2008R0040 — SL — 08.07.2008 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 40/2008

z dne 16. januarja 2008

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike ( 1 ) in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot ( 2 ) iz leta v leto in zlasti člena 2 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk ( 3 ) ter zlasti členov 6 in 8 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča ( 4 ) in zlasti člena 5 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ( 5 ) ter zlasti členov 4 in 8 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu ( 6 ) in zlasti člena 4 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu ( 7 ) ter zlasti členov 3 in 5 Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju ( 8 ) ter zlasti členov 6 in 9 Uredbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). (2) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba dodeliti državam članicam in tretjim državam v skladu z merili iz člena 20 navedene uredbe. (3) Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja TAC in kvot je treba določiti posebne pogoje za ribolovne dejavnosti. (4) Treba je določiti načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami. (5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti. (6) Ribolovne možnosti je treba uporabljati v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti, zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic ( 9 ), Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil ( 10 ), Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil ( 11 ), Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku ( 12 ), Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike ( 13 ), Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami ( 14 ), Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov ( 15 ), Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe ( 16 ), Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev ( 17 ), Uredbo Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti ( 18 ), Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil ( 19 ), Uredbo (ES) št. 423/2004 ( 20 ), Uredbo Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki ( 21 ), Uredbo (ES) št. 811/2004 ( 22 ), Uredbo Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika ( 23 ), Uredbo (ES) št. 2166/2005 ( 24 ), Uredbo (ES) št. 388/2006 ( 25 ), Uredbo Sveta (ES) št. 2015/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2007 in 2008 ( 26 ), Uredbo Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju ( 27 ), Uredbo (ES) št. 509/2007 ( 28 ), Uredbo Sveta (ES) št. 520/2007 z dne 7. maja 2007 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst ( 29 ), Uredbo (ES) št. 676/2007 ( 30 ), ter Uredbo Sveta 1386/2007 z dne 22. oktobra 2007 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo v urejevalnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika ( 31 ). (7) Treba je pojasniti, da se v primeru prodaje morskih organizmov, ulovljenih med ribolovnimi dejavnostmi, ki so se izvajale zgolj za namen znanstvenih raziskav, uporabljajo določbe te uredbe tudi za take ribolovne dejavnosti. V skladu z mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je treba še naprej uporabljati sistem za upravljanje omejitev ulova sardona v coni ICES VIII. Komisija določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008, in razprav v okviru večletnega načrta za sardona. (8) Ob upoštevanju nasveta ICES je treba ohraniti in popraviti sistem za upravljanje ribolovnega napora za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone IIa. (9) Kot prehoden ukrep je treba v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES dodatno zmanjšati ribolovni napor za določene globokomorske vrste. (10) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi pogoje glede omejitev ulova in/ali omejitev ribolovnega napora. Znanstveno mnenje kaže, da ulovi, ki znatno presegajo TAC, posegajo v trajnost ribolovnih dejavnosti. Zato je primerno uvesti povezane pogoje, ki bodo omogočili boljše izvajanje dogovorjenih ribolovnih možnosti. (11) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na letnem zasedanju 2007 sprejela številne tehnične in nadzorne ukrepe. Te ukrepe je treba izvajati. (12) Konvencija o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) je na XXV. letnem zasedanju leta 2007 sprejela ustrezne omejitve ulova za staleže, ki jih na vzpostavljenih ribolovnih območjih da na voljo katera koli članica CCAMLR. Poleg tega je CCAMLR odobrila sodelovanje plovil Skupnosti pri raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3(a) in 58.4.3(b) ter določila, da za ustrezne ribolovne aktivnosti veljajo omejitve ulova in prilova ter nekateri posebni tehnični ukrepi. Te omejitve in tehnične ukrepe je prav tako treba uporabljati. (13) Zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti, ki jih je Skupnost prevzela kot pogodbenica CCAMLR, vključno z obvezno uporabo ukrepov, ki jih sprejme Komisija CCAMLR, je treba uporabljati celotne dovoljene ulove, ki jih je Komisija sprejela za sezono 2007–2008, in ustrezne sezonske roke. (14) V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 ( 32 ) je treba navesti staleže, za katere veljajo posamezni ukrepi, določeni v Uredbi. (15) Skupnost je v skladu s postopkom, predvidenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško ( 33 ), Ferskimi otoki ( 34 ) in Grenlandijo ( 35 ). (16) Skupnost je pogodbenica več regionalnih ribiških organizacij. Te ribiške organizacije so priporočile določitev omejitev ulova in/ali omejitev napora ter druge predpise za ohranjanje nekaterih vrst. Skupnost torej mora izvajati navedena priporočila. (17) Razprave o alternativnem sistemu za upravljanje napora, temelječem na zgornjih mejah za kilovatne dni v letu 2008, ki so potekale v letu 2007, so pokazale, da bodo potrebni daljši časovni okviri za prilagoditev nacionalnih upravnih postopkov zahtevam takšnega sistema za upravljanje napora. Sedanji sistem za upravljanje napora, ki temelji na številu dni na morju, se bo še naprej uporabljal v letu 2008, v istem letu pa naj bi se nadaljevale razprave o upravljanju napora, ki bi temeljilo na kilovatnih dnevih, da bi se tak sistem začel uporabljati leta 2009. (18) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za trsko, kot so določene v Uredbi (ES) št. 423/2004, se ohranijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 8(3) navedene uredbe. (19) Ohraniti je treba nekatere začasne določbe o uporabi podatkov sistema za spremljanje plovil (VMS), da se zagotovi večja učinkovitost pri spremljanju, nadzoru in obvladovanju upravljanja napora. (20) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 509/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 5(2) navedene uredbe. (21) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morsko ploščo in morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 676/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 9(2) navedene uredbe. (22) Za staleže trske v Severnem morju, Skagerraku in zahodnem Rokavskem prelivu, v Irskem morju in na zahodu Škotske ter za staleže osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa je treba prilagoditi ravni dopustnega napora v okviru programa upravljanja. (23) Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, je treba v letu 2008 treba izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov. (24) Po znanstvenem mnenju ICES so poleg omejitev ulova potrebni ukrepi, da se zaščitijo koncentracije drstenja modrega lenga v conah ICES VI in VII. (25) Znanstvene preiskave so pokazale, da ribolovne prakse pri ribolovu z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v conah ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X in XII predstavljajo resno tveganje za globokomorske vrste. Vendar bi bilo treba pod določenimi pogoji izvajati prehodne ukrepe, ki omogočajo takšen ribolov, dokler se ne sprejmejo trajnejši ukrepi. (26) V skladu s Potrjenim zapisnikom o sklepih med Evropsko skupnostjo in Norveško z dne 26. novembra 2007 bi bilo treba v začetku leta 2008 testirati tehnične ukrepe za povečanje selektivnosti vlečnih orodij z namenom zmanjšanja zavržkov mola v Severnem morju. (27) Zaradi zagotovitve trajnostnega izkoriščanja staležev osliča in škampa ter zaradi zmanjšanja zavržkov bi morala biti dovoljena uporaba najnovejših dosežkov na področju selektivnih ribolovnih orodij v conah ICES VIIIa, VIIIb in VIIId. (28) Uporaba orodij, ki ne lovijo norveškega škampa, bi morala biti dovoljena v določenih območjih, namenjenim zaščiti vrst, na katerih je ribolov prepovedan. (29) Po mnenju STECF ni nujno, da prepoved ribolova na nekaterih drstitvenih območjih sleda zagotavljajo trajnostno izkoriščanje te vrste v coni ICES VIa. (30) Treba je ohraniti nadzor iztovarjanj in pretovarjanj zamrznjenih rib ribiških plovil tretjih držav v pristaniščih Skupnosti v skladu s priporočili Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC). Novembra 2007 je NEAFC priporočila, da se več plovil ponovno uvrsti na seznam plovil, za katera je bilo potrjeno, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. V pravnem redu Skupnosti bi bilo treba zagotoviti izvajanje priporočil. (31) Da bi pripomogli k ohranjanju hobotnice in zaščitili zlasti nedorasle organizme, je treba v letu 2008 ohraniti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali v pristojnosti tretjih držav in na območju CECAF, dokler se ne sprejme uredba, ki bo spremenila Uredbo (ES) št. 850/98. (32) Glede na mnenje STECF se v letu 2008 pod določenimi pogoji dovoli ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo in z uporabo električnega toka v conah ICES IVc in IVb južno. (33) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) na letnem zasedanju leta 2007 ni uspela sprejeti omejitev ulova za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna in, čeprav Skupnost ni članica IATTC, je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev trajnostnega upravljanja virov v pristojnosti te organizacije. (34) Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na tretjem letnem zasedanju sprejela omejitve napora za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna, črtastega tuna, mečarico in južnopacifiškega belega tuna ter tehnične ukrepe glede obravnave prilova. Skupnost je članica WCPFC od januarja 2005. Navedene ukrepe je zato treba prenesti v pravo Skupnosti in zagotoviti trajnostno upravljanje virov, ki so v pristojnosti te organizacije. (35) GFMC je na letnih zasedanjih leta 2006 in 2007 sprejel številna priporočila glede tehničnih ukrepov za nekatere vrste ribolova v Sredozemskem morju. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib, je treba te ukrepe v letu 2008 izvajati do sprejetja uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1967/2006. (36) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na letnem zasedanju leta 2007 sprejela omejitve ulova za staleže rib na območju Konvencije SEAFO ter določila pogoje v zvezi s ponovnim opravljanjem ribolovnih aktivnosti na zdaj zaprtih ribolovnih območjih in podrobne zahteve glede inšpekcijskih pregledov pomorskih inšpekcij. Te ukrepe je treba prenesti v pravo Skupnosti. (37) Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na letnih zasedanjih leta 2006 in 2007 sprejela številne upravljalne in nadzorne ukrepe. Te ukrepe je treba prenesti v pravo Skupnosti. (38) Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev nove regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe za ureditev pelagičnih ribolovnih aktivnosti in pridnenega ribolova v južnem Tihem oceanu. Te ukrepe je treba prenesti v pravo Skupnosti. (39) Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) je na svojem letnem zasedanju leta 2007 sprejela kvote in prilagojene kvote, ki odražajo premalo in preveč izkoriščene ribolovne možnosti pogodbenic ICCAT. ICCAT je sprejela tudi tehnični ohranjevalni ukrep za sredozemsko mečarico za leto 2008. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib, je treba ta ukrep izvajati. (40) Za zagotovitev pravilnega evidentiranja ulovov sinjega mola, ki so jih v vodah Skupnosti opravile tretje države, bi bilo treba ohraniti okrepljene določbe o nadzoru v zvezi s takšnimi plovili. (41) Da se ribičem Skupnosti zagotovi možnost preživljanja in da bi se izognili ogrožanju virov ter kakršnim koli možnim težavam zaradi izteka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova ( 36 ), je nujno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2008 in da se januarja 2008 ohrani v veljavi nekaj predpisov navedene uredbe. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz člena 3 poglavja I Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2008 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib ter s tem povezane pogoje, pod katerimi se lahko te ribolovne možnosti uporabljajo.

