1995L0026 — SL — 19.12.2002 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

▼B

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 95/26/ES

z dne 29. junija 1995

o spremembi direktiv 77/780/EGS in 89/646/EGS na področju kreditnih institucij, direktiv 73/239/EGS in 92/49/EGS na področju premoženjskega zavarovanja, direktiv 79/267/EGS in 92/96/EGS na področju življenjskega zavarovanja, Direktive 93/22/EGS na področju investicijskih družb ter Direktive 85/611/EGS na področju kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) z namenom okrepitve nadzora varnega in skrbnega poslovanja

ker je sprejem te direktive najprimernejši način za dosego teh ciljev in zlasti za okrepitev pooblastil pristojnih organov; ker je ta direktiva omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego teh ciljev in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen,

ker dolžnost revizorjev, da sporočijo, kadar je primerno, pristojnim organom nekatera dejstva in sklepe v zvezi s finančnim podjetjem, ki so jih odkrili med izvajanjem svojih nalog v nefinančnem podjetju, sama po sebi ne menja narave njihovih nalog v tem podjetju, niti načina, kako morajo opraviti te naloge v tem podjetju;

ker naj se za okrepitev nadzora varnega in skrbnega poslovanja finančnih podjetij in zaščite strank finančnih podjetij predpiše, da mora biti revizor dolžan nemudoma poročati pristojnim organom, vedno, kot je predvideno v tej direktivi, ko med opravljanjem svojih nalog opazi nekatera dejstva, ki bi lahko imela resne posledice za finančno stanje ali upravno in računovodsko organizacijo finančnega podjetja;

ker naj se enake obveznosti varovanja poklicne skrivnosti za organe, ki so odgovorni za izdajanje dovoljenj in nadzor KNPVP in za podjetja, ki sodelujejo v teh dejavnostih, in enake možnosti za izmenjavo podatkov, kot so dane organom, odgovornim za izdajanje dovoljenj in nadzor kreditnih institucij, investicijskih podjetij in zavarovalnic, vključijo v Direktivo 85/611/EGS;

ker se lahko odobrijo tudi izmenjave podatkom med pristojnimi organi na eni strani in centralnimi bankami in drugimi organi s podobno funkcijo, kot jo imajo finančne institucije, na drugi strani in, če je to primerno, drugimi javnimi organi, odgovornimi za nadziranje plačilnih sistemov;

ker lahko določene vrste obnašanja, kot so goljufije ali prekrški na podlagi notranjih zaupnih informacij, vplivajo na stabilnost in celovitost finančnega sistema, celo kadar vključujejo podjetja, ki niso finančna;

ker načela medsebojnega priznavanja in nadzora domače države članice zahtevajo, da pristojni organi te države članice ne izdajo dovoljenja ali ga prekličejo, če dejavniki, kot so vsebina programov operacij in zemljepisna razdelitev dejansko izvedenih dejavnosti, jasno kažejo, da se je finančno podjetje odločilo za pravni sistem ene države članice, da bi se izognilo strožjim standardom, ki so v veljavi v drugi državi članici, v kateri izvaja ali namera izvajati večji del svojih dejavnosti; ker mora imeti finančno podjetje, ki je pravna oseba, dovoljenje države članice, v kateri ima svoj registrirani sedež; ker mora imeti finančno podjetje, ki ni pravna oseba, svoj sedež v državi članici, v kateri je dobilo dovoljenje; ker morajo države članice poleg tega zahtevati, da je sedež finančnega podjetja vedno v njegovi domači državi članici in da tam dejansko deluje;

ker sklicevanje na učinkovito izvajanje nadzornih funkcij nadzornih organov pokriva nadzor na konsolidirani osnovi, ki se mora izvajati nad finančnim podjetjem, če to predvidevajo določbe Skupnosti; ker morajo biti organi, na katere je v takih primerih naslovljena vloga za dovoljenje, zmožni ugotoviti, kateri organi so pristojni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi za to finančno podjetje;

ker opredelitev „tesnih povezav“ v tej direktivi določa minimalne kriterije in ne preprečuje državam članicam, da bi jih uporabila v situacijah, drugačnih od tistih, ki so predvidene z opredelitvijo;

ker pristojni organi ne bi smeli izdati ali podaljšati dovoljenja finančnemu podjetju, če obstaja možnost, da zaradi tesnih povezav med tem podjetjem in drugimi fizičnimi in pravnimi osebami ne bodo mogli učinkovito izvajati svojih nadzornih funkcij; ker morajo pristojnim organom v tem pogledu zadostiti tudi finančna podjetja, ki že imajo dovoljenje;

ker so nekateri dogodki pokazali, da je potrebno v nekaterih točkah spremeniti direktive Sveta, ki določajo splošni okvir, v katerem lahko kreditne institucije, zavarovalnice, investicijska podjetja in kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje opravljajo svoje posle, predvsem Direktivi 77/780/EGS ( 4 ) in 89/646/EGS, Direktivi 73/239/EGS ( 5 ) in 92/49/EGS, Direktivi 79/267/EGS ( 6 ) in 92/96/EGS, Direktiva 93/22/EGS ( 7 ) ter Direktiva 85/611/EGS ( 8 ), z namenom okrepitve nadzora varnega in skrbnega poslovanja; ker je zaželeno, da se sprejmejo podobni ukrepi na celotnem sektorju finančnih storitev;

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega in tretjega stavka njenega člena 57(2),

Člen 1

Kadar se v tej direktivi uporabljajo besede „finančno podjetje“, se nadomestijo z besedami:

▼M1 —————

▼B

Člen 2

1. V naslednjih členih se doda opredelitev kakor sledi:

▼M1 —————

▼B

▼M2 —————

▼B

z naslednjo opredelitvijo:

(b) ‚obvladovanjem‘, ki pomeni odnos med matičnim podjetjem in odvisno družbo v vseh primerih iz členov 1(1) in (2) Direktive 83/349/EGS ( 9 ) ali podoben odnos med fizično ali pravno osebo in podjetjem; vsaka odvisna družba odvisne družbe se prav tako obravnava kot odvisna družba matičnega podjetja, ki je na čelu teh podjetij.

2. Na koncu naštetih členov se dodajo spodaj našteti pododstavki:

▼M1 —————

▼B

Člen 3

1. V člen 8 Direktive 73/239/EGS ►M2 ————— ◄ se vstavi naslednji odstavek:

▼M1 —————

▼B

Člen 4

1. V člen 16 Direktive 92/49/EGS ►M2 ————— ◄ se vstavi naslednji odstavek:

Države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam imena organov, oseb in subjektov, ki smejo prejemati podatke na podlagi tega odstavka.“

— če podatki izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili in kadar je primerno, zgolj za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.

1.„5a. Ne glede na odstavke 1 do 4 lahko države članice odobrijo izmenjavo podatkov med pristojnimi organi in:

2. V ►M1 ————— ◄ člen 25 Direktive 93/22/EGS se vstavi naslednji odstavek:

Države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam imena organov, oseb in subjektov, ki smejo prejemati podatke na podlagi tega odstavka.“

— če podatki izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili, in, kadar je primerno, zgolj za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.

2.„5a. Ne glede na odstavke 1 do 4 lahko države članice odobrijo izmenjavo podatkov med pristojnimi organi in:

3. V ►M1 ————— ◄ člen 16 Direktive 92/49/EGS in v člen 25 Direktive 93/22/EGS ►M2 ————— ◄ , se vstavi naslednji odstavek:

Zaradi izvajanja zadnje alinee drugega pododstavka, organi ali subjekti iz prvega pododstavka sporočijo pristojnim organom, ki so razkrili podatke, imena in natančne odgovornosti oseb, ki so jim bili poslani.

— če podatki izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili, in, kadar je primerno, zgolj za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.

„5b. Ne glede na odstavke 1 do 4 lahko države članice z namenom okrepitve stabilnosti in celovitosti finančnega sistema odobrijo izmenjavo podatkov med pristojnimi organi in organi ali subjekti, ki so po zakonu odgovorni za odkrivanje in raziskovanje kršitev zakona o družbah.

4. V ►M1 ————— ◄ členu 25 Direktive 93/22/EGS se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

5. V člen 16 Direktive 92/49/EGS ►M2 ————— ◄ se vstavi naslednji odstavek:

▼M1 —————

▼B

7. V členu 50 Direktive 85/611/EGS se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjimi odstavki:

„2. Države članice zagotovijo, da so vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, kot tudi revizorji in strokovnjaki, ki dobijo navodila pristojnih organov, dolžni varovati poklicno skrivnost. Ta skrivnost pomeni, da se ne sme noben zaupen podatek, ki ga dobijo pri opravljanju svojih dolžnosti, izdati nobeni osebi, tudi ne organu, razen v obliki povzetka ali skupnih podatkov, tako da se KNPVP in družbe za upravljanje ter depozitarji (v nadaljevanju imenovani podjetja, ki prispevajo k poslovni dejavnosti) ne morejo posamično prepoznati, kar pa ne vpliva na primere, ki jih pokriva kazensko pravo.

Vendar se lahko zaupni podatki, ki ne zadevajo tretjih strank, vključenih v poskuse reševanja, razkrijejo v civilnih ali gospodarskih postopkih, kadar gre KNPVP ali podjetje, ki prispeva k poslovni dejavnosti, v stečaj ali obvezno likvidacijo.

3. Odstavek 2 ne preprečuje pristojnim organom različnih držav članic, da izmenjujejo podatke v skladu s to direktivo ali drugimi direktivami, ki se uporabljajo za KNPVP ali podjetja, ki prispevajo k poslovni dejavnosti. Za te podatke veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 2.

4. Države članice lahko sklepajo sporazume o sodelovanju, ki zagotavljajo izmenjavo podatkov s pristojnimi organi tretjih držav le, če so podatki, ki se sporočajo, pokriti z jamstvom poklicne skrivnosti, ki je vsaj enaka tisti, predvideni v tem členu.

7.5. Pristojni organi, ki prejmejo zaupne podatke po odstavku 2 ali 3, jih lahko uporabijo le pri svojih dolžnostnih:

— preverjanja, ali so izpolnjeni pogoji, ki urejajo začetek KNPVP ali podjetij, ki prispevajo k poslovni dejavnosti, in omogočijo spremljanje izvajanja tega poslovanja, upravnih in računovodskih postopkov in mehanizmov notranjega nadzora,

— izrekanja kazni,

— v upravnih pritožbah proti odločbam pristojnih organov ali

— v sodnih postopkih, uvedenih po členu 51(2).

7.6. Odstavka 2 in 5 ne izključujeta izmenjave podatkov:

(a) znotraj države članice med dvema ali več pristojnimi organi ali

(b) znotraj države članice ali med državami članicami med pristojnimi organi in — organi z javno odgovornostjo za nadzor kreditnih institucij, investicijskih podjemov, zavarovalnic in drugih finančnih organizacij, in organi, odgovornimi za nadzor finančnih trgov, — subjekti, vključenimi v likvidacijo ali stečaj KNPVP in drugih podobnih postopkov, in podjetji, ki prispevajo k poslovni dejavnosti, — osebami, odgovornimi za izvajanje obveznih revizijskih pregledov izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, pri izvajanju njihovih nadzornih funkcij ali razkritju organom, ki upravljajo odškodninske sheme, s podatki, potrebnimi za izvajanje njihovih funkcij. Za te podatke veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 2.

7.7. Ne glede na odstavke 2 do 5, lahko države članice dovolijo izmenjavo podatkov med pristojnimi organi in:

— organi, odgovornimi za nadziranje organov, vključenih v likvidacijo ali stečaj finančnih podjetij in podobne postopke, ali

— organi, odgovornimi za nadziranje oseb, zadolženih za izvajanje obveznih revizijskih pregledov izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij.

Države članice, ki dovoljujejo možnost iz prvega pododstavka, zahtevajo, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

— podatki so namenjeni izvajanju nalog nadziranja iz prvega pododstavka,

— za podatke, dobljene v tem kontekstu, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 2,

— če podatki izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili, in, kadar je primerno, zgolj za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.

Države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam imena organov, ki smejo prejemati podatke na podlagi tega odstavka.

8. Ne glede na odstavke 2 do 5 lahko države članice z namenom okrepitve stabilnosti in celovitosti finančnega sistema odobrijo izmenjavo podatkov med pristojnimi organi in organi ali subjekti, ki so po zakonu odgovorni za odkrivanje in raziskovanje kršitev zakona o družbah.

Države članice, ki dovoljujejo možnost iz prvega pododstavka, zahtevajo, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

— podatki so namenjeni izvajanju naloge iz prvega pododstavka,

— za podatke, dobljene v tem kontekstu, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 2,

— če podatki izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili, in, kadar je primerno, zgolj za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.

Če država članica, organi ali subjekti iz prvega pododstavka izvajajo svojo nalogo odkrivanja ali raziskovanja glede na posebne pristojnosti s pomočjo oseb, imenovanih za ta namen, ki niso zaposlene v javnem sektorju, se lahko možnost izmenjave podatkov iz prvega pododstavka razširi na te osebe pod pogoji iz drugega pododstavka.

Da bi izpolnili zadnjo alineo drugega pododstavka, organi ali subjekti iz prvega pododstavka sporočijo pristojnim organom, ki so razkrili podatke, imena in natančne odgovornosti oseb, ki so jim bili poslani.

Države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam imena organov ali subjektov, ki smejo prejemati podatke na podlagi tega odstavka.

Do 31. decembra 2000 Komisija sestavi poročilo o uporabi določb tega odstavka.

9. Ta člen ne preprečuje pristojnim organom, da posredujejo centralnim bankam in drugim organom s podobno funkcijo, kot jo imajo monetarni organi, podatke, namenjene za izvajanje njihove naloge, niti ne preprečuje tem organom ali subjektom, da sporočijo pristojnim organom tiste podatke, ki jih ti potrebujejo za namene odstavka 5. Za podatke, prejete v tem kontekstu, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz tega člena.

10. Ta člen ne preprečuje pristojnim organom, da sporočijo podatke iz odstavkov 2 do 5 klirinški hiši ali podobnemu organu, ki je po notranji zakonodaji pooblaščen za izvajanje obračunskih storitev ali poravnav za enega od trgov njihovih držav članic, če menijo, da je podatke potrebno posredovati zaradi pravilnega delovanja teh organov v zvezi z neizpolnjevanjem ali potencialnim neizpolnjevanjem udeležencev na trgu. Za podatke, prejete v tem kontekstu, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 2. Države članice vsekakor zagotovijo, da se podatkov, prejetih po odstavku 3, v okoliščinah iz tega odstavka ne sme razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili.

11. Poleg tega lahko ne glede na določbe iz odstavkov 2 in 5 države članice glede na določbe, predpisane z zakonom, odobrijo razkritje nekaterih podatkov drugim oddelkom v državni upravi, odgovornim za zakonodajo o nadzoru KNPVP in podjetij, ki prispevajo k poslovni dejavnosti, kreditnih institucij, finančnih institucij, investicijskih podjemov in zavarovalnic, ter inšpektorjem, ki so dobili navodila teh oddelkov.

Takšna razkritja so seveda mogoča le, kadar so potrebna zaradi nadzora varnega in skrbnega poslovanja.

Države članice lahko seveda predpišejo, da se podatki, prejeti po odstavkih 3 in 6, ne smejo nikoli razkriti v okoliščinah iz tega odstavka, razen z izrecnim soglasjem pristojnih organov, ki so razkrili te podatke.“