1989R1576 — SL — 01.01.2007 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (EGS) št. 1576/89

z dne 29. maja 1989

o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti ter zlasti člena 43 in 100a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), v sodelovanju z Evropskim parlamentom ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker v tem trenutku ni posebnih določb Skupnosti, ki bi urejale področje žganih pijač, zlasti glede opredelitev teh proizvodov ter zahtev za opis in njihovo predstavitev; ker je zaradi gospodarske pomembnosti teh proizvodov pomembno vzpostaviti zanje skupne določbe, katerih namen je ureditev delovanja skupnega trga; ker žgane pijače predstavljajo pomembno tržno možnost za kmetijstvo Skupnosti; ker je ta pretežno posledica slovesa, ki so ga ti proizvodi dosegli znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu; ker se lahko ta sloves pripiše kakovosti tradicionalnih proizvodov; ker je treba pri teh proizvodih za nadaljnji obstoj te tržne možnosti ohranjati neko raven kakovosti; ker je primerno sredstvo za ohranjanje te ravni kakovosti opredelitev teh proizvodov ob upoštevanju tradicionalnih postopkov, na katerih sloni njihov sloves; ker je poleg tega tako opredeljene pojme treba uporabljati samo za proizvode enake kakovosti, kakršno imajo tradicionalni proizvodi, zato da se prepreči njihovo razvrednotenje; ker morajo predpisi Skupnosti za nekatera območja, med katerimi so izjemoma lahko države, zadržati uporabo označb geografskega porekla, ki se nanje nanaša, ob pogoju, da so bile faze proizvodnje, ki dajejo končnemu proizvodu značilnosti in končne lastnosti, zaključene na zadevnem geografskem območju; ker bo tako s prenosom izključnih pravic na proizvajalce s predpisi Skupnosti zagotovljeno, da se bodo te označbe porekla ohranjale kot pokazatelji porekla, hkrati pa bo preprečen vstop teh označb v javno sfero in tako njihova uporaba v pomenu generičnih imen; ker imajo te označbe porekla prav tako vlogo obveščanja potrošnika o poreklu proizvodov, za katere so značilne uporabljene surovine ali posebni postopki, ki se uporabljajo pri njihovi proizvodnji; ker je normalen in običajen način obveščanja potrošnika navedba nekaterih podatkov na oznaki; ker veljajo za označevanje žganih pijač splošna pravila, določena z Direktivo Sveta 79/112/EGS z dne 18. decembra 1978 o prilagoditvi zakonodaj držav članic v zvezi z označevanjem, predstavitvijo in oglaševanjem živil ( 4 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 86/197/EGS ( 5 ); ker je glede na naravo teh proizvodov in za popolnejšo obveščenost potrošnika treba dodatno k tem splošnim pravilom sprejeti še posebna pravila in ker je treba v opredelitev proizvodov vključiti zlasti pojme v zvezi z zorenjem in najmanjšo vsebnostjo alkohola za dajanje v promet za prehrano ljudi; ker Direktiva 79/112/EGS, ki sicer zahteva navedbo nekaterih podatkov na oznakah, ni dovolj jasna glede kraja proizvodnje; ker je kraj proizvodnje posebno pomemben na področju žganih pijač zaradi dejstva, da jih potrošnik pogosto povezuje s krajem proizvodnje; ker lahko odsotnost tega podatka pri potrošniku napravi vtis, da gre za napačno poreklo; ker se je treba tej nevarnosti izogniti tako, da je v nekaterih primerih nujna navedba kraja proizvodnje na oznaki; ker je treba v nekaterih primerih prav tako določiti dodatne zahteve; ker je treba zlasti pri uporabi etilnega alkohola zahtevati, da mora biti ta izključno kmetijskega izvora, kakor je to že običajno v Skupnosti, da se tako še naprej zagotovi pomembna možnost prodaje za osnovne kmetijske pridelke; ker Direktiva Sveta 80/778/EGS z dne 15. julija 1980 v zvezi s kakovostjo vode, namenjene za neposredno porabo ( 6 ), in Direktiva Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o prilagajanju zakonodaj držav članic v zvezi z izkoriščanjem in trženjem naravnih mineralnih vod ( 7 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu Španije in Portugalske, določa značilne lastnosti vode, ki se sme uporabljati v živilih; ker se je treba nanjo sklicevati; ker so v Direktivi Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z aromami, ki se uporabljajo v živilih, in izvorom materialov za njihovo proizvodnjo ( 8 ) dane opredelitve različnih pojmov, ki se lahko uporabljajo v zvezi z aromatiziranjem; ker je treba v tej uredbi uporabiti isto izrazoslovje; ker je treba sprejeti posebne določbe za opis in predstavitev uvoženih žganih pijač, upoštevaje obveznosti Skupnosti do tretjih držav; ker je treba za zaščito slovesa proizvodov Skupnosti na svetovnem trgu ta pravila razširiti tudi na proizvode, namenjene za izvoz, razen tam, kjer obstajajo nasprotne določbe, upoštevaje tradicionalne navade in postopke; ker je za zagotovitev enotne in istočasne izvedbe zadevnih ukrepov najbolje, da se uredijo z uredbo; ker je za poenostavitev in pospešitev postopka treba zaupati sprejetje ukrepov za izvedbo tehnične narave Komisiji; ker je treba v ta namen predvideti postopek za tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo znotraj odbora za izvajanje; ker so za olajšanje prehoda na sistem, ki ga uvaja ta uredba, potrebni prehodni ukrepi, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

1. Ta uredba določa splošna pravila glede opredelitve, opisa in predstavitve žganih pijač.

2. V tej uredbi pomeni žgana pijača alkoholno tekočino:

— namenjeno za prehrano ljudi,

— ki ima posebne organoleptične lastnosti in razen pri proizvodih, naštetih v točki I Priloge III, najmanjšo vsebnost alkohola 15 vol % in

— je proizvedena — — bodisi neposredno z destilacijo naravno fermentiranih proizvodov z dodanimi aromami ali brez njih in/ali z maceracijo rastlinskih snovi in/ali dodajanjem arom, sladkorjev ali drugih proizvodov za sladkanje, naštetih v odstavku 3(a), in/ali drugih kmetijskih proizvodov etilnemu alkoholu kmetijskega izvora in/ali destilatu kmetijskega izvora in/ali žganju, kakor je opredeljeno v tej uredbi, — ali z mešanjem žgane pijače z: — — eno ali več drugimi žganimi pijačami, — etilnim alkoholom kmetijskega izvora, destilatom kmetijskega izvora ali žganjem, — eno ali več alkoholnimi pijačami, — eno ali več pijačami.

Za žgane pijače pa se ne štejejo pijače, ki spadajo pod oznake KN 2203 00, 2204, 2205, 2206 00 in 2207.

