02017R2402 — SL — 09.04.2021 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) 2017/2402 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2017

o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012







POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1. V tej uredbi je določen splošni okvir za listinjenje. V njej je opredeljeno listinjenje in so določene zahteve v zvezi s skrbnim pregledom, zadržanjem tveganja in preglednostjo za stranke, udeležene v listinjenjih, določena so merila za odobritev kreditov, zahteve za prodajo listinjenj neprofesionalnim strankam, prepoved relistinjenja, zahteva za SSPE ter pogoji in postopki za repozitorije listinjenj. V njej je vzpostavljen tudi poseben okvir za enostavno, pregledno in standardizirano (STS) listinjenje.

2. Ta uredba se uporablja za institucionalne investitorje ter za originatorje, sponzorje, prvotne kreditodajalce in subjekte s posebnim namenom pri listinjenju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „listinjenje“ pomeni posel ali shemo, pri katerem se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, z vsemi naslednjimi značilnostmi: (a) plačila v poslu ali shemi so odvisna od kakovosti izpostavljenosti ali skupine izpostavljenosti; (b) podrejenost tranš določa razporeditev izgub med trajanjem posla ali sheme; (c) posel ali shema ne ustvarja izpostavljenosti, ki imajo vse značilnosti navedene v členu 147(8) Uredbe (EU) št. 575/2013.

(2) „subjekt s posebnim namenom pri listinjenju“ ali „ SSPE“ pomeni korporacijo, trust ali drug subjekt, ki ni originator ali sponzor, ustanovljen za izvajanje enega ali več listinjenj, katerega dejavnosti so omejene na tiste, ki so primerne za doseganje navedenega cilja, katerega struktura je namenjena ločevanju obveznosti SSPE od obveznosti originatorja;

(3) „originator“ pomeni subjekt, ki: (a) je sam ali prek povezanih subjektov neposredno ali posredno sodeloval pri prvotni pogodbi, s katero so nastale obveznosti ali pogojne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, ki predstavljajo izpostavljenosti, ki se listinijo, ali (b) za lastni račun odkupi izpostavljenosti tretje osebe, nato pa jih olistini;

(4) „relistinjenje“ pomeni listinjenje, kadar je vsaj ena od osnovnih izpostavljenosti pozicija v listinjenju;

(5) „sponzor“ pomeni kreditno institucijo, v Uniji ali zunaj nje, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki (1) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, ki ni originator in: (a) ki ustanovi in upravlja program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali drugo listinjenje, ki odkupuje izpostavljenosti od subjektov tretjih oseb, ali (b) ki ustanovi program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali drugo listinjenje, ki vključuje odkup izpostavljenosti od subjektov tretjih oseb, in za vsakodnevno aktivno upravljanje portfeljev, vključenih v to listinjenje, pooblasti subjekt, ki ima dovoljenje za opravljanje takšne dejavnosti v skladu z Direktivo 2009/65/ES, Direktivo 2011/61/EU ali Direktivo 2014/65/EU;

(6) „tranša“ pomeni pogodbeno določen segment kreditnega tveganja, povezan z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, kjer pozicija v segmentu prevzema tveganje kreditne izgube, ki je večje ali manjše kot pri poziciji istega zneska v drugem segmentu, brez upoštevanja kreditnega zavarovanja, ki ga zagotavljajo tretje osebe neposredno imetnikom pozicij v segmentu ali drugih segmentih;

(7) „program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem“ ali „program ABCP“ pomeni program listinjenj, v katerem so vrednostni papirji pretežno izdani v obliki komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem z originalno zapadlostjo enega leta ali manj;

(8) „posel v programu komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem“ ali „posel ABCP“ pomeni listinjenje v okviru programa ABCP;

(9) „tradicionalno listinjenje“ pomeni listinjenje, ki obsega prenos ekonomskega deleža izpostavljenosti, ki se listinijo, s prenosom lastništva teh izpostavljenosti od originatorja na SSPE ali prek podudeležbe SSPE, če izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti originatorja;

(10) „sintetično listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se prenos tveganja doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali jamstev, izpostavljenosti, ki se listinijo, pa ostanejo izpostavljenosti originatorja;

(11) „investitor“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima pozicijo v listinjenju;

(12) „institucionalni investitor“ pomeni investitorja, ki je eno od naslednjih: (a) zavarovalnica, kakor je opredeljena v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES; (b) pozavarovalnica, kakor je opredeljena v točki (4) člena 13 Direktive 2009/138/ES; (c) institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki spada na področje uporabe Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) v skladu s členom 2 navedene direktive, razen če se je država članica odločila, da navedene direktive v celoti ali delno ne bo uporabljala za to institucijo v skladu s členom 5 navedene direktive; ali naložbeni upravitelj ali pooblaščeni subjekt, ki ga imenuje institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje v skladu s členom 32 Direktive (EU) 2016/2341; (d) upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS), kakor je opredeljen v točki (b) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki upravlja in/ali trži alternativne investicijske sklade v Uniji; (e) družba za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kakor je opredeljena v točki (b) člena 2(1) Direktive 2009/65/ES; (f) KNPVP z notranjim upravljanjem, ki je investicijska družba, pooblaščena v skladu z Direktivo 2009/65/ES, in ki za svoje upravljanje ni določila družbe za upravljanje, pooblaščene na podlagi navedene direktive; (g) kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za namene navedene uredbe, ali investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki (2) člena 4(1) navedene uredbe;

(13) „serviser“ pomeni subjekt, ki dnevno upravlja skupino odkupljenih denarnih terjatev ali osnovne kreditne izpostavljenosti;

(14) „okvirni likvidnostni kredit“ pomeni pozicijo v listinjenju, ki izhaja iz pogodbenega sporazuma o financiranju za zagotavljanje pravočasnosti denarnih tokov investitorjem;

(15) „obnavljajoča se izpostavljenost“ pomeni tisto izpostavljenost, pri kateri lahko dolgovani zneski kreditojemalcev nihajo glede na njihove odločitve o koriščenju in odplačevanju kredita v dogovorjenih mejah;

(16) „obnavljajoče se listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se obnavlja sama struktura listinjenja z dodajanjem ali odvzemanjem izpostavljenosti iz skupine izpostavljenosti, ne glede na to, ali se izpostavljenosti obnavljajo ali ne;

(17) „določba o predčasnem odplačilu“ pomeni pogodbeno klavzulo, ki pri listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti ali obnavljajočem se listinjenju zahteva, da se ob nastopu določenih dogodkov pozicije investitorjev v listinjenju izplačajo pred prvotno navedeno zapadlostjo teh pozicij;

(18) „tranša prve izgube“ pomeni najbolj podrejeno tranšo v listinjenju, tj. prvo tranšo, ki krije izgube, nastale pri listinjenih izpostavljenostih, in s tem zagotavlja zavarovanje tranšam druge izgube in po potrebi nadrejenim tranšam;

(19) „pozicija v listinjenju“ pomeni izpostavljenost iz naslova listinjenja;

(20) „prvotni kreditodajalec“ pomeni subjekt, ki je sam ali prek povezanih subjektov neposredno ali posredno sklenil prvotno pogodbo, s katero so nastale obveznosti ali morebitne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, ki predstavljajo listinjene izpostavljenosti;

(21) „v celoti podprt program ABCP“ pomeni program ABCP, ki ga sponzor neposredno in v celoti podpira tako, da SSPE ali SSPE zagotovi enega ali več okvirnih likvidnostnih kreditov, in zajema vsaj vse naslednje: (a) vsa likvidnostna in kreditna tveganja programa ABCP; (b) vsa pomembna tveganja zmanjšanja vrednosti izpostavljenosti, ki se listinijo; (c) vse druge stroške na ravni posla ABCP in programa ABCP, če je to potrebno, da se investitorju zagotovi plačilo vseh zneskov v okviru ABCP;

(22) „v celoti podprt posel ABCP“ pomeni posel ABCP, ki je podprt z okvirnim likvidnostnim kreditom, na ravni posla ABCP ali programa ABCP, ki zajema vsaj vse naslednje: (a) vsa likvidnostna in kreditna tveganja posla ABCP; (b) vsa pomembna tveganja zmanjšanja vrednosti izpostavljenosti, ki se listinijo v poslu ABCP; (c) vse druge stroške na ravni posla ABCP in programa ABCP, če je to potrebno, da se investitorju zagotovi plačilo vseh zneskov v okviru ABCP;

(23) „repozitorij listinjenj“ pomeni pravno osebo, ki centralno zbira in hrani evidence o listinjenjih. Za namene člena 10 te uredbe se sklicevanja na „repozitorij sklenjenih poslov“ v členih 61, 64, 65, 66, 73, 78, 79 in 80 Uredbe (EU) št. 648/2012 razumejo kot sklicevanja na „repozitorij listinjenj“;

▼M1

(24) „nedonosna izpostavljenost“ pomeni izpostavljenost, ki izpolnjuje kateregakoli od pogojev iz člena 47a(3) Uredbe (EU) št. 575/2013;

(25) „listinjenje nedonosnih izpostavljenosti“ pomeni listinjenje, ki je zavarovano s skupino nedonosnih izpostavljenosti, katerih nominalna vrednost znaša najmanj 90 % celotne nominalne vrednosti skupine ob izdaji listinjenja oziroma kadar koli pozneje, ko se sredstva zaradi dopolnitve, prestrukturiranja ali katerega koli drugega ustreznega razloga dodajo v osnovno skupino ali odstranijo iz nje;

(26) „pogodba o kreditnem zavarovanju“ pomeni pogodbo, ki jo skleneta originator in investitor za prenos kreditnega tveganja listinjenih izpostavljenosti z originatorja na investitorja prek kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali jamstev, pri čemer se originator zaveže, da bo investitorju plačal znesek, ki je znan kot premija kreditnega zavarovanja, investitor pa se zaveže, da bo originatorju plačal znesek, ki je znan kot plačilo kreditnega zavarovanja, če nastopi eden od pogodbeno določenih kreditnih dogodkov;

(27) „premija kreditnega zavarovanja“ pomeni znesek, za katerega se je originator zavezal, da ga bo na podlagi pogodbe o kreditnem zavarovanju plačal investitorju za kreditno zavarovanje, ki ga je obljubil investitor;

(28) „plačilo kreditnega zavarovanja“ pomeni znesek, za katerega se je investitor zavezal, da ga bo na podlagi pogodbe o kreditnem zavarovanju plačal originatorju, če nastopi kreditni dogodek, določen v pogodbi o kreditnem zavarovanju;

(29) „sintetični presežni razmik“ pomeni znesek, ki ga originator v skladu z dokumentacijo sintetičnega listinjenja pogodbeno dodeli za pokritje izgub iz listinjenih izpostavljenosti, ki bi lahko nastale pred datumom zapadlosti posla;

(30) „dejavniki trajnostnosti“ pomeni dejavnike trajnostnosti, kot so opredeljeni v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 );

(31) „nevračljivi popust pri odkupni ceni“ pomeni razliko med neporavnanim zneskom izpostavljenosti v osnovni skupini in ceno, po kateri originator te izpostavljenosti proda SSPE, pri čemer ta razlika ni povrnjena niti originatorju niti prvotnemu kreditodajalcu.

▼B

Člen 3

Prodaja listinjenj neprofesionalnim strankam

1. Prodajalec pozicije v listinjenju ne sme prodati te pozicije neprofesionalni stranki, kakor je opredeljena v točki 11 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, če niso izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) prodajalec pozicije v listinjenju je opravil presojo primernosti v skladu s členom 25(2) Direktive 2014/65/EU; (b) prodajalec pozicije v listinjenju se je na podlagi presoje iz točke (a) prepričal, da je pozicija v listinjenju primerna za to neprofesionalno stranko; (c) prodajalec pozicije v listinjenju nemudoma pošlje neprofesionalni stranki poročilo, v katerem ji sporoči izid presoje primernosti.

