno površino, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena v GIS v identifikacijskem sistemu države članice iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(27) „grafični material“ pomeni zemljevide ali druge dokumente, ki se uporabljajo za sporočanje vsebine GIS med vlagatelji zahtevkov za pomoč in državami članicami;

(28) „nacionalni geodetski sistem“ pomeni koordinatni referenčni sistem, ki omogoča standardizirano merjenje in enotno identificiranje enot rabe oziroma poljin po vsej zadevni državi članici; kadar se uporabljajo različni koordinatni sistemi, morajo biti združljivi v okviru vsake države članice;

(29) „plačilna agencija“ pomeni organe in telesa iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1258/1999 ( 14 );

(30) „navzkrižna skladnost“ pomeni z zakonom predpisane zahteve za upravljanje in načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

▼M4

(31) „območja navzkrižne skladnosti“: pomeni različna območja, za katera veljajo z zakonom predpisane zahteve o upravljanju v smislu člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členom 5 navedene uredbe;

▼M11

(32) „akt“ pomeni vsako od posameznih direktiv in uredb iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1782/2003; vendar pa direktiva in uredbe iz točk 7 in 8 Priloge III k navedeni uredbi sestavljajo enoten akt;

▼M4

(33) „standardi“: pomeni standarde, kakor so jih opredelile države članice v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in Prilogo IV k navedeni uredbi, ter obveznosti v zvezi s trajnimi pašniki iz člena 4 navedene uredbe;

▼B

(34) „zahteva“: kadar se ta izraz uporablja v smislu navzkrižne skladnosti, pomeni vsako posamezno z zakonom predpisano zahtevo za upravljanje, ki je posledica katerih koli členov, navedenih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1782/2003 v okviru danega akta, ki pa se po vsebini razlikuje od katerih koli drugih zahtev istega akta;

▼M4

(35) „neskladnost“: pomeni vsako neskladnost z zahtevami in standardi;

▼M1

(36) „strokovna nadzorna telesa“ so pristojni nacionalni nadzorni organi iz člena 42 te uredbe, ki so v skladu s prvim pododstavkom člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 odgovorni za zagotavljanje izvajanja z zakonom predpisanih zahtev o upravljanju in načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja;

▼B

(37) „ugotovljena individualna referenčna količina“ pomeni individualne referenčne količine, do katerih je kmet upravičen.

▼M15

Za namen uporabe obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008 „od izplačila“ pomeni od 1. januarja leta, ki sledi koledarskemu letu, v katerem se je odobrilo prvo izplačilo.

▼M10

Za namene te uredbe so „nove države članice“ Bolgarija, Češka republika, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška.

▼B

Člen 3

Vzdrževanje trajnih pašnikov na ravni države članice

1. Brez vpliva na izjeme, predvidene v tretjem pododstavku člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, države članice v skladu s prvim odstavkom Uredbe zagotovijo, da se ohranja razmerje trajnih pašnikov in skupnih kmetijskih površin, kakor je določeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 796/2004. Ta obveznost se uporablja na nacionalni ali regionalni ravni.

Kadar pa se ohranja absolutno število trajnih pašnikov, vzpostavljeno v skladu s točko (a) odstavka 4, se šteje, da je upoštevana obveznost iz prvega pododstavka člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼M1

2. Za namene uporabe drugega pododstavka člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 države članice zagotovijo, da se razmerje iz odstavka 1 tega člena ne zmanjša na račun trajnih pašnikov za več kakor 10 % relativno glede na referenčno razmerje za ustrezno referenčno leto iz prvega pododstavka člena 5(2) navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu „referenčno razmerje“).

▼B

3. Razmerje iz odstavka 1 se vzpostavlja vsako leto na podlagi površin, ki jih prijavijo kmetje za zadevno leto.

4. ►M1 Za države članice, razen novih držav članic, se referenčno razmerje določi, kakor sledi: ◄

(a) trajni pašniki so trajni pašniki, ki so jih kmetje prijavili leta 2003, in trajni pašniki, prijavljeni leta 2005 v skladu s členom 14(1) te uredbe, ki leta 2003 niso bili prijavljeni za nobeno drugo rabo kakor za travinje, razen če lahko kmet dokaže, da tako zemljišče ni bilo trajni pašnik leta 2003. Ne štejejo se površine, ki so leta 2005 prijavljene kot trajni pašniki in so bile leta 2003 upravičene do plačil na površino s poljščinami v skladu s členom 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o vzpostavitvi sistema podpor za proizvajalce nekaterih poljščin ( 15 ). Ne štejejo se površine, ki so bile trajni pašniki leta 2003 in so bile pogozdene od leta 2003 ali pa še bodo pogozdene v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(b) skupna kmetijska zemljišča so skupna kmetijska zemljišča, ki jih kmetje prijavijo leta 2005.

▼M1

5. Za nove države članice, ki za leto 2004 niso uporabljale sheme enotnega plačila na površino iz člena 143b Uredbe (ES) št. 1782/2003, se referenčno razmerje določi, kakor sledi:

(a) trajni pašniki so površine trajnih pašnikov, ki so jih kmetje prijavili leta 2004, in trajni pašniki, prijavljeni leta 2005 v skladu s členom 14(1) te uredbe, ki leta 2004 niso bili prijavljeni za nobeno drugo rabo kakor za travinje v letu 2004, razen če lahko kmet dokaže, da tako zemljišče ni bilo trajni pašnik leta 2004. Ne štejejo se površine, ki so leta 2005 prijavljene kot trajni pašniki in so bile leta 2004 upravičene do plačil na površino s poljščinami v skladu s členom 1(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999. Ne šteje se zemljišče, ki se bo pogozdilo v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) skupna kmetijska zemljišča so skupna kmetijska zemljišča, ki jih kmetje prijavijo leta 2005.

6. Za nove države članice, ki so za leto 2004 uporabljale shemo enotnega plačila na površino iz člena 143b Uredbe (ES) št. 1782/2003, se referenčno razmerje določi, kakor sledi:

(a) trajni pašniki so površine trajnih pašnikov, ki jih kmetje prijavijo leta 2005 v skladu s členom 14(1) te uredbe;

(b) skupna kmetijska zemljišča so skupna kmetijska zemljišča, ki jih kmetje prijavijo leta 2005.

▼M11

7. Za Bolgarijo in Romunijo se referenčno razmerje določi, kot sledi:

(a) trajni pašniki so trajni pašniki, ki so jih kmetje prijavili leta 2007 v skladu s členom 14(1) te uredbe;

(b) skupna kmetijska zemljišča so skupna kmetijska zemljišča, ki so jih kmetje prijavili leta 2007.

▼B

Člen 4

Ohranjanje trajnih pašnikov na individualni ravni

1. Kadar se ugotovi, da se razmerje iz člena 3(1) te uredbe zmanjšuje, zadevna država članica na nacionalni ali regionalni ravni predvidi obveznost kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu s katero koli shemo neposrednih plačil, navedenih v Prilogi I Uredbe (ES) št. 1782/2003, da trajnih pašnikov ne spremenijo brez predhodne odobritve.

▼M1

Če se za odobritev iz prvega pododstavka uporablja pogoj, da se zemljišče opredeli kot trajni pašnik, se tako zemljišče prvi dan spremembe obravnava kot trajni pašnik z odstopanjem od opredelitve iz točke (2) člena 2. Navedena zemljišča se uporabljajo za pridelovanje trav ali druge zelnate krme pet let po datumu spremembe.

▼B

2. Kadar se ugotovi, da se ne da zagotoviti obveznosti iz člena 3(2) te uredbe, zadevna država članica poleg ukrepov, ki naj se sprejmejo v skladu z odstavkom 1, predvidi na nacionalni ali regionalni ravni obveznost, da kmetje, ki zaprosijo za pomoč v skladu s katero koli shemo neposrednih plačil iz Priloge I Uredbe (ES) št. 1782/2003, ponovno spremenijo zemljišča v trajne pašnike, pri čemer gre za tiste kmete, ki razpolagajo z zemljišči, spremenjenimi iz trajnih pašnikov v zemljišča za drugo rabo.

▼M1

Ta obveznost se v letu 2005 uporablja za zemljišča, spremenjena v zemljišča za drugo rabo od ustreznega datuma iz prvega pododstavka člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Od 1. januarja 2006 se ta obveznost uporablja za zemljišča, ki so bila na ta način spremenjena od datuma začetka štiriindvajsetmesečnega obdobja pred zadnjim datumom, na katerega je bilo v skladu s členom 11(2) te uredbe treba najpozneje predložiti enotne zahtevke v zadevni državi članici.