3. Splošna opredelitev pojmov

V tej uredbi imajo pojmi naslednji pomen:

(a) sladkanje: uporaba enega ali več naslednjih izdelkov pri pripravi žganih pijač: polbeli sladkor, beli sladkor, rafinirani beli sladkor, dekstroza, fruktoza, glukozni sirup, tekoči sladkor, invertni tekoči sladkor, invertni sladkorni sirup, rektificiran zgoščeni grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt, sveži grozdni mošt, praženi sladkor, med, rožičev sirup, ali uporaba drugih naravnih ogljikovih hidratov, ki imajo podoben učinek kakor zgoraj navedeni proizvodi. „Praženi sladkor“ pomeni proizvod, dobljen izključno s nadzorovanim segrevanjem saharoze brez baz, mineralnih kislin ali drugih kemičnih aditivov;

(b) mešanje: združevanje dveh ali več različnih pijač, da se dobi nova pijača;

(c) dodatek alkohola: dodajanje etilnega alkohola kmetijskega izvora žgani pijači;

(d) tipiziranje: združevanje dveh ali več žganih pijač, ki spadajo v isto kategorijo in se ločijo samo po manjših razlikah v sestavi zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov: — samih metod priprave, — uporabljenih metod za destilacijo, — časa zorenja ali staranja, — geografskega območja proizvodnje. Tako proizvedena žgana pijača pripada isti kategoriji kakor prvotna žgana pijača pred tipizacijo;

(e) zorenje ali staranje: dopuščanje naravnega razvoja nekaterih reakcij v ustreznih posodah, kar ima za posledico organoleptične lastnosti, ki jih pijača pred tem ni imela;

(f) aromatiziranje: uporaba pri pripravi žganih pijač ene ali več arom, opredeljenih v členu 1(2)(a) Direktive 88/388/EGS;

(g) barvanje: uporaba enega ali več barvil pri pripravi žganih pijač;

(h) etilni alkohol (etanol) kmetijskega izvora: etanol, ki ima lastnosti, naštete v Prilogi I k tej uredbi, in je pridobljen z destilacijo po alkoholni fermentaciji kmetijskih proizvodov, naštetih v Prilogi II k Pogodbi, razen žgane pijače, kakor so opredeljene v odstavku 2. Kjer je navedeno sklicevanje na uporabljeno surovino, mora biti alkohol pridobljen samo iz te surovine;

(i) destilat kmetijskega izvora: alkoholna tekočina, dobljena z destilacijo po alkoholnem vrenju kmetijskih pridelkov, naštetih v Prilogi II k Pogodbi, ki pa nima lastnosti etilnega alkohola, kakor je opredeljen v (h), ali alkoholna tekočina, dobljena z destilacijo alkoholne pijače, ki je ohranila aromo in okus uporabljenih surovin. Kjer je navedeno sklicevanje na uporabljeno surovino, mora biti destilat pridobljen samo iz te surovine;

(j) vsebnost alkohola v volumskih odstotkih: razmerje med volumnom čistega alkohola, ki je navzoč v takšnem proizvodu pri 20.oC, in skupnim volumnom tega proizvoda pri enaki temperaturi;

(k) vsebnost hlapnih snovi: količina vseh hlapnih snovi, razen etanola in metanola, ki jih vsebuje žgana pijača, izdelana izključno z destilacijo, pri čemer je ta količina izključno proizvod destilacije ali redestilacije uporabljenih surovin;

(l) kraj izdelave: kraj ali območje, v katerem je potekala faza v proizvodnem procesu končnega proizvoda, v kateri je žgana pijača dobila svoj značaj in bistvene končne lastnosti;

(m) kategorija žganih pijač: vse žgane pijače, zajete z isto opredelitvijo.

4. Opredelitve različnih kategorij žganih pijač

V tej uredbi imajo pojmi naslednji pomen:

(a) Rum: (1) Žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholno fermentacijo in destilacijo bodisi melase ali sirupa, dobljenih pri proizvodnji trsnega sladkorja ali iz soka sladkornega trsa, in destilirana do največ 96 vol %, tako da ima destilat opazne posebne organoleptične lastnosti ruma. (2) Žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholno fermentacijo in destilacijo soka sladkornega trsa, ki ima aromo, značilno za rum, in vsebuje najmanj 225 gramov na hektoliter hlapnih snovi, računano na 100 vol % alkohola. Ta pijača se lahko da na trg z besedo „kmetijski“, zato da se natančneje opredeli izraz „rum“, ki mu je lahko dodana označba geografskega porekla francoskih prekomorskih območij, naštetih v Prilogi II.

(b) Whisky ali whiskey: Žgana pijača, proizvedena z destilacijo žitne drozge (ječmena, rži, koruze ali pšenice) — sladkana s sladno diastazo, z drugimi naravnimi encimi ali brez njih, — fermentirana z delovanjem kvasa, — destilirana na manj kakor 94,8 vol %, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin, ki je zorela najmanj tri leta v lesenih sodih s prostornino največ 700 litrov.

(c) Žitno žganje: (1) Naravno žganje, proizvedeno z destilacijo fermentirane drozge žitaric in z organoleptičnimi lastnostmi uporabljenih surovin. Ime „žitno žganje“ se lahko zamenja z imenoma „Korn“ ali „Kornbrand“ za pijačo, proizvedeno v Nemčiji in na območjih Skupnosti, kjer je nemščina eden od uradnih jezikov, pod pogojem, da se to žganje proizvaja na teh območjih po tradicionalnih postopkih in brez uporabe aditivov: — bodisi izključno z destilacijo fermentirane drozge celih žitnih zrn pšenice, ječmena, ovsa, rži ali ajde z vsemi njihovimi sestavinami, — ali z redestilacijo destilata, dobljenega po prvem pododstavku. (2) Da bi lahko žitno žganje označili kot „žitni brandy“, mora biti pridobljeno z destilacijo na manj kakor 95 vol % alkohola iz fermentirane žitne drozge in imeti organoleptične lastnosti, ki izhajajo iz uporabljenih surovin.

(d) Žganje iz vina: Žgana pijača — proizvedena izključno iz vinskega destilata, ki je pridobljen z destilacijo vina ali vina, ojačanega z destilacijo ali redestilacijo vinskega destilata pri manj kakor 86 vol % alkohola, — ki vsebuje najmanj 125 gramov na hektoliter hlapnih snovi, računano na 100 vol % alkohola, in — vsebuje največ 200 gramov na hektoliter metanola, računano na 100 vol % alkohola. Žganje iz vina je lahko označeno kot vinsko žganje, če se je staralo tako dolgo ali dlje od obdobja, določenega za proizvod iz (e).

(e) Brandy ali Weinbrand: Žgana pijača — proizvedena iz vinskega žganja, lahko mešanega z vinskim destilatom, destiliranim na manj kakor 94,8 vol % alkohola, pod pogojem, da vinski destilat ne sme presegati 50 vol % alkohola v končnem proizvodu, — ki se je starala najmanj eno leto v hrastovih posodah ali najmanj šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino manj kakor 1 000 litrov, — ki vsebuje najmanj 125 gramov na hektoliter hlapnih snovi, računano na 100 vol % alkohola, ki izhajajo izključno iz destilacije ali redestilacije uporabljenih surovin, — ki vsebuje največ 200 gramov na hektoliter metanola, računano na 100 vol % alkohola.

(f) Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec: (a) Žgana pijača — proizvedena iz fermentiranih grozdnih tropin in destilirana bodisi neposredno z vodno paro ali po dodatku vode; odstotni delež droži, ki ga je treba določiti v skladu s postopkom, določenim v členu 15, se lahko doda tropinam, pri čemer se destilacija opravi v navzočnosti samih tropin pri manj kakor 86 vol. %. Dovoljena je redestilacija pri isti alkoholni stopnji, — ki vsebuje najmanj 140 gramov na hektoliter hlapnih snovi, računano na 100 vol % alkohola in ima največjo vsebnost metanola 1 000 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola. (b) V prehodnem obdobju, ki je za Portugalsko predvideno v Aktu o pristopu iz leta 1985, pododstavek (a) ne preprečuje, da se na Portugalskem daje v promet žganje iz grozdnih tropin, proizvedeno na Portugalskem in z največjo vsebnostjo metanola 1 500 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola. (1) (2) Ime „grozdni tropinovec“ ali „žganje iz grozdnih tropin“ se lahko nadomesti z imenom grappa samo za tovrstno žgano pijačo, proizvedeno v Italiji. ▼A2 (3) Le pri žgani pijači proizvedeni na Cipru, se lahko ime „grozdni tropinovec“ ali „žganje iz grozdnih tropin“ nadomesti z označbo zivania. (4) Le pri žgani pijači proizvedeni na Madžarskem, se lahko ime „grozdni tropinovec“ ali „ž ganje iz grozdnih tropin“ nadomesti z označbo Pálinka. ▼B

(g) Žganje iz sadnih tropin: Žgana pijača, proizvedena s fermentacijo in destilacijo sadnih tropin. Pogoji destilacije, značilnosti proizvoda in druge zahteve se določijo v skladu s postopkom iz člena 15.

