2013R1295 — SL — 21.12.2013 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (EU) št. 1295/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 347, 20.12.2013, p.221)





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 1295/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 166(4), prve alinee člena 167(5) in člena 173(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 2 ), v skladu z rednim zakonodajnim postopkom ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša unija med narodi Evrope in med drugim daje Uniji nalogo, da prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati zagotavlja pogoje, ki so potrebni za konkurenčnost industrije Unije. Unija, če je to potrebno, v skladu s členom 167 PDEU in Unescovo Konvencijo iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (v nadaljnjem besedilu: Unescova Konvencija iz leta 2005) podpira in dopolnjuje ukrepe držav članic na področjih spoštovanja in spodbujanja kulturne in jezikovne raznolikosti, krepi konkurenčnost kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in lajša prilagajanje spremembam v industriji. (2) Podpora Unije kulturnim in ustvarjalnim sektorjem temelji predvsem na izkušnjah, pridobljenih s programi Unije iz Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) (program MEDIA), Sklepa št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) (program Kultura) in Sklepa št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ) (program MEDIA Mundus). Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ) (ukrep Evropske prestolnice kulture) in Sklep št. 1194/2011/EU Evropskega Parlamenta in Sveta ( 8 ) (ukrep Znak evropske dediščine) prav tako prispevata k ukrepom Unije za podporo kulturnim in ustvarjalnim sektorjem. (3) Sporočilo Komisije o Evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, ki jo je Svet podprl v svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 ( 9 ), Evropski parlament pa v resoluciji z dne 10. aprila 2008 ( 10 ), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije za kulturne in ustvarjalne sektorje. Njen namen je spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog, kulturo kot katalizatorja ustvarjalnosti v okviru za rast in delovna mesta ter kulturo kot bistveni sestavni del mednarodnih odnosov Unije. (4) Kulturni in ustvarjalni sektorji ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 11, 21 in 22 Listine pomembno prispevajo k boju proti vsem oblikam diskriminacije, vključno z rasizmom in ksenofobijo, in so pomembna podlaga za svobodo izražanja in spodbujanje spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti. (5) Unescova Konvencija iz leta 2005, ki je začela veljati 18. marca 2007 in katere pogodbenica je Unija, poudarja, da imajo kulturne dejavnosti, dobrine in storitve tako gospodarsko kot kulturno naravo, saj so nosilke identitet, vrednot in pomenov, zato z njimi ne smemo ravnati, kot da imajo zgolj tržno vrednost. Namen te konvencije je okrepiti mednarodno sodelovanje, vključno z mednarodnimi sporazumi o koprodukciji in kodistribuciji, ter solidarnost, tako da se spodbuja kulturno izražanje vseh držav in posameznikov. Določa tudi, da je treba ustrezno pozornost nameniti posebnim okoliščinam in potrebam različnih socialnih skupin, tudi pripadnikom manjšin. Zato bi moral podporni program za kulturne in ustvarjalne sektorje spodbujati kulturno raznolikost na mednarodni ravni v skladu s to konvencijo. (6) Spodbujanje snovne in nesnovne kulturne dediščine v smislu Unescove Konvencije iz leta 2003 o varovanju nesnovne kulturne dediščine in Unescove Konvencije iz leta 1972 o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine bi moralo tudi prispevati k povečanju vrednosti ustreznih krajev, obenem pa pri ljudstvih vzbujati občutek pripadnosti h kulturni in zgodovinski vrednosti takih krajev. (7) V sporočilu Komisije z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je opredeljena strategija, katere namen je preoblikovati Unijo v pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo, ki ga bo odlikovala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Komisija je v tem sporočilu opozorila, da mora Unija zagotoviti privlačnejše okvirne pogoje za inovativnost in ustvarjalnost. V tem smislu so kulturni in ustvarjalni sektorji vir inovativnih idej, ki jih je mogoče pretvoriti v izdelke in storitve, ki ustvarjajo rast in delovna mesta ter pomagajo pri reševanju težav v zvezi z družbenimi spremembami. Poleg tega sta odličnost in konkurenčnost v teh sektorjih prvenstveno rezultat prizadevanj umetnikov, ustvarjalcev in strokovnjakov, ki jih je treba spodbujati. Zato bi bilo treba izboljšati dostop do financ za kulturne in ustvarjalne sektorje. (8) Svet je v svojih sklepih o službah, ki umetnikom in kulturnim delavcem ( 11 ) dajejo informacije o mobilnosti, potrdil pomen mobilnosti umetnikov in kulturnih delavcev za Unijo in za doseganje njenih ciljev v okviru strategije Evropa 2020 ter pozval države članice in Komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi in ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti pripomorejo k posredovanju izčrpnih in točnih informacij umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni znotraj Unije. (9) Da bi prispevali h krepitvi skupnega kulturnega območja, je pomembno spodbujati nadnacionalno mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev ter nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del, vključno z avdiovizualnimi deli in izdelki, s tem pa spodbujati kulturne izmenjave in medkulturni dialog. (10) Programi MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus so bili predmet rednega spremljanja in zunanjih ocenjevanj, o njihovi prihodnosti pa so bila organizirana javna posvetovanja, na podlagi katerih je razvidno, da imajo navedeni programi zelo pomembno vlogo pri varovanju in spodbujanju evropske kulturne in jezikovne raznolikosti. Iz navedenih dejavnosti spremljanj, ocenjevanj in posvetovanj ter različnih neodvisnih študij, zlasti študije o podjetniški razsežnosti kulturnih in ustvarjalnih industrij, je razvidno tudi, da se kulturni in ustvarjalni sektorji srečujejo s skupnimi izzivi, in sicer s hitrimi spremembami zaradi digitalnega premika in globalizacije, z razdrobljenostjo trga, povezano z jezikovno raznolikostjo, s težavami pri dostopu do financ, zapletenimi upravnimi postopki in pomanjkanjem primerljivih podatkov, ki vsi potrebujejo ukrepanje na ravni Unije. (11) Evropski kulturni in ustvarjalni sektorji so sami po sebi raznoliki glede na nacionalno in jezikovno pripadnost, kar ustvarja kulturno bogato in zelo neodvisno kulturno okolje, ki omogoča izražanje različnih kulturnih tradicij dediščine Evrope. Vendar ima takšna raznolikost za posledico tudi vrsto ovir, ki zavirajo nemoteno nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del ter omejujejo mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev v Uniji in zunaj nje, kar lahko privede do geografskih neravnovesij in posledično do omejene izbire za potrošnika. (12) Ker je za evropske kulturne in ustvarjalne sektorje značilna jezikovna raznolikost, ki v nekaterih sektorjih povzroča razdrobljenost glede na jezikovno pripadnost, so podnaslavljanje, sinhronizacija in zvočni opisi bistveni za kroženje kulturnih in ustvarjalnih del, vključno z avdiovizualnimi deli. (13) Digitalni premik občutno vpliva na to, kako se kulturne in ustvarjalne dobrine in storitve ustvarjajo oziroma opravljajo, razširjajo, kako se do njih dostopa ter kako se porabijo in denarno izrazijo. Čeprav je treba priznati potrebo po iskanju novega ravnovesja med vse večjo dostopnostjo kulturnih in ustvarjalnih del, pravičnim plačilom za umetnike in ustvarjalce ter ustvarjanjem novih poslovnih modelov, pa spremembe, ki izhajajo iz digitalnega premika, ponujajo velike priložnosti za evropske kulturne in ustvarjalne sektorje ter za evropsko družbo na splošno. Nižji stroški distribucije, novi distribucijski kanali, potencial za nova in večja občinstva ter nove priložnosti za nišne izdelke lahko olajšajo dostop in povečajo kroženje kulturnih in ustvarjalnih del po vsem svetu. Kulturni in ustvarjalni sektorji morajo, da bi lahko v celoti izkoristili te priložnosti ter se prilagodili digitalnemu premiku in globalizaciji, razviti nova znanja in spretnosti ter zahtevati boljši dostop do financ, da bi lahko nadgradili opremo, razvili nove produkcijske in distribucijske postopke ter prilagodili svoje poslovne modele. (14) Sedanje prakse na področju distribucije podpirajo sistem financiranja filmov, vendar je potreba po spodbujanju privlačnih zakonitih spletnih ponudb in inovacij vse večja, zato je pomembno spodbujati nove načine distribucije za vzpostavitev novih poslovnih modelov. (15) Digitizacija kinematografov je zaradi visokih stroškov digitalne opreme aktualno vprašanje za številne majhne kinooperaterje, zlasti operaterje kinodvoran z enim platnom. Čeprav je kultura prvenstveno v pristojnosti držav članic in bi te morale še naprej obravnavati to vprašanje na ustrezni nacionalni, regionalni in lokalni ravni, obstaja možnost financiranja iz programov in skladov Unije, zlasti tistih, ki so namenjeni lokalnemu in regionalnemu razvoju. (16) Razvoj občinstva, predvsem v zvezi z mladimi, zahteva posebno zavezo Unije, da bo podpirala zlasti medijsko in filmsko pismenost. (17) Eden največjih izzivov kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti mikro-, malih in srednjih podjetij (MSP) ter