02020Q0224(01) — SL — 23.07.2020 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

POSLOVNIK EUROJUSTA













POGLAVJE I

Kolegij

Člen 1

Predsednik in podpredsednika Eurojusta

1. Predsednik opravlja svoje funkcije v imenu kolegija. Poleg funkcij, predvidenih v členu 11(2) uredbe o Eurojustu, opravlja še naslednje:

(a) podpisuje uradna sporočila kolegija, tudi o finančnih zadevah, v skladu s finančnimi pravili Eurojusta;

(b) določi kraj, dan in čas sej kolegija, pripravi začasni dnevni red, začne in zaključi seje, moderira razprave in nadzira izvajanje sklepov, ki jih sprejme kolegij, s strani upravnega direktorja;

(c) vabi posameznike, da se udeležijo sej kolegija;

(d) pripravi delo kolegija, kadar ta opravlja svoje operativne funkcije.

2. Podpredsednika opravljata funkcije iz člena 11(2) uredbe o Eurojustu in odstavka 1 tega člena, ki jima jih poveri predsednik. Nadomeščata predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti, v skladu s členom 11(3) uredbe o Eurojustu in členom 2(2) tega poslovnika.

Člen 2

Izvolitev predsednika Eurojusta

1. V skladu s členom 11(1) uredbe o Eurojustu kolegij izmed nacionalnih članov izvoli predsednika z dvotretjinsko večino glasov svojih članov.

2. Predsednik skliče volitve mesec dni pred iztekom svojega mandata. Če se mesto predsednika izprazni pred iztekom predpisanega mandata štirih let, podpredsednik s tedaj najdaljšo delovno dobo pri Eurojustu nemudoma skliče sejo kolegija za volitve predsednika, ki se izvedejo v roku enega meseca od dne izpraznitve mesta. V vmesnem obdobju predsednika nadomešča podpredsednik s tedaj najdaljšim stažem ali – v primeru enako dolge delovne dobe – najstarejši podpredsednik.

3. Predsednik ali podpredsednik ob sklicu seje za volitve predsednika uradno razglasi začetek obdobje za predložitev kandidatur. Nacionalni člani, ki želijo biti izvoljeni, vodji sekretariata uprave najmanj deset delovnih dni pred sejo, na kateri naj bi potekale volitve, in sicer do 12.00 po srednjeevropskem času, pisno predložijo svojo kandidaturo skupaj z motivacijskim pismom. Vodja sekretariata uprave po prejemu kandidature obvesti kolegij o imenu kandidata. Po izteku roka kolegiju posreduje motivacijska pisma. Kandidati predstavijo svoje kandidature na seji kolegija neposredno pred sejo, na kateri bodo potekale volitve.

4. Volitve se izvedejo pod vodstvom predsednika ali podpredsednika, če ne kandidirata na volitvah, ali nacionalnega člana s tedaj najdaljšo delovno dobo pri Eurojustu ali – v primeru enako dolge delovne dobe pri Eurojustu – najstarejšega med nacionalnimi člani, če ne kandidira na volitvah.

5. Volitev se udeležita upravni direktor in vodja sekretariata uprave. Kot opazovalca se jih lahko udeležita tudi predstavnika Evropskega parlamenta in Sveta.

6. Predsedujoči na začetku seje preveri sklepčnost. Če se nacionalni član ne more udeležiti volitev, lahko nekoga pooblasti ali ga nekdo zastopa v skladu s členom 6(3) in (4) tega poslovnika.

7. Volitve se izvedejo s tajnim glasovanjem. Upravni direktor h glasovanju pozove člane kolegija ali njihove predstavnike, enega za drugim po protokolarnem seznamu držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: protokolarni seznam EU). Predstavnik Evropske komisije glasuje zadnji. Ko glasujejo vsi člani kolegija ali njihovi predstavniki, uradnik za volitve odpre volilno skrinjico in prešteje glasovnice.