Določa pa tudi nekatere omejitve napora in s tem povezane pogoje za januar 2009 ter ribolovne možnosti in posebne pogoje za nekatere antarktične staleže za obdobja, določena v Prilogi IE.

Člen 2

Področje uporabe

1. Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:

(a) ribiška plovila Skupnosti („plovila Skupnosti“); in

(b) ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana („ribiška plovila tretjih držav“) v vodah Skupnosti („vode ES“).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se določbe te uredbe, razen točk 4.2 Priloge III ter opombe 1 Priloge IX, ne uporabljajo za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo zgolj za namen znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod nadzorom države članice, pod zastavo katere plovilo pluje, in o katerih so vnaprej obveščeni Komisija in države članice, v vodah katerih se raziskave izvajajo. Države članice, ki opravljajo ribolovne dejavnosti za namen znanstvenih raziskav, obvestijo Komisijo, države članice, v vodah katerih izvajajo raziskave, ICES ter STECF o vseh ulovih, ki izvirajo iz takih ribolovnih dejavnosti.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

(b) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Skupnosti, državam članicam ali tretjim državam;

(c) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali pristojnosti katere koli države.

Člen 4

Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodnega sveta za raziskovanje morja), kot so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

(b) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(c) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(d) „Cadiški zaliv“ pomeni območje v coni ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7°23′48"W;

(e) cona GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju ( 37 );

(f) cone CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), kot so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95 z dne 23. oktobra 1995 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven Severnega Atlantika ( 38 );

(g) „območje Konvencije NEAFC“ pomeni vode, kot so opredeljene v členu 1 Konvencije, priložene Sklepu Sveta 81/608/EGS z dne 13. julija 1981 o sklenitvi Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika ( 39 );

(h) „upravno območje NEAFC“ pomeni vode območja Konvencije NEAFC, ki ležijo zunaj voda v pristojnosti pogodbenic NEAFC;

(i) cone NAFO (Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika), kot so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2018/93 z dne 30. junija 1993 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku ( 40 );

(j) „upravno območje NAFO“ pomeni del območja Konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), ki ne spada pod suverenost ali v pristojnost obalnih držav;

(k) cone SEAFO (Organizacije za ribištvo jugovzhodnega Atlantika), kot so opredeljene v Sklepu Sveta 2002/738/ES z dne 22. julija 2002 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku s strani Evropske skupnosti ( 41 );

(l) cona ICCAT (Mednarodne komisije za ohranjanje atlantskega tuna), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kot je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu ( 42 );

(m) cone CCAMLR (Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki), kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 601/2004;

(n) cona IATTC (Medameriške komisije za tropske tune), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 2006/539/ES z dne 22. maja 2006 o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko ( 43 );

(o) cona IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 95/399/ES z dne 18. septembra 1995 o pristopu Skupnosti k Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tune v Indijskem oceanu ( 44 );

(p) območje regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPFO) je območje na odprtem morju južno od ekvatorja, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kot je opredeljeno v Sklepu Sveta 2006/496/ES z dne 6. julija 2006 o podpisu Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu v imenu Evropske skupnosti ( 45 ), in zahodno od območij v ribolovni pristojnosti držav Južne Amerike;

(q) cona WCPFC (Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 2005/75/ES z dne 26. aprila 2004 o pristopu Skupnosti h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana ( 46 ).







POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI IN S TEM POVEZANI POGOJI ZA PLOVILA SKUPNOSTI

Člen 5

Omejitve ulova in dodelitve

1. Omejitve ulova za plovila Skupnosti v vodah Skupnosti ali v nekaterih vodah zunaj Skupnosti in dodelitev teh omejitev ulova državam članicam ter dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I.

2. Plovila Skupnosti imajo dovoljenje za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo v ribolovno pristojnost Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 11, 20 in 21.

3. Komisija določi omejitve ulova za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točke 6 Priloge IID.

4. Komisija določi omejitve ulova za kapelana v grenlandskih vodah con ICES V in XIV, ki so na voljo Skupnosti, v višini 7,7 % deleža TAC za kapelana, takoj ko je TAC določen.

5. Omejitve ulova za stalež norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV ter za stalež papaline v vodah ES con ICES IIa in IV lahko Komisija ponovno preuči v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe št. 2371/2002 in ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008.

6. Komisija lahko določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ter ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008.

7. Zaradi revizije staleža norveškega moliča v skladu z odstavkom 5 lahko omejitve ulova za staleže mola v coni ICES IIIa, coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa ter za staleže vahnje v coni ICES IIIa, vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId, coni ICES IV in vodah ES con ICES IIa revidira Komisija v skladu postopkom iz člena 30(2) Uredbe št. 2371/2002, da bi tako upoštevali industrijski prilov norveškega moliča.

Člen 6

Prepovedane vrste

Za plovila Skupnosti se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, in sicer v vseh vodah Skupnosti in vodah zunaj Skupnosti:

— morski pes orjak (Cetorhinus maximus),

— beli morski volk (Carcharodon carcharias).

Člen 7

Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve v skladu s členi 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

(c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2. Za namen zadržanja kvot, ki se prenesejo v leto 2009, se z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja člen 4(2) navedene uredbe za vse staleže, za katere velja analitski TAC.

Člen 8

Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji za upravljanje staležev

1. Od 1. februarja 2008 do 31. januarja 2009 se omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v:

(a) Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku in conah ICES IV, VIa, VIIa, VIId ter vodah ES cone ICES IIa;

(b) v Prilogi IIB, uporabljajo za upravljanje staležev osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva;

(c) v Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v coni ICES VIIe;

(d) v Prilogi IID, uporabljajo za upravljanje staleža prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Od 1. januarja 2008 do 31. januarja 2008 se za staleže, navedene v odstavku 1 še naprej uporabljajo ribolovni napor in z njim povezani pogoji, določeni v prilogah IIA, IIB, IIC in IID k Uredbi (ES) št. 41/2006.

3. Komisija za leto 2008 določi ribolovni napor za ribolov prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točk 4 in 5 Priloge IID.

4. Države članice zagotovijo, da ribolovni napori plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov, merjeni v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2008 ne bodo presegali 75 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov in/ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 2347/2002. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, kjer se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.

Člen 9

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

(b) je ulov sestavljen iz dela deleža Skupnosti, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami in ni bil izčrpan.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko naslednje ribe obdržijo na krovu in iztovorijo, tudi če država članica nima kvot ali so kvote ali deleži izčrpani:

(a) vrste, ki niso sled ali skuša, kadar (i) so ulovljene pomešano z drugimi vrstami z mrežo z očesom, ki je manjše od 32 mm, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 850/98; in (ii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju; ali

(b) skuša, kadar (i) je ulovljena pomešano s šurom ali sardelo; (ii) ne presega 10 % skupne mase skuše, šura in sardele na krovu in (iii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju.

3. Vsa iztovarjanja se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni dodeljen državam članicam s kvotami, v delež Skupnosti, razen ulovov na podlagi določb odstavka 2.

4. Odstotek prilova in njegova namenska uporaba se določita v skladu s členoma 4 in 11 Uredbe (ES) št. 850/98.

Člen 10

Nerazvrščeno iztovarjanje v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa

1. Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1434/98 se ne uporablja za sleda, ulovljenega v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Kadar so omejitve ulova države članice za sleda v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa izčrpane, plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, so registrirana v Skupnosti in se ukvarjajo z ribolovom, za katerega se uporabljajo ustrezne omejitve ulova, ne smejo iztovarjati ulova, ki ni razvrščen in vsebuje sleda.

3. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nerazvrščenega iztovarjanja po posameznih vrstah, ulovljenih v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

4. Nerazvrščen ulov v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa se iztovarja samo v pristaniščih in na mestih iztovarjanja, ki imajo program razvrščanja iz odstavka 1.

Člen 11

Omejitve dostopa

Plovila Skupnosti ne lovijo v Skagerraku znotraj 12 morskih milj od norveških temeljnih črt. Vendar je dovoljeno, da plovila, ki plujejo pod dansko ali švedsko zastavo, lovijo do štiri morske milje od norveških temeljnih črt.

Člen 12

Določitev velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež

Velikost mrežnega očesa in debelina vrvice ribiških mrež iz te uredbe se določita v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 129/2003 z dne 24. januarja 2003 o podrobnih pravilih za določanje velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež ( 47 ), ko ribiška plovila Skupnosti pregledajo inšpektorji Skupnosti, inšpektorji Komisije in nacionalni inšpektorji.

Člen 13

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila Skupnosti so določeni v Prilogi III.







POGLAVJE III

OMEJITVE ULOVA IN S TEM POVEZANI POGOJI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV

Člen 14

Dovoljenje

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele ali Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Skupnosti v okviru omejitev ulova iz Priloge I in ob upoštevanju pogojev iz členov 15 do 18 ter členov 22 do 28.

Člen 15

Prepovedane vrste

Za ribiška plovila tretjih držav se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje v vseh vodah Skupnosti:

— morski pes orjak (Cetorhinus maximus),

— beli morski volk (Carcharodon carcharias).

Člen 16

Geografske omejitve

1. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt držav članic proti odprtemu morju v coni ICES IV, Kattegatu in Atlantskem oceanu severno 43°00′N, razen območja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

2. Ribolov v Skagerraku z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške, se dovoli štiri morske milje od temeljnih črt Danske in Švedske proti odprtemu morju.

3. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Venezuele, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt Francoske Gvajane proti odprtemu morju.

Člen 17

Tranzit skozi vode Skupnosti

Ribiška plovila tretjih držav, ki prečkajo vode Skupnosti, v skladu z naslednjima pogojema pospravijo svoje mreže tako, da jih ne morejo takoj uporabiti:

(a) mreže, obtežilniki in podobno orodje morajo biti ločeni od širilk in vrvi za vlečenje;

(b) mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 18

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov ribiških plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

Člen 19

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila tretjih držav so določeni v Prilogi III.







POGLAVJE IV

DOLOČBE O IZDAJI DOVOLJENJ ZA PLOVILA SKUPNOSTI

Člen 20

Dovoljenja in s tem povezani pogoji

1. Ne glede na splošne predpise o ribolovnih dovoljenjih in posebnih ribolovnih kartah iz Uredbe (ES) št. 1627/94 imajo plovila Skupnosti za ribolov v vodah tretje države dovoljenje, ki ga izdajo organi te tretje države.

2. Vendar se odstavek 1 ne uporablja za naslednja plovila Skupnosti, kadar lovijo v norveških vodah v Severnem morju:

(a) plovila s tonažo 200 BT ali manj; ali

(b) plovila, ki lovijo vrste, ki niso skuša, za prehrano ljudi; ali

(c) plovila, ki plujejo pod zastavo Švedske, v skladu z ustaljeno prakso.

3. Največje število dovoljenj in s tem povezani pogoji se določijo v skladu z delom I Priloge IV. V vlogah za dovoljenja se navedejo vrste ribolova ter imena in značilnosti plovil Skupnosti, za katere naj se dovoljenja izdajo, organi držav članic pa jih naslovijo na Komisijo. Komisija predloži te vloge organom zadevne tretje države.

4. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) na ribolovnih območjih iz dela I Priloge IV, prenos vključuje potreben prenos dovoljenj in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za posamezno ribolovno območje, določeno v delu I Priloge IV.

5. Plovila Skupnosti ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki veljajo za cono, v kateri lovijo.

Člen 21

Ferski otoki

Plovila Skupnosti z dovoljenjem za izvajanje usmerjenega ribolova ene vrste v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjen ribolov drugih vrst, če o tem predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.







POGLAVJE V

DOLOČBE O IZDAJI DOVOLJENJ ZA RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV

Člen 22

Obveznost dovoljenja in posebne ribolovne karte

1. Ne glede na člen 28b Uredbe (EGS) št. 2847/93 so ribiška plovila z manj kot 200 BT, ki plujejo pod zastavo Norveške, oproščena obveznosti, da imajo dovoljenje in posebno ribolovno karto.

2. Dovoljenje in posebna ribolovna karta se hranita na krovu. Vendar pa so ribiška plovila, registrirana na Ferskih otokih ali Norveškem, oproščena te obveznosti.

3. Ribiška plovila iz tretjih držav, ki imajo na dan 31. decembra 2007 dovoljenje za ribolov, lahko od 1. januarja 2008 nadaljujejo z ribolovom, dokler se Komisiji ne predloži seznam ribiških plovil, ki imajo dovoljenja za ribolov, in ga Komisija ne odobri.

Člen 23

Vloga za dovoljenje in za posebno ribolovno karto

Vlogi za dovoljenje in za posebno ribolovno karto organa tretje države Komisiji so priloženi naslednji podatki:

(a) ime plovila;

(b) registrska številka;

(c) zunanje identifikacijske črke in številke;

(d) pristanišče registracije;

(e) ime in naslov lastnika ali zakupnika;

(f) bruto tonaža in skupna dolžina;

(g) moč motorja;

(h) klicni znak in radijska frekvenca;

(i) nameravani način ribolova;

(j) nameravano območje ribolova;

(k) vrste, ki jih plovilo namerava loviti;

(l) obdobje, za katero se zahteva dovoljenje.

Člen 24

Število dovoljenj

Število dovoljenj in s tem povezani posebni pogoji so določeni v delu II Priloge IV.

Člen 25

Razveljavitev in preklic

1. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se lahko razveljavijo z namenom izdaje novih dovoljenj in posebnih ribolovnih kart. Te razveljavitve začnejo učinkovati na dan pred datumom, ko Komisija izda nova dovoljenja in posebne ribolovne karte. Nova dovoljenja in posebne ribolovne karte začnejo učinkovati z dnem izdaje.

2. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se v celoti ali delno odvzamejo pred datumom izteka veljavnosti, če je kvota za zadevni stalež, določena v Prilogi I, izčrpana.

3. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se odvzamejo v primeru vsakega neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe.

Člen 26

Neizpolnjevanje ustreznih pravil

1. Vsakemu ribiškemu plovilu tretje države, ki ne izpolnjuje obveznosti, določenih v tej uredbi, se za obdobje, ki ne presega 12 mesecev, ne izdata dovoljenje ali posebna ribolovna karta.

2. Komisija organom zadevne tretje države predloži imena in značilnosti ribiških plovil tretjih držav, ki v naslednjem mesecu ali mesecih ne bodo imela dovoljenja za ribolov v ribolovni coni Skupnosti zaradi kršitve ustreznih predpisov te uredbe.

Člen 27

Obveznosti imetnika dovoljenja

1. Ribiška plovila tretjih držav ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki urejajo ribolov plovil Skupnosti v coni, v kateri lovijo, zlasti z uredbami (EGS) št. 1381/87, (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94, (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1434/98 ter Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranitvi ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltiškem morju, na Beltih in Soundu ( 48 ).

2. Ribiška plovila tretjih držav iz odstavka 1 vodijo ladijski dnevnik, v katerega vpisujejo informacije, določene v delu I Priloge V.

3. Ribiška plovila tretjih držav razen plovil, ki plujejo pod zastavo Norveške in lovijo v coni ICES IIIa, pošljejo Komisiji informacije, določene v Prilogi VI, v skladu s predpisi iz navedene priloge.

Člen 28

Posebne določbe v zvezi s Francosko Gvajano

1. Za odobritev dovoljenja za ribolov v vodah Francoske Gvajane se mora lastnik zadevnega ribiškega plovila tretje države obvezati, da bo na zahtevo Komisije dovolil, da pride na plovilo opazovalec.

2. Ribiška plovila tretjih držav, ki ribarijo v vodah Francoske Gvajane, vodijo ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz dela II Priloge V. Podatki o ulovu se na zahtevo pošljejo Komisiji, in sicer preko francoskih organov.







POGLAVJE VI

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI RIBARIJO V SREDOZEMSKEM MORJU

Člen 29

Določitev sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib (FAD)

1. Da se zaščiti delfinke (Coryphaena hippurus), zlasti majhne, je ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib (FAD) prepovedan od 1. januarja 2008 do 14. avgusta 2008 na vseh geografskih podobmočjih cone iz Sporazuma GFCM, kakor je to določeno v Resoluciji GFCM/31/2007/2, kakor je podana v Prilogi XIV.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, če lahko dokaže, da zaradi slabega vremena ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, izgubljene dni prenese na ribolov FAD do 31. januarja naslednjega leta. Države članice, ki želijo koristiti to možnost prenosa, Komisiji pred 1. januarjem 2009 predložijo vlogo za dodatno število dni, ko bo imelo plovilo dovoljenje za ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib med obdobjem prepovedi od 1. januarja 2009 do 31. januarja 2009. Tej vlogi so priloženi naslednji podatki:

(a) poročilo, ki vsebuje podrobnosti o ukinitvi zadevnih ribolovnih aktivnosti, vključno z ustreznimi meteorološkimi podatki;

(b) ime plovila;

(c) registrska številka;

(d) zunanje identifikacijske črke in številke, kot so opredeljene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovnih plovil Skupnosti ( 49 ).

Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretariatu GFCM.

3. Države članice pred 1. novembrom 2008 Komisiji predložijo poročilo za leto 2007 o izvajanju ukrepov iz odstavka 2.

4. Države članice do 15. januarja 2009 poročajo Komisiji o skupnem iztovarjanju in pretovarjanju delfink, ki so ga leta 2008 izvedla ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v vseh geografskih podobmočjih cone iz Sporazuma GFCM, kakor je to določeno v Resoluciji GFCM/31/2007/2, kakor je podana v Prilogi XIV.

Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretariatu GFCM.

Člen 30

Vzpostavitev restriktivnih območij za ribolov z namenom zaščite občutljivih globokomorskih habitatov

1. Ribolov z vlečnimi strgačami in pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na območjih, omejenih s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

(a) območje omejenega globokomorskega ribolova „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“ — 39° 27,72′ S, 18° 10,74′ V — 39° 27,80′ S, 18° 26,68′ V — 39° 11,16′ S, 18° 04,28′ V — 39° 11,16′ S, 18° 35,58′ V

(b) območje omejenega globokomorskega ribolova „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“ — 31° 30,00′ S, 33° 10,00′ V — 31° 30,00′ S, 34° 00,00′ V — 34° 00,00′ S, 32° 00,00′ V — 32° 00,00′ S, 33° 10,00′ V

(c) območje omejenega globokomorskega ribolova „Eratosthemes Seamount“ — 33° 00,00′ S, 32° 00,00′ V — 33° 00,00′ S, 33° 00,00′ V — 34° 00,00′ S, 33° 00,00′ V — 34° 00,00′ S, 32° 00,00′ V

2. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov na območjih iz odstavka 1, in zlasti zagotovijo zaščito teh območij pred vplivi drugih ribolovnih aktivnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti teh habitatov.

Člen 31

Najmanjša velikost očesa vlečnih mrež pri nekaterih krajevnih in sezonskih vrstah ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami

1. Z odstopanjem od členov 8(1)(h) in 9(3)(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006 lahko države članice ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, še naprej dovoljujejo uporabo vreč z rombastim mrežnim očesom, ki je manjše od 40 mm, za nekatere krajevne in sezonske vrste ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki izkoriščajo staleže rib, ki si jih države članice ne delijo s tretjimi državami.

2. Odstavek 1 se uporablja le za ribolovne aktivnosti, ki so jih države članice že uradno odobrile v skladu z nacionalnim pravom, veljavnim na dan 1. januarja 2007, in ne vključujejo kakršnega koli povečanja ribolovnega napora v prihodnosti v primerjavi z letom 2006.

3. Države članice pred 15. januarjem 2008 z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov Komisiji predložijo seznam plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov v skladu z odstavkom 1. Seznam plovil z dovoljenjem vključuje naslednje podatke:

(a) številko plovila v registru ribolovne flote Skupnosti (CFR) in zunanjo oznako, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004;

(b) dovoljene vrste ribolova, ki jih opravlja posamezno plovilo, skupaj s ciljnim(-i) staležem(-i), ribolovnim območjem, kakor je opredeljeno v Resoluciji GFCM/31/2007/2, kakor je podana v prilogi XIV, in tehnične značilnosti velikosti mrežnega očesa uporabljene ribolovne opreme;

(c) obdobje, v katerem je dovoljen ribolov.

4. Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretariatu GFCM.







POGLAVJE VII

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA UPRAVNEM OBMOČJU NAFO

Člen 32

Poročila o ulovu

1. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče pošlje pristojnim organom države članice zastave v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2008 poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina grenlandske morske plošče, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom.

2. Poročilo iz odstavka 1 se prvič pošlje najpozneje ob koncu desetega dneva po datumu vstopa plovila na upravno območje NAFO ali po začetku ribolovnega potovanja. Poročilo se pošlje vsakih pet dni. Kadar se šteje, da so ulovi grenlandske morske plošče, ki so sporočeni v skladu z odstavkom 1, izčrpali 75 % dodeljene kvote države članice zastave, poveljnik plovila pošlje poročilo vsak tretji dan.

3. Vsaka država članica po prejemu poročil o ulovu ta posreduje Komisiji. Komisija te informacije nemudoma posreduje sekretariatu NAFO.

Člen 33

Dodatni nadzorni ukrepi

1. Plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 lahko vstopijo na upravno območje NAFO, da bi lovila grenlandsko morsko ploščo, le, če imajo na krovu manj kot 50 ton kakršnega koli ulova ali če je dostop dovoljen v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena.

2. Kadar ima plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 na krovu ulov z območij zunaj upravnega območja NAFO, ki obsega 50 ton ali več, sekretariatu NAFO preko elektronske pošte ali telefaksa najpozneje 72 ur pred vstopom (ENT) na upravno območje NAFO sporoči količino ulova, obdržanega na krovu, položaj (zemljepisna dolžina/širina), kadar poveljnik plovila oceni, da bo plovilo začelo z ribolovom, in predvideno uro prihoda na položaj.

3. Če inšpekcijsko plovilo po obvestilu iz odstavka 2 naznani, da namerava izvesti inšpekcijski pregled, ribiškemu plovilu sporoči koordinate kontrolne točke, kjer se bo inšpekcijski pregled izvedel. Kontrolna točka ne leži več kot 60 morskih milj od položaja, kjer poveljnik plovila ocenjuje, da bo plovilo začelo loviti.

