02013R1295 — SL — 01.01.2018 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) št. 1295/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 347 20.12.2013, str. 221)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 1295/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES

(Besedilo velja za EGP)







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Uvedba in trajanje

1. Ta uredba za podporo evropskim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem uvaja program Ustvarjalna Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program).

2. Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „kulturni in ustvarjalni sektorji“ pomeni vse sektorje, katerih dejavnosti temeljijo na kulturnih vrednotah in/ali umetniških in drugih ustvarjalnih izražanjih, ne glede na to, ali so te dejavnosti tržno ali netržno usmerjene, katera vrsta strukture jih izvaja in kako se ta struktura financira. Te dejavnosti vključujejo razvoj, ustvarjanje, produkcijo, razširjanje ter ohranjanje dobrin in storitev, ki vsebujejo kulturna, umetniška ali druga ustvarjalna izražanja, ter povezane dejavnosti, kot so izobraževanje ali upravljanje. Kulturni in ustvarjalni sektorji med drugim vključujejo arhitekturo, arhive, knjižnice in muzeje, umetniške veščine, avdiovizualno področje (vključno s filmom, televizijo, videoigrami in večpredstavnostnimi vsebinami), snovno in nesnovno kulturno dediščino, oblikovanje, festivale, glasbo, literaturo, uprizoritvene umetnosti, založništvo, radijske in vizualne umetnosti;

(2) „MSP“ pomeni mikro-, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES ( 1 );

(3) „sodelujoči finančni posredniki“ pomeni finančne posrednike v smislu drugega pododstavka člena 139(4) Finančne uredbe, ki so bili izbrani v okviru Jamstvene sheme, v skladu s Finančno uredbo in Prilogo I k tej uredbi, in ki zagotavljajo ali načrtujejo zagotavljanje:

(a) posojil MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (jamstva iz Evropskega investicijskega sklada (EIS)); ali

(b) posojilnih jamstev drugim finančnim posrednikom, ki zagotavljajo posojila MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (posredna osebna jamstva iz EIS).

(4) „ponudniki storitev krepitve zmogljivosti“ pomeni subjekte, ki lahko zagotavljajo strokovno znanje v skladu s Prilogo I, da bi omogočili sodelujočim finančnim posrednikom, da učinkovito ocenijo posebnosti in tveganja, povezana z MSP ter mikro-, malimi in srednjimi organizacijami v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih in z njihovimi projekti.

Člen 3

Splošna cilja

Splošna cilja Programa sta:

(a) varovati, razvijati in spodbujati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter spodbujati evropsko kulturno dediščino;

(b) okrepiti konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti avdiovizualnega sektorja, za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti.

Člen 4

Posebni cilji

Posebni cilji Programa so:

(a) podpirati zmogljivosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno in mednarodno delovanje;

(b) spodbujati nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del ter nadnacionalno mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev, zlasti umetnikov, pa tudi doseči nova in širša občinstva ter izboljšati dostop do kulturnih in ustvarjalnih del v Uniji in zunaj nje s posebnim poudarkom na otrocih, mladih, invalidih in premalo zastopanih skupinah;

(c) trajnostno okrepiti finančno zmogljivost MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, hkrati pa poskušati zagotoviti uravnoteženo geografsko pokritost in sektorsko zastopanost;

(d) s podporo nadnacionalnemu sodelovanju na področju politik spodbujati razvoj politik, inovacije, ustvarjalnost, razvoj občinstva ter nove poslovne modele in modele upravljanja.

Člen 5

Evropska dodana vrednost

1. Program s priznavanjem resnične in tržne vrednosti kulture podpira ukrepe in dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih. Program prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter njenih vodilnih pobud.

2. Evropska dodana vrednost se zagotovi z enim ali več od naslednjih:

(a) nadnacionalno naravo ukrepov in dejavnosti, ki dopolnjujejo regionalne, nacionalne in mednarodne programe ter druge programe in politike Unije, in vplivom takšnih ukrepov in dejavnosti na kulturne in ustvarjalne sektorje ter na državljane in njihovo znanje o drugih kulturah;

(b) razvojem in spodbujanjem nadnacionalnega sodelovanja med kulturnimi in ustvarjalnimi akterji, vključno z umetniki, avdiovizualnimi strokovnjaki, kulturnimi in ustvarjalnimi organizacijami in izvajalci v avdiovizualnem sektorju, ki bo osredotočeno na spodbujanje celovitejših, hitrejših, učinkovitejših in dolgoročnejših odgovorov na globalne izzive;

(c) ekonomijo obsega in kritično maso, ki ju spodbuja podpora Unije, kar ustvarja učinek finančnega vzvoda na dodatna sredstva;

(d) zagotovitvijo enakovrednejšega položaja v evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, tako da se upoštevajo države z nizko proizvodno zmogljivostjo in/ali države ali regije z geografsko in/ali jezikovno omejenim območjem.