8. V prvem krogu se za izvoljenega šteje kandidat, ki dobi dvotretjinsko večino glasov članov kolegija. Če dvotretjinske večine ne doseže noben kandidat, se med kandidatoma, ki sta v prvem krogu prejela največ glasov, nemudoma izvede drugi krog. Če so trije ali več kandidatov prejeli enako največje število glasov, gredo vsi ti kandidati v drugi krog. Če so dva ali več kandidatov prejeli drugo največje število glasov, gredo v drugi krog vsi ti kandidati in kandidat, ki je prejel največje število glasov.

9. V drugem krogu se za izvoljenega šteje kandidat, ki dobi dvotretjinsko večino glasov članov kolegija. Če dvotretjinske večine ne doseže noben kandidat, se nemudoma izvede tretji krog, za katerega veljajo pravila iz odstavka 8 tega člena.

10. V tretjem krogu se za izvoljenega šteje kandidat, ki dobi dvotretjinsko večino glasov članov kolegija. Če dvotretjinske večine ne doseže noben kandidat, se nemudoma začne nov volilni postopek. Medtem nekdanji predsednik ali podpredsednik pod pogoji iz odstavka 2 tega člena še naprej opravlja funkcije predsednika do imenovanja naslednika.

11. Upravni direktor razglasi izide volitev. Izid postopka podpišejo predsedujoči, upravni direktor, vodja sekretariata uprave in opazovalci. V njem so navedeni število navzočih oziroma zastopanih članov kolegija, število glasovnic, število veljavnih, neveljavnih in praznih glasovnic, izidi glasovanja po krogu in po kandidatu po abecednem vrstnem redu njihovih priimkov ter končni izid.

12. Izidi volitev predsednika Eurojusta se sporočijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski komisiji in državam članicam.

▼M1

13. V skladu z zahtevami drugega odstavka člena 5(2) tega poslovnika se lahko seje kolegija za volitve predsednika organizirajo z uporabo tehničnih sredstev, tudi prek videokonference. Ta tehnična sredstva omogočajo anonimno elektronsko glasovanje članov kolegija, s čimer se zavaruje zaupnost, in preverjanje njihove udeležbe v tem postopku. Ostale določbe tega člena se smiselno uporabljajo za te seje.

▼B

Člen 3

Izvolitev podpredsednika Eurojusta

1. V skladu s členom 11(1) uredbe o Eurojustu kolegij izmed nacionalnih članov izvoli dva podpredsednika z dvotretjinsko večino glasov svojih članov.

2. Predsednik skliče volitve mesec dni pred iztekom mandata podpredsednika. Če se mesto podpredsednika izprazni pred iztekom predpisanega mandata štirih let, predsednik nemudoma skliče sejo kolegija za volitve podpredsednika, ki se izvedejo v roku enega meseca od dne izpraznitve mesta. V vmesnem obdobju podpredsednika nihče ne nadomešča.

3. ►M1 Postopek volitev predsednika iz člena 2(3) do (13) tega poslovnika se smiselno uporablja za volitve podpredsednikov brez poseganja v odstavek 4 tega člena. ◄

4. Če tudi v drugem krogu noben kandidat ne doseže dvotretjinske večine glasov članov kolegija, se nemudoma izvede tretji krog, v katerem je kandidat z največjim številom glasov izvoljen z navadno večino. Če je v tretjem krogu število glasov izenačeno, se za izvoljenega šteje kandidat s tedaj najdaljšo delovno dobo pri Eurojustu. V primeru prekinjene delovne dobe pri Eurojustu kolegij upošteva zgolj delovno dobo neposredno pred volitvami.

Člen 4

Razrešitev predsednika in podpredsednikov Eurojusta

1. V skladu s členom 11(6) uredbe o Eurojustu velja, da lahko kolegij predsednika ali podpredsednika, če ta ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih nalog, na predlog tretjine svojih članov razreši. Odločitev se sprejme s tajnim glasovanjem. Sprejme se z dvotretjinsko večino glasov članov kolegija, brez glasu zadevnega predsednika ali podpredsednika.