4. Če ribiško plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 pred vstopom na upravno območje NAFO od sekretariata NAFO ali inšpekcijskega plovila ne prejme sporočila, da namerava inšpekcijsko plovilo izvesti inšpekcijski pregled v skladu z odstavkom 3, lahko začne z ribolovom. Ribiško plovilo lahko začne z ribolovnimi aktivnostmi tudi brez predhodnega inšpekcijskega pregleda, če inšpekcijsko plovilo ne začne z inšpekcijskim pregledom v treh urah po prihodu ribolovnega plovila na kontrolno točko.

Člen 34

Zaščitne cone koral

Na območju razdelka NAFO 3O, opredeljenem v Prilogi VII, so prepovedane vse ribolovne aktivnosti z opremo, ki se dotika tal.







POGLAVJE VII

POSEBNE DOLOČBE ZA IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJE ZAMRZNJENIH RIB, KI JIH ULOVIJO RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV NA OBMOČJU KONVENCIJE NEAFC

Člen 35

Pomorska inšpekcija

Brez poseganja v Uredbo (EGS) št. 2847/93 in Uredbo Sveta (ES) št. 1093/94 z dne 6. maja 1994 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko ribiška plovila tretje države neposredno iztovarjajo in prodajajo svoj ulov v pristaniščih Skupnosti ( 50 ), se postopki iz tega poglavja uporabljajo za iztovarjanje in pretovarjanje zamrznjenih rib, ki so jih ujela ribiška plovila tretjih držav na območju Konvencije NEAFC, v pristaniščih držav članic.

Člen 36

Določena pristanišča

Iztovarjanje in pretovarjanje v vodah Skupnosti sta dovoljena le v določenih pristaniščih.

Države članice določijo kraj za iztovarjanje ali kraj v bližini obale (določena pristanišča), kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje rib iz člena 35. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah v seznamu določenih pristanišč za leto 2007 najmanj petnajst dni, preden bo sprememba začela veljati.

Komisija objavi seznam določenih pristanišč in z njimi povezanih sprememb v seriji „C“ Uradnega lista Evropske unije ter ga objavi na spletni strani.

Člen 37

Predhodno obvestilo o prihodu v pristanišče

1. Z odstopanjem od člena 28e(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljniki vseh ribiških plovil ali njihovi zastopniki, ki prevažajo ribe iz člena 35 te uredbe in se nameravajo zasidrati v pristanišču zaradi iztovarjanja ali pretovarjanja, o nameravani uporabi pristanišča obvestijo pristojne organe države članice najmanj 3 delovne dni pred pričakovano uro prihoda.

2. Obvestilu iz odstavka 1 tega člena je priložen obrazec iz dela I Priloge VIII, pri čemer je del A pravilno izpolnjen, kot sledi:

(a) obrazec PSC 1 se uporabi, če ribiško plovilo iztovarja lastni ulov;

(b) obrazec PSC 2 se uporabi, če je ribiško plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja. V takšnih primerih se uporabi ločen obrazec za vsako plovilo dajalca.

3. Pristojni organi države članice pristanišča nemudoma posredujejo kopijo obrazca iz odstavka 2 državi zastave ribiškega plovila in državi(-am) plovil dajalca, kadar so plovila pričela z dejavnostmi pretovarjanja.

Člen 38

Dovoljenje za iztovarjanje ali pretovarjanje

1. Iztovarjanje ali pretovarjanje lahko pristojni organi države pristanišča dovolijo le, če so država zastave ribiškega plovila, ki namerava iztovarjati ali pretovarjati, ali, če je plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja zunaj pristanišča, država ali države zastave plovila dajalca potrdile z vrnitvijo kopije poslanega obrazca v skladu s členom 37(3) s pravilno izpolnjenim delom B, da:

(a) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela za prijavljene vrste zadostno kvoto;

(b) so bile količine rib na krovu pravilno sporočene in upoštevane pri izračunu veh omejitev ulova ali napora, ki se uporabljajo;

(c) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela dovoljenje za ribolov na prijavljenih območjih;

(d) je bila prisotnost plovila na sporočenem območju ulova potrjena v skladu s podatki VMS. Dejavnosti iztovarjanja in pretovarjanja se lahko pričnejo šele po tem, ko so dovoljenje izdali pristojni organi države članice pristanišča.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice pristanišča dovolijo celotno ali delno iztovarjanje brez potrditve iz odstavka 1, vendar v tem primeru zadevne ribe obdržijo v skladišču pod nadzorom pristojnih organov. Ribe je dovoljeno prodati, prevzeti ali pretovoriti šele po prejemu potrditve iz odstavka 1. Če potrditev ni prejeta v 14 dneh po iztovarjanju, lahko pristojni organi države članice pristanišča ribe zasežejo in jih prodajo v skladu z nacionalnimi predpisi.

3. Pristojni organi države članice pristanišča Komisiji in sekretarju NEAFC nemudoma sporočijo svojo odločitev glede dovoljenja za iztovarjanje ali pretovarjanje s predložitvijo kopije obrazca iz dela I Priloge VIII s pravilno izpolnjenim delom C, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na upravnem območju NEAFC.

Člen 39

Inšpekcijski pregledi

1. Pristojni organi držav članic v svojih pristaniščih vsako leto izvedejo inšpekcijske preglede najmanj 15 % iztovarjanj in pretovarjanj ribiških plovil tretjih držav iz člena 35.

2. Inšpekcijski pregledi zajemajo spremljanje celotnega iztovarjanja ali pretovarjanja in vključujejo navzkrižno primerjavo količin vrst rib, ki so bile sporočene pred iztovarjanjem, in količin vrst rib, ki so bile iztovorjene ali pretovorjene.

3. Inšpektorji si po najboljših močeh prizadevajo preprečiti neupravičeno zadrževanje ribiških plovil in zagotoviti, da je ribiško plovilo izpostavljeno najmanjšim možnim motnjam in težavam, ter se izogniti poslabšanju kakovosti rib.

Člen 40

Poročila o inšpekcijskih pregledih

1. Vsak inšpekcijski pregled je dokumentiran tako, da se izpolni poročilo o inšpekcijskem pregledu, kot je določeno v delu II Priloge VIII.

2. Kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se nemudoma pošlje državi zastave pregledanega ribiškega plovila in državi ali državam zastave plovil dajalca, če je ribiško plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja, ter Komisiji in sekretariatu NEAFC, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na območju Konvencije NEAFC.

3. Izvirnik ali overjena kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se na zahtevo posreduje državi zastave pregledanega ribiškega plovila.







POGLAVJE IX

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU CCAMLR







ODDELEK 1

Omejitve in zahteve po informacijah o plovilu

Člen 41

Prepovedi in omejitve ulova

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge IX je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.

2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve ulova in prilova, določene v Prilogi X, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge.







ODDELEK 2

Raziskovalni ribolov

Člen 42

Pravila ravnanja za raziskovalni ribolov

Brez poseganja v člen 4 Uredbe št. 601/2004 države članice zagotovijo, da so vsa plovila Skupnosti opremljena z:

(a) ustrezno komunikacijsko opremo (vključno z radiem MF/HF in vsaj eno 406MHz radijsko napravo za samodejni klic v sili (EPIRB)), usposobljenim osebjem na krovu in če je mogoče z vgrajeno GMDSS napravo;

(b) zadostno število potopljivih oblek za preživetje za vse osebe na krovu;

(c) ustrezne postopke za obravnavanje nujnih zdravstvenih primerov, ki bi lahko nastali med potovanjem;

(d) zaloge hrane, sveže vode, goriva in rezervnih delov za ključno opremo za primere nepredvidenih zamud in zajetij;

(e) potrjen načrt nujnih ukrepov ob onesnaženju ladje z nafto (SOPEP), ki vsebuje dogovore o omilitvah onesnaževanja morja (vključno z zavarovanjem), če bi prišlo do izlitja goriva ali odpadkov.

Člen 43

Sodelovanje v raziskovalnem ribolovu

1. Ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo Španije in je bilo tam registrirano ter je bila o njem CCAMLR obveščena v skladu z določbami člena 7 in člena 7a Uredbe (ES) št. 601/2004 ( 51 ), lahko sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1 in 58.4.3b zunaj območij nacionalne pristojnosti.

2. V razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) sme ribariti le eno ribiško plovilo naenkrat.

3. Kar zadeva podobmočji 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote (MRE) v vsakem izmed njih navedene v Prilogi X. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko sporočeni ulov doseže določeno omejitev ulova, in navedena manjša raziskovalna enota preneha z ribolovom do konca sezone.

4. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 44

Sistemi poročanja

Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 43, veljajo naslednji sistemi poročanja o ulovu in naporu:

(a) petdnevni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 601/2004, razen da države članice Komisiji predložijo poročila o ulovu in naporu najpozneje dva delovna dneva po vsakem obdobju poročanja, da se poročila takoj posredujejo CCAMLR. Na podobmočjih 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 poročajo manjše raziskovalne enote;

(b) mesečni podrobni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 13 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) sporoča se skupno število in masa zavrženih Dissostichus eleginoides in Dissostichus mawsoni, vključno s tistimi v „želatinastem“ stanju.

Člen 45

Opredelitev izvlekov

1. V tem oddelku izvlek zajema namestitev enega ali več parangalov na isti lokaciji. Natančen geografski položaj izvleka se določi po središčni točki parangala ali parangalov, zabeleženi v poročilih o ulovu in naporu.

2. Da izvlek velja za raziskovalnega:

(a) je vsak raziskovalni izvlek ločen najmanj pet morskih milj od katerega koli drugega raziskovalnega izvleka, razdalja se izmeri od geografske sredine vsakega raziskovalnega izvleka;

(b) vključuje vsak izvlek najmanj 3 500 trnkov in največ 10 000 trnkov; to lahko vključuje več ločenih parangalov, postavljenih na isti lokaciji;

(c) je čas nastavljanja pri vsakem izvleku parangala najmanj šest ur, merjeno od konca postopka namestitve do začetka postopka izvleka.

Člen 46

Raziskovalni načrti

Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 43, izvajajo raziskovalne načrte v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Raziskovalni načrt se izvaja na naslednji način:

(a) ob prvem vstopu v manjšo raziskovalno enoto se prvih 10 izvlekov, imenovanih „prva serija“, določi za „raziskovalne izvleke“ in ti morajo izpolnjevati merila iz člena 45(2);

(b) naslednjih 10 izvlekov ali 10 ton ulova – kateri koli od sprožitvenih pragov je prej dosežen – se imenuje „druga serija“. Izvleki v drugi seriji se lahko po presoji poveljnika opravijo kot del običajnega raziskovalnega ribolova. Vendar se lahko ti izvleki, če izpolnjujejo zahteve člena 45(2), štejejo tudi za raziskovalne izvleke;

(c) po končani prvi in drugi seriji izvlekov plovilo izvede „tretjo serijo“, če želi poveljnik nadaljevati z ribolovom v manjši raziskovalni enoti, tako da je v vseh treh serijah skupaj opravljenih 20 raziskovalnih izvlekov. Tretja serija izvlekov se tako kot prva in druga konča med istim obiskom manjše raziskovalne enote;

(d) po končanih 20 raziskovalnih izvlekih po tretji seriji lahko plovilo nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti;

(e) v manjših raziskovalnih enotah A, B, C, E in G ter na podobmočjih 88.1 in 88.2, kjer je območje ribolovnega morskega dna manjše od 15 000 km2, se točke (b), (c) in (d) ne uporabljajo in plovilo lahko po končanih 10 raziskovalnih izvlekih nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti.