mikro-, malih in srednjih organizacij, vključno z nepridobitnimi in nevladnimi organizacijami, je težava, s katero se soočajo pri dostopu do sredstev, ki jih potrebujejo za financiranje svojih dejavnosti, za rast ter za ohranjanje in povečanje konkurenčnosti ali mednarodno uveljavitev svojih dejavnosti. Medtem ko je tak izziv skupen MSP na splošno, pa je zaradi nesnovne narave številnih njihovih sredstev, prototipičnosti njihovih dejavnosti in njihove lastne potrebe po tveganju in preizkušanju zavoljo inoviranja položaj v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih precej težji. Takšno prevzemanje tveganja mora razumeti in podpirati tudi finančni sektor. (18) Evropska zveza ustvarjalnih industrij je kot pilotni projekt medsektorska pobuda, ki podpira predvsem ustvarjalne industrije na ravni politik. Njen namen je učinkovati kot finančni vzvod za dodatna sredstva za ustvarjalne industrije in spodbuditi povpraševanje drugih industrij in sektorjev po storitvah ustvarjalnih industrij. Potekalo bo preizkušanje novih orodij za boljšo podporo inovacijam v ustvarjalnih industrijah, ki bo podprto s finančnimi vzvodi, da se bo uporabilo za platformo za seznanjanje s politikami, ki bo sestavljena iz evropskih, nacionalnih in regionalnih zainteresiranih strani. (19) Z združitvijo sedanjih programov MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus za kulturne in ustvarjalne sektorje v enotni celoviti program (v nadaljnjem besedilu: Program) bi učinkoviteje podprli MSP ter mikro-, male in srednje organizacije pri njihovih prizadevanjih izkoristiti priložnosti, ki jih ponujata digitalni premik in globalizacija, ter jim pomagali iskati odgovore na vprašanja, ki so trenutno vzrok za razdrobljenost trga. Program bi moral, da bo učinkovit, s prilagojenimi pristopi v okviru dveh neodvisnih podprogramov in medsektorskega sklopa upoštevati posebno naravo različnih sektorjev, njihove različne ciljne skupine in njihove posebne potrebe. Zlasti je pomembno, da se zagotovijo sinergije na ravni izvajanja med Programom ter nacionalnimi in regionalnimi strategijami za pametno specializacijo. Zato bi moral Program vzpostaviti skladno podporno strukturo za različne kulturne in ustvarjalne sektorje v obliki sistema nepovratnih sredstev, ki bi ga dopolnjeval finančni instrument. (20) Program bi moral upoštevati dvojno naravo kulture in kulturnih dejavnosti in priznavati resnično in umetniško vrednost kulture na eni strani ter tržno vrednost teh sektorjev na drugi strani, vključno z njihovim širšim družbenim prispevkom k ustvarjalnosti, inovativnosti in socialni vključenosti. (21) Pri izvajanju Programa bi bilo treba upoštevati vrednost kulture same po sebi ter posebno naravo kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno s pomenom nepridobitnih organizacij in projektov podprograma Kultura. (22) Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje kot samostojni finančni instrument (v nadaljnjem besedilu: Jamstvena shema) bi morala na splošno omogočati rast kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, predvsem pa zagotavljati zadostno podporo za nove ukrepe in priložnosti. Izbrani finančni posredniki bi morali ravnati v korist kulturnih in ustvarjalnih projektov, da bi zagotovili uravnotežen portfelj posojil v smislu geografske pokritosti in zastopanosti sektorjev. V zvezi s tem imajo pomembno vlogo tako javne kot zasebne organizacije, da se doseže širok pristop v okviru Jamstvene sheme. (23) Zagotoviti bi bilo treba tudi financiranje za ukrep Evropske prestolnice kulture in za upravljanje ukrepa Znak evropske dediščine, saj prispevata h krepitvi občutka pripadnosti skupnemu kulturnemu območju, k spodbujanju medkulturnega dialoga in vzajemnega razumevanja ter povečanju vrednosti kulturne dediščine. (24) V Programu bi poleg držav članic ter čezmorskih držav in ozemelj, ki so upravičene do sodelovanja v Programu v skladu s členom 58 Sklepa Sveta 2001/822/ES ( 12 ), pod določenimi pogoji morale imeti možnost sodelovati tudi države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), in Švicarska konfederacija. Tudi države pristopnice, države kandidatke in morebitne države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije in države, ki jih zajema Evropska sosedska politika, bi morale imeti možnost sodelovati v Programu, razen kar zadeva Jamstveno shemo. (25) Program bi moral biti ostati odprt za dvostranske ali večstranske ukrepe sodelovanja s tretjimi državami na podlagi dodatnih odobrenih proračunskih sredstev, ki bodo še določena, in posebne ureditve, o kateri se bodo ustrezne strani še dogovorile. (26) Spodbujati bi bilo treba sodelovanje na kulturnih in avdiovizualnih področjih med Programom in mednarodnimi organizacijami, kot so Unesco, Svet Evrope, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Svetovna organizacija za intelektualno lastnino. (27) Zagotoviti je treba evropsko dodano vrednost vseh ukrepov in dejavnosti, ki se izvajajo v Programu, njihovo dopolnjevanje z dejavnostmi držav članic in njihovo skladnost s členom 167(4) PDEU in drugimi dejavnostmi Unije, zlasti na področjih izobraževanja, zaposlovanja, notranjega trga, podjetništva, mladine, zdravja, državljanstva in pravosodja, raziskav in inovacij, industrijske in kohezijske politike, turizma ter zunanjih odnosov, trgovine in razvoja ter digitalne agende. (28) Postopki za spremljanje in ocenjevanje Programa bi morali skladno z načeli za oceno uspešnosti vključevati podrobna letna poročila in se nanašati na posebne, merljive, dosegljive, relevantne in časovno omejene cilje ter kazalnike, vključno s kvalitativnimi. Postopki za spremljanje in ocenjevanje bi morali upoštevati delo ustreznih akterjev, kot so Eurostat, ter ugotovitve projekta ESS-net Culture in statističnega inštituta Unesca. V tem okviru pa bi bilo treba v zvezi z avdiovizualnim sektorjem nadaljevati s sodelovanjem Unije v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (v nadaljnjem besedilu: Observatorij). (29) Da se zagotovi optimalno spremljanje in ocenjevanje Programa v celotnem času njegovega trajanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejetjem dodatnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (30) Kot je navedeno v Poročilu Komisije z dne 30. julija 2010 o vplivu sklepov Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah pravnih podlag evropskih programov na področju vseživljenjskega učenja, kulture, mladine in državljanstva, se je zaradi znatnega zmanjšanja zamud v postopkih upravljanja povečala učinkovitost programov. Zlasti bi bilo treba zagotoviti nadaljnjo poenostavitev upravnih in finančnih postopkov, tudi z uporabo premišljenih, objektivnih in redno posodobljenih sistemov za določanje pavšalnih zneskov, stroškov na enoto in pavšalnega financiranja. (31) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 13 ). (32) Komisija je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 ( 14 ) leta 2009 pooblastila Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za izvajalske naloge pri upravljanju programa ukrepov Unije na področjih izobraževanja, avdiovizualnem področju in področju kulture. Komisija lahko zato na podlagi analize stroškov in koristi za izvajanje Programa uporablja obstoječo izvajalsko agencijo, kot jo določa navedena Uredba. (33) Ta uredba za celotno trajanje Programa določa finančna sredstva v višini … EUR, ki za Evropski parlament in Svet v okviru letnega proračunskega postopka predstavljajo prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ( 15 ). (34) Finančne interese Unije bi bilo treba skozi celoten cikel odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi nalaganje upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 16 ) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba). (35) Ob upoštevanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (urad OLAF) in v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 17 ) in Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 18 ) bi bilo treba pripraviti in izvajati ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in povračilo izgubljenih ali nepravilno prenesenih ali uporabljenih sredstev. (36) Ker ciljev te uredbe, in sicer varovanja, razvoja in spodbujanja evropske kulture in jezikovne raznolikosti, promocije evropske kulturne dediščine in krepitve konkurenčnosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti avdiovizualnega sektorja, glede na nadnacionalno in mednarodno naravo Programa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se te cilje zaradi njihovega obsega in pričakovanih učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (37) Sklepe št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES bi bilo zato treba razveljaviti. (38) Določiti bi bilo treba ukrepe, ki bi urejali prehod od programov MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus k Programu. (39) Za zagotovitev nadaljevanja finančne podpore, dane v okviru Programa, bi Komisija morala imeti možnost šteti stroške, neposredno povezane z izvajanjem podprtih dejavnosti, kot upravičene za financiranje, četudi so upravičencu nastali pred vložitvijo vloge za pridobitev sredstev. (40) Za zagotovitev nadaljevanja finančne podpore, dane v okviru Programa, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2014. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati čim prej po objavi v Uradnem listu Evropske unije – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Uvedba in trajanje