(h) Žganje iz rozin ali raisin brandy: Žgana pijača, proizvedena z destilacijo alkoholno-fermentiranega ekstrakta rozin sorte „Corinth Black“ ali „Malaga muškat“, destiliranih na manj kakor 94,5 vol % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin.

(i) Žganje iz sadja: (a) Žgane pijače — proizvedene izključno z alkoholno fermentacijo in destilacijo mesnatega sadja ali mošta iz takega sadja s koščicami ali brez njih, — destilirane na manj kakor 86 vol % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus destiliranega sadja, — ki mora vsebovati najmanj 200 gramov na hektoliter hlapnih snovi, računano na 100 vol % alkohola, in — ki mora vsebovati največ 1 000 gramov na hektoliter metanola, računano na 100 vol % alkohola, in — pri žganju iz koščičastega sadja vsebnost cianovodikove kisline največ 10 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola. (b) Odstopanja od določb tretje, četrte in pete alinee pododstavka (a) se lahko sprejmejo po postopku, določenem v členu 15, zlasti tam, kjer proizvodnja in prodaja tradicionalnih proizvodov predstavlja precejšen delež dohodka nekaterih sadjarjev v Skupnosti. (c) Tako opredeljene pijače se imenujejo „žganje“, pred katerim se navede ime sadja, kakor na primer: češnjevo žganje ali kirsch, slivovo žganje ali slivovka, mirabela, breskovo, jabolčno, hruškovo, marelično, figovo, limonino ali grozdno žganje ali drugo sadno žganje. Lahko se imenujejo tudi „wasser“ z imenom sadja. Ime viljamovka „Williams“ se sme uporabiti samo za opis hruškovega žganja, proizvedenega izključno iz hrušk sorte viljamovk. Ko se dve ali več vrst sadja destilira skupaj, se proizvod imenuje „sadno žganje“. Ime se lahko dopolni z imenom vsakega posameznega sadja, pri čemer se ta imena navedejo po padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino. (d) Primere in pogoje, pod katerimi lahko ime sadja zamenja ime „žganje“, pred katerim stoji ime takega sadja, se določi v skladu s postopkom, določenim v členu 15. (1) (2) Ime „žganje“, pred katerim stoji ime sadja, se lahko prav tako uporabi za žgane pijače, proizvedene z maceracijo, pri najmanj 100 kilogramih sadja na 20 litrov pri 100 vol % alkohola, delno fermentiranega ali nefermentiranega jagodičja in drugega sadja, kakršne so maline, črni ribez, borovnice in drugo, v etanolu kmetijskega izvora ali v žganju ali destilatu, kakor je opredeljeno v tej uredbi, ki ji sledi destilacija. Pogoji za uporabo imena „žganje“, pred katerim je navedeno ime sadja, zato da se prepreči zamenjava s sadnimi žganimi pijačami iz točke 1, in za uporabo sadja se določijo s postopkom iz člena 15. (3) Žgane pijače, dobljene z maceracijo nefermentiranega celega sadja iz točke 2 v etanolu kmetijskega izvora, ki ji sledi destilacija, se lahko poimenujejo „geist“, pri čemer se pred to besedo navede ime sadja. ▼A2 (4) Ime „sadno žganje“ se lahko nadomesti z označbo Pálinka le pri žgani pijači proizvedeni na Madžarskem in distilatih marelice iz naslednjih okrajev Avstrije: Spodnja Avstrija, Gradiščansko, Štajerska in Dunaj. ▼A3 (5) Ime „sadno žganje“ se lahko nadomesti z označbo „Pălincă“ le pri žgani pijači proizvedeni v Romuniji. ▼B

(j) Žganje iz jabolčnika, jabolčnikov brandy ali žganje iz hruškovca: Žgane pijače — proizvedene izključno z destilacijo jabolčnika ali hruškovca, in — ki izpolnjujejo zahteve za sadno žganje iz druge, tretje in četrte alinee pododstavka (i)(1)(a).

(k) Žganje iz encijana: Žganje, ki je pridelano iz destilata encijana, dobljenega s fermentacijo korenin encijana z dodatkom etanola kmetijskega izvora ali brez njega.

(l) Sadne žgane pijače: (1) Žgane pijače, dobljene z maceracijo sadja v etanolu kmetijskega izvora in/ali v destilatu kmetijskega izvora in/ali v žganju, kakor je opredeljeno v tej uredbi, z minimalnim razmerjem sadja in alkohola, ki se določi s postopkom iz člena 15. Aromatiziranje teh žganih pijač se lahko dopolni z aromatičnimi snovmi in/ali aromatičnimi pripravki, ki ne izhajajo iz uporabljenega sadja. Te aromatizacijske snovi oziroma pripravki so opredeljeni v členu 1(2)(b)(i) in (c) Direktive 88/388/EGS. Vendar pa morata značilni okus pijače in njegova barva izhajati izključno iz uporabljenega sadja. (2) Tako opredeljene pijače se imenujejo „žgane pijače“ ali „žganje“, pred katerim je navedeno ime sadja. Primeri in pogoji, pod katerimi lahko ime sadja zamenja ta imena, se določijo s postopkom iz člena 15. Ime Pacharán se lahko uporabi samo za „sadno žgano pijačo“, proizvedeno v Španiji in dobljeno z maceracijo trnulj (Prunus espinosa), pri čemer znaša najmanjši delež sadja 250 gramov na liter 100 vol % alkohola.

(m) Žgane pijače z aromo brinja: (a) Žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora in/ali žitnega žganja in/ali žitnega destilata z brinovimi jagodami (Juniperus communis). Druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1(2)(c) navedene direktive, in/ali aromatične rastline ali deli aromatičnih rastlin se lahko dodatno uporabijo, vendar morajo biti organoleptične lastnosti brina zaznavne, pa čeprav so lahko včasih manj izrazite. (b) Pijače se lahko imenujejo Wacholder, ginebra ali genebra. Uporaba teh imen se določi v skladu s postopkom, predvidenim v členu 15. (c) Alkoholi, ki se uporabijo za žgane pijače, imenovane ginievre, jenever, genever in peket, morajo biti organoleptično primerni za pridelavo zgoraj navedenih proizvodov in imeti največjo vsebnost metanola 5 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, in največjo vsebnost aldehidov, izraženo kot acetaldehid, 0,2 grama na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola. Pri teh proizvodih ni potrebno, da je okus po brinovih jagodah zaznaven. (1) (a) Pijača se lahko imenuje „gin“, če se proizvaja z aromatizacijo organoleptično ustreznega etanola kmetijskega izvora z naravnimi in/ali naravnim enakimi aromatičnimi snovmi, opredeljenimi v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatičnimi pripravki, opredeljenimi v členu 1(2)(c) navedene direktive, tako da je prevladujoč okus po brinu. (b) Pijača se lahko imenuje „destilirani gin“, če se pridobiva izključno z redestilacijo organoleptično ustreznega etanola kmetijskega izvora primerne kakovosti z začetno alkoholno stopnjo najmanj 96 vol % v destilarnah, ki se tradicionalno uporabljajo za gin, v navzočnosti brinovih jagod in drugih kmetijskih rastlin pod pogojem, da prevladuje okus po brinu. Izraz „destilirani gin“ se prav tako lahko uporablja za mešanico destilata in etanola kmetijskega izvora enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola. Naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kakor je navedeno v (a), se prav tako lahko uporabijo za aromatiziranje destiliranega gina. London gin je vrsta destiliranega gina. Gin, dobljen z dodajanjem esenc ali arom etanolu kmetijskega izvora, se ne sme označiti kot „destilirani gin“. (2)