▼B

V takem primeru kmetje ponovno spremenijo delež te površine v trajne pašnike ali določijo tak obseg površin za trajne pašnike. Ta delež se izračuna na podlagi obsega površin, ki jih kmet tako spremeni, in obsega površin, ki so potrebne za ponovno vzpostavitev ravnotežja.

Kadar pa je bilo tako zemljišče predmet prenosa, potem ko je bilo spremenjeno v zemljišče za drugo rabo, se ta obveznost uporablja, če je prišlo do prenosa po začetku veljavnosti te uredbe.

Z odstopanjem od točke 2 člena 2 se zemljišča, ponovno spremenjena ali določena za trajne pašnike, od prvega dne ponovne spremembe ali določitve štejejo za „trajne pašnike“. ►M1 Navedena zemljišča se uporabljajo za pridelovanje trav ali druge zelnate krme pet zaporednih let po datumu njihove spremembe. ◄

3. Obveznost, naložena kmetom v odstavkih 1 in 2, ne velja, kadar so kmetje ustvarili trajne pašnike v okviru programov v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o kmetijskih proizvodnih metodah, usklajenih z zahtevami o varstvu okolja in ohranjanju podeželja, ( 16 ) ter Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi nekaterih uredb ( 17 ) in Uredbe Sveta (ES) št. 1017/94 z dne 26. aprila 1994 o spremembi zemljišč za poljščine v ekstenzivno živinorejo na Portugalskem ( 18 ).







DEL II

INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM







NASLOV I

SPLOŠNO

Člen 5

Identifikacija kmetov

Brez vpliva na člen 22(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, enotni sistem za evidentiranje identitete vsakega kmeta, predviden s členom 18(l)(f) te uredbe, jamči enotno identifikacijo v zvezi z vsemi zahtevki za pomoč.

Člen 6

Identifikacija enot rabe oziroma poljin

1. Sistem identifikacije kmetijskih enot rabe oziroma poljin iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 deluje na ravni referenčnih enot rabe oziroma poljin, kot je katastrska parcela ali proizvodni blok, kar zagotavlja enotno identifikacijo vsake referenčne enote rabe oziroma poljine.

Države članice tudi zagotovijo, da se kmetijske enote rabe oziroma poljine zanesljivo opredelijo in zlasti zahtevajo, da so v enotnem zahtevku podrobnosti ali da je opremljen z listinami, ki jih določi pristojni organ in ki omogočajo, da se vsaka kmetijska enota rabe oziroma poljina lahko locira in izmeri. GIS deluje na podlagi nacionalnega geodetskega sistema.

2. Država članica zagotovi, da glede na to, da je vsaj 75 % referenčnih enot rabe oziroma poljin predmet zahtevkov za pomoč, vsaj 90 % ustrezne površine izpolnjuje pogoje glede na shemo enotnega plačila. Ocena se opravi letno z uporabo ustreznih statističnih metod.

▼M5 —————

▼B

Člen 7

Identifikacija in registracija pravic do plačil

1. Sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačil, predviden v členu 21 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je elektronski register na ravni države članice in zagotavlja, zlasti v zvezi z navzkrižnimi pregledi, predvidenimi v členu 24 te uredbe, učinkovito sledljivost pravic do plačil, predvsem glede naslednjih sestavni delov:

(a) imetnik;

(b) vrednost;

(c) datum ustanovitve;

(d) datum zadnje aktivacije;

(e) poreklo, posebno glede določitve izvorne ali nacionalne rezerve, nakupa, zakupa, dedovanja;

(f) vrsta pravice, zlasti pravice do prahe, pravice, za katere veljajo posebni pogoji v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 1782/2003, in pravice z odobritvijo v skladu s členom 60 te uredbe;

(g) kjer je to primerno, regionalne omejitve.

2. Države članice, v katerih je več kakor ena plačilna agencija, se lahko odločijo, da bo elektronski register deloval na ravni plačilne agencije. V takem primeru mora zadevna država članica zagotoviti, da so različni registri med seboj združljivi.

Člen 8

Splošna načela v zvezi z enotami rabe

1. Enota rabe oziroma poljina, ki vsebuje drevesa, šteje za enoto rabe za namene shem pomoči na površino, če se kmetijske dejavnosti iz člena 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali, kjer je to primerno, predvidena proizvodnja, lahko izvedejo na podoben način kakor na enotah rabe brez dreves na istem območju.

▼M10

2. Kadar je površina skupna, jo pristojni organi teoretično razdelijo med posamezne kmete sorazmerno z njihovo uporabo ali pravico uporabe.

▼B

Člen 9

Kontrolni sistem v zvezi z navzkrižno skladnostjo

Države članice vzpostavijo sistem, ki jamči učinkovito kontrolo spoštovanja navzkrižne skladnosti. V skladu s Poglavjem III Naslova III te uredbe ta sistem predvideva zlasti:

(a) kadar pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, prenos potrebnih informacij o kmetih, ki zaprosijo za neposredna plačila, s plačilne agencije na specializirana nadzorna telesa in/ali, kjer je primerno, prek usklajevalnega organa iz člena 23(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) metode za izbiro kontrolnih vzorcev;

(c) podatke o vrsti in obsegu pregledov, ki jih je treba opraviti;

(d) poročila o kontroli, ki naj vsebujejo predvsem kakršno koli ugotovljeno neskladnost in oceno njene resnosti, obsega, stalnosti in ponavljanja;

(e) kadar pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, prenos poročil o kontroli iz specializiranih nadzornih teles na plačilno agencijo ali usklajevalno telo iz člena 23(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na oba;

(f) da plačilna agencija uporablja sistem znižanj in izključitev.

Države članice lahko poleg tega predvidijo postopek, po katerem kmet plačilni agenciji navede elemente, potrebne za opredelitev zahtev in standardov, ki se zanj uporabljajo.

Člen 10

Izplačevanje pomoči

1. Neposredna plačila, ki sodijo v obseg te uredbe, se ne smejo izvršiti pred končanjem pregledov v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev, ki jih mora izvesti država članica na podlagi te uredbe, ne da bi to posegalo v časovno obdobje, predvideno v členu 28(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali katera koli pravila, ki predvidevajo izplačilo predujmov v skladu z odstavkom 3 tega člena.

2. V zvezi s pregledi navzkrižne skladnosti, določenimi v Poglavju III Naslova III te uredbe, kadar se taki pregledi ne morejo zaključiti pred izplačilom, se neupravičena plačila povrnejo v skladu s členom 73 te uredbe.







NASLOV II

ZAHTEVKI ZA POMOČ







POGLAVJE I

ENOTNI ZAHTEVEK

Člen 11

Datum predložitve enotnega zahtevka

▼M15

1. Kmet, ki zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem pomoči na površino, sme predložiti le en enotni zahtevek na leto.

Kmet, ki ne zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem pomoči na površino, ampak v skladu z drugo shemo pomoči, navedeno v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1782/2003, ali za podporo v skladu s členi 11, 12 in 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, predloži obrazec za enotni zahtevek, če razpolaga s kmetijsko površino, kot je opredeljeno v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 795/2004, v katerem ta zemljišča navede v skladu s členom 14 te uredbe.

Kmet, za katerega veljajo zgolj obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, predloži enotni zahtevek vsako koledarsko leto, v katerem se te obveznosti uporabijo.

Vendar države članice lahko kmete oprostijo obveznosti iz drugega in tretjega pododstavka, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki jamčijo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼B

2. ►M1 Enotni zahtevek se vloži do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do 15. maja. Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska pa lahko določijo poznejši datum, ki pa ne sme biti po 15. juniju. ◄

V skladu s postopkom iz člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko dovoli odložitev datumov iz prvega pododstavka tega odstavka za nekatera območja, kjer so zaradi izjemnih podnebnih razmer običajni datumi neprimerni.

Pri določitvi tega datuma države članice upoštevajo obdobje, ki je potrebno, da so vsi ustrezni podatki na voljo za pravilno upravno in finančno upravljanje pomoči, in zagotovijo, da se lahko določi učinkovit nadzor, zlasti glede datuma, ki ga je treba določiti v skladu s členom 44(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Kadar je za istega kmeta za upravljanje shem pomoči, pri katerih je treba vložiti enotni zahtevek, odgovorna več kakor ena plačilna agencija, zadevna država članica ustrezno ukrepa za zagotovitev, da so informacije, zahtevane v tem členu, na voljo vsem udeleženim plačilnim agencijam.

