2002A2430 — SL — 15.05.2016 — 005.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu







ŠVICARSKA KONFEDERACIJA v nadaljnjem besedilu „Švica“, in EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE OB SPOZNANJU, da ima mednarodno civilno letalstvo integriran značaj in v želji po uskladitvi predpisov o zračnem prometu znotraj Evrope; V ŽELJI, da določita pravila za civilno letalstvo na območju, ki ga pokrivata Skupnost in Švica, pravila, ki ne posegajo v tista iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“) in zlasti ne v sedanje pristojnosti Skupnosti, ki izhajajo iz členov 81 in 82 Pogodbe ES, ter v pravila o konkurenci izpeljanih iz nje; STRINJAJOČ SE, da je ustrezno ta pravila utemeljiti na zakonodaji, ki velja v Skupnosti v času podpisa tega sporazuma; V ŽELJI, da bi ob polnem spoštovanju neodvisnosti sodišč preprečili različne razlage in dosegli čim bolj enotno razlago določb tega sporazuma in ustreznih določb prava Skupnosti, ki so v veliki meri objavljena v tem sporazumu, DOGOVORILI O NASLEDNJEM:







POGLAVJE 1

Cilji

Člen 1

1. Ta sporazum določa pravila za pogodbenici na področju civilnega letalstva. Te določbe ne posegajo v določbe Pogodbe ES in zlasti ne v sedanje pristojnosti Skupnosti, ki jih ima v skladu s pravili o konkurenci in predpisi o uporabi teh pravil ter v skladu z vso ustrezno zakonodajo Skupnosti, ki je navedena v prilogi k temu sporazumu.

2. Za ta namen se določbe iz tega sporazuma ter uredbe in direktive, naštete v prilogi, uporabljajo pod pogoji, določenimi v nadaljevanju. Če so te določbe po vsebini enake ustreznim pravilom iz Pogodbe ES in aktom, sprejetim ob uporabi te pogodbe, se v svojem izvajanju in uporabljanju tolmačijo v skladu z ustreznimi sklepi in odločitvami Sodišča Evropskih skupnosti in Komisije Evropskih skupnosti, ki so bili sprejeti pred datumom podpisa tega sporazuma. Švici se sporočijo odločitve, sklepi in odločbe, sprejeti po datumu podpisa tega sporazuma. Skupni odbor na zahtevo ene od pogodbenic določi posledice takšnih odločitev, sklepov in odločb z namenom, da zagotovi pravilno delovanje tega sporazuma.

Člen 2

Določbe tega sporazuma in njegove priloge se uporabljajo na področju zračnega prometa ali zadev, ki so neposredno povezane z zračnim prometom, kot so navedene v Prilogi tega sporazuma.







POGLAVJE 2

Splošne določbe

Člen 3

V okviru tega sporazuma in brez poseganja v katere koli posebne določbe iz Sporazuma je prepovedana vsaka diskriminacija na podlagi državne pripadnosti.

Člen 4

V okviru Sporazuma in brez poseganja v določbe Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92, kot je vključena v Prilogo tega sporazuma, ni nobenih omejitev glede pravice do ustanavljanja za državljane države članice ES ali Švice na ozemlju katere koli od teh držav. To velja tudi za ustanavljanje agencij, podružnic in hčerinskih podjetij s strani državljanov katere koli države članice ES ali Švice, ki so ustanovljeni na ozemlju katere od teh držav. Pravica do ustanavljanja zajema pravico do prevzema in opravljanja dejavnosti kot samozaposlena oseba in do ustanavljanja in upravljanja podjetij, zlasti družb v smislu člena 5, odstavka 2, pod pogoji določenimi za domače državljane v pravu države, kjer se izvaja takšno ustanavljanje.

Člen 5

1. V okviru tega sporazuma se družbe, ustanovljene v skladu s pravom katere od držav članic ES ali Švice, ki imajo svoj registrirani sedež, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto v Skupnosti ali Švici, obravnavajo enako kot fizične osebe, ki so državljani držav članic ES ali Švice.

2. „Družbe“ pomeni družbe, ustanovljene v skladu s civilnim ali gospodarskim pravom, vključno zadruge in druge pravne osebe, ki jih ureja javno ali zasebno pravo, razen nepridobitnih združenj.

Člen 6

Člena 4 in 5 se v posamezni pogodbenici ne uporabljata za dejavnosti, ki so v tej pogodbenici povezane, čeprav samo občasno, z izvajanjem javne oblasti.

Člen 7

Člena 4 in 5 ter ukrepi, sprejeti v skladu z njima, ne posegajo v uporabnost določb predpisanih z zakoni in drugimi predpisi, ki določajo posebno obravnavanje tujih državljanov na podlagi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

Člen 8

1. Kot nezdružljivo s tem sporazumom je prepovedano naslednje: vsi sporazumi med podjetji, odločitve podjetniških združenj in usklajena ravnanja, ki lahko vplivajo na trgovino med pogodbenicama in katerih cilj ali učinek so preprečitev, omejitev ali izkrivljanje konkurence na ozemlju, ki ga pokriva ta sporazum, in zlasti tisti dogovori, ki:

(a) neposredno ali posredno določajo nakupne ali prodajne cene ali katere koli druge trgovinske pogoje;

(b) omejujejo ali nadzirajo proizvodnjo, trge, tehnični razvoj ali naložbe;

(c) delijo trge ali vire nabave;

(d) uporabljajo različne pogoje za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in s tem postavitev v podrejen konkurenčni položaj;

(e) sklepanje pogodb pogojujejo s sprejetjem dodatnih obveznosti za drugo stran, ki po svoji naravi ali v skladu s trgovinskim običajem, nimajo zveze s predmetom takšnih pogodb.