2. Kadar so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni in portfelj finančnih instrumentov te neprofesionalne stranke ne presega 500 000 EUR, prodajalec na podlagi informacij, ki jih je neprofesionalna stranka zagotovila v skladu z odstavkom 3, zagotovi, da neprofesionalna stranka ne vloži skupnega zneska, ki bi presegal 10 % njenega portfelja finančnih instrumentov, v pozicije v listinjenju in da je začetni minimalni znesek, vložen v eno ali več pozicij v listinjenju, 10 000 EUR.

3. Neprofesionalna stranka prodajalcu zagotovi natančne informacije o svojem portfelju finančnih instrumentov, vključno s kakršnimi koli naložbami v pozicije v listinjenju.

4. Za namene odstavkov 2 in 3 portfelj finančnih instrumentov neprofesionalne stranke vključuje gotovinske vloge in finančne instrumente, finančni instrumenti, ki služijo kot zavarovanje, pa so izključeni.

Člen 4

Zahteve za SSPE

SSPE se ne ustanovijo v tretjih državah, za katere velja kar koli od naslednjega:

▼M1

(a) tretja država je v skladu s členom 9 Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) uvrščena na seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo v svojih ureditvah za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti;

▼M1

(aa) tretja država je uvrščena na seznam v Prilogi I seznama EU o jurisdikcijah, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene;

▼B

(b) tretja država ni podpisala sporazuma z državo članico, da se zagotovi, da ta tretja država v celoti izpolnjuje standarde, določene v členu 26 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o davku na dohodek in kapital ali v vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi davčnih informacij, in zagotavlja učinkovito izmenjavo davčnih informacij, vključno s kakršnimi koli večstranskimi davčnimi sporazumi.

▼M1

Za SSPE, ustanovljene po 9. aprilu 2021, v jurisdikciji, navedeni v Prilogi II ker je tam škodljiv davčni režim, investitor o naložbi v vrednostne papirje, ki jih izda ta SSPE, uradno obvesti nacionalne organe države članice, v kateri je rezident za davčne namene.

▼B







POGLAVJE 2

DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA VSA LISTINJENJA

Člen 5

Zahteve glede skrbnega pregleda za institucionalne investitorje

1. Preden pridobi pozicijo v listinjenju, institucionalni investitor, ki ni originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec, preveri, da: (a) kadar originator ali prvotni kreditodajalec s sedežem v Uniji ni kreditna institucija ali investicijsko podjetje, kakor sta opredeljena v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, originator ali prvotni kreditodajalec odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti, na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov, in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov v skladu s členom 9(1) te uredbe; (b) kadar ima originator ali prvotni kreditodajalec sedež v tretji državi, originator ali prvotni kreditodajalec odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti, na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov, in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov, da se zagotovi, da odobritev kredita temelji na natančni oceni kreditne sposobnosti dolžnika; (c) če ima sedež v Uniji, originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v skladu s členom 6 in se zadržanje tveganja razkrije institucionalnemu investitorju v skladu s členom 7; (d) če ima sedež v tretji državi, originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež, ki v vsakem primeru znaša najmanj 5 %, ugotovljenih v skladu s členom 6, in zadržanje tveganja razkrije institucionalnim investitorjem; (e) so originator, sponzor ali SSPE, kadar je to ustrezno, dali na voljo informacije, ki so zahtevane na podlagi člena 7, v skladu s pogostostjo in pogoji iz navedenega člena; ▼M1 (f) v primeru nedonosnih izpostavljenosti se pri izbiri in oblikovanju cen izpostavljenosti uporabljajo zanesljivi standardi. ▼B

2. Z odstopanjem od odstavka 1 v zvezi z v celoti podprtimi posli ABCP se zahteva iz točke (a) odstavka 1 uporablja za sponzorja. V takšnih primerih sponzor preveri, ali originator ali prvotni kreditodajalec, ki ni kreditna institucija ali investicijsko podjetje, odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov v skladu s členom 9(1).

3. Preden pridobi pozicijo v listinjenju, institucionalni investitor, ki ni originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec, izvede oceno skrbnega pregleda, kar mu omogoči, da oceni povezana tveganja Ta ocena mora vključevati vsaj vse naslednje: (a) značilnosti tveganja posameznih pozicij v listinjenju in osnovnih izpostavljenosti; (b) vse strukturne lastnosti listinjenja, ki lahko pomembno vplivajo na uspešnost pozicije v listinjenju, vključno s poravnavo pogodbenih obveznosti po prednostnem vrstnem redu in s tem povezanimi sprožilci, kreditno izboljšavo, izboljšavo likvidnosti, sprožilci tržne vrednosti in za posamezen posel značilnimi opredelitvami neplačila; (c) v zvezi z listinjeninjem, uradno sporočenim kot STS v skladu s členom 27, skladnost tega listinjenja z zahtevami iz členov 19 do 22 ali iz členov 23 do 26 in iz člena 27. Institucionalni investitorji se lahko ustrezno zanesejo na uradno obvestilo o STS v skladu s členom 27(1) in na informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in SSPE o skladnosti z zahtevami za STS, ne da bi se izključno ali sistematično zanašali na navedeno uradno obvestilo ali informacije.

Ne glede na točki (a) in (b) prvega pododstavka v primeru v celoti podprtega programa ABCP institucionalni investitorji v komercialnih zapisih, izdanih v okviru tega programa ACBP, upoštevajo značilnosti programa ABCP in polno likvidnostno podporo.

4. Institucionalni investitor, ki ni originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec, in ima pozicijo v listinjenju, mora vsaj: (a) določiti ustrezne pisne postopke, ki so sorazmerni s profilom tveganja pozicije v listinjenju, in, kadar je to ustrezno, trgovalno in netrgovalno knjigo institucionalnega investitorja, da se redno spremlja skladnost z odstavkoma 1 in 3 ter uspešnost pozicije v listinjenju in osnovnih izpostavljenosti. Kadar je glede na listinjenje in osnovne izpostavljenosti ustrezno, ti pisni postopki vključujejo spremljanje vrste izpostavljenosti, odstotka kreditov, zapadlih pred več kot 30, 60 in 90 dnevi, stopnje neplačil, stopnje predčasnih plačil, kreditov v izvršilnem postopku, stopenj izterjave, ponovnih odkupov, sprememb kreditov, moratorijev na odplačevanje kredita, vrste zavarovanja s premoženjem in pokritosti ter frekvenčne porazdelitve kreditnih točk ali drugih meril kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti, panožne in geografske razpršitve, frekvenčne porazdelitve razmerij med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja (LTV) s širino razredov, ki omogočajo ustrezno analizo občutljivosti. Kadar so osnovne izpostavljenosti same listinjenja, kakor je dovoljeno na podlagi člena 8, institucionalni investitorji spremljajo tudi osnovne izpostavljenosti teh pozicij; (b) v primeru drugih listinjenj, ki niso v celoti podprti programi ABCP, redno izvajati stresne teste v zvezi z denarnimi tokovi in vrednostjo zavarovanj s premoženjem, ki krijejo osnovne izpostavljenosti ali, v primeru, da ni zadostnih podatkov v zvezi z denarnimi tokovi in vrednostjo zavarovanj, stresne teste v zvezi s predpostavljenimi izgubami, ki upoštevajo naravo, obseg in zahtevnost tveganja pri poziciji v listinjenju; (c) v primeru v celoti podprtega programa ABCP redno izvajati stresne teste v zvezi s solventnostjo in likvidnostjo sponzorja; (d) zagotoviti notranje poročanje svojim upravnim organom, da bodo upravni organi seznanjeni s pomembnimi tveganji, ki izhajajo iz pozicije v listinjenju in da se ta tveganja ustrezno upravljajo; (e) svojim pristojnim organom na zahtevo dokazati, da podrobno in temeljito pozna pozicijo v listinjenju in njene osnovne izpostavljenosti ter da je uvedel pisna pravila in postopke za upravljanje tveganj v zvezi s pozicijami v listinjenju ter za hranjenje podatkov o preverjanjih in skrbnemu pregledu v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter vseh drugih relevantnih informacij; ter (f) v primeru izpostavljenosti iz naslova v celoti podprtega programa ABCP svojim pristojnim organom na zahtevo dokazati, da podrobno in temeljito pozna kreditno kakovost sponzorja in pogoje zagotovljenega likvidnostnega kredita.

5. Brez poseganja v odstavke 1 do 4 tega člena lahko v primeru, kadar institucionalni investitor drugega institucionalnega investitorja pooblasti za sprejemanje odločitev o upravljanju naložb, ki ga lahko izpostavijo listinjenju, institucionalni investitor temu upravljavcu lahko naroči, da izpolni njegove obveznosti iz tega člena v zvezi z vsako izpostavljenostjo iz naslova listinjenja, ki izhaja iz teh odločitev. Države članice zagotovijo, da se lahko v primeru, ko je institucionalnemu investitorju v skladu s tem odstavkom naročeno, da izpolni obveznosti drugega institucionalnega investitorja, vendar tega ne stori, vse sankcije, ki se naložijo na podlagi členov 32 in 33, naložijo upravljavcu in ne institucionalnemu investitorju, ki je izpostavljen listinjenju.

Člen 6

Zadržanje tveganja

1. Originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec listinjenja v listinjenju trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v višini najmanj 5 %. Ta delež se meri ob izdaji listinjenja in se za zunajbilančne postavke določi na podlagi nominalne vrednosti. Kadar se originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec niso sporazumeli o tem, kdo bo zadržal pomemben neto ekonomski delež, originator zadrži pomemben ekonomski delež. Za vsako posamezno listinjenje se zahteve po zadržanju ne uporabijo večkratno. Pomemben neto ekonomski delež se ne razdeli med različne vrste subjektov, ki zadržijo delež, in ni predmet kakršnega koli zmanjševanja kreditnega tveganja ali varovanja pred tveganjem.

Za namene tega člena se subjekt ne šteje za originatorja, če je bil ustanovljen ali posluje izključno z namenom listinjenja izpostavljenosti.

▼M1

Pri merjenju pomembnega neto ekonomskega deleža subjekt, ki zadrži delež, upošteva vse pristojbine, ki se lahko v praksi uporabijo za zmanjšanje efektivnega pomembnega neto ekonomskega deleža.

V primeru tradicionalnih listinjenj nedonosnih izpostavljenosti lahko zahtevo iz tega odstavka izpolni tudi serviser, pod pogojem, da lahko dokaže, da ima strokovno znanje na področju servisiranja izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim, ter ima vzpostavljene dobro dokumentirane in ustrezne politike, postopke in kontrole za upravljanje tveganja v zvezi s servisiranjem izpostavljenosti.

▼B

2. Originatorji ne smejo izbrati sredstev, ki bodo prenesena na SSPE, z namenom, da bi povzročili izgube iz teh sredstev, prenesenih na SSPE – v času trajanja posla ali največ štiri leta, če posel traja več kot štiri leta –, ki bi bile večje od izgub iz primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja za isto obdobje. Kadar pristojni organ najde dokaze, na podlagi katerih bi lahko sklepali o kršitvi te prepovedi, mora raziskati učinkovitost sredstev, ki so bila prenesena na SSPE, in primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja. Če je uspešnost prenesenih sredstev bistveno nižja od primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja in je originator to naredil namerno, pristojni organ naloži sankcijo v skladu s členoma 32 in 33.

3. Za zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža v višini najmanj 5 % v smislu odstavka 1 velja samo naslednje: (a) zadržanje vsaj 5 % nominalne vrednosti vsake tranše, prodane investitorjem ali prenesene nanje; (b) v primeru obnavljajočih se listinjenj ali listinjenj obnavljajočih se izpostavljenosti zadržanje deleža originatorja v višini vsaj 5 % nominalne vrednosti vsake od listinjenih izpostavljenosti; (c) zadržanje naključno izbranih izpostavljenosti, ki ustrezajo vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, kadar bi bile take nelistinjene izpostavljenosti sicer listinjene v listinjenju, če je število potencialno listinjenih izpostavljenosti ob izdaji listinjenja najmanj 100; (d) zadržanje tranše prve izgube in, kadar tako zadržanje ne dosega 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, po potrebi drugih tranš z enakim ali strožjim profilom tveganja, kot ga imajo tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, in ki ne zapadejo prej kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, tako da je zadržanje enako vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti; ali (e) zadržanje izpostavljenosti prve izgube v višini vsaj 5 % vsake listinjene izpostavljenosti v listinjenju.