2. Zadevni predsednik ali podpredsednik prejme kopijo zahteve za razrešitev in nastopi pred kolegijem, preden ta odloči o razrešitvi.

3. Če se kolegij odloči za razrešitev predsednika ali podpredsednika, se nemudoma skličejo volitve v skladu s členom 2 ali 3 tega poslovnika.

4. O razrešitvi predsednika ali podpredsednika Eurojusta se obvestijo Evropski parlament, Svet, Evropska komisija in države članice.

Člen 5

Seje kolegija

1. V skladu s členom 13(2) uredbe o Eurojustu se kolegij sestane najmanj enkrat mesečno. Čas in kraj sej kolegija določi kolegij enkrat letno ob sprejetju koledarja sej. Kadar to zahtevajo okoliščine in če večina članov kolegija temu ne nasprotuje, lahko predsednik spremeni datum ali čas začetka sej in o tem uradno obvesti kolegij. Kolegij se sestane na dodatnih sejah na pobudo predsednika, na zahtevo Evropske komisije, da bi razpravljal o upravnih nalogah kolegija, ali na zahtevo najmanj tretjine svojih članov.

2. Seje kolegija potekajo na sedežu Eurojusta. Izjemoma se lahko kolegij na predlog predsednika odloči, da se sestane na drugem kraju, če je to ustrezno utemeljeno.

▼M1

V primeru izrednih dogodkov ali okoliščin, na katere člani kolegija ne morejo vplivati (višja sila), in kadar se kolegij ne more sestati v skladu z zahtevami iz tega odstavka poslovnika, se lahko kolegij v skladu s členom 7 tega poslovnika odloči, da seje organizira z uporabo tehničnih sredstev, tudi prek videokonference. Trajanje tega ukrepa se določi v sklepu kolegija. Ta se lahko podaljša, kolikor so izredni dogodki ali okoliščine (višja sila) še vedno prisotni. Take seje kolegija se lahko organizirajo pod pogojem, da razpoložljiva tehnična sredstva omogočajo identifikacijo članov kolegija in njihovo sodelovanje v razpravah, ki zagotavljajo kolegialnost v razpravah. Za te seje se smiselno uporabljajo določbe členov 5 in 6 tega poslovnika.

▼B

3. Ob odsotnosti predsednika in podpredsednikov sejam kolegija predseduje nacionalni član s tedaj najdaljšo delovno dobo pri Eurojustu.

4. Seje kolegija niso javne, razprave pa ostanejo zaupne. Kolegij se lahko odloči, da se sestane na seji, na kateri se lahko udeležba omeji.

5. Kar zadeva udeležbo nečlanov kolegija na njegovih sejah:

(a) se upravni direktor udeleži sej kolegija, sklicanih v zvezi z opravljanjem njegove upravljavske funkcije, predsednik pa ga lahko povabi tudi k udeležbi na sejah kolegija, na katerih se razpravlja o operativnih zadevah, pri čemer v nobenem primeru nima glasovalne pravice;

(b) lahko predsednik k udeležbi na sejah kolegija kot opazovalca povabi kogar koli, čigar mnenje bi lahko bilo zanimivo, zlasti tožilce za zvezo iz tretjih držav, napotene pri Eurojustu, ki pa nimajo glasovalne pravice;

(c) predsednik pregleda dnevni red sej kolegija, da bi opredelil vprašanja, ki so pomembna za izvajanje nalog Evropskega javnega tožilstva. Predstavnika Evropskega javnega tožilstva povabi k udeležbi na teh sejah brez glasovalne pravice. Priskrbi mu ustrezne dokumente k dnevnemu redu;

(d) lahko članom kolegija po potrebi izjemoma pomagajo svetovalci ali strokovnjaki. Član kolegija, ki zaprosi za pomoč svetovalcev ali strokovnjakov, predsedniku sporoči njihova imena najmanj deset delovnih dni pred sejo kolegija, pri čemer navede točko dnevnega reda, v zvezi s katero naj bi bili povabljeni. Predsednik pisno obvesti člane kolegija in se ob upoštevanju morebitnih ugovorov odloči, ali bo poslal vabilo.