Člen 47

Načrti zbiranja podatkov

1. Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 43, izvajajo načrte zbiranja podatkov v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Načrt zbiranja podatkov vsebuje naslednje podatke:

(a) položaj in morsko globino na koncu vsakega parangala v izvleku;

(b) ura namestitve, nastavljanja in izvleka;

(c) število in vrste rib, izgubljenih na površini;

(d) število nastavljenih trnkov;

(e) vrsto vabe;

(f) uspeh natikanja vab ( %);

(g) vrsto trnka; in

(h) razmere morja in oblakov ter lunino meno v času namestitve parangalov.

2. Vsi podatki iz odstavka 1 se zberejo za vsak raziskovalni izvlek; zlasti se izmerijo vse ribe v raziskovalnem izvleku do 100 rib, pri bioloških študijah pa se vzame vzorec vsaj 30 rib. Kadar se ujame več kakor 100 rib, se uporabi metoda naključnega podvzorčenja rib.

Člen 48

Program označevanja

Brez poseganja v člen 7b Uredbe (ES) št. 601/2004 vsa plovila s parangalom označijo in izpustijo Dissostichus spp. in to neprekinjeno med ribolovom in po stopnjahdoločenih v ohranitvenem ukrepu za navedeni ribolov v skladu s protokolom označevanja CCAMLR.

Člen 49

Znanstveni opazovalci

1. Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 43, ima na krovu ves čas ribolovnih aktivnosti v ribolovnem obdobju najmanj dva znanstvena opazovalca, eden od njiju pa je opazovalec, imenovan v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR.

2. Vsaka država članica ob upoštevanju ter v skladu z veljavno zakonodajo in ureditvami, vključno s predpisi, ki urejajo dopustnost dokazov pred domačimi sodišči, preuči in sprejme ukrepe glede poročil inšpektorjev pogodbenice CCAMLR v skladu s tem programom, enako kot glede poročil lastnih inšpektorjev, tako država članica kot zadevna pogodbenica CCAMLR pa sodelujeta z namenom pospeševanja sodnih ali drugih postopkov, ki izhajajo iz takšnega poročila.

Člen 50

Obvestila o nameri sodelovanja pri ribolovu krila

1. Z odstopanjem od člena 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 države članice, ki nameravajo na območju Konvencije loviti kril, o svoji nameri obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo, in sicer najmanj štiri mesece pred letnim sestankom komisije CCAMLR ter neposredno pred sezono, v kateri nameravajo loviti; v ta namen uporabijo obrazec iz priloge XI te uredbe, da bi tako zagotovile ustrezen pregled s strani komisije CCAMLR še pred začetkom ribolovnih aktivnosti plovil.

2. Obvestilo iz odstavka 1 vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, kateremu država članica dovoli ribolov krila.

3. Države članice, ki nameravajo na območju CCAMLR Konvencije loviti kril, o tem obvestijo samo plovila, ki v času obveščanja plujejo pod njihovo zastavo.

4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso tista, o katerih je bila obveščena CCAMLR v skladu z odstavki 1 do 3, če sporočeno plovilo ne more sodelovati zaradi operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:

(i) vse podatke o nameravanem nadomestnem(-ih) plovilu(-ih) iz odstavka 2;

(ii) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.

5. Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 države članice plovilom, ki so navedeni na enem od seznamov plovil IUU CCAMLR, ne dovolijo sodelovanja pri ribolovu krila.

Člen 51

Previdnostne omejitve pri ribolovu krila za določena podobmočja

1. Skupni kombinirani ulov krila v statističnih podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 je omejen na 3,47 milijone ton v kateri koli ribolovni sezoni. Skupni ulov krila v statističnem razdelku 58.4.2 je omejen na 2,645 milijona ton v kateri koli ribolovni sezoni.

2. Dokler se ne določi dodelitve skupne omejitve ribolova med manjše upravne enote, ki temelji na priporočilu znanstvenega odbora, je skupni kombinirani ulov v statističnih podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 nadalje omejen na 620 000 ton v kateri koli ribolovni sezoni. Skupni ulov v razdelku 58.4.2 je omejen na 260 000 ton zahodno od 55° V in 192 000 ton vzhodno od 55° V v kateri koli ribolovni sezoni.

3. Ribolovna sezona se začne 1. decembra in konča 30. novembra naslednjega leta.

4. Vsako plovilo, ki sodeluje pri ribolovu krila v razdelku 58.4.2, ima v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR na krovu najmanj enega znanstvenega opazovalca ali domačega znanstvenega opazovalca, ki izpolnjuje zahteve iz tega programa, in po možnosti dodatnega znanstvenega opazovalca, in sicer pri vseh ribolovnih aktivnostih v ribolovnem obdobju.

Člen 52

Sistem za sporočanje podatkov za ribolov krila

1. Ulovi krila se sporočajo v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 601/2004.

2. Ko je skupni prijavljeni ulov v kateri koli ribolovni sezoni večji ali enak 80 % sprožitvenega praga 620 000 ton v podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 ter 260 000 ton zahodno od 55° V in 192 000 ton vzhodno od 55° V v podobmočju 58.4.2, se ulov sporoči v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 601/2004.

3. V ribolovni sezoni, ki sledi tisti, v kateri je bil skupni ulov večji ali enak 80 % sprožitvenega praga, določenega v odstavku 2, se ulovi sporočajo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) 601/2004, kadar je skupni ulov večji ali enak 50 % tega sprožitvenega praga.

4. Na koncu vsake ribolovne sezone države članice od vsakega svojega plovila pridobijo podatke o ulovu, ki so potrebni za izpolnitev obrazca o ulovu in ribolovnem naporu CCAMLR. Te podatke na obrazcu C1 CCAMLR za ribolov z vlečno mrežo sporočijo najkasneje do 1. aprila naslednjega leta izvršilnemu sekretarju CCAMLR in Komisiji.

Člen 53

Nekatere omejitve pri raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp.

1. Celotni ulov Dissostichus spp. na bregu BANZARE

(statistični razdelek 58.4.3b) izven območij v državni pristojnosti v ribolovni sezoni 2007/08 ne presega:

(i) previdnostne omejitve 150 ton, in sicer: SSRU A – 150 ton SSRU B – 0 ton;

(ii) dodatne omejitve ulova 50 ton za znanstvene raziskave v SSRU A in B za leto 2007/08.

2. Skupni ulov v SSRU A iz odstavka 1(i) se ne lovi v obdobju med 16. marcem 2008 do zaključka znanstvene raziskave ali do 1. junija 2008, kar je prej.

Člen 54

Začasna prepoved globokomorskega ribolova z zabodnimi mrežami

1. V tem členu se uporablja naslednja opredelitev:

Zabodne mreže so navpični nizi enojnih, dvojnih ali trojnih mrežnih sten, v katerih se blizu gladine, v srednji globini ali pri morskem dnu ribe zabodejo, zapletejo ali omrežijo. Zabodne mreže imajo plovce na zgornjem robu (glavni vrvi) in, na splošno, uteži na spodnjem robu (vzpenjalni vrvi). Zabodne mreže so sestavljene iz enojne ali – redkeje – dvojne ali trojne mreže (t.i. „tislojna mreža“), nameščene na iste okvirne vrvi. Več vrst mrež se lahko sestavi v eno orodje (na primer trislojna mreža skupaj z zabodno mrežo). Te mreže se lahko uporabljajo samostojno ali, kar je bolj običajno, v večji skupini mrež, povezanih v vrsto („flote“ mrež). Orodje se lahko namesti oz. zasidra na dno (t.i. „stoječe mreže“) ali se jih pusti viseti, prosto ali povezano s plovilom (t.i. „viseče mreže“).

2. Uporaba zabodnih mrež je na območju CCAMLR Konvencije za namene, ki niso znanstvene narave, prepovedana, dokler znanstveni odbor ne razišče možnega vpliva tega orodja in o njem ne poroča ter se Komisija na podlagi mnenja znanstvenega odbora ne strinja, da je na CCAMLR območju Konvencije dovoljeno uporabljati takšno metodo.

3. Predlog uporabe zabodnih mrež za znanstvene raziskave v vodah, globljih od 100 metrov, se vnaprej sporoči znanstvenemu odboru in Komisija jo odobri pred začetkom takšne raziskave.

4. Vsako plovilo, ki namerava prečkati območje Konvencije CCAMLR z zabodnimi mrežami na krovu, mora to namero vnaprej sporočiti sekretariatu, vključno s pričakovanimi datumi prehoda območja Konvencije CCAMLR. Vsako plovilo, ki ima na območju Konvencije CCAMLR na krovu zabodne mreže in tega ni vnaprej sporočilo, krši te določbe.

Člen 55

Zmanjšanje naključne smrtnosti morskih ptic

1. Brez poseganja v člen 8 Uredbe (ES) št. 601/2004 plovila, ki uporabljajo španski način ribolova s parangali, spustijo uteži, preden se parangal napne.

2. Za namene ribolova s parangali iz odstavka 1, se lahko uporabljajo naslednje uteži:

(a) tradicionalne uteži iz kamna ali betona, katerih masa znaša vsaj 8,5 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 40 m;

(b) tradicionalne uteži iz kamna ali betona, katerih masa znaša vsaj 6 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 20 m; ali

(c) čvrste jeklene uteži, ki niso narejene iz členkov verige, katerih masa znaša vsaj 5 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 40 m.

Člen 56

Prenehanje vsega ribolova

1. Države članice po prejetju obvestila sekretariata CCAMLR o prenehanju ribolova zagotovijo, da vsa plovila, ki plujejo pod njihovimi zastavami in ribarijo na področju, upravnem področju, podpodročju, razdelku, manjši raziskovalni enoti ali drugi upravni enoti ter jih obvestilo o prenehanje zadeva, do datuma in ure prenehanja iz vode odstranijo vse svoje ribolovno orodje.

2. Ko plovilo prejme tako obvestilo, se v 24 urah po datumu in uri prejetja parangali ne nastavljajo več. Če je navedeno obvestilo prejeto manj kot 24 ur pred datumom in uro prenehanja, se takoj po prejetju obvestila parangali ne nastavljajo več.