▼M1

3a. Z odstopanjem od odstavka 3 zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža v primeru listinjenj nedonosnih izpostavljenosti, za katere je bil dogovorjen nevračljivi popust pri odkupni ceni, za namene navedenega odstavka ne sme biti manjše od 5 % vsote neto vrednosti listinjenih izpostavljenosti, ki ustrezajo nedonosnim izpostavljenostim, in, če je potrebno, nominalne vrednosti listinjenih donosnih izpostavljenosti.

Neto vrednost nedonosne izpostavljenosti se izračuna tako, da se nevračljivi popust pri odkupni ceni, dogovorjen na ravni posamezne listinjene izpostavljenosti ob izvedbi listinjenja, ali, kadar je potrebno, ustrezni delež nevračljivega popusta pri odkupni ceni, dogovorjen na ravni skupine osnovnih izpostavljenosti, ob izvedbi listinjenja odšteje od nominalne vrednosti izpostavljenosti ali, kadar je potrebno, njene neporavnane vrednosti ob izvedbi listinjenja. Pri določanju neto vrednosti listinjenih nedonosnih izpostavljenosti lahko nevračljivi popust pri odkupni ceni poleg tega vključuje razliko med nominalnim zneskom tranš listinjenja nedonosnih izpostavljenosti, ki jih originator prevzame za namene kasnejše prodaje, in ceno, po kateri se te tranše prvič prodajo nepovezanim tretjim osebam.

▼B

4. Kadar mešani finančni holding s sedežem v Uniji v smislu Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), nadrejena institucija ali finančni holding s sedežem v Uniji, ali ena izmed njihovih podrejenih družb v smislu Uredbe (EU) št. 575/2013 v vlogi originatorja ali sponzorja listini izpostavljenosti ene ali več kreditnih institucij, investicijskih podjetij ali drugih finančnih institucij, ki so vključene v nadzor na konsolidirani podlagi, se lahko zahteve iz odstavka 1 izpolnijo na podlagi konsolidiranega položaja povezane nadrejene institucije, finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga s sedežem v Uniji.

Prvi pododstavek se uporablja samo, če kreditne institucije, investicijska podjetja ali finančne institucije, ki so ustvarile listinjene izpostavljenosti, izpolnjujejo zahteve iz člena 79 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) ter originatorju ali sponzorju in nadrejeni kreditni instituciji Unije, finančnemu holdingu ali mešanemu finančnemu holdingu s sedežem v Uniji, pravočasno predložijo informacije, potrebne za izpolnitev zahtev iz člena 5 te uredbe.

5. Odstavek 1 se ne uporablja, kadar gre pri listinjenih izpostavljenostih za izpostavljenosti do naslednjih subjektov oziroma izpostavljenosti, za katere v celoti, brezpogojno in nepreklicno jamčijo naslednji subjekti: (a) enote centralne ravni držav ali centralne banke; (b) regionalne oblasti, lokalne oblasti in osebe javnega sektorja držav članic v smislu točke (8) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; (c) institucije, ki se jim v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 dodeli utež tveganja 50 % ali manj; (d) nacionalne spodbujevalne banke ali institucije v smislu točke (3) člena 2 Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ); ali (e) multilateralne razvojne banke, navedene v členu 117 Uredbe (EU) št. 575/2013.

6. Odstavek 1 se ne uporablja za posle, ki temeljijo na jasnem, preglednem in dostopnem indeksu, če so osnovni referenčni subjekti popolnoma enaki tistim, ki sestavljajo indeks subjektov, s katerim se trguje v velikem obsegu, ali če so to drugi vrednostni papirji, s katerimi se trguje, ki niso pozicije v listinjenju.

7. EBA bo v tesnem sodelovanju z ESMA ter Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ) pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi bo podrobneje določil zahtevo po zadržanju tveganja, zlasti glede: (a) načinov zadržanja tveganja v skladu z odstavkom 3, vključno z izpolnitvijo prek sintetične ali pogojne oblike zadržanja; (b) merjenja ravni zadržanja iz odstavka 1; (c) prepovedi varovanja tveganja ali prodaje zadržanega deleža; (d) pogojev za zadržanje na konsolidirani podlagi v skladu z odstavkom 4; (e) pogojev za izvzetje poslov, ki temeljijo na jasnem, preglednem in dostopnem indeksu, iz odstavka 6; ▼M1 (f) načinov zadržanja tveganja na podlagi odstavkov 3 in 3a v primeru listinjenj nedonosnih izpostavljenosti; (g) učinka pristojbin, plačanih subjektu, ki zadrži delež, na efektivni pomemben neto ekonomski delež v smislu odstavka 1.

▼M1

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 10. oktobra 2021.

▼B

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 7

Zahteve glede preglednosti za originatorje, sponzorje in SSPE

1. Originator, sponzor in SSPE listinjenja v skladu z odstavkom 2 tega člena imetnikom pozicije v listinjenju, pristojnim organom iz člena 29 in, na zahtevo, potencialnim investitorjem dajo na razpolago vsaj naslednje informacije: (a) informacije o osnovnih izpostavljenostih vsako četrtletje ali v primeru ABCP informacije o osnovnih denarnih terjatvah ali kreditnih terjatvah enkrat mesečno; (b) vso osnovno dokumentacijo, nujno potrebno za razumevanje posla, med drugim, vendar ne izključno, če je primerno, tudi naslednje dokumente: (i) končno ponudbeno dokumentacijo ali prospekt skupaj z dokumenti o zaključku posla, razen pravnih mnenj; (ii) pri tradicionalnem listinjenju pogodbo o prodaji sredstva, pogodbo o odstopu, novaciji ali prenosu in vse ustrezne izjave o zaupanju; (iii) dogovore o izvedenih finančnih instrumentih in jamstvih ter vse ustrezne dokumente o dogovorih o zavarovanju s premoženjem, če izpostavljenosti, ki se listinijo, ostanejo izpostavljenosti originatorja; (iv) pogodbe o servisiranju, nadomestnem servisiranju, administrativnih storitvah in upravljanju z denarjem; (v) skrbniško pogodbo, pogodbe o zavarovanju, zastopstvu, bančnem računu, zajamčenih vlogah, pogodbo o vključenih pogojih ali okvirno pogodbo o centralnem skladu ali okvirno pogodbo o opredelitvah ali pravno dokumentacijo enakovredne pravne veljavnosti; (vi) vse zadevne dogovore med upniki, dokumentacijo o izvedenih finančnih instrumentih, pogodbe o podrejenih kreditih, pogodbe o kreditih za ustanovitev podjetja in pogodbe o okvirnih likvidnostnih kreditih. Ta osnovna dokumentacija vključuje podroben opis vrstnega reda plačil listinjenja; (c) kadar prospekt ni bil pripravljen v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ), povzetek posla ali pregled glavnih značilnosti listinjenja, po potrebi vključno z: (i) podrobnostmi v zvezi s strukturo posla, vključno s strukturnimi diagrami, ki vsebujejo pregled posla, denarnih tokov in lastniške strukture; (ii) podrobnostmi v zvezi z značilnostmi izpostavljenosti, denarnimi tokovi, izgubami po kaskadnem načelu, kreditno izboljšavo in značilnostmi likvidnostne podpore; (iii) podrobnostmi v zvezi z glasovalnimi pravicami imetnikov pozicije v listinjenju in njihovim razmerjem do drugih zavarovanih upnikov; (iv) seznamom vseh sprožilcev in dogodkov, navedenih v dokumentih, ki so predloženi v skladu s točko (b) in bi lahko pomembno vplivali na uspešnost pozicije v listinjenju; (d) v primeru listinjenj STS uradno obvestilo o STS iz člena 27; (e) četrtletna poročila investitorjem ali v primeru ABCP mesečna poročila investitorjem, ki vsebujejo: (i) vse potrebne pomembne podatke o kreditni kakovosti in uspešnosti osnovnih izpostavljenosti; (ii) informacije o dogodkih, ki sprožijo spremembe v vrstnem redu plačil ali zamenjavo kakršne koli nasprotne stranke, in v primeru listinjenja, ki ni posel ABCP, podatke o denarnih tokovih iz naslova osnovnih izpostavljenosti in iz obveznosti iz listinjenja; (iii) informacije o zadržanem tveganju, vključno z informacijami, za katere se uporablja ureditev iz člena 6(3), v skladu s členom 6; (f) vse notranje informacije v zvezi z listinjenjem, ki jih morajo originator, sponzor ali SSPE razkriti javnosti v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ) o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji; (g) kadar se ne uporablja točka (f), pomembne dogodke, kot so: (i) pomembna kršitev obveznosti iz dokumentov, danih na voljo v skladu s točko (b), vključno s pravnim sredstvom, opustitvijo ali privoljenjem, predloženim pozneje v zvezi s tako kršitvijo; (ii) sprememba strukturnih lastnosti, ki lahko pomembno vpliva na uspešnost listinjenja; (iii) sprememba značilnosti tveganja listinjenja ali osnovnih izpostavljenosti, ki lahko pomembno vpliva na uspešnost listinjenja; (iv) v primeru listinjenj STS, če listinjenje ne izpolnjuje več zahtev za STS ali če so pristojni organi sprejeli popravne ali upravne ukrepe; (v) kakršna koli pomembna sprememba v dokumentaciji posla.

Informacije iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka se dajo na razpolago pred oblikovanjem cen.

Informacije iz točk (a) in (e) prvega pododstavka se dajo na razpolago sočasno vsako četrtletje, najpozneje mesec dni po roku zapadlosti plačila obresti, v primeru poslov ABCP pa najpozneje mesec po koncu obdobja, ki ga zajema poročilo.

V primeru ABCP se informacije iz točk (a), (c)(ii) in (e)(i) prvega pododstavka v združeni obliki dajo na razpolago imetnikom pozicij v listinjenju in, na zahtevo, potencialnim investitorjem. Sponzorju in, na zahtevo, pristojnim organom se dajo na razpolago podatki na ravni posameznega kredita.

Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 596/2014 je treba informacije iz točk (f) in (g) prvega pododstavka dati na razpolago brez odlašanja.

Originator, sponzor in SSPE listinjenja pri izpolnjevanju določb tega odstavka upoštevajo nacionalno pravo in pravo Unije, ki ureja varstvo zaupnosti informacij in obdelavo osebnih podatkov, da bi se izognili morebitnim kršitvam tega prava in obveznosti glede zaupnosti v odnosu do stranke, prvotnega kreditodajalca ali zaupnosti informacij o dolžniku, razen če so takšne zaupne informacije anonimizirane ali združene.

Zlasti v zvezi z informacijami iz točke (b) prvega pododstavka lahko originator, sponzor in SSPE zagotovi povzetek zadevne dokumentacije.

Pristojni organi iz člena 29 lahko zaradi izpolnjevanja svojih obveznosti iz te uredbe zahtevajo predložitev takšnih zaupnih informacij.

2. Originator, sponzor in SSPE listinjenja med seboj izberejo subjekt, ki bo izpolnjeval zahteve v zvezi z informacijami na podlagi točk (a), (b), (d), (e), (f) in (g) prvega pododstavka odstavka 1.

Subjekt, določen v skladu s prvim pododstavkom, da informacije o poslu listinjenja na razpolago prek repozitorija listinjenj.

Obveznost iz drugega in četrtega pododstavka se ne uporablja za listinjenja, za katera ni treba pripraviti prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES.

