02019R0945 — SL — 09.08.2020 — 001.004

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/945

z dne 12. marca 2019

o sistemih brezpilotnega zrakoplova in operatorjih sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta uredba določa zahteve za zasnovo in proizvodnjo sistemov brezpilotnega zrakoplova, namenjenih upravljanju v skladu s pravili in pogoji, opredeljenimi v Izvedbeni uredbi (EU) 2019/947, in dodatkov za identifikacijo na daljavo. Opredeljuje tudi tip sistema brezpilotnega zrakoplova, katerega zasnova, proizvodnja in vzdrževanje so predmet certifikacije.

▼M1

2. Določa tudi pravila o omogočanju dostopnosti sistemov brezpilotnega zrakoplova in kompletov dodatne opreme ter dodatkov za identifikacijo na daljavo na trgu ter o njihovem prostem pretoku v Uniji.

▼B

3. Ta uredba določa tudi pravila za operatorje sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav, ko z njimi izvajajo operacije v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947 v zračnem prostoru enotnega evropskega neba.

Člen 2

Področje uporabe

▼M1

1. Poglavje II te uredbe se uporablja za naslednje izdelke: (a) sisteme brezpilotnega zrakoplova, namenjene upravljanju v skladu s pravili in pogoji, ki veljajo za „odprto“ kategorijo operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova, ali na podlagi operativne izjave v okviru „posebne“ kategorije operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947, razen zasebno izdelanih sistemov brezpilotnega zrakoplova, in z identifikacijsko oznako razreda, kot je določena v delih 1 do 5, 16 in 17 Priloge k tej uredbi in na kateri je navedeno, v katerega od sedmih razredov iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/947 spada sistem brezpilotnega zrakoplova; (b) komplete dodatne opreme razreda C5 iz dela 16; (c) dodatke za identifikacijo na daljavo, kakor so določeni v delu 6 Priloge k tej uredbi.

2. Poglavje III te uredbe se uporablja za sisteme brezpilotnega zrakoplova, ki se upravljajo v skladu s pravili in pogoji, ki veljajo za „certificirane“ in „posebne“ kategorije operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947, razen kadar se izvajajo na podlagi izjave.

▼B

3. Poglavje IV te uredbe se uporablja za operatorje sistemov brezpilotnega zrakoplova, katerih glavni kraj poslovanja, sedež ali rezidenstvo je v tretji državi, če se sistemi brezpilotnega zrakoplova upravljajo v Uniji.

4. Ta uredba se ne uporablja za sisteme brezpilotnega zrakoplova, ki so namenjeni upravljanju izključno v zaprtih prostorih.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „brezpilotni zrakoplov“ pomeni kakršen koli zrakoplov, ki se upravlja samostojno ali na daljavo brez pilota na krovu ali je zasnovan za tako upravljanje;

(2) „oprema za kontrolo brezpilotnega zrakoplova na daljavo“ pomeni vsak instrument, opremo, mehanizem, aparaturo, pribor, programsko opremo ali dodatno opremo, ki je potrebna za varno upravljanje brezpilotnega zrakoplova, razen delov, in se ne prevaža na krovu brezpilotnega zrakoplova;

(3) „sistem brezpilotnega zrakoplova“ pomeni vsak brezpilotni zrakoplov in opremo za njihovo kontrolo na daljavo;

(4) „operator sistema brezpilotnega zrakoplova“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki upravlja ali namerava upravljati enega ali več sistemov brezpilotnega zrakoplova;

(5) „‚odprta‘ kategorija“ pomeni kategorijo operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova, ki je opredeljena v členu 4 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947;

(6) „‚posebna‘ kategorija“ pomeni kategorijo operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova, ki je opredeljena v členu 5 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947;

(7) „‚certificirana‘ kategorija“ pomeni kategorijo operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova, ki je opredeljena v členu 6 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947;

(8) „harmonizacijska zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za dajanje izdelkov na trg;

(9) „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v odstavku 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

(10) „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so posebne zahteve glede izdelka izpolnjene;

(11) „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s kalibracijo, preskušanjem, certificiranjem in pregledovanjem;

(12) „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je izdelek skladen z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije, ki določa njeno namestitev;

(13) „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek ali naroči njegovo projektiranje ali proizvodnjo in ga trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

(14) „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge;

(15) „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki izdelek iz tretje države da na trg Unije;

(16) „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoča dostopnost izdelka na trgu;

(17) „gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, pooblaščenega zastopnika proizvajalca, uvoznika in distributerja sistema brezpilotnega zrakoplova;

(18) „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti v zameno za plačilo ali brezplačno;

(19) „dajanje na trg“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti izdelka na trgu Unije;

(20) „harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

(21) „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati izdelek, proces ali storitev;

(22) „zasebno izdelan sistem brezpilotnega zrakoplova“ pomeni sistem brezpilotnega zrakoplova, ki je sestavljen ali proizveden za lastno uporabo izdelovalca, razen sistema brezpilotnega zrakoplova, ki je sestavljen iz sklopa delov, ki ga proizvajalec da na trg kot enoten komplet, pripravljen za sestavo;

(23) „organ za nadzor trga“ pomeni organ države članice, ki je pristojen za izvajanje nadzora trga na svojem ozemlju;

(24) „odpoklic“ pomeni kakršen koli ukrep za dosego vračila izdelka, ki je že bil dostopen končnemu uporabniku;

(25) „umik“ pomeni kakršen koli ukrep za preprečitev dostopnosti izdelka iz dobavne verige na trgu;

(26) „zračni prostor enotnega evropskega neba“ pomeni zračni prostor nad ozemljem, za katerega se uporabljata Pogodbi, in kateri koli drug zračni prostor, v katerem države članice uporabljajo Uredbo (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) v skladu s členom 3(1) navedene uredbe;

(27) „pilot na daljavo“ pomeni fizično osebo, odgovorno za varno izvedbo leta brezpilotnega zrakoplova, in sicer tako, da upravlja njegov sistem za krmiljenje, bodisi ročno bodisi, kadar brezpilotni zrakoplov leti avtomatsko, s spremljanjem njegove poti, ter je v vsakem trenutku sposobna posredovati in spremeniti njegovo pot;

(28) „največja vzletna masa“ (MTOM) pomeni največjo maso brezpilotnega zrakoplova, vključno s koristnim tovorom in gorivom, kakor jo določi proizvajalec ali izdelovalec, na kateri se brezpilotni zrakoplov lahko upravlja;

(29) „koristni tovor“ pomeni vsak instrument, mehanizem, opremo, del, aparaturo, pribor ali dodatno opremo, vključno s komunikacijsko opremo, ki je vgrajena ali pritrjena na zrakoplov, se ne uporablja ali je namenjena uporabi pri upravljanju ali krmiljenju zrakoplova med letom in ni del strukture zrakoplova, motorja ali propelerja;

(30) „način spremljanja pilota“ pomeni način upravljanja sistema brezpilotnega zrakoplova, pri katerem brezpilotni zrakoplov stalno spremlja pilota na daljavo znotraj vnaprej določenega polmera;

(31) „neposredna identifikacija na daljavo“ pomeni sistem, ki zagotavlja lokalno oddajanje informacij o brezpilotnem zrakoplovu, ki se upravlja, vključno s trženjem brezpilotnega zrakoplova, tako da je te informacije mogoče dobiti brez fizičnega dostopa do brezpilotnega zrakoplova;

(32) „geografska ozaveščenost“ pomeni funkcijo, ki na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice, odkrije morebitno kršitev omejitev zračnega prostora in opozori pilote na daljavo, da lahko takoj učinkovito ukrepajo in tako preprečijo kršitev;

(33) „raven zvočne moči LWA “ pomeni A-vrednoteno zvočno moč v dB glede na 1 pW, kakor je opredeljena v EN ISO 3744:2010;

(34) „izmerjena raven zvočne moči“ pomeni raven zvočne moči, kakor je določena z meritvami iz dela 13 Priloge; izmerjene vrednosti se lahko določijo na podlagi enega samega brezpilotnega zrakoplova, ki je reprezentativen za vrsto opreme, ali na podlagi povprečja določenega števila brezpilotnih zrakoplovov;

(35) „zajamčena raven zvočne moči“ pomeni raven zvočne moči, določeno v skladu z zahtevami iz dela 13 Priloge, ki vključuje negotovosti zaradi variacij v proizvodnji in merilnih postopkov ter za katero proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti potrdi, da v skladu z uporabljenimi tehničnimi instrumenti, navedenimi v tehnični dokumentaciji, ni presežena;

(36) „lebdenje“ pomeni ostati na istem geografskem položaju v zraku;

(37) „zbori ljudi“ pomenijo skupine ljudi, pri katerih se ti ne morejo umakniti zaradi gostote prisotnih ljudi;

▼M1

(38) „upravljalna enota“ pomeni opremo ali sistem opreme za daljinsko upravljanje brezpilotnih zrakoplovov, kot je opredeljeno v členu 3(32) Uredbe (EU) 2018/1139, ki podpira kontrolo ali spremljanje brezpilotnih zrakoplovov v kateri koli fazi leta, z izjemo kakršne koli infrastrukture, ki podpira storitev zveze za upravljanje in kontrolo (C2);

(39) „storitev zveze C2“ pomeni komunikacijsko storitev tretje strani, ki zagotavlja upravljanje in kontrolo med brezpilotnimi zrakoplovi in upravljalno enoto;

(40) „noč“ pomeni ure med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka, kot je opredeljeno v Izvedbeni uredbi (EU) št. 923/2012. ( 2 )

▼B







POGLAVJE II

▼M1

Sistemi brezpilotnega zrakoplova, namenjeni upravljanju v „odprti“ kategoriji ali v „posebni“ kategoriji na podlagi operativne izjave, kompleti dodatne opreme z identifikacijsko oznako razreda in dodatki za identifikacijo na daljavo

▼B







ODDELEK 1

Zahteve za izdelke

Člen 4

Zahteve

▼M1

1. Izdelki iz člena 2(1) izpolnjujejo zahteve iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge.

▼B

2. Sistemi brezpilotnega zrakoplova, ki niso igrače v smislu Direktive 2009/48/ES, izpolnjujejo ustrezne zdravstvene in varnostne zahteve iz Direktive 2006/42/ES le v zvezi s tveganji, ki niso povezana z varnostjo leta brezpilotnega zrakoplova.

3. Vse posodobitve programske opreme izdelkov, ki so že dostopni na trgu, so lahko izvedene samo, če take posodobitve ne vplivajo na skladnost izdelka.

Člen 5

Dostopnost na trgu in prosti pretok izdelkov

1. Izdelki so dostopni na trgu le, če izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja in ne ogrožajo zdravja ali varnosti ljudi, živali ali lastnine.

2. Države članice za vidike, zajete v tem poglavju, ne prepovedo, omejijo ali ovirajo dostopnosti na trgu izdelkov, ki so skladni s tem poglavjem.