3. Ob prenehanju ribolova vsa plovila zapustijo ribolovno območje, takoj ko iz vode odstranijo vse ribolovno orodje.

4. Če plovilo do obveščenega datuma in ure prenehanja iz vode ne more iz vode odstraniti vsega ribolovnega orodja in to zaradi razlogov, ki se nanašajo na:

(i) varnost plovila in posadke;

(ii) omejitve, ki nastanejo zaradi neugodnih vremenskih pogojev;

(iii) zaledenelo morje; ali

(iv) potrebo po zaščiti morskega okolja Antarktike,

plovilo o razmerah obvesti zadevno državo članico. Država članica o tem takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo. Plovilo si vseeno prizadeva, da čim prej iz vode odstrani vse ribolovno orodje.

5. Če se uporabi odstavek 4, države članice izvedejo preiskavo o delovanju plovila ter v skladu s svojimi notranjimi postopki sekretariatu CCAMLR in Komisiji poročajo o svojih dognanjih ter vseh pomembnih zadevah in to najkasneje so naslednje seje CCAMLR. V končnem poročilo je ocenjeno ali si je plovilo ustrezno prizadevalo za odstranitev vsega ribolovnega orodja iz vode, in sicer:

(i) do obveščenega datuma in ure prenehanja; in

(ii) kakor hitro je mogoče po obvestilu iz odstavka 4.

6. Če plovilo po odstranitvi vsega ribolovnega orodja iz vode ne zapusti zaprtega območja, mora država članica zastave ali plovilo o tem obvestiti sekretariat CCAMLR ali Komisijo.







POGLAVJE X

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU SEAFO







ODDELEK 1

Pooblastitev plovil

Člen 57

Pooblastitev plovil

1. Države članice Komisiji, kadar je to mogoče, v elektronski obliki do 1. junija 2008 predložijo seznam svojih plovil, ki so na podlagi izdanega ribolovnega dovoljenja pooblaščena za ribolov na območju Konvencije SEAFO.

2. Lastniki plovil, vključenih na seznam iz odstavka 1, so državljani ali pravne osebe Skupnosti.

3. Ribiška plovila so lahko pooblaščena za ribolov na območju Konvencije SEAFO le, če lahko izpolnjujejo zahteve in obveznosti na podlagi Konvencije SEAFO ter njene ohranitvene in upravljalne ukrepe.

4. Plovilom, ki so v preteklosti izvajala nezakonite, neprijavljene in neregulirane (IUU) ribolovne aktivnosti, se ribolovno dovoljenje ne izda, razen če so novi lastniki predložili zadostne dokaze, da prejšnji lastniki in upravljavci nimajo več zakonskega ali finančnega interesa ali koristi in nadzora nad plovili, ali da se ob upoštevanju ustreznih dejstev plovila ne ukvarjajo z ribolovom IUU niti pri njem ne sodelujejo.

5. Seznam iz odstavka 1 vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila, registrsko številko, prejšnja imena (če so znana) in pristanišče registracije;

(b) prejšnjo zastavo (če obstaja);

(c) mednarodni radijski klicni znak (če obstaja);

(d) ime in naslov lastnika ali lastnikov;

(e) vrsto plovila;

(f) dolžino;

(g) ime in naslov upravljavca (upravitelja) ali upravljavcev (upraviteljev) (če obstajajo);

(h) bruto registrsko tonažo; in

(i) moč glavnega motorja ali motorjev.

6. Države članice po sestavi prvotnega seznama pooblaščenih plovil Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli dodatkih, izbrisih in/ali spremembah, in sicer takoj, ko se ti zgodijo.

Člen 58

Obveznosti za pooblaščena plovila

1. Plovila spoštujejo vse pomembne ohranitvene in upravljalne ukrepe SEAFO.

2. Pooblaščena plovila hranijo na krovu veljavna dokazila o registraciji plovila in veljavno dovoljenje za ribolov in/ali pretovarjanje.

Člen 59

Nepooblaščena plovila

1. Države članice sprejmejo ukrepe za prepoved ribolova, obdržanja na krovu, pretovarjanja in iztovarjanja vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, in sicer za plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO.

2. Države članice Komisijo obvestijo o vseh dejanskih informacijah, iz katerih so razvidni razumni razlogi za sum, da se plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, ukvarjajo z ribolovom in/ali pretovarjanjem vrst, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lastniki plovil, ki so na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, na območju Konvencije SEAFO ne ukvarjajo z ribolovnimi aktivnostmi, ki jih izvajajo plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil, in s temi aktivnostmi niso povezani.







ODDELEK 2

Pretovarjanje

Člen 60

Prepoved pretovarjanja na morju

Vsaka država članica prepove pretovarjanje na morju za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, na območju Konvencije SEAFO za vrste, ki so zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 61

Pretovarjanje v pristaniščih

1. Ribiška plovila Skupnosti, ki ujamejo vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO, ribe pretovarjajo v pristanišču pogodbenice SEAFO le, če imajo predhodno dovoljenje pogodbenice, v katere pristanišču bo pretovarjanje potekalo. Ribiškim plovilom Skupnosti je dovoljeno pretovarjati le, če so takšno predhodno dovoljenje za pretovarjanje prejela od države članice zastave in države pristanišča.

2. Vsaka država članica zagotovi, da ribiška plovila, ki jih je pooblastila, dobijo predhodno dovoljenje za pretovarjanje v pristaniščih. Države članice prav tako zagotovijo, da je pretovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila, in zahtevajo poročila o pretovarjanju.

3. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki na drugo plovilo, v nadaljnjem besedilu „prejemno plovilo“, pretovarja kakršno koli količino ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in so bile ulovljene na območju Konvencije, v času pretovarjanja obvesti državo zastave plovila prejemnika o vrstah rib in njihovih količinah, o datumu pretovarjanja in o lokaciji ulova ter svoji državi članici zastave predloži deklaracijo o pretovarjanju SEAFO v skladu z obrazcem iz dela I Priloge XII.

4. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti najmanj 24 ur vnaprej pogodbenici SEAFO, v katere pristanišču bo potekalo pretovarjanje, sporoči naslednje informacije:

— imena ribiških plovil, iz katerih bo potekalo pretovarjanje,

— imena prejemnih plovil,

— tonažo po vrstah ulova, ki se bodo pretovorile,

— dan in pristanišče pretovarjanja.

5. Najpozneje 24 ur pred začetkom in na koncu pretovarjanja, če to poteka v pristanišču pogodbenice SEAFO, poveljnik prejemnega plovila Skupnosti pristojnim organom države pristanišča sporoči količine ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in jih ima na krovu svojega plovila, ter v 24 urah tem pristojnim organom pošlje deklaracijo o pretovarjanju SEAFO.

6. Poveljnik prejemnega plovila Skupnosti 48 ur pred iztovarjanjem pristojnim organom države pristanišča, kjer bo iztovarjanje potekalo, predloži deklaracijo o pretovarjanju SEAFO.

7. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za preverjanje točnosti prejetih informacij in sodeluje z državo zastave, da bi zagotovila, da je iztovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila.

8. Vsaka država članica, katere plovila imajo dovoljenje za ribolov na območju Konvencije SEAFO za vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, do 1. junija 2008 Komisiji sporoči podrobnosti o pretovarjanju svojih plovil.







ODDELEK 3

Ohranjevalni ukrepi za upravljanje ranljivih globokomorskih habitatov in ekosistemov

Člen 62

Zaprta območja

Vse ribolovne aktivnosti za vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, so za ribiška plovila Skupnosti prepovedane na območjih, ki so opredeljena v nadaljevanju:

(a) podrazdelek A1 (i) Dampier Seamount



10°00′J 02°00′Z 10°00′J 00°00′V 12°00′J 02°00′Z 12°00′J 00°00′V (ii) Malahit Guyot Seamount



11°00′J 02°00′Z 11°00′J 04°00′Z 13o00′J 02°00′Z 13°00′J 04°00′Z

(b) podrazdelek B1 Molloy Seamount



27°00′J 08°00′V 27°00′J 10°00′V 29°00′J 08°00′V 29°00′J 10°00′V

(c) razdelek C (i) Schmidt-Ott Seamount & Erica Seamount



37°00′J 13°00V 37°00′J 17°00′V 40°00′J 13°00V 40°00′J 17°00′V (ii) Africana seamount



37°00′J 28°00V 37°00′J 30°00V 38°00′J 28°00V 38°00′J 30°00V (iii) Panzarini Seamount



39°00′J 11°00′V 39°00′J 13°00′V 41°00′J 11°00′V 41°00′J 13°00′V

(d) podrazdelek C1 (i) Vema Seamount



31°00′J 08°00′V 31°00′J 09°00′V 32°00′J 08°00′V 32°00′J 09°00′V (ii) Wust Seamount



33°00′J 06°00′V 33°00′J 08°00′V 34°00′J 06°00′V 34°00′J 08°00′V

(e) razdelek D (i) Discovery, Junoy, Shannon Seamounts



41°00′J 06°00′Z 41°00′J 03°00′V 44°00′J 06°00′Z 44°00′J 03°00′V (ii) Schwabenland & Herdman Seamounts



44°00′J 01°00′Z 44°00′J 02°00′V 47°00′J 01°00′Z 47°00′J 02°00′V

Člen 63

Ponovno izvajanje ribolova na zaprtem območju

1. Na zaprtih ribolovnih območjih iz člena 62 se ribolov ne izvaja, dokler država zastave ne določi lokacije in ne kartografira ranljivih morskih ekosistemov na teh območjih, vključno s podvodnimi gorami, hidrotermalnimi vrelci in hladnovodnimi koralami, in ne presodi vpliva ponovnega izvajanja ribolova na te ranljive morske ekosisteme.

2. Država zastave predloži izsledke določitve navedenih ekosistemov in njihovega kartografiranja ter presoje vpliva, ki se izvedejo v skladu z odstavkom 1, Komisiji, ki jih posreduje na letno zasedanje znanstvenega odbora SEAFO.

3. Države članice lahko Komisiji predložijo načrte raziskovalnega ribolova v presojo vpliva ribolova na trajnost ribolovnih virov in ranljive morske habitate.







ODDELEK 4

Ukrepi za zmanjševanje nenamernega prilova morskih ptic

Člen 64

Informacije o medsebojnem vplivanju z morskimi pticami

Države članice zbirajo in Komisiji do 1. junija 2008 pošljejo vse razpoložljive informacije o interakcijah z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom njihovih ribiških plovil, ki lovijo vrste, zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 65

Ukrepi za ublažitev

1. Vsa plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine, imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo:

(a) drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko in uporabo plašilnih vrvi, kot so določene v delu II Priloge XII;

(b) južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

(c) kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

(d) vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

2. Parangali se nastavljajo samo ponoči (tj. v času teme med navtičnima polmrakoma ( 52 )). Med nočnim ribolovom s parangali se uporablja le najmanjša količina svetlobe, ki je potrebna zaradi varnosti.

3. Odmetavanje drobovine je prepovedano med nastavljanjem orodja. Med vlečenjem orodja se je treba odmetavanju drobovine izogibati. Drobovina se, če je to mogoče, vedno izpusti v morje na nasprotni strani plovila od tiste, na kateri se vleče orodje. Pri plovilih ali ribolovu, za katere ne velja zahteva po obdržanju drobovine na krovu, se izvaja sistem odstranjevanja trnkov iz drobovine in glav rib, preden se odvržejo. Mreže se očistijo, preden se nastavijo, da se odstranijo vsi predmeti, ki bi lahko privabili morske ptice.