Kadar ni registriranega repozitorija v skladu s členom 10, subjekt, določen za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 tega člena, da informacije na razpolago prek spletnega mesta, ki:

(a) vključuje dobro delujoč sistem za nadzor kakovosti podatkov;

(b) je v skladu z ustreznimi standardi upravljanja in vzdrževanjem ter delovanjem ustrezne organizacijske strukture, ki zagotavlja urejeno delovanje spletnega mesta brez prekinitev;

(c) je v skladu z ustreznimi sistemi, nadzorom in postopki, ki zagotavljajo identifikacijo vseh zadevnih virov operativnega tveganja;

(d) vključuje sisteme, ki zagotavljajo zaščito in celovitost prejetih informacij ter sprotno beleženje informacij; ter

(e) omogoča hranjenje informacij najmanj pet let po datumu zapadlosti listinjenja.

V dokumentaciji o listinjenju sta navedena subjekt, odgovoren za poročanje o informacijah, in repozitorij listinjenj, v katerem so informacije na razpolago.

3. ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi katere informacije morajo zagotoviti originator, sponzor in SSPE, da izpolnijo svoje obveznosti iz točk (a) in (e) prvega pododstavka odstavka 1 ob upoštevanju koristnosti informacij za imetnika pozicije v listinjenju, ali je pozicija v listinjenju kratkoročne narave, in v primeru poslov ABCP, ali jo sponzor v celoti podpira.

ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe informacij, ki se določijo v skladu z odstavkom 3, ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov v katerih določi obliko teh informacij prek standardiziranih predlog.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Prepoved relistinjenja

1. Osnovne izpostavljenosti, ki se uporabljajo pri listinjenju, ne vključujejo pozicij v listinjenju.

Kot odstopanje se prvi pododstavek ne uporablja za:

(a) vsa listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2019; in

(b) vsa listinjenja, ki se uporabljajo za zakonite namene, določene v odstavku 3, katerih vrednostni papirji so bili izdani na ali po 1. januarju 2019.

2. Pristojni organ, imenovan v skladu s členom 29(2), (3) ali (4), kot je ustrezno, lahko izda dovoljenje subjektu pod njegovim nadzorom, da vključi pozicije v listinjenju kot osnovne izpostavljenosti v listinjenju, kadar ta pristojni organ meni, da se relistinjenje uporablja v zakonite namene, kakor je določeno v odstavku 3 tega člena.

Kadar je takšen nadzorni organ kreditna institucija ali investicijsko podjetje, kakor sta opredeljena v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, se pristojni organ iz prvega pododstavka tega odstavka posvetuje z organom za reševanje ali katerim koli drugim organom, pristojnim za ta subjekt, pred izdajo dovoljenja za vključitev pozicij v listinjenju kot osnovnih izpostavljenosti v listinjenju. Takšno posvetovanje ne sme trajati dlje kot 60 dni od datuma, ko pristojni organ obvesti organ za reševanje ali kateri koli drug organ, pristojen za ta subjekt, o tem, da je potrebno posvetovanje.

Kadar se po posvetovanju sprejme odločitev, da se izda dovoljenje za uporabo pozicij v listinjenju kot osnovnih izpostavljenosti v listinjenju, pristojni organ o tem obvesti ESMA.

3. Za namene tega člena za zakonite namene štejejo: (a) poenostavitev likvidacije kreditne institucije, investicijskega podjetja ali finančne institucije; (b) zagotovitev vzdržnosti kreditne institucije, investicijskega podjetja ali finančne institucije v času rednega poslovanja z namenom preprečiti njihovo likvidacijo; ali (c) kadar so osnovne izpostavljenosti nedonosne, ohranjanje interesov investitorjev.

4. V celoti podprti program ABCP ne šteje kot relistinjenje za namene tega člena, če noben posel ABCP v tem programu ni relistinjenje in kreditna izboljšava ne vzpostavlja druge ravni tranširanja na ravni programa.

5. Da bi upoštevali razvoj trga drugih relistinjenj, ki so izvedeni v zakonite namene in ob upoštevanju splošnih ciljev finančne stabilnosti in ohranjanja najboljših interesov investitorjev, lahko ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za dopolnitev seznama zakonitih namenov iz odstavka 3.

ESMA predloži vse osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji. Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 9

Merila za odobritev kredita

1. Originatorji, sponzorji in prvotni kreditodajalci za izpostavljenosti, ki se listinijo, uporabljajo ista zanesljiva in jasno opredeljena merila za odobritev kreditov, kot jih uporabljajo za nelistinjene izpostavljenosti. V ta namen uporabljajo enake natančno opredeljene postopke za odobritev ter, kadar je to ustrezno, za spreminjanje, obnavljanje in refinanciranje kreditov. Originatorji, sponzorji in prvotni kreditodajalci vzpostavijo učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov, da bi zagotovili, da se krediti odobrijo na podlagi temeljite ocene kreditne sposobnosti dolžnika, pri čemer se ustrezno upoštevajo dejavniki, ki so pomembni za preverjanje verjetnosti, da bo dolžnik izpolnil obveznosti, ki izhajajo iz kreditne pogodbe.

▼M1

Z odstopanjem od prvega pododstavka se za osnovne izpostavljenosti, ki so, ko jih originator odkupi od ustrezne tretje osebe, nedonosne, pri izbiri in oblikovanju cen izpostavljenosti uporabljajo zanesljivi standardi.

▼B

2. V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, odobreni po začetku veljavnosti Direktive 2014/17/EU, skupina teh kreditov ne zajema kreditov, ki so se tržili in bili sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit ali, kjer je to ustrezno, posrednik seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril informacij, ki jih je zagotovil prosilec za kredit.

3. Kadar originator za lastni račun odkupi izpostavljenosti tretje osebe, nato pa jih olistini, pri tem preveri, da subjekt, ki je neposredno ali posredno sodeloval pri prvotni pogodbi, s katero so nastale obveznosti ali pogojne obveznosti, ki se listinijo, izpolnjuje zahteve iz odstavka 1.

4. Odstavek 3 se ne uporablja, če: (a) je bila prvotna pogodba, iz katere izvirajo obveznosti ali morebitne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, sklenjena pred začetkom veljavnosti Direktive 2014/17/EU; in (b) originator, ki odkupi izpostavljenosti tretje osebe za svoj račun in jih nato olistini, izpolnjuje obveznosti, ki so se pred 1. januarjem 2019 zahtevale za institucije v vlogi originatorja na podlagi člena 21(2) Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014.







POGLAVJE 3

POGOJI IN POSTOPKI ZA REGISTRACIJO REPOZITORIJA LISTINJENJ

Člen 10

Registracija repozitorija listinjenj

1. Repozitorij listinjenj se za namene iz člena 5 registrira pri ESMA pod pogoji in v skladu s postopkom iz tega člena.

2. Da se repozitorij listinjenj lahko registrira na podlagi tega člena, mora biti pravna oseba s sedežem v Uniji, mora uporabljati postopke za preverjanje celovitosti in točnosti informacij, ki so na mu voljo na podlagi člena 7(1) te uredbe, in izpolnjevati zahteve iz členov 78, 79 in 80(1) do (3), (5) in (6) Uredbe (EU) št. 648/2012. Za namene tega člena se sklicevanja na člen 9 Uredbe (EU) št. 648/2012 v členih 78 in 80 navedene uredbe razumejo kot sklicevanja na člen 5 te uredbe.

3. Registracija repozitorija listinjenj velja za vse ozemlje Unije.

4. Registrirani repozitorij listinjenj mora ves čas izpolnjevati pogoje za registracijo. Repozitorij listinjenj brez nepotrebnega odlašanja ESMA sporoči vse pomembne spremembe pogojev za registracijo.

5. Repozitorij listinjenj ESMA predloži eno od naslednjega: (a) vlogo za registracijo; (b) vlogo za razširitev obsega registracije za namene člena 7 te uredbe, če gre za repozitorij sklenjenih poslov, ki je že registriran v skladu s poglavjem 1 naslova VI Uredbe (EU) št. 648/2012 ali s poglavjem III Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ).

6. ESMA v 20 delovnih dneh od prejema vloge oceni, ali je ta popolna.

Kadar vloga ni popolna, ESMA določi rok, v katerem mora repozitorij listinjenj predložiti dodatne informacije.

Potem ko ESMA oceni, da je vloga popolna, o tem ustrezno uradno obvesti repozitorij listinjenj.

7. Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti o vsem naslednjem: (a) postopkih iz odstavka 2 tega člena, ki jih morajo uporabljati repozitoriji listinjenj, da preverijo celovitost in točnost informacij, ki so jim na voljo na podlagi člena 7(1); (b) vlogi za registracijo iz točke (a) odstavka 5; (c) poenostavljeni vlogi za razširitev obsega registracije iz točke (b) odstavka 5.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

8. Za zagotovitev enakih pogojev uporabe odstavkov 1 in 2 ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo obliko obojega: (a) vloge za registracijo iz točke (a) odstavka 5; (b) vloge za razširitev obsega registracije iz točke (b) odstavka 5.

V primeru iz točke (b) prvega pododstavka ESMA pripravi poenostavljeno obliko, da se prepreči podvajanje postopkov.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 11

Uradna obvestitev pristojnih organov in posvetovanje s pristojnimi organi pred registracijo ali pred razširitvijo obsega registracije

1. Kadar je repozitorij listinjenj, ki zaprosi za registracijo ali za razširitev obsega registracije kot repozitorij sklenjenih poslov, subjekt, ki mu dovoljenje izda ali ga registrira pristojni organ v državi članici, kjer ima sedež, ESMA pred registracijo ali razširitvijo obsega registracije repozitorija listinjenj brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti ta pristojni organ in se z njim posvetuje.

2. ESMA in zadevni pristojni organ izmenjata vse informacije, ki so potrebne za registracijo ali za razširitev obsega registracije repozitorija listinjenj ter za nadzorovanje ali subjekt izpolnjuje pogoje za registracijo ali izdajo dovoljenja v državi članici, kjer ima sedež.

Člen 12

Preučitev vloge

1. ESMA v 40 delovnih dneh od uradnega obvestila iz člena 10(6) preuči vlogo za registracijo ali za razširitev obsega registracije na podlagi skladnosti repozitorija listinjenj s tem poglavjem in sprejme izčrpno obrazložen sklep, s katerim odobri ali zavrne registracijo ali razširitev obsega registracije.

2. Sklep, ki ga ESMA izda v skladu z odstavkom 1, začne veljati peti delovni dan po sprejetju.

Člen 13

Uradno obvestilo o sklepih ESMA v zvezi z registracijo ali razširitvijo obsega registracije

1. Kadar ESMA sprejme sklep, kakor je navedeno v členu 12, ali razveljavi registracijo, kakor je navedeno v členu 15(1), o tem v petih delovnih dneh uradno obvesti repozitorij listinjenj z izčrpno obrazložitvijo svojega sklepa.

ESMA o svojem sklepu brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojni organ iz člena 11(1).

2. ESMA brez nepotrebnega odlašanja sporoči vse sklepe, sprejete v skladu z odstavkom 1, Komisiji.

3. ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam repozitorijev listinjenj, registriranih v skladu s to uredbo. Ta seznam se posodobi v petih delovnih dneh po sprejetju sklepa iz odstavka 1.

Člen 14

Pooblastila ESMA

1. Pooblastila, ki so na ESMA prenesena v skladu s členi 61 do 68 ter členoma 73 in 74 Uredbe (EU) št. 648/2012, v povezavi s prilogama I in II k navedeni uredbi, se izvajajo tudi v zvezi s to uredbo. Sklicevanja na člen 81(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012 v Prilogi I k navedeni uredbi se razumejo kot sklicevanja na člen 17(1) te uredbe.

2. Pooblastila, ki so v skladu s členi 61 do 63 Uredbe (EU) št. 648/2012 prenesena na ESMA ali na katere koli uradnike ali druge osebe, ki jih pooblasti ESMA, se ne uporabljajo za zahteve po razkritju informacij ali dokumentov, za katere velja varovanje poklicne skrivnosti odvetnikov.