6. Predsednik pripravi začasni dnevni red za vse seje kolegija. Začasni dnevni red vključuje točke, ki jih zahtevajo člani kolegija, in točke, ki se zdijo primerne predsedniku, izvršnemu odboru ali upravnemu direktorju.

7. Sekretariat uprave ga najmanj pet delovnih dni pred sejo skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje članom kolegija. Kadar se skliče dodatna seja, se lahko začasni dnevni red pošlje štiriindvajset ur pred sejo. Na začasni dnevni red se v odločanje vključi zgolj točke, za katere so bili predloženi ustrezni dokumenti. Predsednik lahko za razpravo o posameznih točkah dnevnega reda določi časovni okvir ter omeji število prispevkov in čas govora.

8. Kolegij na začetku vsake seje potrdi dnevni red. O nujnih zadevah in vprašanjih, ki niso na začasnem dnevnem redu, je mogoče razpravljati in odločati, če s tem soglašajo člani kolegija. Kolegij lahko odloča tudi o uporabi pisnih postopkov ali pripravljalnih postopkov posvetovanja v skladu s členoma 7 in 8 tega poslovnika.

9. V skladu s členom 11(2)(b) uredbe o Eurojustu predsednik kolegij obvešča o vseh zadevah, ki so v njegovem interesu. Informacije lahko članom kolegija pisno posreduje sekretariat uprave. Na zahtevo člana kolegija se točka z informacijami vključi na dnevni red kolegija v obravnavo.

10. Člani kolegija lahko upravnemu direktorju zastavijo vprašanja v splošnem interesu z njegovega področja pristojnosti. Upravni direktor bo na vprašanja odgovoril na prvi naslednji seji kolegija.

Člen 6

Sklepčnost in glasovanje

1. Za sklepčnost je potrebna navzočnost dveh tretjin članov kolegija. Če nekega nacionalnega člana ni, se ob ugotavljanju sklepčnosti upošteva navzočnost njegovega namestnika ali pomočnika, ki ima položaj iz člena 7(4) uredbe o Eurojustu.

2. Če sklepčnosti ni mogoče doseči, predsednik nadaljuje sejo, na kateri pa se ne zabeleži nobena formalna odločitev. Pomembne točke dnevnega reda se lahko obravnavajo na naslednji seji kolegija ali po pisnem postopku v skladu s členom 7 tega poslovnika.

3. Nacionalni član, ki se ne more udeležiti seje kolegija in ga ne zastopa namestnik ali pomočnik, ki ima položaj iz člena 7(4) uredbe o Eurojustu, lahko pooblasti drugega nacionalnega člana, da glasuje v njegovem imenu. Posamezni nacionalni član ima lahko le eno pooblastilo.

4. Nacionalni član, ki glasuje po pooblaščencu, sekretariat uprave pisno obvesti o njegovi identiteti, o točkah dnevnega reda, za katere je pooblastilo veljavno, in o morebitnih omejitvah pri glasovanju. Glasovanje po pooblaščencu velja le za sejo, za katero je bilo pooblastilo dano.

5. Kolegij lahko odloči o zadevi, ko predsednik meni, da se je o njej dovolj razpravljalo.

6. Če ni določeno drugače in če ni mogoče doseči soglasja, kolegij v skladu s členom 14(1) uredbe o Eurojustu odloča z večino glasov svojih članov.

7. Soglasje je doseženo, če noben član kolegija izrecno ne nasprotuje. Kolegij lahko glasuje šele, ko predsednik ugotovi, da soglasja ni. Večina glasov članov kolegija se ugotovi na podlagi sestave kolegija, kot je določeno v členu 10(1) uredbe o Eurojustu.