1. Ta uredba za podporo evropskim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem uvaja program Ustvarjalna Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program).

2. Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „kulturni in ustvarjalni sektorji“ pomeni vse sektorje, katerih dejavnosti temeljijo na kulturnih vrednotah in/ali umetniških in drugih ustvarjalnih izražanjih, ne glede na to, ali so te dejavnosti tržno ali netržno usmerjene, katera vrsta strukture jih izvaja in kako se ta struktura financira. Te dejavnosti vključujejo razvoj, ustvarjanje, produkcijo, razširjanje ter ohranjanje dobrin in storitev, ki vsebujejo kulturna, umetniška ali druga ustvarjalna izražanja, ter povezane dejavnosti, kot so izobraževanje ali upravljanje. Kulturni in ustvarjalni sektorji med drugim vključujejo arhitekturo, arhive, knjižnice in muzeje, umetniške veščine, avdiovizualno področje (vključno s filmom, televizijo, videoigrami in večpredstavnostnimi vsebinami), snovno in nesnovno kulturno dediščino, oblikovanje, festivale, glasbo, literaturo, uprizoritvene umetnosti, založništvo, radijske in vizualne umetnosti;

(2) „MSP“ pomeni mikro-, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES ( 19 );

(3) „sodelujoči finančni posredniki“ pomeni finančne posrednike v smislu drugega pododstavka člena 139(4) Finančne uredbe, ki so bili izbrani v okviru Jamstvene sheme, v skladu s Finančno uredbo in Prilogo I k tej uredbi, in ki zagotavljajo ali načrtujejo zagotavljanje: (a) posojil MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (jamstva iz Evropskega investicijskega sklada (EIS)); ali (b) posojilnih jamstev drugim finančnim posrednikom, ki zagotavljajo posojila MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (posredna osebna jamstva iz EIS).