▼M1

3. Odstavki 1 do 4 člena 4 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta se uporabljajo od 16. julija 2021.

▼B







ODDELEK 2

Obveznosti gospodarskih subjektov

Člen 6

Obveznosti proizvajalcev

▼M1

1. Proizvajalci pri dajanju svojega izdelka na trg Unije zagotovijo, da je ta zasnovan in proizveden v skladu z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge.

2. Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo iz člena 17 in izvedejo ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 13 ali za njegovo izvedbo pooblastijo tretjo stran.

Kadar je bilo s postopkom ugotavljanja skladnosti dokazano, da je izdelek skladen z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE.

▼B

3. Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg.

4. Proizvajalci zagotovijo, da se pri serijski proizvodnji izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti s tem poglavjem. Ustrezno se upoštevajo spremembe pri zasnovi izdelka, njegovih lastnostih in programski opremi ter spremembe harmoniziranih standardov in tehničnih specifikacij, glede na katere je bila ugotovljena skladnost izdelka.

Proizvajalci, kadar je to potrebno zaradi tveganj, ki jih pomeni izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov pregledujejo vzorce trženih izdelkov, raziskujejo in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neskladnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.

▼M1

5. Proizvajalci sistemov brezpilotnega zrakoplova zagotovijo, da imajo brezpilotni zrakoplovi tip v smislu Sklepa št. 768/2008/ES in edinstveno serijsko številko, ki omogoča njihovo identifikacijo in je, če je ustrezno, skladna z zahtevami iz ustreznih delov 2 do 4, 16 in 17 Priloge. Proizvajalci kompletov pripomočkov razreda C5 zagotovijo, da imajo kompleti tip in edinstveno serijsko številko, ki omogoča njihovo identifikacijo. Proizvajalci dodatkov za identifikacijo na daljavo zagotovijo, da imajo dodatki za identifikacijo na daljavo tip in edinstveno serijsko številko, ki omogoča njihovo identifikacijo in je skladna z zahtevami iz dela 6 Priloge. V vseh primerih proizvajalci zagotovijo, da je edinstvena serijska številka pritrjena tudi na izjavo EU o skladnosti ali poenostavljeno izjavo EU o skladnosti iz člena 14.

▼B

6. Proizvajalci na izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, naslov spletne strani in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, kadar pa to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen izdelku. V naslovu je naveden center za stike, kjer je proizvajalec dosegljiv. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za nadzor trga zlahka razumljiv.

▼M1

7. Proizvajalci zagotovijo, da so izdelku priloženi navodila proizvajalca in informativno obvestilo, ki se zahtevajo v delih 1 do 6, 16 in 17 Priloge, v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo ter ga določi zadevna država članica. Navodila proizvajalca in informativno obvestilo ter vse oznake so jasni, razumljivi in čitljivi.

▼B

8. Proizvajalci zagotovijo, da je vsakemu izdelku priložena kopija izjave EU o skladnosti ali poenostavljena izjava EU o skladnosti. Kadar je priložena poenostavljena izjava EU o skladnosti, ta vsebuje točen internetni naslov, kjer je mogoče dobiti celotno besedilo izjave EU o skladnosti.

9. Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da izdelek, ki so ga dali na trg, ni v skladu s tem poglavjem, nemudoma sprejmejo potrebne popravne ukrepe, da zagotovijo skladnost izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo s trga ali odpokličejo. Kadar izdelek pomeni tveganje, proizvajalci o tem takoj obvestijo organe za nadzor trga v državah članicah, v katerih so omogočili dostopnost izdelka na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti, vseh sprejetih popravnih ukrepih in njihovih rezultatih.

10. Proizvajalci pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo v papirni ali elektronski obliki posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti izdelka s tem poglavjem, in sicer v jeziku, ki ga navedeni organ zlahka razume. Na zahtevo navedenega organa sodelujejo z njim pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelkom, ki so ga dali na trg.

▼M1

11. Pri dajanju sistema brezpilotnega zrakoplova razreda C5 ali C6 ali dodatka razreda C5 na trg proizvajalci obvestijo organ za nadzor trga v državi članici, v kateri imajo glavni kraj poslovanja.

▼B

Člen 7

Pooblaščeni zastopniki

1. Proizvajalec lahko s pisnim pooblastilom imenuje pooblaščenega zastopnika.

Obveznosti iz člena 6(1) in obveznost priprave tehnične dokumentacije iz člena 6(2) niso del nalog pooblaščenega zastopnika.

2. Pooblaščeni zastopnik opravlja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča, da opravlja vsaj naslednje: (a) hrani izjavo EU o skladnosti in tehnično dokumentacijo za potrebe nacionalnih organov za nadzor trga še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg Unije; (b) organu za nadzor trga ali organu mejne kontrole na njegovo utemeljeno zahtevo posreduje vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti izdelka; (c) na zahtevo organa za nadzor trga ali organa mejne kontrole sodeluje pri vseh dejavnostih, katerih cilj je odpraviti neskladnost izdelkov, zajetih v pooblastilih pooblaščenega zastopnika, ali varnostna tveganja, ki izhajajo iz nje.

Člen 8

Obveznosti uvoznikov

1. Uvozniki dajejo na trg Unije samo izdelke, ki so skladni z zahtevami iz tega poglavja.

2. Preden uvozniki dajo izdelek na trg Unije, zagotovijo, da: (a) je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 13; (b) je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo iz člena 17; (c) izdelek nosi oznako CE, in kadar je to potrebno, identifikacijsko oznako razreda brezpilotnega zrakoplova ter navedbo ravni zvočne moči; (d) so izdelku priloženi dokumenti iz člena 6(7) in (8); (e) proizvajalec izpolnjuje zahteve iz člena 6(5) in (6).

▼M1

Kadar uvoznik meni ali utemeljeno domneva, da izdelek ni skladen z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge, izdelka ne da na trg, dokler ni skladen z zahtevami. Poleg tega, kadar izdelek pomeni tveganje za zdravje in varnost potrošnikov in tretjih strani, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in pristojne nacionalne organe.

▼B

3. Uvozniki na izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, naslov spletne strani in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, kadar pa to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen izdelku. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za nadzor trga zlahka razumljiv.

▼M1

4. Uvozniki zagotovijo, da so izdelku priloženi navodila proizvajalca in informativno obvestilo, ki se zahtevajo v delih 1 do 6, 16 in 17 Priloge, v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo ter ga določi zadevna država članica. Navodila proizvajalca in informativno obvestilo ter vse oznake so jasni, razumljivi in čitljivi.

▼B

5. Uvozniki zagotovijo, da v času njihove odgovornosti za izdelek pogoji njegovega skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami iz člena 4.

6. Uvozniki, kadar je to potrebno zaradi tveganj, ki jih pomeni izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti končnih potrošnikov in tretjih strani, pregledujejo vzorce trženih izdelkov, raziskujejo in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neskladnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.

7. Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da izdelek, ki so ga dali na trg, ni v skladu z ustrezno harmonizacijsko zakonodajo Skupnosti, nemudoma sprejmejo potrebne popravne ukrepe, da zagotovijo skladnost izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo s trga ali odpokličejo. Poleg tega, kadar izdelek pomeni tveganje, uvozniki o tem nemudoma obvestijo organe za nadzor trga držav članic, v katerih je ta izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo zlasti informacije o neskladnosti in vseh sprejetih popravnih ukrepih.

8. Uvozniki še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg, hranijo kopijo izjave EU o skladnosti za potrebe organov za nadzor trga in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na voljo tem organom na njihovo zahtevo.

9. Uvozniki pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo v papirni ali elektronski obliki posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti izdelka, in sicer v jeziku, ki ga navedeni organ zlahka razume. Na zahtevo navedenega organa sodelujejo z njim pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelkom, ki so ga dali na trg.

▼M1

10. Pri dajanju sistema brezpilotnega zrakoplova razreda C5 ali C6 ali dodatka razreda C5 na trg uvozniki obvestijo organ za nadzor trga v državi članici, v kateri imajo glavni kraj poslovanja.

▼B

Člen 9

Obveznosti distributerjev

1. Ko distributerji omogočajo dostopnost izdelkov na trgu Unije, delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost izdelka z zahtevami iz tega poglavja.

▼M1

2. Preden distributerji omogočijo dostopnost izdelka na trgu, preverijo, ali ima oznako CE, in kadar je to ustrezno, identifikacijsko oznako razreda brezpilotnega zrakoplova ter navedbo ravni zvočne moči, ali so mu priloženi dokumenti iz člena 6(7) in (8) ter ali proizvajalec in uvoznik izpolnjujeta zahteve iz člena 6(5) in (6) ter člena 8(3).

Distributerji zagotovijo, da so izdelku priloženi navodila proizvajalca in informativno obvestilo, ki se zahtevajo v delih 1 do 6, 16 in 17 Priloge, v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo ter ga določi zadevna država članica. Navodila proizvajalca in informativno obvestilo ter vse oznake so jasni, razumljivi in čitljivi.

▼B

Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da izdelek ni skladen z zahtevami iz člena 4, ne omogoči dostopnosti izdelka na trgu, dokler ni skladen z zahtevami. Poleg tega, kadar izdelek pomeni tveganje, distributer o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in pristojne organe za nadzor trga.

3. Distributerji zagotovijo, da v času njihove odgovornosti za izdelek pogoji njegovega skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami iz člena 4.

4. Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da izdelek, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni skladen z ustrezno harmonizacijsko zakonodajo Unije, zagotovijo, da so sprejeti popravni ukrepi, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti izdelka ali pa po potrebi njegov umik s trga ali odpoklic. Poleg tega, kadar izdelek pomeni tveganje, distributerji o tem nemudoma obvestijo organe za nadzor trga držav članic, v katerih so omogočili dostopnost tega izdelka na trgu, in jim predložijo zlasti informacije o neskladnosti in vseh sprejetih popravnih ukrepih.

5. Distributerji pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo v papirni ali elektronski obliki posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti izdelka. Na zahtevo navedenega organa sodelujejo z njim pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelkom, ki so mu omogočili dostopnost na trgu.

Člen 10

Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje

Uvoznik ali distributer se za namene tega poglavja obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 6, kadar da izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni izdelek, ki je že bil dan na trg, na način, ki lahko vpliva na skladnost s tem poglavjem.

Člen 11

Identifikacija gospodarskih subjektov

1. Gospodarski subjekti na zahtevo organa za nadzor trga navedejo naslednje: (a) vsakega gospodarskega subjekta, ki jim je dobavil izdelek; (b) vsakega gospodarskega subjekta, ki so mu dobavili izdelek.

2. Gospodarski subjekti so sposobni predložiti informacije iz odstavka 1: (a) 10 let po tem, ko jim je bil izdelek dobavljen; (b) 10 let po tem, ko so izdelek dobavili.