Člen 6

Struktura Programa

Program sestavljajo:

(a) podprogram MEDIA;

(b) podprogram Kultura;

(c) medsektorski sklop.

Člen 7

Logotipi podprogramov

1. Komisija zagotovi prepoznavnost Programa z uporabo posebnega logotipa za vsakega od podprogramov.

2. Upravičenci podprograma MEDIA uporabljajo logotip iz Priloge Ia. Komisija podrobno določi, kako se ta logotip uporablja, in o tem obvesti upravičence.

3. Upravičenci podprograma Kultura uporabljajo logotip, ki ga določi Komisija. Komisija podrobno določi, kako se ta logotip uporablja, in o tem obvesti upravičence.

4. Pravico do uporabe logotipov podprogramov imajo tudi Komisija in centri Ustvarjalne Evrope iz člena 16.

Člen 8

Dostop do Programa

1. Program spodbuja kulturno raznolikost na mednarodni ravni v skladu z Unescovo Konvencijo iz leta 2005.

2. V Programu lahko sodelujejo države članice.

3. Brez poseganja v odstavek 4 lahko v Programu sodelujejo naslednje države, če prispevajo dodatna proračunska sredstva in če, za podprogram MEDIA, izpolnjujejo pogoje iz Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ):

(a) države pristopnice, države kandidatke in morebitne države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v okvirnih sporazumih, sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih;

(b) države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu s tem sporazumom;

(c) Švicarska konfederacija na podlagi dvostranskega sporazuma s to državo;

(d) države, ki jih zajema Evropska sosedska politika, v skladu s postopki, določenimi s temi državami glede na okvirne sporazume, ki določajo njihovo sodelovanje v programih Unije.

4. Države iz točk (a) in (d) odstavka 3 ne morejo sodelovati v Jamstveni shemi.

5. Program je odprt za dvostranske ali večstranske ukrepe sodelovanja, usmerjene na določene države ali regije, na podlagi dodatnih sredstev, ki jih zagotovijo te države ali regije, in posebne ureditve, o kateri se bodo te države ali regije še dogovorile.

6. Program dopušča sodelovanje in skupne ukrepe z državami, ki ne sodelujejo v Programu, in z mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, kot so Unesco, Svet Evrope, OECD ali Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, na podlagi skupnih prispevkov za uresničitev ciljev Programa.







POGLAVJE II

Podprogram MEDIA

Člen 9

Prednostne naloge podprograma MEDIA

1. Prednostne naloge za krepitev zmogljivosti evropskega avdiovizualnega sektorja za nadnacionalno delovanje so:

(a) strokovnjakom v avdiovizualnem sektorju olajšati pridobivanje in nadgrajevanje spretnosti in znanj ter razvoj mrež, vključno z uporabo digitalnih tehnologij, da se zagotovi prilagajanje razvoju trga, preizkušanje novih pristopov za razvoj občinstva in preizkušanje novih poslovnih modelov;

(b) povečati zmogljivost izvajalcev v avdiovizualnem sektorju za razvijanje evropskih avdiovizualnih del, ki bodo imela možnost kroženja po Uniji in zunaj nje, ter spodbujanje evropske in mednarodne koprodukcije, tudi z izdajatelji televizijskih programov;

(c) spodbujati izmenjave med podjetji z olajšanjem dostopa do trgov in poslovnih orodij, ki izvajalcem v avdiovizualnem sektorju omogočijo povečati prepoznavnost njihovih projektov na trgih Unije in mednarodnih trgih.

2. Prednostne naloge za spodbujanje nadnacionalnega kroženja so:

(a) podpirati kinematografsko distribucijo z nadnacionalnim trženjem, znamčenjem, distribucijo in razstavljanjem avdiovizualnih del;

(b) spodbujati nadnacionalno trženje, znamčenje in distribucijo avdiovizualnih del na vseh drugih nekinematografskih platformah;

(c) podpirati razvoj občinstva kot sredstva za spodbujanje zanimanja za evropska avdiovizualna dela in izboljšanje dostopa do njih, zlasti s promocijo, prireditvami, filmsko pismenostjo in festivali;

(d) spodbujati nove načine distribucije za vzpostavitev novih poslovnih modelov.