Člen 15

Razveljavitev registracije

1. Brez poseganja v člen 73 Uredbe (EU) št. 648/2012 ESMA razveljavi registracijo repozitorija listinjenj, kadar: (a) se repozitorij listinjenj izrecno odreče registraciji ali če v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve; (b) je repozitorij listinjenj pridobil registracijo z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način; ali (c) repozitorij listinjenj ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bil registriran.

2. ESMA o sklepu o razveljavitvi registracije repozitorija listinjenj brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti zadevni pristojni organ iz člena 11(1).

3. Če pristojni organ v državi članici, v kateri repozitorij listinjenj izvaja storitve in dejavnosti, meni, da je izpolnjen eden od pogojev iz odstavka 1, lahko od ESMA zahteva, naj preveri, ali so pogoji za razveljavitev registracije zadevnega repozitorija listinjenj izpolnjeni. Kadar se ESMA odloči, da ne bo razveljavil registracije zadevnega repozitorija listinjenj, mora svojo odločitev podrobno utemeljiti.

4. Pristojni organ iz odstavka 3 tega člena je organ, imenovan na podlagi člena 29 te uredbe.

Člen 16

Pristojbine za nadzor

1. ESMA repozitorijem listinjenj zaračuna pristojbine v skladu s to uredbo in v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi odstavka 2 tega člena.

Te pristojbine so sorazmerne s prometom zadevnega repozitorija listinjenj in v celoti pokrivajo stroške ESMA v zvezi z registracijo in nadzorom repozitorijev listinjenj ter poplačilo vseh stroškov, ki jih imajo pristojni organi zaradi prenosa nalog v skladu s členom 14(1) te uredbe. V delu, v katerem se člen 14(1) te uredbe nanaša na člen 74 Uredbe (EU) št. 648/2012, se sklicevanja na člen 72(3) navedene uredbe razumejo kot sklicevanja na odstavek 2 tega člena.

Kadar je repozitorij sklenjenih poslov že registriran v skladu s poglavjem 1 naslova VI Uredbe (EU) št. 648/2012 ali poglavjem III Uredbe (EU) 2015/2365, se pristojbine iz prvega pododstavka tega odstavka prilagodijo le tako, da odražajo dodatne potrebne stroške v zvezi z registracijo in nadzorom repozitorijev listinjenj na podlagi te uredbe.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 47 za dopolnitev te uredbe, da se podrobneje opredelijo vrsta pristojbin, zadeve, za katere jih je treba plačati, višina pristojbin in način njihovega plačila.

Člen 17

Dostopnost podatkov, shranjenih pri repozitoriju listinjenj

1. Brez poseganja v člen 7(2) repozitorij listinjenj zbira in hrani podrobne podatke o listinjenjih. Zagotavlja brezplačen neposreden in takojšen dostop vsem naslednjim subjektom, da jim omogoči izpolnjevanje njihovih odgovornosti, nalog in obveznosti: (a) ESMA; (b) EBA; (c) EIOPA; (d) ESRB; (e) zadevnim članicam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB) pri opravljanju svojih nalog v okviru enotnega mehanizma nadzora na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013; (f) zadevnim organom, katerih nadzorne odgovornosti in naloge zajemajo posle, trge, udeležence in sredstva, ki spadajo na področje uporabe te uredbe; (g) organom za reševanje, določenim v skladu s členom 3 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 ); (h) enotnemu odboru za reševanje, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ); (i) organom iz člena 29; (j) investitorjem in potencialnim investitorjem.

2. ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA in ob upoštevanju potrebe subjektov iz odstavka 1 pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerem določi: (a) podrobne podatke o listinjenjih iz odstavka 1, ki jih morajo posredovati originator, sponzor ali SSPE, da izpolnijo svoje obveznosti iz člena 7(1); (b) zahtevane operativne standarde, da se omogoči pravočasno, strukturirano in celovito: (i) zbiranje podatkov s strani repozitorijev listinjenj; in (ii) združevanje in primerjanje podatkov med repozitoriji listinjenj; (c) podrobnosti o informacijah, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 1, ob upoštevanju njihovih nalog in njihovih posebnih potreb; (d) pogoje, pod katerimi lahko subjekti iz odstavka 1 neposredno in takoj dostopajo do podatkov, shranjenih pri repozitorijih listinjenj.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 2, ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za vzpostavitev standardiziranih predlog, s katerimi originator, sponzor ali SSPE zagotovijo informacije repozitoriju listinjenj, ob upoštevanju obstoječih rešitev, ki so jih pripravili zbiratelji podatkov o listinjenjih.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.







POGLAVJE 4

ENOSTAVNO, PREGLEDNO IN STANDARDIZIRANO LISTINJENJE

Člen 18

Uporaba oznake „enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje“

Originatorji, sponzorji in SSPE lahko za listinjenje uporabljajo oznako „STS“ oziroma „enostavno, pregledno in standardizirano“ ali oznako, ki se neposredno ali posredno sklicuje na te izraze, samo, če:

▼M1

(a) listinjenje izpolnjuje vse zahteve iz oddelka 1,2 ali 2a tega poglavja in je bil ESMA o tem uradno obveščen v skladu s členom 27(1) ter

▼B

(b) je listinjenje vključeno v seznam iz člena 27(5).

Originator, sponzor in SSPE, vključeni v listinjenje, ki šteje za STS, morajo imeti sedež v Uniji.







ODDELEK 1

▼M1

Zahteve za enostavno, pregledno in standardizirano tradicionalno listinjenje, ki ni tradicionalno listinjenje ABCP

▼B

Člen 19

▼M1

Enostavno, pregledno in standardizirano tradicionalno listinjenje, ki ni tradicionalno listinjenje ABCP

1. Za listinjenje STS se štejejo tradicionalna listinjenja, razen programov ABCP in poslov ABCP, ki izpolnjujejo zahteve, določene v členih 20, 21 in 22.

▼B

2. Do 18. oktobra 2018 EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 sprejme smernice in priporočila o usklajeni razlagi in uporabi zahtev iz členov 20, 21 in 22.

Člen 20

Zahteve glede enostavnosti

1. SSPE pridobi lastništvo osnovnih izpostavljenosti s pravo prodajo, odstopom ali prenosom, ki ima enake pravne učinke, na način, ki je izvršljiv proti prodajalcu ali kateri koli tretji osebi. Za prenos lastništva na SSPE ne veljajo stroge določbe o vračilu sredstev v primeru insolventnosti prodajalca.

2. Za namene odstavka 1 so stroge določbe o vračilu sredstev katere koli od naslednjih: (a) določbe, v skladu s katerimi lahko likvidacijski upravitelj prodajalca razveljavi prodajo osnovnih izpostavljenosti samo na podlagi tega, da je bila sklenjena v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca; (b) določbe, v skladu s katerimi lahko SSPE prepreči razveljavitev iz točke (a) le, če lahko dokaže, da v času prodaje ni bil seznanjen z insolventnostjo prodajalca.

3. Za namene odstavka 1 določbe o vračilu sredstev v nacionalnem pravu na področju insolventnosti, ki likvidacijskemu upravitelju ali sodišču dovoljujejo razveljavitev prodaje osnovnih izpostavljenosti v primeru goljufivih prenosov, nepoštenih predsodkov do upnikov ali prenosov, katerih namen je neprimerno dajanje prednosti določenim upnikom pred drugimi, ne pomenijo strogih določb o vračilu sredstev.

4. Kadar prodajalec ni prvotni kreditodajalec, prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke, osnovnih izpostavljenosti prodajalcu izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 3, ne glede na to, ali je bila navedena prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke, neposredna ali opravljena prek enega ali več vmesnih korakov.

5. Kadar se prenos osnovnih izpostavljenosti izvede z odstopom in se dokonča po zaključku posla, sprožilci za tako dokončanje vključujejo vsaj naslednje dogodke: (a) resno poslabšanje kreditne kakovosti prodajalca; (b) insolventnost prodajalca in (c) kršitve pogodbenih obveznosti s strani prodajalca, za katere niso bili sprejeti popravni ukrepi, vključno z neplačilom prodajalca.

6. Prodajalec predloži zagotovila in jamstva, da osnovne izpostavljenosti, zajete v listinjenju, po njegovi najboljši vednosti niso obremenjene ali v kakšnem drugačnem stanju, ki bi lahko škodovalo izvršljivosti prave prodaje, odstopa ali prenosa, ki ima enake pravne učinke.

7. Osnovne izpostavljenosti, ki se prenesejo s prodajalca na SSPE ali jih prodajalec odstopi SSPE, izpolnjujejo vnaprej določena, jasna in dokumentirana merila primernosti, ki ne omogočajo aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti po lastni presoji. Za namene tega odstavka zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zagotovila in jamstva, ne šteje za aktivno upravljanje portfeljev. Prenos izpostavljenosti na SSPE po zaključku posla mora izpolnjevati merila primernosti, ki se uporabljajo za začetne osnovne izpostavljenosti.

8. Listinjenje ima podlago v skupini osnovnih izpostavljenosti, ki so homogene v smislu vrste sredstev, pri čemer je treba upoštevati posebne značilnosti, povezane z denarnimi tokovi vrste sredstev, vključno z njihovimi pogodbenimi značilnostmi, značilnostmi kreditnega tveganja in značilnostmi predplačila. Skupina osnovnih izpostavljenosti zajema le eno vrsto sredstev. Osnovne izpostavljenosti vključujejo obveznosti, ki so pogodbeno zavezujoče in izvršljive, s pravico do popolnega regresa do dolžnikov in po potrebi izdajateljev jamstev.

Osnovne izpostavljenosti imajo opredeljene redne tokove plačil, katerih obroki se lahko razlikujejo po svojih zneskih, v zvezi s plačili najemnine, glavnice ali obresti oziroma s katero koli drugo pravico do prejemanja prihodkov iz sredstev, ki podpirajo taka plačila. Osnovne izpostavljenosti lahko ustvarjajo tudi prihodke od prodaje katerih koli financiranih ali zakupljenih sredstev.

Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo prenosljivih vrednostnih papirjev, kakor so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, razen podjetniških obveznic, če ne kotirajo na mestu trgovanja.

9. Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo nobenih pozicij v listinjenju.

10. Osnovne izpostavljenosti se odobrijo med običajnim poslovanjem originatorja ali prvotnega kreditodajalca v skladu s standardi za izdajo komercialnih zapisov, ki so najmanj enako strogi kot tisti, ki jih je originator ali prvotni kreditodajalec uporabil ob odobritvi podobnih izpostavljenosti, ki niso listinjene. Potencialnim investitorjem se brez nepotrebnega odlašanja v celoti razkrijejo standardi za izdajo komercialnih zapisov, na podlagi katerih se odobrijo osnovne izpostavljenosti, in vse pomembne spremembe predhodnih standardov za izdajo komercialnih zapisov.

V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, skupina kreditov ne zajema kreditov, ki so se tržili in bili sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit ali po potrebi posrednik seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril predloženih informacij.

Ocena kreditojemalčeve kreditne sposobnosti izpolnjuje zahteve iz člena 8 Direktive 2008/48/ES ali odstavkov 1 do 4, točke (a) odstavka 5 in odstavka 6 člena 18 Direktive 2014/17/EU ali, kadar je to ustrezno, enakovredne zahteve v tretjih državah.

Originator ali prvotni kreditodajalec razpolaga s strokovnim znanjem na področju odobritve izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim.

11. Osnovne izpostavljenosti se takoj po izbiri brez nepotrebnega odlašanja prenesejo na SSPE in v času izbire ne zajemajo neplačanih izpostavljenosti v smislu člena 178(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali izpostavljenosti do dolžnika oziroma izdajatelja jamstva s slabo kreditno kakovostjo, ki je po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca: (a) bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje listinjenja ali pa je v treh letih pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE opravil postopek prestrukturiranja dolga v zvezi z njegovimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če: (i) prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE; (ii) so v informacijah, ki so jih zagotovili originator, sponzor in SSPE v skladu s točkama (a) in (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja; (b) je bil ob izdaji listinjenja, kadar je to ustrezno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu; ali (c) njegova bonitetna ocena ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje kot za primerljive izpostavljenosti v lasti originatorja, ki niso listinjene.