4. Ribiška plovila Skupnosti sprejmejo postopke nastavljanja in vlečenja mreže, ki zmanjšujejo čas, ko mreža leži na površju z ohlapnimi mrežnimi očesi. Vzdrževanje mreže se, kolikor je to mogoče, ne izvaja, ko je mreža v vodi.

5. Ribiška plovila Skupnosti razvijejo konfiguracije orodja, s katerim se zmanjša možnost, da bi ptice naletele na del mreže, kjer so najbolj ranljive. To lahko vključuje povečano obteževanje ali zmanjševanje vzgona mreže, tako da ta hitreje potone, ali nameščanje obarvane strašilne vrvi ali druge naprave na določene dele mreže, kjer so ptice posebej ogrožene zaradi velikosti mrežnega očesa.

6. Ribiška plovila Skupnosti, ki so konfigurirana tako, da na krovu nimajo predelovalnih naprav ali zadostnih kapacitet za obdržanje drobovine na krovu ali drobovine ne morejo odvreči na nasprotni strani plovila od tiste, na kateri se vleče orodje, ne smejo loviti rib na območju Konvencije SEAFO.

7. Stori se vse za zagotovitev, da se ptice, ki se ujamejo žive med ribolovnimi dejavnostmi, tudi izpustijo žive ter da se trnki, kadar je to možno, odstranijo brez ogrožanja življenja zadevne ptice.







ODDELEK 5

Nadzor

Člen 66

Posebne določbe za patagonsko zobato ribo (Dissostichus eleginoides)

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov patagonske zobate ribe na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 57, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina patagonske zobate ribe, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov patagonske zobate ribe na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2008.

Člen 67

Posebne določbe za rdeče rakovice (Chaceon spp)

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov rdečih rakovic na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 57, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina rdečih rakovic, ki jih je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov rdečih rakovic na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2008.

Člen 68

Sporočanje premikov plovil in ulovov

1. Ribiška plovila in ribiška raziskovalna plovila, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju Konvencije SEAFO in izvajajo ribolov, organom države članice zastave pošljejo poročilo o vstopu, ulovu in izhodu po sistemu za spremljanje plovil (VMS) ali z drugimi primernimi sredstvi, ter, če to zahteva država članica zastave, tudi izvršilnemu sekretarju SEAFO.

2. Poročilo o vstopu se sestavi največ 12 ur in najmanj 6 ur pred vsakim vstopom na območje Konvencije SEAFO ter vključuje datum in uro vstopa, zemljepisni položaj plovila ter količino rib na krovu po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi masi (v kg).

3. Poročilo o ulovu se sestavi po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi masi (v kg) na koncu vsakega koledarskega meseca.

4. Poročilo o izhodu se sestavi največ 12 ur in najmanj 6 ur pred vsakih izhodom iz območja Konvencije SEAFO. Vključuje datum in uro izhoda, zemljepisni položaj plovila, število ribolovnih dni ter ulov po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi masi (v kg) na območju Konvencije SEAFO od začetka ribolova na območju Konvencije SEAFO ali od zadnjega poročila o ulovu.

Člen 69

Znanstveno opazovanje in zbiranje informacij v pomoč pri oceni staležev

1. Vsaka država članica zagotovi, da so na krovu ribiških plovil, ki na območju Konvencije SEAFO lovijo ribe, zajete v Konvenciji SEAFO, usposobljeni znanstveni opazovalci.

2. Vsaka država članica zahteva, da se informacije, ki so jih opazovalci zbrali v zvezi s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo, predložijo v 30 dneh po izhodu z območja Konvencije SEAFO. Podatki se predložijo v obliki, ki jo določi znanstveni odbor SEAFO. Država članica Komisiji čim prej pošlje kopijo informacij, pri tem pa upošteva varovanje zaupnih neagregatnih podatkov. Država članica lahko pošlje kopijo informacij tudi izvršilnemu sekretarju SEAFO.

3. Informacije iz tega člena, kolikor je to mogoče, zberejo in preverijo imenovani opazovalci do 30. junija 2008.

Člen 70

Opažanja plovil držav, ki niso pogodbenice

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, svoji državi članici zastave sporočijo informacije o vseh možnih ribolovnih aktivnostih plovil, ki plujejo pod zastavo države, ki ni pogodbenica Konvencije SEAFO, na območju Konvencije. Te informacije med drugim vsebujejo:

(a) ime plovila;

(b) registracijsko številko plovila;

(c) državo zastave plovila;

(d) vse druge ustrezne informacije v zvezi z opaženim plovilom.

2. Vsaka država članica informacije iz odstavka 1 čim prej predloži Komisiji. Komisija te informacije posreduje izvršilnemu sekretarju SEAFO v vednost.







POGLAVJE XI

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU IOTC

Člen 71

Zmanjšanje prilova morskih ptic

1. Države članice zberejo in IOTC predložijo vse razpoložljive podatke o interakcijah z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom njihovih ribiških plovil, kopijo pa pošljejo tudi Komisiji.

2. Države članice skušajo zmanjšati prilov morskih ptic na vseh ribolovnih območjih, v vseh sezonah in pri vseh vrstah ribolova z izvajanjem učinkovitih omilitvenih ukrepov.

3. Plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo v skladu z naslednjimi tehničnimi določbami:

(a) drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko in uporabo plašilnih vrvi, ki jih je sprejel IOTC;

(b) južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

(c) kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

(d) vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

4. Zahteve iz odstavka 3 ne veljajo za plovila Skupnosti s površinskim parangalom, ko lovijo mečarico ter pri tem uporabljajo „sistem ameriških parangalov“ in so opremljena z napravo za metanje vrvi.

Člen 72

Omejitve ribolovnih zmogljivosti plovil, ki lovijo tropske tune

1. Države članice omejijo število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino 24 metrov ali več in lovijo tropske tune na območju IOTC, na raven napora iz leta 2006 po vrsti orodja. Na to raven po vrsti orodja omejijo tudi število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino, ki je manjša od 24 metrov, in lovijo tropske tune na območju IOTC zunaj njihove izključne ekonomske cone. Omejitev števila plovil je sorazmerna z ustrezno skupno tonažo, izraženo v BRT (bruto registrski tonaži) ali BT (bruto tonaži). Skupna tonaža se ne preseže, če se plovila nadomestijo.

2. Določbe iz odstavka 1 ne veljajo za plovila, ki so bila leta 2006 v administrativnem postopku ali v že potekajoči in odobreni izgradnji ter so bila odobrena za pridružitev floti.

3. Države članice ne glede na odstavek 1 Komisijo do 1. januarja 2008 obvestijo o številu in tonaži svojih plovil, ki so leta 2006 na območju IOTC lovile tropske tune. Za ta namen preverijo dejansko prisotnost in ribolovne aktivnosti svojih plovil na območju IOTC leta 2006 na podlagi podatkov VMS, poročil o ulovu, postankov v pristaniščih ali drugih sredstev.

4. Države članice lahko ne glede na odstavek 1 spremenijo število plovil po vrsti orodja, če Komisiji lahko dokažejo, da sprememba števila plovil po vrsti orodja ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

5. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Plovila, ki so na seznamu plovil IUU katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne smejo prenesti.

Člen 73

Omejitve ribolovnih zmogljivosti plovil, ki lovijo mečarico in belega tuna

1. Države članice omejijo število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino 24 metrov ali več ter lovijo mečarico in belega tuna na območju IOTC, na raven napora iz leta 2007 po vrsti orodja. Na to raven po vrsti orodja omejijo tudi število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino, ki je manjša od 24 metrov, in lovijo mečarico in belega tuna na območju IOTC zunaj njihove izključne ekonomske cone. Omejitev števila plovil je sorazmerna z ustrezno skupno tonažo, izraženo v BRT (bruto registrski tonaži) ali BT (bruto tonaži). Skupna tonaža se ne preseže, če se plovila nadomestijo.

2. Določbe iz odstavka 1 ne veljajo za plovila, ki so bila leta 2007 v administrativnem postopku ali v že potekajoči in odobreni izgradnji ter so bila odobrena za pridružitev floti.

3. Države članice do 1. januarja 2008 Komisijo obvestijo o številu in tonaži svojih plovil, ki so leta 2007 na območju IOTC lovile mečarico in belega tuna. Za ta namen preverijo dejansko prisotnost in ribolovne aktivnosti svojih plovil na območju IOTC leta 2007 na podlagi podatkov VMS, poročil o ulovu, postankov v pristaniščih ali drugih sredstev.

4. Države članice lahko ne glede na odstavek 1 spremenijo število plovil po vrsti orodja, če Komisiji lahko dokažejo, da sprememba števila plovil po vrsti orodja ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

5. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Plovila, ki so na seznamu plovil IUU katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne smejo prenesti.







POGLAVJE XII

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU SPFO

Člen 74

Pelagični ribolov – omejitev zmogljivosti

1. Države članice omejijo skupno bruto tonažo (BT) plovil, ki bodo leta 2008 plule pod njihovo zastavo in lovile pelagične staleže, na skupno BT, zabeleženo leta 2007 na območju SPFO tako, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje pelagičnih ribolovnih virov v južnem Tihem oceanu.

2. Države članice do 15. januarja 2008 Komisiji sporočijo skupno bruto tonažo, zabeleženo leta 2007 na območju SPFO za plovila, ki so leta 2007 plula pod njihovo zastavo in dejavno lovila ribe. Pri sporočanju teh informacij države članice preverijo dejansko prisotnost svojih plovil na območju SPFO leta 2007 na podlagi podatkov VMS, poročil o ulovu, postankov v pristaniščih ali drugih sredstev.

3. Države članice, ki so že izvajale pelagični ribolov v južnem Tihem oceanu, vendar leta 2007 niso opravljale svojih ribolovnih aktivnosti, lahko leta 2008 lovijo na območju SPFO, če prostovoljno omejijo ribolovni napor. Te države članice Komisijo nemudoma obvestijo o imenih in značilnostih svojih plovil, ki se ukvarjajo z ribolovom na območju SPFO, vključno z njihovo bruto tonažo.

4. Države članice začasni znanstveni delovni skupini SPFO predložijo v pregled vse ocene staležev in raziskave v zvezi s pelagičnimi staleži na območju SPFO ter spodbujajo svoje znanstvene raziskovalce k dejavnemu sodelovanju pri znanstvenih delih Organizacije v zvezi s pelagičnimi vrstami.

5. Države članice na ribiških plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo ustrezno prisotnost opazovalcev za opazovanje pelagičnega ribolova v južnem Tihem oceanu in zbiranje ustreznih znanstvenih podatkov.

Člen 75

Pridneni ribolov

1. Države članice omejijo napor ali ulov pri pridnenem ribolovu na območju SPFO na povprečne letne ravni v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 glede na število ribiških plovil in drugih parametrov, ki kažejo raven ulova, ribolovni napor in ribolovne zmogljivosti.

2. Države članice aktivnosti pridnenega ribolova ne razširijo na nove regije območja SPFO, kjer se ta vrsta ribolova zdaj ne izvaja.

3. Plovila Skupnosti ne izvajajo pridnenega ribolova znotraj območja pet morskih milj od vseh mest na območju SPFO, kjer med ribolovno dejavnostjo naletijo na dokaze o obstoju ranljivih morskih ekosistemov. Plovila Skupnosti o takšnem odkritju, vključno z lokacijo, in vrsti zadevnega ekosistema poročajo organom države zastave, Komisiji in začasnemu sekretariatu SPFO, da se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi v zvezi z zadevnim mestom.

4. Države članice določijo opazovalce za vsako plovilo, ki pluje pod njihovo zastavo in se ukvarja ali se namerava ukvarjati z aktivnostmi ribolova s pridneno vlečno mrežo na območju SPFO, in zagotovijo ustrezno raven prisotnosti opazovalcev na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo in se ukvarjajo z drugimi aktivnostmi pridnenega ribolova na območju SPFO.

Člen 76

Zbiranje in izmenjava podatkov

Države članice zbirajo, preverjajo in zagotavljajo podatke v skladu s postopki, določenimi s standardi SPFO za zbiranje, poročanje, preverjanje in izmenjavo podatkov.







POGLAVJE XIII

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU WCPFC

Člen 77

Omejitve ribolovnega napora

Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor za veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in belega tuna na območju WCPFC omejen na ribolovni napor, ki je določen v sporazumih o partnerstvu na področju ribištva med Skupnostjo in obalnimi državami v regiji.

Člen 78

Načrti upravljanja za uporabo naprav za zbiranje rib

1. Države članice, katerih plovila imajo dovoljenje za ribolov na območju WCPFC, izdelajo načrte upravljanja za uporabo zasidranih ali visečih naprav za zbiranje rib (FAD). Ti načrti upravljanja vsebujejo strategije za omejitev interakcij z nedoraslimi veleokimi tuni in rumenoplavutimi tuni.

2. Načrti upravljanja iz odstavka 1 se predložijo Komisiji najpozneje 15. oktobra 2008. Komisija te načrte upravljanja združi in sekretariatu WCPFC predloži načrt upravljanja Skupnosti najpozneje 31. decembra 2008.

Člen 79

Največje število plovil, ki lovijo mečarico

Število plovil Skupnosti, ki lovijo mečarico na območjih južno od 20° J območja WCPFC, ni večje od 14. Udeležba Skupnosti je omejena na plovila, ki plujejo pod zastavo Španije.







POGLAVJE XIV

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU ICCAT

Člen 80

Zmanjšanje prilova morskih ptic

1. Države članice zberejo vse razpoložljive podatke o medsebojnem vplivanju z morskimi pticami, vključno z nenamernim ulovom s strani njihovih ribiških plovil, ter te podatke posredujejo sekretariatu ICCAT in Komisiji.

2. Države članice skušajo zmanjšati prilov morskih ptic na vseh ribolovnih območjih, v vseh sezonah in pri vseh vrstah ribolova z izvajanjem učinkovitih omilitvenih ukrepov.

3. Plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 20. vzporednika južne zemljepisne širine imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo v skladu z naslednjimi tehničnimi določbami:

(a) drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko plašilnih vrvi in v skladu s smernicami za njihovo uporabo, ki jih je sprejel ICCAT;

(b) južno od 20. vzporednika južne zemljepisne širine se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

(c) kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

(d) vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko plovila Skupnosti s parangalom, ko lovijo mečarico, uporabljajo enonitni parangal, če ta plovila:

(a) uporabljajo parangal v obdobju med navtičnim sončnim zahodom/vzhodom, kakor je določen v navtičnemu almanahu o sončnem zahodu/vzhodu za zemljepisni položaj ulova;

(b) uporabljajo najmanjšo vrtljivo utež s 60 g, ki se nahaja največ 3 m od trnka, za zagotovitev najboljših stopenj potopitve.

Člen 81

Določitev zaprtega območja/sezone za ribolov mečarice v Sredozemskem morju

Zaradi zaščite mečarice in zlasti malih rib je ribolov mečarice v Sredozemskem morju prepovedan od 15. oktobra do 15. novembra 2008.

Člen 82

Morski psi

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje ribolovne smrtnosti pri ribolovu na severnoatlatski mako.







POGLAVJE XV

NEZAKONIT, NEPRIJAVLJEN IN NEREGULIRAN RIBOLOV

Člen 83

Severni Atlantik

Za plovila, ki se v severnem Atlantiku ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, veljajo ukrepi iz Priloge XIII.







POGLAVJE XVI

KONČNE DOLOČBE

Člen 84

Prenos podatkov

Kadar države članice v skladu s členoma 15(1) in 18(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 Komisiji pošiljajo podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev, uporabljajo kode staležev iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 85

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Kadar so celotni dovoljeni ulovi (TAC) na območju CCAMLR določeni za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2008, se člen 41 uporablja od začetka zadevnih obdobij uporabe TAC.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

OMEJITVE ULOVA, KI SE UPORABLJAJO ZA PLOVILA SKUPNOSTI V OBMOČJIH, KJER OBSTAJAJO OMEJITVE ULOVA, IN ZA RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH EU, PO VRSTAH IN OBMOČJIH (V TONAH ŽIVE TEŽE, ČE NI DRUGAČE DOLOČENO)

Vse omejitve ulova, določene v tej prilogi, se za namene člena 5 te uredbe obravnavajo kot kvote, zato zanje veljajo pravila iz Uredbe (EGS) št. 2847/93 ter zlasti členov 14 in 15 Uredbe.

Za vsako območje so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska tabela domačih in latinskih imen:







Znanstveno ime Koda Alpha-3 Domače ime ammodytidae SAN prave peščenke anarhichas lupus CAT ostrigar aphanopus carbo BSF črni morski meč Argentina silus ARU velika srebrenka beryx spp. ALF sluzoglavke boreogadus saida POC polarna trska brosme brosme USK morski menek centrophorus squamosus GUQ luskasti globokomorski trnež centroscymnus coelolepis CYO portugalski morski pes cetorhinus maximus BSK morski pes orjak chaenocephalus aceratus SSI črnoplavutna ledna krokodilka champsocephalus gunnari ANI antarktična ledna krokodilka channichthys rhinoceratus LIC enoroga ledna krokodilka chionoecetes spp. PCR snežni morski pajek clupea harengus HER atlantski sled coryphaenoides rupestris RNG okroglonosi repak dalatias licha SCK temni morski pes deania calcea DCA kljunati morski pes dissostichus eleginoides TOP antarktična zobata riba engraulis encrasicolus ANE sardon etmopterus princeps ETR veliki svetilec etmopterus pusillus ETP gladki svetilec etmopterus spinax ETX črni svetilec euphausia superba KRI kril gadus morhua COD trska galeorhinus galeus GAG pepelasti morski pes germo alalunga ALB beli tun glyptocephalus cynoglossus WIT sivi jezik gobionotothen gibberifrons NOG topoglava nototenija hippoglossoides platessoides PLA ameriška morska plošča hippoglossus hippoglossus HAL navadni jezik hoplostethus atlanticus ORY oranžna sluzoglavka illex illecebrosus SQI severni kratkoplavuti ligenj lamna nasus POR atlantski morski pes lampanyctus achirus LAC hektorjeva laterna lepidonotothen squamifrons NOS luskasta nototenija lepidorhombus spp. LEZ krilati rombi limanda ferruginea YEL rumenorepa limanda limanda limanda DAB limanda lophiidae ANF morska spaka macrourus berglax RHG čebulastooki repak macrourus spp. GRV repaki makaira nigricans BUM sinja jadrovnica mallotus villosus CAP kapelan martialia hyadesi SQS lignji melanogrammus aeglefinus HAD vahnja merlangius merlangus WHG mol merluccius merluccius HKE oslič micromesistius poutassou WHB sinji mol microstomus kitt LEM rdeči jezik ►C1 molva dypterygia ◄ BLI modri leng molva macrophthalmus SLI španski leng molva molva LIN leng nephrops norvegicus NEP škamp notothenia rossii NOR kraljevska nototenija pagellus bogaraveo SBR okati ribon pandalus borealis PRA severna kozica Paralomis spp. PAI kraljevska rakovica penaeus spp. PEN bele kozice phycis spp. FOX tabinje platichthys flesus FLX iverka pleuronectes platessa PLE morska plošča pleuronectiformes FLX bokoplute pollachius pollachius POL polak pollachius virens POK saj psetta maxima TUR romb pseudochaenichthus georgianus SGI južnogeorgijska ledena krokodilka rajidae SRX-RAJ raže reinhardtius hippoglossoides GHL grenlandska morska plošča salmo salar SAL atlantski losos scomber scombrus MAC skuša scopthalmus rhombus BLL gladki romb sebastes spp. RED rdeči okun solea solea SOL morski list solea spp. SOX morski listi sprattus sprattus SPR papalina squalus acanthias DGS trnež tetrapturus alba WHM bela jadrovnica thunnus alalunga ALB beli tun thunnus albacares YFT rumenoplavuti tun thunnus obesus BET veleoki tun thunnus thynnus BFT navadni tun trachurus spp. JAX šuri trisopterus esmarki NOP norveški molič urophycis tenuis HKW bela repata tabinja xiphias gladius SWO mečarica

Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska tabela domačih in latinskih imen:







beli tun ALB thunnus alalunga beli tun ALB germo alalunga sluzoglavke ALF beryx spp. ameriška morska plošča PLA hippoglossoides platessoides sardon ANE engraulis encrasicolus morska spaka ANF lophiidae antarktična ledna krokodilka ANI champsocephalus gunnari antarktična zobata riba TOP dissostichus eleginoides ostrigar CAT anarhichas lupus navadni jezik HAL hippoglossus hippoglossus atlantski losos SAL salmo salar morski pes orjak BSK cetorhinus maximus veleoki tun BET thunnus obesus kljunati morski pes DCA deania calcea črni morski meč BSF aphanopus carbo črnoplavutna ledna krokodilka SSI chaenocephalus aceratus modri leng BLI ►C1 molva dypterygia ◄ sinja jadrovnica BUM makaira nigricans sinji mol WHB micromesistius poutassou savadni tun BFT thunnus thynnus gladki romb BLL scopthalmus rhombus kapelan CAP mallotus villosus trska COD gadus morhua morski list SOL solea solea kraljevska rakovica PAI paralomis spp. limanda DAB limanda limanda bokoplute FLX pleuronectiformes iverka FLX platichthys flesus tabinje FOX phycis spp. veliki svetilec ETR etmopterus princeps velika srebrenka ARU argentina silus grenlandska morska plošča GHL reinhardtius hippoglossoides repaki GRV macrourus spp. luskasta nototenija NOS lepidonotothen squamifrons vahnja HAD melanogrammus aeglefinus oslič HKE merluccius merluccius atlantski sled HER clupea harengus šuri JAX trachurus spp. topoglava nototenija NOG gobionotothen gibberifrons temni morski pes SCK dalatias licha kril KRI euphausia superba hektorjeva laterna LAC lampanyctus achirus luskasti globokomorski trnež GUQ centrophorus squamosus rdeči jezik LEM microstomus ki