(n) Žgane pijače z aromo kumine: (1) Žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora s kumino (Carum carvi L.). Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1(2)(c) navedene direktive, vendar mora prevladovati okus po kumini. (a) Žgane pijače, opredeljene v točki 1, se lahko imenujejo tudi akvavit ali aquavit, če so aromatizirane z destilatom rastlin ali začimb. Druge aromatizacijske snovi, navedene v drugem pododstavku točke 1, se lahko dodatno uporabijo, vendar pa mora aroma teh pijač predvsem izhajati iz destilatov kumine in/ali semena kopra (Anethum graveolens L.), pri čemer je uporaba eteričnih olj prepovedana. (b) Grenke snovi ne smejo prevladovati v okusu; vsebnost ekstrakta ne sme biti večja od 1,5 grama na 100 mililitrov. (2)

(o) Žgane pijače z aromo janeža: (1) Žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora z naravnimi ekstrakti zvezdastega janeža (Illicium verum), janeža (Pimpinella anisum), koromača (Foeniculum vulgare) ali katere koli druge rastline, ki vsebuje enake glavne aromatične sestavine, z uporabo enega od naslednjih postopkov: — maceracija in/ali destilacija, — redestilacija alkohola v navzočnosti semen ali drugih delov zgoraj navedenih rastlin, — dodajanje naravnih destiliranih izvlečkov rastlin z aromo janeža, — kombinacija teh treh metod. Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni rastlinski izvlečki ali aromatična semena, vendar mora prevladovati okus po janežu. (2) Da bi se lahko žgana pijača z aromo janeža imenovala „pastis“, mora prav tako vsebovati naravne izvlečke sladkega golostebelnega korena (Glycyrrhiza glabra), pri čemer morajo biti navzoča barvila, poznana kot „halkoni“, in glicirizinska kislina, katere najmanjše in največje vrednosti morajo znašati od 0,05 do 0,5 grama na liter. Pastis vsebuje manj kakor 100 gramov na liter sladkorja in najmanj 1,5 do največ 2 grama na liter anetola. (3) Da se lahko žgana pijača z aromo janeža imenuje „ouzo“, mora ▼A2 — so bili proizvedeni izključno v Grčiji ali na Cipru, ▼B — biti proizvedena s tipiziranjem destilatov, aromatiziranih z destilacijo ali maceracijo janeža in po možnosti janeževih semen, mastike z otoka Kios (Pistacia lenticus Chia ali latifolia) in drugih aromatičnih semen, rastlin in sadežev; aromatizirani destilat mora predstavljati najmanj 20 % alkoholne stopnje ouza. Destilat mora: — biti proizveden z destilacijo v tradicionalnih nepovezanih bakrenih kotlih za destiliranje s prostornino do največ 1 000 litrov, — imeti od 55 vol % do 80 vol % alkohola. Ouzo mora biti brezbarven in vsebovati največ 50 gramov na liter sladkorja. (4) Da se lahko žgana pijača z aromo janeža imenuje anis, mora njena značilna aroma izhajati izključno iz janeža (Pimpinella anisum) ali zvezdastega janeža (Illicium verum) oziroma koromača (Foeniculum vulgare). Ime „destilirani anis“ se lahko uporabi, če pijača vsebuje alkohol, destiliran v navzočnosti teh semen pod pogojem, da ta alkohol predstavlja najmanj 20 % vsebnosti alkohola v pijači.

(p) Grenke žgane pijače ali bitter: Žgane pijače, pri katerih prevladuje grenak okus in so proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora z naravnimi ali naravnim enakimi aromatičnimi snovmi iz člena 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatičnimi pripravki iz člena 1(2)(c) navedene direktive. Te pijače se lahko v prometu prav tako označijo kot „amer“ ali bitter z dodatnim izrazom ali brez njega. Ta določba ne vpliva na možnost uporabe izrazov „amer“ za bitter za proizvode, ki niso predmet tega člena.

(q) Vodka: Žgana pijača, proizvedena bodisi z rektifikacijo etanola kmetijskega izvora ali s filtriranjem le-tega skozi aktivno oglje, ki mu po možnosti sledi takojšnja destilacija ali enakovredna obdelava, tako da so selektivno zmanjšane organoleptične lastnosti uporabljenih surovin. Proizvodu se lahko dodajo aromatične snovi, zato da pijača pridobi posebne organoleptične lastnosti, na primer mehak okus.

(r) Liker: (1) Žgana pijača: — ki vsebuje najmanj 100 gramov na liter sladkorja, izraženega kot invertni sladkor, kar pa ne vpliva na drugačno odločitev, sprejeto v skladu s postopkom iz člena 15, — pridelana z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora ali destilata kmetijskega izvora ali ene ali več žganih pijač, kakor je opredeljeno v tej uredbi, ali mešanice le-teh, sladkana in lahko vsebuje dodane proizvode kmetijskega izvora, kakršni so smetana, mleko ali drugi mlečni izdelki, sadje, vino ali aromatizirano vino. (2) Ime „creme de“, ki mu sledi ime uporabljenega sadja ali surovine, razen mlečnih izdelkov, je rezervirano za likerje z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor. Naziv „crème de cassis“ pa je rezerviran za likerje iz črnega ribeza, ki vsebujejo vsaj 400 gramov sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor. ▼A1 (3) Imena „Jägertee“, „Jagertee“ in „Jagatee“ so rezervirana za liker, izdelan v Avstriji in pripravljen iz etilnega alkohola kmetijskega izvora, esenc določenih žganih pijač ali čaja, z dodatkom več naravnih aromatičnih snovi, kakor so tiste, definirane v členu 1 (2) (b) (i) Direktive 88/388/EGS. Alkoholna stopnja mora biti najmanj 22,5 % vol. Vsebnost sladkorja, izražena kot invertni sladkor, mora biti najmanj 100 gramov na liter. ▼B

(s) Jajčni liker/advocaat/avocat/Advokat: Aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, izdelana iz etanola kmetijskega izvora, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter. Najmanjša vsebnost rumenjakov mora znašati 140 gramov na liter končnega izdelka.

(t) Liker z jajci: Aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, izdelana iz etanola kmetijskega izvora, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter. Najmanjša vsebnost rumenjakov mora znašati 70 gramov na liter končnega izdelka.

▼A1

(u) Väkevä glögi/Spritglögg: Žgana pijača, izdelana z aromatiziranjem etilnega alkohola kmetijskega izvora z naravnimi ali naravnim enakimi aromami nageljnovih žbic in/ali cimeta po enem od naslednjih postopkov: maceracijo in/ali destilacijo, redestilacijo alkohola v prisotnosti delov zgoraj navedenih rastlin, dodajanjem naravne ali naravni enake arome nageljnovih žbic ali cimeta ali s kombinacijo teh postopkov. Uporabljajo se lahko tudi drugi naravni ali naravnim enaki rastlinski izvlečki arom skladno z Direktivo 88/388/EGS, vendar pa mora prevladovati aroma navedenih začimb. Vsebnost vina ali vinskih proizvodov ne sme presegati 50 odstotkov.