ODDELEK 3

Skladnost izdelka

Člen 12

Domneva o skladnosti

▼M1

Za izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da so skladni z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge.

▼B

Člen 13

Postopki ugotavljanja skladnosti

▼M1

1. Proizvajalec izvede ugotavljanje skladnosti izdelka tako, da uporabi enega od naslednjih postopkov ugotavljanja skladnosti z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge. Pri ugotavljanju skladnosti se upoštevajo vsi nameravani in predvidljivi pogoji delovanja.

▼B

2. Postopki, ki so na voljo za ugotavljanje skladnosti, so naslednji: ▼M1 (a) notranja kontrola proizvodnje iz dela 7 Priloge pri ugotavljanju skladnosti izdelka z zahtevami iz delov 1, 5, 6, 16 ali 17 Priloge pod pogojem, da je proizvajalec uporabil harmonizirane standarde, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, za vse zahteve, za katere taki standardi obstajajo; ▼B (b) EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranje kontrole proizvodnje iz dela 8 Priloge; (c) skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz dela 9 Priloge, razen pri ugotavljanju skladnosti izdelka, ki je igrača v smislu Direktive 2009/48/ES.

Člen 14

Izjava EU o skladnosti

▼M1

1. V izjavi EU o skladnosti iz člena 6(8) je navedeno, da je bila dokazana skladnost izdelka z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge, v primeru sistema brezpilotnega zrakoplova pa je opredeljen tudi njegov razred.

▼B

2. Izjava EU o skladnosti ima vzorčno sestavo, določeno v delu 11 Priloge, vsebuje elemente, opredeljene v navedenem delu, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, kjer se izdelek da na trg ali je na njem dostopen.

3. Poenostavljena izjava EU o skladnosti iz člena 6(8) vsebuje elemente, določene v delu 12 Priloge, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, v kateri je izdelek dan na trg ali je na njem dostopen. Celotno besedilo izjave EU o skladnosti je na voljo na spletnem naslovu iz poenostavljene izjave EU o skladnosti v jeziku ali jezikih, ki ga/jih zahteva država članica, v kateri je izdelek dan na trg ali je na njem dostopen.

4. Kadar za izdelek velja več kot en akt Unije, ki zahteva izjavo EU o skladnosti, se v zvezi z vsemi takimi akti Unije pripravi enotna izjava EU o skladnosti. V tej izjavi so opredeljeni zadevni akti Unije, vključno s sklici njihove objave.

5. Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za to, da izdelek izpolnjuje zahteve iz tega poglavja.

Člen 15

Splošna načela za oznako CE

Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 16

Pravila in pogoji za namestitev oznake CE, identifikacijske številke priglašenega organa, identifikacijske oznake razreda sistema brezpilotnega zrakoplova in navedbe ravni zvočne moči

1. Oznaka CE se namesti vidno, čitljivo in neizbrisno na izdelek ali tablico s podatki, ki je nanj pritrjena. Če to ni mogoče ali ni upravičeno zaradi velikosti izdelka, se oznaka namesti na embalažo.

▼M1

2. Identifikacijska oznaka razreda brezpilotnega zrakoplova se namesti vidno, čitljivo in neizbrisno na brezpilotni zrakoplov ali po potrebi na vsako dodatno opremo iz kompleta dodatne opreme razreda C5 in njegovo embalažo ter je visoka najmanj 5 mm. Nameščanje oznak, znakov ali napisov na izdelek, ki bi lahko zavedli tretje strani glede pomena ali oblike identifikacijske oznake razreda, je prepovedano.

▼B

3. Navedba ravni zvočne moči, določena v delu 14 Priloge, se namesti, kadar je to primerno, vidno, čitljivo in neizbrisno na brezpilotni zrakoplov, razen če to ni mogoče ali upravičeno zaradi velikosti izdelka, in na embalažo.

4. Oznaka CE in po potrebi oznaka ravni zvočne moči ter identifikacijska oznaka razreda brezpilotnega zrakoplova se namestijo, preden je izdelek dan na trg.

5. Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, če se uporabi postopek ugotavljanja skladnosti iz dela 9 Priloge.

Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti priglašeni organ sam ali po njegovih navodilih proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

6. Države članice nadgradijo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno uporabo sistema, ki ureja oznako CE, in v primeru nepravilne rabe te oznake sprejmejo ustrezne ukrepe.

Člen 17

Tehnična dokumentacija

▼M1

1. Tehnična dokumentacija vsebuje vse pomembne podatke in podrobnosti o načinih, s katerimi proizvajalec zagotovi skladnost izdelka z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge. Vsebuje najmanj elemente iz dela 10 Priloge.

▼B

2. Tehnična dokumentacija je pripravljena, preden je izdelek dan na trg, in se stalno posodablja.

3. Tehnična dokumentacija in korespondenca, ki se nanašata na postopke EU-pregleda tipa ali oceno sistema kakovosti proizvajalca, se pripravita v uradnem jeziku države članice, v kateri je sedež priglašenega organa, ali v jeziku, sprejemljivem za ta organ.

▼M1

4. Kadar tehnična dokumentacija ni v skladu z odstavki 1, 2 ali 3 tega člena, lahko organ za nadzor trga od proizvajalca ali uvoznika zahteva, da ta na lastne stroške organu, ki je sprejemljiv za organ za nadzor trga, naroči, da v določenem obdobju opravi preskus, s katerim preveri skladnost izdelka z zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge, ki se zanj uporablja.

▼B







ODDELEK 4

Priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti

Člen 18

Priglasitev

Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so na podlagi tega poglavja pooblaščeni za opravljanje nalog ugotavljanja skladnosti tretjih strani.

Člen 19

Priglasitveni organi

1. Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov, vključno s skladnostjo s členom 24.

2. Države članice lahko določijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008.

3. Kadar priglasitveni organ za ocenjevanje, priglasitev ali spremljanje iz odstavka 1 pooblasti organ, ki ni vladni organ, ali mu drugače zaupa opravljanje teh nalog, je navedeni organ pravna oseba in smiselno izpolnjuje zahteve iz člena 20. Poleg tega ima takšen organ ureditev, s katero krije obveznosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

4. Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3.

Člen 20

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi

1. Priglasitveni organ: (a) se ustanovi tako, da ne pride do nasprotja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti; (b) se organizira in vodi tako, da zagotavlja objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti; (c) se organizira tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ocenjevanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso osebe, ki so izvedle ocenjevanje; (d) ne ponuja ali izvaja dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovanja na komercialni ali konkurenčni osnovi; (e) ščiti zaupnost pridobljenih informacij; (f) ima na voljo zadostno število usposobljenega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.

Člen 21

Obveznosti obveščanja za priglasitvene organe

1. Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov kot tudi o vseh spremembah teh informacij.

2. Komisija poskrbi, da so navedene informacije javno dostopne.

Člen 22

Zahteve v zvezi s priglašenimi organi

1. Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11.

2. Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom države članice in ima status pravne osebe.

3. Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje strani, neodvisen od organizacije, ki jo ocenjuje.

Organ, ki je del poslovnega združenja ali strokovnih zvez, ki zastopajo podjetja, vključena v zasnovo, proizvodnjo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje izdelka, katerega skladnost ugotavlja, se lahko šteje za tak organ pod pogojem, da je zagotovljena njegova samostojnost in ni navzkrižja interesov.

4. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso niti projektanti, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci izdelka, katerega skladnost ugotavljajo, niti zastopniki katere od teh strani. To ne onemogoča uporabe izdelka, katerega skladnost ugotavljajo, ki je nujna za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnega izdelka za osebne namene.

Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso neposredno vključeni pri projektiranju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, vgraditvi, uporabi ali vzdrževanju navedenega izdelka niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko bile v nasprotju z njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, za katere so priglašeni. To velja zlasti za svetovalne storitve.

Organ za ugotavljanje skladnosti zagotovi, da dejavnosti njegovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njegovih dejavnosti za ugotavljanje skladnosti.

5. Organ za ugotavljanje skladnosti in njegovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo stopnjo poklicne integritete in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti v zvezi z osebami ali skupinami oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni.

6. Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v skladu z delom 8 ali 9 Priloge in za katere je priglašen, ne glede na to, ali navedene naloge izvaja sam ali pa se te izvajajo v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo izdelka, za katero je priglašen, na razpolago potrebno:

(a) osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;

(b) opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti ter ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije navedenih postopkov; ima ustrezne politike in postopke, ki razlikujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;

(c) postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih so ustrezno upoštevani velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegova struktura, stopnja zahtevnosti zadevnega izdelka ter masovna ali serijska narava proizvodnega postopka.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.

7. Osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ima: (a) dobro tehnično in poklicno usposobljenost, ki zajema vse dejavnosti za ugotavljanje skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; (b) zadovoljivo znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za njegovo izvedbo; (c) ustrezno znanje in razumevanje zahtev, veljavnih harmoniziranih standardov in zadevnih določb harmonizacijske zakonodaje Unije; (d) sposobnost za pripravo potrdil o EU-pregledu tipa ali odobritev sistema kakovosti, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da je bilo ugotavljanje skladnosti izvedeno.

8. Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti.

Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti organa za ugotavljanje skladnosti, ni odvisno od števila opravljenih ugotavljanj skladnosti ali rezultatov navedenih ugotavljanj.

9. Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država članica v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti.

10. Osebje organa za ugotavljanje skladnosti varuje poklicne skrivnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem svojih nalog v skladu z deloma 8 in 9 Priloge ali katero koli določbo nacionalne zakonodaje, ki daje učinek navedenima deloma, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Pravice iz lastništva so zaščitene.

11. Organ za ugotavljanje skladnosti sodeluje pri ustreznih dejavnostih standardizacije, regulativnih dejavnostih na področju sistemov brezpilotnega zrakoplova in načrtovanja frekvenc ter dejavnostih koordinacijske skupine priglašenih organov, ustanovljene v skladu z ustrezno harmonizacijsko zakonodajo Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki izhajajo iz rezultatov dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice.

Člen 23

Domneva o skladnosti priglašenih organov

Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v ustreznih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da izpolnjuje zahteve iz člena 22, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve.

Člen 24

Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov

1. Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na odvisno družbo, zagotovi, da podizvajalec ali odvisna družba izpolnjuje zahteve iz člena 22 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ.

2. Priglašeni organi prevzamejo polno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali odvisne družbe, ne glede na sedež podjetja.

3. Za dejavnosti se lahko odda naročilo podizvajalcu ali jih izvede odvisna družba samo, če stranka s tem soglaša.

4. Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevno dokumentacijo v zvezi z ocenjevanjem usposobljenosti podizvajalca ali odvisne družbe ter z delom, ki ga ta izvaja v skladu z deloma 8 in 9 Priloge.

Člen 25

Zahtevek za priglasitev

1. Organ za ugotavljanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež.

2. Zahtevku za priglasitev so priloženi opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modula ali modulov za ugotavljanje skladnosti in izdelka, za katerega navedeni organ trdi, da je pristojen, ter akreditacijska listina, ki jo izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 22.

Člen 26

Priglasitveni postopek

1. Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 22.

2. Komisijo in druge države članice obvestijo o organih za ugotavljanje skladnosti z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga razvije in upravlja Komisija.

3. Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modulu ali modulih za ugotavljanje skladnosti in zadevnem izdelku ter akreditacijsko listino.

4. Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, če Komisija ali druge države članice ne vložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve.

5. Samo tak organ se šteje za priglašeni organ za namene tega poglavja.

6. Priglasitveni organ obvesti Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih zadevnih spremembah priglasitve.

Člen 27

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov

1. Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko.

2. Dodeli mu samo eno tako številko, tudi kadar je organ priglašen na podlagi več aktov Unije.

3. Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih na podlagi te uredbe, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi, da se seznam redno posodablja.

Člen 28

Spremembe priglasitev

1. Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 22 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali odvzame priglasitev, kot je primerno glede na resnost neizpolnjevanja navedenih zahtev ali nespoštovanja navedenih obveznosti. O tem nemudoma ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice.

2. V primeru omejitve, začasnega preklica ali odvzema priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, priglasitvena država članica izvede ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente navedenega organa obravnava drug priglašeni organ ali so na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga na njihovo zahtevo.

Člen 29

Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov

1. Komisija preišče vse primere, pri katerih obstaja dvom ali pri katerih je bila opozorjena na dvom glede usposobljenosti priglašenega organa ali glede stalnega izpolnjevanja zahtev in odgovornosti s strani priglašenega organa.

2. Priglasitvena država članica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi s podlago za priglasitev ali ohranjanjem usposobljenosti zadevnega priglašenega organa.

3. Komisija zagotovi, da so vse informacije občutljive narave, pridobljene med njeno preiskavo, obravnavane zaupno.

4. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem ustrezno obvesti priglasitveno državo članico in od nje zahteva, da po potrebi sprejme popravne ukrepe, vključno z razveljavitvijo priglasitve.

Člen 30

Obveznosti priglašenih organov glede njihovega dela

1. Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz delov 8 in 9 Priloge.

2. Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevnega izdelka ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Pri tem v vsakem primeru spoštujejo raven strogosti in zaščite, potrebno za skladnost brezpilotnega zrakoplova ali sistema brezpilotnega zrakoplova s tem poglavjem.

▼M1

3. Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje zahtev iz delov 1 do 6, 16 in 17 Priloge ali ustreznih harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne popravne ukrepe, in ne izda potrdila o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti.

▼B

4. Kadar med postopkom spremljanja skladnosti po izdaji potrdila o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti priglašeni organ ugotovi, da izdelek ni več skladen, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne popravne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali odvzame potrdilo o EU-pregledu tipa ali odobritev sistema kakovosti.

5. Kadar popravni ukrepi niso izvedeni ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali odvzame vsa potrdila o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti.

Člen 31

Pritožba zoper odločitve priglašenih organov

Priglašeni organi zagotovijo, da je na voljo pregleden in dostopen pritožbeni postopek zoper njihove odločitve.

Člen 32

Obveznost priglašenih organov glede obveščanja

1. Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o: (a) vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali odvzemu potrdila o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti v skladu z zahtevami iz delov 8 in 9 Priloge; (b) vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg priglasitve ali pogoje zanjo; (c) vseh zahtevah po informacijah, ki so jih prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti; (d) dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci, na zahtevo priglasitvenega organa.

2. Priglašeni organi v skladu z zahtevami iz delov 8 in 9 Priloge zagotavljajo drugim organom, ki so priglašeni na podlagi te uredbe in izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti, ki pokrivajo enake kategorije brezpilotnih zrakoplovov ali sistemov brezpilotnega zrakoplova, zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.

3. Priglašeni organi izpolnjujejo obveznosti obveščanja iz delov 8 in 9 Priloge.

Člen 33

Izmenjava izkušenj

Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.

Člen 34

Usklajevanje priglašenih organov

1. Komisija zagotovi, da sta vzpostavljeni ustrezni usklajevanje in sodelovanje med organi, ki so bili priglašeni na podlagi te uredbe, ter da primerno delujeta v obliki sektorske skupine priglašenih organov.

2. Priglašeni organi neposredno ali prek imenovanih predstavnikov sodelujejo pri delu navedene skupine.







ODDELEK 5

Nadzor trga Unije, nadzor izdelkov, ki vstopajo na trg Unije, in zaščitni postopek Unije

Člen 35

Nadzor trga in nadzor izdelkov, ki vstopajo na trg Unije

1. Države članice organizirajo in izvajajo nadzor izdelkov, ki so dani na trg Unije, v skladu s členom 15(3) in členi 16 do 26 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2. Države članice organizirajo in izvajajo nadzor izdelkov, ki vstopajo na trg Unije, v skladu s členom 15(5) ter členi 27, 28 in 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.

3. Države članice zagotovijo, da njihovi organi za nadzor trga in organi mejne kontrole sodelujejo s pristojnimi organi, imenovanimi na podlagi člena 17 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, pri varnostnih zadevah ter vzpostavijo ustrezne mehanizme za komunikacijo in usklajevanje med njimi, tako da kar najbolje uporabijo informacije, vsebovane v sistemu poročanja o dogodkih, opredeljenem v Uredbi (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ), in v informacijskih sistemih iz členov 22 in 23 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 36

Postopek za obravnavo izdelkov, ki pomenijo tveganje, na nacionalni ravni

▼M1

1. Kadar organi za nadzor trga ene države članice utemeljeno domnevajo, da izdelek pomeni tveganje za zdravje ali varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa, ki so zajeti v tem poglavju, izvedejo vrednotenje zadevnega izdelka glede izpolnjevanja vseh veljavnih zahtev iz tega poglavja. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.

▼B

Kadar organi za nadzor trga med vrednotenjem iz prvega pododstavka ugotovijo, da izdelek ne izpolnjuje zahtev iz tega poglavja, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne popravne ukrepe za zagotovitev, da izdelek izpolnjuje navedene zahteve, ali pa ga umakne s trga ali odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja.

Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.

Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2. Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta.

3. Gospodarski subjekt zagotovi, da so sprejeti vsi ustrezni popravni ukrepi glede vseh zadevnih izdelkov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji.

4. Kadar zadevni gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme zadostnih popravnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti izdelka na nacionalnem trgu ali pa ga umaknejo ali odpokličejo s trga.

Organi za nadzor trga o navedenih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo in druge države članice.

5. Informacije iz odstavka 4 vsebujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega izdelka, poreklo izdelka, vrsto domnevne neskladnosti in tveganja, vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov ter argumente zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica katerega od naslednjih vzrokov: (a) izdelek ne izpolnjuje zahtev iz člena 4; (b) pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz člena 12.

6. Države članice, razen države članice, ki je začela postopek na podlagi tega člena, Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in dodatnih razpoložljivih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega izdelka, v primeru nestrinjanja s sprejetim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore.

7. Kadar država članica ali Komisija v treh mesecih po prejemu informacij iz odstavka 5 ne predloži ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je ukrep upravičen.

8. Države članice zagotovijo takojšnje izvajanje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je umik izdelka s trga.

Člen 37

Zaščitni postopek Unije

1. Kadar so ob zaključku postopka iz člena 36(3) in (4) predloženi ugovori zoper ukrep države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in zadevnimi gospodarskimi subjekti ter nacionalni ukrep ovrednoti. Komisija na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne.

Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo nemudoma sporoči državam članicam in zadevnim gospodarskim subjektom.

2. Če se nacionalni ukrep šteje za upravičenega, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik ali odpoklic neskladnega izdelka z njihovega trga, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. Če se nacionalni ukrep šteje za neupravičenega, ga zadevna država članica umakne.

3. Kadar se nacionalni ukrep šteje za upravičenega, izdelek pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz točke (b) člena 36(5) te uredbe, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Člen 38

Skladni izdelek, ki pomeni tveganje

1. Kadar država članica po izvedbi vrednotenja iz člena 36(1) ugotovi, da izdelek, čeprav je skladen s tem poglavjem, pomeni tveganje za zdravje ali varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa, ki so zajeti v tem poglavju, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevni izdelek ob dajanju na trg ne pomeni več navedenega tveganja, ali pa izdelek umakne s trga ali ga odpokliče v razumnem roku, katerega določi v sorazmerju z naravo tveganja.

2. Gospodarski subjekt zagotovi, da so sprejeti popravni ukrepi glede vseh zadevnih izdelkov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji.

3. Država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Navedene informacije vsebujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo zadevnega izdelka, poreklo in dobavno verigo izdelka, vrsto tveganja ter vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov.

4. Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnimi gospodarskimi subjekti ter ovrednoti sprejete nacionalne ukrepe. Komisija na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

5. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma sporoči državam članicam in zadevnim gospodarskim subjektom.

Člen 39

Formalna neskladnost

1. Država članica brez poseganja v člen 36 od gospodarskega subjekta zahteva, da odpravi zadevno neskladnost, kadar v zvezi z izdelki, zajetimi v tem poglavju, ugotovi kaj od naslednjega: (a) oznaka CE je nameščena tako, da je kršen člen 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali člen 15 ali 16 te uredbe; (b) oznaka CE ali tipa ni nameščena; (c) identifikacijska številka priglašenega organa, če se uporablja postopek ugotavljanja skladnosti iz dela 9 Priloge, je nameščena tako, da krši člen 16, ali ni nameščena; (d) identifikacijska oznaka razreda brezpilotnega zrakoplova ni nameščena; (e) navedba ravni zvočne moči, če se zahteva, ni nameščena; (f) serijska številka ni nameščena ali nima pravilne oblike; (g) priročnik ali informativno obvestilo ni na voljo; (h) izjava EU o skladnosti manjka ali ni bila pripravljena; (i) izjava EU o skladnosti ni bila pravilno pripravljena; (j) tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna; (k) manjka ime proizvajalca ali uvoznika, registrirano trgovsko ime ali registrirana blagovna znamka, spletni naslov ali poštni naslov.

2. Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejitev ali prepoved dostopnosti izdelka na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga.







POGLAVJE III

▼M1

Zahteve za sisteme brezpilotnega zrakoplova, ki se upravljajo v „certificirani“ in „posebni“ kategoriji, razen kadar se izvajajo na podlagi izjave

Člen 40

Zahteve za sisteme brezpilotnega zrakoplova, ki se upravljajo v „certificirani“ in „posebni“ kategoriji, razen kadar se izvajajo na podlagi izjave.

1. Zasnova, proizvodnja in vzdrževanje sistema brezpilotnega zrakoplova se certificirajo, če sistem brezpilotnega zrakoplova izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev: (a) njegova značilna mera znaša tri metre ali več in zasnovan je za upravljanje nad zbori ljudi; (b) zasnovan je za prevoz ljudi; (c) zasnovan je za prevoz nevarnega blaga in imeti mora visoko stopnjo robustnosti, da se v primeru nesreče zmanjšajo tveganja za tretje strani; (d) namenjen je uporabi v „posebni“ kategoriji operacij, opredeljeni v členu 5 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947 in v dovoljenju za delovanje, ki ga izda pristojni organ, je po oceni tveganja iz člena 11 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947 navedeno, da tveganja, povezanega z delovanjem, ni mogoče ustrezno zmanjšati brez certifikacije sistema brezpilotnega zrakoplova.

2. Sistem brezpilotnega zrakoplova, ki je predmet certifikacije, izpolnjuje veljavne zahteve iz Uredbe Komisije (EU) št. 748/2012, Uredbe Komisije (EU) 2015/640 in Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014.

3. Sistem brezpilotnega zrakoplova, ki se uporablja v „posebni“ kategoriji, ima – razen če ga je treba certificirati v skladu z odstavkom 1 – tehnične zmogljivosti, določene v dovoljenju za delovanje, ki ga izda pristojni organ, ali potrdilu operatorja lahkega sistema brezpilotnega zrakoplova v skladu z delom C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/947.

4. Vsi sistemi brezpilotnega zrakoplova, ki jih ni treba registrirati v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, razen če so zasebno izdelani, imajo edinstveno serijsko številko, skladno s standardom ANSI/CTA-2063-A-2019 „Serijske številke malih sistemov brezpilotnega zrakoplova“ iz leta 2019.

5. Vsak brezpilotni zrakoplov, namenjen upravljanju v „posebni“ kategoriji in na višini manj kot 120 metrov, je opremljen s sistemom za identifikacijo na daljavo, ki omogoča: (a) naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova, ki se zahteva v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, in morebitne dodatne številke, ki jo določa sistem registracije. Sistem izvede preverjanje skladnosti, s katerim se preveri celovitost celotnega niza, dodeljenega operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova v času registracije. V primeru neskladnosti sistem brezpilotnega zrakoplova operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova pošlje sporočilo o napaki; (b) redno oddajanje vsaj naslednjih podatkov v realnem času med celotnim trajanjem leta na način, ki omogoča njihov sprejem z obstoječimi mobilnimi napravami: (i) registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kode preverjanja, ki jo zagotovi država članica med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke (a); (ii) edinstvene serijske številke brezpilotnega zrakoplova, skladno z odstavkom 4, ali, če je brezpilotni zrakoplov zasebno izdelan, edinstvene serijske številke dodatka, kot je določeno v delu 6 Priloge; (iii) časovnega žiga, geografskega položaja brezpilotnega zrakoplova in njegove višine nad površino ali vzletno točko; (iv) smeri poti, izmerjene v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrosti glede na tla brezpilotnega zrakoplova; (v) geografskega položaja pilota na daljavo; (vi) stanja v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (c) zmanjšanje zmožnosti nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo.

▼B







POGLAVJE IV

Operatorji sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav

Člen 41

Operatorji sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav

1. Operatorji sistemov brezpilotnega zrakoplova, ki imajo glavni kraj poslovanja ali sedež v tretji državi ali so rezidenti tretje države, izpolnjujejo Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947 za namene operacij sistemov brezpilotnega zrakoplova v zračnem prostoru enotnega evropskega neba.

2. Pristojni organ za operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova iz tretje države je pristojni organ prve države članice, v kateri namerava operator sistema brezpilotnega zrakoplova delovati.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ prizna potrdilo o usposobljenosti za pilota na daljavo ali potrdilo operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947 ali enakovreden dokument za namen izvajanja operacije v Uniji, vanjo ali iz nje, pod pogojem, da: (a) je tretja država zaprosila za tako priznanje; (b) je potrdilo o usposobljenosti za pilota na daljavo ali potrdilo operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova veljaven dokument države izdajateljice in (c) je Komisija po posvetovanju z EASA zagotovila, da zahteve, na podlagi katerih so bila izdana takšna potrdila, zagotavljajo enako raven varnosti kot ta uredba.







POGLAVJE V

Končne določbe

Člen 42

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA

DEL 1

Zahteve za sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C0

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C0 ima na brezpilotnem zrakoplovu naslednjo identifikacijsko oznako razreda:

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C0 izpolnjuje naslednje zahteve:

(1) tehta manj kot 250 g MTOM, vključno s tovorom;

(2) njegova največja hitrost pri vodoravnem letu je 19 m/s;

(3) njegova največja dosegljiva višina nad vzletno točko je omejena na 120 m;

(4) pilot na daljavo ga lahko v skladu z navodili proizvajalca varno upravlja, kar zadeva stabilnost, sposobnost manevriranja ter učinkovitost zveze za upravljanje in kontrolo, kot je potrebno v vseh predvidenih operativnih pogojih, tudi po odpovedi enega ali, če je ustrezno, več sistemov;

(5) zasnovan in zgrajen je tako, da se kar najbolj zmanjšajo poškodbe ljudi med delovanjem, pri čemer se je treba izogibati ostrim robovom, razen kadar je to tehnično neizogibno v okviru dobrih praks projektiranja in proizvodnje. Če je opremljen s propelerji, je brezpilotni zrakoplov zasnovan tako, da se omejijo morebitne poškodbe, ki jih lahko povzročijo kraki propelerja;

(6) ima izključno električni pogon;

(7) če je opremljen z načinom spremljanja pilota in kadar je ta funkcija vklopljena, je v območju, ki od pilota na daljavo ni oddaljeno več kot 50 m, hkrati pa pilotu na daljavo omogoča, da ponovno prevzame kontrolo nad brezpilotnim zrakoplovom;

(8) na trg je dan z navodili proizvajalca, v katerih so navedeni: (a) značilnosti brezpilotnega zrakoplova, kar med drugim vključuje: — razred brezpilotnega zrakoplova; — maso brezpilotnega zrakoplova (z opisom referenčne konfiguracije) in največjo vzletno maso (MTOM); — splošne značilnosti dovoljenih tovorov v smislu mase, dimenzij, vmesnikov z brezpilotnim zrakoplovom in drugih morebitnih omejitev; — opremo in programsko opremo za upravljanje brezpilotnega zrakoplova na daljavo ter — opis obnašanja brezpilotnega zrakoplova v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo; (b) jasna operativna navodila; (c) operativne omejitve (kar med drugim vključuje meteorološke pogoje in operacije podnevi/ponoči) ter (d) ustrezen opis vseh tveganj, povezanih z delovanjem sistema brezpilotnega zrakoplova, prilagojen starosti uporabnika;

(9) vključuje informativno obvestilo Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) z navedbo veljavnih omejitev in obveznosti v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947;

(10) točke 4, 5 in 6 se ne uporabljajo za sisteme brezpilotnega zrakoplova, ki so igrače v smislu Direktive 2009/48/ES o varnosti igrač.

DEL 2

Zahteve za sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C1

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C1 ima na brezpilotnem zrakoplovu naslednjo identifikacijsko oznako razreda:

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C1 izpolnjuje naslednje zahteve:

(1) izdelan je iz takih materialov ter ima tako zmogljivost in fizične značilnosti, ki zagotavljajo, da v primeru trka pri končni hitrosti s človeško glavo energija, ki se prenese v človeško glavo, ne presega 80 J, ali pa je, kot druga možnost, njegova MTOM manjša od 900 g, vključno s tovorom;

(2) njegova največja hitrost pri vodoravnem letu je 19 m/s;

(3) njegova največja dosegljiva višina nad vzletno točko je omejena na 120 m ali pa je opremljen s sistemom, ki višino nad površino ali vzletno točko omejuje na 120 m ali na vrednost, ki jo lahko izbere pilot na daljavo; če je vrednost mogoče izbrati, ima pilot na daljavo na voljo jasne informacije o višini brezpilotnega zrakoplova nad površino ali vzletno točko med letom;

(4) pilot na daljavo z ustrezno usposobljenostjo, kot je opredeljena v Izvedbeni uredbi (EU) 2019/947, ga lahko v skladu z navodili proizvajalca varno upravlja, kar zadeva stabilnost, sposobnost manevriranja ter učinkovitost zveze za upravljanje in kontrolo, kot je potrebno v vseh predvidenih operativnih pogojih, tudi po odpovedi enega ali, če je ustrezno, več sistemov;

(5) ima zahtevano mehansko trdnost za brezpilotni zrakoplov, vključno z morebitnim potrebnim varnostnim dejavnikom, in po potrebi zadostno stabilnost, da lahko prenese vsako obremenitev, ki ji je podvržen med uporabo, ne da bi pri tem prišlo do prelomov ali deformacij, ki bi lahko ogrozili varno letenje;

(6) zasnovan in zgrajen je tako, da se kar najbolj zmanjšajo poškodbe ljudi med delovanjem, pri čemer se je treba izogibati ostrim robovom brezpilotnega zrakoplova, razen kadar je to tehnično neizogibno v okviru dobrih praks projektiranja in proizvodnje; če je opremljen s propelerji, je brezpilotni zrakoplov zasnovan tako, da se omejijo morebitne poškodbe, ki jih lahko povzročijo kraki propelerja;

(7) v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo ima zanesljivo in predvidljivo metodo, s katero lahko brezpilotni zrakoplov obnovi zvezo za upravljanje in kontrolo ali, če to ne uspe, prekine let na način, ki zmanjšuje učinek na tretje strani v zraku ali na tleh;

(8) razen če ne gre za brezpilotni zrakoplov z nepremičnimi krili, ima zajamčeno A-uteženo raven zvočne moči LWA , kot je določena v skladu z delom 13, ki ne presega ravni iz dela 15;

(9) razen če ne gre za brezpilotni zrakoplov z nepremičnimi krili, ima v skladu z delom 14 na brezpilotnem zrakoplovu in/ali njegovi embalaži nameščeno oznako zajamčene A-utežene ravni zvočne moči;

(10) ima izključno električni pogon;

(11) ima edinstveno serijsko številko, skladno s standardom ANSI/CTA-2063-A-2019 „Serijske številke malih sistemov brezpilotnega zrakoplova“ iz leta 2019;

(12) ima neposredno identifikacijo na daljavo, ki: (a) omogoča naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova, ki se zahteva v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, in morebitne dodatne številke, ki jo določa sistem registracije; sistem izvede preverjanje skladnosti, s katerim se preveri celovitost celotnega niza, dodeljenega operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova v času registracije; v primeru neskladnosti sistem brezpilotnega zrakoplova operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova pošlje sporočilo o napaki; (b) v realnem času med celotnim trajanjem leta zagotavlja, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa neposredno redno oddaja najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov neposredni sprejem z obstoječimi mobilnimi napravami v območju oddajanja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica registracije med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke (a); ii edinstveno fizično serijsko številko brezpilotnega zrakoplova, skladno s točko 11; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke in vi stanje v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (c) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo;

(13) opremljen je s funkcijo za geografsko ozaveščenost, ki zagotavlja: (a) vmesnik za nalaganje in posodabljanje podatkov, ki vsebujejo informacije o omejitvah zračnega prostora glede položaja brezpilotnega zrakoplova in višine, ki jih določajo geografska območja sistema brezpilotnega zrakoplova, kot so opredeljena v členu 15 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, s čimer se zagotavlja, da postopek nalaganja ali posodabljanja takih podatkov ne zmanjšuje njegove celovitosti in veljavnosti; (b) opozorilno obvestilo pilotu na daljavo ob odkritju morebitne kršitve omejitev zračnega prostora in (c) informacijo pilotu na daljavo o statusu brezpilotnega zrakoplova ter opozorilno obvestilo, kadar njegovi sistemi določanja položaja ali navigacijski sistemi ne morejo zagotoviti ustreznega delovanja funkcije za geografsko ozaveščenost;

(14) če ima brezpilotni zrakoplov funkcijo, ki omejuje njegov dostop na določena območja ali obsege zračnega prostora, ta funkcija deluje tako, da se vzpostavi nemotena interakcija s sistemom za krmiljenje leta tega zrakoplova, ne da bi ogrožala varnost letenja; hkrati se pilotu na daljavo zagotovijo jasne informacije, kadar ta funkcija preprečuje brezpilotnemu zrakoplovu vstop v ta območja ali obsege zračnega prostora;

(15) pilotu na daljavo zagotavlja jasno opozorilo, kadar baterija brezpilotnega zrakoplova ali njegove upravljalne enote doseže nizko raven napolnjenosti, da ima pilot na daljavo dovolj časa za varen pristanek brezpilotnega letala;

(16) opremljen je: (a) z lučmi, da je brezpilotni zrakoplov mogoče upravljati, in (b) z vsaj eno zeleno utripajočo lučjo, da je brezpilotni zrakoplov ponoči viden, kar osebi na tleh omogoča, da ga loči od zrakoplova s posadko;

(17) če je opremljen z načinom spremljanja pilota in kadar je ta funkcija vklopljena, je v območju, ki od pilota na daljavo ni oddaljeno več kot 50 m, hkrati pa pilotu na daljavo omogoča, da ponovno prevzame kontrolo nad brezpilotnim zrakoplovom;

(18) na trg je dan z navodili proizvajalca, v katerih so navedeni: (a) značilnosti brezpilotnega zrakoplova, kar med drugim vključuje: — razred brezpilotnega zrakoplova; — maso brezpilotnega zrakoplova (z opisom referenčne konfiguracije) in največjo vzletno maso (MTOM); — splošne značilnosti dovoljenih tovorov v smislu mase, dimenzij, vmesnikov z brezpilotnim zrakoplovom in drugih morebitnih omejitev; — opremo in programsko opremo za upravljanje brezpilotnega zrakoplova na daljavo; — postopke za naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova v sistem za identifikacijo na daljavo; — sklic na protokol prenosa, ki se uporablja za oddajanje sistema za neposredno identifikacijo na daljavo; — raven zvočne moči; — opis obnašanja brezpilotnega zrakoplova v primeru izgube podatkovne zveze ter metodo za obnovitev zveze za upravljanje in kontrolo brezpilotnega zrakoplova; — (b) jasna operativna navodila; (c) postopek za naložitev omejitev zračnega prostora v funkcijo za geografsko ozaveščenost; (d) navodila za vzdrževanje; (e) postopki za odpravljanje težav; (f) operativne omejitve (kar med drugim vključuje meteorološke pogoje in operacije podnevi/ponoči) ter (g) ustrezen opis vseh tveganj, povezanih z delovanjem sistema brezpilotnega zrakoplova;

(19) vključuje informativno obvestilo EASA z navedbo veljavnih omejitev in obveznosti v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947;

(20) če je opremljen z omrežnim sistemom za identifikacijo na daljavo: (a) v realnem času med celotnim trajanjem leta omogoča, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa prenaša najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov sprejem prek omrežja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica registracije med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke (a); ii edinstveno serijsko številko brezpilotnega zrakoplova, skladno s točko 11; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke in vi stanje v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (b) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo.

DEL 3

Zahteve za sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C2

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C2 ima na brezpilotnem zrakoplovu naslednjo identifikacijsko oznako razreda:

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C2 izpolnjuje naslednje zahteve:

(1) ima manj kot 4 kg MTOM, vključno s tovorom;

(2) njegova največja dosegljiva višina nad vzletno točko je omejena na 120 m ali pa je opremljen s sistemom, ki višino nad površino ali vzletno točko omejuje na 120 m ali na vrednost, ki jo lahko izbere pilot na daljavo. Če je vrednost mogoče izbrati, ima pilot na daljavo na voljo jasne informacije o višini brezpilotnega zrakoplova nad površino ali vzletno točko med letom;

(3) pilot na daljavo z ustrezno usposobljenostjo, kot je opredeljena v Izvedbeni uredbi (EU) 2019/947, ga lahko v skladu z navodili proizvajalca varno upravlja, kar zadeva stabilnost, sposobnost manevriranja ter učinkovitost zveze za upravljanje in kontrolo, kot je potrebno v vseh predvidenih operativnih pogojih, tudi po odpovedi enega ali, če je ustrezno, več sistemov;

(4) ima zahtevano mehansko trdnost za brezpilotni zrakoplov, vključno z morebitnim potrebnim varnostnim dejavnikom, in po potrebi zadostno stabilnost, da lahko prenese vsako obremenitev, ki ji je podvržen med uporabo, ne da bi pri tem prišlo do prelomov ali deformacij, ki bi lahko ogrozili varno letenje;

(5) v primeru privezanega brezpilotnega zrakoplova je natezna dolžina priveze krajša od 50 m, mehanska trdnost pa: (a) pri zrakoplovih, težjih od zraka, ni manjša od 10-kratne teže zrakoplova, težjega od zraka, pri največji masi; (b) pri zrakoplovih, lažjih od zraka, ni manjša od 4-kratne sile, ki se ustvari s združitvijo največjega statičnega sunka in aerodinamične sile največje dovoljenje hitrosti vetra med letom;

(6) zasnovan in zgrajen je tako, da se kar najbolj zmanjšajo poškodbe ljudi med delovanjem, pri čemer se je treba izogibati ostrim robovom brezpilotnega zrakoplova, razen kadar je to tehnično neizogibno v okviru dobrih praks projektiranja in proizvodnje; če je opremljen s propelerji, je brezpilotni zrakoplov zasnovan tako, da se omejijo morebitne poškodbe, ki jih lahko povzročijo kraki propelerja;

(7) razen če ni privezan, ima v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo zanesljivo in predvidljivo metodo, s katero lahko brezpilotni zrakoplov obnovi zvezo za upravljanje in kontrolo ali, če to ne uspe, prekine let na način, ki zmanjšuje učinek na tretje strani v zraku ali na tleh;

(8) razen če ni privezan, je opremljen z zvezo za upravljanje in kontrolo, ki je zaščitena pred nepooblaščenim dostopom do upravljalnih in kontrolnih funkcij;

(9) razen če ne gre za brezpilotni zrakoplov z nepremičnimi krili, je opremljen z načinom za majhno hitrost, ki ga lahko izbere pilot na daljavo in s katerim je hitrost glede na tla omejena na največ 3 m/s;

(10) razen če ne gre za brezpilotni zrakoplov z nepremičnimi krili, ima zajamčeno A-uteženo raven zvočne moči LWA , kot je določena v skladu z delom 13, ki ne presega ravni iz dela 15;

(11) razen če ne gre za brezpilotni zrakoplov z nepremičnimi krili, ima v skladu z delom 14 na brezpilotnem zrakoplovu in/ali njegovi embalaži nameščeno oznako zajamčene A-utežene ravni zvočne moči;

(12) ima izključno električni pogon;

(13) ima edinstveno serijsko številko, skladno s standardom ANSI/CTA-2063-A-2019 „Serijske številke malih sistemov brezpilotnega zrakoplova“ iz leta 2019;

(14) ima neposredno identifikacijo na daljavo, ki: (a) omogoča naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova, ki se zahteva v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, in morebitne dodatne številke, ki jo določa sistem registracije. Sistem izvede preverjanje skladnosti, s katerim se preveri celovitost celotnega niza, dodeljenega operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova v času registracije. V primeru neskladnosti sistem brezpilotnega zrakoplova operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova pošlje sporočilo o napaki; (b) v realnem času med celotnim trajanjem leta zagotavlja, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa neposredno redno oddaja najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov neposredni sprejem z obstoječimi mobilnimi napravami v območju oddajanja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke (a); ii edinstveno serijsko številko brezpilotnega zrakoplova, skladno s točko 13; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke in vi stanje v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (c) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo;

(15) opremljen je s funkcijo za geografsko ozaveščenost, ki zagotavlja: (a) vmesnik za nalaganje in posodabljanje podatkov, ki vsebujejo informacije o omejitvah zračnega prostora glede položaja brezpilotnega zrakoplova in višine, ki jih določajo geografska območja sistema brezpilotnega zrakoplova, kot so opredeljena v členu 15 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, s čimer se zagotavlja, da postopek nalaganja ali posodabljanja teh podatkov ne zmanjšuje njegove celovitosti in veljavnosti; (b) opozorilno obvestilo pilotu na daljavo ob odkritju morebitne kršitve omejitev zračnega prostora ter (c) informacijo pilotu na daljavo o statusu brezpilotnega zrakoplova ter opozorilno obvestilo, kadar njegovi sistemi določanja položaja ali navigacijski sistemi ne morejo zagotoviti ustreznega delovanja funkcije za geografsko ozaveščenost;

(16) če ima brezpilotni zrakoplov funkcijo, ki omejuje njegov dostop na določena območja ali obsege zračnega prostora, ta funkcija deluje tako, da se vzpostavi nemotena interakcija s sistemom za krmiljenje leta tega zrakoplova, ne da bi ogrožala varnost letenja; hkrati se pilotu na daljavo zagotovijo jasne informacije, kadar ta funkcija preprečuje brezpilotnemu zrakoplovu vstop v ta območja ali obsege zračnega prostora;

(17) pilotu na daljavo zagotavlja jasno opozorilo, kadar baterija brezpilotnega zrakoplova ali njegove upravljalne enote doseže nizko raven napolnjenosti, da ima pilot na daljavo dovolj časa za varen pristanek brezpilotnega letala;

(18) opremljen je: (a) z lučmi, da je brezpilotni zrakoplov mogoče upravljati, in (b) z vsaj eno zeleno utripajočo lučjo, da je brezpilotni zrakoplov ponoči viden, kar osebi na tleh omogoča, da ga loči od zrakoplova s posadko;

(19) na trg je dan z navodili proizvajalca, v katerih so navedeni: (a) značilnosti brezpilotnega zrakoplova, kar med drugim vključuje: — razred brezpilotnega zrakoplova; — maso brezpilotnega zrakoplova (z opisom referenčne konfiguracije) in največjo vzletno maso (MTOM); — splošne značilnosti dovoljenih tovorov v smislu mase, dimenzij, vmesnikov z brezpilotnim zrakoplovom in drugih morebitnih omejitev; — opremo in programsko opremo za upravljanje brezpilotnega zrakoplova na daljavo; — postopke za naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova v sistem za identifikacijo na daljavo; — sklic na protokol prenosa, ki se uporablja za oddajanje sistema za neposredno identifikacijo na daljavo; — raven zvočne moči; — opis obnašanja brezpilotnega zrakoplova v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo ter metodo za obnovitev zveze za upravljanje in kontrolo brezpilotnega zrakoplova; — (b) jasna operativna navodila; (c) postopek za naložitev omejitev zračnega prostora v funkcijo za geografsko ozaveščenost; (d) navodila za vzdrževanje; (e) postopki za odpravljanje težav; (f) operativne omejitve (kar med drugim vključuje meteorološke pogoje in operacije podnevi/ponoči) ter (g) ustrezen opis vseh tveganj, povezanih z delovanjem sistema brezpilotnega zrakoplova;

(20) vključuje informativno obvestilo EASA z navedbo veljavnih omejitev in obveznosti v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947;

(21) če je opremljen z omrežnim sistemom za identifikacijo na daljavo: (a) v realnem času med celotnim trajanjem leta zagotavlja, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa prenaša najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov sprejem prek omrežja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica registracije med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke 14(a); ii edinstveno serijsko številko brezpilotnega zrakoplova, skladno s točko 13; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke in vi stanje v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (b) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo.

DEL 4

Zahteve za sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C3

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C3 ima na brezpilotnem zrakoplovu naslednjo identifikacijsko oznako razreda:

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C3 izpolnjuje naslednje zahteve:

(1) ima manj kot 25 kg MTOM, vključno s tovorom, in največjo značilno dimenzijo manjšo od 3 m;

(2) njegova največja dosegljiva višina nad vzletno točko je omejena na 120 m ali pa je opremljen s sistemom, ki višino nad površino ali vzletno točko omejuje na 120 m ali na vrednost, ki jo lahko izbere pilot na daljavo. Če je vrednost mogoče izbrati, ima pilot na daljavo na voljo jasne informacije o višini brezpilotnega zrakoplova nad površino ali vzletno točko med letom;

(3) pilot na daljavo z ustrezno usposobljenostjo, kot je opredeljena v Izvedbeni uredbi (EU) 2019/947, ga lahko v skladu z navodili proizvajalca varno upravlja, kar zadeva stabilnost, sposobnost manevriranja ter učinkovitost zveze za upravljanje in kontrolo, kot je potrebno v vseh predvidenih operativnih pogojih, tudi po odpovedi enega ali, če je ustrezno, več sistemov;

(4) v primeru privezanega brezpilotnega zrakoplova je natezna dolžina priveze krajša od 50 m, mehanska trdnost pa: (a) pri zrakoplovih, težjih od zraka, ni manjša od 10-kratne teže zrakoplova, težjega od zraka, pri največji masi; (b) pri zrakoplovih, lažjih od zraka, ni manjša od 4-kratne sile, ki se ustvari s združitvijo največjega statičnega sunka in aerodinamične sile največje dovoljenje hitrosti vetra med letom;

(5) razen če ni privezan, ima v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo zanesljivo in predvidljivo metodo, s katero lahko brezpilotni zrakoplov obnovi zvezo za upravljanje in kontrolo ali, če to ne uspe, prekine let na način, ki zmanjšuje učinek na tretje strani v zraku ali na tleh;

(6) razen če ne gre za brezpilotni zrakoplov z nepremičnimi krili, ima v skladu z delom 14 na brezpilotnem zrakoplovu in/ali njegovi embalaži nameščeno oznako zajamčene A-utežene ravni zvočne moči LWA , določene v skladu z delom 13;

(7) ima izključno električni pogon;

(8) ima edinstveno serijsko številko, skladno s standardom ANSI/CTA-2063-A-2019 „Serijske številke malih sistemov brezpilotnega zrakoplova“ iz leta 2019;

(9) razen če ni privezan, ima neposredno identifikacijo na daljavo, ki: (a) omogoča naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova, ki se zahteva v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, in morebitne dodatne številke, ki jo določa sistem registracije; sistem izvede preverjanje skladnosti, s katerim se preveri celovitost celotnega niza, dodeljenega operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova v času registracije; v primeru neskladnosti sistem brezpilotnega zrakoplova operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova pošlje sporočilo o napaki; (b) v realnem času med celotnim trajanjem leta zagotavlja, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa neposredno redno oddaja najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov neposredni sprejem z obstoječimi mobilnimi napravami v območju oddajanja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke (a); ii edinstveno serijsko številko brezpilotnega zrakoplova, skladno s točko 8; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke in vi stanje v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (c) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo;

(10) opremljen je s funkcijo za geografsko ozaveščenost, ki zagotavlja: (a) vmesnik za nalaganje in posodabljanje podatkov, ki vsebujejo informacije o omejitvah zračnega prostora glede položaja brezpilotnega zrakoplova in višine, ki jih določajo geografska območja sistema brezpilotnega zrakoplova, kot so opredeljena v členu 15 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, s čimer se zagotavlja, da postopek nalaganja ali posodabljanja teh podatkov ne zmanjšuje njegove celovitosti in veljavnosti; (b) opozorilno obvestilo pilotu na daljavo ob odkritju morebitne kršitve omejitev zračnega prostora in (c) informacijo pilotu na daljavo o statusu brezpilotnega zrakoplova ter opozorilno obvestilo, kadar njegovi sistemi določanja položaja ali navigacijski sistemi ne morejo zagotoviti ustreznega delovanja funkcije za geografsko ozaveščenost;

(11) če ima brezpilotni zrakoplov funkcijo, ki omejuje njegov dostop na določena območja ali obsege zračnega prostora, ta funkcija deluje tako, da se vzpostavi nemotena interakcija s sistemom za krmiljenje leta tega zrakoplova, ne da bi ogrožala varnost letenja; hkrati se pilotu na daljavo zagotovijo jasne informacije, kadar ta funkcija preprečuje brezpilotnemu zrakoplovu vstop v ta območja ali obsege zračnega prostora;

(12) razen če ni privezan, je opremljen z zvezo za upravljanje in kontrolo, ki je zaščitena pred nepooblaščenim dostopom do upravljalnih in kontrolnih funkcij;

(13) pilotu na daljavo zagotavlja jasno opozorilo, kadar baterija brezpilotnega zrakoplova ali njegove upravljalne enote doseže nizko raven napolnjenosti, da ima pilot na daljavo dovolj časa za varen pristanek brezpilotnega letala;

(14) opremljen je: (a) z lučmi, da je brezpilotni zrakoplov mogoče upravljati, in (b) z vsaj eno zeleno utripajočo lučjo, da je brezpilotni zrakoplov ponoči viden, kar osebi na tleh omogoča, da ga loči od zrakoplova s posadko;

(15) na trg je dan z navodili proizvajalca, v katerih so navedeni: (a) značilnosti brezpilotnega zrakoplova, kar med drugim vključuje: — razred brezpilotnega zrakoplova; — maso brezpilotnega zrakoplova (z opisom referenčne konfiguracije) in največjo vzletno maso (MTOM); — splošne značilnosti dovoljenih tovorov v smislu mase, dimenzij, vmesnikov z brezpilotnim zrakoplovom in drugih morebitnih omejitev; — opremo in programsko opremo za upravljanje brezpilotnega zrakoplova na daljavo; — postopke za naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova v sistem za identifikacijo na daljavo; — sklic na protokol prenosa, ki se uporablja za oddajanje sistema za neposredno identifikacijo na daljavo; — raven zvočne moči; — opis obnašanja brezpilotnega zrakoplova v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo ter metodo za obnovitev zveze za upravljanje in kontrolo brezpilotnega zrakoplova; (b) jasna operativna navodila; (c) postopek za naložitev omejitev zračnega prostora v funkcijo za geografsko ozaveščenost; (d) navodila za vzdrževanje; (e) postopki za odpravljanje težav; (f) operativne omejitve (kar med drugim vključuje meteorološke pogoje in operacije podnevi/ponoči) in (g) ustrezen opis vseh tveganj, povezanih z delovanjem sistema brezpilotnega zrakoplova;

(16) vključuje informativno obvestilo EASA z navedbo veljavnih omejitev in obveznosti v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947;

(17) če je opremljen z omrežnim sistemom za identifikacijo na daljavo: (a) v realnem času med celotnim trajanjem leta zagotavlja, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa prenaša najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov sprejem prek omrežja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica registracije med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke 9(a); ii edinstveno serijsko številko brezpilotnega zrakoplova, skladno s točko 8; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke in vi stanje v sili sistema brezpilotnega zrakoplova; (b) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo.

DEL 5

Zahteve za sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C4

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C4 ima na brezpilotnem zrakoplovu vidno nameščeno naslednjo oznako:

Sistem brezpilotnega zrakoplova razreda C4 izpolnjuje naslednje zahteve:

(1) ima manj kot 25 kg MTOM, vključno s tovorom;

(2) pilot na daljavo ga lahko v skladu z navodili proizvajalca varno upravlja in manevrira z njim, kot je potrebno v vseh predvidenih operativnih pogojih, tudi po odpovedi enega ali, če je ustrezno, več sistemov;

(3) ni zmožen preklopiti na načine samodejnega upravljanja, razen za pomoč pri stabilizaciji leta brez neposrednega vpliva na trajektorijo in pomoč pri izgubljeni zvezi pod pogojem, da je v primeru izgubljene zveze na voljo vnaprej določen fiksni položaj kontrol leta;

(4) na trg je dan z navodili proizvajalca, v katerih so navedeni: (a) značilnosti brezpilotnega zrakoplova, kar med drugim vključuje: — razred brezpilotnega zrakoplova; — maso brezpilotnega zrakoplova (z opisom referenčne konfiguracije) in največjo vzletno maso (MTOM); — splošne značilnosti dovoljenih tovorov v smislu mase, dimenzij, vmesnikov z brezpilotnim zrakoplovom in drugih morebitnih omejitev; — opremo in programsko opremo za upravljanje brezpilotnega zrakoplova na daljavo; in — opis obnašanja brezpilotnega zrakoplova v primeru izgube zveze za upravljanje in kontrolo; (b) jasna operativna navodila; (c) navodila za vzdrževanje; (d) postopki za odpravljanje težav; (e) operativne omejitve (kar med drugim vključuje meteorološke pogoje in operacije podnevi/ponoči) in (f) ustrezen opis vseh tveganj, povezanih z delovanjem sistema brezpilotnega zrakoplova;

(5) vključuje informativno obvestilo EASA z navedbo veljavnih omejitev in obveznosti v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/947.

DEL 6

Zahteve za dodatek za neposredno identifikacijo na daljavo

Dodatek za neposredno identifikacijo na daljavo izpolnjuje naslednje zahteve:

(1) omogoča naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova, ki se zahteva v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2019/947, in morebitne dodatne številke, ki jo določa sistem registracije; sistem izvede preverjanje skladnosti, s katerim se preveri celovitost celotnega niza, dodeljenega operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova v času registracije; v primeru neskladnosti sistem operatorju sistema brezpilotnega zrakoplova pošlje sporočilo o napaki;

(2) ima edinstveno serijsko številko, skladno s standardom ANSI/CTA-2063-A-2019 „Serijske številke malih sistemov brezpilotnega zrakoplova“ iz leta 2019, ki je čitljivo nameščena na dodatek in njegovo embalažo ali njegova navodila proizvajalca;

(3) v realnem času med celotnim trajanjem leta zagotavlja, da brezpilotni zrakoplov na podlagi odprtega in dokumentiranega protokola prenosa neposredno redno oddaja najmanj naslednje podatke na način, ki omogoča njihov neposredni sprejem z obstoječimi mobilnimi napravami v območju oddajanja: i registracijsko številko operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova in kodo preverjanja, ki jo zagotovi država članica registracije med postopkom registracije, razen v primeru neuspešno opravljenega preverjanja skladnosti iz točke (a); ii edinstveno serijsko številko dodatka, skladno s točko 2; iii časovni žig, geografski položaj brezpilotnega zrakoplova in njegovo višino nad površino ali vzletno točko; iv smer poti, izmerjeno v smeri urinega kazalca od pravega severa, in hitrost glede na tla brezpilotnega zrakoplova; in v geografski položaj pilota na daljavo ali, če ni na voljo, vzletne točke;

(4) zmanjša zmožnost nedovoljenega poseganja v funkcionalnost sistema za neposredno identifikacijo na daljavo ter

(5) na trg je dan z navodili proizvajalca, ki vsebujejo sklic na protokol prenosa, ki se uporablja za oddajanje neposredne identifikacije na daljavo, in navodila za: (a) namestitev modula na brezpilotni zrakoplov ter (b) naložitev registracijske številke operatorja sistema brezpilotnega zrakoplova.

DEL 7

Modul A za ugotavljanje skladnosti – Notranji nadzor proizvodnje

1. Notranji nadzor proizvodnje je postopek ugotavljanja skladnosti, pri katerem proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3 in 4 tega dela ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevni izdelki izpolnjujejo zahteve iz delov 1, 5, 6, 16 oziroma 17, ki zanje veljajo.

2. Tehnična dokumentacija

Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo v skladu s členom 17 te uredbe.

3. Proizvodnja

Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da se s proizvodnim procesom in njegovim spremljanjem zagotovi skladnost proizvedenih izdelkov s tehnično dokumentacijo iz točke 2 tega dela in zahtevami iz točk 1, 5, 6, 16 oziroma 17, ki zanje veljajo.

4. Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

(1) Proizvajalec v skladu s členoma 15 in 16 te uredbe namesti oznako CE in po potrebi identifikacijsko oznako razreda brezpilotnega zrakoplova na vsak posamezni izdelek, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz delov 1, 5, 6, 16 oziroma 17, ki zanje veljajo.

(2) Proizvajalec za vsak vzorčni izdelek sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in jo za nacionalne organe skupaj s tehnično dokumentacijo hrani še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg. V izjavi EU o skladnosti se jasno opredeli izdelek, za katerega je bila sestavljena. Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.

5. Pooblaščeni zastopnik

Obveznosti proizvajalcev iz točke 4 lahko v njihovem imenu in na njihovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.

DEL 8

Modula B in C za ugotavljanje skladnosti – EU-pregled tipa in skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje

Ob sklicevanju na ta del se postopek ugotavljanja skladnosti opravi v skladu z Modulom B (EU-pregled tipa) in C (Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje) tega dela.

Modul B

EU-pregled tipa

1. EU-pregled tipa je tisti del postopka ugotavljanja skladnosti, pri katerem priglašeni organ pregleda tehnično zasnovo izdelka ter preveri in potrdi, da izpolnjuje veljavne zahteve iz delov 1 do 6, 16 in 17.

2. EU-pregled tipa se izvede z ugotavljanjem ustreznosti tehnične zasnove izdelka s pregledovanjem tehnične dokumentacije in dodatnih dokazil iz točke 3 ter s pregledom vzorcev, reprezentativnih za predvideno proizvodnjo, za enega ali več kritičnih delov izdelka (kombinacija tipa proizvodnje in tipa zasnove).

3. Proizvajalec vloži zahtevek za EU-pregled tipa pri enem samem priglašenem organu po svoji izbiri.

Zahtevek vsebuje:

(1) ime in naslov proizvajalca in, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov;

(2) pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil predložen nobenemu drugemu priglašenemu organu;

(3) tehnično dokumentacijo; tehnična dokumentacija omogoča, da se ugotovi skladnost izdelka z veljavnimi zahtevami iz te uredbe, ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja; tehnična dokumentacija, kadar je ustrezno, vsebuje elemente iz člena 17 te uredbe;

(4) vzorce, reprezentativne za predvideno proizvodnjo; priglašeni organ lahko zahteva dodatne vzorce, če jih potrebuje za izvedbo programa preskusov;

(5) dodatna dokazila o ustreznosti rešitve tehnične zasnove; v teh dodatnih dokazilih so navedeni vsi uporabljeni dokumenti, zlasti če se ustrezni harmonizirani standardi in/ali tehnične specifikacije ne uporabljajo ali se ne uporabljajo v celoti; dodatna dokazila po potrebi vsebujejo rezultate preskusov, ki jih je v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami izvedel ustrezni laboratorij proizvajalca ali drug preskuševalni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

4. Priglašeni organ:

za izdelek:

(1) pregleda tehnično dokumentacijo in dodatna dokazila, da oceni ustreznost tehnične zasnove izdelka;

za vzorce:

(2) preveri, ali so bili vzorci proizvedeni v skladu s tehnično dokumentacijo, ter določi elemente, ki so bili zasnovani v skladu z veljavnimi določbami ustreznih harmoniziranih standardov in/ali tehničnih specifikacij, ter elemente, ki so bili zasnovani brez upoštevanja ustreznih določb navedenih standardov;

(3) izvede ali naroči ustrezne preglede in preskuse, s katerimi preveri, ali je proizvajalec, kadar se je odločil za uporabo rešitev iz ustreznih harmoniziranih standardov in/ali tehničnih specifikacij, te pravilno upošteval;

(4) izvede ali naroči ustrezne preglede in preskuse, da bi v primeru neuporabe rešitev iz ustreznih harmoniziranih standardov in/ali tehničnih specifikacij preveril, ali rešitve, ki jih je sprejel proizvajalec, izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve zakonodajnega instrumenta;

(5) se s proizvajalcem dogovori o kraju, v katerem se bodo opravljali pregledi in preskusi.

5. Priglašeni organ pripravi poročilo o oceni, v katerem so navedeni ukrepi, sprejeti v skladu s točko 4, in njihovi rezultati. Priglašeni organ brez poseganja v obveznosti iz točke 8 objavi vsebino tega poročila v celoti ali delno, le če se proizvajalec s tem strinja.

6. Kadar tip izpolnjuje zahteve iz te uredbe, priglašeni organ proizvajalcu izda certifikat o EU-pregledu tipa. Ta certifikat vsebuje ime in naslov proizvajalca, zaključke pregleda, ustrezne vidike zahtev, ki jih pregled zajema, pogoje (če ti obstajajo) njegove veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo odobrenega tipa. Certifikatu je lahko priložena ena ali več prilog.

Certifikat EU in njegove priloge vsebujejo vse potrebne informacije, da se lahko oceni skladnost proizvedenih izdelkov s preskušenim tipom ter omogoči nadzor med uporabo.

Kadar tip ne izpolnjuje veljavnih zahtev iz te uredbe, priglašeni organ zavrne izdajo certifikata o EU-pregledu tipa in ustrezno obvesti vložnika s podrobno utemeljitvijo zavrnitve.

7. Priglašeni organ spremlja spremembe splošno priznanega stanja tehnike, ki kažejo, da odobreni tip ne izpolnjuje več veljavnih zahtev iz te uredbe, ter določi, ali so zaradi takih sprememb potrebne nadaljnje preiskave. V takem primeru priglašeni organ ustrezno obvesti proizvajalca.

Proizvajalec obvesti priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo o certifikatu o EU-pregledu tipa, o vseh spremembah odobrenega tipa, ki bi lahko vplivale na skladnost izdelka z bistvenimi zahtevami iz te uredbe ali pogoje veljavnosti certifikata. Zaradi takih sprememb je potrebna dodatna odobritev, ki je priložena izvirnemu certifikatu o EU-pregledu tipa.

8. Vsak priglašeni organ obvesti svoj priglasitveni organ o izdanih ali umaknjenih certifikatih o EU-pregledu tipa in/ali dodatkih k tem certifikatom ter mu redno ali na zahtevo predloži seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih certifikatov in/ali dodatkov.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o zavrnjenih, umaknjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih certifikatih o EU-pregledu tipa in/ali dodatkih k tem certifikatom ter jih na zahtevo obvesti o izdanih certifikatih in/ali dodatkih k tem certifikatom.

Komisija, države članice in drugi priglašeni organi lahko na zahtevo dobijo izvode certifikatov o EU-pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Komisija in države članice lahko na utemeljeno zahtevo dobijo izvod tehnične dokumentacije in rezultatov pregledov, ki jih je izvedel priglašeni organ.

Priglašeni organ še 10 let po oceni izdelka ali do izteka veljavnosti certifikata hrani izvod certifikata o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov ter tehnični dosje, ki vključuje dokumentacijo, ki jo predloži proizvajalec.

9. Proizvajalec za nacionalne organe še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg, hrani izvod certifikata o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov, vključno s tehnično dokumentacijo.

10. Pooblaščeni zastopnik proizvajalca lahko vloži zahtevek iz točke 3 ter izpolni obveznosti iz točk 7 in 9, če so navedene v pooblastilu.

Modul C

Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje

1. Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje je del postopka ugotavljanja skladnosti, s katerim proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 3 ter zagotovi in izjavi, da so zadevni izdelki v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo veljavne zahteve iz te uredbe.

2. Proizvodnja

Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da se v proizvodnem procesu in njegovem spremljanju zagotovita skladnost proizvedenega izdelka s tipom, opisanim v certifikatu o EU-pregledu tipa, in z veljavnimi zahtevami iz delov 1 do 6, 16 in 17.

3. Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

(1) Proizvajalec na vsak izdelek, ki je skladen s tipo