2. Vsi sporazumi ali sklepi, prepovedani v skladu s tem členom, so samodejno nični.

3. Določbe odstavka 1 pa se lahko štejejo kot neuporabne v primeru:

— vsakega sporazuma ali kategorije sporazumov med podjetji,

— vsake odločitve ali kategorije odločitev med podjetniškimi združenji,

— vsakega usklajenega ravnanja ali kategorije usklajenih ravnanj,

ki prispeva k izboljšanju proizvodnje ali razdelitve blaga ali k spodbujanju tehničnega ali gospodarskega napredka, pri čemer potrošnikom omogočajo pravičen delež iz tega izhajajočih ugodnosti, in ki:

(a) zadevnim podjetjem ne vsiljujejo omejitev, ki niso nepogrešljive za doseganje teh ciljev;

(b) takšnim podjetjem ne nudijo možnosti, da odpravijo konkurenco pri znatnem delu zadevnih proizvodov.

Člen 9

Vsaka zloraba s strani enega ali več podjetij s prevladujočim položajem na ozemlju, ki ga pokriva ta sporazum ali na njegovem znatnem delu je prepovedana kot nezdružljiva s tem sporazumom, če lahko vpliva na trgovino med pogodbenicama.

Takšna zloraba lahko zlasti vsebuje:

(a) neposredno ali posredno vsiljevanje nepoštenih nakupnih ali prodajnih cen ali drugih trgovinskih pogojev;

(b) omejevanje proizvodnje, trgov ali tehničnega razvoja v škodo potrošnikov;

(c) uporabljanje različnih pogojev za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in s tem postavitev v podrejen konkurenčni položaj;

(d) sklepanje pogodb, pogojeno s sprejetjem dodatnih obveznosti za druge strani, ki po svoji naravi ali v skladu s trgovinskimi običaji, niso povezane z vsebino takšnih pogodb.

Člen 10

Vsi sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja, katerih cilj ali učinek so preprečitev, omejitev ali izkrivljanje konkurence, kot tudi zlorabe prevladujočega položaja, ki lahko vplivajo samo na trgovino znotraj Švice, se obravnavajo v skladu s švicarskim zakonom in ostajajo v pristojnosti švicarskih oblasti.

Člen 11

1. Uporabljajo se določbe členov 8 in 9 in koncentracije podjetij nadzirajo institucije Skupnosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, kot je določeno v Prilogi tega sporazuma, pri čemer se upošteva potreba po tesnem sodelovanju med institucijami Skupnosti in švicarskimi oblastmi.

2. Švicarske oblasti v skladu s členoma 8 in 9 odločajo o dopustnosti vseh sporazumov, odločitev in usklajenih ravnanj kot tudi o zlorabah prevladujočega položaja v zvezi z linijami med Švico in tretjimi državami.

Člen 12

1. Pogodbenici zagotavljata, da se za javna podjetja in za podjetja, katerim države članice ES ali Švica odobrijo posebne ali izključne pravice, ne sprejme in ne obdrži veljaven noben ukrep, ki je v nasprotju s pravili iz tega sporazuma.

2. Pravila iz tega sporazuma, zlasti pravila o konkurenci, veljajo za podjetja, ki so pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega interesa ali z značajem dohodkovnega monopola, če uporaba teh pravil ne ovira, pravno ali dejansko, izvajanja posebnih nalog, za katere so pooblaščena. Na razvoj trgovine se ne sme vplivati v tolikšni meri, da bi bilo to v nasprotju z interesi pogodbenic.

Člen 13

1. Če v tem sporazumu ni drugače določeno, je vsaka pomoč, ki jo dodeli Švica ali država članica ES ali izhaja iz državnih virov v kakršni koli obliki in izkrivlja ali grozi, da bo izkrivljala konkurenco s priznavanjem ugodnosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, nezdružljiva s tem sporazumom, če vpliva na trgovino med pogodbenicama.

2. Združljiva s tem sporazumom je:

(a) pomoč socialne narave, ki se dodeli posameznim porabnikom, če je takšna pomoč dodeljena brez razlikovanja glede na poreklo zadevnih proizvodov;

(b) pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izredne razmere.

3. Kot združljiva s tem sporazumom se lahko šteje:

(a) pomoč za spodbujanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjski standard nenormalno nizek ali vlada velika podzaposlenost;

(b) pomoč za spodbujanje izvajanja pomembnega projekta, ki je v skupnem evropskem interesu ali za odpravo hude motnje v gospodarstvu pogodbenice;

(c) pomoč za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kjer takšna pomoč nima negativnega učinka na pogoje trgovanja v takem obsegu, da je v nasprotju s skupnim interesom.

Člen 14

Komisija in švicarske oblasti bodo redno pregledovali zadeve, na katere se sklicuje člen 12 in vse sisteme pomoči, ki obstajajo v državah članicah ES in v Švici. Vsaka pogodbenica zagotovi, da je druga pogodbenica obveščena o vseh postopkih, sproženih z namenom zagotavljanja upoštevanja pravil iz členov 12 in 13, in da lahko, če je potrebno, pred sprejetjem končne odločitve predloži svoja stališča. Skupni odbor na zahtevo ene od pogodbenic razpravlja o vseh ustreznih ukrepih, potrebnih za namen in delovanje tega sporazuma.







POGLAVJE 3

Prometne pravice

Člen 15

1. V skladu z določbami Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, kot je vključena v Prilogi tega sporazuma:

— se letalskim prevoznikom Skupnosti in Švice dodelijo prometne pravice med katerokoli točko v Švici in katerokoli točko v Skupnosti;

— se švicarskim letalskim prevoznikom dve leti po uveljavitvi tega sporazuma dodelijo prometne pravice med točkami v različnih državah članicah ES.

2. Za namen odstavka 1:

— Letalski prevoznik Skupnosti pomeni letalskega prevoznika, ki ima svojo glavno poslovno enoto in registrirani sedež, če ga ima, v Skupnosti in ima licenco v skladu z določbami Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92, kot je vključena v Prilogo tega sporazuma;

— Švicarski letalski prevoznik pomeni letalskega prevoznika, ki ima svojo glavno poslovno enoto in registrirani sedež, če ga ima, v Švici in ima licenco v skladu z določbami Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92, kot je vključena v Prilogo tega sporazuma.