(4) „ponudniki storitev krepitve zmogljivosti“ pomeni subjekte, ki lahko zagotavljajo strokovno znanje v skladu s Prilogo I, da bi omogočili sodelujočim finančnim posrednikom, da učinkovito ocenijo posebnosti in tveganja, povezana z MSP ter mikro-, malimi in srednjimi organizacijami v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih in z njihovimi projekti.

Člen 3

Splošna cilja

Splošna cilja Programa sta:

(a) varovati, razvijati in spodbujati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter spodbujati evropsko kulturno dediščino;

(b) okrepiti konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti avdiovizualnega sektorja, za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti.

Člen 4

Posebni cilji

Posebni cilji Programa so:

(a) podpirati zmogljivosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno in mednarodno delovanje;

(b) spodbujati nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del ter nadnacionalno mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev, zlasti umetnikov, pa tudi doseči nova in širša občinstva ter izboljšati dostop do kulturnih in ustvarjalnih del v Uniji in zunaj nje s posebnim poudarkom na otrocih, mladih, invalidih in premalo zastopanih skupinah;

(c) trajnostno okrepiti finančno zmogljivost MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, hkrati pa poskušati zagotoviti uravnoteženo geografsko pokritost in sektorsko zastopanost;

(d) s podporo nadnacionalnemu sodelovanju na področju politik spodbujati razvoj politik, inovacije, ustvarjalnost, razvoj občinstva ter nove poslovne modele in modele upravljanja.

Člen 5

Evropska dodana vrednost

1. Program s priznavanjem resnične in tržne vrednosti kulture podpira ukrepe in dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih. Program prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter njenih vodilnih pobud.

2. Evropska dodana vrednost se zagotovi z enim ali več od naslednjih:

(a) nadnacionalno naravo ukrepov in dejavnosti, ki dopolnjujejo regionalne, nacionalne in mednarodne programe ter druge programe in politike Unije, in vplivom takšnih ukrepov in dejavnosti na kulturne in ustvarjalne sektorje ter na državljane in njihovo znanje o drugih kulturah;

(b) razvojem in spodbujanjem nadnacionalnega sodelovanja med kulturnimi in ustvarjalnimi akterji, vključno z umetniki, avdiovizualnimi strokovnjaki, kulturnimi in ustvarjalnimi organizacijami in izvajalci v avdiovizualnem sektorju, ki bo osredotočeno na spodbujanje celovitejših, hitrejših, učinkovitejših in dolgoročnejših odgovorov na globalne izzive;

(c) ekonomijo obsega in kritično maso, ki ju spodbuja podpora Unije, kar ustvarja učinek finančnega vzvoda na dodatna sredstva;

(d) zagotovitvijo enakovrednejšega položaja v evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, tako da se upoštevajo države z nizko proizvodno zmogljivostjo in/ali države ali regije z geografsko in/ali jezikovno omejenim območjem.

Člen 6

Struktura Programa

Program sestavljajo:

(a) podprogram MEDIA;

(b) podprogram Kultura;

(c) medsektorski sklop.

Člen 7

Logotipi podprogramov

1. Komisija zagotovi prepoznavnost Programa z uporabo posebnega logotipa za vsakega od podprogramov.

2. Upravičenci podprograma MEDIA uporabljajo logotip iz Priloge Ia. Komisija podrobno določi, kako se ta logotip uporablja, in o tem obvesti upravičence.

3. Upravičenci podprograma Kultura uporabljajo logotip, ki ga določi Komisija. Komisija podrobno določi, kako se ta logotip uporablja, in o tem obvesti upravičence.

4. Pravico do uporabe logotipov podprogramov imajo tudi Komisija in centri Ustvarjalne Evrope iz člena 16.

Člen 8

Dostop do Programa

1. Program spodbuja kulturno raznolikost na mednarodni ravni v skladu z Unescovo Konvencijo iz leta 2005.

2. V Programu lahko sodelujejo države članice.

3. Brez poseganja v odstavek 4 lahko v Programu sodelujejo naslednje države, če prispevajo dodatna proračunska sredstva in če, za podprogram MEDIA, izpolnjujejo pogoje iz Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 20 ):

(a) države pristopnice, države kandidatke in morebitne države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v okvirnih sporazumih, sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih;

(b) države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu s tem sporazumom;

(c) Švicarska konfederacija na podlagi dvostranskega sporazuma s to državo;

(d) države, ki jih zajema Evropska sosedska politika, v skladu s postopki, določenimi s temi državami glede na okvirne sporazume, ki določajo njihovo sodelovanje v programih Unije.

4. Države iz točk (a) in (d) odstavka 3 ne morejo sodelovati v Jamstveni shemi.

5. Program je odprt za dvostranske ali večstranske ukrepe sodelovanja, usmerjene na določene države ali regije, na podlagi dodatnih sredstev, ki jih zagotovijo te države ali regije, in posebne ureditve, o kateri se bodo te države ali regije še dogovorile.

6. Program dopušča sodelovanje in skupne ukrepe z državami, ki ne sodelujejo v Programu, in z mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, kot so Unesco, Svet Evrope, OECD ali Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, na podlagi skupnih prispevkov za uresničitev ciljev Programa.







POGLAVJE II

Podprogram MEDIA

Člen 9

Prednostne naloge podprograma MEDIA

1. Prednostne naloge za krepitev zmogljivosti evropskega avdiovizualnega sektorja za nadnacionalno delovanje so:

(a) strokovnjakom v avdiovizualnem sektorju olajšati pridobivanje in nadgrajevanje spretnosti in znanj ter razvoj mrež, vključno z uporabo digitalnih tehnologij, da se zagotovi prilagajanje razvoju trga, preizkušanje novih pristopov za razvoj občinstva in preizkušanje novih poslovnih modelov;

(b) povečati zmogljivost izvajalcev v avdiovizualnem sektorju za razvijanje evropskih avdiovizualnih del, ki bodo imela možnost kroženja po Uniji in zunaj nje, ter spodbujanje evropske in mednarodne koprodukcije, tudi z izdajatelji televizijskih programov;

(c) spodbujati izmenjave med podjetji z olajšanjem dostopa do trgov in poslovnih orodij, ki izvajalcem v avdiovizualnem sektorju omogočijo povečati prepoznavnost njihovih projektov na trgih Unije in mednarodnih trgih.