▼B

Člen 2

V skladu s členi 3, 4 in 12 mora biti žgana pijača, namenjena za prehrano ljudi pod enim od imen iz člena 1(4), v skladu z opredelitvijo in zahtevami, ki veljajo za kategorijo, v katero se razvršča žgana pijača.

Člen 3

1. Razen žganih pijač z aromo brinja, opredeljenih v členu 1(4)(m)(1), imajo naslednje žgane pijače, ki so v prometu za prehrano ljudi v Skupnosti pod enim od imen iz člena 1(4), razen nekaterih posebnih proizvodov, katerih vsebnost alkohola je dana v Prilogi III, naslednjo najmanjšo vsebnost alkohola:







— 40 % whisky/whiskey pastis — 37,5 % rum Rum-Verschnitt vinsko žganje žganje iz grozdnih tropin žganje iz sadnih tropin žganje iz rozin žganje iz sadja jabolčnikovo žganje, jabolčnikov brandy in žganje iz hruškovca žganje iz encijana gin/destilirani gin akvavit/aquavit vodka grappa ouzo Kornbrand — 36 % brandy/Weinbrand — 35 % žitno žganje/žitni brandy anis — 32 % Korn — 30 % žgane pijače z aromo kumine (razen akvavit/aqvavit) — 25 % sadne žgane pijače — 15 % žgane pijače z aromo janeža (razen ouzo, pastis, anis) drugi proizvodi iz člena 1(4), ki niso navedeni zgoraj.

2. Nacionalne določbe lahko določijo najmanjšo vsebnost alkohola v volumskih odstotkih, ki je višja od vrednosti iz odstavka 1, za žgane pijače iz Priloge II. Države članice uradno obvestijo Komisijo o takšnih vsebnostih alkohola v treh mesecih od:

— bodisi začetka veljavnosti te uredbe pri obstoječih določbah,

— ali od njihovega sprejetja pri določbah, ki se sprejmejo po začetku veljavnosti te uredbe.

Komisija zagotovi, da so ti podatki objavljeni v seriji „C“Uradnega lista Evropskih skupnosti.

3. Svet lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije določi najmanjšo vsebnost alkohola v volumskih odstotkih za kategorije pijač, ki niso pijače, navedene v odstavku 1.

4. Svet bo pred 31. decembrom 1992 pregledal najmanjšo vsebnost alkohola za whisky/whiskey na podlagi tržne študije Komisije.

Člen 4

1. Če se doda kakršna koli snov, ki je ne dovoljuje zakonodaja Skupnosti ali, če te ni, nacionalni predpisi, žgana pijača izgubi pravico do uporabe predpisanega imena brez poseganja v ukrepe, sprejete po odstavkih 2 do 5.

2. Seznam dovoljenih živilskih aditivov, smernice za njihovo uporabo in žgane pijače, za katere se uporabijo, se določijo s postopkom, predvidenim v Direktivi Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih, ki se lahko uporabljajo v živilih ( 9 ).

3. Seznam dovoljenih pomožnih tehnoloških sredstev, navodila za njihovo uporabo in žgane pijače, pri katerih je dovoljena njihova uporaba, se določijo s postopkom iz člena 15.

4. Brez poseganja v strožje določbe člena 1(4) je barvanje žganih pijač dovoljeno skladno z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z Direktivo Sveta z dne 23. oktobra 1962 o približevanju zakonodaj držav članic na področju barvil, ki so dovoljena za uporabo v živilih, namenjenih za prehrano ljudi ( 10 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu Španije in Portugalske.

5. Pri pripravi žganih pijač iz člena 1(4), razen pri tistih iz člena 1(4)(m), (n) in (p), se lahko uporabljajo samo naravne aromatizirane snovi in pripravki, kakor so opredeljeni v členu 1(2)(b)(i) in členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

Kljub temu je uporaba aromatičnih snovi in pripravkov, ki so naravnim enake, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(ii) Direktive 88/388/EGS, dovoljena v likerjih, razen pri spodaj navedenih:

(a) Sadni likerji (ali crèmes): — ananas, — črni ribez, — češnja, — malina, — murva, — borovnica, — citrus, ▼A1 — Rubus Chamaemorus, — arktična robidnica, — brusnica, — gorska brusnica, — navadni rakitovec; ▼B

(b) rastlinski likerji: — menta, — encijan, — janež, — pelin — zdravilni liker.

6. Pri pripravi žganih pijač je dovoljeno dodajanje vode, po možnosti destilirane ali demineralizirane, pod pogojem, da je kakovost vode v skladu z nacionalnimi predpisi, sprejetimi za izvajanje direktiv 80/777/EGS in 80/778/EGS, in da dodana voda ne spremeni narave proizvoda.

7.

(a) Etanol, uporabljen pri pripravi žganih pijač, sme biti samo kmetijskega izvora.

(b) Etanol, uporabljen za redčenje ali raztapljanje barvil, arom ali katerih koli drugih dovoljenih aditivov, uporabljenih pri pripravi žganih pijač, mora biti etanol kmetijskega izvora.

(c) Brez poseganja v strožje določbe člena 1(4)(m)(i) mora kakovost etanola kmetijskega izvora izpolnjevati vrednosti iz Priloge I.

8. Podrobna pravila, vključno z metodami, ki se uporabijo za analizo žganih pijač, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 14.

Sezname likerjev iz drugega pododstavka odstavka 5 lahko dopolni Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije.

Člen 5

1. Brez poseganja v ukrepe, sprejete na podlagi člena 6, se uporaba imen iz člena 1(4) omeji na žgane pijače, opredeljene v navedenem členu, ob upoštevanju zahtev, določenih v členih 2, 3, 4 in 12. Ta imena se morajo uporabiti pri opisu navedenih pijač.

Žgane pijače, ki ne izpolnjujejo zahtev, določenih za proizvode iz člena 1(4), ne smejo biti poimenovane, kakor je določeno v navedenem členu. Opisati jih je treba kot „žgana pijača“ ali „žganje“.

2. Imena iz odstavka 1 tega člena se lahko dopolnijo z označbami geografskega porekla, ki niso tiste iz odstavka 3, pod pogojem, da označbe ne zavajajo potrošnika.

3.

(a) Označbe geografskega porekla, navedene v Prilogi II, lahko nadomestijo imena iz odstavka 1 ali jih dopolnijo tako, da tvorijo sestavljene označbe. Te označbe, sestavljene ali nesestavljene, lahko po potrebi spremljajo dodatni podatki pod pogojem, da so ti podatki določeni s predpisi države članice proizvajalke. Z odstopanjem od predhodnega odstavka besede marque nationale luxembourgeoise lahko nadomestijo označbo geografskega porekla in lahko dopolnijo imena žganj, proizvedenih v Velikem vojvodstvu Luksemburg, kakor so našteta v Prilogi II.

(b) Te označbe geografskega porekla je treba pridržati za žgane pijače, pri katerih je proizvodna faza, s katero so pijače pridobile svoj značaj in končne lastnosti, potekala na navedenem geografskem območju.

(c) Države članice lahko uporabijo posebne nacionalne predpise o proizvodnji, prodaji znotraj države članice, opisu in predstavitvi proizvodov, proizvedenih znotraj njihovega ozemlja, če so združljivi s pravom Skupnosti. Kjer se takšni predpisi uporabljajo v okviru politike kakovosti, lahko omejijo proizvodnjo na danem geografskem območju na kakovostne proizvode, ki izpolnjujejo zahteve takšnih posebnih predpisov. Poljska lahko zahteva, da se za proizvodnjo vodke na njenem ozemlju, ki je označena kot „Poljska vodka/Polska Wódka“ uporabijo le posebne surovine poljskega izvora ali se sledi tradicionalnim specifikacijam in okviru kakovostne politike, ki jo uporablja Poljska.