12. V času prenosa izpostavljenosti so dolžniki izvedli najmanj eno plačilo, razen v primeru obnavljajočih se listinjenj na podlagi izpostavljenosti, plačljivih v enem obroku ali z zapadlostjo, ki je krajša od enega leta, vključno z neomejenimi mesečnimi plačili za obnavljajoče se kredite.

13. Poravnava obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju ne sme biti strukturirana tako, da bi bila pretežno odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti. Ta določba ne preprečuje, da bi se taka sredstva pozneje obnovila ali refinancirala.

Za poravnavo obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju, katerih osnovne izpostavljenosti so zavarovane s sredstvi, katerih vrednost je zajamčena ali v celoti varovana z obveznostjo povratnega odkupa s strani prodajalca sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti, ali s strani tretje osebe, se ne šteje, da je odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane navedene osnovne izpostavljenosti.

14. EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki podrobneje opredeljujejo, katere osnovne izpostavljenosti iz odstavka 8 štejejo za homogene.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 21

Zahteve glede standardiziranosti

1. Originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec izpolni zahteve po zadržanju tveganja v skladu s členom 6.

2. Obrestno in valutno tveganje iz listinjenja se ustrezno zmanjšata, kakršni koli ukrepi, sprejeti v ta namen, pa se razkrijejo. SSPE ne sklepa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in zagotovi, da skupina osnovnih izpostavljenosti ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov, razen za varovanje pred obrestnim ali valutnim tveganjem. Navedeni izvedeni finančni instrumenti se sklenejo in dokumentirajo v skladu s splošno sprejetimi standardi v mednarodnih financah.

3. Pri kakršnih koli plačilih obresti z referenčno obrestno mero na podlagi sredstev in obveznosti iz listinjenja se upoštevajo splošno uporabljene tržne obrestne mere ali splošno uporabljene sektorske obrestne mere, ki odražajo stroške financiranja, vendar brez sklicevanja na kompleksne formule ali izvedene finančne instrumente.

4. Kadar je bilo izdano obvestilo o izvršbi ali zahtevek o takojšnjem plačilu: (a) SSPE ne smejo zadrževati nobenih denarnih sredstev, ki presegajo sredstva, potrebna za operativno delovanje SSPE ali redna odplačila investitorjev v skladu s pogodbenimi pogoji listinjenja, razen če je treba zaradi posebnih okoliščin znesek zadržati, da se v najboljšem interesu investitorjev porabi za stroške z namenom preprečiti poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti; (b) se plačane glavnice iz osnovnih izpostavljenosti prenesejo na investitorje prek zaporednega odplačevanja pozicij v listinjenju v skladu z nadrejenostjo pozicij v listinjenju; (c) odplačilo obveznosti iz naslova pozicij v listinjenju ne sme biti izvedena v obratnem vrstnem redu glede na njihovo nadrejenost in (d) ni določb, ki bi zahtevale samodejno likvidacijo osnovnih izpostavljenosti po tržni ceni.

5. V poslih, za katere je značilen nezaporedni vrstni red plačil, se uporabljajo sprožilci, povezani z uspešnostjo osnovnih izpostavljenosti, s katerimi se vrstni red plačil povrne v zaporedno odplačevanje glede na nadrejenost. Takšni sprožilci, povezani z uspešnostjo, vključujejo vsaj poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti pod vnaprej določeni prag.

6. V dokumentaciji posla so zajete ustrezne določbe predčasnega odplačila oziroma, če je listinjenje obnavljajoče se listinjenje, sprožilci prekinitve obdobja obnovitve, med njimi vsaj: (a) poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti do vnaprej določenega praga ali pod ta prag; (b) pojav dogodka, povezanega z insolventnostjo, v zvezi z originatorjem ali serviserjem; (c) vrednost osnovnih izpostavljenosti, ki jih ima SSPE, pade pod vnaprej določen prag (dogodek predčasnega odplačila); in (d) nesposobnost ustvarjanja zadostne količine novih osnovnih izpostavljenosti, ki dosegajo vnaprej določeno kreditno kakovost (sprožilec prekinitve obdobja obnovitve).

7. V dokumentaciji posla so jasno določeni: (a) pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti serviserja in skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev; (b) postopki in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neizpolnjevanje obveznosti s strani serviserja ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja, kot je pogodbena določba, ki omogoča nadomestitev serviserja v takšnih primerih; in (c) določbe, s katerimi se zagotovi nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih, ponudnikov likvidnosti in banke, pri kateri je odprt račun, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in, če je to ustrezno, drugih določenih dogodkov.

8. Serviser mora imeti strokovno znanje na področju servisiranja izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim, ter dobro dokumentirane in ustrezne politike, postopke in kontrole za upravljanje tveganja v zvezi s servisiranjem izpostavljenosti.

9. V dokumentaciji posla so jasno in dosledno navedene opredelitve, pravna sredstva in ukrepi v zvezi z nerednostjo plačil in neplačili dolžnikov, prestrukturiranjem dolga, odpisom dolga, dopuščanjem neplačevanja, moratorijem na odplačevanje, izgubami, prerazvrstitvami, izterjavami in drugimi ukrepi za izboljšanje uspešnosti sredstev. V dokumentaciji posla so jasno določeni vrstni red plačil, dogodki, zaradi katerih se spremeni ta vrstni red plačil, in obveznost poročanja o takih dogodkih. Vsako spremembo vrstnega reda plačil, ki bistveno negativno vpliva na odplačilo obveznosti pozicije v listinjenju, se nemudoma sporoči investitorjem.

10. Dokumentacija posla mora vključevati jasne določbe, ki omogočajo pravočasno reševanje sporov med različnimi razredi investitorjev, glasovalne pravice so jasno opredeljene in dodeljene imetnikom vrednostnih papirjev, jasno pa so določene tudi odgovornosti skrbnika in drugih subjektov s fiduciarnimi dolžnostmi do investitorjev.

Člen 22

Zahteve glede preglednosti

1. Originator in sponzor potencialnim investitorjem pred oblikovanjem cen dasta na voljo statične in dinamične podatke o preteklih gibanjih neplačil in izgub, kot so podatki o nerednih plačilih in neplačilih, za bistveno podobne izpostavljenosti, kot so predmet listinjenja, ter vire teh podatkov in podlago za določitev podobnosti. Ti podatki zajemajo obdobje vsaj petih let.

2. Vzorec osnovnih izpostavljenosti je predmet zunanjega preverjanja pred izdajo vrednostnih papirjev, ki izhajajo iz listinjenja, s strani ustrezne in neodvisne osebe, vključno s preverjanjem, ali so razkriti podatki v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi točni.

3. Originator ali sponzor pred oblikovanjem cen v listinjenju potencialnim investitorjem da na razpolago model denarnega toka iz naslova obveznosti, ki natančno predstavlja pogodbeno razmerje med osnovnimi izpostavljenostmi in plačili, ki se izvajajo med originatorjem, sponzorjem, investitorji, drugimi tretjimi osebami in SSPE, ter po oblikovanju cen takšen model investitorjem da na razpolago redno, potencialnim investitorjem pa na zahtevo.

4. V primeru listinjenja, pri katerem so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov, originator, sponzor in SSPE objavijo razpoložljive informacije v zvezi z okoljsko učinkovitostjo sredstev, financiranih s takšnimi stanovanjskimi krediti, krediti za nakup avtomobilov ali zakup avtomobilov, kot del informacij, ki so razkrite v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 7(1).

▼M1

Z odstopanjem od prvega pododstavka se originatorji lahko odločijo, da od 1. junija 2021 objavijo razpoložljive informacije v zvezi z glavnimi škodljivimi vplivi sredstev, financiranih z osnovnimi izpostavljenostmi, na dejavnike trajnostnosti.

▼B

5. Originator in sponzor sta odgovorna za skladnost s členom 7. Informacije, zahtevane na podlagi točke (a) prvega pododstavka člena 7(1), se dajo potencialnim investitorjem na zahtevo na razpolago pred oblikovanjem cen. Informacije, zahtevane na podlagi točk (b) do (d) prvega pododstavka člena 7(1), se dajo na razpolago pred oblikovanjem cen vsaj kot osnutki ali kot začetna različica. Končna dokumentacija se da na razpolago investitorjem najpozneje 15 dni po sklenitvi posla.

▼M1

6. Evropski nadzorni organi do 10. julija 2021 prek skupnega odbora evropskih nadzornih organov pripravijo osnutek regulativnih tehničnih standardov v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 o vsebini, metodologijah in prikazu informacij iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena v zvezi s kazalniki trajnostnosti glede škodljivih vplivov na področju podnebja in drugih škodljivih vplivov na okolje, socialne zadeve in zadeve v zvezi z upravljanjem.

Kadar je to ustrezno, osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka odseva ali je pripravljen na podlagi regulativnih tehničnih standardov, pripravljenih v skladu s pooblastilom, podeljenim ESA z Uredbo (EU) 2019/2088, zlasti v členu 2a ter členu 4(6) in (7) navedene uredbe.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010.

▼B







ODDELEK 2

Zahteve za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ABCP

Člen 23

Enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ABCP

1. Posel ABCP šteje za STS, kadar izpolnjuje zahteve na ravni poslov iz člena 24.

2. Program ABCP šteje za STS, kadar izpolnjuje zahteve iz člena 26 in sponzor programa ABCP izpolnjuje zahteve iz člena 25.

Za namene tega oddelka „prodajalec“ pomeni „originatorja“ ali „prvotnega kreditodajalca“.

3. Do 18. oktobra 2018 EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 sprejme smernice in priporočila o usklajeni razlagi in uporabi zahtev iz členov 24 in 26 te uredbe.

Člen 24

Zahteve na ravni poslov

1. SSPE pridobi lastništvo osnovnih izpostavljenosti s pravo prodajo, odstopom ali prenosom, ki ima enake pravne učinke, na način, ki je izvršljiv proti prodajalcu ali kateri koli tretji osebi. Za prenos lastništva na SSPE ne veljajo stroge določbe o vračilu sredstev v primeru insolventnosti prodajalca.

2. Za namene odstavka 1 so stroge določbe o vračilu sredstev katere koli od naslednjih: (a) določbe, v skladu s katerimi lahko likvidacijski upravitelj prodajalca razveljavi prodajo osnovnih izpostavljenosti samo na podlagi tega, da je bila sklenjena v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca; (b) določbe, v skladu s katerimi lahko SSPE prepreči razveljavitev iz točke (a) le, če lahko dokaže, da v času prodaje ni bil seznanjen z insolventnostjo prodajalca.

3. Za namene odstavka 1 določbe o vračilu sredstev v nacionalnem pravu na področju insolventnosti, ki likvidacijskemu upravitelju ali sodišču dovoljujejo razveljavitev prodaje osnovnih izpostavljenosti v primeru goljufivih prenosov, nepoštenih predsodkov do upnikov ali prenosov, katerih namen je neprimerno dajanje prednosti določenim upnikom pred drugimi, ne pomenijo strogih določb o vračilu sredstev.

4. Kadar prodajalec ni prvotni kreditodajalec, prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke osnovnih izpostavljenosti prodajalcu, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 3, ne glede na to, ali je bila navedena prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke, neposredna ali opravljena prek enega ali več vmesnih korakov.

5. Kadar se prenos osnovnih izpostavljenosti izvede z odstopom in se dokonča po zaključku posla, sprožilci za tako dokončanje vključujejo vsaj naslednje dogodke: (a) resno poslabšanje kreditne kakovosti prodajalca; (b) insolventnost prodajalca in (c) kršitve pogodbenih obveznosti s strani prodajalca, vključno z neplačilom prodajalca.