Člen 12

Vsebina enotnega zahtevka

1. Enotni zahtevek vsebuje vse potrebne informacije za ugotovitev upravičenosti do pomoči in zlasti:

(a) identiteto kmeta;

(b) zadevno(-e) shemo(-e) pomoči;

(c) opredelitev pravic do plačil v skladu sistemom za identifikacijo in registracijo, predvideno v členu 7, za namene sheme enotnega plačila, razdeljenega na pravice do prahe in druge pravice;

(d) podrobnosti, ki omogočajo identifikacijo vseh enot rabe oziroma poljin na kmetijskem gospodarstvu, njihovo površino, izraženo v hektarih na dve decimalni mesti, njihovo lokacijo in, kadar je primerno, njihovo uporabo ter ali je enota rabe oziroma poljina namakana;

▼M4

(e) kjer je to primerno, območje oljk, izraženo v GIS-ha za oljke v skladu s točkama 2 in 3 Priloge XXIV k Uredbi (ES) št. 1973/2004;

(f) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji, ki zadevajo zadevne sheme pomoči.

▼B

2. Za namene identifikacije pravic do plačil iz odstavka 1(c) je na vnaprej natisnjenih obrazcih, ki jih dobi kmet v skladu s členom 22(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, navedena identifikacija pravic do plačil v skladu s sistemom identifikacije in registracije, predvidenim v členu 7, razdeljenim na pravice do prahe in druge pravice.

▼M4 —————

▼B

Kmet posebej prijavi površino, primerno za pravico do prahe, in površino, primerno za druge pravice. V skladu s členom 54(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 kmet zahteva svoje pravice do prahe pred drugimi pravicami. Zato mora kmet prijaviti površino za praho glede na njegovo število pravic do prahe, če razpolaga z zadostnim obsegom upravičene površine. Če je obseg upravičene površine manjši od pravic do prahe, sme kmet zahtevati število pravic do prahe, ki ustreza obsegu površine, s katero razpolaga.

▼M4

3. Za namene identifikacije vseh enot rabe oziroma poljin na kmetijskem gospodarstvu iz odstavka 1(d) je na vnaprej natisnjenih obrazcih, ki jih dobi kmet v skladu s členom 22(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, navedena največja upravičena površina na referenčno enoto rabe za namene sheme enotnega plačila. Grafični material, ki ga dobi kmet v skladu z isto določbo, mora prikazovati meje referenčnih enot rabe oziroma poljin in njihovo enotno identifikacijsko oznako, kmet pa navede lokacijo vsake enote rabe oziroma poljine.

▼M9

V državah članicah, kjer identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vključuje geografski informacijski sistem za pridelavo oljk, grafični material, ki ga dobi kmet v zvezi z oljčnimi enotami rabe oziroma poljinami, za vsako oljčno enoto rabe oziroma poljino vsebuje število upravičenih oljčnih dreves in njihovo lokacijo na enoti rabe oziroma poljini kot tudi območje oljk, izraženo v GIS-ha za oljke, v skladu s točko 3 Priloge XXIV k Uredbi (ES) št. 1973/2004.

▼M4

Pri zahtevku za pomoč za oljčne nasade, predvidenem v poglavju 10b naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, mora grafični material, ki ga dobi kmet, za vsako enoto rabe oziroma poljino z oljkami vsebovati:

(a) število neupravičenih oljk in njihovo lokacijo na enoti rabe;

(b) območje oljk, izraženo v GIS-ha za oljke v skladu s točko 2 Priloge XXIV k Uredbi (ES) št. 1973/2004;

(c) kategorijo, v okviru katere se zahteva pomoč, v skladu s členom 110i(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(d) kjer je to primerno, navedbo, da je enota rabe zajeta v programu, ki ga je odobrila Komisija v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1638/98 ( 19 ), ter število zadevnih oljk in njihovo lokacijo na enoti rabe.

4. Pri predložitvi obrazca za zahtevek kmet popravi vnaprej natisnjeni obrazec iz odstavkov 2 in 3, če je prišlo do kakršnih koli sprememb, zlasti prenosov pravic do plačil v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali če je katera od informacij, navedenih v vnaprej natisnjenih obrazcih, nepravilna.

►M10 Če se popravek nanaša na referenčno površino enote rabe oziroma poljine, prijavi kmet posodobljeno površino vsake zadevne enote rabe oziroma poljine in po potrebi navede nove meje referenčne enote rabe oziroma poljine. ◄ V primeru, da je lokacija oljk v grafičnem materialu nepravilna, kmetu ni treba navesti pravilne površine območja oljk, izražene v GIS-ha za oljke, temveč le dejansko lokacijo dreves.

▼B

Člen 13

Posebne zahteve v zvezi z enotnim zahtevkom

▼M8

1. V primeru ko kmet namerava pridelovati konopljo v skladu s členom 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali gojiti konopljo za vlakna v skladu s členom 106 navedene uredbe, mora enotni zahtevek vsebovati:

(a) vse zahtevane informacije za prepoznavanje zemljišč, posejanih s konopljo, ki navajajo vrste uporabljenih semen;

(b) navedbo količin uporabljenega semena (kg na hektar);

(c) uradne etikete na pakiranju semena v skladu z Direktivo Sveta 2002/57/ES ( 20 ) in zlasti člena 12 Direktive.

Pri odstopanju od točke (c) iz prvega pododstavka, kjer se setev izvede po roku za predložitev enotnega zahtevka, se etikete predloži najpozneje do 30. junija. Če morajo biti etikete predložene tudi drugim nacionalnim organom, lahko države članice določijo, da se navedene etikete po predložitvi v skladu z navedeno točko, vrnejo kmetu. Na vrnjenih etiketah se označi, kot da so bile uporabljene za zahtevek.

V primeru, ko zahtevek za pomoč za plačila na površino s poljščinami v skladu s poglavjem 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 vsebuje izjavo o pridelavi lanu in konoplje, ki se ju goji za vlakna iz člena 106 navedene uredbe, enotni zahtevek vsebuje izvod pogodbe ali zaveze iz tega člena, razen če država članica ni določila, da se navedeni izvod lahko predloži pozneje, vendar ne po 15. septembru.

▼B

2. Pri zemljišču v prahi, uporabljenem v skladu s členom 55(b) Uredbe (ES) št 1782/2003 ali prvo alineo člena 107(3) te uredbe, vsebuje enotni zahtevek potrebna dokazila, zahtevana v skladu z veljavnimi sektorskimi predpisi.

3. Pri zahtevku za pomoč za premijo za trdo pšenico posebne kakovosti, predvideno v Poglavju I Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, in za dodatek trdi pšenici ter posebno pomoč, predvideno v členu 105 te uredbe, vsebuje enotni zahtevek dokazilo v skladu s pravili, ki jih določi država članica, da je bila uporabljena najmanjša količina potrjenega semena za trdo pšenico.

4. Pri zahtevku za posebno plačilo za riž, predvideno v Poglavju 3 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek specifikacijo za posejano sorto riža in identifikacijo ustreznih enot rabe oziroma poljin.

▼M5

5. V primeru zahtevka za plačilo na površino za lupinarje, predvidenega v poglavju 4 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, mora enotni zahtevek vsebovati število dreves po vrstah.

▼M10

6. Pri zahtevku za energetske rastline iz poglavja 5 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 vsebuje enotni zahtevek kopijo pogodbe, ki jo je vlagatelj sklenil z zbiralcem ali prvim predelovalcem v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1973/2004, ali v primeru uporabe člena 33(2) navedene uredbe pisno izjavo v skladu z navedenim členom.

▼B

7. Pri zahtevku za pomoč za škrobni krompir, predvidenem v Poglavju 6 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek kopijo pogodbe o pridelavi; države članice pa lahko določijo, da se ta kopija lahko predloži pozneje, vendar najpozneje 30. junija.

8. Pri zahtevku za pomoč za seme, predvidenem v Poglavju 9 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek naslednje:

(a) kopijo pogodbe o pridelavi ali kopijo izjave o pridelavi; države članice pa lahko določijo, da se ta kopija lahko predloži pozneje, vendar najpozneje 15. septembra;

(b) navedbo vrste semena, posejanega na vsaki enoti rabe oziroma poljini;

(c) navedbo količine proizvedenega certificiranega semena, izražene v centih na eno decimalno mesto; države članice pa lahko določijo, da se te informacije lahko predložijo pozneje, vendar najpozneje 15. junija v letu po spravilu;

(d) kopijo spremnih dokumentov, ki pokaže, da so bile količine tega semena uradno certificirane; države članice pa lahko določijo, da se te informacije lahko predložijo pozneje, vendar najpozneje 31. maja v letu po spravilu.