8. V skladu s členom 14(2) uredbe o Eurojustu ima vsak član kolegija en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima v skladu s pogoji iz člena 7(7) uredbe o Eurojustu glasovalno pravico njegov namestnik. V primeru odsotnosti namestnika ima v skladu s pogoji iz člena 7(7) uredbe o Eurojustu glasovalno pravico tudi pomočnik člana.

9. Če v tem poslovniku ni določeno drugače, se glasuje z dvigom rok, če se temu nasprotuje, pa poimensko. Kolegij lahko na predlog predsednika ali na zahtevo tretjine svojih članov odloči, da bo glasovanje tajno. Predsednik evidentira razdelitev oddanih glasov. Izraženo manjšinsko mnenje se vključi v zapisnik seje, če tako zahteva zadevni član kolegija.

Člen 7

Pisni postopek

1. V nujnih primerih, kadar odločitve ni mogoče odložiti in jo je treba sprejeti, preden je mogoče sklicati sejo kolegija, lahko predsednik zahteva pisni postopek. Pisni postopki se lahko uporabijo tudi za zadeve, ki jih je kolegij že obravnaval v skladu s členoma 5(8) in 6(2) tega poslovnika.

2. Predsednik da članom kolegija za odgovore na voljo najmanj tri delovne dni od dneva, ko je bil v elektronski obliki poslan osnutek odločitve. V izjemnih primerih se lahko odloči, da bo rok krajši.

3. Predlog odločitve, ki se sprejme po pisnem postopku, se ne spreminja in se odobri ali zavrne v celoti. Če v določenem roku ni prejet noben odgovor, se šteje, da se je zadevni član kolegija vzdržal glasovanja.

4. Odločitev je sprejeta, ko pisno odgovori najmanj dve tretjini članov kolegija in je dosežena potrebna glasovalna večina.

5. Če sklepčnost ali glasovalna večina ni dosežena, lahko predsednik znova začne pisni postopek ali zadevo predloži na naslednji seji kolegija.

6. Predsednik ugotovi, da je pisni postopek zaključen. Uradno obvestilo o tem se pošlje članom kolegija.

Člen 8

Pripravljalni postopek posvetovanja

1. Predsednik lahko, če meni, da je to za pripravo razprave v kolegiju primerno, začne pripravljalni postopek posvetovanja z uporabo elektronskih sredstev. Članom kolegija se priskrbijo potrebne informacije.

2. Če predsednik iz nujnih razlogov ne odloči drugače, pripravljalni postopki posvetovanja trajajo sedem delovnih dni. Po izteku roka pobudnik predloga za obravnavo v kolegiju izda revidirani dokument, v katerem so upoštevane pripombe članov kolegija.

Člen 9

Delovne skupine

1. Kolegij lahko ustanovi delovne skupine, ki mu nudijo nasvete in strokovno znanje.

2. Mandat in sestava teh delovnih skupin ter njihovo delovanje v praksi bodo določeni z izvedbenim sklepom kolegija.







POGLAVJE II

Izvršni Odbor

Člen 10

Sestava izvršnega odbora

1. V skladu s členom 16(4) uredbe o Eurojustu sta člana kolegija, ki nista predsednik ali podpredsednika, imenovana za člana izvršnega odbora za dve leti po načelu rotacije.

2. Vrstni red rotacije, po katerem sta člana pozvana, da postaneta člana izvršnega odbora, temelji na protokolarnem seznamu EU. Kolegij z žrebanjem določi državo članico, s katero se bo začel sistem rotacije v okviru navedenega seznama.

3. Predstavnik prve imenovane države članice in predstavnik tiste, ki je na protokolarnem seznamu EU navedena takoj za njo, bosta člana izvršnega odbora dve leti.

4. Ob koncu tega dvoletnega obdobja sta za člana izvršnega odbora za naslednje dvoletno obdobje imenovana nacionalna člana iz naslednjih dveh držav članic s protokolarnega seznama EU, razen če zadevni nacionalni član opravlja funkcijo predsednika ali podpredsednika; v tem primeru je imenovan nacionalni član naslednje države članice s protokolarnega seznama EU.

5. Če se mandat člana kolegija konča pred koncem dvoletnega obdobja v izvršnem odboru, je za člana izvršnega odbora za preostanek tega dvoletnega obdobja imenovan novoimenovani nacionalni član iz iste države članice. Če se mandat nacionalnega člana konča, nov nacionalni član pa še ni imenovan, je za člana izvršnega odbora za preostanek navedenega dvoletnega obdobja imenovan njegov namestnik.

6. Noben nacionalni član ne sme biti član izvršnega odbora v dveh zaporednih mandatih, razen v funkciji predsednika ali podpredsednika.

Člen 11

Delovanje izvršnega odbora

1. V skladu s členom 16(5) uredbe o Eurojustu izvršnemu odboru predseduje predsednik. Če je predsednik odsoten ali ni na voljo, izvršnemu odboru predseduje podpredsednik s tedaj najdaljšim stažem ali – v primeru enako dolge delovne dobe – najstarejši podpredsednik. Če je podpredsednik odsoten ali ni na voljo, izvršnemu odboru predseduje nacionalni član s tedaj najdaljšim stažem v tem odboru. Člani izvršnega odbora se sej načeloma udeležujejo osebno. Izjemoma se jih lahko udeležijo prek videokonference.

2. V skladu s členom 16(7) uredbe o Eurojustu se izvršni odbor sestane najmanj enkrat mesečno. Sestane se lahko tudi na pobudo predsedujočega oziroma na zahtevo Evropske komisije ali vsaj dveh drugih članov izvršnega odbora. Čas in kraj sej izvršnega odbora se določita enkrat letno ob sprejetju koledarja sej.

3. V skladu s členom 16(4) uredbe o Eurojustu se upravni direktor udeležuje sestankov izvršnega odbora, vendar nima glasovalne pravice. Predsednik lahko k udeležbi na sejah kot opazovalca povabi kogar koli, čigar mnenje bi lahko bilo zanimivo, ali druge člane uprave, ki pa nimajo glasovalne pravice.

4. Predsednik predstavniku Evropskega javnega tožilstva pošlje dnevni red sej izvršnega odbora in se z njim posvetuje o potrebi po udeležbi na teh sejah. V skladu s členom 16(8) uredbe o Eurojustu predsednik predstavnika Evropskega javnega tožilstva povabi k udeležbi brez glasovalne pravice na sejah izvršnega odbora, kadar se na njih obravnavajo vprašanja, ki so pomembna za delovanje Evropskega javnega tožilstva.

5. Izvršni odbor je sklepčen, če so navzoči, tudi prek videokonference, najmanj trije člani. V primeru nesklepčnosti predsednik sejo zaključi in v petih dneh skliče drugo sejo brez posebnih zahtev glede sklepčnosti.

6. Predsednik po posvetovanju s člani in upravnim direktorjem pripravi začasni dnevni red seje izvršnega odbora. Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje udeležencem najmanj pet delovnih dni pred sejo. Izvršni odbor sprejme dnevni red na začetku seje. O nujnih zadevah in vprašanjih, ki niso navedeni na začasnem dnevnem redu, je mogoče razpravljati in odločati, če s tem soglašajo člani izvršnega odbora.

7. V nujnih primerih, kadar odločitve ni mogoče odložiti in jo je treba sprejeti, preden je mogoče sklicati sejo izvršnega odbora, lahko predsednik zahteva pisni postopek. Predsednik da članom izvršnega odbora na voljo za odgovore vsaj tri delovne dni od dneva, ko je bil v elektronski obliki poslan osnutek odločitve. V izjemnih primerih se lahko odloči, da bo rok za take odgovore krajši. Odločitev se sprejme, če je večina članov izvršnega odbora pisno odgovorila.

8. V skladu s členom 16(5) uredbe o Eurojustu izvršni odbor sprejema odločitve z večino glasov svojih članov, ki glasujejo z dvigovanjem rok. Vsak član ima en glas. Pri neodločenem izidu glasovanja ima odločilni glas predsednik.

9. V skladu s členom 16(2) uredbe o Eurojustu se lahko izvršni odbor pri opravljanju svojih nalog posvetuje s kolegijem. Predsednik najmanj vsako četrtletje za kolegij pripravi poročila o dejavnostih in odločitvah izvršnega odbora.

10. Eurojust ne krije stroškov za udeležbo predstavnikov Evropske komisije in Evropskega javnega tožilstva na sejah izvršnega odbora.







POGLAVJE III

Druge določbe v zvezi s kolegijem in izvršnim odborom

Člen 12

Izjave o interesih, nasprotje interesov, dolžnost obveščanja in reševanje nesoglasij

1. Vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki, ki imajo položaj iz člena 7(4) in (7) uredbe o Eurojustu, ob nastopu funkcije izpolnijo izjavo o interesih v obliki, določeni v etičnem kodeksu, ki se sprejme z izvedbenim sklepom kolegija. Vse spremembe postavk iz teh izjav o interesih se izvedejo čim prej, najpozneje pa v enem mesecu po taki spremembi, s čimer se zagotovi, da so izjave še naprej točne. Osebni podatki v obrazcih za izjavo o interesih se obdelujejo v skladu z Uredbo 2018/1725 in določbami o varstvu podatkov iz uredbe o Eurojustu.

2. Brez poseganja v veljavno nacionalno pravo vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki takoj obvestijo predsednika o vsakršnem dejanskem ali domnevnem navzkrižju interesov pri izvajanju operativnih ali upravljavskih funkcij. Namestniki in pomočniki to storijo prek svojih nacionalnih članov. Poleg tega nacionalni člani v operativnih zadevah nemudoma – in še preden obvestijo predsednika – obvestijo preostale nacionalne člane, ki so ali bi lahko bili v zadevnem primeru prizadeti zaradi takega navzkrižja interesov.

3. Vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki se izogibajo vsem situacijam, ki bi lahko povzročile navzkrižje osebnih interesov ali ki bi jih lahko kot take dojemali. Ne sodelujejo pri obravnavi operativne zadeve, v kateri obstaja navzkrižje interesov ali se kot taka dojema. Ne ravnajo in se ne izražajo na način, s katerim bi negativno vplivali na to, kako javnost dojema njihovo nepristranskost.

4. Vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki obvestijo predsednika o vseh zadevah, ki bi lahko negativno vplivale na ugled ali interese Eurojusta. Namestniki in pomočniki to storijo prek svojih nacionalnih članov.

5. Predsednik v vseh primerih iz točk 1 do 4 tega člena razmisli o nadaljnjih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti v skladu z etičnim kodeksom iz točke 1 tega člena.

6. Če med dvema ali več člani kolegija pride do nesoglasja pri izvajanju njihovih nalog, lahko zadevna oseba ali osebe o tem obvestijo predsednika, ki lahko za preučitev tega vprašanja skliče sejo kolegija.

Člen 13

Sekretariat upravljanja

1. Kolegiju in izvršnemu odboru pomaga sekretariat uprave, ki deluje ob posvetovanju s predsednikom.

2. Sekretariat uprave se med drugim udeležuje sej kolegija in izvršnega odbora, piše in sestavlja zapisnike, pripravlja povzetke izidov teh sej ter vodi evidenco dejavnosti kolegija in izvršnega odbora.

Člen 14

Zapisnik sej kolegija in izvršnega odbora

1. Zapisniki sej kolegija in izvršnega odbora vsebujejo vsaj imena udeležencev, poročilo o razpravah in sprejete odločitve.

2. Predsednik pošlje osnutek zapisnika seje kolegija in izvršnega odbora v sprejetje članom kolegija oziroma izvršnega odbora. Potem ko je sprejet, ga podpišeta predsednik in vodja sekretariata uprave, nakar se priloži evidenci, ki jo vodi sekretariat uprave. Zapisniki sej izvršnega odbora se pošljejo v vednost kolegiju.