6. Prodajalec predloži zagotovila in jamstva, da osnovne izpostavljenosti, zajete v listinjenju, po njegovi najboljši vednosti niso obremenjene ali v kakšnem drugačnem stanju, ki bi lahko škodovalo izvršljivosti prave prodaje, odstopa ali prenosa, ki ima enake pravne učinke.

7. Osnovne izpostavljenosti, ki se prenesejo s prodajalca na SSPE ali jih prodajalec odstopi SSPE, izpolnjujejo vnaprej določena, jasna in dokumentirana merila primernosti, ki ne omogočajo aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti po lastni presoji. Za namene tega odstavka zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zagotovila in jamstva, ne šteje za aktivno upravljanje portfeljev. Prenos izpostavljenosti na SSPE po zaključku posla mora izpolnjevati merila primernosti, ki se uporabljajo za začetne osnovne izpostavljenosti.

8. Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo kakršnih koli pozicij v listinjenju.

9. Osnovne izpostavljenosti se takoj po izbiri brez nepotrebnega odlašanja prenesejo na SSPE in v času izbire ne zajemajo neplačanih izpostavljenosti v smislu člena 178(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali izpostavljenosti do dolžnika oziroma izdajatelja jamstva s slabo kreditno kakovostjo, ki je po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca: (a) bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje listinjenja ali pa je v treh letih pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE opravil postopek prestrukturiranja dolga v zvezi z njegovimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če: (i) prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE, in (ii) so v informacijah, ki jih je zagotovil originator, sponzor in subjekt SSPE v skladu s točkama (a) in (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja; (b) je bil ob izdaji listinjenja, kadar je to ustrezno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu; ali (c) njegova bonitetna ocena ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje kot za primerljive izpostavljenosti v lasti originatorja, ki niso listinjene.

10. V času prenosa izpostavljenosti so dolžniki izvedli najmanj eno plačilo, razen v primeru obnavljajočih se listinjenj na podlagi izpostavljenosti, plačljivih v enem obroku ali z zapadlostjo, ki je krajša od enega leta, vključno z neomejenimi mesečnimi plačili za obnavljajoče se kredite.

11. Poravnava obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju ne sme biti strukturirana tako, da bi bila pretežno odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti. To ne preprečuje, da bi se taka sredstva pozneje obnovila ali refinancirala.

Za poravnavo obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju, katerih osnovne izpostavljenosti so zavarovane s sredstvi, katerih vrednost je zajamčena ali v celoti varovana z obveznostjo povratnega odkupa s strani prodajalca sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti, ali s strani tretje osebe, se ne šteje, da je odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane navedene osnovne izpostavljenosti.

12. Obrestno in valutno tveganje iz listinjenja se ustrezno zmanjšata, kakršni koli ukrepi, sprejeti v ta namen, pa se razkrijejo. SSPE ne sklepa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in zagotovi, da skupina osnovnih izpostavljenosti ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov razen za varovanje pred obrestnim tveganjem ali valutnim tveganjem. Navedeni izvedeni finančni instrumenti se sklenejo in dokumentirajo v skladu s splošno sprejetimi standardi v mednarodnih financah.

13. V dokumentaciji posla so jasno in dosledno navedene opredelitve, pravna sredstva in ukrepi v zvezi z nerednostjo plačil in neplačili dolžnikov, prestrukturiranjem dolga, odpisom dolga, dopuščanjem neplačevanja, moratorijem na odplačevanje, izgubami, prerazvrstitvami, izterjavami in drugimi ukrepi za izboljšanje uspešnosti sredstev. V dokumentaciji posla so jasno določeni vrstni red plačil, dogodki, zaradi katerih se spremeni ta vrstni red plačil, in obveznost poročanja o takih dogodkih. Vsaka sprememba vrstnega reda plačil, ki bistveno negativno vpliva na odplačilo obveznosti pozicije v listinjenju, se nemudoma sporoči investitorjem.

14. Originator in sponzor potencialnim investitorjem pred oblikovanjem cen dasta na voljo statične in dinamične podatke o preteklih gibanjih neplačil in izgub, kot so podatki o nerednih plačilih in neplačilih, za bistveno podobne izpostavljenosti, kot so predmet listinjenja, ter vire teh podatkov in podlago za določitev podobnosti. Če sponzor nima dostopa do takih podatkov, pridobi od prodajalca dostop do statičnih ali dinamičnih podatkov in podatkov o pretekli uspešnostih, kot so podatki o nerednih plačilih in neplačilih, za izpostavljenosti, ki so bistveno podobne tistim, ki so predmet listinjenja. Ti podatki zajemajo obdobje, ki ni krajše od petih let, razen za podatkih o denarnih terjatvah do kupcev in drugih kratkoročnih denarnih terjatvah, ko preteklo obdobje ni krajše od treh let.

15. Posli ABCP imajo podlago v skupini osnovnih izpostavljenosti, ki so homogene v smislu vrste sredstev, pri čemer je treba upoštevati značilnosti, povezane z denarnimi tokovi različnih vrst sredstev, vključno z njihovimi pogodbenimi značilnostmi, značilnostmi kreditnega tveganja in značilnostmi predplačila.

Skupina osnovnih izpostavljenosti zajema le eno vrsto sredstev. Preostali tehtani povprečni čas trajanja skupine osnovnih izpostavljenosti ni daljši od enega leta, preostala zapadlost nobene od osnovnih izpostavljenosti pa ni daljša od treh let.

Z odstopanjem od drugega pododstavka imajo skupine kreditov za nakup avtomobila, zakup avtomobilov in posli zakupa opreme preostali tehtani povprečni čas trajanja, ki ni daljši od treh let in pol, preostala zapadlost nobene od osnovnih izpostavljenosti pa ni daljša od šestih let.

Osnovne izpostavljenosti ne vključujejo kreditov, zavarovanih s stanovanjskimi hipotekami ali hipotekami na poslovne nepremičnine, ali v celoti zajamčenih stanovanjskih kreditov iz točke (e) prvega pododstavka člena 129(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. Osnovne izpostavljenosti vključujejo obveznosti, ki so pogodbeno zavezujoče in izvršljive, s pravico do popolnega regresa do dolžnikov z opredeljenimi tokovi plačil za najemnino, glavnico, obresti ali v zvezi s katero koli drugo pravico do prejema dohodka iz premoženja, ki upravičuje taka plačila. Osnovne izpostavljenosti lahko ustvarjajo tudi prihodke od prodaje katerih koli financiranih ali zakupljenih sredstev. Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo prenosljivih vrednostnih papirjev, kakor so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, razen podjetniških obveznic, če ne kotirajo na mestu trgovanja.

16. Pri kakršnih koli plačilih obresti z referenčno obrestno mero na podlagi sredstev in obveznosti iz posla ABCP se upoštevajo splošno uporabljene tržne obrestne mere ali splošno uporabljene sektorske obrestne mere, ki odražajo stroške financiranja, vendar brez sklicevanja na kompleksne formule ali izvedene finančne instrumente. Plačila obresti z referenčno obrestno mero na podlagi obveznosti iz posla ABCP lahko temeljijo na obrestnih merah, ki odražajo stroške financiranja programa ABCP.

17. Po neplačilu prodajalca ali če mu je izdan zahtevek o takojšnjem plačilu: (a) SSPE ne smejo zadrževati denarnih sredstev, ki presegajo sredstva, potrebna za operativno delovanje SSPE ali redna odplačila investitorjev v skladu s pogodbenimi pogoji listinjenja, razen če je treba zaradi posebnih okoliščin znesek zadržati, da se v najboljšem interesu investitorjev porabi za stroške z namenom preprečiti poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti; (b) se plačane glavnice iz osnovnih izpostavljenosti prenesejo na investitorje, ki imajo pozicije v listinjenju, prek zaporednega odplačevanja pozicij v listinjenju v skladu z nadrejenostjo posamezne pozicije v listinjenju; in (c) ni določb, ki bi zahtevale samodejno likvidacijo osnovnih izpostavljenosti po tržni ceni.

18. Osnovne izpostavljenosti se odobrijo med običajnim poslovanjem prodajalca v skladu s standardi za izdajo komercialnih zapisov, ki so najmanj enako strogi kot tisti, ki jih prodajalec porabi ob odobritvi podobnih izpostavljenosti, ki niso olistinjene. Sponzorju in drugim stranem, ki so neposredno izpostavljene poslu ABCP, se brez nepotrebnega odlašanja v celoti razkrijejo standardi za izdajo komercialnih zapisov, na podlagi katerih se odobrijo osnovne izpostavljenosti, in vse pomembne spremembe predhodnih standardov za izdajo komercialnih zapisov. Prodajalec mora imeti strokovno znanje na področju odobritve izpostavljenosti, podobnih tistim, ki se listinijo.

19. Kadar je posel ABCP obnavljajoče se listinjenje, vsebuje dokumentacija posla sprožilce za prenehanje obdobja obnovitve, med drugim vsaj naslednje: (a) poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti do vnaprej določenega praga ali pod ta prag; in (b) pojav dogodka, povezanega z insolventnostjo, v zvezi s prodajalcem ali serviserjem;

20. V dokumentaciji posla so jasno določeni: (a) pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti sponzorja, serviserja in skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev; (b) postopki in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neplačevanje ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja; (c) določbe, ki zagotavljajo nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih in banke, ki vodi račun, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in drugih opredeljenih dogodkov, kadar je to ustrezno; (d) kako sponzor izpolnjuje zahteve iz člena 25(3).

21. EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki podrobneje opredeljujejo, katere osnovne izpostavljenosti iz odstavka 15 štejejo za homogene.

EBA navedene osnutke tehničnih regulativnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 25

Sponzor programa ABCP

1. Sponzor programa ABCP je kreditna institucija, za katero velja nadzor v skladu z Direktivo 2013/36/EU.

2. Sponzor programa ABCP je ponudnik okvirnih likvidnostnih kreditov in podpira vse pozicije v listinjenju na ravni programa ABCP s pokrivanjem vseh likvidnostnih in kreditnih tveganj ter vseh morebitnih pomembnih tveganj zmanjšanja vrednosti olistinjenih izpostavljenosti, pa tudi vse druge stroške na ravni posla in programa, če je to potrebno za zagotovitev investitorju celotnega plačila kakršnega koli zneska na podlagi ABCP s takšno podporo. Sponzor razkrije opis podpore, ki jo na ravni poslov zagotovi investitorjem, vključno z opisom zagotovljenih okvirnih likvidnostnih kreditov.

3. Preden lahko kreditna institucija sponzorira program STS ABCP, svojemu pristojnemu organu dokaže, da njena vloga v skladu z odstavkom 2 ne ogroža njene solventnosti in likvidnosti niti v izredno stresnih razmerah na trgu.

Zahteva iz prvega pododstavka tega odstavka šteje za izpolnjeno, kadar pristojni organ na podlagi pregledovanja in ovrednotenja iz člena 97(3) Direktive 2013/36/EU ugotovi, da ureditve, strategije, postopki in mehanizmi, ki jih izvaja navedena kreditna institucija, ter njen kapital in likvidnost zagotavljajo dobro upravljanje in kritje tveganj, s katerimi se sooča.

4. Sponzor opravi lasten skrbni pregled ter preveri skladnost z zahtevami iz člena 5(1) in (3) te uredbe, kot je ustrezno. Prepriča se tudi, da ima prodajalec vzpostavljene zmožnosti servisiranja in procese izterjave, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (h) do (p) člena 265(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali enakovredne zahteve v tretjih državah.

5. Prodajalec na ravni posla ali sponzor na ravni programa ABCP izpolnjuje zahteve po zadržanju tveganja iz člena 6.

6. Sponzor je odgovoren za skladnost na ravni programa ABCP s členom 7 in za to, da potencialnim investitorjem pred oblikovanjem cen na njihovo zahtevo da na razpolago: (a) združene informacije, zahtevane v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 7(1); in (b) informacije, zahtevane v skladu s točkami (b) do (e) prvega pododstavka člena 7(1), vsaj v obliki osnutka ali začetne različice.