2. Prednostne naloge za spodbujanje nadnacionalnega kroženja so:

(a) podpirati kinematografsko distribucijo z nadnacionalnim trženjem, znamčenjem, distribucijo in razstavljanjem avdiovizualnih del;

(b) spodbujati nadnacionalno trženje, znamčenje in distribucijo avdiovizualnih del na vseh drugih nekinematografskih platformah;

(c) podpirati razvoj občinstva kot sredstva za spodbujanje zanimanja za evropska avdiovizualna dela in izboljšanje dostopa do njih, zlasti s promocijo, prireditvami, filmsko pismenostjo in festivali;

(d) spodbujati nove načine distribucije za vzpostavitev novih poslovnih modelov.

Člen 10

Podporni ukrepi podprograma MEDIA

Da bi se izvedle prednostne naloge iz člena 9, podprogram MEDIA podpira:

(a) razvoj obsežne palete ukrepov za usposabljanje, s katerimi se strokovnjake v avdiovizualnem sektorju spodbuja k pridobivanju in nadgrajevanju spretnosti in znanj, izmenjave znanj in pobude za mreženje, tudi z vključevanjem digitalnih tehnologij;

(b) razvoj evropskih avdiovizualnih del, zlasti filmov in televizijskih del, kot so igrani, dokumentarni ter otroški in animirani filmi, pa tudi interaktivnih del, kot so videoigre in večpredstavnostne vsebine, s povečanimi možnostmi za čezmejno kroženje;

(c) dejavnosti, namenjene podpori evropskih avdiovizualnih produkcijskih hiš, zlasti neodvisnih produkcijskih hiš, da bi se spodbujala evropska in mednarodna koprodukcija avdiovizualnih del, vključno s televizijskimi deli;

(d) dejavnosti, ki evropskim in mednarodnim koprodukcijskim partnerjem omogočajo srečanja in/ali zagotavljajo posredno podporo za avdiovizualna dela, ki nastanejo v koprodukciji z mednarodnimi skladi za koprodukcijo s sedežem v državi, ki sodeluje v Programu;

(e) lajšanje dostopa do strokovnih avdiovizualnih tržnih prireditev in trgov ter uporabe spletnih poslovnih orodij v Uniji in zunaj nje;

(f) vzpostavitev podpornih sistemov za distribucijo nenacionalnih evropskih filmov s kinematografsko distribucijo in na drugih platformah, pa tudi za mednarodne prodajne dejavnosti, zlasti podnaslavljanje, sinhronizacijo in zvočne opise avdiovizualnih del;

(g) pospeševanje kroženja evropskih filmov po vsem svetu in mednarodnih filmov na vseh distribucijskih platformah v Uniji prek projektov mednarodnega sodelovanja v avdiovizualnem sektorju;

(h) mrežo evropskih kinematografskih prikazovalcev, ki predvajajo precejšen del nenacionalnih evropskih filmov;

(i) pobude, ki predstavljajo in spodbujajo raznolikost evropskih avdiovizualnih del – tudi kratkih filmov – kot so festivali in drugi promocijski dogodki;

(j) dejavnosti, namenjene spodbujanju filmske pismenosti in nadgrajevanju znanja občinstev o evropskih avdiovizualnih delih, vključno z avdiovizualno in kinematografsko dediščino, ter njihovega zanimanja zanje, zlasti med mladim občinstvom;

(k) inovativne ukrepe za preizkušanje novih poslovnih modelov in orodij na področjih, za katera je verjetno, da bosta na njih vplivali uvedba in uporaba digitalnih tehnologij.

Člen 11

Evropski avdiovizualni observatorij

1. Unija je članica Observatorija za čas trajanja Programa.

2. Sodelovanje Unije v Observatoriju prispeva k uresničevanju prednostnih nalog podprograma MEDIA, in sicer:

(a) s spodbujanjem preglednosti in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev pri dostopanju do pravnih in finančnih/tržnih informacij ter s prispevanjem k primerljivosti pravnih in statističnih informacij;

(b) z zagotavljanjem podatkov in tržnih analiz, ki so koristni za opredelitev področij delovanja podprograma MEDIA in za ocenjevanje njihovega učinka na trg.

3. Komisija zastopa Unijo v odnosih z Observatorijem.







POGLAVJE III

Podprogram Kultura

Člen 12

Prednostne naloge podprograma Kultura

1. Prednostne naloge na področju krepitve zmogljivosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno delovanje so:

(a) podpirati ukrepe, ki kulturnim in ustvarjalnim akterjem zagotavljajo spretnosti, znanja in izkušnje, ki prispevajo h krepitvi kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno s prilagajanjem digitalnim tehnologijam, preizkušanjem inovativnih pristopov za razvoj občinstva ter preizkušanjem novih poslovnih modelov in modelov upravljanja;

(b) podpirati ukrepe, ki kulturnim in ustvarjalnim akterjem omogočajo sodelovanje na mednarodni ravni ter mednarodno uveljavljanje svojih poklicnih poti in dejavnosti v Uniji in zunaj nje, kadar je to mogoče, na podlagi dolgoročnih strategij;

(c) zagotavljati podporo za krepitev evropskih kulturnih in ustvarjalnih organizacij in mednarodnega mreženja, da se olajša dostop do poklicnih priložnosti.

2. Prednostne naloge na področju spodbujanja nadnacionalnega kroženja in mobilnosti so:

(a) podpirati mednarodne turneje, prireditve, razstave in festivale;

(b) podpirati kroženje evropske literature, da se zagotovi njena kar se da široka dostopnost;

(c) podpirati razvoj občinstva kot sredstva za spodbujanje zanimanja za evropska kulturna in ustvarjalna dela in snovno ter nesnovno kulturno dediščino ter izboljšanje dostopa do njih.

Člen 13

Podporni ukrepi podprograma Kultura

1. Da bi se izvedle prednostne naloge iz člena 12, podprogram Kultura podpira:

(a) nadnacionalne projekte sodelovanja, ki bodo povezali kulturne in ustvarjalne organizacije iz različnih držav, da bodo izvajale sektorske ali medsektorske dejavnosti;

(b) dejavnosti evropskih mrež kulturnih in ustvarjalnih organizacij iz različnih držav;

(c) dejavnosti organizacij, ki delujejo v Evropi, za spodbujanje razvoja uveljavljajočih se talentov in spodbujanje nadnacionalne mobilnosti kulturnih in ustvarjalnih akterjev ter kroženja del, z možnostjo širšega vpliva na kulturne in ustvarjalne sektorje in zagotavljanja trajnih učinkov;

(d) literarno prevajanje in njegova nadaljnja promocija;

(e) posebne ukrepe, zasnovane za večjo prepoznavnost bogastva in raznolikosti evropskih kultur in za spodbujanje medkulturnega dialoga in vzajemnega razumevanja, vključno s kulturnimi nagradami Unije, ukrepom Evropske prestolnice kulture in ukrepom Znak evropske dediščine.

2. Ukrepi iz odstavka 1 podpirajo predvsem nepridobitne projekte.







POGLAVJE IV

Medsektorski sklop

Člen 14

Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje

1. Komisija vzpostavi Jamstveno shemo za kulturne in ustvarjalne sektorje.

Jamstvena shema deluje kot samostojni instrument in se vzpostavi ter upravlja v skladu z naslovom VIII Finančne uredbe.

2. Jamstvena shema ima naslednji prednostni nalogi:

(a) lajšati dostop do financ MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih;

(b) izboljšati sposobnost sodelujočih finančnih posrednikov za ocenjevanje tveganj, povezanih z MSP ter mikro-, malimi in srednjimi organizacijami v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter z njihovimi projekti, vključno s tehnično pomočjo, pridobivanjem znanja in ukrepi za mreženje.

Prednostne naloge se izvajajo v skladu s Prilogo I.

3. Komisija v skladu s členom 139(4) Finančne uredbe izvaja Jamstveno shemo s posrednim načinom upravljanja, tako da poveri naloge EIS, kot je navedeno v točki (iii) člena 58(1)(c) navedene uredbe, pod pogoji iz sporazuma med Komisijo in EIS.

Člen 15

Nadnacionalno sodelovanje na področju politik

1. Medsektorski sklop za spodbujanje nadnacionalnega sodelovanja na področju politik podpira:

(a) nadnacionalno izmenjavo izkušenj in znanja ter izkušenj v zvezi z novimi poslovnimi modeli in modeli upravljanja, dejavnosti vzajemnega učenja ter mreženje kulturnih in ustvarjalnih organizacij ter oblikovalcev politik pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, po potrebi s spodbujanjem digitalnega mreženja;

(b) zbiranje tržnih podatkov, študije, analize trga dela in potreb po spretnostih, analize evropskih in nacionalnih kulturnih politik in podporo statističnim raziskavam, ki temeljijo na posebnih instrumentih in merilih za vsak sektor, ter ocenjevanja, vključno z meritvami vseh vidikov učinka Programa;

(c) plačilo prispevka za članstvo Unije v Observatoriju, da se spodbuja zbiranje podatkov in analize v avdiovizualnem sektorju;

(d) preizkušanje novih in medsektorskih poslovnih pristopov k financiranju, distribuciji in denarnemu izražanju ustvarjanja;

(e) konference, seminarje in dialog o politikah, tudi na področju kulturne in medijske pismenosti, po potrebi s spodbujanjem digitalnega mreženja;

(f) centre Ustvarjalne Evrope iz člena 16 in izvajanje njihovih nalog.

2. Komisija do 30. junija 2014 opravi študijo izvedljivosti, v kateri preuči možnost zbiranja in analiziranja podatkov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ki niso avdiovizualni sektor, rezultate te študije pa predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija lahko glede na rezultate študije poda ustrezen predlog za spremembo te uredbe.

Člen 16

Centri Ustvarjalne Evrope

1. Države, ki sodelujejo v Programu, v sodelovanju s Komisijo ustanovijo centre Ustvarjalne Evrope v skladu z nacionalnim pravom in prakso (v nadaljnjem besedilu: centri Ustvarjalne Evrope).

2. Komisija podpira mrežo centrov Ustvarjalne Evrope.

3. Centri Ustvarjalne Evrope izvajajo naslednje naloge, obenem pa upoštevajo posebne značilnosti vsakega sektorja:

(a) zagotavljanje informacij o programu in promocija Programa v njihovih državah;

(b) pomoč kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v zvezi s Programom in zagotavljanje osnovnih informacij o drugih ustreznih priložnostih za podporo, ki so na voljo v okviru politike Unije;

(c) spodbujanje čezmejnega sodelovanja v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih;

(d) podpora Komisiji z zagotavljanjem pomoči v zvezi s kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji v državah, ki sodelujejo v Programu, na primer z zagotavljanjem razpoložljivih podatkov o teh sektorjih;

(e) podpora Komisiji z zagotavljanjem primernega obveščanja o rezultatih in učinkih Programa ter njihovega razširjanja.

(f) zagotavljanje obveščanja o informacijah v zvezi z dodeljenim financiranjem Unije in rezultati, doseženimi za njihovo državo, ter njihovega razširjanja.

4. Komisija v sodelovanju z državami članicami z rednim in neodvisnim spremljanjem in ocenjevanjem zagotovi kakovost in rezultate storitev centrov Ustvarjalne Evrope.







POGLAVJE V

Rezultati uspešnosti in razširjanje

Člen 17

Skladnost in dopolnjevanje

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno skladnost in dopolnjevanje Programa z:

(a) zadevnimi politikami Unije, kot so tiste na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravja, notranjega trga, digitalne agende, mladine, državljanstva, zunanjih odnosov, trgovine, raziskav in inovacij, podjetništva, turizma, pravosodja, širitve in razvoja;

(b) drugimi zadevnimi viri financiranja Unije za politike na področju kulture in medijev, zlasti Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in programi za raziskave in inovacije ter finančnimi instrumenti, ki zadevajo pravosodje in državljanstvo, programi za zunanje sodelovanje in predpristopnimi instrumenti.

2. Ta uredba se uporablja in izvaja brez poseganja v mednarodne zaveze Unije.

Člen 18

Spremljanje in ocenjevanje

1. Komisija zagotovi redno spremljanje in zunanje ocenjevanje Programa na podlagi naslednjih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov uspešnosti:

(a) kazalniki za splošna cilja iz člena 4: (i) raven in delež zaposlenosti v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, spremembe v zaposlenosti v teh sektorjih ter delež teh sektorjev v bruto domačem proizvodu; (ii) število ljudi, ki dostopajo do evropskih kulturnih in ustvarjalnih del, kadar je mogoče, tudi do del iz držav, ki niso njihova država;

(b) kazalniki za posebni cilj iz točke (a) člena 5: (i) obseg mednarodnih dejavnosti kulturnih in ustvarjalnih organizacij ter število sklenjenih nadnacionalnih partnerstev; (ii) število učnih izkušenj in dejavnosti, ki jih podpira Program in ki so izboljšale kompetence in povečale zaposljivost kulturnih in ustvarjalnih akterjev, vključno s strokovnjaki v avdiovizualnem sektorju.

(c) kazalniki za posebni cilj iz točke (b) člena 5 v zvezi s podprogramom MEDIA: (i) število gledalcev nenacionalnih evropskih filmov v kinematografih v Evropi in evropskih filmov v kinematografih po svetu (deset najpomembnejših neevropskih trgov); (ii) odstotek evropskih avdiovizualnih del v kinematografih, na televiziji in na digitalnih platformah; (iii) število ljudi v državah članicah, ki dostopajo do nenacionalnih evropskih avdiovizualnih del, in število ljudi v državah, ki sodelujejo v Programu, ki dostopajo do evropskih avdiovizualnih del; (iv) število evropskih videoiger, proizvedenih v Uniji in v državah, ki sodelujejo v Programu;

(d) kazalniki za posebni cilj iz točke (b) člena 4 v zvezi s podprogramom Kultura: (i) število ljudi, ki so jih neposredno in posredno dosegli projekti, ki jih podpira Program; (ii) število projektov, namenjenih otrokom, mladim in premalo zastopanim skupinam, ter ocena, koliko ljudi so dosegli;

(e) kazalniki za posebni cilj iz točke (c) člena 4: (i) obseg posojil, zajamčenih v okviru Jamstvene sheme, razvrščenih po državi izvora, velikosti in sektorjih MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij; (ii) obseg posojil, ki jih dodelijo sodelujoči finančni posredniki, razvrščenih po državi izvora; (iii) število in geografska razširjenost sodelujočih finančnih posrednikov; (iv) število MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij, ki prejmejo pomoč iz Jamstvene sheme, razvrščenih po državi izvora, velikosti in sektorjih; (v) povprečna stopnja neplačila posojil; (vi) dosežen finančni učinek vzvoda zajamčenih posojil glede na okvirni finančni učinek vzvoda (1:5,7).

(f) kazalniki za posebni cilj iz točke (d) člena 4: (i) število držav članic, ki uporabljajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju nacionalnih politik; (ii) število novih pobud ter rezultati politik.

2. Rezultati spremljanja in ocenjevanja se upoštevajo pri izvajanju Programa.

3. Komisija poleg rednega spremljanja Programa pripravi vmesno poročilo o oceni, ki temelji na neodvisni zunanji oceni in ki:

(a) vključuje kvalitativne in kvantitativne elemente, da se ocenijo učinkovitost Programa pri uresničevanju njegovih ciljev, učinkovitost Programa in njegova evropska dodana vrednost;

(b) obravnavajo možnosti za poenostavitev Programa, njegovo notranjo in zunanjo skladnost, dolgoročno ustreznost vseh njegovih ciljev in prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

(c) upošteva rezultate ocenjevanja glede dolgoročnega učinka sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES.

4. Komisija vmesno poročilo o oceni iz odstavka 3 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži do 31. decembra 2017.

5. Komisija na podlagi končne zunanje in neodvisne ocene pripravi končno poročilo o oceni, v katerem na podlagi izbranih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov oceni dolgoročnejše učinke in trajnost Programa. Komisija glede posebnega cilja iz točke (c) člena 4 oceni tudi učinke Jamstvene sheme na dostop do bančnih posojil in s tem povezane stroške za MSP ter mikro-, male in srednje organizacije v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih.

6. Komisija končno poročilo o oceni iz odstavka 5 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži do 30. junija 2022.

Člen 19

Obveščanje in razširjanje

1. Komisija državam, ki sodelujejo v Programu, zagotovi informacije o projektih, ki so prejela sredstva Unije, tako da odločitve o izbiri posreduje v dveh tednih po sprejetju.

2. Upravičenci projektov, ki jih podpira Program, zagotovijo obveščanje o informacijah o prejetih sredstvih Unije in doseženih rezultatih ter njihovo razširjanje.

3. Komisija zagotovi razširjanje ustreznih informacij centrom Ustvarjalne Evrope.







POGLAVJE VI

Delegirani akti

Člen 20

Prenos pooblastila na Komisijo

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21, da se dopolnijo kvalitativni in kvantitativni kazalniki uspešnosti iz člena 18(1).

Člen 21

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 20 se prenese na Komisijo za čas trajanja Programa.

3. Pooblastilo iz člena 20 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.







POGLAVJE VII

Izvedbene določbe

Člen 22

Izvajanje Programa

1. Komisija izvaja Program v skladu s Finančno uredbo.

2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme letni delovni program v zvezi s podprogramoma in medsektorskim sklopom. Komisija v letnem delovnem programu zagotovi letno in dosledno izvajanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 3 in 4 ter prednostnih nalog iz členov 9 in 12 ter opredeli pričakovane rezultate, način izvajanja in skupni znesek finančnega načrta. Letni delovni program vsebuje tudi opis ukrepov, ki se financirajo, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, in okvirno časovnico izvajanja.

V zvezi z nepovratnimi sredstvi letni delovni program vključuje prednostne naloge, merila za ugotavljanje upravičenosti, merila za izbor in dodelitev sredstev ter najvišjo stopnjo sofinanciranja. Finančni prispevek Programa znaša največ 80 % stroškov podprtih dejavnosti.

Letni delovni program za Jamstveno shemo vključuje merila za ugotavljanje upravičenosti in merila za izbor finančnih posrednikov, merila za izključitev glede na vsebino projektov, predloženih sodelujočim finančnim posrednikom, letno dodelitev sredstev EIS ter merila za ugotavljanje upravičenosti ter merila za izbor in dodelitev sredstev za ponudnike storitev krepitve zmogljivosti.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(4).

3. Komisija sprejme splošne smernice za izvajanje Programa v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 23(3).

Člen 23

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor za Ustvarjalno Evropo). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Odbor za Ustvarjalno Evropo se lahko za obravnavo konkretnih vprašanj v zvezi s podprogramoma in medsektorskim sklopom sestane v posebnih sestavah.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 24

Finančne določbe

1. Finančna sredstva za izvajanje Programa v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 znašajo 1 462 724 000 EUR po trenutnih cenah.

Letna proračunska sredstva v mejah večletnega finančnega okvira odobrita Evropski parlament in Svet.

2. Finančna sredstva iz odstavka 1 se dodelijo, kakor sledi:

(a) najmanj 56 % za podprogram MEDIA;

(b) najmanj 31 % za podprogram Kultura;

(c) največ 13 % za medsektorski sklop, pri čemer se najmanj 4 % dodeli za ukrepe nadnacionalnega sodelovanja iz člena 15 in za centre Ustvarjalne Evrope.