3. Sekretariat uprave pripravi povzetek izidov sej izvršnega odbora, ki ga odobri predsednik in ki se objavi v skladu s členom 74(4) uredbe o Eurojustu.







POGLAVJE IV

Upravni direktor

Člen 15

Upravni direktor

1. V skladu s členom 17(2) uredbe o Eurojustu kolegij imenuje upravnega direktorja s seznama kandidatov, ki jih predlaga izvršni odbor, na podlagi odprtega in preglednega izbirnega postopka.

2. Izvršni odbor kolegiju predlaga ustanovitev izbirne komisije za postopek imenovanja upravnega direktorja. Izbirno komisijo sestavljajo dva nacionalna člana in predstavnik Evropske komisije.

3. V izbirni komisiji lahko, če je to ustrezno in če tako odloči kolegij, sodeluje oseba z ustreznimi izkušnjami pri izbiri kandidatov za višja vodstvena mesta, ki pa nima glasovalne pravice.

4. Izvršni odbor kolegiju predlaga, kako naj bo objavljen razpis, in lahko določi število kandidatov, ki bodo na podlagi razpisa povabljeni na razgovor.

5. Izbirna komisija opravi razgovor s kandidati in izvršni odbor obvesti o rezultatih svojih posvetovanj. Izvršni odbor kolegiju predstavi seznam kandidatov in mu priporoči kandidata, ki naj bi bil izbran.

6. Če ni mogoče doseči soglasja, kolegij imenuje upravnega direktorja z večino svojih članov. Odločitev se sprejme s tajnim glasovanjem.

7. Izvršni odbor sprejme izvedbena pravila o postopkih izbire in imenovanja, podaljšanju pogodbe, prekinitvi pogodbe, poskusni dobi ter letni oceni uspešnosti upravnega direktorja.







POGLAVJE V

Končne določbe

Člen 16

Prehodna ureditev za izvolitev dveh nacionalnih članov za prvi dve leti po ustanovitvi izvršnega odbora

1. Kolegij za prvo dvoletno obdobje neposredno po ustanovitvi izvršnega odbora za člana izvršnega odbora takoj izvoli nacionalna člana, ki nista predsednik ali podpredsednika.

2. Za izvoljena se štejeta člana, ki sta dobila največ glasov. Če je število glasov med kandidati za drugo mesto izenačeno, se za izvoljenega šteje kandidat s tedaj najdaljšo delovno dobo pri Eurojustu. V primeru prekinjene delovne dobe pri Eurojustu kolegij upošteva zgolj delovno dobo neposredno pred temi volitvami.

3. Žrebanje iz člena 10(2) tega poslovnika se izvede takoj po izvolitvi obeh nacionalnih članov iz navedenega člena. Nacionalna člana, ki zastopata zadevni državi članici, nastopita funkciji članov izvršnega odbora ob koncu mandatov obeh izvoljenih nacionalnih članov, razen če sta bila medtem izvoljena za predsednika ali podpredsednika; v tem primeru sta imenovana nacionalna člana naslednje države članice s protokolarnega seznama EU.

Člen 17

Osebni podatki

Ta poslovnik se dopolni z ločenim poslovnikom o obdelavi in varstvu osebnih podatkov.

Člen 18

Sprememba tega poslovnika

1. Kolegij lahko ta poslovnik spremeni po istem postopku, kot velja za njegovo sprejetje, na predlog izvršnega odbora ali tretjine članov kolegija.

2. Za vsako spremembo tega poslovnika je potrebna dvotretjinska večina glasov članov kolegija. Če odločitve ni mogoče sprejeti z dvotretjinsko večino, se na naslednji seji kolegija sprejme z navadno večino.

Člen 19

Objava in začetek veljavnosti

Poslovnik Eurojusta začne veljati na dan sprejetja.

Poslovnik se objavi v Uradnem listu Evropske unije.