Člen 10

Podporni ukrepi podprograma MEDIA

Da bi se izvedle prednostne naloge iz člena 9, podprogram MEDIA podpira:

(a) razvoj obsežne palete ukrepov za usposabljanje, s katerimi se strokovnjake v avdiovizualnem sektorju spodbuja k pridobivanju in nadgrajevanju spretnosti in znanj, izmenjave znanj in pobude za mreženje, tudi z vključevanjem digitalnih tehnologij;

(b) razvoj evropskih avdiovizualnih del, zlasti filmov in televizijskih del, kot so igrani, dokumentarni ter otroški in animirani filmi, pa tudi interaktivnih del, kot so videoigre in večpredstavnostne vsebine, s povečanimi možnostmi za čezmejno kroženje;

(c) dejavnosti, namenjene podpori evropskih avdiovizualnih produkcijskih hiš, zlasti neodvisnih produkcijskih hiš, da bi se spodbujala evropska in mednarodna koprodukcija avdiovizualnih del, vključno s televizijskimi deli;

(d) dejavnosti, ki evropskim in mednarodnim koprodukcijskim partnerjem omogočajo srečanja in/ali zagotavljajo posredno podporo za avdiovizualna dela, ki nastanejo v koprodukciji z mednarodnimi skladi za koprodukcijo s sedežem v državi, ki sodeluje v Programu;

(e) lajšanje dostopa do strokovnih avdiovizualnih tržnih prireditev in trgov ter uporabe spletnih poslovnih orodij v Uniji in zunaj nje;

(f) vzpostavitev podpornih sistemov za distribucijo nenacionalnih evropskih filmov s kinematografsko distribucijo in na drugih platformah, pa tudi za mednarodne prodajne dejavnosti, zlasti podnaslavljanje, sinhronizacijo in zvočne opise avdiovizualnih del;

(g) pospeševanje kroženja evropskih filmov po vsem svetu in mednarodnih filmov na vseh distribucijskih platformah v Uniji prek projektov mednarodnega sodelovanja v avdiovizualnem sektorju;

(h) mrežo evropskih kinematografskih prikazovalcev, ki predvajajo precejšen del nenacionalnih evropskih filmov;

(i) pobude, ki predstavljajo in spodbujajo raznolikost evropskih avdiovizualnih del – tudi kratkih filmov – kot so festivali in drugi promocijski dogodki;

(j) dejavnosti, namenjene spodbujanju filmske pismenosti in nadgrajevanju znanja občinstev o evropskih avdiovizualnih delih, vključno z avdiovizualno in kinematografsko dediščino, ter njihovega zanimanja zanje, zlasti med mladim občinstvom;

(k) inovativne ukrepe za preizkušanje novih poslovnih modelov in orodij na področjih, za katera je verjetno, da bosta na njih vplivali uvedba in uporaba digitalnih tehnologij.

Člen 11

Evropski avdiovizualni observatorij

1. Unija je članica Observatorija za čas trajanja Programa.

2. Sodelovanje Unije v Observatoriju prispeva k uresničevanju prednostnih nalog podprograma MEDIA, in sicer:

(a) s spodbujanjem preglednosti in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev pri dostopanju do pravnih in finančnih/tržnih informacij ter s prispevanjem k primerljivosti pravnih in statističnih informacij;

(b) z zagotavljanjem podatkov in tržnih analiz, ki so koristni za opredelitev področij delovanja podprograma MEDIA in za ocenjevanje njihovega učinka na trg.

3. Komisija zastopa Unijo v odnosih z Observatorijem.







POGLAVJE III

Podprogram Kultura

Člen 12

Prednostne naloge podprograma Kultura

1. Prednostne naloge na področju krepitve zmogljivosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno delovanje so:

(a) podpirati ukrepe, ki kulturnim in ustvarjalnim akterjem zagotavljajo spretnosti, znanja in izkušnje, ki prispevajo h krepitvi kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno s prilagajanjem digitalnim tehnologijam, preizkušanjem inovativnih pristopov za razvoj občinstva ter preizkušanjem novih poslovnih modelov in modelov upravljanja;

(b) podpirati ukrepe, ki kulturnim in ustvarjalnim akterjem omogočajo sodelovanje na mednarodni ravni ter mednarodno uveljavljanje svojih poklicnih poti in dejavnosti v Uniji in zunaj nje, kadar je to mogoče, na podlagi dolgoročnih strategij;

(c) zagotavljati podporo za krepitev evropskih kulturnih in ustvarjalnih organizacij in mednarodnega mreženja, da se olajša dostop do poklicnih priložnosti.

2. Prednostne naloge na področju spodbujanja nadnacionalnega kroženja in mobilnosti so:

(a) podpirati mednarodne turneje, prireditve, razstave in festivale;

(b) podpirati kroženje evropske literature, da se zagotovi njena kar se da široka dostopnost;

(c) podpirati razvoj občinstva kot sredstva za spodbujanje zanimanja za evropska kulturna in ustvarjalna dela in snovno ter nesnovno kulturno dediščino ter izboljšanje dostopa do njih.

Člen 13

Podporni ukrepi podprograma Kultura

1. Da bi se izvedle prednostne naloge iz člena 12, podprogram Kultura podpira:

(a) nadnacionalne projekte sodelovanja, ki bodo povezali kulturne in ustvarjalne organizacije iz različnih držav, da bodo izvajale sektorske ali medsektorske dejavnosti;

(b) dejavnosti evropskih mrež kulturnih in ustvarjalnih organizacij iz različnih držav;

(c) dejavnosti organizacij, ki delujejo v Evropi, za spodbujanje razvoja uveljavljajočih se talentov in spodbujanje nadnacionalne mobilnosti kulturnih in ustvarjalnih akterjev ter kroženja del, z možnostjo širšega vpliva na kulturne in ustvarjalne sektorje in zagotavljanja trajnih učinkov;

(d) literarno prevajanje in njegova nadaljnja promocija;

(e) posebne ukrepe, zasnovane za večjo prepoznavnost bogastva in raznolikosti evropskih kultur in za spodbujanje medkulturnega dialoga in vzajemnega razumevanja, vključno s kulturnimi nagradami Unije, ukrepom Evropske prestolnice kulture in ukrepom Znak evropske dediščine;

▼M1

(f) stroške v zvezi z dejavnostmi Mladinskega orkestra Evropske unije, ki prispevajo k mobilnosti glasbenikov, kroženju evropskih del prek meja in razvoju mednarodne kariere mladih glasbenikov.

▼B

2. Ukrepi iz odstavka 1 podpirajo predvsem nepridobitne projekte.







POGLAVJE IV

Medsektorski sklop

Člen 14

Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje

1. Komisija vzpostavi Jamstveno shemo za kulturne in ustvarjalne sektorje.

Jamstvena shema deluje kot samostojni instrument in se vzpostavi ter upravlja v skladu z naslovom VIII Finančne uredbe.

2. Jamstvena shema ima naslednji prednostni nalogi:

(a) lajšati dostop do financ MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih;

(b) izboljšati sposobnost sodelujočih finančnih posrednikov za ocenjevanje tveganj, povezanih z MSP ter mikro-, malimi in srednjimi organizacijami v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter z njihovimi projekti, vključno s tehnično pomočjo, pridobivanjem znanja in ukrepi za mreženje.

Prednostne naloge se izvajajo v skladu s Prilogo I.

3. Komisija v skladu s členom 139(4) Finančne uredbe izvaja Jamstveno shemo s posrednim načinom upravljanja, tako da poveri naloge EIS, kot je navedeno v točki (iii) člena 58(1)(c) navedene uredbe, pod pogoji iz sporazuma med Komisijo in EIS.

Člen 15

Nadnacionalno sodelovanje na področju politik

1. Medsektorski sklop za spodbujanje nadnacionalnega sodelovanja na področju politik podpira:

(a) nadnacionalno izmenjavo izkušenj in znanja ter izkušenj v zvezi z novimi poslovnimi modeli in modeli upravljanja, dejavnosti vzajemnega učenja ter mreženje kulturnih in ustvarjalnih organizacij ter oblikovalcev politik pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, po potrebi s spodbujanjem digitalnega mreženja;

(b) zbiranje tržnih podatkov, študije, analize trga dela in potreb po spretnostih, analize evropskih in nacionalnih kulturnih politik in podporo statističnim raziskavam, ki temeljijo na posebnih instrumentih in merilih za vsak sektor, ter ocenjevanja, vključno z meritvami vseh vidikov učinka Programa;

(c) plačilo prispevka za članstvo Unije v Observatoriju, da se spodbuja zbiranje podatkov in analize v avdiovizualnem sektorju;

(d) preizkušanje novih in medsektorskih poslovnih pristopov k financiranju, distribuciji in denarnemu izražanju ustvarjanja;

(e) konference, seminarje in dialog o politikah, tudi na področju kulturne in medijske pismenosti, po potrebi s spodbujanjem digitalnega mreženja;

(f) centre Ustvarjalne Evrope iz člena 16 in izvajanje njihovih nalog;

▼M1

(g) mladinski orkester Evropske unije za stroške, ki niso podprti na podlagi točke (f) člena 13(1).

▼B

2. Komisija do 30. junija 2014 opravi študijo izvedljivosti, v kateri preuči možnost zbiranja in analiziranja podatkov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ki niso avdiovizualni sektor, rezultate te študije pa predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija lahko glede na rezultate študije poda ustrezen predlog za spremembo te uredbe.

Člen 16

Centri Ustvarjalne Evrope

1. Države, ki sodelujejo v Programu, v sodelovanju s Komisijo ustanovijo centre Ustvarjalne Evrope v skladu z nacionalnim pravom in prakso (v nadaljnjem besedilu: centri Ustvarjalne Evrope).

2. Komisija podpira mrežo centrov Ustvarjalne Evrope.

3. Centri Ustvarjalne Evrope izvajajo naslednje naloge, obenem pa upoštevajo posebne značilnosti vsakega sektorja:

(a) zagotavljanje informacij o programu in promocija Programa v njihovih državah;

(b) pomoč kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v zvezi s Programom in zagotavljanje osnovnih informacij o drugih ustreznih priložnostih za podporo, ki so na voljo v okviru politike Unije;

(c) spodbujanje čezmejnega sodelovanja v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih;

(d) podpora Komisiji z zagotavljanjem pomoči v zvezi s kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji v državah, ki sodelujejo v Programu, na primer z zagotavljanjem razpoložljivih podatkov o teh sektorjih;

(e) podpora Komisiji z zagotavljanjem primernega obveščanja o rezultatih in učinkih Programa ter njihovega razširjanja.

(f) zagotavljanje obveščanja o informacijah v zvezi z dodeljenim financiranjem Unije in rezultati, doseženimi za njihovo državo, ter njihovega razširjanja.

4. Komisija v sodelovanju z državami članicami z rednim in neodvisnim spremljanjem in ocenjevanjem zagotovi kakovost in rezultate storitev centrov Ustvarjalne Evrope.







POGLAVJE V

Rezultati uspešnosti in razširjanje

Člen 17

Skladnost in dopolnjevanje

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno skladnost in dopolnjevanje Programa z:

(a) zadevnimi politikami Unije, kot so tiste na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravja, notranjega trga, digitalne agende, mladine, državljanstva, zunanjih odnosov, trgovine, raziskav in inovacij, podjetništva, turizma, pravosodja, širitve in razvoja;

(b) drugimi zadevnimi viri financiranja Unije za politike na področju kulture in medijev, zlasti Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in programi za raziskave in inovacije ter finančnimi instrumenti, ki zadevajo pravosodje in državljanstvo, programi za zunanje sodelovanje in predpristopnimi instrumenti.

2. Ta uredba se uporablja in izvaja brez poseganja v mednarodne zaveze Unije.

Člen 18

Spremljanje in ocenjevanje

1. Komisija zagotovi redno spremljanje in zunanje ocenjevanje Programa na podlagi naslednjih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov uspešnosti:

(a) kazalniki za splošna cilja iz člena 4:

(i) raven in delež zaposlenosti v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, spremembe v zaposlenosti v teh sektorjih ter delež teh sektorjev v bruto domačem proizvodu;

(ii) število ljudi, ki dostopajo do evropskih kulturnih in ustvarjalnih del, kadar je mogoče, tudi do del iz držav, ki niso njihova država;

(b) kazalniki za posebni cilj iz točke (a) člena 5:

(i) obseg mednarodnih dejavnosti kulturnih in ustvarjalnih organizacij ter število sklenjenih nadnacionalnih partnerstev;

(ii) število učnih izkušenj in dejavnosti, ki jih podpira Program in ki so izboljšale kompetence in povečale zaposljivost kulturnih in ustvarjalnih akterjev, vključno s strokovnjaki v avdiovizualnem sektorju.

(c) kazalniki za posebni cilj iz točke (b) člena 5 v zvezi s podprogramom MEDIA:

(i) število gledalcev nenacionalnih evropskih filmov v kinematografih v Evropi in evropskih filmov v kinematografih po svetu (deset najpomembnejših neevropskih trgov);

(ii) odstotek evropskih avdiovizualnih del v kinematografih, na televiziji in na digitalnih platformah;

(iii) število ljudi v državah članicah, ki dostopajo do nenacionalnih evropskih avdiovizualnih del, in število ljudi v državah, ki sodelujejo v Programu, ki dostopajo do evropskih avdiovizualnih del;

(iv) število evropskih videoiger, proizvedenih v Uniji in v državah, ki sodelujejo v Programu;

(d) kazalniki za posebni cilj iz točke (b) člena 4 v zvezi s podprogramom Kultura:

(i) število ljudi, ki so jih neposredno in posredno dosegli projekti, ki jih podpira Program;

(ii) število projektov, namenjenih otrokom, mladim in premalo zastopanim skupinam, ter ocena, koliko ljudi so dosegli;

(e) kazalniki za posebni cilj iz točke (c) člena 4:

(i) obseg posojil, zajamčenih v okviru Jamstvene sheme, razvrščenih po državi izvora, velikosti in sektorjih MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij;

(ii) obseg posojil, ki jih dodelijo sodelujoči finančni posredniki, razvrščenih po državi izvora;

(iii) število in geografska razširjenost sodelujočih finančnih posrednikov;

(iv) število MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij, ki prejmejo pomoč iz Jamstvene sheme, razvrščenih po državi izvora, velikosti in sektorjih;

(v) povprečna stopnja neplačila posojil;

(vi) dosežen finančni učinek vzvoda zajamčenih posojil glede na okvirni finančni učinek vzvoda (1:5,7).

(f) kazalniki za posebni cilj iz točke (d) člena 4:

(i) število držav članic, ki uporabljajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju nacionalnih politik;

(ii) število novih pobud ter rezultati politik.

2. Rezultati spremljanja in ocenjevanja se upoštevajo pri izvajanju Programa.

3. Komisija poleg rednega spremljanja Programa pripravi vmesno poročilo o oceni, ki temelji na neodvisni zunanji oceni in ki:

(a) vključuje kvalitativne in kvantitativne elemente, da se ocenijo učinkovitost Programa pri uresničevanju njegovih ciljev, učinkovitost Programa in njegova evropska dodana vrednost;

(b) obravnavajo možnosti za poenostavitev Programa, njegovo notranjo in zunanjo skladnost, dolgoročno ustreznost vseh njegovih ciljev in prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

(c) upošteva rezultate ocenjevanja glede dolgoročnega učinka sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES.

4. Komisija vmesno poročilo o oceni iz odstavka 3 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži do 31. decembra 2017.

5. Komisija na podlagi končne zunanje in neodvisne ocene pripravi končno poročilo o oceni, v katerem na podlagi izbranih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov oceni dolgoročnejše učinke in trajnost Programa. Komisija glede posebnega cilja iz točke (c) člena 4 oceni tudi učinke Jamstvene sheme na dostop do bančnih posojil in s tem povezane stroške za MSP ter mikro-, male in srednje organizacije v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih.

6. Komisija končno poročilo o oceni iz odstavka 5 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži do 30. junija 2022.

Člen 19

Obveščanje in razširjanje

1. Komisija državam, ki sodelujejo v Programu, zagotovi informacije o projektih, ki so prejela sredstva Unije, tako da odločitve o izbiri posreduje v dveh tednih po sprejetju.

2. Upravičenci projektov, ki jih podpira Program, zagotovijo obveščanje o informacijah o prejetih sredstvih Unije in doseženih rezultatih ter njihovo razširjanje.

3. Komisija zagotovi razširjanje ustreznih informacij centrom Ustvarjalne Evrope.







POGLAVJE VI

Delegirani akti

Člen 20

Prenos pooblastila na Komisijo

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21, da se dopolnijo kvalitativni in kvantitativni kazalniki uspešnosti iz člena 18(1).

Člen 21

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 20 se prenese na Komisijo za čas trajanja Programa.