▼M1

9. Pri zahtevku za dodatno pomoč za hmelj, predvideno v členu 68a Uredbe (ES) št. 1782/2003, enotni zahtevek vsebuje navedbo ustreznih območij.

▼M4

10. Pri zahtevku za posebno plačilo za bombaž, predvidenem v poglavju 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek naslednje:

(a) ime uporabljene vrste semen bombaža;

(b) kjer je to primerno, ime in naslov odobrene medpanožne organizacije, v katero je kmet včlanjen.

11. Pri zahtevku za pomoč za oljčne nasade, predvidenem v poglavju 10b naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, enotni zahtevek za vsako enoto rabe oziroma poljino z oljkami vsebuje število in lokacijo na enoti rabe:

(a) izkrčenih in nadomeščenih oljk;

(b) izkrčenih oljk, ki niso bile nadomeščene;

(c) dodatno posajenih oljk.

12. Pri zahtevku za pomoč za tobak, predvidenem v poglavju 10c naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, enotni zahtevek vsebuje:

(a) kopijo pogodbe o pridelavi iz člena 110k(c) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali sklic na njeno številko registracije;

(b) navedbo sorte tobaka, posajenega na vsaki enoti rabe oziroma poljini;

(c) kopijo spremnega kontrolnega potrdila, ki ga je izdal pristojni organ in ki navaja količino posušenih listov tobaka, izraženo v kilogramih, ki je bila dostavljena prvemu predelovalcu.

Države članice lahko določijo, da se informacije iz točke (c) lahko posebej predložijo pozneje, vendar najpozneje 15. maja v letu po obiranju.

▼M8 —————

▼M11

13a. V primeru zahtevka za prehodna plačila za sadje in zelenjavo iz poglavja 10g naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevka za prehodna plačila za jagodičevje iz poglavja 10h istega naslova vsebuje enotni zahtevek izvod pogodbe o predelavi ali zaveze za dobavo v skladu s členom 171da Uredbe (ES) št. 1973/2004.

Države članice lahko določijo, da se lahko informacije iz prvega pododstavka predložijo ločeno in pozneje, vendar najpozneje 1. decembra v letu predložitve zahtevka.

▼M10

14. Informacije, ki se zahtevajo v spremnih dokumentih iz tega člena, lahko pristojni organ, kadar je mogoče, zahteva neposredno od vira informacij.

▼B

Člen 14

Splošna pravila za enotni zahtevek in izjave v zvezi s posebno rabo zemljišč

1. Raba zemljišč iz členov 5(2) in 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in tistih iz Priloge V k tej uredbi, kakor tudi zemljišč, uporabljenih za proizvodnjo lanu, gojenega za vlakna, kadar ta zemljišča ni treba prijaviti v skladu s členom 13 te uredbe, se prijavi v posebni rubriki v enotnem zahtevku.

▼M1

Poleg tega v primeru, ko država članica izkorišča možnost iz člena 68a Uredbe (ES) št. 1782/2003, da izvaja plačila priznanim skupinam proizvajalcev iz drugega odstavka navedenega člena, kmet prijavi svoja kmetijska zemljišča, ki jih uporablja za pridelavo hmelja, tudi pod ločeno postavko v enotnem zahtevku. V navedenem primeru kmet v enotni zahtevek navede tudi, da je član zadevne skupine proizvajalcev.

▼M7

Raba zemljišč, ki niso namenjena shemam pomoči, predvidenim v naslovih III, IV in IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003, in niso navedena v Prilogi V k navedeni uredbi, se prijavi pod eno ali več rubrikami „druge rabe“.

▼B

Države članice lahko določijo, da se prvi in drugi pododstavek ne uporabljata, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnimi organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki jamčijo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼M1

1a. Če za dano leto kmet ne prijavi vseh zemljišč iz odstavka 1 in je razlika med skupno prijavljeno površino v enotnem zahtevku na eni strani ter prijavljeno površino in skupno površino neprijavljenih zemljišč na drugi več kakor 3 % prijavljene površine, se skupni znesek neposrednih plačil, ki se plačajo kmetu za navedeno leto, zmanjša za največ 3 % glede na resnost opustitve.

▼M15

Kadar za kmeta veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 20 in 103 Uredbe (ES) št. 479/2008, se prvi pododstavek uporabi tudi za plačila, predvidena v členih 11, 12 in 98 navedene uredbe. Odstotek znižanja se uporabi za celotni znesek, ki ga je treba plačati, deljen s številom let iz členov 20 in 103 iste uredbe.

▼B

2. V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila lahko države članice odstopajo od določb členov 12 in 13, če pravice do plačil še niso dokončno določene najpozneje na datum, ki je določen za predložitev enotnega zahtevka.

▼M7

Države članice lahko pod enakimi pogoji dovolijo tudi spremembe glede rabe ali sheme pomoči v zvezi s posameznimi kmetijskimi parcelami, ki so že prijavljene v enotnem zahtevku.

Odstopanja iz prvega in drugega pododstavka se uporabljajo tudi za prvo leto, ko se novi sektorji vključijo v shemo enotnega plačila in ko pravice do plačil za kmete, ki jih ta vključitev zadeva, še niso dokončno določene.

▼B

3. Države članice lahko sklenejo, da so vsi zahtevki za pomoč pod Naslovom IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 zajeti v enotnem zahtevku. V takem primeru se poglavji II in III tega Naslova uporabljata smiselno glede na posebne zahteve, določene za zahtevek za pomoč v skladu s temi shemami.

4. Vsaka država članica določi najmanjšo velikost enote rabe oziroma poljine, glede katere je lahko vložen zahtevek. Vendar najmanjša velikost ne sme presegati 0,3 ha.

Člen 15

Spremembe enotnih zahtevkov

1. Po izteku roka za predložitev enotnega zahtevka se lahko posamezne enote rabe oziroma poljine, ki so jim po potrebi priložene ustrezne pravice do plačil, ki še niso prijavljene v enotnem zahtevku za namene katere koli od shem pomoči na površino, dodajo v enotni zahtevek, če se spoštujejo zahteve v skladu z ustreznimi shemami pomoči.

▼M7

Spremembe rabe ali sheme pomoči v zvezi s posameznimi kmetijskimi parcelami ali pravice do plačil, ki so že prijavljene v enotnem zahtevku, se lahko opravijo pod enakimi pogoji.

▼M10

Kadar so spremembe iz prvega in drugega pododstavka pomembne za spremne dokumente ali pogodbe, ki jih je treba predložiti, je treba dovoliti tudi s tem povezane spremembe takih dokumentov ali pogodb.

▼M1

2. Brez poseganja v datume, določene za Estonijo, Latvijo, Litvo, Finsko ali Švedsko za predložitev enotnega zahtevka v skladu s prvim pododstavkom člena 11(2), se spremembe v skladu z odstavkom 1 tega člena pisno priglasijo pristojnemu organu najpozneje do 31. maja tekočega leta, razen za Estonijo, Latvijo, Litvo, Finsko in Švedsko, kjer jih je treba priglasiti do 15. junija zadevnega koledarskega leta.

▼M10

Vendar je treba za leto 2007 spremembe v skladu z odstavkom 1 tega člena v državah članicah, ki uporabljajo člen 48c(8) Uredbe (ES) št. 795/2004, uradno sporočiti pristojnemu organu najpozneje do 15. junija. V ustrezno utemeljenih primerih se uradna sporočila sprememb sprejemajo do dvajsetega dneva po objavi Uredbe (ES) št 972/2007 ( 21 ) v Uradnem listu Evropske unije.

▼B

3. Kadar je pristojni organ že obvestil kmeta glede nepravilnosti v enotnem zahtevku ali je kmeta obvestil o svoji nameri, da izvede pregled na kraju samem in kadar se pri tem pregledu na kraju samem odkrijejo nepravilnosti, se spremembe v skladu z odstavkom 1 ne odobrijo za tiste enote rabe oziroma poljine, ki jih te nepravilnosti zadevajo.

▼M1







POGLAVJE Ia

ZAHTEVKI ZA POMOČ ZA PLAČILA ZA HMELJ, KI JIH VLOŽIJO PRIZNANE SKUPINE PROIZVAJALCEV

Člen 15a

Zahtevek za pomoč

Zahtevek za pomoč, ki ga vlagajo skupine proizvajalcev za pomoč v skladu s členom 171 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 ( 22 ), vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje upravičenosti do pomoči, zlasti pa:

(a) identiteto skupine proizvajalcev;

(b) podrobne podatke, ki omogočajo identifikacijo zadevnih kmetijskih zemljišč;

(c) izjavo skupine proizvajalcev, da so seznanjeni s pogoji za zadevno pomoč.

Skupina proizvajalcev lahko prijavi le kmetijska zemljišča, ki se uporabljajo za pridelavo hmelja, ki so jih v istem letu prijavili člani skupine proizvajalcev v skladu z drugim pododstavkom člena 14(1) te uredbe.

Države članice lahko poenostavijo postopek za zahtevek tako, da skupini proizvajalcev pošljejo vnaprej natisnjene obrazce zahtevka, na katerih so našteta vsa zemljišča, ki so jih za navedeni namen prijavili ustrezni člani v skladu z drugim pododstavkom člena 14(1) te uredbe.

▼B







POGLAVJE II

ZAHTEVKI ZA DODELITEV POMOČI ZA ŽIVALI

Člen 16

Zahteve v zvezi z zahtevki za dodelitev pomoči za živali

1. Zahtevek za dodelitev pomoči za živali vsebuje vse potrebne informacije za ugotovitev upravičenosti do pomoči in zlasti:

(a) identiteto kmeta;

(b) sklic na enotni zahtevek, če je že bil predložen;

(c) število živali vsake vrste, za katero se predloži zahtevek za pomoč, in identifikacijska oznaka za govedo;

(d) kjer je to primerno, obvezo kmeta, da ima živali iz točke (c) na svojem kmetijskem gospodarstvu v obdobju obvezne reje in informacijo o lokaciji ali lokacijah, kjer se živali nahajajo, vključno z zadevnim obdobjem ali obdobji;

(e) kjer je to primerno, posamične omejitve ali posamične zgornje meje za zadevne živali;

▼M7

(f) kjer je to primerno, posamično referenčno količino mleka, ki je kmetu na voljo 31. marca, ali če se zadevna država članica odloči za odstopanje, predvideno v členu 130 Uredbe (ES) št. 1973/2004, 1. aprila zadevnega koledarskega leta; če ta količina ni znana na dan vložitve zahtevka, je to čim prej treba uradno sporočiti pristojnemu organu;

▼B

(g) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji za zadevno pomoč.

Če je žival premaknjena na drugo lokacijo v obdobju obvezne reje, kmet o tem vnaprej pisno obvesti pristojni organ.

2. Države članice vsakemu imetniku živali jamčijo pravico, da od pristojnega organa v ustreznem času in brez nepotrebnega odlašanja ter brez omejitev pridobi informacije o podatkih v računalniški zbirki podatkov za govedo, ki se nanašajo nanj in na njegove živali. Pri predložitvi zahtevka za pomoč kmet izjavi, da so podatki pravilni in popolni ali pa nepravilne podatke popravi ali manjkajoče doda.

3. Države članice se lahko odločijo, da nekaterih informacij iz odstavka 1 ni treba vključiti v zahtevek za pomoč, kadar so že bile sporočene pristojnim organom.

Države članice lahko zlasti uvedejo postopke, po katerih se lahko podatki iz računalniških zbirk podatkov za govedo uporabljajo za namene zahtevkov za pomoč, če računalniška zbirka podatkov za govedo omogoča raven zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči. Taki postopki lahko predstavljajo sistem, po katerem lahko kmet zaprosi za pomoč glede vseh živali, ki na datum, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za pomoč na podlagi podatkov v računalniških zbirkah podatkov za govedo. V tem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zajamčijo:

(a) da je v skladu z določbami, ki veljajo za zadevne sheme pomoči, kmet seznanjen z jasno določenimi datumi začetka in konca ustreznega obdobja obvezne reje;

(b) da kmet ve, da se bodo vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo govedi, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti iz člena 59. Glede premij za krave dojilje v skladu s členom 125 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se nepravilnosti, ugotovljene v zvezi s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi, dodelijo sorazmerno med število živali, potrebnih za prejem premije, in število živali, potrebnih za zagotovitev mleka ali mlečnih izdelkov na podlagi člena 125(2)(b) te uredbe. Take nepravilnosti pa so najprej dodeljene številu živali, ki ni potrebno v okviru posamičnih omejitev ali zgornjih mej iz člena 125(2)(b) in člena 126.

4. Države članice lahko določijo, da se nekatere informacije iz odstavka 1 lahko pošljejo ali morajo poslati prek organa ali organov, ki jih same odobrijo. Za poslane podatke ostaja odgovoren kmet.







POGLAVJE III

ZAHTEVEK ZA POMOČ ZA MLEČNO PREMIJO IN DODATNA PLAČILA

Člen 17

Zahteve za zahtevke za pomoč za mlečno premijo in dodatna plačila

Vsak proizvajalec mleka, ki zaprosi za mlečno premijo in dodatna plačila, predvidena v Poglavju 7 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, predloži zahtevek za pomoč, ki vsebuje vse potrebne informacije za določitev upravičenosti do pomoči, in zlasti:

(a) identiteto kmeta;

(b) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji za zadevno pomoč.

Zahtevek za pomoč se vloži do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do 15. maja, za Finsko in Švedsko pa do 15. junija.

▼M8







POGLAVJE IIIa

▼M11

POMOČ ZA PROIZVAJALCE SLADKORNE PESE IN TRSA, LOČENA PLAČILA ZA SLADKOR TER LOČENA PLAČILA ZA SADJE IN ZELENJAVO

▼M8

Člen 17a

►M11 Zahteve v zvezi z zahtevki za pomoč za proizvajalce sladkorne pese in trsa, ločena plačila za sladkor ter ločena plačila za sadje in zelenjavo ◄

1. ►M11 Kmetje, ki zaprosijo za pomoč za proizvajalce sladkorne pese in trsa iz poglavja 10f naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, kmetje, ki zaprosijo za ločena plačila za sladkor iz člena 143ba navedene uredbe, in kmetje, ki zaprosijo za ločena plačila za sadje in zelenjavo iz člena 143bb navedene uredbe, predložijo zahtevek za pomoč, ki vsebuje vse potrebne informacije za določitev upravičenosti do pomoči, in zlasti: ◄

(a) podatke o identiteti kmeta;

(b) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji, ki se nanašajo na zadevno pomoč.

Zahtevek za pomoč za proizvajalcem pesnega in trsnega sladkorja prav tako vsebuje izvod pogodbe o dobavi iz člena 110r Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼M11

2. Zahtevek za pomoč za proizvajalce sladkorne pese in trsa, ločena plačila za sladkor ali ločena plačila za sadje in zelenjavo se vloži do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do 15. maja, za Estonijo, Latvijo in Litvo pa najpozneje do 15. junija.

▼B







POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE

Člen 18

Poenostavitev postopkov

1. Brez vpliva na posebne določbe te uredbe in Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se vsako obveščanje v skladu s to uredbo med kmetom in organi ter obratno opravlja elektronsko. V tem primeru je treba sprejeti primerne ukrepe, da se predvsem zagotovi:

(a) da je kmet nedvoumno identificiran;

(b) da kmet izpolnjuje vse zahteve v skladu z zadevno shemo pomoči;

(c) da so poslani podatki zanesljivi zaradi pravilnega upravljanja zadevne sheme pomoči; kadar se uporabljajo podatki iz računalniške zbirke podatkov za govedo, ta zbirka podatkov ponuja raven zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči;

(d) kadar se spremnih dokumentov ne da poslati elektronsko, take dokumente prejmejo pristojni organi v enakih rokih kakor pri pošiljanju z neelektronskimi sredstvi;

(e) da ni diskriminacije med kmeti, ki uporabljajo neelektronska sredstva za pošiljanje, in tistimi, ki si izberejo elektronski način pošiljanja.

2. V zvezi s predložitvijo zahtevkov za pomoč smejo države članice pod pogoji, določenimi v odstavku 1(a) do (e), predvideti poenostavljene postopke, kadar so podatki že na voljo organom, zlasti kadar se stanje ni spremenilo od zadnje vložitve zahtevka za pomoč v skladu z zadevno shemo pomoči.

Člen 19

Popravki očitnih napak

Brez vpliva na člene 11 do 18 se lahko zahtevek za dodelitev pomoči prilagodi kadarkoli po njegovi predložitvi, kadar gre za očitne napake, ki jih prizna pristojni organ.

Člen 20

Odstopanje od končnega datuma za predložitev zahtevkov za pomoč, spremnih dokumentov, pogodb in izjav

Z odstopanjem od člena 5(1) Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 ( 23 ) se šteje, da se najpoznejši datum za predložitev zahtevka za pomoč ali katerih koli spremnih dokumentov, pogodb ali izjav v skladu s tem Naslovom, kadar pade na državni praznik, soboto ali nedeljo, prenese na prvi naslednji delovni dan.

▼M1

Prvi odstavek se uporablja tudi za zahtevke kmetov za shemo enotnega plačila v skladu s členom 34(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼B

Člen 21

Pozna predložitev

1. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščinah, navedenih v členu 72, ima predložitev zahtevka za pomoč na podlagi te uredbe po ustreznem roku za posledico 1 % znižanje zneskov na delovni dan, do katerih bi bil kmet upravičen, če bi predložil zahtevek v roku.

Brez vpliva na katere koli posebne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice glede na potrebo po pravočasni predložitvi spremnih dokumentov zaradi načrtovanja in izvajanja učinkovitega nadzora, se prvi pododstavek uporablja tudi za dokumente, pogodbe ali izjave, ki se predložijo pristojnemu organu v skladu s členoma 12 in 13, kadar so taki dokumenti, pogodbe ali izjave bistveni za upravičenost do zadevne pomoči. V tem primeru se znižanje uporablja za znesek, ki se izplača za zadevno pomoč.

Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, se šteje, da je zahtevek nesprejemljiv.

2. Predložitev spremembe enotnega zahtevka po najpoznejšemu datumu, kakor je predviden v členu 15(2), ima za posledico 1 % znižanje zneskov na delovni dan, ki se nanašajo na dejansko uporabo zadevnih enot rabe ali poljin.

Spremembe enotnega zahtevka se sprejmejo do zadnjega datuma za pozno predložitev enotnega zahtevka, kakor je navedeno v tretjem pododstavku odstavka 1. Kadar pa je ta datum zgodnejši ali enak zadnjemu datumu, predvidenemu v členu 15(2), se šteje, da so spremembe k enotnemu zahtevku nesprejemljive po datumu, predvidenem v členu 14(2).

▼M10 —————

▼M1

Člen 21a

Pozna predložitev zahtevka za shemo enotnega plačila

1. Brez poseganja v primere višje sile in izjemne okoliščine iz prvega pododstavka člena 34(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in z odstopanjem od člena 21 te uredbe se v prvem letu uporabe sheme enotnega plačila v skladu z naslovom III Uredbe (ES) št. 1782/2003 v primerih, ko morajo kmetje v zadevni državi članici zahtevek za dodelitev pravic v skladu s členom 34(3) navedene uredbe in enotni zahtevek za navedeno leto predložiti skupaj, in ko kmetje predložijo te zahtevke po ustreznem roku, uporablja štiriodstotno znižanje na delovni dan za zneske, ki se plačajo v navedenem letu za pravice do plačila, ki se dodelijo kmetu.

Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, se šteje, da je zahtevek nesprejemljiv in kmetu se ne dodelijo pravice do plačila.

2. Če je treba v zadevni državi članici zahtevek za shemo enotnih plačil in enotni zahtevek predložiti neodvisno eno od drugega, se za predložitev enotnega zahtevka uporablja člen 21.

V navedenem primeru, brez poseganja v primere višje sile in izjemne okoliščine iz prvega pododstavka člena 34(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, se ob predložitvi zahtevka za shemo enotnih plačil v skladu z navedenim členom po ustreznem roku zneski pravic do plačil, ki se plačajo v prvem letu uporabe sheme enotnih plačil za pravice do plačil, ki se dodelijo kmetu, znižajo za tri odstotke na delovni dan.

Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, se šteje, da je zahtevek nesprejemljiv in kmetu se ne dodelijo pravice do plačila.

▼M7

3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata tudi v prvem letu vključitve novih sektorjev v shemo enotnega plačila glede na zahtevke kmetov v zvezi z njihovo udeležbo v takih sektorjih.

▼B

Člen 22

Umik zahtevkov za pomoč

1. Zahtevek za dodelitev pomoči se lahko kadarkoli popolnoma ali delno pisno umakne.

Kadar država članica uporabi možnosti, predvidene v drugem pododstavku člena 16(3), lahko določi, da lahko uradna obvestila v računalniški zbirki podatkov za govedo o živali, ki je zapustila kmetijsko gospodarstvo, nadomestijo pisni umik.

Kadar pa je pristojni organ že obvestil kmeta o nepravilnostih v zahtevku za pomoč ali kadar je pristojni organ obvestil kmeta o svoji nameri, da izvede pregled na kraju samem in kadar se pri tem pregledu na kraju samem ugotovijo nepravilnosti, umik ni dovoljen v zvezi z deli zahtevka za pomoč, na katerega se nepravilnosti nanašajo.

2. Umiki v skladu z odstavkom 1 postavijo vlagatelja zahtevka v položaj, v katerem je bil, preden je predložil zahtevek za pomoč ali del tega zahtevka za pomoč.







NASLOV III

PREVERJANJA







POGLAVJE I

SKUPNA PRAVILA

Člen 23

Splošne določbe

1. Administrativni pregledi in pregledi na kraju samem, predvideni v tej uredbi, se opravijo tako, da zagotovijo učinkovito preverjanje skladnosti s pogoji, pod katerimi se pomoči dodelijo, ter zahtev in standardov za navzkrižno skladnost.

2. Zahtevki za pomoč se zavrnejo, če kmet ali njegov zastopnik prepreči opravo pregleda na kraju samem.

▼M11

Člen 23a

1. Če namen pregleda ni ogrožen, se lahko pregledi na kraju samem napovejo. Takšna napoved je strogo omejena na najkrajše potrebno obdobje in ne sme biti daljša od 14 dni.

Kljub temu obvestilo, navedeno v prvem pododstavku, za preglede na kraju samem, ki zadevajo zahtevke za pomoč za živali, ne sme preseči 48 ur, razen v pravilno utemeljenih primerih. Kadar poleg tega zahteva zakonodaja, ki se uporablja za akte in standarde, pomembne za navzkrižno skladnost, nenapovedane preglede na kraju samem, ta pravila veljajo tudi v primeru pregledov na kraju samem, povezanih z navzkrižno skladnostjo.

2. Kadar je primerno, se pregledi na kraju samem iz te uredbe in drugi pregledi, določeni v pravilih Skupnosti, izvajajo hkrati.

▼B







POGLAVJE II

PREVERJANJA V ZVEZI Z MERILI O IZPOLNJEVANJU POGOJEV







Oddelek I

Administrativni pregledi

Člen 24

Navzkrižne kontrole

1. Administrativni pregledi iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1782/2003 omogočajo, da se ugotovijo nepravilnosti, zlasti avtomatizirano odkrivanje nepravilnosti z uporabo računalniških sredstev, vključno z navzkrižnimi kontrolami:

(a) prijavljenih pravic do plačil oziroma prijavljenih enot rabe oziroma poljin, da bi se izognili neupravičenim večkratnim odobritvam iste pomoči v istem koledarskem ali tržnem letu in preprečili neupravičeno kumulacijo pomoči, dodeljene v skladu s shemami pomoči na površino iz prilog I in V k Uredbi (ES) št. 1782/2003;

(b) pravic do plačil zaradi preverjanja njihovega obstoja in upravičenosti do pomoči;

(c) med enotami rabe, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku in referenčnimi enotami rabe, ki jih vsebuje identifikacijski sistem za enote rabe oziroma poljine, za preverjanje upravičenosti do pomoči takih površin;

(d) med pravicami do plačil in ugotovljenimi zemljišči, da bi preverili, ali je pravicam priloženo enako število upravičenih hektarov, kakor je opredeljeno v členu 44(2) oziroma členu 54(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(e) da bi s pomočjo računalniške podatkovne zbirke za govedo preverili upravičenost do pomoči in se izognili neupravičenim večkratnim odobritvam iste pomoči v zvezi z istim koledarskim letom;

▼M10

(f) kadar je treba predložiti spremne dokumente, pogodbe, izjave o pridelavi ali pisne izjave v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 1973/2004 in, kadar je primerno, med enotami rabe oziroma poljin, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku in v spremnih dokumentih, pogodbah, izjavah o pridelavi ali pisnih izjavah v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 1973/2004, da bi preverili upravičenost zemljišča do pomoči;

▼B

(g) med enotami rabe, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku, in parcelami, ki jih je treba uradno pregledati, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo zahteve direktiv, navedenih v členu 1(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1674/72 z dne 2. avgusta 1972 o določitvi splošnih pravil za podeljevanje in financiranje pomoči za seme ( 24 );

▼M1

(h) med kmetijskimi zemljišči, ki jih prijavijo skupine proizvajalcev v skladu s členom 15a, in ustreznimi zemljišči, ki jih prijavijo člani skupine proizvajalcev v skladu z drugim pododstavkom člena 14(1), ter referenčnimi zemljišči, ki jih vsebuje identifikacijski sistem za kmetijska zemljišča za preverjanje upravičenosti do pomoči;

▼M4

(i) med enotami rabe oziroma poljinami, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku, in enotami rabe, ki jih je država članica odobrila za proizvodnjo bombaža v skladu s členom 110b Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(j) med izjavami kmetov v enotnem zahtevku, da so člani odobrene medpanožne organizacije, informacijami iz člena 13(10)(b) navedene uredbe in informacijami, ki jih predložijo zadevne odobrene medpanožne organizacije, da se preveri upravičenost do povečanja pomoči iz člena 110f(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

▼M7

(k) med podatki, predvidenimi v pogodbi o dobavi iz člena 110r Uredbe (ES) št. 1782/2003 in podatki o dobavi, ki jih zagotovi proizvajalec sladkorja.