3. Pogodbenici pet let po uveljavitvi tega sporazuma začneta s pogajanji o možnem povečanju obsega veljavnosti tega člena tako, da bi zajemal prometne pravice med točkami znotraj Švice in med točkami znotraj držav članic ES.

Člen 16

Določbe tega poglavja nadomeščajo ustrezne določbe obstoječih dvostranskih sporazumov med Švico in državami članicami ES. Vendar pa se lahko sedanje prometne pravice, ki izhajajo iz teh dvostranskih sporazumov in ki jih ne pokriva člen 15 še naprej izvajajo, če ni diskriminacije na podlagi državne pripadnosti in če ni izkrivljena konkurenca.







POGLAVJE 4

Izvrševanje Sporazuma

Člen 17

Pogodbenici sprejmeta vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, da zagotovita izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma in se vzdržita vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma.

Člen 18

1. Brez poseganja v odstavek 2 in v določbe Poglavja 2 je vsaka pogodbenica na svojem ozemlju odgovorna za pravilno izvrševanje tega sporazuma in zlasti za izvrševanje uredb in direktiv, katerih seznam je naveden v Prilogi.

2. V primerih, ki bi lahko vplivali na storitve v zračnem prometu, dovoljene v skladu s Poglavjem 3, imajo institucije Skupnosti pooblastila po določbah uredb in direktiv, katerih uporaba je izrecno potrjena v Prilogi. Vendar pa Skupni odbor v primerih, ko Švica sprejme ali namerava sprejeti ukrepe na področju varstva okolja na podlagi člena 8(2) ali 9 Uredbe Sveta (EGS) št 2408/92, na zahtevo ene od pogodbenic odloči, ali so ti ukrepi v skladu s tem sporazumom.

3. Vsako ukrepanje na podlagi odstavkov 1 in 2 se izvaja v skladu s členom 19.

Člen 19

1. Vsaka pogodbenica posreduje drugi pogodbenici vse potrebne podatke in pomoč pri raziskovanju možnih kršitev, ki ga ta druga pogodbenica izvaja v skladu s svojimi pristojnostmi, kot je določeno v tem sporazumu.

2. Kadar koli institucije Skupnosti ukrepajo v skladu s pooblastili, ki jih imajo po tem sporazumu, pri zadevah, ki so v švicarskem interesu in zadevajo švicarske oblasti ali švicarska podjetja, so švicarske oblasti o tem v celoti obveščene in imajo možnost, da pred sprejetjem končne odločitve izrazijo svoje mnenje.

Člen 20

Vse zadeve v zvezi z veljavnostjo odločitev institucij Skupnosti, sprejetih na podlagi njihovih pristojnosti po tem sporazumu, so v izključni pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti.







POGLAVJE 5

Skupni odbor

Člen 21

1. Ustanovljen je odbor, sestavljen iz predstavnikov pogodbenic, imenovan „Odbor Skupnost-Švica za zračni promet“ (v nadaljnjem besedilu Skupni odbor), ki je odgovoren za upravljanje tega sporazuma in zagotavlja njegovo pravilno izvajanje. V ta namen daje priporočila in sprejema odločitve v primerih, ki jih določa ta sporazum. Sklepi Skupnega odbora pogodbenici uveljavita v skladu s svojimi predpisi. Skupni odbor odloča v medsebojnem soglasju.

2. Za namen pravilnega izvajanja tega sporazuma si pogodbenici izmenjavata podatke in se na zahtevo katere koli od njiju posvetujeta v okviru Skupnega odbora.

3. Skupni odbor s sklepom sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vsebuje določbe o sklicevanju sestankov, imenovanju predsednika in določa njegov obseg pooblastil in obveznosti.

4. Skupni odbor se sestaja po potrebi in najmanj enkrat na leto. Sklic sestanka lahko zahteva katera koli od pogodbenic.

5. Skupni odbor se lahko odloči, da ustanovi katerokoli delovno skupino, ki mu lahko pomaga pri izvajanju njegovih dolžnosti.

Člen 22

1. Sklep Skupnega odbora je za pogodbenici zavezujoč.

2. Če pogodbenica po mnenju druge pogodbenice sklepa Skupnega odbora ne izvaja pravilno, lahko ta druga pogodbenica zahteva, da o tem vprašanju razpravlja Skupni odbor. Če Skupni odbor vprašanja ne more rešiti v dveh mesecih od datuma, ko mu je bilo posredovano, lahko ta pogodbenica sprejme ustrezne začasne zaščitne ukrepe po členu 31, vendar ne več kot za šest mesecev.

3. Sklepi Skupnega odbora se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti in v Uradni zbirki švicarskega zveznega prava. Pri vsakem sklepu se navede datum začetka izvajanja v pogodbenicah in vse druge informacije, za katere obstaja verjetnost, da bodo zadevale gospodarske subjekte. Če je potrebno, pogodbenici sklepe ratificirata ali odobrita v skladu s svojimi postopki.

4. Pogodbenici se medsebojno obvestita o dokončanju te formalnosti. Če po dvanajstih mesecih od datuma sprejetja sklepa v Skupnem odboru takšnega obvestila še ni, se s potrebnimi spremembami uporablja odstavek 5.

5. Če Skupni odbor, brez poseganja v odstavek 2, sklepa o vprašanju ne sprejme v šestih mesecih od datuma, ko mu je bilo posredovano, lahko pogodbenici sprejmeta ustrezne začasne zaščitne ukrepe po členu 31 za največ šest mesecev.

6. V zvezi z zakonodajo, ki jo pokriva člen 23, ki je bila sprejeta med podpisom tega sporazuma in njegovim začetkom veljavnosti in o kateri je bila druga pogodbenica obveščena, se za datum posredovanja iz odstavka 5 šteje datum, ko je informacije prejela. Datum sprejetja sklepa v Skupnem odboru ne sme biti prej kot dva meseca po datumu uveljavitve tega sporazuma.







POGLAVJE 6

Nova zakonodaja

Člen 23

1. Sporazum ne posega v pravico pogodbenic, da ob izpolnjevanju načel o enakem obravnavanju in določb tega sporazuma, enostransko spreminjata svojo zakonodajo na področju, ki ga ureja ta sporazum.