3. Pooblastilo iz člena 20 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.







POGLAVJE VII

Izvedbene določbe

Člen 22

Izvajanje Programa

1. Komisija izvaja Program v skladu s Finančno uredbo.

2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme letni delovni program v zvezi s podprogramoma in medsektorskim sklopom. Komisija v letnem delovnem programu zagotovi letno in dosledno izvajanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 3 in 4 ter prednostnih nalog iz členov 9 in 12 ter opredeli pričakovane rezultate, način izvajanja in skupni znesek finančnega načrta. Letni delovni program vsebuje tudi opis ukrepov, ki se financirajo, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, in okvirno časovnico izvajanja.

V zvezi z nepovratnimi sredstvi letni delovni program vključuje prednostne naloge, merila za ugotavljanje upravičenosti, merila za izbor in dodelitev sredstev ter najvišjo stopnjo sofinanciranja. Finančni prispevek Programa znaša največ 80 % stroškov podprtih dejavnosti.

Letni delovni program za Jamstveno shemo vključuje merila za ugotavljanje upravičenosti in merila za izbor finančnih posrednikov, merila za izključitev glede na vsebino projektov, predloženih sodelujočim finančnim posrednikom, letno dodelitev sredstev EIS ter merila za ugotavljanje upravičenosti ter merila za izbor in dodelitev sredstev za ponudnike storitev krepitve zmogljivosti.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(4).

3. Komisija sprejme splošne smernice za izvajanje Programa v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 23(3).

Člen 23

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor za Ustvarjalno Evropo). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Odbor za Ustvarjalno Evropo se lahko za obravnavo konkretnih vprašanj v zvezi s podprogramoma in medsektorskim sklopom sestane v posebnih sestavah.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 24

Finančne določbe

1. Finančna sredstva za izvajanje Programa v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 znašajo 1 462 724 000 EUR po trenutnih cenah.

Letna proračunska sredstva v mejah večletnega finančnega okvira odobrita Evropski parlament in Svet.

2. Finančna sredstva iz odstavka 1 se dodelijo, kakor sledi:

(a) najmanj 56 % za podprogram MEDIA;

(b) najmanj 31 % za podprogram Kultura;

(c) največ 13 % za medsektorski sklop, pri čemer se najmanj 4 % dodeli za ukrepe nadnacionalnega sodelovanja iz člena 15 in za centre Ustvarjalne Evrope.

3. Upravni stroški, povezani z izvajanjem Programa, so del dodelitev iz odstavka 2 in v celotnem znesku ne presegajo 7 % proračuna Programa, od česar se 5 % dodeli izvajanju podprograma MEDIA in 2 % izvajanju podprograma Kultura.

4. Finančna sredstva iz odstavka 1 lahko pokrivajo stroške, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, preverjanja, revizije in ocenjevanja, ki so neposredno potrebne za upravljanje Programa in uresničitev njegovih ciljev, predvsem stroške študij, sestankov strokovnjakov, ukrepov obveščanja in komunikacije, vključno z institucionalno komunikacijo o političnih prednostnih nalogah Unije, če se nanašajo na splošne cilje Programa, ter stroške, povezane z omrežji IT, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški tehnične in upravne pomoči, ki jih ima Komisija pri upravljanju Programa.

5. Finančna sredstva iz odstavka 1 lahko pokrivajo stroške tehnične in upravne pomoči, potrebne za zagotovitev prehoda med ukrepi, sprejetimi na podlagi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES ter te uredbe.

Po potrebi se lahko v proračun za obdobje po letu 2020 vnesejo odobrena proračunska sredstva za podobne stroške, da se omogoči upravljanje dejavnosti, ki do 31. decembra 2020 še niso končane.

▼C1

6. V skladu s členom 130(1) Finančne uredbe in v upravičenih primerih lahko Komisija šteje stroške, neposredno povezane z izvajanjem podprtih ukrepov in dejavnosti, kot upravičene za financiranje, četudi so upravičencu nastali pred vložitvijo vloge za pridobitev sredstev.

▼B

Člen 25

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim protipravnim dejavnostim z učinkovitim preverjanjem in inšpekcijami, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče se pooblastijo za opravljanje revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v okviru Programa.

3. Urad OLAF lahko opravi preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se financira v okviru Programa, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge protipravne dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.

4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščajo za opravljanje revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.







POGLAVJE VIII

Končne določbe

Člen 26

Razveljavitev in prehodne določbe

1. Sklepi št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014.

2. Dejavnosti, ki so se začele izvajati do 31. decembra 2013 na podlagi sklepov iz odstavka 1, se še naprej izvajajo v skladu s temi sklepi, dokler ne bodo zaključene.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

UREDITEV ZA IZVAJANJE JAMSTVENE SHEME ZA KULTURNE IN USTVARJALNE SEKTORJE

Finančna podpora, ki jo zagotavlja Jamstvena shema, se nameni MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, prilagojena pa je posebnim potrebam sektorjev in se kot taka tudi označuje.