Člen 6

1. Posebne določbe lahko urejajo navedbe, ki se lahko dodajo imenu, pod katerim se žgana pijača prodaja, t. j.:

— uporabo izrazov, okrajšav ali znakov,

— uporabo sestavljenih izrazov, vključno s katerimi koli splošnimi imeni, opredeljenimi v členu 1(2) in (4).

2. Posebne določbe lahko urejajo imena mešanic žganih pijač ter mešanic pijač in žganih pijač.

3. Določbe iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 15. Njihov namen je predvsem, preprečiti zamenjavo z imeni iz navedenih odstavkov, kar velja zlasti za proizvode, ki so ob začetku veljavnosti te uredbe že obstajali.

Člen 7

1. Poleg izpolnjevanja določb nacionalne zakonodaje, sprejete v skladu z Direktivo 79/112/EGS, morajo označevanje, predstavitev in oglaševanje žganih pijač, opredeljenih v členu 1(4) in namenjenih končnemu potrošniku, izpolnjevati določbe iz odstavkov 2 in 3.

2.

(a) Ime, pod katerim se prodajajo proizvodi iz člena 1(2) in (4), je eno od imen, ki se uporabljajo izključno za take proizvode po členih 5 in 6(2).

(b) Kjer oznaka navaja surovino, uporabljeno za proizvodnjo etanola kmetijskega izvora, je treba vsak kmetijski alkohol navesti v padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino.

(c) Ime, pod katerim se prodajajo žgane pijače iz odstavka 1, se lahko dopolni z izrazom „tipizirana“ (blend), če je bil proizvod narejen s postopkom tipiziranja.

(d) Razen izjem se čas staranja navede samo, kjer se nanaša na najmlajšo alkoholno sestavino, in pod pogojem, da se je proizvod staral pod uradnim nadzorom ali nadzorom, ki daje enakovredna jamstva.

▼M1

(e) Od 1. januarja 1993 ni več dovoljeno imeti v zalogi za prodajo ali dajanje v promet žganih pijač, ki jih zajema ta uredba, v steklenicah, opremljenih z zamaški, ki jih pokrivajo ovojnice ali folija na osnovi svinca. Vendar pa je do porabe zalog dovoljena prodaja žganih pijač v steklenicah, ki so bile opremljene s takšnimi ovojnicami ali folijo pred tem datumom.

▼B

3. Pri proizvodih iz člena 1(4) se lahko določi v skladu s postopkom iz člena 14 naslednje:

(a) pogoji, po katerih se na oznaki navede čas zorenja, in pogoji v zvezi z uporabljenimi surovinami;

(b) pogoji, ki urejajo uporabo prodajnih opisov z navedbo, da se je proizvod staral, skupaj s katerimi koli izjemami in pogoji za enakovredno kontrolo;

(c) posebne določbe, ki urejajo uporabo izrazov ali navedb, ki se nanašajo na lastnost proizvoda, kakršna je njegova tradicija ali metoda, po kateri je pripravljen;

(d) predpisi za urejanje označevanja proizvodov v posodah, ki niso namenjene končnemu potrošniku, vključno z odstopanji od predpisov o označevanju, zlasti glede skladiščenja in prevoza.

4. Podatki, ki jih predpisuje ta uredba, se morajo navesti v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti tako, da lahko končni potrošnik takoj razume vsako označbo, razen če ne dobi podatkov kako drugače.

5. Označbe geografskega porekla, naštete v Prilogi II, izrazi v poševni pisavi v členu 1(4) in ime Rum-Verschnitt ►A2 in Slivovice ◄ se ne smejo prevajati.

Vendar pa se na zahtevo države članice, v kateri se proizvod prodaja, s postopkom iz člena 14 lahko odloči, da se navedeni izrazi v poševnih črkah in zlasti raisin brandy dopolnijo z enakovrednimi izrazi, zato da se prepreči zavajanje potrošnikov v tej državi članici.

6. Pri proizvodih s poreklom iz tretjih držav je dovoljena uporaba uradnega jezika tretje države, v kateri je bil proizvod izdelan, če se podatki, ki jih predvideva ta uredba, prav tako navedejo v uradnem jeziku Skupnosti tako, da jih lahko končni potrošnik zlahka razume.

7. Brez poseganja v člen 12 se pri proizvodih s poreklom iz Skupnosti in namenjenih za izvoz lahko podatki, ki jih predvideva ta uredba, ponovijo v drugem jeziku, kar pa se ne uporablja za podatke iz odstavka 5.

8. V skladu s postopkom iz člena 15 lahko Komisija določi primere in/ali žgane pijače, za katere je obvezna navedba kraja izdelave in/ali porekla in/ali izvora, pa tudi spremljajoče predpise.

Člen 8

Za dajanje v promet za prehrano ljudi ni dovoljeno žganih pijač, proizvedenih v Skupnosti, opisovati z besedami ali izrazi, kakršni so „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“, ali s kakimi drugimi podobnimi oznakami pri katerem koli od prodajnih opisov iz te uredbe.

Člen 9

1. Spodaj navedene alkoholne pijače:

— rum,

— whisky/whiskey,

— žitno žganje/žitni brandy,

— vinsko žganje in brandy,

— žganje iz grozdnih tropin,

— žganje iz rozin,

— sadno žganje, razen proizvodov iz člena 1(4)(i)(2),

— jabolčnikovo žganje, jabolčnikov brandy in žganje iz hruškovca,

pri predstavljanju ne smejo imeti nobenega splošnega imena, ki je rezervirano za zgoraj navedene pijače, če vsebujejo dodani etanol kmetijskega izvora.

2. Vendar pa odstavek 1 ne sme preprečiti dajanja v promet za prehrano ljudi v Skupnosti proizvoda, pridelanega v Nemčiji in dobljenega z mešanjem ruma in alkohola. Najnižji delež 5 % alkohola, ki ga vsebuje končni proizvod, imenovan Rum-Verschnitt, mora izhajati iz ruma. Kjer se ta proizvod prodaja zunaj nemškega trga, mora biti njegova alkoholna sestava navedena na oznaki.

Pri označevanju in predstavljanju proizvoda Rum-Verschnitt mora biti beseda Verschnitt navedena na pakiranju (na steklenici ali na zavoju) v črkah iste vrste, velikosti in barve ter v isti vrsti kakor beseda Rum, pri steklenicah pa na sprednji oznaki.

▼A2

3. Odstavek 1 ne preprečuje trženja žgane pijače z imenom „Slivovice“, ki je proizvedena na Češkem in pridobljena z dodatkom maksimalnega volumskega deleža 30 % etilnega alkohola kmetijskega izvora slivovemu distilatu pred končno destilacijo. Ta proizvod se mora opisati kot „žganje“ ali „žgana pijača“ v smislu člena 5 in lahko uporablja ime Slivovice v istem vidnem polju na nalepki spredaj. Če se ta češka Slivovica trži v Skupnosti, mora biti na nalepki označena njena alkoholna sestava. Ta določba ne vpliva na uporabo imena Slivovice za sadna žganja v skladu z členom 1(4)(i).

▼B

Člen 10

1. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti z določbami Skupnosti, ki se nanašajo na alkoholne pijače. Za nadzor glede izpolnjevanja teh določb imenujejo eno ali več organizacij.

Pri proizvodih, naštetih v Prilogi II, se lahko v skladu s postopkom iz člena 14 odloči za izvajanje nadzora in zaščite zaradi prodaje znotraj Skupnosti s trgovskimi dokumenti, ki jih preverja uprava, in z vodenjem ustreznih registrov.