2. Takoj ko ena pogodbenica začne pripravljati novo zakonodajo, o tem neuradno poišče nasvet pri strokovnjakih iz druge pogodbenice. V času pred uradnim sprejetjem nove zakonodaje se pogodbenici v največji možni meri medsebojno obveščata in posvetujeta. Na zahtevo ene od pogodbenic lahko predhodno izmenjata mnenja v Skupnem odboru.

3. Takoj ko pogodbenica sprejme spremembo svoje zakonodaje o tem obvesti drugo pogodbenico najkasneje osem dni po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti c ali v Uradni zbirki švicarskega zveznega prava. Na zahtevo ene od pogodbenic se v Skupnem odboru izmenjajo mnenja o posledicah takšne spremembe za pravilno delovanje tega sporazuma najkasneje v šestih tednih od datuma zahteve.

4. Skupni odbor:

— sprejme sklep, s katerim spremeni Prilogo, ali, če je potrebno, predlaga spremembo določb tega sporazuma, tako da se vanj, če je potrebno, na osnovi vzajemnosti, vključijo spremembe iz zadevne zakonodaje;

— ali sprejme sklep, s katerim potrdi, da so spremembe zadevne zakonodaje v skladu s pravilnim delovanjem tega sporazuma;

— ali sprejme kakršen koli drug ukrep, da zagotovi pravilno delovanje tega sporazuma.







POGLAVJE 7

Tretje države in mednarodne organizacije

Člen 24

Pogodbenici se na zahtevo ene od njiju, v skladu s postopki iz členov 25, 26 in 27, pravočasno posvetujeta:

(a) o vprašanjih zračnega prometa, s katerimi se ukvarjajo v mednarodnih organizacijah; in

(b) o različnih vidikih možnega razvoja v odnosih med pogodbenicama in tretjimi državami na področju zračnega prometa, ter o delovanju pomembnih elementov iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih na tem področju.

Posvetovanja se izvedejo v enem mesecu od podaje zahteve ali, v nujnih primerih, takoj ko je mogoče.

Člen 25

1. Glavni cilji posvetovanj iz člena 24(a) so:

(a) skupaj ugotoviti ali vprašanja povzročajo probleme, ki so v skupnem interesu, in

(b) odvisno od narave takšnih problemov: — skupaj preučiti ali je treba uskladiti delovanje pogodbenic v zadevnih mednarodnih organizacijah, ali — skupaj preučiti kateri koli drug ustrezen pristop.

2. Pogodbenici takoj ko je mogoče izmenjata vse informacije, ki zadevajo cilje, opisane v odstavku 1.

Člen 26

1. Glavni cilji posvetovanj iz člena 24(b) so preučiti zadevna vprašanja in pretehtati pristop, ki bi lahko bil ustrezen.

2. Za namen posvetovanj iz odstavka 1 pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o možnem razvoju na področju zračnega prometa in o delovanju dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih na tem področju.

Člen 27

1. Posvetovanja iz členov 24, 25 in 26 potekajo v okviru Skupnega odbora.

2. Če bi sporazum med eno pogodbenico in tretjo državo ali mednarodno organizacijo negativno vplival na interese druge pogodbenice, lahko slednja, ne glede na določbe Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, kot je vključena v prilogo tega sporazuma, sprejme ustrezne začasne zaščitne ukrepe na področju dostopa do trga, da ohrani ravnovesje tega sporazuma. Vendar pa lahko takšne ukrepe sprejme šele potem ko se je z drugo pogodbenico o tem vprašanju posvetovala v Skupnem odboru.







POGLAVJE 8

Končne določbe

Člen 28

Predstavniki, strokovnjaki in drugi uslužbenci pogodbenic tudi potem, ko ne opravljajo več svojih dolžnosti, ne smejo razkriti informacij, ki so jih pridobili v okviru tega sporazuma, za katere velja obveznost varovanja poklicne tajnosti.

Člen 29

Katera koli pogodbenica lahko v Skupnem odboru sproži spor o posamezni zadevi v zvezi z razlaganjem ali uporabljanjem tega sporazuma. Skupni odbor si prizadeva, da spor poravna. Skupnemu odboru se predložijo vsi podatki, ki bi lahko koristili pri omogočanju poglobljene preučitve položaja z namenom, da se doseže sprejemljiva rešitev. Skupni odbor v ta namen upošteva vse možnosti za ohranitev dobrega delovanja tega sporazuma. Določbe tega člena se ne uporabljajo za vprašanja, ki so v izključni pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti po členu 20.

Člen 30

1. Če želi ena od pogodbenic revidirati določbe tega sporazuma, o tem ustrezno obvesti Skupni odbor. Sprememba tega sporazuma začne veljati po dokončanju ustreznih notranjih postopkov.

2. Skupni odbor se lahko na predlog ene od pogodbenic in v skladu s členom 23 odloči, da spremeni Prilogo.

Člen 31

Če ena od pogodbenic zavrne izpolnjevanje katere od obveznosti iz tega sporazuma, sme druga pogodbenica brez poseganja v člen 22 in potem, ko je dokončala vse druge uporabne postopke iz tega sporazuma, sprejeti ustrezne začasne zaščitne ukrepe, da ohrani ravnovesje tega sporazuma.

Člen 32

Priloga k temu sporazumu je njegov sestavni del.

Člen 33

Ta sporazum brez poseganja v člen 16 nadomešča ustrezne določbe dvostranskih sporazumov, ki veljajo med Švico na eni in državami članicami ES na drugi strani v zvezi s katerokoli zadevo, ki jo pokrivata ta sporazum in njegova priloga.

Člen 34

Ta sporazum se na eni strani uporablja za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, in na drugi strani za ozemlje Švice.

Člen 35

1. V primeru prenehanja tega sporazuma, v skladu z določbami člena 36(4), se storitve v zračnem prometu, ki se po določbah člena 15 opravljajo na datum prenehanja sporazuma, lahko opravlja do konca sezone reda letenja, v kateri je ta datum prenehanja.

2. Prenehanje veljavnosti tega sporazuma po določbah člena 36(4) ne vpliva na pravice in obveznosti, ki so jih podjetja pridobila po členih 4 in 5 tega sporazuma in po pravilih iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92, kot je vključena v Prilogo tega sporazuma.

Člen 36

1. Ta sporazum pogodbenici ratificirata ali odobrita v skladu s svojimi postopki. Veljati začne prvi dan drugega meseca po zadnjem obvestilu o deponiranju listine o ratifikaciji ali odobritvi vseh naslednjih sedmih sporazumov:

— sporazum o zračnem prometu,

— sporazum o prostem pretoku oseb,

— sporazum o prevozu potnikov in blaga po cesti in železnici,

— sporazum o trgovini s kmetijskimi proizvodi

— sporazum o nekaterih vidikih javnih naročil,

— sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti,

— sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

2. Ta sporazum se sklene za začetno obdobje sedmih let. Podaljša se za nedoločen čas, razen če Skupnost ali Švica drugo pogodbenico pred iztekom začetnega obdobja obvesti o nasprotnem. Če je podano takšno obvestilo, velja odstavek 4.

3. Skupnost ali Švica lahko odpovesta ta sporazum, tako da o svoji odločitvi obvestita drugo pogodbenico. Če je podano takšno obvestilo, velja odstavek 4.

4. Sedem sporazumov iz odstavka 1 se neha uporabljati šest mesecev po prejemu obvestila o nepodaljšanju iz odstavka 2 ali o odpovedi iz odstavka 3.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, σε δύο αντίγραφα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα· καθένα από τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine, in two copies in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of those texts being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en deux exemplaires en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in due copie, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in tweevoud, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zĳnde alle teksten gelĳkelĳk authentiek.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäusenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistuvsvoimainen.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska Edsförbundets vägnar

▼M22

PRILOGA

Za namene tega sporazuma velja:

— na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost,

— kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico,

— sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in (EGS) št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta,

— brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsako sklicevanje na Uredbo (EGS) št. 2407/92 se razume kot sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1008/2008,

— vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma.

1. Liberalizacija letalstva in drugi predpisi civilnega letalstva

Št. 1008/2008

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Št. 2000/79

Direktiva Sveta z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili Združenje evropskih letalskih prevoznikov (AEA), Evropska federacija delavcev v prometu (ETF), Evropsko združenje pilotov (ECA), Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov (ERA) in Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IACA)

Št. 93/104

Direktiva Sveta z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, kakor je bila spremenjena z:

— Direktivo 2000/34/ES

Št. 437/2003

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte

Št. 1358/2003

Uredba Komisije z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi prilog I in II k Uredbi

Št. 785/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010

Št. 95/93

Uredba Sveta z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (členi 1–12), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 793/2004

Št. 2009/12

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah

Št. 96/67

Direktiva Sveta z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti

(členi 1–9, členi 11–23 in člen 25)

Št. 80/2009

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89

2. Predpisi o konkurenci

Št. 1/2003

Uredba Sveta z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (členi 1–13 in členi 15–45)

(V obsegu, v katerem je ta uredba relevantna za uporabo tega sporazuma. Vstavitev te uredbe ne vpliva na razdelitev nalog v skladu s tem sporazumom.)

Št. 773/2004

Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006

— Uredbo Komisije (ES) št. 622/2008

Št. 139/2004

Uredba Sveta z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)

(členi 1–18, člen 19(1) in (2) ter členi 20–23)

V skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvah se med Evropsko skupnostjo in Švico uporablja naslednje:

(1) Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija.

(2) Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji.

(3) Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej.

Ob upoštevanju rokov iz členov 4(4) in (5), 9(2) in (6) ter 22(2) Uredbe o združitvah:

(1) Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco.

(2) Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente.

Št. 802/2004

Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (členi 1–24), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006

— Uredbo Komisije (ES) št. 1033/2008

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1269/2013

Št. 2006/111

Direktiva Komisije z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij

Št. 487/2009

Uredba Sveta (ES) z dne 25. maja 2009 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza

3. Varnost v letalstvu

Št. 216/2008

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (ES) št. 690/2009

— Uredbo (ES) št. 1108/2009

— Uredbo Komisije (EU) št. 6/2013

Agencija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu z določbami Uredbe.

Komisija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena na podlagi člena 11(2), člena 14(5), (7), člena 24(5), člena 25(1), člena 38(3)(i), člena 39(1), člena 40(3), člena 41(3), (5), člena 42(4), člena 54(1) in člena 61(3).

Ne glede na horizontalno prilagoditev, predvideno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 65 Uredbe ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v omenjeni določbi, ne nanašajo na Švico.

Nobena določba v tej uredbi se ne sme razlagati tako, da bi se na Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) prenesla pooblastila za ukrepanje v imenu Švice v skladu z mednarodnimi sporazumi za kateri koli drug namen kot za pomoč pri izvajanju njenih obveznosti v skladu z navedenimi sporazumi.

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

(a) Člen 12 se spremeni: (i) v odstavku 1 se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“; (ii) v odstavku 2(a) se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“; (iii) v odstavku 2 se črtata točki (b) in (c); (iv) doda se naslednji odstavek: „3. Kadar koli se Skupnost pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Skupnosti.“

(b) V členu 29 se doda naslednji odstavek: „4. Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“

(c) V členu 30 se doda naslednji odstavek: „Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“

(d) V členu 37 se doda naslednji odstavek: „Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“

(e) V členu 59 se doda naslednji odstavek: „12. Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli: pri čemer je: S = del proračuna Agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d), a = število pridruženih držav, b = število držav članic EU, c = prispevek Švice v proračun ICAO, C = skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“

(f) V členu 61 se doda naslednji odstavek: „Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Skupnosti v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“

(g) Priloga II k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 2(3)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij ( 1 ): A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV, A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V, A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900.

Št. 1108/2009

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive 2006/23/ES

Št. 1178/2011

Uredba Komisije z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012

— Uredbo Komisije (EU) št. 70/2014

— Uredbo Komisije (EU) št. 245/2014

— Uredbo Komisije (EU) 2015/445

Št. 3922/91

Uredba Sveta z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (členi 1–3, 4(2), (5–11 in 13)), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 1899/2006

— Uredbo (ES) št. 1900/2006

— Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008

— Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008

Št. 996/2010

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (EU) št. 376/2014

Št. 104/2004

Uredba Komisije z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu

Št. 2111/2005

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES

Št. 473/2006

Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005

Št. 474/2006

Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005, kakor je bila nazadnje spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2322

Št. 1332/2011

Uredba Komisije z dne 16. decembra 2011 o določitvi pogojev uporabe skupnega zračnega prostora in operativnih postopkov za izogibanje trčenj v zraku

Št. 646/2012

Izvedbena uredba Komisije z dne 16. julija 2012 o določitvi podrobnih pravil o globah in periodičnih denarnih kaznih na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

Št. 748/2012

Uredba Komisije z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) št. 7/2013

— Uredbo Komisije (EU) št. 69/2014

— Uredbo Komisije (EU) 2015/1039

Št. 965/2012

Uredba Komisije z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) št. 800/2013

— Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014

— Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014

— Uredbo Komisije (EU) št. 379/2014

— Uredbo Komisije (EU) 2015/140

— Uredbo Komisije (EU) 2015/1329

— Uredbo Komisije (EU) 2015/640

Št. 2012/780

Sklep Komisije z dne 5. decembra 2012 o pravicah dostopa do evropske osrednje zbirke varnostnih priporočil in odgovorov nanje, ustanovljene s členom 18(5) Uredbe (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES

Št. 628/2013

Izvedbena uredba Komisije z dne 28. junija 2013 o načinu dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri izvajanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja in spremljanju uporabe predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 736/2006

Št. 139/2014

Uredba Komisije z dne 12. februarja 2014 o določitvi zahtev in upravnih postopkov v zvezi z aerodromi v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

Št. 319/2014

Uredba Komisije z dne 27. marca 2014 o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 593/2007

Št. 452/2014

Uredba Komisije (EU) z dne 29. aprila 2014 o določitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov v zvezi z zračnimi operacijami operatorjev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

Št. 1321/2014

Uredba Komisije z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) 2015/1088

— Uredbo Komisije (EU) 2015/1536

Št. 2015/340

Uredba Komisije z dne 20. februarja 2015 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za licence in certifikate kontrolorjev zračnega prometa v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 923/2012 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 805/2011

Št. 2015/640

Uredba Komisije (EU) z dne 23. aprila 2015 o dodatnih plovnostnih specifikacijah za posamezno vrsto operacij in o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012

Št. 2015/1018

Izvedbena uredba Komisije z dne 29. junija 2015 o določitvi seznama za razvrščanje dogodkov v civilnem letalstvu, o katerih je treba poročati v skladu z Uredbo (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta.

4. Varovanje v letalstvu

Št. 300/2008

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002

Št. 272/2009

Uredba Komisije z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010

— Uredbo Komisije (EU) št. 720/2011

— Uredbo Komisije (EU) št. 1141/2011

— Uredbo Komisije (EU) št. 245/2013

Št. 1254/2009

Uredba Komisije z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe

Št. 18/2010

Uredba Komisije z dne 8. januarja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacij za nacionalne programe za nadzor kakovosti na področju varovanja civilnega letalstva

Št. 72/2010

Uredba Komisije z dne 26. januarja 2010 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varovanja letalstva

Št. 2015/1998

Izvedbena uredba Komisije z dne 5. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2426

Št. 2015/8005

Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, ki vsebujejo podatke iz točke (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008

5. Upravljanje zračnega prometa

Št. 549/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 6, 8, 10, 11 in 12.

Člen 10 se spremeni:

v odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“.

Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico.

Št. 550/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 9a, 9b, 15, 15a, 16 in 17.

Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

(a) Člen 3 se spremeni: v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

(b) Člen 7 se spremeni: v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

(c) Člen 8 se spremeni: v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

(d) Člen 10 se spremeni: v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

(e) Člen 16(3) se nadomesti z naslednjim: „3. Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če ga pravno zadeva.“

Št. 551/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 3a, 6 in 10.

Št. 552/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členi 4, 7 in 10(3).

Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

(a) Člen 5 se spremeni: v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

(b) Člen 7 se spremeni: v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

(c) Priloga III se spremeni: v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

Št. 2150/2005

Uredba Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora

Št. 1033/2006

Uredba Komisije z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 428/2013

Št. 1032/2006

Uredba Komisije z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009

Št. 730/2006

Uredba Komisije z dne 11. maja 2006 o razvrstitvi zračnega prostora in dostopu letov, upravljanih v skladu s pravili vizualnega letenja, nad nivo letenja 195, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012

Št. 219/2007

Uredba Sveta z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008

— Uredbo Sveta (ES) št. 721/2014

Št. 633/2007

Uredba Komisije z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) št. 283/2011

Št. 482/2008

Uredba Komisije z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005

Št. 29/2009

Uredba Komisije z dne 16. januarja 2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/310

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

v delu A Priloge I se doda „Switzerland UIR“.

Št. 262/2009

Uredba Komisije z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo

Št. 73/2010

Uredba Komisije z dne 26. januarja 2010 o zahtevah glede kakovosti letalskih podatkov in letalskih informacij za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1029/2014

Št. 255/2010

Uredba Komisije z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012

Št. C(2010)5134

Sklep Komisije z dne 29. julija 2010 o imenovanju organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba

Št. 2014/672

Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. septembra 2014 o razširitvi imenovanja organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba

Št. 176/2011

Uredba Komisije z dne 24. februarja 2011 o informacijah, ki jih je treba dostaviti pred vzpostavitvijo in spremembo funkcionalnega bloka zračnega prostora

Št. 677/2011

Uredba Komisije z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 970/2014

Št. 2011/4130

Sklep Komisije z dne 7. julija 2011 o imenovanju upravljavca omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) enotnega evropskega neba

Št. 1034/2011

Izvedbena uredba Komisije z dne 17. oktobra 2011 o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010

Št. 1035/2011

Izvedbena uredba Komisije z dne 17. oktobra 2011 o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 448/2014

Št. 1206/2011

Izvedbena uredba Komisije z dne 22. novembra 2011 o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

v Prilogi I se doda „Switzerland UIR“.

Št. 1207/2011

Izvedbena uredba Komisije z dne 22. novembra 2011 o določitvi zahtev glede učinkovitosti in interoperabilnosti nadzora za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1028/2014

Št. 923/2012

Izvedbena uredba Komisije z dne 26. septembra 2012 o določitvi skupnih pravil zračnega prometa in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010, kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo Komisije (EU) 2015/340

Št. 1079/2012

Izvedbena uredba Komisije z dne 16. novembra 2012 o zahtevah glede razmika med govornimi kanali za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:

— Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 657/2013

Št. 390/2013

Izvedbena uredba Komisije z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja

Št. 391/2013

Izvedbena uredba Komisije z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa

Št. 409/2013

Izvedbena uredba Komisije z dne 3. maja 2013 o opredelitvi skupnih projektov, vzpostavitvi mehanizma upravljanja in določitvi spodbud za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi

Št. 2014/132

Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015–2019

Št. 716/2014

Izvedbena uredba Komisije (EU) z dne 27. junija 2014 o vzpostavitvi pilotnega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi

6. Okolje in hrup

Št. 2002/30

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (členi 1–12 in 14–18)

(Uporabljajo se spremembe Priloge I, ki izhajajo iz točke 2 oddelka G (Zračni promet) poglavja 8 (Prometna politika) Priloge II k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija.)

Št. 89/629

Direktiva Sveta z dne 4. decembra 1989 o omejevanju hrupa civilnih podzvočnih reaktivnih letal

(členi 1–8)

Št. 2006/93

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988)

7. Varstvo potrošnikov

Št. 90/314

Direktiva Sveta z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

(členi 1-10)

Št. 93/13

Direktiva Sveta z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah

(členi 1-11)

Št. 2027/97

Uredba Sveta z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč (členi 1–8), kakor je bila spremenjena z:

— Uredbo (ES) št. 889/2002

Št. 261/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91

(členi 1-18)

Št. 1107/2006

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

8. Razno

Št. 2003/96

Direktiva Sveta z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije

(člen 14(1)(b) in člen 14(2)).

9. Priloge

A : Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije

B : Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA)

PRILOGA A

PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE

VISOKE POGODBENICE SO SE –

OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE) Evropska unija in ESAE na ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog –

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:







POGLAVJE I

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE

Člen 1

Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.

Člen 2

Arhivi Unije so nedotakljivi.

Člen 3

Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.

Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Unija za svoje službene potrebe izvede večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.

Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

Člen 4

Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.

Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.







POGLAVJE II

SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE

Člen 5

Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.

Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Unije se ne sme cenzurirati.

Člen 6

Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet z navadno večino in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.

Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.







POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 7

Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.

Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

(a) enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

(b) enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

Člen 8

Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 9

Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:

(a) na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

(b) na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

Za člane velja imuniteta tudi, ko potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.

Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.







POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE

Člen 10

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.







POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE

Člen 11

Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci Unije:

(a) uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

(b) zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;

(c) glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij;

(d) imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne;

(e) imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.

Člen 12

Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določita Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami.

Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Uniji.

Člen 13

Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence Unije, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.

Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.

Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.

Člen 14

Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami določita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Unije.

Člen 15

Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.

Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.







POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI

Člen 16

Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirane pri Uniji, običajne diplomatske imunitete.







POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 17

Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Unije.

Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.

Člen 18

Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.

Člen 19

Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 20

Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.

Člen 21

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe protokola o statutu banke.

Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.

Dodatek

Postopki za uporabo Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije v Švici

1. Razširitev uporabe na Švico

Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na države članice, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače:

2. Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)

Blago in storitve, ki se izvažajo iz Švice, niso zavezani švicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno rabo, se oprostitev DDV v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola izvede z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska skupna nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).

Vračilo DDV se odobri ob predložitvi švicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen, Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki za vračilo se morajo praviloma obravnavati v treh mesecih po njihovi vložitvi skupaj s potrebnimi dokazili.

3. Postopki uporabe pravil za osebje Agencije

Kar zadeva drugi odstavek člena 12 Protokola, Švica po načelih svojega nacionalnega prava in v smislu člena 2 Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 ( 2 ) oprosti uradnike in druge uslužbence Agencije zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Evropska unija in ki so zavezani notranjemu davku v korist slednje.

Za uporabo člena 13 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.

Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Evropske unije, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialnega zavarovanja.

Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 3 ) in drugih določb prava Evropske unije, ki opredeljujejo pogoje dela.

PRILOGA B

FINANČNI NADZOR ŠVICARSKIH UDELEŽENCEV PRI DEJAVNOSTIH V OKVIRU EVROPSKEGA SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU

Člen 1

Neposredno sporazumevanje

Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi fizičnimi ali pravnimi osebami s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot podizvajalci. Te osebe lahko Komisiji in Agenciji neposredno pošljejo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo sporočiti na podlagi predpisov, navedenih v tem sklepu, in na podlagi pogodb ali sporazumov, sklenjenih v skladu z navedenimi predpisi, ter odločitev, sprejetih v skladu z navedenimi predpisi.

Člen 2

Pregledi

1. V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 4 ), in finančno uredbo, sprejeto na upravnem odboru Agencije 26. marca 2003, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 5 ) ter z drugimi predpisi, navedenimi v tem sklepu, lahko sklenjene pogodbe ali sporazumi ter odločitve, sprejete z upravičenci s sedežem v Švici, predvidijo možnost znanstvenih, finančnih, tehnoloških ali drugih revizij, ki jih lahko pri njih ali pri njihovih podizvajalcih kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe s pooblastilom Agencije in Komisije.

2. Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija, morajo imeti ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje takih revizij. Ta pravica dostopa se izrecno navede v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih za izvajanje predpisov, na katere se sklicuje ta sklep.

3. Evropsko računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija.

4. Revizije se lahko opravijo v petih letih po izteku veljavnosti tega sklepa ali v skladu s pogoji, navedenimi v sklenjenih pogodbah ali sporazumih ter v sprejetih odločitvah.

5. Švicarska zvezna finančna inšpekcija se vnaprej obvesti o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.

Člen 3

Pregledi na kraju samem

1. Po tem sklepu je Komisija (OLAF) pooblaščena za izvajanje kontrol in inšpekcijskih pregledov na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi ( 6 ).

2. Preverjanja in preglede na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija in ki jih je treba pravočasno obvestiti o predmetu, namenu in pravni podlagi preverjanj in pregledov, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih švicarskih organov sodelujejo pri preverjanjih in pregledih na kraju samem.

3. Komisija in pristojni švicarski organi lahko skupaj opravljajo preverjanja in preglede na kraju samem, če to želijo zadevni pristojni švicarski organi.

4. Če udeleženci programa nasprotujejo preverjanju ali pregledu na kraju samem, švicarski organi v skladu z nacionalnimi pravili zagotovijo inšpektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo preverjanja in pregleda na kraju samem.

5. Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu v zvezi z nepravilnostjo, ki jo je odkrila med preverjanjem ali pregledom na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih preverjanj in pregledov.

Člen 4

Obveščanje in posvetovanje

1. Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.

2. Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Agencijo in Komisijo, če naletijo na kakršno koli dejstvo ali sum glede nepravilnosti v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sprejetih pri uporabi predpisov, navedenih v tem sklepu.

Člen 5

Zaupnost

Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene v skladu s to prilogo, so poslovna skrivnost in so varovane tako, kot za podobne informacije določajo švicarsko nacionalno pravo in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti, državah članicah ali v Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.

Člen 6

Upravni ukrepi in kazni

Brez poseganja v izvajanje švicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in sankcije v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 7 ) ter z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti ( 8 ).

Člen 7

Izterjava in izvršba

Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme znotraj področja uporabe tega sklepa in ki vsebujejo finančne obveznosti za tiste osebe, ki niso države, se izvršujejo v Švici.

Nalog za izvršbo mora izdati organ, ki ga imenuje švicarska vlada in ki mora o tem obvestiti Agencijo ali Komisijo, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overitve verodostojnosti akta. Izvršba poteka v skladu s poslovnikom Švice. Zakonitost odločbe o izvršbi nadzira Sodišče Evropske unije.

Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule so izvršljive pod istimi pogoji.

▼B

SKLEPNA LISTINA







Pooblaščenci EVROPSKE SKUPNOSTI in ŠVICARSKE KONFEDERACIJE, ki so se srečali 21. junija 1999 v Luxembourgu, da bi podpisali Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, so sprejeli skupne izjave, ki so navedene spodaj in priložene tej Sklepni listini:







— Skupna izjava o sporazumih s tretjimi državami,

— Skupna izjava o nadaljnjih pogajanjih.

Zabeležile so tudi naslednje izjave, ki so kot priloga dodane tej Sklepni listini:

— Izjava o švicarski udeležbi v odborih,

— Izjava Švice o možni spremembi Statuta Sodišča Evropskih skupnosti.

Hecho en Luxemburgo, el ventiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve.

Udfærdiget i Luxembourg den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän.

Som skedde i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska Edsförbundets vägnar

SKUPNA IZJAVA

o Sporazumih s tretjimi državami

Pogodbenici priznavata, da je zaželeno sprejeti korake, ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti med njunimi medsebojnimi odnosi na področju zračnega prometa in drugimi širšimi sporazumi o zračnem prometu, ki temeljijo na enakih načelih.

SKUPNA IZJAVA

o nadaljnjih pogajanjih

Evropska skupnost in Švicarska konfederacija izjavljata, da imata namen začeti pogajanja za sklenitev sporazumov na področjih, ki so v skupnem interesu, kot so posodobitev Protokola 2 k Sporazumu o prosti trgovini iz leta 1972 in švicarsko sodelovanje v nekaterih programih Skupnosti na področju usposabljanja, mladine, medijev, statistike in okolja. Po zaključku sedanjih dvostranskih pogajanj je treba hitro začeti s pripravljalnim delom za ta pogajanja.

IZJAVA

o švicarski udeležbi v odborih

Svet se strinja, da se lahko švicarski predstavniki, če jih zadevajo obravnavane vsebine, kot opazovalci udeležujejo zasedanj naslednjih odborov in strokovnih delovnih skupin:

— Odbori raziskovalnih programov, tudi Znanstveni in tehnični raziskovalni odbor (CREST)

— Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov

— Usklajevalna skupina za medsebojno priznavanje diplom višjega izobraževanja

— Svetovalni odbori za zračne proge in uporabljanje pravil o konkurenci na področju zračnega prometa.

Švicarski predstavniki niso prisotni pri glasovanju v teh odborih.

V primeru drugih odborov, ki se ukvarjajo s področji, zajetimi v teh sporazumih, na katerih je Švica sprejela pravni red Skupnosti ali temu enakovreden ukrep, se Komisija posvetuje s švicarskimi strokovnjaki po postopku iz člena 100 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru.

IZJAVA ŠVICE

o možni spremembi Statuta Sodišča Evropskih skupnosti

Švicarska vlada navaja svoje pričakovanje, da bo, če bosta statut in poslovnik Sodišča Evropskih skupnosti spremenjena tako, da bosta odvetnikom, ki imajo pravico zastopanja na sodiščih držav podpisnic podobnega sporazuma kot je ta, dovolila zastopanje na Sodišču Evropskih skupnosti, takšna sprememba vključevala tudi možnost, da švicarski odvetniki, ki delajo na švicarskih sodiščih, zastopajo na Sodišču Evropskih skupnosti v zvezi z vprašanji, ki so temu sodišču posredovana v skladu s tem sporazumom.