1. Naloge

Jamstvena shema zagotavlja:

(a) jamstva sodelujočim finančnim posrednikom iz vseh držav, ki sodelujejo v Jamstveni shemi;

(b) sodelujočim finančnim posrednikom dodatno strokovno znanje, da ocenijo tveganja, povezana z MSP ter mikro-, malimi in srednje velikimi organizacijami, pa tudi z njihovimi kulturnimi in ustvarjalnimi projekti;

2. Izbira sodelujočih finančnih posrednikov

EIS izbere sodelujoče finančne posrednike, skladno z najboljšo prakso na trgu in s posebnim ciljem iz točke (c) člena 4. Merila za izbiro vključujejo predvsem:

(a) obseg financiranja dolga, ki je na voljo MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam;

(b) politiko upravljanja tveganja za posojilne dejavnosti, zlasti glede kulturnih in ustvarjalnih projektov;

(c) sposobnost razviti raznovrsten posojilni portfelj in MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v vseh regijah in sektorjih predlagati načrt trženja in promocije.

3. Trajanje Jamstvene sheme

Posamezna jamstva imajo lahko rok zapadlosti do 10 let.

V skladu s točko (i) člena 21(3) Finančne uredbe se vračila, ustvarjena z jamstvi, dodelijo Jamstveni shemi za obdobje, ki ne presega obdobja obveznosti, s pribitkom 10 let. Vračila, ki se v skladu z določbami ustreznih sporazumov o prenosu ustvarijo z dejavnostmi Produkcijskega jamstvenega sklada MEDIA, vzpostavljenega pred letom 2014, se dodelijo Jamstveni shemi v obdobju 2014-2020. Komisija države članice o takih dodelitvah obvešča preko Odbora za Ustvarjalno Evropo.

4. Krepitev zmogljivosti

Krepitev zmogljivosti v okviru Jamstvene sheme je zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj sodelujočim finančnim posrednikom, da bi izboljšali njihovo razumevanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev – glede nesnovne narave sredstev zavarovanja s premoženjem, velikosti trga, ki nima kritične mase, in prototipske narave izdelkov in storitev – in zagotovljanje dodatnega strokovnega znanja in izkušenj na področju razvoja portfeljev in ocenjevanja tveganj, povezanih s kulturnimi in ustvarjalnimi projekti, vsem sodelujočim finančnim posrednikom.

Sredstva, dodeljena za krepitev zmogljivosti, se omejijo na 10 % proračuna za Jamstveno shemo.

EIS izbere ponudnike storitev krepitve zmogljivosti v imenu Jamstvene sheme in pod nadzorom Komisije z javnim in odprtim postopkom oddaje javnega naročila, na podlagi meril, kot so izkušnje pri financiranju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, strokovno znanje, geografski doseg, sposobnost izvedbe in poznavanje trga.

5. Proračun

Proračunska dodelitev pokriva vse stroške Jamstvene sheme, vključno s plačilnimi obveznostmi do sodelujočih finančnih posrednikov, kot so izgube zaradi jamstev, provizije za upravljanje za EIS, ki upravlja vire Unije, in vse druge upravičene stroške ali izdatke.

6. Prepoznavnost in ozaveščanje

EIS prispeva k promociji Jamstvene sheme pri evropskem bančnem sektorju. Poleg tega vsi sodelujoči finančni posredniki in EIS zagotovijo, da se podpori v okviru Jamstvene sheme nameni ustrezna raven prepoznavnosti in preglednosti, z zagotavljanjem informacij o finančnih priložnostih, usmerjenih v MSP ter mikro-, male in srednje organizacije.

EIS zato med drugim mreži centrov Ustvarjalne Evrope zagotavlja tudi informacije, potrebne za izvajanje njihovih nalog.

7. Vrste posojil

Jamstvena shema zajema zlasti naslednje vrste posojil:

(a) naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva;

(b) prenos podjetij;

(c) obratna sredstva (kot so začasno financiranje, financiranje za premostitev vrzeli, denarni tok, kreditne linije).









PRILOGA II

LOGOTIP PODPROGRAMA MEDIA

Logotip podprograma MEDIA je naslednji: