01994A0103(01) — SL — 07.02.2019 — 016.006

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:





popravljen z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

SPORAZUM O EVROPSKEM GOSPODARSKEM PROSTORU

KAZALO PREAMBULA DEL I CILJI IN NAČELA DEL II PROSTI PRETOK BLAGA Poglavje 1 Temeljna načela Poglavje 2 Kmetijski in ribiški proizvodi Poglavje 3 Sodelovanje pri carinskih zadevah in olajševanju trgovine Poglavje 4 Druga pravila za prosti pretok blaga Poglavje 5 Izdelki iz premoga in jekla DEL III PROSTI PRETOK OSEB, STORITEV IN KAPITALA Poglavje 1 Delavci in samozaposlene osebe Poglavje 2 Pravica do ustanavljanja Poglavje 3 Storitve Poglavje 4 Kapital Poglavje 5 Sodelovanje pri ekonomski in monetarni politiki Poglavje 6 Prevoz DEL IV PRAVILA O KONKURENCI IN DRUGA SKUPNA PRAVILA Poglavje 1 Pravila za podjetja Poglavje 2 Državne pomoči Poglavje 3 Druga skupna pravila DEL V HORIZONTALNE DOLOČBE V ZVEZI S ŠTIRIMI SVOBOŠČINAMI Poglavje 1 Socialna politika Poglavje 2 Varstvo potrošnikov Poglavje 3 Okolje Poglavje 4 Statistika Poglavje 5 Pravo družb DEL VI SODELOVANJE ZUNAJ OKVIRA ŠTIRIH SVOBOŠČIN DEL VII INSTITUCIONALNE DOLOČBE Poglavje 1 Struktura združenja Poglavje 2 Postopek odločanja Poglavje 3 Homogenost, nadzorni postopek in reševanje sporov Poglavje 4 Zaščitni ukrepi DEL VIII FINANČNI MEHANIZEM DEL IX SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE PROTOKOLI PRILOGE SKLEPNA LISTINA







PREAMBULA ▼M187 EVROPSKA SKUPNOST, KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, ▼M268 REPUBLIKA HRVAŠKA, ▼M187 ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, ►M268 ————— ◄ MADŽARSKA, ►M268 REPUBLIKA ◄ MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, ter ISLANDIJA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KRALJEVINA NORVEŠKA ▼B v nadaljnjem besedilu „POGODBENICE“, so se V PREPRIČANJU, da bo Evropski gospodarski prostor prispeval h graditvi Evrope, ki bo temeljila na miru, demokraciji in človekovih pravicah; OB PONOVNI POTRDITVI, da dajejo veliko prednost privilegiranim odnosom med Evropsko skupnostjo, njenimi državami članicami in državami Efte, ki temeljijo na bližini, tradicionalnih skupnih vrednotah in evropski identiteti; Z ODLOČENOSTJO, da bodo na podlagi tržnega gospodarstva prispevale k liberalizaciji svetovne trgovine in sodelovanju v njej, zlasti v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini ter Konvencije o Organizaciji za ekonomsko sodelovanje in razvoj; OB UPOŠTEVANJU cilja ustanoviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence ter v katerem bodo predvidena ustrezna sredstva za njegovo uveljavitev, tudi na sodni ravni, in ki se bo uresničeval na podlagi enakosti in vzajemnosti ter splošnega ravnotežja ugodnosti, pravic in obveznosti pogodbenic; Z ODLOČENOSTJO zagotoviti kar največjo možno uresničitev prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru ter okrepljeno in razširjeno sodelovanje pri podpornih in horizontalnih politikah; S CILJEM pospeševati skladen razvoj Evropskega gospodarskega prostora in v prepričanju, da je z uporabo tega sporazuma treba prispevati k zmanjšanju gospodarskih in socialnih razlik med regijami; V ŽELJI prispevati h krepitvi sodelovanja med člani Evropskega parlamenta in parlamentov držav Efte ter med socialnimi partnerji v Evropski skupnosti in državah Efte; PREPRIČANE o pomembni vlogi, ki jo bodo imeli v Evropskem gospodarskem prostoru posamezniki zaradi uresničevanja pravic, dodeljenih s tem sporazumom, in sodnega uveljavljanja teh pravic; ODLOČENE ohranjati, varovati in izboljševati kakovost okolja ter zagotoviti skrbno in preudarno rabo naravnih virov, zlasti na podlagi načela trajnostnega razvoja in načela, da je treba sprejeti previdnostne ukrepe in delovati preventivno; ODLOČENE postaviti za izhodišče pri nadaljnjem razvoju predpisov visoko raven varstva zdravja, varnosti in okolja; OB ZAVEDANJU pomembnosti razvoja socialne razsežnosti, vključno z enakim obravnavanjem moških in žensk v Evropskem gospodarskem prostoru, ter z željo zagotoviti gospodarski in socialni napredek ter pospeševati pogoje za polno zaposlitev, višjo življenjsko raven in izboljšane delovne pogoje v Evropskem gospodarskem prostoru; ODLOČENE, da bodo v prizadevanju za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov pospeševale interese potrošnikov in krepile njihov položaj na trgu; ZAVEZANE skupnemu cilju krepiti znanstveni in tehnološki temelj evropske industrije in spodbujati njeno konkurenčnost na mednarodni ravni; OB UPOŠTEVANJU, da sklenitev tega sporazuma nikakor ne vpliva na možnost katere koli države Efte, da pristopi k Evropskim skupnostim; KER je ob polnem spoštovanju neodvisnosti sodišč cilj pogodbenic, da dosežejo in ohranijo enotno razlago in uporabo tega sporazuma in tistih določb zakonodaje Skupnosti, ki so po svoji vsebini povzete v tem sporazumu, in da dosežejo enako obravnavo posameznikov in gospodarskih subjektov v zvezi s štirimi svoboščinami in pogoji konkurence; KER ta sporazum, pod pogojem, da se upoštevajo njegove določbe in omejitve, ki jih postavlja mednarodno javno pravo, pogodbenicam ne omejuje avtonomije odločanja ali pristojnosti za sklepanje pogodb; ODLOČILE skleniti naslednji sporazum:







DEL I

CILJI IN NAČELA

Člen 1

1. Cilj tega združitvenega sporazuma je z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil spodbujati stalno in uravnoteženo krepitev trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami, da bi ustvarili homogen Evropski gospodarski prostor, v nadaljnjem besedilu EGP.

2. Za doseganje ciljev iz odstavka 1 združenje v skladu z določbami tega sporazuma zajema: (a) prosti pretok blaga; (b) prosto gibanje oseb; (c) prosti pretok storitev; (d) prosti pretok kapitala; (e) vzpostavitev sistema, ki zagotavlja, da se konkurenca ne izkrivlja in da vsi enako spoštujejo njena pravila; ter (f) tesnejše sodelovanje na drugih področjih, kakršna so raziskave in razvoj, okolje, izobraževanje in socialna politika.

Člen 2

V tem sporazumu:

(a) izraz „Sporazum“ pomeni glavni sporazum, njegove protokole in priloge ter akte, navedene v njih;

(b) ►M135 the term ‘EFTA States’ means the ►M187 ————— ◄ Iceland, the Principality of Liechtenstein and the Kingdom of Norway; ◄

(c) izraz „pogodbenice“ v zvezi s Skupnostjo in državami članicami ES pomeni Skupnost in države članice ES, ali Skupnost, ali države članice ES. Vsakokratni pomen, ki se v posameznem primeru pripiše temu izrazu, se ugotovi iz ustreznih določb tega sporazuma in iz pristojnosti Skupnosti oziroma držav članic ES, kakršne izhajajo iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo.

▼M135

(d) the term ‘Act of Accession of 16 April 2003’ shall mean the Act concerning the conditions of Accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded, adopted in Athens on 16 April 2003;

▼M187

(e) izraz, ‚Akt o pristopu z dne 25. aprila 2005‘ pomeni Akt o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, sprejet 25. aprila 2005 v Luxembourgu;

▼M268 —————

▼M268

(f) ,Akt o pristopu z dne 9. decembra 2011' pomeni, Akt o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, podpisan 9. decembra 2011 v Bruslju.

▼B

Člen 3

Pogodbenice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, da bi zagotovile izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma.

Vzdržijo se vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma.

Poleg tega spodbujajo sodelovanje v okviru tega sporazuma.

Člen 4

V okviru uporabe tega sporazuma in ne da bi to vplivalo na njegove posebne določbe, je prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo.

Člen 5

Pogodbenica lahko v skladu s členom 92(2) oziroma 89(2) kadar koli sproži razpravo o zanjo pomembni zadevi v Skupnem odboru EGP ali Svetu EGP.

Člen 6

Brez vpliva na prihodnji razvoj sodne prakse se določbe tega sporazuma, kolikor so po vsebini enake ustreznim pravilom Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter aktov, sprejetih za uporabo teh dveh pogodb, pri njihovem izvajanju in uporabi razlagajo v skladu z ustreznimi odločitvami Sodišča Evropskih skupnosti, sprejetimi pred datumom podpisa tega sporazuma.

Člen 7

Akti, navedeni ali vsebovani v prilogah k temu sporazumu ali v sklepih Skupnega odbora EGP, so za pogodbenice zavezujoči ter so ali postanejo del njihovega notranjega pravnega reda, in sicer:

(a) akt, ki ustreza uredbi EGS, postane kot tak del notranjega pravnega reda pogodbenic;

(b) akt, ki ustreza direktivi EGS, prepušča organom pogodbenic, da izberejo obliko in način izvajanja.







DEL II

PROSTI PRETOK BLAGA







POGLAVJE 1

TEMELJNA NAČELA

Člen 8

1. Prosti pretok blaga med pogodbenicami se vzpostavi v skladu z določbami tega sporazuma.

2. Če ni določeno drugače, se členi 10 do 15, 19, 20 in 25 do 27 uporabljajo samo za izdelke s poreklom iz pogodbenic.

3. Če ni določeno drugače, se določbe tega sporazuma uporabljajo samo za: (a) izdelke iz poglavij 25 do 97 Harmoniziranega sistema poimenovanja in šifrskih oznak blaga razen izdelkov, navedenih v Protokolu 2; (b) izdelke iz Protokola 3, ob upoštevanju posebne ureditve iz navedenega protokola.

Člen 9

1. Pravila o poreklu so določena v Protokolu 4. Ta pravila ne posegajo v mednarodne obveznosti, ki so jih ali ki jih bodo pogodbenice lahko prevzele v okviru Splošnega sporazuma o carinah in trgovini.

2. Z namenom razvijati rezultate, dosežene v tem sporazumu, bodo pogodbenice nadaljevale svoje prizadevanje za izboljšanje in poenostavitev vseh vidikov pravil o poreklu in za poglobitev sodelovanja pri carinskih zadevah.

3. Prvi pregled bo pred koncem leta 1993. Nadaljnji pregledi se opravijo vsaki dve leti. Pogodbenice se obvezujejo, da bodo na podlagi teh pregledov odločale o vključitvi ustreznih ukrepov v ta sporazum.

Člen 10

Carine pri uvozu in izvozu ter vse dajatve z enakim učinkom so med pogodbenicami prepovedane. Brez poseganja v ureditev iz Protokola 5 to velja tudi za carine fiskalne narave.

Člen 11

Med pogodbenicami so prepovedane količinske omejitve pri uvozu in vsi ukrepi z enakim učinkom.

Člen 12

Med pogodbenicami so prepovedane količinske omejitve pri izvozu in vsi ukrepi z enakim učinkom.

Člen 13

Določbe členov 11 in 12 ne izključujejo prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali blagu v tranzitu, ki so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstvom nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo ali z varstvom industrijske in poslovne lastnine. Vendar te prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine med pogodbenicami.

Člen 14

Nobena pogodbenica ne uvaja, neposredno ali posredno, kakršnih koli notranjih davkov na izdelke drugih pogodbenic, ki bi bili višji od davkov, uvedenih neposredno ali posredno na enakovrstne domače izdelke.

Prav tako nobena pogodbenica ne uvaja takšnih notranjih davkov na izdelke drugih pogodbenic, s katerimi bi posredno zaščitila druge izdelke.

Člen 15

Kadar se izdelki izvažajo na ozemlje katere koli pogodbenice, povračilo notranjih davkov ne sme preseči notranjih davkov na te izdelke, uvedenih bodisi neposredno ali posredno.

Člen 16

1. Pogodbenice zagotovijo prilagoditev vseh državnih monopolov tržne narave, tako da se odpravi vsakršna diskriminacija glede pogojev nabave in trženja blaga med državljani držav članic ES in držav Efte.

2. Določbe tega člena se uporabljajo za vse organe, s katerimi pristojne oblasti pogodbenic pravno ali dejansko, neposredno ali posredno nadzorujejo, določajo ali občutno vplivajo na uvoz ali izvoz med pogodbenicami. Te določbe se uporabljajo tudi za monopole, ki jih država prenese na druge.







POGLAVJE 2

KMETIJSKI IN RIBIŠKI PROIZVODI

Člen 17

Priloga I vsebuje posebne določbe in ureditve glede veterinarskih in fitosanitarnih zadev.

Člen 18

Brez poseganja v posebno ureditev za trgovino s kmetijskimi proizvodi pogodbenice zagotovijo, da druge tehnične ovire pri trgovanju ne ogrožajo ureditev iz člena 17 in člena 23(a) in (b), kadar se te uporabljajo za druge proizvode, kakor so navedeni v členu 8(3). Uporablja se člen 13.

Člen 19

1. Pogodbenice preučijo vse težave, ki bi lahko nastale v njihovi trgovini s kmetijskimi proizvodi, in si prizadevajo poiskati ustrezne rešitve.

2. Pogodbenice se obvezujejo, da si bodo še naprej prizadevale doseči postopno liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi.

3. V ta namen pogodbenice do konca leta 1993 in nato vsaki dve leti opravijo pregled pogojev trgovine s kmetijskimi proizvodi.

4. Glede na rezultate teh pregledov, v okviru svojih trgovinskih politik in ob upoštevanju rezultatov urugvajskega kroga, se bodo pogodbenice v okviru tega sporazuma odločile na preferencialni, dvostranski ali večstranski, vzajemni in medsebojno koristni podlagi o nadaljnjem zmanjšanju vseh vrst ovir pri trgovanju v kmetijskem sektorju, vključno z ovirami, ki izhajajo iz državnih monopolov tržne narave v kmetijstvu.

Člen 20

Določbe in ureditve, ki se uporabljajo za ribe in druge morske proizvode, so v Protokolu 9.







POGLAVJE 3

SODELOVANJE PRI CARINSKIH ZADEVAH IN OLAJŠEVANJU TRGOVINE

Člen 21

1. Za olajšanje medsebojne trgovine pogodbenice poenostavijo mejne kontrole in formalnosti. Ustrezna ureditev je določena v Protokolu 10.

2. Pogodbenice druga drugi pomagajo pri carinskih zadevah, da bi zagotovile pravilno uporabo carinske zakonodaje. Ustrezna ureditev je določena v Protokolu 11.

3. Pogodbenice okrepijo in razširijo sodelovanje, da bi poenostavile postopke za blagovno menjavo, zlasti v zvezi s programi, projekti in ukrepi Skupnosti, namenjenimi olajšanju trgovine, v skladu s pravili iz dela VI.

4. Ta člen se ne glede na člen 8(3) uporablja za vse izdelke.

Člen 22

Pogodbenica, ki namerava znižati dejansko stopnjo carin ali dajatev z enakim učinkom v razmerju do tretjih držav, ki imajo koristi od obravnave po načelu največjih ugodnosti, ali namerava opustiti njihovo uporabo, o tem uradno obvesti Skupni odbor EGP, če je mogoče, najpozneje v 30 dneh pred začetkom veljavnosti takšnega znižanja ali opustitve. Pri tem se seznani z vsemi pripombami drugih pogodbenic glede morebitnega izkrivljanja, ki bi ga lahko povzročilo takšno znižanje ali opustitev.







POGLAVJE 4

DRUGA PRAVILA ZA PROSTI PRETOK BLAGA

Člen 23

Posebne določbe in ureditve so v:

(a) Protokolu 12 in Prilogi II — glede tehničnih predpisov, standardov, preizkušanja in certificiranja;

(b) Protokolu 47 — glede odprave tehničnih ovir v trgovini z vinom;

(c) Prilogi III — glede odgovornosti za izdelke.

Če ni določeno drugače, se uporabljajo za vse izdelke.

Člen 24

Priloga IV vsebuje posebne določbe in ureditve za energetiko.

Člen 25

Kadar upoštevanje določb členov 10 in 12 povzroči:

(a) ponovni izvoz v tretjo državo, proti kateri pogodbenica izvoznica za navedeni izdelek ohranja količinske omejitve pri izvozu, izvozne carine ali ukrepe ali dajatve z enakim učinkom; ali

(b) hudo pomanjkanje ali nevarnost hudega pomanjkanja izdelka, ki je bistvenega pomena za pogodbenico izvoznico;

in kadar zgoraj navedena stanja povzročijo ali bi lahko povzročila pogodbenici izvoznici znatne težave, lahko sprejme ustrezne ukrepe v skladu s postopki iz člena 113.

Člen 26

V odnosih med pogodbenicami se protidampinški ukrepi, izravnalne dajatve in ukrepi proti nedovoljenim poslovnim praksam tretjih držav ne uporabljajo, razen če ni določeno drugače v tem sporazumu.







POGLAVJE 5

IZDELKI IZ PREMOGA IN JEKLA

Člen 27

Določbe in ureditve za izdelke iz premoga in jekla so v protokolih 14 in 25.







DEL III

PROSTI PRETOK OSEB, STORITEV IN KAPITALA







POGLAVJE 1

DELAVCI IN SAMOZAPOSLENE OSEBE

Člen 28

1. Med državami članicami ES in državami Efte se zagotovi prosto gibanje delavcev.

2. Prosto gibanje vključuje odpravo vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic ES in držav Efte v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji.

3. Ob upoštevanju omejitev, utemeljenih z javnim redom, javno varnostjo in javnim zdravjem, zajema pravico: (a) sprejeti ponujeno zaposlitev; (b) se v ta namen prosto gibati na območju držav članic ES in držav Efte; (c) bivati na ozemlju države članice ES ali države Efte zaradi zaposlitve skladno z določbami zakonov ali drugih predpisov, ki urejajo zaposlovanje državljanov te države; (d) ostati na ozemlju države članice ES ali države Efte po prenehanju zaposlitve v tej državi.

4. Določbe tega člena se ne uporabljajo pri zaposlovanju v javni upravi.

5. Priloga V vsebuje posebne določbe o prostem gibanju delavcev.

Člen 29

Za vzpostavitev prostega gibanja delavcev in samozaposlenih oseb pogodbenice na področju socialne varnosti za delavce in samozaposlene osebe ter njihove vzdrževance zagotovijo, kakor je predvideno v Prilogi VI:

(a) seštevanje vseh dob, ki se upoštevajo po zakonodajah posameznih držav za pridobitev in ohranjanje pravice do dajatev ter za izračun višine dajatev;

(b) izplačevanje dajatev osebam s prebivališčem na ozemlju pogodbenic.

Člen 30

Da bi delavcem in samozaposlenim osebam olajšali začetek in opravljanje njihove dejavnosti, pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe iz Priloge VII za vzajemno priznavanje diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah ter za usklajevanje določb zakonov ali drugih predpisov v pogodbenicah, ki se nanašajo na začetek in opravljanje dejavnosti delavcev in samozaposlenih oseb.







POGLAVJE 2

PRAVICA DO USTANAVLJANJA

Člen 31

1. V okviru določb tega sporazuma ni nikakršnih omejitev glede pravice do ustanavljanja za državljane katere koli države članice ES ali države Efte na ozemlju katere koli od teh držav. To velja tudi za ustanavljanje agencij, podružnic ali hčerinskih družb državljanov katere koli države članice ES ali države Efte s sedežem na ozemlju katere koli od teh držav.

Pravica do ustanavljanja zajema pravico začeti in opravljati dejavnost kot samozaposlena oseba ter pravico do ustanovitve in vodenja podjetij, zlasti družb ali podjetij iz drugega odstavka člena 34, pod pogoji, ki jih ob upoštevanju določb poglavja 4 za svoje državljane določa zakonodaja države, v kateri se taka ustanovitev izvede.

2. Priloge VIII do XI vsebujejo posebne določbe o pravici do ustanavljanja.

Člen 32

Določbe tega poglavja se v posamezni pogodbenici ne uporabljajo za tiste dejavnosti, ki so v tej pogodbenici povezane, četudi občasno, z izvajanjem javne oblasti.

Člen 33

Določbe tega poglavja in ukrepi, sprejeti v skladu z njimi, ne vplivajo na uporabo določb zakonov ali drugih predpisov, ki predvidevajo posebno obravnavo tujih državljanov zaradi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

Člen 34

Družbe ali podjetja, ustanovljena v skladu z zakonodajo posamezne države članice ES ali države Efte, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na ozemlju pogodbenice, se v tem poglavju obravnavajo enako kakor fizične osebe, ki so državljani držav članic ES ali držav Efte.

„Družbe ali podjetja“ pomenijo družbe ali podjetja, ustanovljena po civilnem ali gospodarskem pravu, vključno z zadrugami, in druge pravne osebe javnega ali zasebnega prava z izjemo neprofitnih.

Člen 35

Za zadeve, ki jih ureja to poglavje, se uporabljajo določbe člena 30.







POGLAVJE 3

STORITVE

Člen 36

1. V okviru določb tega sporazuma ni omejitev svobode opravljanja storitev na ozemlju pogodbenic za državljane držav članic ES in držav Efte, ki imajo sedež v eni od držav članic ES ali držav Efte, vendar ne v državi osebe, ki so ji storitve namenjene.

2. Priloge IX do XI vsebujejo posebne določbe o svobodi opravljanja storitev.

Člen 37

V tem sporazumu so storitve „storitve“ takrat, kadar se praviloma opravljajo za plačilo in kolikor jih ne urejajo določbe, ki se nanašajo na prosti pretok blaga, kapitala in oseb.

K „storitvam“ se štejejo zlasti:

(a) dejavnosti industrijskega značaja;

(b) dejavnosti trgovinskega značaja;

(c) obrtne dejavnosti;

(d) dejavnosti samostojnih poklicev.

Brez poseganja v določbe poglavja 2 lahko ponudnik, zato da zagotovi storitev, začasno izvaja svojo dejavnost v državi, v kateri se ta storitev opravlja, pod enakimi pogoji, kakršne ta država določa za svoje državljane.

Člen 38

Svobodo opravljanja prevoznih storitev urejajo določbe poglavja 6.

Člen 39

Za zadeve, ki jih ureja to poglavje, se uporabljajo določbe členov 30 in 32 do 34.







POGLAVJE 4

KAPITAL

Člen 40

V okviru določb tega sporazuma med pogodbenicami ni omejitev pretoka kapitala, ki pripada osebam s prebivališčem v državah članicah ES ali državah Efte, ter nikakršne diskriminacije na podlagi državljanstva ali kraja prebivališča teh strank ali kraja naložbe tega kapitala. Priloga XII vsebuje potrebne določbe za izvajanje tega člena.

Člen 41

Glede tekočih plačil, vezanih na pretok blaga, oseb, storitev ali kapitala med pogodbenicami v okviru določb tega sporazuma, ni nobenih omejitev.

Člen 42

1. Kadar se za pretok kapitala, ki je liberaliziran v skladu z določbami tega sporazuma, uporabljajo notranji predpisi, ki urejajo kapitalski trg in kreditni sistem, se le-ti uporabljajo nediskriminacijsko.

2. Posojila za neposredno ali posredno financiranje države članice ES ali države Efte oziroma njenih regionalnih ali lokalnih oblasti ne smejo biti razpisana ali plasirana v drugih državah članicah ES ali državah Efte, razen če se niso o tem sporazumele zadevne države.

Člen 43

1. Če bi razlike med deviznimi predpisi držav članic ES in držav Efte lahko napeljale osebe s prebivališčem v eni od teh držav k uporabi svobodnejšega načina poslovanja na ozemlju pogodbenic, predvidenega v členu 40, da bi se izognile predpisom ene od teh držav, ki se nanašajo na pretok kapitala v tretje države ali iz njih, lahko ta pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za premagovanje teh težav.

2. Če pretok kapitala povzroči motnje v delovanju kapitalskega trga v kateri koli državi članici ES ali državi Efte, lahko ta pogodbenica sprejme zaščitne ukrepe na področju pretoka kapitala.

3. Če pristojni organi pogodbenice uvedejo spremembo deviznega tečaja, ki resno izkrivlja pogoje konkurence, lahko druge pogodbenice za natančno omejeno obdobje sprejmejo potrebne ukrepe, da bi odpravile posledice take spremembe.

4. Kadar ima država članica ES ali država Efte plačilnobilančne težave ali obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašla, bodisi zaradi splošne neuravnoteženosti plačilne bilance ali vrste valute, s katero razpolaga, in kadar bi te težave lahko predvsem ogrozile delovanje tega sporazuma, lahko zadevna pogodbenica sprejme zaščitne ukrepe.

Člen 44

Za izvajanje določb člena 43 uporabljajo tako Skupnost kot države Efte svoje notranje postopke, določene v Protokolu 18.

Člen 45

1. O odločitvah, mnenjih in priporočilih v zvezi z ukrepi iz člena 43 se uradno obvesti Skupni odbor EGP.

2. O vseh ukrepih se je treba predhodno posvetovati in izmenjati informacije v Skupnem odboru EGP.

3. V primerih iz člena 43(2) pa lahko prizadeta pogodbenica zaradi tajnosti in nujnosti sprejema ukrepe, kadar se ti izkažejo za potrebne, brez predhodnega posvetovanja in izmenjave informacij.

4. V primerih iz člena 43(4), ko nastane nenadna plačilnobilančna kriza in ni mogoče uporabiti postopkov iz odstavka 2, lahko zadevna pogodbenica preventivno sprejme potrebne zaščitne ukrepe. Ti ukrepi smejo povzročati kar najmanjše motnje v delovanju tega sporazuma, po obsegu pa ne smejo preseči okvira, nujno potrebnega za odpravo nenadno nastalih težav.

5. Kadar se sprejmejo ukrepi v skladu z odstavkoma 3 in 4, se da uradno obvestilo o njih najpozneje do dneva začetka njihove veljavnosti, temu pa v najkrajšem možnem času sledijo izmenjava informacij in posvetovanja, pa tudi uradna obvestila iz odstavka 1.







POGLAVJE 5

SODELOVANJE PRI EKONOMSKI IN MONETARNI POLITIKI

Člen 46

Pogodbenice izmenjujejo mnenja in informacije o izvajanju tega sporazuma in o vplivu povezovanja na gospodarske dejavnosti ter izvajanje ekonomske in monetarne politike. Poleg tega lahko razpravljajo o makroekonomskih razmerah, politikah in možnostih. Ta izmenjava mnenj in informacij je nezavezujoča.







POGLAVJE 6

PREVOZ

Člen 47

1. Členi 48 do 52 se uporabljajo za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh.

2. Priloga XIII vsebuje posebne določbe o vseh vrstah prevoza.

Člen 48

1. Določbe države članice ES ali države Efte, ki se nanašajo na prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh in niso zajete v Prilogi XIII, po svojem neposrednem ali posrednem učinku ne smejo biti manj ugodne za prevoznike drugih držav kakor za prevoznike, ki so državljani te države.

2. Vsaka pogodbenica, ki odstopa od načela iz odstavka 1, o tem uradno obvesti Skupni odbor EGP. Druge pogodbenice, ki ne sprejemajo tega odstopanja, lahko sprejmejo ustrezne protiukrepe.

Člen 49

Pomoči so združljive s tem sporazumom, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje nekaterih storitev, ki so del javne službe.

Člen 50

1. Pri prevozu na ozemlju pogodbenic ne sme biti nikakršne diskriminacije, ki je v tem, da prevozniki zaračunavajo različne prevoznine in določajo različne pogoje za prevoz enakega blaga na istih prometnih povezavah glede na državo porekla tega blaga ali namembno državo.

2. Pristojni organ v skladu z delom VII na lastno pobudo ali na predlog države članice ES ali države Efte preuči vse primere diskriminacije iz tega člena in sprejme potrebne odločitve v okviru svojih internih pravil.

Člen 51

1. Pri prevozih na ozemlju pogodbenic je prepovedano predpisovanje prevoznin in pogojev, ki vključujejo elemente podpore ali zaščite v korist enega ali več posameznih podjetij ali gospodarskih panog, razen če jim tega ne dovoli pristojni organ iz člena 50(2).

2. Pristojni organ na lastno pobudo ali na predlog države članice ES ali države Efte preuči prevoznine in pogoje iz odstavka 1, pri čemer zlasti upošteva zahteve ustrezne regionalne ekonomske politike, potrebe nerazvitih območij in probleme območij, ki so zaradi političnih razmer resno prizadeta, pa tudi učinke teh prevoznin in pogojev na konkurenco med različnimi vrstami prevoza.

Pristojni organ sprejme potrebne odločitve v okviru svojih internih pravil.

3. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja za tarife, določene zaradi zagotavljanja konkurenčnosti.

Člen 52

Dajatve ali pristojbine, ki jih prevozniki zaračunajo poleg prevoznin pri prehodu meje, ne smejo presegati razumne meje, potem ko so bili upoštevani dejanski stroški, nastali ob prehodu meje. Pogodbenice si prizadevajo za postopno zmanjšanje teh stroškov.







DEL IV

PRAVILA O KONKURENCI IN DRUGA SKUPNA PRAVILA







POGLAVJE 1

PRAVILA ZA PODJETJA

Člen 53

1. Kot nezdružljivi z delovanjem tega sporazuma so prepovedani: vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in usklajena ravnanja, ki bi lahko prizadeli trgovino med pogodbenicami in katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na ozemlju, ki ga zajema ta sporazum, zlasti tisti, ki: (a) neposredno ali posredno določajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja; (b) omejujejo ali nadzorujejo proizvodnjo, trge, tehnični razvoj ali naložbe; (c) določajo razdelitev trgov ali virov nabave; (d) uvajajo neenake pogoje za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in jih tako postavljajo v podrejen konkurenčni položaj; (e) pogojujejo sklepanje pogodb s tem, da sopogodbeniki sprejmejo dodatne obveznosti, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.

2. Vsi sporazumi ali sklepi, ki jih ta člen prepoveduje, so nični.

3. Določbe odstavka 1 pa se ne uporabljajo za: — sporazume ali skupine sporazumov med podjetji; — sklepe ali skupine sklepov podjetniških združenj; — usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj; ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potrošnikom primeren delež doseženih koristi, in ki: (a) zadevnim podjetjem ne določajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne; (b) takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo možnosti izključitve konkurence.

Člen 54

Kot nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma je prepovedana vsaka zloraba prevladujočega položaja enega ali več podjetij na ozemlju, ki ga zajema ta sporazum, ali njegovem znatnem delu, kolikor bi lahko prizadela trgovino med pogodbenicami.

Takšna zloraba je zlasti:

(a) neposredno ali posredno določanje nepoštenih nakupnih ali prodajnih cen ali drugih nepoštenih pogojev poslovanja;

(b) omejevanje proizvodnje, trgov ali tehničnega razvoja v škodo potrošnikov;

(c) uporaba neenakih pogojev za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji, ki slednje postavlja v podrejen konkurenčni položaj;

(d) pogojevanje sklepanja pogodb s tem, da sopogodbeniki sprejmejo dodatne obveznosti, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.

Člen 55

1. Brez poseganja v določbe za izvajanje členov 53 in 54 iz Protokola 21 in Priloge XIV k temu sporazumu Komisija ES in Nadzorni organ EFTA iz člena 108(1) zagotovita uporabo načel iz členov 53 in 54.

Pristojni nadzorni organ iz člena 56 razišče primere domnevne kršitve teh načel na lastno pobudo ali na predlog države na zadevnem ozemlju ali na predlog drugega nadzornega organa. Pristojni nadzorni organ opravi te preiskave v sodelovanju s pristojnimi državnimi organi na zadevnem ozemlju in v sodelovanju z drugim nadzornim organom, ki mu pomaga v skladu s svojimi internimi pravili.

Če ugotovi kršitev, predlaga ustrezne ukrepe za njeno odpravo.

2. Če se kršitev načel ne odpravi, jo pristojni nadzorni organ navede v obrazloženi odločbi.

Pristojni nadzorni organ lahko svojo odločbo objavi in državam dovoli, da na svojem ozemlju sprejmejo ustrezne ukrepe za izboljšanje stanja, za katere določi pogoje in podrobnosti. Prav tako lahko zaprosi drugi nadzorni organ, da državam na njihovih ozemljih dovoli sprejeti take ukrepe.

Člen 56

1. O posameznih primerih iz člena 53 odločata nadzorna organa v skladu z naslednjimi določbami: (a) o posameznih primerih, ki škodijo samo trgovini med državami Efte, odloča Nadzorni organ EFTA; (b) brez poseganja v pododstavek (c) Nadzorni organ EFTA odloča, kakor je predvideno v določbah člena 58, Protokola 21 in predpisov za njegovo izvajanje, Protokola 23 in Priloge XIV, o primerih, v katerih promet zadevnih podjetij na ozemlju držav Efte znaša 33 ali več odstotkov njihovega prometa na ozemlju, ki ga zajema ta sporazum; (c) Komisija ES odloča o drugih primerih in o primerih iz (b), ki škodijo trgovini med državami članicami ES, ob upoštevanju določb iz člena 58, Protokola 21, Protokola 23 in Priloge XIV.

2. O posameznih primerih iz člena 54 odloča nadzorni organ, na ozemlju katerega se ugotovi obstoj prevladujočega položaja. Pravila iz odstavka 1(b) in (c) se uporabljajo samo, če prevladujoči položaj obstaja na ozemljih obeh nadzornih organov.

3. O posameznih primerih iz pododstavka (c) odstavka 1, ki nimajo večjega vpliva na trgovino med državami članicami ES ali na konkurenco znotraj Skupnosti, odloča Nadzorni organ EFTA.

4. Izraza „podjetje“ in „promet“ sta za namene tega člena opredeljena v Protokolu 22.

Člen 57

1. Koncentracije, katerih nadzor je predviden v odstavku 2 in ki vzpostavijo ali okrepijo prevladujoči položaj, zaradi česar je resno ovirana učinkovita konkurenca na ozemlju, ki ga zajema ta sporazum, ali na znatnem delu tega ozemlja, se štejejo za nezdružljive s tem sporazumom.

2. Nadzor koncentracij iz odstavka 1 izvajata: (a) Komisija ES v primerih iz Uredbe (EGS) št. 4064/89 v skladu z navedeno uredbo in protokoloma 21 in 24 ter Prilogo XIV k temu sporazumu. Komisija ES je pod pogojem, da jo lahko preverja Sodišče ES, izključno pristojna za odločanje v teh primerih; (b) Nadzorni organ EFTA v primerih, ki ne spadajo v pododstavek (a), kadar je na ozemlju držav Efte dosežen ustrezen prag iz Priloge XIV, v skladu s protokoloma 21 in 24 ter Prilogo XIV. Ta določba ne posega v pristojnost držav članic ES.

Člen 58

Zaradi razvoja in ohranjanja enotnega nadzora na področju konkurence v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru in zaradi spodbujanja homogenega izvajanja, uporabe in razlage ustreznih določb tega sporazuma pristojni organi sodelujejo v skladu z določbami protokolov 23 in 24.

Člen 59

1. Glede javnih podjetij ali podjetij, ki so jim države članice ES ali države Efte odobrile posebne ali izključne pravice, pogodbenice zagotovijo, da se ne sprejmejo ali ohranijo v veljavi ukrepi, ki so v nasprotju s pravili iz tega sporazuma, zlasti iz člena 4 in členov 53 do 63.

2. Podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz tega sporazuma, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic.

3. Komisija ES in Nadzorni organ EFTA v okviru svojih pristojnosti zagotovita uporabo določb tega člena in po potrebi sprejmeta ustrezne ukrepe, naslovljene na države v njuni pristojnosti.

Člen 60

Priloga XIV vsebuje posebne določbe za uveljavitev načel iz členov 53, 54, 57 in 59.







POGLAVJE 2

DRŽAVNE POMOČI

Člen 61

1. Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.

2. Z delovanjem tega sporazuma je združljiva: (a) pomoč socialnega značaja, dodeljena posameznim potrošnikom, pod pogojem, da je dodeljena brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov; (b) pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izredni dogodki; (c) pomoč, dodeljena gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev Nemčije, kolikor je takšna pomoč potrebna za nadomestilo gospodarske škode, ki jo je ta delitev povzročila.

3. Kot združljiva z delovanjem tega sporazuma se lahko šteje: (a) pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika; (b) pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte; (c) pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi; (d) druge vrste pomoči, kakršne lahko določi Skupni odbor EFTA v skladu z delom VII.

Člen 62

1. Vsi obstoječi sistemi državnih pomoči na ozemlju pogodbenic in načrti za dodelitev ali spremembo državnih pomoči se redno preverjajo glede njihove združljivosti s členom 61. To preverjanje opravlja: (a) za države članice ES Komisija ES v skladu s pravili iz člena 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti; (b) za države Efte Nadzorni organ EFTA v skladu s pravili iz sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa EFTA, ki ima pooblastila in naloge, določene v Protokolu 26.

2. Za zagotovitev enotnega nadzora na področju državnih pomoči na celotnem ozemlju, ki ga zajema ta sporazum, Komisija ES in Nadzorni organ EFTA sodelujeta v skladu z določbami Protokola 27.

Člen 63

Priloga XV vsebuje posebne določbe o državnih pomočeh.

Člen 64

1. Če eden od nadzornih organov meni, da drugi nadzorni organ ne izvaja členov 61 in 62 tega sporazuma in člena 5 Protokola 14 tako, da bi se ohranjali enaki pogoji konkurence na ozemlju, ki ga zajema ta sporazum, v dveh tednih izmenjata stališča po postopku iz odstavka (f) Protokola 27.

Če do izteka tega dvotedenskega obdobja ne najdeta skupne rešitve, lahko pristojni organ prizadete pogodbenice takoj sprejme ustrezne začasne ukrepe za odpravo nastalega izkrivljanja konkurence.

Potem se v okviru Skupnega odbora EFTA opravijo posvetovanja, da bi našli rešitev, ki bi bila za vse sprejemljiva.

Če Skupni odbor EGP v treh mesecih ne najde takšne rešitve in če taka praksa povzroči ali bi lahko povzročila izkrivljanje konkurence, ki škodi trgovini med pogodbenicami, se lahko začasni ukrepi nadomestijo z dokončnimi ukrepi, ki so nujno potrebni za odpravo učinka takšnega izkrivljanja. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje EGP.

2. Določbe tega člena se uporabljajo tudi za državne monopole, ki se vzpostavijo po datumu podpisa Sporazuma.







POGLAVJE 3

DRUGA SKUPNA PRAVILA

Člen 65

1. Priloga XVI vsebuje posebne določbe in ureditve za naročila, ki se, če ni drugače določeno, uporabljajo za vse izdelke in navedene storitve.

2. Protokol 28 in Priloga XVII vsebujeta posebne določbe in ureditve za intelektualno, industrijsko in poslovno lastnino, ki se, če ni drugače določeno, uporabljajo za vse izdelke in storitve.







DEL V

HORIZONTALNE DOLOČBE V ZVEZI S ŠTIRIMI SVOBOŠČINAMI







POGLAVJE 1

SOCIALNA POLITIKA

Člen 66

Pogodbenice soglašajo, da si je treba prizadevati za izboljšanje delovnih pogojev in življenjske ravni delavcev.

Člen 67

1. Pogodbenice posvečajo posebno pozornost spodbujanju izboljšav glede zdravja in varnosti delavcev, zlasti v delovnem okolju. Kot pomoč pri doseganju tega cilja se uporabljajo minimalne zahteve za postopno izvajanje, ob upoštevanju pogojev in tehničnih predpisov, ki veljajo v posameznih pogodbenicah. Takšne minimalne zahteve nobeni od pogodbenic ne preprečujejo ohranjanja ali uvedbe strožjih ukrepov za varovanje delovnih pogojev, ki so združljivi s tem sporazumom.

2. Priloga XVIII navaja določbe, ki jih je treba izvesti kot minimalne zahteve iz odstavka 1.

Člen 68

Na področju delovnega prava pogodbenice uvedejo potrebne ukrepe za zagotovitev nemotenega delovanja tega sporazuma. Ti ukrepi so navedeni v Prilogi XVIII.

Člen 69

1. Vsaka pogodbenica zagotovi in ohranja uporabo načela, da moški in ženske prejemajo enako plačilo za enako delo.

V tem členu „plačilo“ pomeni običajno osnovno ali minimalno mezdo ali plačo ter kakršne koli druge prejemke v denarju ali v naravi, ki jih delavec prejme iz naslova zaposlitve neposredno ali posredno od svojega delodajalca.

Enako plačilo brez diskriminacije glede na spol pomeni:

(a) da se plačilo za enako delo po akordnih postavkah izračuna na podlagi enakih merskih enot;

(b) da je plačilo za delo po urnih postavkah enako za enako delovno mesto.

2. Priloga XVIII vsebuje posebne določbe za izvajanje odstavka 1.

Člen 70

Pogodbenice pospešujejo načelo enakega obravnavanja moških in žensk z izvajanjem določb iz Priloge XVIII.

Člen 71

Pogodbenice si prizadevajo za razvoj dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni.







POGLAVJE 2

VARSTVO POTROŠNIKOV

Člen 72

Priloga XIX vsebuje določbe o varstvu potrošnikov.







POGLAVJE 3

OKOLJE

Člen 73

1. Ukrepi pogodbenic, ki zadevajo okolje, imajo naslednje cilje: (a) ohranjati, varovati in izboljševati kakovost okolja; (b) prispevati k varovanju človekovega zdravja; (c) zagotoviti skrbno in preudarno rabo naravnih virov.

2. Ukrepi pogodbenic, ki zadevajo okolje, temeljijo na načelih, da je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora plačati povzročitelj obremenitve. Zahteve varstva okolja so sestavni del drugih politik pogodbenic.

Člen 74

Priloga XX vsebuje posebne določbe o varstvenih ukrepih, ki se uporabljajo v skladu s členom 73.

Člen 75

Varstveni ukrepi iz člena 74 nobeni od pogodbenic ne preprečujejo ohranjanja ali uvedbe strožjih varstvenih ukrepov, ki so združljivi s tem sporazumom.







POGLAVJE 4

STATISTIKA

Člen 76

1. Pogodbenice zagotovijo pripravo in diseminacijo koherentnih in primerljivih statističnih informacij za opisovanje in spremljanje vseh ustreznih gospodarskih, socialnih in okoljskih vidikov EGP.

2. V ta namen pogodbenice razvijejo in uporabljajo usklajene metode, definicije in klasifikacije ter skupne programe in postopke, na podlagi katerih poteka organizacija statističnega dela na ustreznih upravnih ravneh in ob primernem spoštovanju potrebe po statistični zaupnosti.

3. Priloga XXI vsebuje posebne določbe o statistiki.

4. Protokol 30 vsebuje posebne določbe o organizaciji sodelovanja na področju statistike.







POGLAVJE 5

PRAVO DRUŽB

Člen 77

Priloga XXII vsebuje posebne določbe o pravu družb.







DEL VI

SODELOVANJE ZUNAJ OKVIRA ŠTIRIH SVOBOŠČIN

Člen 78

Pogodbenice okrepijo in razširijo sodelovanje v okviru dejavnosti Skupnosti na področju:

— raziskav in tehnološkega razvoja,

— informacijskih storitev,

— okolja,

— izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine,

— socialne politike,

— varstva potrošnikov,

— malih in srednje velikih podjetij,

— turizma,

— avdiovizualnega sektorja, in

— civilne zaščite,

kolikor niso te zadeve urejene z določbami drugih delov tega sporazuma.

Člen 79

1. Pogodbenice poglabljajo medsebojni dialog na vse ustrezne načine, zlasti s postopki iz dela VII, da bi ugotovile, na katerih področjih in pri katerih dejavnostih bi tesnejše sodelovanje lahko prispevalo k doseganju njihovih skupnih ciljev na področjih iz člena 78.

2. Zlasti izmenjavajo informacije in se na prošnjo katere koli pogodbenice v Skupnem odboru EGP posvetujejo glede načrtov ali predlogov za ustanovitev ali spremembo okvirnih programov, posebnih programov, ukrepov in projektov na področjih iz člena 78.

3. Za ta del se smiselno uporablja del VII, kadar je to posebej določeno v tem delu ali v Protokolu 31.

Člen 80

Sodelovanje iz člena 78 običajno poteka v eni od naslednjih oblik:

— udeležba držav Efte pri okvirnih programih, posebnih programih, projektih ali drugih ukrepih ES;

— določitev skupnih dejavnosti na posebnih področjih, kar lahko vključuje tudi uglaševanje ali koordinacijo dejavnosti, združitev obstoječih dejavnosti in določitev ad hoc skupnih dejavnosti;

— formalna in neformalna izmenjava ali dajanje informacij;

— skupna prizadevanja za spodbujanje nekaterih dejavnosti na celotnem ozemlju pogodbenic;

— kjer je to primerno, vzporedna zakonodaja z enako ali podobno vsebino;

— usklajevanje prizadevanj in dejavnosti prek ali v okviru mednarodnih organizacij ter usklajevanje sodelovanja s tretjimi državami, kadar je to v skupnem interesu.

Člen 81

Kadar ima sodelovanje obliko udeležbe držav Efte pri okvirnem programu, posebnem programu, projektu ali drugem ukrepu ES, veljajo naslednja načela:

(a) Države Efte imajo dostop do vseh delov programa.

(b) Pri določanju statusa držav Efte v odborih, ki pomagajo Komisiji ES pri vodenju ali razvoju dejavnosti Skupnosti, za katere države Efte finančno prispevajo na podlagi svoje udeležbe, se ta prispevek upošteva v celoti.

(c) Za odločitve Skupnosti, razen odločitev o splošnem proračunu Skupnosti, ki neposredno ali posredno vplivajo na okvirni program, posebni program, projekt ali drug ukrep, pri katerem so države Efte udeležene na podlagi odločitve po tem sporazumu, veljajo določbe člena 79(3). Pogoje nadaljnje udeležbe pri zadevni dejavnosti lahko preveri Skupni odbor EGP v skladu s členom 86.

(d) Na ravni projekta imajo institucije, podjetja, organizacije in državljani držav Efte v zadevnem programu ali drugem ukrepu Skupnosti enake pravice in obveznosti, kakršne imajo partnerske institucije, podjetja, organizacije in državljani držav članic ES. Ta določba se smiselno uporablja tudi za sodelujoče v izmenjavah med državami članicami ES in državami Efte v okviru zadevne dejavnosti.

(e) Države Efte, njihove institucije, podjetja, organizacije in državljani imajo enake pravice in obveznosti glede razširjanja, ocenjevanja in izkoriščanja rezultatov, kakršne imajo države članice ES, njihove institucije, podjetja, organizacije in državljani.

(f) Pogodbenice se obvezujejo, da bodo v skladu s svojimi pravili in predpisi v potrebnem obsegu olajšale gibanje sodelujočih v programih in drugih ukrepih.

Člen 82

1. Kadar sodelovanje, predvideno v tem delu, vključuje finančni prispevek držav Efte, ima ta prispevek eno od naslednjih oblik: (a) prispevek držav Efte za udeležbo pri dejavnostih Skupnosti se izračuna sorazmerno: — z odobritvami za prevzem obveznosti, in — odobritvami plačil, ki so za Skupnost vsako leto določene v splošnem proračunu Skupnosti na proračunskih postavkah za zadevne dejavnosti. „Sorazmernostni faktor“, ki določa prispevek držav Efte, je po eni strani seštevek razmerij med bruto domačim proizvodom po tržnih cenah vsake od držav Efte in seštevkom bruto domačih proizvodov po tržnih cenah držav članic ES in te države Efte. Ta faktor se izračuna za vsako proračunsko leto na podlagi zadnjih statističnih podatkov. Znesek prispevka držav Efte se v splošnem proračunu na postavkah za te dejavnosti prišteje k zneskom za Skupnost tako na strani odobritev za prevzete obveznosti kot odobritev plačil. Prispevki, ki jih vsako leto plačajo države Efte, se določijo na podlagi odobritev plačil. Državam Efte ni treba plačati prispevka niti za obveznosti, ki jih Skupnost prevzame pred začetkom izvajanja njihove udeležbe pri zadevnih dejavnostih na podlagi tega sporazuma, niti za plačila, ki izhajajo iz teh obveznosti. (b) Finančni prispevek držav Efte na podlagi njihove udeležbe pri nekaterih projektih ali drugih dejavnostih temelji na načelu, da vsaka pogodbenica krije svoje lastne stroške in ustrezni del režijskih stroškov Skupnosti, ki ga določi Skupni odbor EGP. (c) Skupni odbor EGP sprejme potrebne odločitve o prispevku pogodbenic za stroške zadevne dejavnosti.

2. Protokol 32 vsebuje podrobne določbe za izvajanje tega člena.

Člen 83

Kadar ima sodelovanje obliko izmenjave informacij med javnimi oblastmi, imajo države Efte enake pravice prejemanja in obveznosti dajanja informacij kakor države članice ES, ob upoštevanju zahtev glede zaupnosti, ki jih določi Skupni odbor EGP.

Člen 84

Protokol 31 vsebuje določbe o sodelovanju na posebnih področjih.

Člen 85

Razen če ni drugače predvideno v Protokolu 31, je sodelovanje med Skupnostjo in posameznimi državami Efte na področjih iz člena 78, že vzpostavljeno na dan začetka veljavnosti tega sporazuma, po tem dnevu urejeno z ustreznimi določbami tega dela in Protokola 31.

Člen 86

Skupni odbor EGP sprejme v skladu z delom VII vse potrebne odločitve za izvajanje členov 78 do 85 in ukrepe na njihovi podlagi, ki med drugim lahko vključujejo dopolnjevanje in spreminjanje določb Protokola 31 ter sprejetje kakršne koli prehodne ureditve, ki bi lahko bila potrebna zaradi izvajanja člena 85.

Člen 87

Pogodbenice ukrenejo vse potrebno za razvoj, krepitev ali širitev sodelovanja v okviru dejavnosti Skupnosti na področjih, ki niso zajeta v členu 78, kadar menijo, da bi takšno sodelovanje lahko pripomoglo k doseganju ciljev tega sporazuma ali da je v skupnem interesu kako drugače. Takšni ukrepi lahko vključujejo spremembo člena 78 z dodajanjem novih področij k tistim, ki so v njem že navedena.

Člen 88

Brez poseganja v določbe drugih delov tega sporazuma določbe tega dela nobeni pogodbenici ne preprečujejo, da samostojno pripravi, sprejme in izvaja ukrepe.







DEL VII

INSTITUCIONALNE DOLOČBE







POGLAVJE 1

STRUKTURA ZDRUŽENJA







O d d e l e k 1

Svet EGP

Člen 89

1. Ustanovi se Svet EGP. Svet EGP je zlasti odgovoren za dajanje politične spodbude za izvajanje tega sporazuma in določanje splošnih smernic za Skupni odbor EGP.

V ta namen Svet EGP ocenjuje splošno delovanje in razvoj sporazuma. Sprejema politične odločitve za spremembe sporazuma.

2. Pogodbenice — glede na Skupnost in države članice ES v okviru njihovih ustreznih pristojnosti — lahko po razpravi v Skupnem odboru EGP, v zelo nujnih primerih pa neposredno, v Svetu EGP sprožijo kakršno koli vprašanje, ki povzroča težave.

3. Svet EGP sprejme svoj poslovnik s sklepom.

Člen 90

1. Svet EGP sestavljajo člani Sveta Evropskih skupnosti in člani Komisije ES ter po en član vlade vsake od držav Efte.

Člani Sveta EGP so lahko zastopani v skladu s pogoji, določenimi v njegovem poslovniku.

2. Odločitve Sveta EGP se sprejemajo v soglasju med Skupnostjo na eni strani in državami Efte na drugi.

Člen 91

1. Funkcijo predsednika Sveta EGP opravljata izmenično vsakih šest mesecev član Sveta Evropskih skupnosti in član vlade države Efte.

2. Predsednik skliče Svet EGP dvakrat na leto. Svet EGP se v skladu s svojim poslovnikom sestane tudi vsakokrat, ko to zahtevajo okoliščine.







O d d e l e k 2

Skupni odbor EGP

Člen 92

1. Ustanovi se Skupni odbor EGP. Skupni odbor EGP zagotavlja učinkovito izvajanje in delovanje tega sporazuma. V ta namen skrbi za izmenjavo stališč in informacij ter odloča v zadevah, predvidenih s tem sporazumom.

2. Pogodbenice — glede na Skupnost in države članice ES v okviru njihovih ustreznih pristojnosti — se lahko na predlog katere koli od njih v Skupnem odboru EGP posvetujejo o vsaki za sporazum pomembni zadevi, ki povzroča težave.

3. Skupni odbor EGP sprejme svoj poslovnik s sklepom.

Člen 93

1. Skupni odbor EGP sestavljajo predstavniki pogodbenic.

2. Skupni odbor EGP sprejema sklepe v soglasju med Skupnostjo na eni strani in državami Efte, ki govorijo z enim glasom, na drugi.

Člen 94

1. Funkcijo predsednika Skupnega odbora EGP opravljata izmenično vsakih šest mesecev predstavnik Skupnosti, t. j. Komisije ES, in predstavnik ene od držav Efte.

2. Skupni odbor EGP se za izpolnjevanje svojih nalog načeloma sestane najmanj enkrat na mesec. Sestane se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo katere koli pogodbenice v skladu s svojim poslovnikom.

3. Skupni odbor EGP se lahko odloči ustanoviti pododbor ali delovno skupino, ki mu pomaga pri izvajanju njegovih nalog. Skupni odbor EGP v svojem poslovniku določi sestavo in način delovanja takšnih pododborov in delovnih skupin. Njihove naloge določi za vsak primer posebej.

4. Skupni odbor EGP pripravi letno poročilo o delovanju in razvoju tega sporazuma.







O d d e l e k 3

Parlamentarno sodelovanje

Člen 95

1. Ustanovi se Skupni parlamentarni odbor EGP. Sestavljen je iz enakega števila članov Evropskega parlamenta na eni strani in članov parlamentov držav Efte na drugi. Skupno število članov odbora je določeno v statutu v Protokolu 36.

2. Skupni parlamentarni odbor EGP zaseda izmenično v Skupnosti in v državah Efte v skladu z določbami Protokola 36.

3. Skupni parlamentarni odbor EGP prispeva z dialogom in razpravo k boljšemu razumevanju med Skupnostjo in državami Efte na področjih, ki jih zajema ta sporazum.

4. Skupni parlamentarni odbor EGP lahko izraža svoja stališča v obliki poročil ali sklepov, kakor je ustrezno glede na namen. Zlasti pregleduje letna poročila Skupnega odbora EGP o delovanju in razvoju tega sporazuma, ki jih ta pripravi v skladu s členom 94(4).

5. Skupni parlamentarni odbor EGP lahko zasliši predsednika Sveta EGP.

6. Skupni parlamentarni odbor EGP sprejme svoj poslovnik.







O d d e l e k 4

Sodelovanje med gospodarskimi in socialnimi partnerji

Člen 96

1. Člani Ekonomsko-socialnega odbora in drugih teles, ki zastopajo socialne partnerje v Skupnosti, ter ustrezna telesa v državah Efte si prizadevajo okrepiti medsebojne stike ter organizirano in redno sodelovati, da bi povečali zavedanje o ekonomskih in socialnih vidikih vedno večje soodvisnosti gospodarstev pogodbenic in njihovih interesov v okviru EGP.

2. V ta namen se ustanovi Posvetovalni odbor EGP. Sestavljen je iz enakega števila članov Ekonomsko-socialnega odbora Skupnosti na eni strani in članov Posvetovalnega odbora EFTA na drugi. Posvetovalni odbor EGP lahko izraža svoja stališča v obliki poročil ali sklepov, kakor je ustrezno glede na namen.

3. Posvetovalni odbor EGP sprejme svoj poslovnik.







POGLAVJE 2

POSTOPEK ODLOČANJA

Člen 97

Ta sporazum ne izključuje pravice vsake pogodbenice, da, brez poseganja v načelo nediskriminacije in potem, ko je obvestila druge pogodbenice, spremeni svojo notranjo zakonodajo na področjih, ki jih zajema ta sporazum:

— če Skupni odbor EGP ugotovi, da spremenjena zakonodaja ne ovira nemotenega delovanja tega sporazuma, ali

— če je bil zaključen postopek iz člena 98.

Člen 98

Priloge k temu sporazumu ter protokoli 1 do 7, 9 do 11, 19 do 27, 30 do 32, 37, 39, 41 in 47 se lahko, odvisno od primera, spremenijo s sklepom Skupnega odbora EGP v skladu s členi 93(2), 99, 100, 102 in 103.

Člen 99

1. Takoj, ko začne Komisija ES pripravljati novo zakonodajo na področju, ki ga ureja ta sporazum, se neformalno posvetuje s strokovnjaki iz držav Efte, tako kakor se pri pripravi svojih predlogov posvetuje s strokovnjaki iz držav članic ES.

2. Kadar Komisija ES pošlje svoj predlog Svetu Evropskih skupnosti, pošlje kopije predloga tudi državam Efte.

Na prošnjo katere koli od pogodbenic se opravi predhodna izmenjava mnenj v Skupnem odboru EGP.

3. V fazi pred odločitvijo Sveta Evropskih skupnosti se v neprekinjenem procesu obveščanja in posvetovanj pogodbenice v pomembnih trenutkih na prošnjo katere koli od njih med seboj ponovno posvetujejo v Skupnem odboru EGP.

4. V fazi obveščanja in posvetovanj pogodbenice sodelujejo v dobri veri in z namenom, da bi ob koncu procesa olajšale odločanje v Skupnem odboru EGP.

Člen 100

Komisija ES omogoči strokovnjakom držav Efte, da glede na zadevno področje kar najbolj sodelujejo v fazi priprave predlogov ukrepov, ki se pozneje predložijo odborom, ki pomagajo Komisiji ES pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil. V tej zvezi Komisija ES pritegne k pripravi predlogov ukrepov strokovnjake držav Efte na enaki podlagi kakor strokovnjake držav članic ES.

V primerih, ko se s predlogom ukvarja tudi Svet Evropskih skupnosti v skladu s postopkom, ki se uporablja glede na vrsto odbora, Komisija ES Svetu Evropskih skupnosti sporoči stališča strokovnjakov držav Efte.

Člen 101

1. V zvezi z odbori, ki niso zajeti niti v členu 81 niti v členu 100, se v delo vključijo strokovnjaki držav Efte, kadar je to potrebno zaradi nemotenega delovanja tega sporazuma.

Ti odbori so navedeni v Protokolu 37. Načini takšnega sodelovanja so določeni v ustreznih sektorskih protokolih in prilogah, ki obravnavajo zadevna področja.

2. Če pogodbenice ugotovijo, da je treba takšno sodelovanje razširiti na druge odbore, ki imajo podobne značilnosti, lahko Skupni odbor EGP spremeni Protokol 37.

Člen 102

1. Skupni odbor EGP sprejme za zagotovitev pravne varnosti in homogenosti EGP sklep o spremembi priloge k temu sporazumu v čim krajšem času po tem, ko Skupnost sprejme ustrezen novi predpis Skupnosti, da bi s tem omogočil hkratno uporabo tega predpisa in sprememb prilog k Sporazumu. V ta namen Skupnost ob sprejetju posameznega zakonodajnega akta o zadevi, ki jo ureja ta sporazum, čim prej obvesti druge pogodbenice v Skupnem odboru EGP.

2. Skupni odbor EGP oceni, na kateri del priloge k temu sporazumu bo nova zakonodaja neposredno vplivala.

3. Pogodbenice storijo vse, da dosežejo soglasje o zadevah, ki se nanašajo na ta sporazum.

Skupni odbor EGP stori zlasti vse, da bi našel vzajemno sprejemljivo rešitev, kadar nastane resna težava na katerem koli področju, ki v državah Efte spada v pristojnost zakonodajalca.

4. Če ne glede na uporabo prejšnjega odstavka ni mogoče doseči soglasja o spremembi priloge k temu sporazumu, Skupni odbor EGP preuči vse druge možnosti za ohranitev nemotenega delovanja tega sporazuma in v ta namen sprejme potrebne sklepe, kar vključuje tudi možnost priznavanja enakovrednosti zakonodaje. Takšen sklep se sprejme najpozneje ob izteku obdobja šestih mesecev od dneva, ko je bila zadeva predložena Skupnemu odboru EGP, ali na dan začetka veljavnosti ustrezne zakonodaje Skupnosti, če je ta datum pozneje.

5. Če ob izteku roka iz odstavka 4 Skupni odbor EGP ni sprejel sklepa o spremembi priloge k temu sporazumu, se šteje, da je uporaba tistega dela priloge, za katerega je bilo v skladu z odstavkom 2 ugotovljeno, da bo nanj vplivala nova zakonodaja, začasno odložena, razen če Skupni odbor EGP ne sprejme drugačne odločitve. Takšna začasna odložitev začne učinkovati šest mesecev po izteku roka iz odstavka 4, nikakor pa ne pred dnevom začetka izvajanja ustreznega akta ES v Skupnosti. Skupni odbor EGP si še naprej prizadeva doseči soglasje o vzajemno sprejemljivi rešitvi, da bi lahko začasno odložitev čimprej odpravili.

6. O praktičnih posledicah začasne odložitve iz odstavka 5 se razpravlja v Skupnem odboru EGP. Pravice in obveznosti, ki so jih posamezniki in gospodarski subjekti že pridobili po tem sporazumu, ostanejo v veljavi. Pogodbenice po potrebi odločajo o prilagoditvah, ki so potrebne zaradi začasne odložitve.

Člen 103

1. Če postane sklep Skupnega odbora EGP za pogodbenico zavezujoč šele, ko so izpolnjene njene ustavne zahteve, in je v njem določen datum, začne veljati na ta datum pod pogojem, da je zadevna pogodbenica do tega datuma uradno obvestila druge pogodbenice o tem, da so bila izpolnjene njene ustavne zahteve.

Če takega uradnega obvestila do tega datuma ni, začne sklep veljati prvi dan drugega meseca po zadnjem uradnem obvestilu.

2. Če ob izteku obdobja šestih mesecev od sklepa Skupnega odbora EGP takega uradnega obvestila ni bilo, se sklep Skupnega odbora EGP uporablja začasno do izpolnitve ustavnih zahtev, razen če pogodbenica ne da uradnega obvestila, da se sklep ne sme začasno uporabljati. V tem primeru ali če pogodbenica uradno sporoči, da ne bo ratificirala sklepa Skupnega odbora EGP, začne učinkovati začasna odložitev iz člena 102(5) en mesec po takem uradnem obvestilu, nikakor pa ne pred datumom začetka izvajanja ustreznega akta ES v Skupnosti.

Člen 104

Sklepi, ki jih sprejme Skupni odbor EGP v primerih iz tega sporazuma, so, če ni v njih drugače določeno, zavezujoči za pogodbenice od začetka njihove veljavnosti, te pa morajo ukreniti vse potrebno, da zagotovijo njihovo izvajanje in uporabo.







POGLAVJE 3

HOMOGENOST, NADZORNI POSTOPEK IN REŠEVANJE SPOROV







O d d e l e k 1

Homogenost

Člen 105

1. Za uresničitev cilja pogodbenic, da bi dosegle čim bolj enotno razlago določb Sporazuma in tistih določb zakonodaje Skupnosti, ki so po svoji vsebini povzete v Sporazumu, Skupni odbor EGP deluje v skladu s tem členom.

2. Skupni odbor EGP redno preverja razvoj sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča EFTA. V ta namen se sodbe teh sodišč pošiljajo Skupnemu odboru EGP, ki deluje tako, da ohranja homogeno razlago Sporazuma.

3. Če Skupnemu odboru EGP v dveh mesecih po tem, ko so mu bile predstavljene razlike v sodni praksi obeh sodišč, ne uspe ohraniti homogenosti razlage Sporazuma, se lahko uporabijo postopki iz člena 111.

Člen 106

Za zagotovitev čim bolj enotne razlage tega sporazuma Skupni odbor EGP ob polnem spoštovanju neodvisnosti sodišč vzpostavi sistem izmenjave informacij o sodbah Sodišča EFTA, Sodišča Evropskih skupnosti ter Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti in sodišč zadnje stopnje držav Efte. Ta sistem obsega:

(a) pošiljanje sodb, ki jih izdajo ta sodišča o razlagi in uporabi tega sporazuma ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo v njuni dopolnjeni ali spremenjeni različici ter aktov, sprejetih na njuni podlagi, kolikor se nanašajo na določbe, ki so po vsebini enake določbam tega sporazuma, sodnemu tajniku Sodišča Evropskih skupnosti;

(b) klasifikacijo teh sodb, ki jo opravi sodni tajnik Sodišča Evropskih skupnosti, po potrebi pa tudi pripravo in objavo prevodov in povzetkov;

(c) pošiljanje ustreznih dokumentov pristojnim državnim organom, ki jih imenuje vsaka pogodbenica, za kar je zadolžen sodni tajnik Sodišča Evropskih skupnosti.

Člen 107

Protokol 34 vsebuje določbe o možnosti, da država Efte dovoli sodišču zaprositi Sodišče Evropskih skupnosti za odločanje o razlagi določbe EGP.







O d d e l e k 2

Nadzorni postopek

Člen 108

1. Države Efte ustanovijo neodvisni nadzorni organ (Nadzorni organ EFTA) in uvedejo postopke, podobne tistim, ki obstajajo v Skupnosti, vključno s postopki za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti po tem sporazumu in za nadzor zakonitosti aktov Nadzornega organa EFTA glede konkurence.

2. Države Efte ustanovijo sodišče (Sodišče EFTA).

Sodišče EFTA je v skladu s posebnim sporazumom med državami Efte o uporabi tega sporazuma pristojno predvsem za:

(a) tožbe, ki se nanašajo na nadzorni postopek za države Efte;

(b) pritožbe zoper odločitve Nadzornega odbora EFTA na področju konkurence;

(c) reševanje sporov med dvema ali več državami Efte.

Člen 109

1. Izpolnjevanje obveznosti po tem sporazumu spremlja po eni strani Nadzorni odbor EFTA in po drugi strani Komisija ES, ki ravna v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in tem sporazumom.

2. Da bi zagotovila enoten nadzor v celotnem EGP, Nadzorni odbor EFTA in Komisija ES sodelujeta, izmenjujeta informacije in se med seboj posvetujeta o vprašanjih nadzorne politike in posameznih primerih.

3. Komisija ES in Nadzorni organ EFTA sprejemata pritožbe v zvezi z uporabo tega sporazuma. Drug drugega obveščata o prejetih pritožbah.

4. Vsak organ pregleda vse pritožbe, ki spadajo v njegovo pristojnost, in posreduje drugemu organu vse pritožbe, ki spadajo v pristojnost slednjega.

5. V primeru spora med tema organoma glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s pritožbo, ali glede rezultatov pregleda lahko kateri koli od njiju predloži zadevo Skupnemu odboru EGP, ki jo obravnava v skladu s členom 111.

Člen 110

Odločbe Nadzornega odbora EFTA in Komisije ES po tem sporazumu, ki nalagajo denarno obveznost osebam, so izvršilni naslov; to ne velja za države.

Isto velja za ustrezne sodbe po tem sporazumu, ki jih izdajo Sodišče Evropskih skupnosti, Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti in Sodišče EFTA.

Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo v državi, na ozemlju katere se opravi izvršba. Organ, ki ga v ta namen določi vsaka pogodbenica ter o katerem obvesti druge pogodbenice, Nadzorni odbor EFTA, Komisijo ES, Sodišče Evropskih skupnosti, Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti in Sodišče EFTA, priloži odločbi potrdilo o njeni izvršljivosti, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti odločbe.

Ko so te formalnosti na zahtevo zadevne stranke izpolnjene, lahko ta preide na izvršbo v skladu s pravom države, na ozemlju katere naj bi se izvršba opravila, tako da zadevo predloži neposredno pristojnemu organu.

Glede odločitev Komisije ES, Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti ali Sodišča Evropskih skupnosti se lahko izvršba odloži le z odločbo Sodišča Evropskih skupnosti, glede odločitev Nadzornega organa EFTA ali Sodišča EFTA pa le z odločbo Sodišča EFTA. Vendar so za nadzor nad pravilnostjo izvršilnih dejanj pristojna sodišča zadevnih držav.







O d d e l e k 3

Reševanje sporov

Člen 111

1. Skupnost ali država Efte lahko predloži sporno zadevo, ki se nanaša na razlago ali uporabo tega sporazuma, Skupnemu odboru EGP v skladu z naslednjimi določbami.

2. Spor lahko rešuje Skupni odbor EGP. Na razpolago mora imeti vse informacije, ki bi bile lahko koristne za podrobno preiskavo stanja, da bi našli sprejemljivo rešitev. V ta namen Skupni odbor EGP preuči vse možnosti za ohranjanje nemotenega delovanja Sporazuma.

3. Če se spor nanaša na razlago določb tega sporazuma, ki so po vsebini enake ustreznim pravilom Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter aktom, sprejetim na podlagi teh dveh pogodb, in če se spor ne reši v treh mesecih po tem, ko je bil predložen Skupnemu odboru EGP, se lahko pogodbenice, ki so udeležene v sporu, dogovorijo, da za odločitev o razlagi teh pravil zaprosijo Sodišče Evropskih skupnosti.

Če Skupni odbor EGP v takšnem sporu ne doseže soglasja o rešitvi v šestih mesecih od datuma začetka postopka ali če se pogodbenice, ki so udeležene v sporu, do takrat ne odločijo zaprositi Sodišča Evropskih skupnosti za odločitev, lahko ena od pogodbenic za odpravo morebitnih neravnotežij

— sprejme zaščitni ukrep v skladu s členom 112(2) in po postopku iz člena 113,

— ali smiselno uporabi člen 102.

4. Če se spor nanaša na obseg ali trajanje zaščitnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 111(3) ali členom 112, ali na sorazmernost izravnalnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 114, in če Skupni odbor EGP po treh mesecih od datuma, ko mu je bila zadeva predložena, ne uspe rešiti spora, lahko katera koli pogodbenica spor predloži arbitraži po postopku iz Protokola 33. V takšnih postopkih se ne smejo obravnavati vprašanja glede razlage določb tega sporazuma iz odstavka 3. Odločitev arbitraže je zavezujoča za vse stranke v sporu.







POGLAVJE 4

ZAŠČITNI UKREPI

Člen 112

1. Če se pojavijo resne gospodarske, družbene ali okoljske težave sektorske ali regionalne narave, ki bi utegnile trajati dlje, lahko katera koli pogodbenica enostransko sprejme ustrezne ukrepe pod pogoji in po postopkih iz člena 113.

2. Takšni zaščitni ukrepi po obsegu in trajanju ne smejo preseči okvira, ki je nujno potreben za odpravo takega stanja. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma.

3. Zaščitni ukrepi se uporabljajo glede vseh pogodbenic.

Člen 113

1. Pogodbenica, ki načrtuje sprejetje zaščitnih ukrepov iz člena 112, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice prek Skupnega odbora EGP in zagotovi vse ustrezne informacije.

2. Pogodbenice takoj začnejo posvetovanja v Skupnem odboru EGP, da bi našle vsestransko sprejemljivo rešitev.

3. Zadevna pogodbenica sme sprejeti zaščitne ukrepe šele po izteku enega meseca od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1, razen če se je postopek posvetovanja iz odstavka 2 končal pred potekom navedenega roka. Kadar zaradi izrednih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, predhoden pregled ni mogoč, lahko zadevna pogodbenica takoj sprejme zaščitne ukrepe, ki so nujno potrebni za izboljšanje stanja.

Za Skupnost sprejme zaščitne ukrepe Komisija ES.

4. Zadevna pogodbenica nemudoma uradno obvesti Skupni odbor EGP o sprejetih ukrepih in zagotovi vse ustrezne informacije.

5. V Skupnem odboru EGP vsake tri mesece od datuma sprejetja zaščitnih ukrepov potekajo posvetovanja z namenom, da bi se zaščitni ukrepi odpravili pred predvidenim datumom prenehanja veljavnosti ali da bi se omejilo področje njihove uporabe.

Vsaka pogodbenica lahko od Skupnega odbora EGP kadar koli zahteva, da preveri takšne ukrepe.

Člen 114

1. Če posamezen zaščitni ukrep, ki ga sprejme ena od pogodbenic, povzroči neravnotežje med pravicami in obveznostmi po tem sporazumu, lahko katera koli druga pogodbenica proti tej pogodbenici sprejme takšne sorazmerne izravnalne ukrepe, kakršni so nujno potrebni za odpravo neravnotežja. Prednost imajo takšni ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje EGP.

2. Uporablja se postopek iz člena 113.







DEL VIII

FINANČNI MEHANIZEM

Člen 115

Zaradi spodbujanja stalne in uravnotežene krepitve trgovine in ekonomskih odnosov med pogodbenicami v skladu s členom 1 pogodbenice soglašajo, da je treba zmanjšati gospodarska in socialna neskladja med njihovimi regijami. V zvezi s tem upoštevajo ustrezne določbe drugih delov tega sporazuma in njegovih protokolov, vključno z nekaterimi ureditvami za kmetijstvo in ribištvo.

Člen 116

Države Efte vzpostavijo finančni mehanizem, da bi v okviru EGP in kot dopolnilo dosedanjemu prizadevanju Skupnosti na tem področju prispevale k doseganju ciljev iz člena 115.

Člen 117

▼M301

Protokol 38, Protokol 38a, Dodatek k Protokolu 38a, Protokol 38b, Dodatek k Protokolu 38b in Protokol 38c vsebujejo določbe o finančnih mehanizmih.

▼B







DEL IX

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 118

1. Kadar ena od pogodbenic meni, da bi bilo koristno v interesu vseh pogodbenic razvijati odnose, vzpostavljene s tem sporazumom, z razširitvijo na področja, ki v njem še niso zajeta, predloži utemeljen zahtevek drugim pogodbenicam v Svetu EGP. Ta lahko da navodilo Skupnemu odboru EGP, naj preuči vse vidike tega zahtevka in pripravi poročilo.

Svet EGP lahko, kadar je to primerno, sprejme politične odločitve za začetek pogajanj med pogodbenicami.

2. Sporazume, sklenjene na podlagi pogajanj iz odstavka 1, pogodbenice ratificirajo ali odobrijo v skladu s svojimi lastnimi postopki.

Člen 119

Priloge in v njih navedeni akti, prilagojeni za namene tega sporazuma, ter protokoli so sestavni del tega sporazuma.

Člen 120

Če ni drugače določeno v tem sporazumu in zlasti v ►M1 protokolih 41 in 43 ◄ , uporaba določb tega sporazuma prevlada nad določbami obstoječih dvostranskih ali večstranskih sporazumov, ki so zavezujoči za Evropsko gospodarsko skupnost na eni strani ter eno ali več držav Efte na drugi, kolikor ta sporazum ureja isto področje.

Člen 121

Določbe tega sporazuma ne izključujejo sodelovanja:

(a) v okviru nordijskega sodelovanja, kolikor takšno sodelovanje ne ovira nemotenega delovanja tega sporazuma;

(b) v okviru regionalne zveze med Švico in Lihtenštajnom, kolikor niso cilji te zveze doseženi z uporabo tega sporazuma in kolikor takšno sodelovanje ne ovira nemotenega delovanja tega sporazuma;

▼M135 —————

▼B

Člen 122

Predstavniki, poslanci in strokovnjaki pogodbenic ter uradniki in drugi uslužbenci, ki delujejo po tem sporazumu, tudi po prenehanju opravljanja svojih nalog ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavinah stroškov.

Člen 123

Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenici sprejeti ukrepov:

(a) za katere meni, da so potrebni za preprečitev razkritja informacij, ki bi bilo v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti;

(b) v zvezi s proizvodnjo ali prometom z orožjem, strelivom in vojaškimi sredstvi ali drugimi proizvodi, ki so nepogrešljivi za obrambne namene ali za raziskave, razvoj ali proizvodnjo za obrambne namene, če takšni ukrepi ne poslabšujejo pogojev konkurence glede proizvodov, ki niso namenjeni za izrecno vojaške namene;

(c) za katere meni, da so bistveni za njeno lastno varnost ob hudih notranjih nemirih, ki kalijo javni red in mir, v primeru vojne ali večjih mednarodnih napetosti, ki pomenijo vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzela za namene ohranjanja miru in mednarodne varnosti.

Člen 124

Brez poseganja v uporabo drugih določb tega sporazuma pogodbenice državljanom držav članic ES in držav Efte zagoto vijo enako obravnavo glede udeležbe v kapitalu družb ali podjetij iz člena 34 kakor svojim državljanom.

Člen 125

Ta sporazum v ničemer ne posega v lastninskopravno ureditev v pogodbenicah.

Člen 126

1. ►M187 ◄ Avstrije, ►M187 ◄ Finske, ►M187 ◄ Islandije, Kneževine Lihtenštajn, Kraljevine Norveške in Kraljevine Švedske. Sporazum velja za ozemlja, na katerih se uporabljata Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, in pod pogoji iz teh pogodb ter na ozemljih—————Avstrije,—————Finske,—————Islandije, Kneževine Lihtenštajn, Kraljevine Norveške in Kraljevine Švedske.

2. Ne glede na odstavek 1 se ta sporazum ne uporablja na Alandskih otokih. Vlada Finske pa lahko z izjavo, deponirano ob ratifikaciji tega sporazuma pri depozitarju, ki pošlje njeno overjeno kopijo pogodbenicam, uradno sporoči, da se Sporazum uporablja za te otoke pod enakimi pogoji, kakor se uporablja za druge dele Finske, ob upoštevanju naslednjih določb: (a) določbe tega sporazuma ne izključujejo uporabe določb, ki kadar koli veljajo na Alandskih otokih za: (i) omejitve pravice fizičnih oseb, ki nimajo regionalnega državljanstva Alandskih otokov, in pravnih oseb, da na Alandskih otokih pridobijo in posedujejo nepremičnine brez dovoljenja pristojnih organov Alandskih otokov; (ii) omejitve pravice do ustanavljanja in pravice opravljanja storitev brez dovoljenja pristojnih organov Alandskih otokov za fizične osebe, ki nimajo regionalnega državljanstva Alandskih otokov, in za pravne osebe; (b) ta sporazum ne vpliva na pravice, ki jih imajo Alandčani na Finskem; (c) organi Alandskih otokov obravnavajo vse fizične in pravne osebe pogodbenic enako.

Člen 127

Vsaka pogodbenica lahko odstopi od tega sporazuma, če najmanj dvanajst mesecev prej o tem pisno obvesti druge pogodbenice.

Druge pogodbenice takoj po uradnem obvestilu o nameravanem odstopu skličejo diplomatsko konferenco, da bi pretehtale, v katerih točkah je treba spremeniti Sporazum.

Člen 128

►M1

Any European State becoming a member of the Community shall, and the Swiss Confederation or any European State becoming a member of EFTA may, apply to become a party to this Agreement. It shall address its application to the EEA Council.

◄

2. Pogoji za takšno udeležbo se določijo s sporazumom med pogodbenicami in državo prosilko. Ta sporazum se predloži v ratifikacijo ali odobritev vsem pogodbenicam v skladu z njihovimi lastnimi postopki.

Člen 129

1. Ta sporazum je sestavljen v enem izvirniku v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, islandskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, norveškem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

▼M268

Glede na širitve Evropskega gospodarskega prostora so različice tega sporazuma v bolgarskem, češkem, estonskem, hrvaškem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, romunskem, slovaškem in slovenskem jeziku enako verodostojne.

Besedila aktov iz prilog, kakor so objavljena v Uradnem listu Evropske unije, so enako verodostojna v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku in se zaradi overovitve pripravijo v islandskem in norveškem jeziku ter objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

▼B

2. Pogodbenice ratificirajo ali odobrijo ta sporazum v skladu s svojimi ustavnimi pravili.

Sporazum se deponira pri generalnem sekretariatu Sveta Evropskih skupnosti, ki pošlje overjene kopije vsem pogodbenicam.

Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretariatu Sveta Evropskih skupnosti, ki o tem uradno obvesti vse druge pogodbenice.

▼M1

3. This Agreement shall enter into force on the date and under the conditions provided for in the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area.

▼B

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente acuerdo.

Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

Εις πίστωση των ανωτέρο, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.

In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

þEssu til staðfestingar hafa undirritaðir fulltrúar, sem til þess hafa fullt umboð, undirritað samning þennan.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Som bevitnelse på dette har de undertegnede befullmektigede undertegnet denne avtale.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.

Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Till bestyrkande härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta avtal.

Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos.

Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems.

Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig.

Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο.

Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two.

Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze.

Gjört í Oporto annan dag maímánaðar árið nítján hundruð níutíu og tvö.

Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue.

Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig.

Gitt i Oporte på den annen dag i mai i året nittenhundre og nitti to.

Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois.

Tehty portossa toisena päivänä toukokuuta tuhat yhdeksänsataayhdeksänkymmentäkaksi.

Undertecknat i Oporto de 2 maj 1992.

Por el Consejo y la Comisión de las Comunidades Europeas

For Rådet og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Für den Rat und die Kommission der Europäischen Gemeinschaften

Για το Συμβούλιο και την Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

For the Council and the Commission of the European Communities

Pour le Conseil et la Commission des Communautés européennes

Per il Consiglio e la Commissione delle Comunità europee

Voor de Raad en de Commissie van de Europese Gemeenschappen

Pelo Conselho e pela Comissão das Comunidades Europeias

Pour le royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le grand-duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Für die Republik Österreich

Suomen tasavallan puolesta

Fyrir Lýðveldið Ísland

Für das Fürstentum Liechtenstein

For Kongeriket Norge

För Konungariket Sverige

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

PROTOKOLI

PROTOKOL 1

o horizontalnih prilagoditvah

Določbe aktov iz prilog k Sporazumu se uporabljajo v skladu s Sporazumom in tem protokolom, razen če ni drugače določeno v ustrezni prilogi. Posebne prilagoditve, ki so potrebne za posamične akte, so določene v prilogi, v kateri je zadevni akt naveden.

1. UVODNI DELI PRAVNIH AKTOV

Preambule navedenih aktov niso prilagojene za namene Sporazuma. Pomembne so, kolikor je v okviru Sporazuma potrebno, za pravilno razlago in uporabo določb, ki jih vsebujejo taki akti.

2. DOLOČBE O ODBORIH ES

Postopki, institucionalni dogovori ali druge določbe glede odborov ES, vsebovane v navedenih aktih, so obravnavani v členih 81, 100 in 101 Sporazuma in Protokola 31.

3. DOLOČBE O PRIPRAVI POSTOPKOV ZA PRILAGODITEV/SPREMEMBO AKTOV SKUPNOSTI

Kadar so v navedenem aktu predvideni postopki ES za njegovo prilagoditev, razširitev ali spremembo ali za razvoj novih politik, pobud ali aktov Skupnosti, se uporabijo ustrezni postopki odločanja, predvideni v Sporazumu.

4. IZMENJAVA INFORMACIJ IN NOTIFIKACIJSKI POSTOPKI

▼M2

(a) Kadar mora država članica ES predložiti informacijo Komisiji ES, država EFTE predloži tako informacijo Nadzornemu organu EFTE, ki jo naprej poda Stalnemu odboru za države EFTE. Enako se uporablja, kadar morajo prenos informacij izvesti pristojni organi. Komisija ES in Nadzorni organ EFTE si izmenjata informacije, ki sta jih prejela od držav članic ES ali od držav EFTE ali pristojnih organov.

▼B

(b) Kadar mora država članica ES predložiti informacije eni ali več drugim državam članicam ES, predloži te informacije tudi Komisiji ES, ki jih posreduje Stalnemu odboru za distribucijo državam Efte. Država Efte predloži ustrezne informacije eni ali več drugim državam Efte in Stalnemu odboru, ki jih posreduje Komisiji ES za distribucijo državam članicam ES. Enako velja, kadar morajo informacije predložiti pristojni organi.

(c) Na področjih, na katerih se zaradi nujnosti zahteva hiter prenos informacij, se uporabljajo ustrezne sektorske rešitve, ki predvidevajo neposredno izmenjavo informacij.

(d) Funkcije Komisije ES v zvezi s postopki preverjanja ali odobritve, informiranja, obveščanja ali posvetovanja ter podobnimi zadevami se za države Efte izvajajo v skladu s postopki, ki jih uvedejo med seboj. To ne vpliva na odstavke 2, 3 in 7. Komisija ES in Nadzorni organ EFTA oziroma Stalni odbor si izmenjata vse informacije v zvezi s temi zadevami. Kakršen koli problem, ki bi nastal v zvezi s tem, se lahko predloži Skupnemu odboru EGP.

5. PRESOJA IN POSTOPKI POROČANJA

Kadar mora Komisija ES ali drug organ ES v skladu z navedenim aktom pripraviti poročilo, oceno ali kaj podobnega, Nadzorni organ EFTA oziroma Stalni odbor sočasno pripravi ustrezno poročilo, oceno ali podobno za države Efte, razen če ni dogovorjeno drugače. Komisija ES in Nadzorni organ EFTA oziroma Stalni odbor se medsebojno posvetujeta in izmenjata informacije med pripravo svojih poročil, katerih kopije se pošljejo Skupnemu odboru EGP.

6. OBJAVA INFORMACIJ

(a) Kadar mora v skladu z navedenim aktom neka država članica ES objaviti določene informacije o dejstvih, postopkih in podobnem, morajo glede na Sporazum tudi države Efte objaviti pomembne informacije na ustrezen način.

(b) Kadar je v skladu z navedenim aktom v Uradnem listu Evropskih skupnostitreba objaviti dejstva, postopke, poročila in podobno, se ustrezne informacije glede držav Efte objavijo v posebnem sklopu EGP ( 3 ).

7. PRAVICE IN OBVEZNOSTI

Dodeljene pravice in naložene obveznosti držav članic ES ali njihovih oseb javnega prava, podjetij ali posameznikov v medsebojnih povezavah se razumejo kot dodeljene ali naložene pogodbenicam, pri čemer za pogodbenice štejejo, glede na okoliščine, njihovi pristojni organi, osebe javnega prava, podjetja ali posamezniki.

8. SKLICEVANJA NA OZEMLJA

Kadar koli navedeni akti vsebujejo sklicevanja na ozemlje „Skupnosti“ali „skupnega trga“, se ta za namene Sporazuma razumejo kot sklicevanja na ozemlja pogodbenic, kakor je opredeljeno v členu 126 Sporazuma.

9. SKLICEVANJA NA DRŽAVLJANE DRŽAV ČLANIC ES

Kadar koli navedeni akti vsebujejo sklicevanja na državljane držav članic ES, se ta za namene Sporazuma razumejo kot sklicevanja na državljane držav Efte.

10. SKLICEVANJA NA JEZIKE

Kadar navedeni akt dodeljuje državam članicam ES ali njihovim javnim subjektom, podjetjem ali posameznikom pravice ali nalaga obveznosti glede uporabe katerega od jezikov Evropskih skupnosti, se za ustrezne pravice in obveznosti glede uporabe katerega od uradnih jezikov vseh pogodbenic razume, da so dodeljene ali naložene pogodbenicam, njihovim pristojnim organom, osebam javnega prava, podjetjem ali posameznikom.

11. ZAČETEK VELJAVNOSTI IN UVELJAVITEV PRAVNIH AKTOV

Določbe o uveljavitvi ali izvajanju aktov iz prilog k Sporazumu za namene Sporazuma niso pomembne. Roki in datumi, ko naj bi države Efte uveljavile in izvajale navedene akte, izhajajo iz datuma začetka veljavnosti Sporazuma, pa tudi iz določb o prehodnih ureditvah.

12. NASLOVNIKI PRAVNIH AKTOV SKUPNOSTI

Določbe, ki navajajo, da je posamezni akt Skupnosti naslovljen na države članice Skupnosti, niso pomembne za namene Sporazuma.

▼M108

PROTOKOL 2

O IZDELKIH, KI SO IZKLJUČENI S PODROČJA UPORABE SPORAZUMA V SKLADU S ČLENOM 8(3)(A)







Tarifna številka HS Poimenovanje izdelkov 3502 Albumini, albuminati in drugi albuminski derivati: – jajčni albumin: ex 11 – – posušen, razen neustreznih ali tistih, ki bodo postali neustrezni za človeško prehrano ex 19 – – drug jajčni albumin, razen neustreznih ali tistih, ki bodo postali neustrezni za človeško prehrano ex 20 – mlečni albumin, vključno s koncentrati dveh ali več sirotkinih proteinov, razen neustreznih ali tistih, ki bodo postali neustrezni za človeško prehrano 3823 Industrijske maščobne monokarbonske kisline; kisla olja iz rafinacije; industrijski maščobni alkoholi: – industrijske maščobne monokarbonske kisline; kisla olja iz rafinacije; ex 11 – – stearinska kislina za krmo za živali ex 12 – – stearinska kislina za krmo za živali ex 13 – – maščobne kisline talovega olja ex 19 – – drugo za krmo za živali ex 70 – industrijski maščobni alkoholi za krmo za živali

PROTOKOL 3

O IZDELKIH IZ ČLENA 8(3)(B) SPORAZUMA













Člen 1

1. Določbe Sporazuma se uporabljajo za proizvode, navedene v tabelah I in II, ob upoštevanju določb tega protokola.

2. ►M153 ◄ ne uporabljajo za Lihtenštajn. Določbe tega protokola se—————ne uporabljajo za Lihtenštajn.

Člen 2

1. Za proizvode iz tabele I se plačujejo carine, določene v Prilogah k navedeni tabeli.

▼M320

Za proizvode iz tabele I s poreklom iz Islandije ali Evropske unije v smislu Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu se uporabljajo carine, določene v točki 4a Priloge I k tabeli I oziroma točki 1a Priloge II k tabeli I.

▼M108

2. Te carine se pregledajo vsako koledarsko leto. Skupni odbor jih lahko spremeni, pri čemer upošteva spremembe stroškov osnovnih kmetijskih proizvodov in/ali vzajemnih koncesij med pogodbenicami.

Člen 3

1. Ta protokol nobeni od pogodbenic ne preprečuje uporabe lastnega sistema izvoznih nadomestil za blago, navedeno v tabeli I, ob upoštevanju vpliva razlik v cenah osnovnih kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu in trgih pogodbenic.

2. Kadar se osnovnim kmetijskim proizvodom, ki se uporabljajo pri izdelavi izvoženih izdelkov dodeljujejo proizvodna nadomestila ali neposredne subvencije, se izvozno nadomestilo ustrezno zniža.

Člen 4

Pogodbenice druga drugo v rednih časovnih presledkih seznanijo z ravnmi odobrenih nadomestil za osnovne kmetijske proizvode, do katerih so proizvodi iz tabele I lahko upravičeni ter o spremembah kmetijske politike, vključno z institucionalnimi cenami.

Člen 5

1. Za izdelke, navedene v tabeli II, pogodbenice ne smejo obračunavati carin ali dajatev z enakim učinkom pri uvozu ali dodeljevati izvoznih nadomestil.

2. Določbe člena 4 se smiselno uporabljajo za proizvode, navedene v tabeli II.

Člen 6

Na zahtevo pogodbenice Skupni odbor EGP lahko pregleda ta protokol. Tak pregled lahko vključuje spremembe tabel I ali II, ki se nanašajo na obseg zajetih proizvodov in veljavne dajatve.

Člen 7

1. Pogodbenice obvestijo Skupni odbor EGP o podrobnih izvedbenih pravilih, sprejetih za uporabo tega protokola.

2. Vsaka od pogodbenic lahko kadarkoli zahteva, da Skupni odbor EGP obravnava izvajanje tega protokola.







TABELA I Tarifna številka HS Poimenovanje izdelkov 0403 Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne ali ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirano ali ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav: 10 – jogurt: ex 10 – – aromatiziran ali z dodatkom sadja, oreškov ali kakava 90 – drugo: ex 90 – – aromatiziran ali z dodatkom sadja, oreškov ali kakava 0501 Človeški lasje, surovi, umiti ali neumiti, razmaščeni ali nerazmaščeni; odpadki človeških las 0502 Ščetine in dlaka domačih ali divjih prašičev; jazbečeva dlaka in druge živalske dlake za izdelovanje ščetk; odpadki teh ščetin ali dlak 0503 Konjska žima in odpadki konjske žime, zloženi v plasteh ali ne, s podlago ali brez podlage 0505 Kože in drugi deli ptic, s perjem in puhom, perje in deli perja (z odrezanimi ali neodrezanimi robovi) ter puh, ki niso naprej obdelani, razen s čiščenjem, dezinficiranjem ali pripravljanjem za konzerviranje; prah in odpadki perja ali delov perja 0507 Slonova kost, želvovina, kitova kost in dlake kitove kosti, rogovi, parožki, kopita, nohti, kremplji in kljuni, surovo ali enostavno pripravljeno, toda nerazrezani v oblike; prah in odpadki teh izdelkov 0508 Korale in podobni materiali, surovi ali enostavno pripravljeni, vendar ne drugače obdelani; oklepi mehkužcev, rakov ali iglokožcev, sipine kosti, surovi, enostavno pripravljeni, toda nerazrezani v oblike; prah in odpadki teh izdelkov 0509 Naravne spužve živalskega izvora 0510 Ambra, bobrovina, cibet in mošus; kantaride; žolči, posušeni ali nesušeni; žleze in druge živalske snovi, ki se uporabljajo za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, sveži, ohlajeni, zamrznjeni ali kako drugače začasno konzervirani 0710 Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene: 40 – sladka koruza (Zea mays var. saccharata) 0711 Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar kot takšna neprimerna za takojšnjo porabo: 90 – Druge vrtnine; mešanice vrtnin: ex 90 – – sladka koruza (Zea mays var. saccharata) 1302 Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar–agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: – rastlinski sokovi in ekstrakti: 14 – – bolhača ali rastlinskih korenin, ki vsebujejo rotenon 19 – drugi: ex 19 – – – mešanice zelenjavnih ekstraktov za proizvodnjo pijač ali hrane ex 19 – – – medicinske mešanice, razen mešanice zelenjavnih ekstraktov za proizvodnjo pijač ali živil ali vanilijev oleoresin 20 – pektinske snovi, pektinati in pektati: ex 20 – – ki vsebujejo najmanj 5 mas. % dodanega sladkorja 1401 Rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem za pletarstvo (npr.: bambus, španski trs, trs, rogoz, vrbovo protje, rafija, očiščena žitna slama, beljena ali barvana, in lipovo lubje) 1402 Rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem kot materiali za polnjenje in tapeciranje (npr. kapok, rastlinski lasje, morska trava), vključno s tistimi, ki so pripravljeni v plasteh ali ne, s podlago ali brez podlage 1403 Rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem za izdelovanje metel in ščetk (npr. sirek, pisava, pirjevica), v svežnjih ali šopih ali ne 1404 Rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: 10 – surovi rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem za barvanje in strojenje 90 – drugo 1517 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj ali njihovih frakcij iz tarifne številke 1516: 10 – margarina, razen tekoče margarine: ex 10 – – ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob 90 – drugo: ex 90 – – ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob ex 90 – – užitne mešanice ali preparati, ki se uporabljajo za podmazovanje kalupov 1520 Glicerin, surov; glicerinske vode in glicerinski lugi: ex 00 – za prehranske namene (1) 1522 Degras; ostanki, dobljeni pri predelavi maščobnih substanc ali voskov živalskega ali rastlinskega izvora: ex 00 – degras za prehranske namene (1) 1702 Drugi sladkorji, vključno kemično čista laktoza, maltoza, glukoza in fruktoza, v trdnem stanju; sladkorni sirupi brez dodatkov za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan z naravnim medom ali ne; karamel: 50 – kemično čista fruktoza 90 – drugo, vključno z invertnim sladkorjem: ex 90 – – kemično čista maltoza 1704 Izdelki iz sladkorja (tudi bela čokolada) brez kakava 1806 Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav 1901 Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, drobljencev, škroba ali sladnega ekstrakta ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz blaga iz tarifnih številk 0401 do 0404 brez dodatka kakava ali z dodatkom kakava v količini manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu 1902 Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen: – nekuhane testenine, nepolnjene ali kako drugače pripravljene: 11 – – ki vsebujejo jajca 19 – – drugo 20 – polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali kako drugače pripravljene: ex 20 – – razen proizvodov, ki vsebujejo 20 mas % klobas, mesa in mesnih klavničnih izdelkov ali krvi ali njihovo kakršno koli kombinacijo 30 – druge testenine 40 – kuskus 1903 Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba kot kosmiči, zrnca, perle ali v podobnih oblikah 1904 Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (na primer koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu 1905 peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule primerne za farmacevtsko uporabo, oblati in vaflji, rižev papir in podobni izdelki 2001 Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini: 90 – drugo: ex 90 – – sladka koruza (Zea mays var. saccharata); palmovi srčki; yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo najmanj 5 mas. % škroba 2004 D Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: 10 – krompir: ex 10 – – v obliki moke, zdroba ali kosmičev 90 – druge vrtnine in mešanice zelenjave: ex 90 – – sladka koruza (Zea mays var. saccharata) 2005 Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: 20 – krompir: ex 20 – – v obliki moke, zdroba ali kosmičev 80 – sladka koruza (Zea mays var. saccharata) 2006 Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani): ex 2006 – sladka koruza (Zea mays var. saccharata) 2007 Džemi, sadni želeji, marmelade, sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne 2008 Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo ali ne dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu: – oreški, arašidi in druga semena, mešani ali ne: 11 – – arašidi: ex 11 – – – arašidno maslo ex 11 – – – arašidi, praženi – drugo, vključno z mešanicami, razen tistih iz tarifne podštevilke 2008 19 : ex 91 – – palmovi srčki za prehranske namene (1) 99 – – drugo: ex 99 – – – koruza, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) 2101 Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh izdelkov ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: – ekstrakti, esence in koncentrati kave ter pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave: 12 – – pripravki na osnovi ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave: ex 12 – – – ki vsebujejo najmanj 1,5 mas. % mlečne maščobe, najmanj 2,5 mas. % mlečnih beljakovin, najmanj 5 mas. % sladkorja ali najmanj 5 mas. % škroba 20 – ekstrakti, esence in koncentrati pravega čaja ali mate čaja ter pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali mate čaja: ex 20 – – ki vsebujejo najmanj 1,5 mas. % mlečne maščobe, najmanj 2,5 mas. % mlečnih beljakovin, najmanj 5 mas. % sladkorja ali najmanj 5 mas. % škroba 30 – pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: ex 30 – – drugi praženi kavni nadomestki, razen pražene cikorije; ekstrakti, esence in koncentrati drugih praženih kavnih nadomestkov, razen pražene cikorije 2102 Kvas (aktivni ali neaktivni); drugi enocelični mikroorganizmi, mrtvi (razen cepiv iz tarifne številke 3002); pripravljeni pecilni prašek 2103 Pripravki za omake in pripravljene omake; kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev; gorčična moka in zdrob ter pripravljena gorčica: 20 – paradižnikov ketchup in druge paradižnikove omake 30 – gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica: ex 30 – – pripravljena gorčica, ki vsebuje 5 mas. % ali več dodanega sladkorja 90 – drugo: ex 90 – – močno začinjeni mango, tekoč 2104 Juhe, mesne juhe in pripravki za te juhe; homogenizirana sestavljena živila 2105 Sladoled in druge ledene sladice s kakavom ali brez (2) (2) 2106 Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu (3): ex 2106 – razen aromatiziranih ali obarvanih sladkornih sirupov 2202 Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, in druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009 2203 Pivo izdelano iz slada 2205 Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje 2207 Nedenaturirani etilni alkohol z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in druge žgane pijače s kakršno koli stopnjo alkohola, likerji in druge alkoholne pijače: 20 – denaturirani etilni alkohol in druge žgane pijače s kakršno koli stopnjo alkohola 2208 Nedenaturiran etilni alkohol z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganje, likerji in druge alkoholne pijače: 40 – rum in tafia 50 – gin in brinjevec 60 – vodka 70 – likerji in krepilne pijače: ex 70 – – likerji, ki vsebujejo najmanj 5 mas. % dodanega sladkorja 90 – drugo: ex 90 – – aquavit 2209 Kis in nadomestki kisa, pridobljeni iz ocetne kisline 2402 Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov 2403 Drug predelan tobak in tobačni nadomestki; homogeniziran ali rekonstruiran tobak; tobačni ekstrakti in esence 2905 Aciklični alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati: – drugi večhidroksilni alkoholi: 43 – – izomalt 44 – – D–glucitol (sorbitol) 3302 Mešanice dišav in mešanice (vključno alkoholne raztopine) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji: drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač: 10 – za uporabo v industriji hrane ali pijač 3501 Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska lepila 3505 Dekstrini in drugi modificirani škrobi (na primer preželatinirani ali esterificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina ali drugih modificiranih škrobov 3809 Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi izdelki in preparati (na primer sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski ali podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na dr