2. Za alkoholne pijače, naštete v Prilogi II in namenjene za izvoz, uvede Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije sistem dokumentacije za preverjanje resničnosti podatkov za preprečevanje goljufij in ponaredkov. Ta sistem bo zamenjal obstoječi nacionalni sistem. Ponuditi mora vsaj enako stopnjo zaščite kakor nacionalni sistemi v skladu s predpisi Skupnosti in zlasti predpisi v zvezi s konkurenco.

Do uvedbe sistema iz predhodnega pododstavka lahko države članice zadržijo svoje lastne sisteme za preverjanje resničnosti podatkov pod pogojem, da so ti v skladu s predpisi Skupnosti.

3. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije sprejme potrebne ukrepe za enotno uporabo določb Skupnosti na področju žganih pijač, zlasti glede kontrole in odnosov med pristojnimi organi držav članic.

4. Države članice in Komisija drug drugemu sporočajo potrebne podatke za izvajanje te uredbe. Podrobna pravila za obveščanje in razdeljevanje teh podatkov se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 14.

Člen 11

1. S pridržkom odstavka 2 lahko uvožene žgane pijače, ki imajo označbo geografskega porekla ali ime, ki ni eno od imen iz člena 1(4), na podlagi medsebojnih sporazumov izpolnjujejo pogoje za nadzor in zaščito iz člena 10, da bi se lahko dajali v promet za prehrano ljudi znotraj Skupnosti.

Prvi pododstavek se izvaja s sporazumi, ki se dosežejo s pogajanji s prizadetimi tretjimi državami po postopku, določenem v členu 113 Pogodbe.

Podrobna pravila in seznam proizvodov iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 15.

2. Ta uredba ne vpliva na uvoz in dajanje v promet za prehrano ljudi znotraj Skupnosti pod imeni s poreklom posebnih žganih pijač, ki izvirajo iz tretjih držav, za katere je Skupnost odobrila carinske olajšave bodisi po GAAT ali po dvostranskih sporazumih in ki jim določajo pogoje za dostop na trg uredbe Skupnosti.

▼M2

Člen 11a

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da prizadetim strankam omogočijo po pogojih, določenih v členu 23 in 24 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, preprečiti, da se znotraj Skupnosti označbe geografskega porekla, predvidene za proizvode, ki so predmet te uredbe, uporabijo za proizvode, ki nimajo porekla v kraju, ki ga takšna geografska označba navaja, vključno s primeri, pri katerih je dejansko poreklo proizvoda dano ali pri katerih je označba geografskega porekla navedena v prevodu ali jo spremljajo izrazi, kakršni so „podoben“, „tip“, „slog“, „imitacija“ ali drugi izrazi.

V tem členu pomeni, „označba geografska porekla“ vsako navedbo, iz katere je razvidno, da je poreklo proizvoda na ozemlju tretje države, ki je članica Svetovne trgovinske organizacije, ali na območju ali kraju tega ozemlja, na katerem se kakovost, ugled ali druge posebne značilnosti tega proizvoda lahko pripišejo predvsem temu geografskemu poreklu.

2. Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v člen 11 te uredbe in druge določbe zakonodaje Skupnosti, ki določa pravila za opis in predstavitev proizvodov, zajetih s to uredbo.

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena se po potrebi sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 15.

▼B

Člen 12

1. Žgane pijače, namenjene za izvoz, morajo izpolnjevati določbe te uredbe.

2. Kljub temu pa se lahko države članice odločijo za odstopanja pri določbah člena 4(2), (3), (4) in (6), vendar to ne velja za žgane pijače, naštete v prilogah II in III, ali žgane pijače z rezerviranimi opisi.

3. Odstopanja od določb iz člena 3 v zvezi z vsebnostjo alkohola za dajanje v promet za prehrano ljudi se prav tako lahko odločijo pri:

— žganih pijačah, vključenih v členu 1(2) in (4),

— žganih pijačah, vključenih v Prilogi II, zlasti ko to zahteva pravo tretje države, ki pijače uvaža,

na zahtevo države članice proizvajalke v skladu s postopkom, določenim v členu 14.

4. Odstopanja od predpisov o označevanju in predstavitvi, razen imen, predvidenih v členu 1(2) in (4) ter v prilogah II in III, države članice lahko odobrijo brez poseganja v člena 8 in 9:

— kjer tako zahteva veljavna zakonodaja v tretji državi, ki proizvode uvaža,

— v primerih, ki niso zajeti v prvi alinei, razen nekaterih oznak, za katere se odloči v skladu s postopkom iz člena 14.

5. O odstopanjih, ki so jih odobrile države članice, so uradno obveščene Komisija in druge države članice.

▼M3

Člen 13

1. Ustanovi se Odbor za izvajanje določb o žganih pijačah, v nadaljnjem besedilu „odbor“.

2. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 14

1. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 11 ), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, znaša en mesec.

Člen 15

Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece.

▼B

Člen 16

Odbor lahko preuči katero koli drugo vprašanje, ki mu ga predloži predsednik bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

Člen 17

1. Da bi olajšali prehod s sedanje ureditve na ureditev, ki jo uvaja ta uredba, se sprejmejo prehodni ukrepi v skladu s postopkom, določenim v členu 14.

2. Taki prehodni ukrepi se uporabljajo največ dve leti od datuma začetka izvajanja te uredbe.

Člen 18

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 15. decembra 1989 razen členov 13 do 16, ki se uporabljajo od začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Značilnosti etilnega alkohola (etanola) kmetijskega izvora, kakor je navedeno v členu 1(3)(h)







1.Organoleptične lastnosti Okus, ki mora izhajati iz surovine 2.Najmanjša vsebnost alkohola v volumskih odstotkih 96,0 vol % 3.Največje dovoljene vsebnosti: — skupna kislina, izražena v gramih ocetne kisline na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 1,5 — estri, izraženi v gramih etilnega acetata na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 1,3 — aldehidi, izraženi v gramih acetaldehida na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 0,5 — višji alkoholi, izraženi v gramih metil-2-propanola-1 na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 0,5 — metanol, izražen v gramih na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 50 — ekstrakt, izražen v gramih na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 1,5 — hlapne baze, ki vsebujejo dušik, izražene v gramih dušika na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola 0,1 — furfural Ne sme biti določljiv









PRILOGA II







ŽGANE PIJAČE Označbe geografskega porekla iz člena 5(3) Kategorija Geografska oznaka 1.Rum Rhum de la Martinique Rhum de la Guadeloupe Rhum de la Réunion Rhum de la Guyane (ta imena se lahko dopolnijo z besedo „tradicionalni“) Ron de Malaga Ron de Granada Rum de Madeira 2. (a) Whisky Scotch Whisky (škotski viski) Irish Whisky (irski viski) Whisky español (te oznake se lahko dopolni z besedami „Malt“ ali „Grain“) (b) Whiskey Irish Whiskey Uisce Beatha Eirennach/Irish Whiskey (te oznake se lahko dopolnijo z besedami „Pot Still“) 3.Žitno žganje Eau-de-vie de seigle, marque nationale luxembourgoise 4.Vinsko žganje Eau-de-vie de Cognac Eau-de-vie des Cahrentes Cognac (te oznake lahko spremlja eden od naslednjih opisov: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Fine Champagne — Petite Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois) Fine Bordeaux Armagnac Bas-Armagnac Haut-Armagnac Ténarèse Eau-de-vie de vin de la Marne Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de vin de Bourgogne Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Eau-de-vie de vin de Savoie Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhone Eau-de-vie de vin originaire de Provence Faugères eau-de-vie de Faugères Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Aguardente do Minho Aguardente do Duoro Aguardente da Beira Interior Aguardente da Bairrada Aguardente do Oeste Aguardente do Ribatejo Aguardente do Alentejo Aguardente do Algarve ►A3 Vinars Târnave Vinars Vaslui Vinars Murfatlar Vinars Vrancea Vinars Segarcea ◄ 5.Brandy Brandy de Jerez Brandy de Penedés Brandy italiano Brandy Αττικής/AtticaBrandy Brandy Πελοποννήσου/Peleponeški brandy Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy iz osrednje Grčije Nemški Weinbrand ►A1 Wachauer Weinbrand Weinbrand Dürnstein ◄ ►A2 Karpatské brandy špeciál ◄ 6.Žganje iz grozdnih tropin Eau-de-vie de marc de Champagne ali marc de Champagne Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de marc de Bourgogne Eau-de-vie de marc originaire due Centre-Est Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de marc originaire de Bugey Eau-de-vie de marc originaire de Savoie Marc de Bourgogne Marc de Savoie Marc d'Auvergne Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône Eau-de-vie de marc originaire de Provence Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc Marc d'Alsace Gewürztraminer Marc de Lorraine Bagaceira do Minho Bagaceira do Duoro Bagaceira da Beira Interior Bagaceira da Bairrada Bagaceira do Oeste Bagaceira do Ribatejo Bagaceira do Alentejo Bagaceira do Algarve Orujo gallego Grappa di Barolo Grappa piemontese ali del Piemonte Grappa lombarda ali di Lombardia Grappa trentina ali del Trentino Grappa friulana ali del Friuli Grappa veneta ali del Veneto Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia s Krete Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro iz Makedonije Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro iz Tesalije Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro iz Tirnavosa Eau-de-vie de marc marque nationale luxembourgeoise ►A3 Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Sungurlara Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Slivena) Стралджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldžanska muškatova rakija/Muškatova rakija iz Straldže Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomorijska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Pomoria РРусенска бисерна гроздова ракия/Бисерна гроздова ракия от Русе/Rusenska biserna grozdova rakija/Biserna grozdova rakija iz Rusa Бургаска мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Burgaska muškatova rakija/Muškatova rakija iz Burgasa Добруджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Добруджа/Dobrudžanska muškatova rakija/Muškatova rakija iz Dobrudže Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Suhindola Карловска гроздова ракия/Гроздова ракия от Карлово/Karlovska grozdova rakija/Grozdova rakija iz Karlova ◄ 7.Sadno žganje Schwarzwälder Kirschwasser Schwarzwälder Himbeergesit Schwarzwälder Mirabellenwasser Schwarzwälder Willamsbirne Schwarzwälder Zwetschgenwasser Fränkisches Zwetschgenwasser Fränkisches Kirschwasser Fränkisches Obstler Mirabelle de Lorraine Kirsch d'Alsace Quetsch d'Alsace Framboise d'Alsace Mirabelle d'Alsace Kirsch de Fougerolles Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige Südtiroler Aprikot vai Südtiroler Marille/Aprikot dell'Alto Adige vai Marille dell'Alto Adige Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige Williams friulano vai del Friuli Sliwovitz del Veneto Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia Sliwovitz del Trentino-Alto Adige Distillato di mele trentino vai del Trentino Williams trentino vai del Trentino Sliwovitz trentino vai del Trentino Aprikot trentino vai del Trentino Medronheira do Algarve Medronheira do Buçaco Kirsch vai Kirschwasser Friulano Kirsch vai Kirschwasser Trentino Kirsch vai Kirschwasser Veneto Aguardente de pêra da Lousa Eau-de-vie de pommes marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de poires marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de kirsch marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de quetsch marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de mirabelle marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de prunelles marque nationale luxembourgeoise ►A1 Wachauer Marillenbrand ◄ ►A2 Szatmári szilvapálinka Kecskeméti barackpálinka Békési szilvapálinka Szabolcsi almapálinka Bošácka slivovica ◄ ►A3 Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Trojanska slivova rakija/Slivova rakija iz Trojana Силистренска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska kajsijeva rakija/Kajsijeva rakija iz Silistre Тервелска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kajsijeva rakija/Kajsijeva rakija iz Tervela Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveška slivova rakija/Slivova rakija iz Loveča Țuică Zetea de Medieșu Aurit Țuică de Valea Milcovului Țuică de Buzău Țuică de Argeș Țuică de Zalău Țuică ardelenească de Bistrița Horincă de Maramureș Horincă de Cămârzan Horincă de Seini Horincă de Chioar Horincă de Lăpuș Turț de Oaș Turț de Maramureș ◄ 8.Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca Calvados du Pays d'Auge Calvados Eau-de-vie de cidre de Bretagne Eau-de-vie de poire de Bretagne Eau-de-vie de cidre de Normandie Eau-de-vie de poire de Normandie Eau-de vie de cidre du Maine Aquardiente de sidra de Asturias Eau-de-vie de poire du Maine 9.Žganje iz encijana Bayerischer Gebirgsenzian Sudtiroler Enzian/Genziana dell Alto Adige Genziana trentina ali del Trentino 10.Sadne žgane pijače Pacharán Navarro 11.Žgane pijače z aromo brinja Ostfriesischer Korngenever Genievre Flandres Artois Hasseltse jenever Balegemse jenever Peket de Wallonie Steinhager Plymouth Gin Gin de Mahon ►A2 Vilniaus džinas Spišská borovička Slovenská borovička Juniperus Slovenská borovička Inovecká borovička Liptovská borovička ◄ 12.Žgane pijače z aromo kumine Danski Akvavit/Dansk Aquavit ►A1 Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Švedski Aquavit ◄ 13.Žgane pijače z aromo janeža Anis español Évora anisada Cazalla Chinchón Ojén Rute 14.Liker Berliner Kümmel Hamburger Kümmel Münchener Kümmel Chiemseer Klosterlikör Bayerischer Kräuterlikör Cassis de Dijon Cassis de Beaufort Irish Cream Palo de Mallorca Ginjinha portuguesa Licor de Singeverga Benediktbeurer Klosterlikör Ettaler Klosterlikör Ratafía de Champagne Ratafía catalana Anís português ►A1 Finski jagodno/sadni liker Großglockner Alpenbitter Mariazeller Magenlikör Mariazeller Jagasaftl Puchheimer Bitter Puchheimer Schlossgeist Steinfelder Magenbitter Wachauer Marillenlikör ◄ ►A2 Allažu Ķimelis Čepkelių Demänovka bylinný likér Polish Cherry Karlovarská hořká ◄ 15.Žgane pijače Pommeau de Bretagne Pommeau du Maine Pommeau de Normandie ►A1 Svensk Punsch/Švedski punč ◄ ▼A1 16.Vodka Svensk Vodka/Švedska vodka Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/ Finska vodka ►A2 Latvijas Dzidrais Rīgas degvīns LB degvīns LB vodka Originali Lietuviška degtinė Laugarício vodka Polska Wódka/Polish Vodka Zeliščna vodka iz severne Podlasie, aromatizirana z izvlečkom trave bizona Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej ◄ ▼A2 17.Žgane pijače grenkega okusa Riga Black Balsam or Rīgas melnais Balzāms Demänovka bylinná horká ▼B









PRILOGA III

Izjeme glede na splošna pravila:

1. člena 1(2): za jajčni liker/advocat/avocat/Advocat: najmanjša vrednost alkohola: 14 vol %;

2. člena 5(3) (neizpolnjevanje pogojev za označbo geografskega porekla): Koenigsberger Baerenfag, Ostpreussischer Baerenfang.