7. Če sponzor ne podaljša obveznosti financiranja okvirnega likvidnostnega kredita pred iztekom njegove veljavnosti, se okvirni likvidnostni kredit izčrpa, zapadli vrednostni papirji pa poplačajo.

Člen 26

Zahteve na ravni programa

1. Vsi posli ABCP v okviru programa ABCP morajo izpolnjevati zahteve iz člena 24(1) do (8) in (12) do (20).

Največ 5 % celotnega zneska osnovnih izpostavljenosti poslov ABCP, ki se financirajo iz programa ABCP, lahko začasno ni skladnih z zahtevami iz člena 24(9), (10) in (11), ne da bi to vplivalo na status STS programa ABCP.

Za namene drugega pododstavka tega odstavka je vzorec osnovnih izpostavljenosti redno predmet zunanjega preverjanja skladnosti s strani ustrezne in neodvisne osebe.

2. Preostali ponderirani povprečni čas trajanja osnovnih izpostavljenosti programa ABCP ne sme biti daljši od dveh let.

3. Sponzor v skladu s členom 25(2) v celoti podpira program ABCP.

4. Program ABCP ne vsebuje nikakršnega relistinjenja, kreditna izboljšava pa ne vzpostavlja druge ravni tranširanja na ravni programa.

5. Vrednostni papirji, izdani v okviru programa ABCP, ne vsebujejo nakupnih opcij, možnosti podaljšanja ali drugih določb, ki vplivajo na njihovo končno zapadlost, kadar take opcije ali možnosti po svoji presoji lahko uveljavi prodajalec, sponzor ali SSPE.

6. Obrestno in valutno tveganje na ravni programa ABCP se ustrezno zmanjšata, kakršni koli ukrepi, sprejeti v ta namen, pa se razkrijejo. SSPE ne sklepa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in zagotovi, da skupina osnovnih izpostavljenosti ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov, razen za varovanje pred obrestnim tveganjem ali valutnim tveganjem. Navedeni izvedeni finančni instrumenti se sklenejo in dokumentirajo v skladu s splošno sprejetimi standardi v mednarodnih financah.

7. Dokumentacija v zvezi s programom ABCP jasno opredeljuje: (a) odgovornosti skrbnika in drugih subjektov s fiduciarnimi obveznostmi, če obstajajo, do investitorjev; (b) pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti sponzorja, ki ima strokovno znanje na področju postopka odobritve kredita, skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev; (c) postopke in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neizpolnjevanje obveznosti ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja; (d) določbe za nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih in banke, ki vodi račun na ravni programa ABCP, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in drugih specifičnih dogodkov, kadar okvirni likvidnostni kredit ne krije takšnih dogodkov; (e) da se ob določenih dogodkih, neizpolnjevanju obveznosti ali insolventnosti sponzorja zagotovijo popravni ukrepi, kot je to ustrezno, za zavarovanje obveznosti financiranja ali zamenjavo ponudnika okvirnega likvidnostnega kredita; in (f) da se okvirni likvidnostni kredit izčrpa in se zapadli vrednostni papirji poplačajo v primeru, če sponzor ne podaljša obveznosti financiranja okvirnega likvidnostnega kredita pred njegovim iztekom.

8. Serviser mora imeti strokovno znanje na področju servisiranja izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim, ter ima dobro dokumentirane politike, postopke in kontrole za upravljanje tveganja v zvezi s servisiranjem izpostavljenosti.

▼M1







Oddelek 2a

Zahteve za enostavna, pregledna in standardizirana bilančna listinjenja

Člen 26a

Enostavna, pregledna in standardizirana bilančna listinjenja

1. Za bilančna listinjenja STS se štejejo sintetična listinjenja, ki izpolnjuje zahteve iz členov 26b do 26e.

2. EBA lahko v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 sprejme smernice in priporočila o usklajeni razlagi in uporabi zahtev iz členov 26b do 26e te uredbe.

Člen 26b

Zahteve glede enostavnosti

1. Originator je subjekt, ki je ima dovoljenje ali licenco v Uniji.

Originator, ki za lastni račun odkupi izpostavljenosti tretje osebe in jih nato olistini, za odkupljene izpostavljenosti tretjih oseb v zvezi s krediti, izterjavami, reševanjem dolga in servisiranjem teh izpostavljenosti uporablja politike, ki so vsaj tako stroge kot politike, ki jih uporablja za primerljive izpostavljenosti, ki niso bile odkupljene.

2. Osnovne izpostavljenosti se odobrijo kot del osnovne poslovne dejavnosti originatorja.

3. Osnovne izpostavljenosti so ob datumu zaključka posla vključene v bilanco stanja originatorja ali subjekta, ki pripada isti skupini kot originator.

Za namene tega odstavka je skupina eno od naslednjega:

(a) skupina pravnih subjektov, za katere velja bonitetna konsolidacija v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013;

(b) skupina, kot je opredeljena v točki (c) člena 212(1) Direktive 2009/138/ES.

4. Originator svoje izpostavljenosti kreditnemu tveganju osnovnih izpostavljenosti listinjenja ne varuje nad obsegom zavarovanja, ki ga zagotavlja pogodba o kreditnem zavarovanju.

5. Pogodba o kreditnem zavarovanju je skladna s pravili za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 249 Uredbe (EU) št. 575/2013 ali, kadar se navedeni člen ne uporablja, z zahtevami, ki so vsaj tako stroge kot zahteve iz navedenega člena.

6. Originator predloži zagotovila in jamstva, da so izpolnjene naslednje zahteve: (a) originator ali subjekt skupine, ki ji originator pripada, ima polno lastninsko in veljavno pravico do osnovnih izpostavljenosti in povezanih dodatnih pravic; (b) kadar je originator kreditna institucija, kot je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali zavarovalnica, kot je opredeljena v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES, originator ali subjekt, vključen v področje uporabe nadzora na konsolidirani podlagi, ohranja kreditno tveganje osnovnih izpostavljenosti v svoji bilanci stanja; (c) vsaka osnovna izpostavljenost je v skladu s pogodbo o kreditnem zavarovanju, vključeno v dokumentacijo o listinjenju, na datum vključitve v listinjeni portfelj skladna z merili primernosti in vsemi pogoji, ki niso nastop kreditnega dogodka, kot je navedeno v členu 26e(1), za plačilo kreditnega zavarovanja; (d) pogodba za vsako osnovno izpostavljenost po najboljši vednosti originatorja vsebuje zakonito, veljavno, zavezujočo in izvršljivo obveznost, po kateri mora dolžnik plačati zneske, navedene v tej pogodbi; (e) osnovne izpostavljenosti so skladne z merili za odobritev izpostavljenosti, ki so vsaj tako stroga kot standardna merila za odobritve izpostavljenosti, ki jih originator uporablja za podobne izpostavljenosti, ki niso listinjene; (f) noben od dolžnikov po najboljši vednosti originatorja na datum vključitve osnovne izpostavljenosti v listinjeni portfelj bistveno ne krši ali ne izpolnjuje svojih obveznosti glede osnovne izpostavljenosti; (g) dokumentacija posla po najboljši vednosti originatorja ne vsebuje neresničnih informacij o podrobnostih osnovnih izpostavljenosti; (h) ob zaključku posla ali ob vključitvi osnovne izpostavljenosti v listinjeni portfelj pogodba med dolžnikom in prvotnim kreditodajalcem v zvezi z navedeno osnovno izpostavljenostjo ni spremenjena tako, da to vpliva na izvršljivost oziroma unovčljivost te osnovne izpostavljenosti.

7. Osnovne izpostavljenosti izpolnjujejo vnaprej določena, jasna in dokumentirana merila primernosti, ki ne omogočajo aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti po lastni presoji.

Za namene tega odstavka zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zagotovila ali jamstva ali, kadar listinjenje vključuje obdobje dopolnitve, dodajanje izpostavljenosti, ki izpolnjujejo določene pogoje za dopolnitev, ne šteje za aktivno upravljanje portfeljev.

Vsaka izpostavljenost, dodana po datumu zaključka posla, mora izpolnjevati merila primernosti, ki so vsaj tako stroga kot merila, ki se uporabljajo za začetni izbor osnovnih izpostavljenosti.

Osnovno izpostavljenost je mogoče izključiti iz posla, kadar:

(a) je bila v celoti poplačana ali je zapadla;

(b) je bila odtujena med rednim poslovanjem originatorja, pod pogojem, da taka odsvojitev ne pomeni posredne podpore, kot je navedeno v členu 250 Uredbe (EU) št. 575/2013;

(c) je predmet spremembe, ki ni nastala zaradi kreditov, kot je refinanciranje ali prestrukturiranje dolga, in je nastopila med običajnim servisiranjem navedene osnovne izpostavljenosti; ali

(d) ob vključitvi v posel ni izpolnjevala meril primernosti.

8. Listinjenje je zavarovano s skupino osnovnih izpostavljenosti, ki so homogene v smislu vrste sredstev, pri čemer je treba upoštevati posebne značilnosti, povezane z denarnimi tokovi vrste sredstev, vključno z njihovimi pogodbenimi značilnostmi, značilnostmi kreditnega tveganja in značilnostmi predplačila. Skupina osnovnih izpostavljenosti zajema le eno vrsto sredstev.

Osnovne izpostavljenosti iz prvega pododstavka vključujejo obveznosti, ki so pogodbeno zavezujoče in izvršljive, s pravico do popolnega regresa do dolžnikov in, kadar je potrebno, izdajateljev jamstev.

Osnovne izpostavljenosti iz prvega pododstavka imajo opredeljene redne tokove plačil, katerih obroki se lahko razlikujejo po svojih zneskih, v zvezi s plačili najemnine, glavnice ali obresti oziroma s katero koli drugo pravico do prejemanja prihodkov iz sredstev, ki podpirajo taka plačila. Osnovne izpostavljenosti lahko ustvarjajo tudi prihodke od prodaje katerih koli financiranih ali zakupljenih sredstev.

Osnovne izpostavljenosti iz prvega pododstavka tega odstavka ne zajemajo prenosljivih vrednostnih papirjev, kot so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, razen podjetniških obveznic, ki ne kotirajo na mestu trgovanja.

9. Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo nobenih pozicij v listinjenju.

10. Potencialnim investitorjem se brez nepotrebnega odlašanja v celoti razkrijejo predhodni standardi, na podlagi katerih se odobrijo osnovne izpostavljenosti, in vse pomembne spremembe predhodnih standardov za odobritev izpostavljenosti. Osnovne izpostavljenosti se sklenejo s pravico do popolnega regresa do dolžnika, ki ni SSPE. V odločanje o kreditih ali o sklenitvah v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi niso vključene tretje osebe.

V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, skupina kreditov ne zajema kreditov, ki so se tržili in bili sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit ali, kadar je potrebno, posrednik seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril predloženih informacij.

Ocena kreditojemalčeve kreditne sposobnosti izpolnjuje zahteve iz člena 8 Direktive 2008/48/ES ali člena 18(1) do (4), točke (a) člena 18(5) in člena 18(6) Direktive 2014/17/EU ali, kadar je potrebno, enakovredne zahteve v tretjih državah.

Originator ali prvotni kreditodajalec razpolaga s strokovnim znanjem na področju odobritve izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim.

11. Osnovne izpostavljenosti ob izbiri ne zajemajo neplačanih izpostavljenosti v smislu člena 178(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali izpostavljenosti do dolžnika oziroma izdajatelja jamstva s slabo kreditno kakovostjo, ki je po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca: (a) bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje ali pa je v treh letih pred datumom izbire osnovnih izpostavljenosti opravil proces prestrukturiranja dolga v zvezi s svojimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če: (i) prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom izbire osnovnih izpostavljenosti; in (ii) so v informacijah, ki jih je zagotovil originator v skladu s točko (a) in točko (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja; (b) je bil ob odobritvi osnovne izpostavljenosti, kadar je potrebno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu, ali (c) njegova bonitetna ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje