2008R1166 — SL — 14.05.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (ES) št. 1166/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 19. novembra 2008 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 (Besedilo velja za EGP) (UL L 321, 1.12.2008, p.14)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 1166/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. novembra 2008

o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (EGS) št. 571/88 z dne 29. februarja 1988 o organizaciji statističnih raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev ( 2 ) določa program raziskovanj Skupnosti za zagotovitev statistik o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2007. (2) Program raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev, ki se izvajajo na ravni Skupnosti od leta 1966/67, bi bilo treba nadaljevati za preučitev trendov na ravni Skupnosti. Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 571/88 nadomestiti s to uredbo. (3) Za posodobitev osnovnih registrov kmetijskih gospodarstev in drugih informacij, potrebnih za stratifikacijo vzorčnih raziskovanj, je vsaj vsakih deset let potreben popis kmetijskih gospodarstev v Skupnosti. Zadnji popis pred sprejetjem te uredbe je bil izveden v letih 1999/2000. (4) Obstaja potreba po zbiranju podatkov o izvajanju ukrepov, povezanih z razvojem podeželja, opredeljenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 3 ). (5) V svojih sklepnih ugotovitvah z dne 19. decembra 2006 o kmetijsko-okoljskih kazalnikih je Svet priznal potrebo po primerljivih podatkih o kmetijskih dejavnostih na ustrezni geografski ravni z zajetjem za celotno Skupnost. Svet je prosil Komisijo, naj sprejme ukrepe iz sporočila Komisije z dne 15. septembra 2006 ( 4 ), ki vključujejo pridobivanje statističnih podatkov, zlasti glede praks upravljanja kmetijskih gospodarstev in uporabe kmetijskih vnosov. (6) Obstaja pomanjkanje statističnih informacij o različnih metodah kmetijske proizvodnje na ravni posameznih gospodarstev. Zato obstaja potreba po izboljšanju zbiranja informacij o metodah kmetijske proizvodnje, povezano s strukturnimi informacijami o kmetijskih gospodarstvih, za zagotovitev dodatnih statistik za razvoj kmetijsko-okoljske politike in za izboljšanje kakovosti kmetijsko-okoljskih kazalnikov. (7) Primerljive statistike iz vseh držav članic o strukturi kmetijskih gospodarstev so pomembne za določanje razvoja kmetijske politike v Skupnosti. Zato bi bilo treba za značilnosti raziskovanja v čim večji meri uporabiti standardne klasifikacije in skupne opredelitve. (8) Izvedba raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev leta 2010 in desetletni popis prebivalstva leta 2011 bi pomenila veliko breme za statistične vire držav članic, če bi se obdobji dela na terenu za ti dve obsežni raziskovanji prekrivali. Zato bi bilo treba predvideti odstopanje, ki bi državam članicam omogočilo izvedbo raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letu 2009. (9) Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti ( 5 ) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe, zlasti glede skladnosti s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, relevantnosti, stroškovne učinkovitosti, zaupnosti statističnih podatkov in preglednosti. Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti ( 6 ) predstavlja referenčni okvir za prenos in varstvo zaupnih statističnih podatkov na podlagi te uredbe, da se zagotovi, da med pripravo in razširjanjem statističnih podatkov Skupnosti ne bi prišlo do njihovega nezakonitega razkritja in nestatistične rabe. (10) Uporaba lege kmetijskega gospodarstva s strani Komisije bi morala biti omejena na statistične analize in izključevati pridobivanje vzorcev in izvajanje raziskovanj. Potrebno varstvo zaupnosti podatkov bi bilo treba med drugim zagotoviti z omejevanjem natančnosti parametrov lege in ustreznim zbiranjem statistik, ki bodo objavljene. (11) Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 ( 7 ) je vzpostavila statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Skupnosti. (12) V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) ( 8 ) bi bilo treba teritorialne enote opredeliti v skladu s klasifikacijo NUTS. (13) Da bi čim bolj zmanjšali obremenitve zaradi zbiranja podatkov za poročevalske enote in države članice, bi bilo treba predvideti možnost uporabe vzorčnih raziskovanj in administrativnih virov. (14) Za izvedbo raziskovanj bodo več let potrebna precejšnja sredstva držav članic in Komisije, od česar bo velik delež uporabljen za izpolnjevanje zahtev Skupnosti. (15) Znano je, da zahteve po prepoznavanju in identifikaciji kmetijskih gospodarstev s pomočjo satelita v mnogih državah članicah povzročajo precejšnje metodološke in tehnične težave. (16) Zato bi bilo treba s pomočjo Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 9 ) zagotoviti subvencijo Skupnosti za pomoč pri tem programu. (17) Ta uredba vzpostavlja finančni okvir za celotno trajanje programa, ki je glavna referenčna točka proračunskega organa v postopku sprejemanja letnega proračuna v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ( 10 ). (18) Ker cilja te uredbe, in sicer sistematične priprave statistike Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev in o metodah kmetijske proizvodnje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje doseže Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. (19) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 11 ). (20) Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za opredelitev koeficientov za glave živine, opredelitev značilnosti in prilagoditev prilog k tej uredbi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. (21) Opravljeno je bilo posvetovanje s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko, ustanovljenim s Sklepom Sveta 72/279/EGS ( 12 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja okvir za pripravo primerljivih statističnih podatkov Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev in za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „kmetijsko gospodarstvo“ ali „gospodarstvo“ pomeni tehnično in gospodarsko samostojno enoto, ki ima eno vodstvo in opravlja kmetijske dejavnosti iz Priloge I na gospodarskem ozemlju Evropske unije, bodisi kot glavno bodisi kot stransko dejavnost;

(b) „glave živine“ pomeni standardno merilno enoto, ki omogoča združevanje različnih kategorij živine, zato da se lahko opravi primerjava. Glave živine so opredeljene na podlagi zahtev glede krme za posamezne kategorije živali, za katere se sprejmejo koeficienti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2);

(c) „vzorčna raziskovanja“ pomenijo statistična raziskovanja na podlagi stratificiranega naključnega vzorčenja, ki so oblikovana za zagotovitev reprezentativnih statistik glede kmetijskih gospodarstev na regionalni in nacionalni ravni. Stratifikacija vključuje velikost in tip kmetijskega gospodarstva, da se zagotovi ustrezna predstavitev kmetijskih gospodarstev različnih velikosti in tipov;

(d) „regija“ pomeni teritorialno enoto NUTS 2, opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1059/2003;

(e) „lega gospodarstva“ pomeni koordinate zemljepisne širine in dolžine v loku petih minut, ki ne omogočajo neposredne identifikacije posameznega gospodarstva. Če lega zemljepisne širine in dolžine vključuje le eno kmetijsko gospodarstvo, se to gospodarstvo dodeli sosednji legi, ki vključuje vsaj še eno kmetijsko gospodarstvo.

Člen 3

Zajetje

1. Raziskovanja, navedena v tej uredbi, zajemajo:

(a) kmetijska gospodarstva, kjer je kmetijsko zemljišče, uporabljeno za kmetovanje, veliko en hektar ali več;

(b) kmetijska gospodarstva, kjer je kmetijsko zemljišče, uporabljeno za kmetovanje, manjše kot en hektar, če ta gospodarstva pridelujejo določen delež za prodajo ali njihova pridelava presega določen prag zajetja.

2. Vendar države članice, ki uporabljajo prag raziskovanja, višji od enega hektara, določijo ta prag na ravni, ki izključuje le najmanjša kmetijska gospodarstva, ki skupaj tvorijo 2 % ali manj celotnega kmetijskega zemljišča v uporabi brez skupnih zemljišč in 2 % ali manj skupnega števila glav živine.

3. V vsakem primeru se zajamejo vsa kmetijska gospodarstva, ki dosežejo enega od pragov iz Priloge II.

Člen 4

Viri podatkov

1. Države članice uporabljajo informacije iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema iz Uredbe (ES) št. 1782/2003 ( 13 ), sistema za identifikacijo in registracijo govedi iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 ( 14 ) in registra ekološkega kmetovanja uvedenega z Uredbo (ES) št. 834/2007 ( 15 ), če so te informacije vsaj tako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj. Države članice lahko uporabljajo tudi administrativne vire, povezane s pridelavo gensko spremenjenih posevkov in posebne ukrepe za razvoj podeželja iz Priloge III.

2. Če se država članica odloči za uporabo administrativnega vira, ki ni določen v odstavku 1, država članica vnaprej obvesti Komisijo in navede podrobnosti o metodi, ki bo uporabljena, in kakovosti podatkov iz tega administrativnega vira.

Člen 5

Zahteve po natančnosti

1. Države članice, ki izvajajo vzorčna raziskovanja, zagotovijo, da so ponderirani rezultati raziskovanj statistično reprezentativni za kmetijska gospodarstva v vsaki regiji in izpolnjujejo zahteve po natančnosti iz Priloge IV.

2. V utemeljenih primerih Komisija državam članicam dovoli izjeme glede zahtev po natančnosti iz odstavka 1 za določene regije.







POGLAVJE II

STATISTIKA O STRUKTURI KMETIJSKIH GOSPODARSTEV

Člen 6

Raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev

1. Države članice v letih 2010, 2013 in 2016 izvedejo raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev, v nadaljnjem besedilu „raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev“.

2. Raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev leta 2010 se izvedejo v obliki popisa. Vendar se vzorčna raziskovanja lahko uporabljajo za značilnosti glede drugih pridobitnih dejavnosti delovne sile, naštetih v oddelku V(ii) Priloge III.

3. Raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letih 2013 in 2016 se lahko izvedejo v obliki vzorčnih raziskovanj.

Člen 7

Značilnosti raziskovanj

1. Države članice zagotavljajo informacije o značilnostih iz Priloge III.

2. Komisija lahko, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2), spremeni seznam značilnosti iz Priloge III za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev za leti 2013 in 2016.

3. Če država članica odloči, da ima značilnost nizko ali nično prevalenco, se značilnost lahko izvzame iz zbiranja podatkov. Ta država članica obvesti Komisijo v koledarskem letu neposredno pred letom raziskovanja o vseh značilnostih, izvzetih iz zbiranja podatkov.

4. Opredelitve značilnosti se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

Člen 8

Referenčna obdobja

Referenčna obdobja za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letih 2010, 2013 in 2016 so opredeljena:

(a) za značilnosti zemljišč, navedene v Prilogi III, obdobje 12 mesecev, ki se konča na referenčni dan med 1. marcem in 31. oktobrom v letu raziskovanja;

(b) za značilnosti živine, navedene v Prilogi III, referenčni dan med 1. marcem in 31. decembrom v letu raziskovanja;

(c) za značilnosti delovne sile, navedene v Prilogi III, obdobje 12 mesecev, ki se konča na referenčni dan med 1. marcem in 31. oktobrom v letu raziskovanja;

(d) za ukrepe razvoja podeželja, navedene v Prilogi III, obdobje treh let, ki se konča 31. decembra v letu raziskovanja.

Člen 9

Pošiljanje

1. Države članice Komisiji do 31. marca 2012 pošljejo potrjene podatke iz raziskovanja za raziskovanje o strukturi kmetijskih gospodarstev za leto 2010.

2. Za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letih raziskovanja 2013 in 2016 države članice Komisiji pošljejo potrjene podatke iz raziskovanja v roku 12 mesecev po koncu leta raziskovanja.

3. Podatki v zvezi z ukrepi razvoja podeželja iz Priloge III in temelječi na administrativnih zapisih se lahko pošljejo Komisiji ločeno v roku 18 mesecev po koncu leta raziskovanja.

4. Podatki iz raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev, poslani Komisiji, so v elektronski obliki in na ravni posameznih kmetijskih gospodarstev.

5. Komisija določi obliko pošiljanja podatkov iz raziskovanja.

6. Komisija podatkov iz raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev ne uporablja za pridobivanje vzorcev ali izvajanje raziskovanj.

Člen 10

Vzorčni okvir

Za posodobitev vzorčnega okvirja za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letih 2013 in 2016 države članice zagotovijo nacionalnim organom, pristojnim za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev, dostop do informacij o kmetijskih gospodarstvih, vsebovanih v administrativnih datotekah, zbranih na njihovem nacionalnem ozemlju.







POGLAVJE III

STATISTIKA O METODAH KMETIJSKE PROIZVODNJE

Člen 11

Raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje

1. Države članice izvedejo raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje, ki jih uporabljajo kmetijska gospodarstva. To raziskovanje se lahko izvede v obliki vzorčnega raziskovanja.

2. V utemeljenih primerih lahko Komisija državi članici dovoli izvedbo vzorčnega raziskovanja z uporabo podvzorcev.

3. Države članice zagotovijo informacije o značilnostih metod kmetijske proizvodnje, naštete v Prilogi V.

4. Za vsako gospodarstvo, ki se raziskuje, države članice predložijo oceno količine vode, ki se v gospodarstvu porabi za namakanje (v kubičnih metrih). Ocena se lahko pripravi z uporabo modela.

5. Komisija državam članicam zagotovi metodološko in drugo podporo za pripravo modela iz odstavka 4. Komisija poleg tega pospešuje potrebno sodelovanje in izmenjavo izkušenj med državami članicami za pridobivanje primerljivih rezultatov.

6. Če država članica odloči, da ima značilnost nizko ali nično prevalenco, se značilnost lahko izvzame iz zbiranja podatkov. Ta država članica obvesti Komisijo v koledarskem letu neposredno pred letom raziskovanja o vseh značilnostih, izvzetih iz zbiranja podatkov.

7. Opredelitve značilnosti se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

8. Referenčno obdobje sovpada z referenčnimi obdobji, uporabljenimi za značilnosti raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letu 2010.

9. Rezultati tega raziskovanja se povežejo s podatki, pridobljenimi iz raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letu 2010 na ravni individualnih kmetijskih gospodarstev. Združen potrjen niz podatkov se pošlje Komisiji v elektronski obliki najpozneje 31. decembra 2012.

10. Komisija določi obliko pošiljanja podatkov iz raziskovanja.

11. Komisija podatkov o metodah kmetijske proizvodnje ne uporablja za pridobivanje vzorcev ali izvajanje raziskovanj.







POGLAVJE IV

POROČILA, FINANCIRANJE IN IZVEDBENI UKREPI

Člen 12

Poročila

1. Države članice zagotovijo nacionalna metodološka poročila za raziskovanja, zajeta v tej uredbi, ki opisujejo:

(a) organizacijo in uporabljeno metodologijo;

(b) ravni natančnosti, dosežene za vzorčna raziskovanja iz te uredbe;

(c) informacije o kakovosti vseh uporabljenih administrativnih virov podatkov; ter

(d) merila za vključitev in izključitev, uporabljena za izpolnitev zahtev za zajetje iz člena 3.

2. Nacionalna metodološka poročila se predložijo Komisiji s potrjenimi rezultati raziskovanja v skladu z roki iz člena 9(1) in (2).

3. Poleg nacionalnih metodoloških poročil, ki se zahtevajo na koncu vsakega raziskovanja, države članice Komisiji zagotovijo vse dodatne informacije, ki bi bile morda potrebne v zvezi z organizacijo in metodologijo raziskovanja.

Člen 13

Prispevek Skupnosti

1. Države članice prejmejo od Skupnosti finančni prispevek v višini največ 75 % za kritje stroškov izvedbe raziskovanj, opredeljenih v tej uredbi, odvisno od najvišjih zneskov, opredeljenih v odstavkih 3 in 4.

2. Komisija ob začetku veljavnosti te uredbe tistim državam članicam, ki predložijo vloge, zagotovi potrebno tehnično in svetovalno pomoč za prepoznavanje kmetijskih gospodarstev s pomočjo satelita.

3. Za združene stroške raziskovanja strukture kmetijskih gospodarstev leta 2010 in raziskovanja o metodah kmetijske proizvodnje je prispevek Skupnosti omejen na najvišje zneske, opredeljene v nadaljevanju:

— po 50 000 EUR za Luksemburg in Malto;

— po 1 000 000 EUR za Avstrijo, Irsko in Litvo;

— po 2 000 000 EUR za Bolgarijo, Nemčijo, Madžarsko, Portugalsko in Združeno kraljestvo;

— po 3 000 000 EUR za Grčijo, Španijo in Francijo;

— po 4 000 000 EUR za Italijo, Poljsko in Romunijo; ter

— po 300 000 EUR za vse ostale države članice.

4. Za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev v letih 2013 in 2016 se najvišji zneski, navedeni v odstavku 3, zmanjšajo za 50 %.

▼M1

4a. Za raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev v letu 2016 je najvišji znesek za Hrvaško 500 000 EUR.

▼B

5. Sredstva za finančni prispevek Skupnosti se črpajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v skladu s točko (e) člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

Člen 14

Finančni okvir

1. Proračun za izvedbo tega programa raziskovanj, vključno z odobritvami, potrebnimi za upravljanje, vzdrževanje in razvoj sistemov podatkovnih zbirk, uporabljenih na Komisiji za obdelavo podatkov, ki so jih poslale države članice v skladu z določbami te uredbe, znaša 58 850 000 EUR za obdobje 2008–2013.

▼M1

2. Finančna sredstva za izvedbo raziskovanj strukture kmetijskih gospodarstev v letu 2016, vključno z odobritvami, potrebnimi za upravljanje, vzdrževanje in razvoj sistemov podatkovnih zbirk, ki jih Komisija uporablja za obdelavo podatkov, ki so jih poslale države članice na podlagi te uredbe, se določijo v višini 20 650 000 EUR za obdobje 2014–2018.

▼B

3. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

▼M1

4. Komisija izvaja finančno pomoč Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 16 ).

Člen 14a

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko izvajajo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi programa.

Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 17 ), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev, v sklepih o dodelitvi nepovratnih sredstev in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

▼B

Člen 15

Odbor

1. Komisiji pri delu pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s Sklepom 72/279/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 16

Odstopanja

1. Z odstopanjem od členov 6(1) in (2), 8, 9(1), 11(8) in (9), 13(3), Priloge III in Priloge IV se sklicevanja na leto 2010 nadomestijo z letom 2009 za Grčijo, Španijo in Portugalsko.

2. Z odstopanjem od člena 9(1) se sklicevanje na 31. marec 2012 nadomesti z:

(a) 31. marcem 2011 za Grčijo in Portugalsko;

(b) 30. junijem 2011 za Španijo;

(c) 30. junijem 2012 za Italijo in Romunijo.

3. Z odstopanjem od člena 11(9) se sklicevanje na 31. december 2012 nadomesti z 31. decembrom 2011 za Grčijo, Španijo in Portugalsko.

Člen 17

Razveljavitev

1. Uredba (EGS) št. 571/88 se razveljavi.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Seznam kmetijskih dejavnosti, navedenih v opredelitvi kmetijskega gospodarstva

Naslednje dejavnosti (ki so lahko glavne ali stranske dejavnosti) temeljijo na Evropski statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti (NACE Rev. 2) za kmetijsko proizvodnjo in lov ter z njima povezane storitve, ter se uporabljajo za opredelitev kmetijskega gospodarstva:







Opis dejavnosti Oznaka NACE Rev. 2 Dodatne opombe o dejavnostih, upoštevane ali neupoštevane pri opredelitvi kmetijskih dejavnosti Pridelovanje netrajnih rastlin 01.1 Gojenje trajnih nasadov 01.2 V obseg te uredbe so vključena kmetijska gospodarstva, ki proizvajajo vino ali olivno olje iz doma pridelanega grozdja ali oliv. Razmnoževanje rastlin 01.3 Živinoreja 01.4 Vse dejavnosti, uvrščene pod oznako NACE Rev. 2. 01.49 (Reja drugih živali) so izključene iz obsega te uredbe, razen: (i) reje nojev, emujev in kuncev; (ii) čebelarstva ter proizvodnje medu in čebeljega voska. Mešano kmetijstvo 01.5 Storitve za kmetijsko proizvodnjo in aktivnosti po spravilu pridelkov 01.6 Splošno gledano so vsa kmetijska gospodarstva, ki izvajajo dejavnosti pod oznako NACE Rev. 2 01.6, izključena iz obsega te uredbe, če izvajajo izključno te dejavnosti. Kmetijska gospodarstva, ki obdelujejo kmetijska zemljišča po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja (pod oznako NACE Rev. 2 01.61), pa so vključena v obseg te uredbe.









PRILOGA II

Pragovi za raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev in raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje







Značilnosti Prag Kmetijska zemljišča v uporabi njive, vrtovi, trajno travinje, trajni nasadi 5 ha Trajni nasadi na prostem sadovnjaki, nasadi jagodičja, citrusov in oljk, vinogradi in drevesnice 1 ha Druga intenzivna proizvodnja sveže vrtnine, melone in jagode na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) 0,5 ha tobak 0,5 ha hmelj 0,5 ha bombaž 0,5 ha Nasadi v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) sveže vrtnine, melone in jagode 0,1 ha cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic) 0,1 ha Govedo vse 10 glav Prašiči vse 50 glav plemenske svinje 10 glav Ovce vse 20 glav Koze vse 20 glav Perutnina vse 1 000 glav









PRILOGA III

Seznam značilnosti raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev







ZNAČILNOSTI ENOTE/KATEGORIJE I. Splošne značilnosti – Lega kmetijskega gospodarstva – – Zemljepisna širina (v loku 5 minut ali manj) stopinje: minute – – Zemljepisna dolžina (v loku 5 minut ali manj) stopinje: minute – Pravna oseba kmetijskega gospodarstva – – Ali pravno in ekonomsko odgovornost za kmetijsko gospodarstvo prevzame: – – – fizična oseba, ki je edini gospodar, če je kmetijsko gospodarstvo neodvisno? da/ne – – – – Če je odgovor na prejšnje vprašanje „da“, ali je ta oseba (gospodar) tudi upravitelj? da/ne – – – – – Če ta oseba ni upravitelj, ali je upravitelj član gospodarjeve družine? da/ne – – – – – Če je upravitelj član gospodarjeve družine, ali je upravitelj zakonski partner gospodarja? () da/ne – – – fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki je(so) družbenik(i), če je kmetijsko gospodarstvo skupinsko? da/ne – – – pravna oseba? da/ne – Vrsta lastništva (v povezavi z gospodarjem) in sistem kmetovanja – – Kmetijsko zemljišče v uporabi: – – – za kmetovanje na lastnem zemljišču ha – – – za kmetovanje na najetem zemljišču ha – – – za skupinsko kmetovanje ali druge načine ha – – Ekološko kmetovanje – – – skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja uporabljajo in so certificirane v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske skupnosti ha – – – skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, ki je v fazi preusmeritve v proizvodne metode ekološkega kmetovanja, ki jih je treba certificirati v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske skupnosti ha – – – zemljišča kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Evropske skupnosti uporabljajo in so certificirane ali pa so v fazi preusmeritve za certifikacijo – – – – žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni) ha – – – – sušene stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic) ha – – – – krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) ha – – – – sladkorna pesa (brez semena) ha – – – – oljnice ha – – – – sveže vrtnine, melone in jagode ha – – – – pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov ha – – – – nasadi sadja in jagodičja ha – – – – nasadi citrusov ha – – – – nasadi oljk ha – – – – vinogradi ha – – – – drugi nasadi (predivnice, itd.) ha – – – postopki ekološke pridelave, ki se uporabljajo za živinorejo in so potrjeni v skladu z nacionalnimi pravili ali pravili Evropske skupnosti: – – – – govedo glave – – – – prašiči glave – – – – ovce in koze glave – – – – perutnina glave – – – – druge živali da/ne – – Namembnost proizvodnje kmetijskega gospodarstva: – – – gospodinjstvo porabi več kot 50 % vrednosti končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva da/ne – – – neposredna prodaja končnemu potrošniku pomeni več kot 50 % skupne prodaje kmetijskega gospodarstva () da/ne II. Zemljišča – Njive – – Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni): – – – navadna pšenica in pira ha – – – pšenica durum ha – – – rž ha – – – ječmen ha – – – oves ha – – – koruza v zrnju ha – – – riž ha – – – druga žita za pridelavo zrnja ha – – Sušene stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic) ha – – – od tega grah, fižol in volčji bob ha – – Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) ha – – Sladkorna pesa (brez semena) ha – – Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) ha – – Industrijske rastline: – – – tobak ha – – – hmelj ha – – – bombaž ha – – – oljna ogrščica in oljna repica ha – – – sončnice ha – – – soja ha – – – laneno seme (oljni lan) ha – – – druge oljnice ha – – – lan ha – – – konoplja ha – – – ostale vlaknene rastline ha – – – dišavnice, zdravilne rastline in začimbe ha – – – druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje ha – – Sveže vrtnine, melone in jagode, od tega: – – – na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) ha – – – – na odprtem na njivah ha – – – – tržna pridelava na vrtovih ha – – – v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) ha – – Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): – – – na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) ha – – – v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) ha – – Rastline, ki se spravijo zelene: – – – travinje za določen čas ha – – – druge rastline, ki se spravijo zelene: – – – – silažna koruza ha – – – – stročnice ha – – – – druge rastline, ki se spravijo zelene in ki niso omenjene drugje ha – – Seme in sadike na njivah ha – – Druge poljščine ha – – Praha brez kakršnih koli subvencij ha – – Praha, upravičena do subvencij, brez gospodarske rabe ha – Vrtovi ha – Trajno travinje ha – – pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov ha – – ekstenzivni pašniki ha – – trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij ha – Trajni nasadi – – Sadovnjaki in nasadi jagodičja ha – – – sadne vrste, od tega: ha – – – – sadje v zmernih podnebnih območjih ha – – – – sadje v subtropskih podnebnih območjih ha – – – vrste jagodičja ha – – – lupinarji ha – – Nasadi citrusov ha – – Nasadi oljk ha – – – oljke, običajno za pridelavo namiznih oliv ha – – – oljke, običajno za pridelavo olja ha – – Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za: ha – – – kakovostno vino ha – – – druga vina ha – – – namizno grozdje ha – – – rozine ha – – Drevesnice ha – – Drugi trajni nasadi ha – – – od tega božičnih drevesc () ha – – Trajni nasadi v steklenjakih ha – Druga zemljišča – – kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi ha – – gozdna zemljišča ha – – – od tega panjevci s kratko rotacijo ha – – druga zemljišča (zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, kmečka dvorišča, steze, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skale, itd.) ha – Gobe, namakana zemljišča, energetske rastline in gensko spremenjeni posevki – – Gobe ha – – Namakane površine – – – skupna površina zemljišč, ki jih lahko namakamo ha – – – skupna obdelovalna površina, namakana najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih ha – – Energetske rastline (za proizvodnjo biogoriv ali drugih obnovljivih virov energije) ha – – – od tega na površino v prahi ha – – Gensko spremenjeni posevki ha III. Živina – Kopitarji glave – Govedo: – – govedo, mlajše od enega leta, samci in samice glave – – govedo, staro eno do dve leti, samci glave – – govedo, staro eno do dve leti, samice glave – – samci goveda, stari dve leti in več glave – – telice, stare dve leti in več glave – – krave molznice glave – – druge krave glave – Ovce in koze: – – ovce (vseh starosti) glave – – – plemenske samice glave – – – druge ovce glave – – koze (vseh starosti) glave – – – plemenske samice glave – – – druge koze glave – Prašiči: – – prašički z živo težo pod 20 kilogramov glave – – plemenske svinje, ki tehtajo 50 kilogramov in več glave – – drugi prašiči glave – Perutnina: – – brojlerji glave – – kokoši nesnice glave – – druga perutnina: glave – – – purani () glave – – – race () glave – – – gosi () glave – – – noji () glave – – – druga perutnina, ki ni navedena drugje () glave – Kunci, plemenske samice glave – Čebele panji – Živina, ki ni navedena drugje da/ne IV. Stroji in oprema IV. (i) Stroji () – V izključni lasti kmetijskega gospodarstva – – traktorji, goseničarji, ogrodni traktorji Število – – kultivatorji, stroji za okopavanje, rotacijski okopalniki in motorne kosilnice Število – – kombajni Število – – drugi popolnoma mehanizirani stroji za spravilo Število – Stroji, ki jih uporablja več kmetijskih gospodarstev – – traktorji, goseničarji, ogrodni traktorji da/ne – – kultivatorji, stroji za okopavanje, rotacijski okopalniki in motorne kosilnice da/ne – – kombajni da/ne – – drugi popolnoma mehanizirani stroji za spravilo da/ne IV. (ii) Oprema – Oprema, ki se uporablja za proizvodnjo obnovljive energije glede na vrsto energetskega vira: – – vetrna energija da/ne – – biomasa da/ne – – – od tega biometan da/ne – – sončna energija da/ne – – vodna energija da/ne – – druge vrste obnovljivih energetskih virov da/ne V. Delovna sila V. (i) Kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu – Gospodar – – spol moški/ženska – – starost starostne skupine () – – kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) odstotna skupina letnega števila delovnih enot 1 () – Upravitelj – – spol moški/ženska – – starost starostne skupine – – kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2 () – Usposabljanje upravitelja – – kmetijsko usposabljanje upravitelja oznake usposabljanja () – – poklicno usposabljanje, ki ga je upravitelj opravil v zadnjih 12 mesecih () da/ne – Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: moški – – kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2 – Družinski člani edinega gospodarja, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: ženske – – kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2 – Redno zaposlena nedružinska delovna sila: moški – – kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2 – Redno zaposlena nedružinska delovna sila: ženske – – kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2 – Nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena: moški in ženske število dni s polnim delovnim časom – Skupno število enakovrednih delovnih dni s polnim delovnim časom v obdobju 12 mesecev pred dnevom raziskovanja, ki niso vključeni v prejšnje kategorije in so jih na kmetijskem gospodarstvu opravile osebe, ki niso neposredno zaposlene na kmetijskem gospodarstvu (npr. zaposleni pri pogodbenikih) število dni s polnim delovnim časom V. (ii) Druge pridobitne dejavnosti (nekmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu in delo zunaj kmetijskega gospodarstva) – Druge pridobitne dejavnosti gospodarja, ki je tudi upravitelj: – – kot njegova glavna dejavnost da/ne – – kot njegova dopolnilna dejavnost da/ne – – če opravlja še druge pridobitne dejavnosti – – – dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom da/ne – – – dejavnosti, ki niso neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom da/ne – Druge pridobitne dejavnosti zakonskega partnerja edinega gospodarja: – – kot njegova glavna dejavnost da/ne – – kot njegova dopolnilna dejavnost da/ne – – če opravlja še druge pridobitne dejavnosti – – – dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom da/ne – – – dejavnosti, ki niso neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom da/ne – Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega gospodarja: – – kot njegova glavna dejavnost da/ne – – kot njegova dopolnilna dejavnost da/ne – – če opravlja še druge pridobitne dejavnosti – – – dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom da/ne – – – dejavnosti, ki niso neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom da/ne – nedružinska delovna sila, ki je neposredno redno zaposlena in se ukvarja z drugimi pridobitnimi dejavnostmi na kmetijskem gospodarstvu, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom – – kot njegova glavna dejavnost da/ne – – kot njegova dopolnilna dejavnost da/ne VI. Druge pridobitne dejavnosti kmetijskega gospodarstva (neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom) VI. (i) Seznam drugih pridobitnih dejavnosti – turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas da/ne – domača obrt da/ne – predelava kmetijskih proizvodov da/ne – proizvodnja obnovljive energije; da/ne – predelava lesa (npr. žaganje) da/ne – ribogojstvo da/ne – pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva) – – kmetijsko (za druga kmetijska gospodarstva) da/ne – – nekmetijsko da/ne – gozdarstvo da/ne – drugo da/ne VI. (ii) Pomen drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom – odstotek končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva odstotne skupine () VII. Spodbujanje razvoja podeželja – Kmetijsko gospodarstvo je v zadnjih treh letih imelo koristi od naslednjih ukrepov za razvoj podeželja – – uporaba svetovalnih storitev da/ne – – posodabljanje kmetijskih gospodarstev da/ne – – dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom da/ne – – izpolnjevanje standardov, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti da/ne – – sodelovanje kmetov v shemah za kakovost hrane da/ne – – plačila v okviru programa Natura 2000 za kmetijska zemljišča da/ne – – plačila, povezana z okvirno direktivo o vodah () da/ne – – kmetijsko okoljska plačila da/ne – – – od tega v okviru ekološkega kmetovanja da/ne – – plačila za dobro počutje živali da/ne – – diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti da/ne – – spodbujanje turističnih dejavnosti da/ne (1) Ni treba navesti leta 2010. (2) Starostne skupine: (od zaključka šole do 24 let), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 in več). (3) Odstotna skupina letnega števila delovnih enot 1: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100). (4) Odstotna skupina letnega števila delovnih enot 2: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100). (5) Oznake usposabljanja: (samo praktične izkušnje iz kmetijstva), (osnovna kmetijska izobrazba), (celotna kmetijska izobrazba). (6) Ni treba navesti leta 2013. (7) Odstotne skupine: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100). (8) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).









PRILOGA IV

ZAHTEVE PO NATANČNOSTI

Vzorčna raziskovanja, določena v tej uredbi, morajo biti statistično reprezentativna na ravni regij NUTS 2 in za nacionalno združevanje območij z omejenimi možnostmi ( 18 ) v smislu vrste in velikosti kmetijskih gospodarstev, v skladu z Odločbo Komisije 85/377/EGS z dne 7. junija 1985 o določitvi tipologije Skupnosti za kmetijska gospodarstva ( 19 ). Poleg tega so zahtevane določene ravni natančnosti za značilnosti posevkov in živine na kmetijskih gospodarstvih.

Te ravni natančnosti so navedene v razpredelnicah natančnosti v nadaljevanju in se uporabljajo za vse regije NUTS 2 z vsaj 10 000 kmetijskimi gospodarstvi. V primeru regije NUTS 2 z manj kot 10 000 kmetijskimi gospodarstvi se te ravni natančnosti uporabljajo za povezano regijo NUTS 1, če ima ta regija NUTS 1 vsaj 1 000 kmetijskih gospodarstev. Za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje bodo ustrezne značilnosti posevkov in živine vzete iz rezultatov raziskovanja o strukturi kmetij leta 2010.

Kategorije natančnosti za raziskovanja o strukturi kmetij leta 2013 in 2016

Značilnosti posevkov:

— žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni), ki vključujejo pšenico in piro, pšenico durum, rž, ječmen, oves, koruzo v zrnju, riž in druga žita za pridelavo zrnja

— sušene stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic)

— krompir (vključno z zgodnjim in semenskim)

— sladkorna pesa (brez semena)

— oljnice, ki vključujejo oljno ogrščico, oljno repico, sončnice, sojo, laneno seme (oljni lan) in druge oljnice

— sveže vrtnine, melone in jagode

— cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic)

— rastline, ki se spravijo zelene

— pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov

— nasadi sadja in jagodičja

— nasadi citrusov

— nasadi oljk

— vinogradi

Značilnosti živine:

— krave molznice

— druge krave

— drugo govedo

— plemenske svinje

— drugi prašiči

— ovce

— koze

— perutnina

Kategorije natančnosti za vzorčna raziskovanja, izvedena kot del raziskovanja o strukturi kmetij za leto 2010 in raziskovanja o metodah kmetijske proizvodnje

Značilnosti posevkov:

— žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni), ki vključujejo pšenico in piro, pšenico durum, rž, ječmen, oves, koruzo v zrnju, riž in druga žita za pridelavo zrnja)

— krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) in sladkorna pesa (brez semena)

— oljnice, ki vključujejo oljno ogrščico, oljno repico, sončnice, sojo, laneno seme (oljni lan) in druge oljnice

— trajni nasadi na prostem, ki vključujejo sadovnjake, nasade jagodičja, citrusov in oljk, vinograde, drevesnice in druge trajne nasade na prostem

— sveže vrtnine, melone, jagode, cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic);

— travinje za določen čas ter trajno travinje

Značilnosti živine:

— govedo (vseh starosti)

— ovce in koze (vseh starosti)

— prašiči

— perutnina

Razpredelnica natančnosti za regije nuts 2 z vsaj 10 000 kmetijskimi gospodarstvi







Kategorije natančnosti Raziskovanja o strukturi kmetij leta 2013 in 2016 Raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje Prevalenca značilnosti v regiji NUTS 2 relativna standardna napaka Prevalenca značilnosti v regiji NUTS 2 relativna standardna napaka Značilnosti posevkov na kmetijskem gospodarstvu 7,5 % kmetijskega zemljišča v uporabi ali več < 5 % 10 % kmetijskega zemljišča v uporabi ali več < 10 % Značilnosti živine na kmetijskem gospodarstvu 7,5 % glav živine ali več in več kot 5-odstotni nacionalni delež vsake kategorije < 5 % 10 % glav živine ali več in več kot 5-odstotni nacionalni delež vsake kategorije < 10 %

Razpredelnica natančnosti za regije nuts 2 z manj kot 10 000 kmetijskimi gospodarstvi







Kategorije natančnosti Raziskovanja o strukturi kmetij leta 2013 in 2016 Raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje Prevalenca značilnosti v povezani regiji NUTS 1 z vsaj 1 000 kmetijskimi gospodarstvi relativna standardna napaka Prevalenca značilnosti v povezani regiji NUTS 1 z vsaj 1 000 kmetijskimi gospodarstvi relativna standardna napaka Značilnosti posevkov na kmetijskem gospodarstvu 7,5 % kmetijskega zemljišča v uporabi ali več < 5 % 10 % kmetijskega zemljišča v uporabi ali več < 10 % Značilnosti živine na kmetijskem gospodarstvu 7,5 % glav živine ali več in več kot 5-odstotni nacionalni delež vsake kategorije < 5 % 10 % glav živine ali več in več kot 5-odstotni nacionalni delež vsake kategorije < 10 %









PRILOGA V

Seznam značilnosti za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje







Značilnost Enote/kategorije Metode obdelovanja zemlje Konvencionalno obdelovanje zemlje (lemežni plug ali krožni plug) ha Ohranjevalno obdelovanje zemlje (plitko obdelovanje zemlje) ha Brez obdelovanja zemlje (neposredno sejanje) ha Ohranjanje zemlje Zaščita zemlje pozimi: običajni zimski posevki ha pokrovni posevki ali vmesni posevki ha rastlinski ostanki ha gola zemlja ha Kolobarjenje: delež njiv zunaj načrtovanega kolobarjenja odstotna skupina njive () Krajinske značilnosti Linearni elementi, ki jih je kmet vzdrževal v zadnjih 3 letih, od tega: živa meja da/ne vrste dreves da/ne kamniti zidovi da/ne Linearni elementi, postavljeni v zadnjih 3 letih, od tega: živa meja da/ne vrste dreves da/ne kamniti zidovi da/ne Paša živali Paša na kmetijskem gospodarstvu zemljišča, uporabljena za pašo v zadnjem letu ha čas, ko se živali pasejo na prostem meseci na leto Paša na skupnem zemljišču: skupno število živali, ki se pasejo na skupnem zemljišču glave čas, ko se živali pasejo na skupnem zemljišču meseci na leto Bivalni prostori živali Govedo: hlev za privezano živino – z gnojem v trdi obliki in gnojnico prostori hlev za privezano živino – z gnojevko prostori hlev za prosto živino – z gnojem v trdi obliki in gnojnico prostori hlev za prosto živino – z gnojevko prostori drugo prostori Prašiči: na tleh, delno iz letvic prostori na tleh, popolnoma iz letvic prostori na slami (hlev z globoko steljo) prostori drugo prostori Kokoši nesnice: na slami (hlev z globoko steljo) prostori baterijska reja (vseh vrst) prostori baterijska reja s trakom za gnoj prostori baterijska reja z globoko greznico prostori baterijska reja s kokošnjakom prostori drugo prostori Uporaba gnoja kmetijsko zemljišče v uporabi, kjer se uporablja gnoj v trdi obliki/hlevski gnoj skupaj odstotna skupina kmetijskega zemljišča v uporabi () s takojšnjim vnosom odstotna skupina kmetijskega zemljišča v uporabi () kmetijsko zemljišče v uporabi, kjer se uporablja gnojevka skupaj odstotna skupina kmetijskega zemljišča v uporabi () s takojšnjim vnosom ali dovajanjem odstotna skupina kmetijskega zemljišča v uporabi () Odstotek skupno proizvedenega gnoja, izvoženega s kmetijskega gospodarstva odstotna skupina () Prostori za skladiščenje in obdelovanje gnoja Prostori za skladiščenje: hlevski gnoj da/ne gnojnica da/ne gnojevka zbiralnik za gnojevko da/ne kotanje da/ne So prostori za skladiščenje pokriti? hlevski gnoj da/ne gnojnica da/ne gnojevka da/ne Namakanje Namakane površine Povprečna površina zemljišča, namakanega v zadnjih treh letih ha Skupno obdelovalno zemljišče, namakano najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih Skupaj ha žita za predelavo zrnja (vključno s semeni) (razen koruze in riža) ha koruza (zrnje in silažna koruza) ha riž ha sušene stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic) ha krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) ha sladkorna pesa (brez semena) ha oljna ogrščica in oljna repica ha sončnice ha predivnice (lan, konoplja, druge predivnice) ha sveže vrtnine, melone in jagode – na njivah ha travinje za določen čas in trajno travinje ha drugi posevki na njivah ha sadovnjaki in nasadi jagodičja ha nasadi citrusov ha nasadi oljk ha vinogradi ha Uporabljene metode namakanja: površinsko namakanje (poplavljanje, žlebi) da/ne namakanje z razprševanjem da/ne kapljično namakanje da/ne Vir vode za namakanje na kmetijskem gospodarstvu: podzemna voda na kmetijskem gospodarstvu da/ne površinska voda na kmetijskem gospodarstvu (ribniki ali zajezena voda) da/ne površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov da/ne voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz skupnega vodovodnega omrežja da/ne drugi viri da/ne (1) Odstotna skupina njive: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75). (2) Odstotna skupina kmetijskega zemljišča v uporabi: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75). (3) Odstotna skupina: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).