▼B

2. Navedbam nepravilnosti, ki jih ugotovijo navzkrižne kontrole, sledi ustrezni upravni postopek, in, kadar je to primerno, pregled na kraju samem.

▼M4

Če dva ali več kmetov vloži zahtevek za pomoč za isto referenčno enoto rabe v okviru iste sheme pomoči in če je celotna prijavljena površina večja od enote rabe oziroma poljine za razliko, ki spada v okvir odstopanja pri meritvah, določenega v skladu s členom 30(1), države članice lahko določijo sorazmerno znižanje zadevnih površin. V tem primeru se zadevni kmetje lahko pritožijo zoper odločitev o znižanju, če je kdo od drugih zadevnih kmetov prijavil površino, ki presega navedeno odstopanje v njihovo škodo.

▼B







Oddelek II

Pregledi na kraju samem







Pododdelek I

Skupne določbe

▼M11 —————

▼B

Člen 26

Stopnja kontrole

▼M10

1. Skupno število pregledov na kraju samem, izvedenih vsako leto, zajema vsaj 5 % vseh kmetov, ki zaprosijo za shemo enotnih plačil ali shemo enotnih plačil na površino.

Države članice zagotovijo, da so za preglede na kraju samem izbrani vsaj 3 % kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu z vsako od shem pomoči na površino iz naslovov III, IV in IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003.

▼B

2. Skupno število pregledov na kraju samem, izvedenih vsako leto, zajema vsaj:

(a) najmanjšo stopnjo kontrole 30 % ali 20 % zemljišč, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, kakor je navedeno v členu 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Kadar je država članica že sprejela sistem predhodne odobritve za tako proizvodnjo in je že uradno obvestila Komisijo o podrobnih pravilih in pogojih, povezanih s tem sistemom pred začetkom veljavnosti te uredbe, se vse spremembe k tem podrobnim pravilom ali pogojem brez nepotrebnega odlašanja uradno sporočijo Komisiji;

(b) 5 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu s shemami pomoči za govedo. Kadar pa računalniška podatkovna zbirka za govedo ne omogoča ravni zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči, se odstotek poveča na 10 %. Ti pregledi na kraju samem zajemajo tudi vsaj 5 % vseh živali na shemo pomoči, za katere je pomoč zaprošena;

▼M10

(c) 5 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu s shemami pomoči za ovce/koze, pri čemer ni pomembno, ali so zahtevki za pomoč vloženi kot del enotnega zahtevka ali neodvisno; prav tako zajemajo ti pregledi na kraju samem vsaj 5 % vseh živali, za katere je bila zaprošena pomoč; kadar računalniška zbirka podatkov za ovce/koze iz člena 8 Uredbe (ES) št. 21/2004 ne ponuja ravni zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za primerno upravljanje vključenih shem pomoči, zajamejo pregledi 10 % kmetov;

▼B

(d) 2 % vseh proizvajalcev mleka, ki zaprosijo za mlečno premijo in/ali dodatna plačila;

▼M10

(e) 3 % vseh kmetov, katerih kmetijska zemljišča prijavlja skupina proizvajalcev, ki vlaga zahtevek za plačila za hmelj v skladu s členom 15a;

▼M4

(f) pri zahtevkih za pomoč za posebno plačilo za bombaž v skladu s poglavjem 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 20 % medpanožnih organizacij, odobrenih v skladu s členom 110d navedene uredbe, katerih člani so kmetje, glede na izjavo v njihovih enotnih zahtevkih;

(g) pri zahtevkih za pomoč za tobak v skladu s poglavjem 10c naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 5 % prvih predelovalcev v zvezi s pregledi med prvo predelavo in pripravo za trg;

▼M7

(h) glede zahtevkov za pomoč pridelovalcem sladkorne pese in trsa iz poglavja 10f naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 v zvezi z nadzorom količinskih kvot sladkorja, pridobljenega iz sladkorne pese in trsa, dostavljenih v skladu s členom 110r navedene uredbe, pri pridelovalcih sladkorja najmanj 5 % vlagateljev, ki dostavljajo zadevnim pridelovalcem.

▼B

3. Če se s pregledi na kraju samem ugotovijo pomembne nepravilnosti v okviru zadevne sheme pomoči ali v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem med tekočim letom in ustrezno poveča delež kmetov, pri katerih je treba opraviti pregled na kraju samem v naslednjem letu.

4. Kadar je določeno, da se posamični elementi pregleda na kraju samem lahko opravljajo na podlagi vzorca, ta vzorec jamči zanesljivo in reprezentativno raven kontrole. Države članice določijo merila za izbor vzorca. Če se pri pregledih tega vzorca odkrijejo nepravilnosti, se obseg vzorca ustrezno razširi.

Člen 27

Izbira kontrolnega vzorca

1. Pristojni organ izbere na podlagi analize tveganja in reprezentativnosti vloženih zahtevkov za pomoč kontrolne vzorce za preglede na kraju samem v skladu s to uredbo. Vsako leto se oceni in posodobi učinkovitost analize tveganja z:

(a) določitvijo pomembnosti vsakega dejavnika tveganja;

(b) primerjavo rezultatov naključnih vzorcev, izbranih na podlagi tveganja, iz drugega pododstavka;

(c) upoštevanjem posameznih razmer v državi članici.

◄

Za zagotovitev elementa reprezentativnosti države članice naključno izberejo med 20 % in 25 % najmanjšega števila kmetov, pri katerih se opravljajo pregledi na kraju samem, kakor predvideva člen 26(1) in (2).

▼M7

Če pa število kmetov, pri katerih je treba izvajati preglede na kraju samem, preseže najmanjše število kmetov, pri katerih je treba izvajati preglede na kraju samem, kot predvideva člen 26(1) in (2), odstotek naključno izbranih kmetov v dodatnem vzorcu ne sme presegati 25 %.

▼M10 —————

▼B

3. Pristojni organ evidentira razloge za izbiro vsakega kmeta za pregled na kraju samem. Inšpektor, ki izvede pregled na kraju samem, je ustrezno obveščen pred začetkom pregleda na kraju samem.

▼M10

4. Delni izbor kontrolnega vzorca se lahko, kadar je potrebno, opravi pred koncem zadevnega obdobja za vložitev zahtevka na podlagi razpoložljivih informacij. Začasni vzorec se dopolni, ko so na voljo vsi ustrezni zahtevki.

▼B

Člen 28

Poročilo o kontroli

1. Za vsak pregled na kraju samem v skladu s tem oddelkom se pripravi poročilo o kontroli, ki omogoča pregled podrobnosti izvedenih pregledov. Poročilo še zlasti navaja:

(a) sheme pomoči in preverjene zahtevke;

(b) navzoče osebe;

▼M4

(c) pregledane enote rabe oziroma poljine, izmerjene enote rabe oziroma poljine, po potrebi vključno s številom oljk in njihovo lokacijo na enoti rabe, rezultate merjenj za izmerjene enote rabe oziroma poljine in uporabljene metode merjenja;

▼M10

(d) število in vrsto živali in, kadar je primerno, številke ušesnih znamk, vpise v register in računalniško zbirko za govedo in/ali ovce/koze ter vse preverjene spremne dokumente, rezultate preverjanja in, kadar je primerno, posebna opažanja glede posamičnih živali in/ali njihovo identifikacijsko oznako;

▼B

(e) ali je bil kmet uradno obveščen o obisku in če je bil, koliko časa vnaprej;

(f) navedbe katerih koli specifičnih kontrolnih ukrepov, ki se izvajajo v okviru posamičnih shem pomoči;

(g) navedbo katerih koli nadaljnjih kontrolnih ukrepov, ki so bili izvedeni.

2. Kmet ima možnost, da poročilo podpiše, da potrdi svojo navzočnost pri pregledu in doda svoja opažanja. Kadar so bile ugotovljene nepravilnosti, kmet prejme kopijo poročila o kontroli.

Kadar se izvaja pregled na kraju samem z uporabo daljinskega zaznavanja v skladu s členom 32, se države članice lahko odločijo, da kmetu ali njegovemu zastopniku ne dajo priložnosti, da podpiše poročilo o kontroli, če pri pregledu z daljinskim zaznavanjem niso ugotovljene nobene nepravilnosti. Če je posledica takih pregledov ugotovitev nepravilnosti, se da možnost podpisa poročila, preden pristojni organ sprejme sklepe na podlagi ugotovitev glede katerih koli posledičnih znižanj ali izključitev.







Pododdelek II

Pregledi na kraju samem za enotne zahtevke v zvezi s shemami plačil na površino

▼M10

Člen 29

Sestavni deli pregledov na kraju samem

Pregledi na kraju samem zajemajo vse enote rabe oziroma poljine, za katere se zahteva pomoč v skladu s shemami pomoči iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1782/2003, razen enot iz zahtevkov za pomoč za seme v skladu s členom 99 navedene uredbe. Vendar se lahko dejanska določitev površin kot del pregleda na kraju samem omeji na vzorec vsaj 50 % enot rabe oziroma poljin, za katere je bil vložen zahtevek v skladu s shemami pomoči iz naslovov III, IV in IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003, če zagotavlja vzorec zanesljivo in reprezentativno raven kontrole pri preverjenih površinah in zahtevani pomoči. Kadar se pri pregledu vzorcev pojavijo nepravilnosti, je vzorec enote rabe oziroma poljine v dejanskem pregledu večji.

Države članice lahko izkoristijo tehnologije daljinskega zaznavanja in globalne navigacijske satelitske sisteme.

▼B

Člen 30

Določitev površin

▼M10

1. Površine enot rabe oziroma poljin se določijo s kakršnimi koli sredstvi, ki dokazano zagotavljajo meritve take kakovosti, ki je vsaj enakovredna kakovosti, potrebni za veljaven tehnični standard, kot je oblikovan na ravni Skupnosti.

Odstopanje pri meritvah je določeno tako, da ne presega 1,5 m varovalnega pasu, ki se uporablja za obseg enote rabe oziroma poljine. Največje odstopanje glede vsake enote rabe oziroma poljine ne sme preseči absolutnega števila 1,0 ha.

Odstopanje iz drugega pododstavka se ne uporablja za enote rabe oziroma poljine z oljkami, katerih površina je izražena v GIS-ha za oljke v skladu s točkama 2 in 3 Priloge XXIV k Uredbi (ES) št. 1973/2004.

▼B

2. Skupna površina enote rabe oziroma poljine se lahko upošteva pod pogojem, da je v celoti uporabljena v skladu z običajnimi standardi zadevne države članice ali regije. V drugih primerih se upošteva dejansko uporabljena površina.

Glede regij, v katerih so nekatere značilnosti, zlasti žive meje, jarki in zidovi, tradicionalno del dobre kmetijske prakse pri posevkih ali glede rabe, se lahko države članice odločijo, da se taka površina šteje za del površine, ki je polno v rabi, pod pogojem, da ne preseže skupne širine, ki jo določijo države članice. Ta širina mora ustrezati tradicionalni širini v zadevni regiji in ne sme biti večja od 2 metrov.

Države članice lahko po predhodnem uradnem obvestilu Komisiji dovolijo širino, ki je večja od 2 metrov, če so bile za določanje donosa v zadevnih regijah upoštevane površine s poljščinami.

▼M8

3. Poleg odstavka 2 so vse značilnosti navedene v aktih, oblikujejo vse posebnosti, ki se nanaša na akte iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1782/2003, ali ki so del dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz člena 5 navedene uredbe in Priloge IV, del celotne poljine.

▼B

4. Upravičenost enot rabe oziroma poljin se ustrezno preveri. V ta namen se po potrebi zahteva dodatno dokazilo.

Člen 31

Sestavni deli pregledov na kraju samem v zvezi z zahtevki za pomoč za seme

Pregledi na kraju samem v zvezi z zahtevki za pomoč za seme v skladu s členom 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 zajemajo zlasti:

(a) preglede na ravni kmeta, ki zaprosi za pomoč: (i) vse enote rabe oziroma poljine, da se preveri vrsta ali sortna skupina semena, posejanega na vsaki prijavljeni enoti rabe oziroma poljini; (ii) dokumentov, da se preveri vsaj prvi namembni kraj semena, za katerega je bila zahtevana pomoč; (iii) vse preglede, ki jih države članice štejejo za potrebne za zagotovitev, da se pomoč ne plača za necertificirano seme ali seme iz tretjih držav;

(b) če je prvi namembni kraj semena žlahtnitelj ali semenarsko podjetje, dodatne preglede v njihovih prostorih za zagotovitev: (i) da je seme dejansko kupil in plačal žlahtnitelj ali semenarsko podjetje v skladu s pogodbo o pridelavi; (ii) da je plačilo semena razvidno iz finančnih poročil žlahtnitelja ali semenarskega podjetja; (iii) da je bilo seme dejansko dano v promet za sejanje. Trženje pomeni, da je seme na voljo ali na zalogo, razstavljanje za prodajo, ponujanje v prodajo, prodajanje ali dostavo drugi osebi. Za ta namen se izvajajo fizični pregledi in pregledi dokumentov za zaloge in finančna poročila žlahtnitelja ali semenarskega podjetja;

(c) kadar je to ustrezno, preglede na ravni končnih uporabnikov.

▼M4

Člen 31a

Pregledi odobrenih medpanožnih organizacij na kraju samem

S pregledi odobrenih medpanožnih organizacij na kraju samem v okviru zahtevkov za pomoč za posebno plačilo za bombaž iz poglavja 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 se preveri izpolnjevanje meril za odobritev navedenih organizacij, seznam njihovih članov in lestvico iz člena 110e navedene uredbe.

▼M7

Člen 31b

Pregledi pridelovalcev sladkorja na kraju samem

Pri pregledih pridelovalcev sladkorja na kraju samem v okviru zahtevkov za pomoč za sladkorno peso pridelovalcem sladkorne pese in trsa iz poglavja 10f naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 se preveri:

(a) podatke v pogodbi o dobavi, ki jih je predložil kmet;

(b) pravilnost podatkov o pošiljkah, predloženih pristojnemu organu;

(c) certifikacija tehtnic, uporabljenih za pošiljke;

(d) rezultate uradnih laboratorijskih analiz, izvedenih za določitev odstotka saharoze dostavljene sladkorne pese in trsa.

▼M10

Člen 32

Daljinsko zaznavanje

1. Kadar uporabi država članica možnost iz drugega odstavka člena 29, da izvede preglede na kraju samem z daljinskim zaznavanjem:

(a) izvede fotointerpretacijo satelitskih posnetkov ali posnetkov iz zraka vseh enot rabe oziroma poljin za vsak zahtevek, ki ga je treba pregledati zaradi prepoznavanja pokrovnosti tal in meritev površine;

(b) izvede fizične preglede vseh enot rabe oziroma poljin, pri katerih s fotointerpretacijo ni mogoče potrditi točnosti prijave v skladu z zahtevami pristojnega organa.

2. Dodatni pregledi iz člena 26(3) se izvajajo s tradicionalnimi pregledi na kraju samem, če jih ni mogoče več izvajati z daljinskim zaznavanjem v okviru tekočega leta.

▼M14

Člen 33

1. Sorte konoplje, upravičene do neposrednega plačila, so navedene v „skupnem katalogu sort poljščin“ 15. marca v letu, za katero se dodeli plačilo, in objavljene v skladu s členom 17 Direktive 2002/53/ES, razen sort Finola in Tiborszallasi.

2. Sistem, ki se uporablja za države članice v skladu s členom 52(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 zaradi določanja vsebnosti tetrahidrokanabinola (v nadaljnjem besedilu: THC) v posevkih, je tak, kakor je določen v Prilogi I k tej uredbi.

3. Pristojni organ države članice vodi evidenco v zvezi z ugotovitvami o THC. Ta evidenca vključuje za vsako sorto vsaj rezultate glede vsebnosti THC iz vsakega vzorca, izražene kot odstotek na dve decimalni mesti nat