3. Upravni stroški, povezani z izvajanjem Programa, so del dodelitev iz odstavka 2 in v celotnem znesku ne presegajo 7 % proračuna Programa, od česar se 5 % dodeli izvajanju podprograma MEDIA in 2 % izvajanju podprograma Kultura.

4. Finančna sredstva iz odstavka 1 lahko pokrivajo stroške, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, preverjanja, revizije in ocenjevanja, ki so neposredno potrebne za upravljanje Programa in uresničitev njegovih ciljev, predvsem stroške študij, sestankov strokovnjakov, ukrepov obveščanja in komunikacije, vključno z institucionalno komunikacijo o političnih prednostnih nalogah Unije, če se nanašajo na splošne cilje Programa, ter stroške, povezane z omrežji IT, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški tehnične in upravne pomoči, ki jih ima Komisija pri upravljanju Programa.

5. Finančna sredstva iz odstavka 1 lahko pokrivajo stroške tehnične in upravne pomoči, potrebne za zagotovitev prehoda med ukrepi, sprejetimi na podlagi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES ter te uredbe.

Po potrebi se lahko v proračun za obdobje po letu 2020 vnesejo odobrena proračunska sredstva za podobne stroške, da se omogoči upravljanje dejavnosti, ki do 31. decembra 2020 še niso končane.

▼C1

6. V skladu s členom 130(1) Finančne uredbe in v upravičenih primerih lahko Komisija šteje stroške, neposredno povezane z izvajanjem podprtih ukrepov in dejavnosti, kot upravičene za financiranje, četudi so upravičencu nastali pred vložitvijo vloge za pridobitev sredstev.

▼B

Člen 25

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim protipravnim dejavnostim z učinkovitim preverjanjem in inšpekcijami, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče se pooblastijo za opravljanje revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v okviru Programa.

3. Urad OLAF lahko opravi preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se financira v okviru Programa, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge protipravne dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.

4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščajo za opravljanje revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.







POGLAVJE VIII

Končne določbe

Člen 26

Razveljavitev in prehodne določbe

1. Sklepi št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014.

2. Dejavnosti, ki so se začele izvajati do 31. decembra 2013 na podlagi sklepov iz odstavka 1, se še naprej izvajajo v skladu s temi sklepi, dokler ne bodo zaključene.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

UREDITEV ZA IZVAJANJE JAMSTVENE SHEME ZA KULTURNE IN USTVARJALNE SEKTORJE

Finančna podpora, ki jo zagotavlja Jamstvena shema, se nameni MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, prilagojena pa je posebnim potrebam sektorjev in se kot taka tudi označuje.

1. Naloge

Jamstvena shema zagotavlja:

(a) jamstva sodelujočim finančnim posrednikom iz vseh držav, ki sodelujejo v Jamstveni shemi;

(b) sodelujočim finančnim posrednikom dodatno strokovno znanje, da ocenijo tveganja, povezana z MSP ter mikro-, malimi in srednje velikimi organizacijami, pa tudi z njihovimi kulturnimi in ustvarjalnimi projekti;

2. Izbira sodelujočih finančnih posrednikov

EIS izbere sodelujoče finančne posrednike, skladno z najboljšo prakso na trgu in s posebnim ciljem iz točke (c) člena 4. Merila za izbiro vključujejo predvsem:

(a) obseg financiranja dolga, ki je na voljo MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam;

(b) politiko upravljanja tveganja za posojilne dejavnosti, zlasti glede kulturnih in ustvarjalnih projektov;

(c) sposobnost razviti raznovrsten posojilni portfelj in MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v vseh regijah in sektorjih predlagati načrt trženja in promocije.

3. Trajanje Jamstvene sheme

Posamezna jamstva imajo lahko rok zapadlosti do 10 let.

V skladu s točko (i) člena 21(3) Finančne uredbe se vračila, ustvarjena z jamstvi, dodelijo Jamstveni shemi za obdobje, ki ne presega obdobja obveznosti, s pribitkom 10 let. Vračila, ki se v skladu z določbami ustreznih sporazumov o prenosu ustvarijo z dejavnostmi Produkcijskega jamstvenega sklada MEDIA, vzpostavljenega pred letom 2014, se dodelijo Jamstveni shemi v obdobju 2014-2020. Komisija države članice o takih dodelitvah obvešča preko Odbora za Ustvarjalno Evropo.

4. Krepitev zmogljivosti

Krepitev zmogljivosti v okviru Jamstvene sheme je zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj sodelujočim finančnim posrednikom, da bi izboljšali njihovo razumevanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev – glede nesnovne narave sredstev zavarovanja s premoženjem, velikosti trga, ki nima kritične mase, in prototipske narave izdelkov in storitev – in zagotovljanje dodatnega strokovnega znanja in izkušenj na področju razvoja portfeljev in ocenjevanja tveganj, povezanih s kulturnimi in ustvarjalnimi projekti, vsem sodelujočim finančnim posrednikom.

Sredstva, dodeljena za krepitev zmogljivosti, se omejijo na 10 % proračuna za Jamstveno shemo.

EIS izbere ponudnike storitev krepitve zmogljivosti v imenu Jamstvene sheme in pod nadzorom Komisije z javnim in odprtim postopkom oddaje javnega naročila, na podlagi meril, kot so izkušnje pri financiranju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, strokovno znanje, geografski doseg, sposobnost izvedbe in poznavanje trga.

5. Proračun

Proračunska dodelitev pokriva vse stroške Jamstvene sheme, vključno s plačilnimi obveznostmi do sodelujočih finančnih posrednikov, kot so izgube zaradi jamstev, provizije za upravljanje za EIS, ki upravlja vire Unije, in vse druge upravičene stroške ali izdatke.

6. Prepoznavnost in ozaveščanje

EIS prispeva k promociji Jamstvene sheme pri evropskem bančnem sektorju. Poleg tega vsi sodelujoči finančni posredniki in EIS zagotovijo, da se podpori v okviru Jamstvene sheme nameni ustrezna raven prepoznavnosti in preglednosti, z zagotavljanjem informacij o finančnih priložnostih, usmerjenih v MSP ter mikro-, male in srednje organizacije.

EIS zato med drugim mreži centrov Ustvarjalne Evrope zagotavlja tudi informacije, potrebne za izvajanje njihovih nalog.

7. Vrste posojil

Jamstvena shema zajema zlasti naslednje vrste posojil:

(a) naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva;

(b) prenos podjetij;

(c) obratna sredstva (kot so začasno financiranje, financiranje za premostitev vrzeli, denarni tok, kreditne linije).









PRILOGA II

LOGOTIP PODPROGRAMA MEDIA

Logotip podprograma MEDIA je naslednji: