2012R0267 — SL — 16.01.2016 — 017.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (EU) št. 267/2012

z dne 23. marca 2012

o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 961/2010







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe, ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/35/SZVP z dne 23. januarja 2012 o spremembah Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu ( 1 ), ob upoštevanju skupnega predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Svet je 25. oktobra 2010 za izvajanje Sklepa Sveta 2010/413/SZVP ( 2 ) sprejel Uredbo (EU) št. 961/2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2007 ( 3 ). (2) Svet je 23. januarja 2012 odobril Sklep 2012/35/SZVP, ki določa dodatne omejevalne ukrepe proti Islamski republiki Iran (v nadaljnjem besedilu: Iran), kakor je 9. decembra 2011 zahteval Evropski svet. (3) Ti omejevalni ukrepi zajemajo zlasti dodatne trgovinske omejitve za blago in tehnologijo z dvojno rabo ter za ključno opremo in tehnologijo, ki bi se lahko uporabila v petrokemični industriji, prepoved uvoza iranske surove nafte, naftnih derivatov in petrokemičnih proizvodov, kot tudi prepoved naložb v petrokemično industrijo. Poleg tega bi bilo treba prepovedati tudi trgovino z zlatom, plemenitimi kovinami in diamanti z vlado Irana ter dostavo na novo natisnjenih bankovcev in kovancev Iranski centralni banki ali v njeno korist. (4) Prav tako so postale potrebne nekatere tehnične spremembe veljavnih ukrepov. Zlasti bi bilo treba pojasniti opredelitev izraza "posredniške storitve". V primerih, ko pristojni organi lahko dovolijo nakup, prodajo dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije ali finančnih ali tehničnih storitev, ne bo potrebno dodatno dovoljenje za povezane posredniške storitve. (5) Opredelitev izraza "prenos sredstev" bi bilo treba razširiti na neelektronske prenose, da se preprečijo poskusi izogibanja omejevalnim ukrepom. (6) Spremenjeni omejevalni ukrepi v zvezi z blagom z dvojno rabo bi morali zajemati vse blago in tehnologijo iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo ( 4 ), razen določenega blaga iz dela 2 skupine 5 navedene priloge zaradi njihove uporabe pri storitvah javnega sporočanja v Iranu. Vendar pa se prepovedi iz člena 2 te uredbe ne uporabljajo za nakup, prodajo dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije, novo navedenih na seznamu iz priloge I ali II te uredbe, za katere so pristojni organi držav članic v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 961/2010 že dodelili dovoljenje pred začetkom veljavnosti te uredbe. (7) Za zagotovitev učinkovitega izvajanja prepovedi prodaje, dobave, prenosa ali izvoza določene ključne opreme ali tehnologije Iranu, ki bi se lahko uporabljali v ključnih sektorjih naftne industrije in industrije zemeljskega plina ter v petrokemični industriji, bi bilo treba oblikovati sezname takšne ključne opreme in tehnologije. (8) Iz istega razloga bi bilo treba oblikovati sezname blaga, za katerega veljajo trgovinske omejitve za surovo nafto in naftne derivate, petrokemične proizvode, zlato, plemenite kovine in diamante. (9) Da bi bile omejitve naložb v naftnem in plinskem sektorju Irana učinkovite, bi morale veljati tudi za nekatere ključne dejavnosti, kot so storitve prenosa plina na veliko za namene tranzita ali dobave neposredno povezanim omrežjem, hkrati pa bi morale iz istega razloga omejitve veljati tudi za skupna podjetja ter druge oblike združenj in sodelovanja z Iranom v sektorju prenosa zemeljskega plina. (10) Zaradi učinkovite omejitve iranskih naložb v Unijo je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se fizičnim ali pravnim osebam, subjektom in organom v pristojnosti držav članic prepove omogočanje ali dovoljevanje takšnih naložb. (11) Sklep 2012/35/SZVP poleg tega razširja zamrznitev sredstev na dodatne osebe, subjekte ali organe, ki zagotavljajo podporo iranski vladi, vključno s finančno, logistično in materialno podporo ali z njimi povezano podporo. Sklep prav tako razširja zamrznitvene ukrepe na druge člane ►C1 Iranske revolucionarne garde ◄ (IRGC). (12) Sklep 2012/35/SZVP določa tudi zamrznitev sredstev Iranske centralne banke. Vendar je ob upoštevanju možnega sodelovanja Iranske centralne banke pri financiranju zunanje trgovine, potrebno odstopanje saj ta ciljno usmerjeni finančni ukrep ne bi smel preprečiti trgovinskih dejavnosti, vključno s pogodbami o hrani, zdravstveni oskrbi, medicinski opremi ali o humanitarni pomoči v skladu z določbami te uredbe. Izjeme iz členov 12 in 14 te uredbe glede pogodb v zvezi z uvozom, nakupom ali prevozom iranske surove nafte, naftnih derivatov ali petrokemičnih proizvodov, sklenjenih pred 23. januarjem 2012, se uporabljajo tudi za pomožne pogodbe, vključno s pogodbami o prevozu, zavarovanju ali inšpekcijah, ki so potrebne za izvrševanje navedenih pogodb. Poleg tega se iranska surova nafta, naftni derivati in petrokemični proizvodi, ki so zakonito uvoženi v državo članico v skladu z izjemami iz členov 12 in 14 te uredbe, štejejo, da so v prostem gibanju v Uniji (13) V skladu z obveznostjo zamrznitve sredstev podjetja Islamic Republic of Iran Shipping Line (IRISL) ter subjektov v njegovi lasti ali pod njegovim nadzorom je prepovedano natovarjati tovor na plovila, ki so v lasti ali najemu podjetja IRISL ali navedenih subjektov v pristaniščih držav članic, in ga s takšnih plovil raztovarjati. Poleg tega je treba zaradi zamrznitve sredstev podjetij IRISL prepovedati tudi prenos lastništva plovil, ki so v njihovi lasti, pod njihovim nadzorom ali jih imajo ta v najemu, na druge subjekte. Toda obveznost zamrznitve sredstev in gospodarskih virov podjetja IRISL in subjektov v lasti ali pod nadzorom tega podjetja ne zahteva niti zaplembe niti zadržanja plovil v lasti teh subjektov ali tovora, ki ga ti prevažajo, če ta tovor pripada tretjim osebam, niti zadržanja osebja, ki je pri njih zaposleno. (14) Glede na poskuse Irana, da bi se izognil sankcijam, bi bilo treba pojasniti, da se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo osebam, subjektom ali organom, uvrščenim na seznam iz prilog I ali II k Sklepu 2010/413/SZVP, so v njihovi lasti, s katerimi ti razpolagajo ali so pod njihovim nadzorom, nemudoma zamrznejo, tudi tisti subjektov naslednikov, ustanovljenih za izogibanje ukrepom iz te uredbe. (15) Pojasniti bi bilo tudi treba, da predložitev in posredovanje potrebnih dokumentov banki za namene njihovega končnega prenosa osebi, subjektu ali organu, ki ni na seznamu, da se sprostijo plačila, dovoljena v skladu s to uredbo, ne pomeni dajanja sredstev na razpolago v smislu te uredbe. (16) Pojasniti bi bilo treba, da se lahko, v skladu z določbami te uredbe, sredstva ali gospodarski viri sprostijo za uradne namene diplomatskih ali konzularnih predstavništev ali mednarodnih organizacij, ki uživajo imunitete v skladu z mednarodnim pravom. (17) Uporabo ciljno usmerjenih finančnih ukrepov ponudnikov specializiranih finančnih storitev komuniciranja bi bilo treba v skladu z določbami te uredbe nadalje razviti. Pojasniti bi bilo treba, da sredstva oseb, subjektov ali organov, ki niso uvrščeni na seznam, vendar s katerimi razpolagajo uvrščene kreditne ali finančne institucije, pri uporabi ciljno usmerjenih finančnih ukrepov ne smejo ostati zamrznjena ter bi se lahko sprostila v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi. Glede na to, da je Iran poskusil uporabiti svoj finančni sistem za izogibanje sankcijam, je treba zagotoviti okrepljen nadzor v zvezi z dejavnostmi iranskih kreditnih in finančnih institucij, da se prepreči izogibanje določbam te uredbe, vključno z zamrznitvijo sredstev Iranske centralne banke. Te okrepljene nadzorne zahteve za kreditne in finančne institucije dopolnjujejo obstoječe obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev ( 5 ), in izvajanja Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ( 6 ). (18) Pregledati bi bilo treba nekatere določbe glede nadzora nad prenosi sredstev, da se olajša njihova uporaba, ki jo izvajajo pristojni organi in izvajalci, ter prepreči izogibanje določbam te uredbe, vključno z zamrznitvijo sredstev Iranske centralne banke. (19) Poleg tega bi bilo treba prilagoditi omejitve glede zavarovanja, predvsem z namenom pojasnitve, da je dovoljeno zavarovanje diplomatskih in konzularnih predstavništev v Uniji, ter da se omogoči zagotavljanje zavarovanja odgovornosti povzročitve škode tretji osebi ali zavarovanja okoljske odgovornosti. (20) Poleg tega bi bilo treba posodobiti zahtevo za predložitev informacij pred prihodom in pred odhodom, saj je od 1. januarja 2012 ta obveznost postala splošno veljavna za vse blago, ki prihaja na carinsko območje Unije ali z njega odhaja, zaradi polnega izvajanja carinskih varnostnih ukrepov, kot določajo zadevne določbe o vstopnih in izstopnih skupnih deklaracijah v Uredbi (EGS) št. 2913/92 ( 7 ) in Uredbi (EGS) št. 2454/93 ( 8 ). (21) Prav tako bi bilo treba prilagoditi določbe v zvezi z opravljanjem storitev oskrbovanja z gorivom ali drugimi zalogami, odgovornostjo izvajalcev ter prepovedjo izogibanja zadevnim omejevalnim ukrepom. (22) Mehanizme za izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo bi bilo treba pregledati, da se zagotovi učinkovito izvajanje in enotna interpretacija te uredbe. (23) Ob upoštevanju njenih ciljev bi bilo treba prepoved opreme za notranjo represijo določiti v okviru Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu ( 9 ) in ne v tej uredbi. (24) Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (EU) št. 961/2010 razveljaviti in jo nadomestiti s to uredbo. (25) Navedeni omejevalni ukrepi iz te uredbe spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, za njihovo izvajanje v okviru Unije potrebna zakonodaja na ravni Unije. (26) S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice in upoštevajo načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, ter še posebej pravici do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja ter lastninska pravica in pravica do varstva osebnih podatkov. To uredbo je treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. (27) V tej uredbi so upoštevane tudi obveznosti držav članic, ki izhajajo iz Ustanovne listine Združenih narodov in pravno zavezujočih resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov. ob upoštevanju naslednjega: ▼C4 (27a) Zaradi posebne grožnje, ki jo za mednarodni mir in varnost predstavlja jedrski program Irana in za zagotovitev skladnosti s postopkom za spremembo in pregled prilog I in II k Sklepu 2010/413/SZVP, bi moral biti za spremembo seznamov iz prilog VIII in IX k tej uredbi pristojen Svet. ▼B (28) Postopek za uvrstitev na seznam oseb, za katere veljajo zamrznitveni ukrepi iz te uredbe, bi moral vključevati obveščanje uvrščenih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov o razlogih za uvrstitev na seznam, kar bi jim omogočilo predložitev pripomb. Kadar se predložijo pripombe ali novi tehtni dokazi, bi moral Svet na podlagi teh pripomb proučiti svojo odločitev in o tem ustrezno obvestiti zadevno osebo, subjekt ali organ. (29) Za izvajanje te uredbe in zagotovitev čim večje pravne varnosti v Uniji je treba javnosti razkriti imena in druge ustrezne informacije o fizičnih in pravnih osebah, subjektih in organih, katerih sredstva in gospodarske vire je treba v skladu s to uredbo zamrzniti. Pri vsaki obdelavi osebnih podatkov fizičnih oseb v skladu s to uredbo je treba upoštevati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 10 ) ter Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 11 ). (30) Da se zagotovi učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala začeti veljati z dnem objave – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „podružnica“ finančne ali kreditne institucije pomeni sedež podjetja, ki je pravno odvisen del finančne ali kreditne institucije in ki neposredno izvaja vse ali nekatere pravne posle, ki so del poslovanja finančnih ali kreditnih institucij;

(b) izraz „posredniške storitve“ pomeni: (i) pogajanja ali ureditve glede nakupa, prodaje ali dobave blaga in tehnologije ali finančnih in tehničnih storitev, vključno iz ene tretje države v drugo, ali (ii) prodajo ali nakup blaga in tehnologije ali finančnih in tehničnih storitev, tudi v tretjih državah, za prenos v drugo tretjo državo;

(c) „zahtevek“ pomeni vsak zahtevek, ne glede na to, ali se uveljavlja v pravnem postopku ali ne, vložen pred dnevom začetka veljavnosti te uredbe ali po njem, ki izhaja iz pogodbe ali pravnega posla ali je v zvezi s pogodbo ali pravnim poslom, in vključuje zlasti: (i) zahtevek za izpolnitev katere koli obveznosti, ki izhaja iz pogodbe ali pravnega posla ali je v zvezi s pogodbo ali pravnim poslom; (ii) zahtevek za podaljšanje dospelosti ali za plačilo obveznice, finančne garancije ali jamstva v kakršni koli obliki; (iii) zahtevek po nadomestilu škode v zvezi s pogodbo ali pravnim poslom; (iv) nasprotni zahtevek; (v) zahtevek po priznanju ali izvršitvi, vključno s postopkom eksekvature, sodbe, arbitražne odločbe ali enakovredne odločitve, kjer koli je bila oblikovana ali izdana;

(d) "pogodba ali pravni posel" pomeni vsak pravni posel v kakršni koli obliki ali v okviru katere koli veljavne zakonodaje, ki vsebuje eno ali več pogodb ali podobnih obveznosti, sklenjenih med istimi ali različnimi strankami; v ta namen "pogodba" vključuje obveznice, garancije ali jamstva, zlasti finančne garancije ali finančna jamstva, in kredite, ki so lahko pravno samostojni ali ne, ter vse zadevne določbe, ki izhajajo iz pravnega posla ali so z njim v zvezi;

(e) izraz "pristojni organi" pomeni pristojne organe držav članic, kot so določeni na seznamu spletnih strani iz Priloge X;

(f) "kreditna institucija" pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij ( 12 ), vključno z njenimi podružnicami v Uniji ali zunaj Unije;

(g) "carinsko območje Unije" pomeni območje, kot je opredeljeno v členu 3 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 13 ) in v Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2913/92 ( 14 );

(h) izraz "gospodarski viri" pomeni vse vrste sredstev, ki so opredmetena ali neopredmetena, premičnine ali nepremičnine, ki sicer niso sredstva, se jih pa lahko uporabi za pridobitev sredstev, blaga ali storitev;

(i) "finančna institucija" pomeni: (i) podjetje, ki ni kreditna institucija, ki izvaja eno ali več dejavnosti iz točk 2 do 12 ter točk 14 in 15 Priloge I k Direktivi 2006/48/ES, vključno z dejavnostmi menjalnic (bureaux de change); (ii) zavarovalnico, ki je zakonito pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ( 15 ), če izvaja dejavnosti iz navedene direktive; (iii) investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov ( 16 ); (iv) kolektivno investicijsko podjetje, ki trži svoje enote ali deleže; ali (v) zavarovalnega posrednika, kot je opredeljen v členu 2(5) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju ( 17 ), z izjemo povezanih zavarovalnih posrednikov iz člena 2(7) navedene Direktive, ko izvajajo dejavnost posredovanja življenjskega zavarovanja in drugih z naložbami povezanih storitev; vključno z njenimi podružnicami v Uniji ali zunaj Unije;

(j) "zamrznitev gospodarskih virov" pomeni preprečitev njihove uporabe za pridobivanje sredstev, blaga ali storitev na kakršen koli način, kar vključuje, vendar ni omejeno na njihovo prodajo, dajanje v najem ali obremenitev s hipoteko;

(k) "zamrznitev sredstev" pomeni preprečitev vsakršnega premika, prenosa, spremembe in uporabe sredstev, dostopa do njih ali kakršnega koli ravnanja z njimi, ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali druge spremembe, ki bi omogočile uporabo sredstev, vključno z upravljanjem portfeljev;

(l) izraz "sredstva" pomeni vse vrste finančnih sredstev in koristi, kar vključuje, vendar ni omejeno na: (i) gotovino, čeke, denarne terjatve, menice, denarna nakazila in druge plačilne instrumente; (ii) vloge v finančnih institucijah ali drugih subjektih, saldirane konte, dolgove in zadolžnice; (iii) vrednostne papirje in dolžniške instrumente, s katerimi se trguje javno ali zasebno, vključno z delnicami in deleži, certifikati vrednostnih papirjev, obveznicami, dolžniškimi vrednostnimi papirji, nakupnimi boni, zadolžnicami in pogodbami na izvedene finančne instrumente; (iv) obresti, dividende ali druge prihodke iz sredstev ali vrednost, ustvarjeno s sredstvi; (v) kredit, pravico do pobota, garancije, garancije za dobro izvedbo ali druge finančne obveznosti; (vi) kreditna pisma, konosamente, kupoprodajne listine; in (vii) dokumente, ki izkazujejo upravičenost do sredstev ali finančnih virov;

(m) "blago" vključuje predmete, surovine in opremo;

(n) "zavarovanje" pomeni zavezo ali obvezo, na podlagi katere je ena ali več fizičnih ali pravnih oseb v primeru nastanka zavarovalnega primera eni ali več drugim osebam dolžna v zameno za plačilo zagotoviti odškodnino ali ugodnost, kot to določa zaveza oziroma obveza;

(o) "iranska oseba, subjekt ali organ" pomeni: (i) državo Iran ali kateri koli organ te države; (ii) vsako fizično osebo v Iranu ali osebo s prebivališčem v Iranu; (iii) vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki ima sedež v Iranu; (iv) vsako pravno osebo, subjekt ali organ v Iranu ali zunaj njega, ki je v neposredni ali posredni lasti oziroma pod neposrednim ali posrednim nadzorom ene ali več zgoraj navedenih oseb ali organov;

(p) "pozavarovanje" pomeni dejavnost sprejemanja tveganj, ki jih odstopi zavarovalno podjetje ali pozavarovalno podjetje, v primeru združenja zavarovateljev, znanega kot Lloyd’s, pa pozavarovanje pomeni tudi dejavnost zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ni združenje zavarovateljev, znano kot Lloyd’s, in sprejema tveganja, ki jih odstopi kateri koli član združenja Lloyd’s;

(q) "Odbor za sankcije" pomeni Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ki je bil ustanovljen v skladu z odstavkom 18 Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1737 (2006);

(r) "tehnična pomoč" pomeni vsako tehnično podporo pri popravilih, razvoju, proizvodnji, sestavljanju, preizkušanju, vzdrževanju ali drugih tehničnih storitvah in je lahko v obliki navodil, svetovanja, usposabljanja, prenosa praktičnega znanja ali spretnosti ali svetovalnih storitev; vključuje tudi ustne oblike pomoči;

(s) "ozemlje Unije" pomeni ozemlja držav članic, kjer se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi, vključno z njihovim zračnim prostorom;

▼M24 —————

▼M24

(u) „skupna komisija“ pomeni skupno komisijo, sestavljeno iz predstavnikov Irana in Kitajske, Francije, Nemčije, Ruske federacije, Združenega kraljestva in Združenih držav ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik), ki bo ustanovljena za spremljanje izvajanja skupnega celovitega načrta ukrepanja z dne 14. julija 2015 in bo izpolnjevala naloge, določene v skupnem celovitem načrtu ukrepanja, v skladu s točko ix. „Preambule in splošnih določb“ navedenega načrta ter Prilogo IV k navedenemu načrtu.

▼B







POGLAVJE II

OMEJITVE IZVOZA IN UVOZA

▼M24 —————

▼M24

Člen 2a

1. Predhodno dovoljenje je potrebno:

(a) za neposredno ali posredno prodajo, dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije iz Priloge I, ne glede na to, ali izvirata iz Unije ali ne, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(b) za neposredno ali posredno zagotavljanje tehnične pomoči ali posredniških storitev, povezanih z blagom in tehnologijo iz Priloge I ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga in tehnologije iz Priloge I, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(c) za neposredno ali posredno zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči, povezane z blagom in tehnologijo iz Priloge I, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnih predmetov ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči ali posredniških storitev vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(d) pred sklenitvijo kakršnega koli dogovora z iransko osebo, subjektom ali organom ali osebo ali subjektom, ki deluje v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, vključno s sprejemanjem posojil ali kredita, ki jih nudi takšna oseba, subjekt ali organ, da bi lahko sodelovala ali povečala svojo udeležbo, neodvisno od ali v okviru skupnih podjetij ali drugih partnerstvih, v komercialnih dejavnostih, ki vključujejo naslednje: (i) pridobivanje urana; (ii) proizvodnjo ali uporabo jedrskih materialov iz dela 1 seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga. To vključuje dajanje posojil ali kreditov takšnim osebam, subjektom ali organom;

(e) za nakup, uvoz ali prevoz blaga in tehnologije iz Priloge I iz Irana, ne glede na to, ali izvirata iz Irana ali ne.

2. Priloga I zajema predmete, vključno z blagom, tehnologijo in programsko opremo, s seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga.

3. Zadevna država članica predlagano dovoljenje za dejavnosti iz točk (a) do (d) odstavka 1 za vsak primer posebej predloži v odobritev Varnostnemu svetu ZN ter ne izda dovoljenja, dokler ne prejme te odobritve.

4. Zadevna država članica prav tako predloži predlagana dovoljenja za dejavnosti iz točk (a) do (d) odstavka 1 za vsak primer posebej v odobritev Varnostnemu svetu ZN, če so dejavnosti povezane s kakršnim koli dodatnim blagom in tehnologijo, ki bi lahko, odvisno od sklepanja te države članice, prispevala k dejavnostim v zvezi s predelavo ali bogatenjem ali težko vodo, ki niso v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja. Država članica ne izda dovoljenja, dokler ne prejme te odobritve.

5. Zadevni pristojni organ ne izda dovoljenja na podlagi točke (e) odstavka 1, dokler tega ne odobri Skupna komisija.

6. Zadevna država članica uradno obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika o dovoljenjih, ki so bila izdana v skladu z odstavkoma (1) in (5), ali o kakršni koli zavrnitvi Varnostnega sveta ZN, da odobri izdajo dovoljenja v skladu z odstavkoma 3 ali 4.

Člen 2b

1. Člen 2a(3) in (4) se ne uporablja za predlagana dovoljenja za dobavo, prodajo ali prenos v Iran opreme iz pododstavka 1 odstavka 2(c) Priloge B k RVSZN 2231 (2015) za lahkovodne reaktorje.

2. Zadevna država članica v štirih tednih obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika o dovoljenjih, izdanih na podlagi tega člena.

Člen 2c

1. Pristojni organi za izdajo dovoljenja v skladu s členom 2a(1)(a) in členom 2b zagotovijo, da:

(a) so bile izpolnjene zahteve smernic, kakor so določene na seznamu Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, če je to primerno;

(b) so bile od Irana pridobljene pravice do preverjanja končne uporabe in mesta končne uporabe katerega koli dobavljenega predmeta in da se te pravice lahko učinkovito uveljavljajo;

(c) je Varnostni svet ZN uradno obveščen v desetih dneh od dobave, prodaje ali prenosa in

(d) je v primeru dobavljenega blaga ali tehnologije iz Priloge I v desetih dneh od dobave, prodaje ali prenosa uradno obveščena tudi MAAE.

2. Vsa izvozna dovoljenja, ki so potrebna v skladu s členom 2a(1)(a), izdajo pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik sedež. Dovoljenje velja v vsej Uniji.

3. Izvozniki pristojnim organom predložijo vse ustrezne informacije, ki so potrebne v zvezi z njihovo vlogo za izdajo dovoljenja za izvoz, kakor je določeno v členu 14(1) Uredbe (ES) št. 428/2009 in v skladu z zahtevami posameznega pristojnega organa.

Člen 2d

1. Člen 2a(3) in (4) se ne uporablja za predlagana dovoljenja za dobavo, prodajo ali prenos predmetov, materialov, opreme, blaga in tehnologije ter zagotavljanje kakršne koli s tem povezane tehnične pomoči, usposabljanja, finančne pomoči, naložb, posredniških ali drugih storitev, za katera pristojni organi menijo, da so neposredno povezana z naslednjimi dejavnostmi:

(a) potrebno spremembo dveh kaskad v objektu v Fordowu za proizvodnjo stabilnih izotopov;

(b) izvozom iranskega obogatenega urana, ki presega 300 kilogramov, v zameno za naravni uran, ali

(c) posodobitvijo reaktorja v Araku na osnovi dogovorjene zasnove in posledično dogovorjene končne oblike takšnega reaktorja.

2. Pristojni organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 zagotovi, da:

(a) vse dejavnosti potekajo strogo v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja;

(b) so bile izpolnjene zahteve smernic, kakor so določene na seznamu Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, če je to primerno;

(c) so bile od Irana pridobljene pravice do preverjanja končne uporabe in mesta končne uporabe katerega koli dobavljenega predmeta in da se te pravice lahko učinkovito uveljavljajo.

3. Zadevna država članica uradno obvesti:

(a) Varnostni svet ZN in Skupno komisijo deset dni pred takšnimi dejavnostmi;

(b) MAAE v desetih dneh od dobave, prodaje ali prenosa v primeru dobavljenih predmetov, materialov, opreme, blaga ali tehnologije s seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga.

4. Zadevna država članica v štirih tednih obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika o dovoljenjih, izdanih na podlagi tega člena.

Člen 3a

1. Predhodno dovoljenje je za vsak primer posebej potrebno:

(a) za neposredno ali posredno prodajo, dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije iz Priloge II, ne glede na to, ali izvirata iz Unije ali ne, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(b) za neposredno ali posredno zagotavljanje tehnične pomoči ali posredniških storitev, povezanih z blagom in tehnologijo iz Priloge II ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga iz Priloge II, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(c) za neposredno ali posredno zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči, povezane z blagom in tehnologijo iz Priloge II, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnih predmetov ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči ali posredniških storitev vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(d) pred sklenitvijo kakršnega koli dogovora z iransko osebo, subjektom ali organom ali osebo ali subjektom, ki deluje v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, vključno s sprejemanjem posojil ali kredita, ki jih nudi takšna oseba, subjekt ali organ, da bi lahko sodelovala ali povečala svojo udeležbo, neodvisno ali v okviru skupnih podjetij ali drugih partnerstvih, v komercialnih dejavnostih, ki vključujejo tehnologije, navedene na seznamu v Prilogi II;

(e) za nakup, uvoz ali prevoz blaga in tehnologije iz Priloge II iz Irana, ne glede na to, ali izvirata iz Irana ali ne.

2. Priloga II zajema blago in tehnologijo, ki nista vključena v prilogi I in III in ki bi lahko pripomogla k dejavnostim v zvezi s predelavo ali bogatenjem ali težko vodo ali drugim dejavnositm, ki niso v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja.

3. Izvozniki pristojnim organom predložijo vse ustrezne informacije, ki so potrebne v zvezi z njihovo vlogo za izdajo dovoljenja.

4. Pristojni organi ne izdajo dovoljenja za pravne posle iz odstavkov 1(a) do (e), če utemeljeno sklepajo, da bi zadevne dejavnosti prispevale k dejavnostim v zvezi s predelavo ali bogatenjem ali težko vodo ali drugim dejavnostim na jedrskem področju, ki niso v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja.

5. Pristojni organi izmenjajo informacije o vlogah za izdajo dovoljenja, prejetih na podlagi tega člena. Za ta namen se uporablja sistem iz člena 19(4) Uredbe (ES) št. 428/2009.

6. Pristojni organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1(a) zagotovi, da so bile od Irana pridobljene pravice do preverjanja končne uporabe in mesta končne uporabe katerega koli dobavljenega predmeta in da se te pravice lahko učinkovito uveljavljajo.

7. Zadevna država članica o svoji nameri, da bo izdala dovoljenje na podlagi tega člena, uradno obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika vsaj deset dni pred izdajo dovoljenja.

Člen 3b

1. Vsa izvozna dovoljenja, ki so potrebna v skladu s členom 3a, izdajo pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik sedež, skladno s podrobnimi pravili iz člena 11 Uredbe (ES) št. 428/2009. Dovoljenje velja v vsej Uniji.

2. Pod pogoji iz člena 3a(4) in (5) lahko pristojni organi razveljavijo, začasno zadržijo, spremenijo ali prekličejo izvozno dovoljenje, ki so ga izdali.

3. Če pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja ali ga razveljavi, začasno zadrži, bistveno spremeni ali prekliče v skladu s členom 3a(4), zadevna država članica o tem uradno obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika ter jim pošlje ustrezne informacije ob spoštovanju določb o zaupnosti takšnih podatkov iz Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 ( 18 ).

4. Preden pristojni organ države članice izda dovoljenje v skladu s členom 3a za pravni posel, ki je skoraj povsem enak pravnemu poslu, katerega je v skladu s členom 3a(4) druga država članica zavrnila oziroma so ga druge države članice zavrnile in ta zavrnitev še velja, se najprej posvetuje z državo članico, ki je zavrnila, oziroma državami članicami, ki so zavrnile izdajo dovoljenja. Če se zadevna država članica po takšnih posvetovanjih odloči izdati dovoljenje, o tem obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika ter jim posreduje vse ustrezne informacije za obrazložitev svoje odločitve.

Člen 3c

1. Člen 3a se ne uporablja za predlagana dovoljenja za dobavo, prodajo ali prenos v Iran blaga in tehnologije iz Priloge II za lahkovodne reaktorje.

2. Pristojni organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 zagotovi, da so bile od Irana pridobljene pravice do preverjanja končne uporabe in mesta končne uporabe katerega koli dobavljenega predmeta in da se te pravice lahko učinkovito uveljavljajo.

3. Zadevna država članica v štirih tednih obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika o dovoljenjih, izdanih na podlagi tega člena.

Člen 3d

1. Člen 3a se ne uporablja za predlagana dovoljenja za dobavo, prodajo ali prenos predmetov, materialov, opreme, blaga in tehnologije ter zagotavljanje kakršne koli s tem povezane tehnične pomoči, usposabljanja, finančne pomoči, naložb, posredniških ali drugih storitev, za katera pristojni organi menijo, da so neposredno povezana z naslednjimi dejavnostmi:

(a) potrebno spremembo dveh kaskad v objektu v Fordowu za proizvodnjo stabilnih izotopov;

(b) izvozom iranskega obogatenega urana, ki presega 300 kilogramov, v zameno za naravni uran; ali

(c) posodobitvijo reaktorja v Araku na osnovi dogovorjene zasnove in posledično dogovorjene končne oblike takšnega reaktorja.

2. Pristojni organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 zagotovi, da:

(a) vse dejavnosti potekajo strogo v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja;

(b) so bile od Irana pridobljene pravice do preverjanja končne uporabe in mesta končne uporabe katerega koli dobavljenega predmeta in da se te pravice lahko učinkovito uveljavljajo.

3. Zadevna država članica o svoji nameri, da bo izdala dovoljenje na podlagi tega člena, uradno obvesti druge države članice in Komisijo vsaj deset dni pred izdajo dovoljenja.

Člen 4a

1. Prepovedano je neposredno ali posredno prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati blago in tehnologijo iz Priloge III ali kakršne koli druge predmete, za katere država članica določi, da bi lahko prispevali k razvoju sistema za dobavo jedrskega orožja, ne glede na to, ali izvirata iz Unije ali ne, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu.

2. Priloga III zajema predmete, vključno z blagom in tehnologijo, s seznama Režima kontrole raketne tehnologije.

Člen 4b

Prepovedano je:

(a) neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč ali posredniške storitve, povezane z blagom in tehnologijo iz Priloge III ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga iz Priloge III, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(b) neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč, povezano z blagom in tehnologijo iz Priloge III, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnih predmetov ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči ali posredniških storitev vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(c) sklepati kakršne koli dogovore z iransko osebo, subjektom ali organom ali osebo ali subjektom, ki deluje v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, vključno s sprejemanjem posojil ali kredita, ki jih nudi takšna oseba, subjekt ali organ, da bi lahko sodelovala ali povečala svojo udeležbo, neodvisno ali v okviru skupnih podjetij ali drugih partnerstvih, v komercialnih dejavnostih, ki vključujejo tehnologije, navedene na seznamu v Prilogi III.

Člen 4c

Prepovedan je neposreden ali posreden nakup, uvoz ali prevoz blaga in tehnologije iz Priloge III iz Irana, ne glede na to, ali izvirata iz Irana ali ne.

▼M24

Člen 5

Prepovedano je:

(a) neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, posredniške storitve ali druge storitve, povezane z blagom in tehnologijo s Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije („Skupni seznam vojaškega blaga“) ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga in tehnologije s tega seznama, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(b) neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč, povezano z blagom in tehnologijo s Skupnega seznama vojaškega blaga, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnih predmetov ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči ali posredniških storitev vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(c) skleniti kakršen koli dogovor za sodelovanje ali povečanje udeležbe za katero koli iransko osebo, subjekt ali organ, ki se ukvarja s proizvodnjo blaga ali tehnologije s Skupnega seznama vojaškega blaga, tako neodvisno kot v okviru skupnega podjetja ali drugega partnerstva To vključuje zagotavljanje posojil ali kreditov takšnim osebam, subjektom ali organom.

▼M24 —————

▼M24

Člen 10d

1. Predhodno dovoljenje je potrebno za:

(a) prodajo, dobavo, prenos ali izvoz programske opreme iz Priloge VIIA vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(b) zagotavljanje tehnične pomoči ali posredniških storitev, povezanih s programsko opremo iz Priloge VIIA ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo takšnih predmetov, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(c) zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči, povezane s programsko opremo iz Priloge VIIA, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnih predmetov ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči ali posredniških storitev vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu.

2. Pristojni organi ne izdajo dovoljenja na podlagi tega člena, če:

(a) utemeljeno sklepajo, da so prodaja, dobava, prenos ali izvoz programeske opreme namenjeni ali bi lahko bili namenjeni za uporabo v povezavi z naslednjim: (i) dejavnostmi v zvezi s predelavo, bogatenjem ali težko vodo ali drugimi dejavnostmi na jedrskem področju, ki niso v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja; (ii) iranskim vojaškim programom ali programom balističnih raket; ali (iii) bi lahko neposredno ali posredno koristili iranski revolucionarni gardi;

(b) v pogodbe o dobavi takšnih predmetov ali zagotavljanju pomoči niso vključena ustrezna zagotovila glede končnih uporabnikov.

3. Zadevna država članica o svoji nameri, da bo izdala dovoljenje na podlagi tega člena, uradno obvesti druge države članice in Komisijo vsaj deset dni pred izdajo dovoljenja.

4. Če pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja ali razveljavi, odloži izvršitev, bistveno spremeni ali prekliče dovoljenje v skladu s tem členom, zadevna država članica o tem uradno obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika ter jim pošlje ustrezne informacije.

5. Preden pristojni organ države članice izda dovoljenje v skladu s tem členom za pravni posel, ki je skoraj povsem enak pravnemu poslu, katerega je druga država članica zavrnila oziroma so ga druge države članice zavrnile in ta zavrnitev še velja, se najprej posvetuje z državo članico, ki je zavrnila, oziroma državami članicami, ki so zavrnile izdajo dovoljenja. Če se zadevna država članica po takšnih posvetovanjih odloči izdati dovoljenje, o tem obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika ter jim posreduje vse ustrezne informacije za obrazložitev svoje odločitve.

▼M24 —————

▼M24

Člen 15a

1. Predhodno dovoljenje je potrebno za:

(a) prodajo, dobavo, prenos ali izvoz grafita in neobdelanih ali polobdelanih kovin iz Priloge VIIB vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(b) zagotavljanje tehnične pomoči ali posredniških storitev, povezanih z grafitom in neobdelanimi ali polobdelanimi kovinami iz Priloge VIIB ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo takšnih predmetov, vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu;

(c) zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči, povezane z grafitom in neobdelanimi ali polobdelanimi kovinami iz Priloge VIIB, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnih predmetov ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči ali posredniških storitev vsem iranskim osebam, subjektom ali organom ali za uporabo v Iranu.

2. Pristojni organi ne izdajo dovoljenja na podlagi tega člena, če:

(a) utemeljeno sklepajo, da so prodaja, dobava, prenos ali izvoz grafita in neobdelanih ali polobdelanih kovin namenjeni ali bi lahko bili namenjeni za uporabo v povezavi z naslednjim: (i) dejavnostmi v zvezi s predelavo, bogatenjem ali težko vodo ali drugimi dejavnostmi na jedrskem področju, ki niso v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja; (ii) iranskim vojaškim programom ali programom balističnih raket ali (iii) bi lahko neposredno ali posredno koristili iranski revolucionarni gardi;

(b) v pogodbe o dobavi takšnih predmetov ali zagotavljanju pomoči niso vključena ustrezna zagotovila glede končnih uporabnikov.

3. Zadevna država članica o svoji nameri, da bo izdala dovoljenje na podlagi tega člena, uradno obvesti druge države članice in Komisijo vsaj deset dni pred izdajo dovoljenja.

4. Če pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja ali razveljavi, odloži izvršitev, bistveno spremeni ali prekliče dovoljenje v skladu s tem členom, zadevna država članica o tem uradno obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika ter jim pošlje ustrezne informacije.

5. Preden pristojni organ države članice izda dovoljenje v skladu s tem členom za pravni posel, ki je skoraj povsem enak pravnemu poslu, katerega je druga država članica zavrnila oziroma so ga druge države članice zavrnile in ta zavrnitev še velja, se najprej posvetuje z državo članico, ki je zavrnila, oziroma državami članicami, ki so zavrnile izdajo dovoljenja. Če se zadevna država članica po takšnih posvetovanjih odloči izdati dovoljenje, o tem obvesti druge države članice, Komisijo in visokega predstavnika ter jim posreduje vse ustrezne informacije za obrazložitev svoje odločitve.

6. Določbe iz odstavkov 1 do 3 se ne uporabljajo za blago iz prilog I, II in III ali v povezavi s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 428/2009.

▼M24 —————

▼B







POGLAVJE III

OMEJITVE FINANCIRANJA NEKATERIH PODJETIJ

▼M24 —————

▼B







POGLAVJE IV

ZAMRZNITEV SREDSTEV IN GOSPODARSKIH VIROV

Člen 23

1. Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v Prilogi VIII. Priloga VIII zajema osebe, subjekte in organe, ki jih je določil Varnostni svet ali Odbor za sankcije Združenih narodov v skladu z odstavkom 12 RVSZN 1737 (2006), odstavkom 7 RVSZN 1803 (2008) ali odstavkom 11, 12 ali 19 RVSZN 1929 (2010).

2. Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v Prilogi IX. V Prilogi IX so navedene fizične in pravne osebe, subjekti in organi, ki so v skladu s členom 20(1)(b) in (c) Sklepa Sveta 2010/413/SZVP opredeljeni kot:

(a) osebe, subjekti ali organi, ki sodelujejo v dejavnostih Irana, ki so nevarne z vidika širjenja jedrskega orožja, ali pri razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja Irana, so z njimi neposredno povezani ali jih podpirajo, vključno s sodelovanjem pri nabavi prepovedanega blaga in tehnologije, ali osebe, subjekti ali organi, ki so v lasti takšnih oseb, subjektov ali organov ali pod njihovim nadzorom (tudi na nezakonit način) ali delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih;

▼M11

(b) fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki se izogibajo določbam te uredbe, Sklepa Sveta 2010/413/SZVP ali RVSZN 1737 (2006), RVSZN 1747 (2007), RVSZN 1803 (2008) in RVSZN 1929 (2010) ali jih kršijo ali pomagajo osebi, subjektu ali organu s seznama z namenom izogibanja tem določbam ali njihove kršitve;

(c) člani islamske revolucionarne garde (IRGC) ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki so v lasti ali pod nadzorom IRGC ali enega ali več njenih članov, ali fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki delujejo v njenem imenu, ali fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki zagotavljajo zavarovanje ali druge bistvene storitve IRGC ali subjektom, ki so v njeni lasti ali pod njenim nadzorom ali delujejo v njenem imenu;

▼M7

(d) druge osebe, subjekti ali organi, ki zagotavljajo podporo, kot je materialna, logistična ali finančna podpora, iranski vladi, subjekti v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom ter osebe in subjekti, povezani z njimi;

▼M11

(e) pravne osebe, subjekti ali organi, v lasti ali pod nadzorom podjetja Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL), ali fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki delujejo v njegovem imenu, ali fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki zagotavljajo zavarovanje ali druge bistvene storitve IRISL ali subjektom, ki so v njegovi lasti ali pod njegovim nadzorom ali delujejo v njegovem imenu.

▼B

V skladu z obveznostjo zamrznitve sredstev in gospodarskih virov podjetja IRISL ter določenih subjektov v njegovi lasti ali pod njegovim nadzorom je prepovedano natovarjati tovor na plovila, ki so v lasti ali najemu podjetja IRISL ali navedenih subjektov v pristaniščih držav članic, ali ga s takšnih plovil raztovarjati.

Obveznost zamrznitve sredstev in gospodarskih virov podjetja IRISL in določenih subjektov v lasti ali pod nadzorom tega podjetja ne pomeni tudi zaplembe ali zadržanja plovil v lasti takšnih subjektov ali tovora na njih, če so lastnice takšnega tovora tretje osebe, prav tako pa ne pomeni pridržanja osebja, ki je pri njih zaposleno.

3. Nobena sredstva ali gospodarski viri se ne dajo neposredno ali posredno na voljo ali v korist fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, navedenim v prilogah VIII in IX.

▼M24

4. Brez poseganja v odstopanja iz členov 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b in 29 je prepovedano zagotavljati specializirane finančne komunikacijske storitve, ki se uporabljajo za medsebojno izmenjavo finančnih podatkov, fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom iz prilog VIII in IX.

▼B

5. V prilogah VIII in IX so navedeni razlogi za uvrstitev teh oseb, subjektov in organov na seznam, kakor sta jih določila Varnostni svet ali Odbor za sankcije.

6. V prilogah VIII in IX so zajete tudi morebitne razpoložljive informacije, ki so potrebne za identifikacijo zadevnih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, kakor sta jih določila Varnostni svet in Odbor za sankcije. Pri fizičnih osebah so lahko te informacije tudi imena, vključno z vzdevki, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številki potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcija ali poklic. Pri pravnih osebah, subjektih in organih pa so lahko ti podatki tudi imena, kraj in datum vpisa, številka vpisa in sedež podjetja. Kar zadeva letalske prevoznike in ladjarske družbe, so v prilogah VIII in IX tudi morebitne razpoložljive informacije, ki so potrebne za identifikacijo vsakega plovila ali zrakoplova v lasti navedene družbe, kot sta izvirna številka vpisa ali ime. Prilogi VIII in IX vsebujeta tudi datum določitve.

▼M24

Člen 23a

1. Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo osebam, subjektom ali organom iz Priloge XIII, so v njihovi lasti ali jih te osebe, subjekti ali organi hranijo ali nadzirajo. Priloga XIII zajema fizične in pravne osebe, subjekte in organe, ki jih je na seznam uvrstil Varnostni svet Združenih narodov v skladu z odstavkom 6(c) Priloge B k RVSZN 2231 (2015).

2. Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo osebam, subjektom ali organom iz Priloge XIV, so v njihovi lasti ali jih te osebe, subjekti ali organi hranijo ali nadzirajo. Priloga XIV zajema fizične in pravne osebe, subjekte in organe, za katere je bilo v skladu s členom 20(1)(e) Sklepa Sveta 2010/413/SZVP ugotovljeno, da so:

(a) bili vpleteni v dejavnosti Irana, ki so nevarne z vidika širjenja jedrskega orožja, ali so bili s temi dejavnostmi neposredno povezani ali so jih podpirali, pri čemer so te dejavnosti potekale v nasprotju z zavezami Irana iz skupnega celovitega načrta ukrepanja, ali so bili vpleteni v dejavnosti Irana pri razvoju izstrelitvenih sistemov jedrskega orožja ali so bili s temi dejavnostmi neposredno povezani ali so jih podpirali, vključno s sodelovanjem pri nabavi prepovedanih predmetov, blaga, opreme, materialov in tehnologije, ki so določeni v izjavi iz Priloge B k RVSZN 2231 (2015), Sklepu 2010/413/SZVP ali prilogah k tej uredbi;

(b) pomagali uvrščenim osebam ali subjektom pri izogibanju določbam skupnega celovitega načrta ukrepanja, RVSZN 2231 (2015), Sklepa 2010/413/SZVP ali te uredbe ali pri ravnanju v nasprotju z navedenimi določbami;

(c) delovali v imenu uvrščenih oseb ali subjektov ali po njihovih navodilih ali

(d) jih uvrščene osebe ali subjekti imeli v lasti ali jih nadzorovali.

3. Nobena sredstva ali gospodarski viri ne smejo biti neposredno ali posredno na voljo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom iz prilog XIII in XIV ali v njihovo korist.

4. Ne da bi to vplivalo na odstopanja iz členov 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b ali 29, je prepovedano zagotavljati specializirane finančne komunikacijske storitve, ki se uporabljajo za medsebojno izmenjavo finančnih podatkov, fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom iz prilog XIII in XIV.

5. V prilogi XIII in XIV se vključijo razlogi za vključitev na seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov s seznama.

6. V prilogah VIII in IX so zajete tudi morebitne razpoložljive informacije, ki so potrebne za identifikacijo zadevnih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov. Pri fizičnih osebah so lahko te informacije tudi imena, vključno z vzdevki, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številki potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcija ali poklic. Pri pravnih osebah, subjektih ali organih pa so lahko ti podatki tudi imena, kraj in datum vpisa, številka vpisa in sedež podjetja. Prilogi VIII in IX vsebujeta tudi datum določitve.

▼M24

Člen 24

Z odstopanjem od člena 23 ali člena 23a lahko pristojni organi dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) sredstva ali gospodarski viri so predmet sodne, upravne ali arbitražne zastavne pravice, ustanovljene pred datumom, ko je osebo, subjekt ali organ iz člena 23 ali člena 23a na seznam uvrstil Odbor za sankcije, Varnostni svet ZN ali Svet, ali sodne, upravne ali arbitražne odločbe, izdane pred navedenim datumom;

(b) sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabljali izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s takšno zastavno pravico ali priznane kot veljavne v takšni odločbi, v mejah veljavne zakonodaje in predpisov, ki urejajo pravice oseb s takšnimi terjatvami;

(c) zastavna pravica ali odločba nista v korist osebi, subjektu ali organu iz prilog VIII, IX, XIII ali XIV;

(d) priznanje zastavne pravice ali odločbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice in

(e) država članica je o zastavni pravici ali odločbi uradno obvestila Varnostni svet ZN, če se uporablja člen 23(1) ali člen 23a(1).

Člen 25

Z odstopanjem od člena 23 ali člena 23a in za izpolnitev zapadlega plačila osebe, subjekta ali organa iz prilog VIII, IX, XIII ali XIV na podlagi pogodbe ali sporazuma, ki ga je sklenila zadevna oseba, subjekt ali organ, ali na podlagi obveznosti, ki je nastala zanje, preden je to osebo, subjekt ali organ na seznam uvrstil Odbor za sankcije, Varnostni svet ZN ali Svet, lahko pristojni organi pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) zadevni pristojni organ je odločil, da: (i) se sredstva ali gospodarski viri uporabijo za plačilo s strani osebe, subjekta ali organa iz prilog VIII, IX, XIII ali XIV; (ii) plačilo ne bo prispevalo h kakršni koli dejavnosti, prepovedani s to uredbo. Če je plačilo izvedeno za trgovsko dejavnost, ki je že bila izvršena in je pristojni organ druge države članice dal predhodno soglasje, da dejavnost ni bila prepovedana v trenutku, ko je bila izvršena, se šteje, da plačilo prima facie ne bo prispevalo k prepovedani dejavnosti; in (iii) plačilo ne pomeni kršitve člena 23(3) ali člena 23a(3); ter

(b) če se uporablja člen 23(1) ali člen 23a(1), je zadevna država članica uradno obvestila Varnostni svet ZN o tej odločitvi in svoji nameri, da bo izdala dovoljenje, Varnostni svet ZN pa temu ni nasprotoval v desetih delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila.

Člen 26

Z odstopanjem od člena 23 ali člena 23a lahko pristojni organi pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) zadevni pristojni organ ugotovi, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri: (i) potrebni za zadovoljevanje osnovnih potreb fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov iz prilog VIII, IX, XIII ali XIV in nepreskrbljenih družinskih članov teh fizičnih oseb, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravstveno oskrbo, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih služb; (ii) namenjeni izključno za plačilo razumnih honorarjev in nadomestil za stroške zagotavljanja pravnih storitev ali (iii) namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov za redno hrambo ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov;

(b) če se dovoljenje nanaša na osebo, subjekt ali organ iz Priloge XIII in je zadevna država članica uradno obvestila Varnostni svet ZN o odločitvi iz točke (a) in o svoji nameri, da bo izdala dovoljenje, Varnostni svet ZN pa temu ni nasprotoval v petih delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila.

Člen 27

Z odstopanjem od člena 23(2) in (3) ali člena 23a(2) in (3) lahko pristojni organi pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, potem ko se prepričajo, da se bodo ta sredstva ali gospodarski viri sprostili na račun diplomatskega ali konzularnega predstavništva ali mednarodne organizacije, ki uživa imunitete v skladu z mednarodnim pravom, ali bodo s takšnega računa izplačani, če bodo ta plačila porabljena za uradne namene diplomatskega ali konzularnega predstavništva ali mednarodne organizacije.

Člen 28

Z odstopanjem od člena 23 ali člena 23a lahko pristojni organi dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, potem ko se prepričajo, da so ta sredstva ali gospodarski viri potrebni za izredne izdatke, če se dovoljenje nanaša na osebo, subjekt ali organ iz Priloge XIII, zadevna država članica pa je o tej odločitvi uradno obvestila Varnostni svet ZN, ki je odločitev odobril.

Člen 28a

Z odstopanjem od člena 23(2) in (3) ali člena 23a(2) in (3) lahko pristojni organi pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, potem ko se prepričajo, da so ta sredstva ali gospodarski viri potrebni za dejavnosti, neposredno povezane z opremo iz odstavka 2(c) pododstavka 1 Priloge B k RVSZN 2231 (2015) za lahkovodne reaktorje.

Člen 28b

Z odstopanjem od člena 23 ali člena 23a lahko pristojni organi pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) zadevni pristojni organ ugotovi, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri: (i) potrebni za civilne projekte jedrskega sodelovanja, opredeljene v Prilogi III k skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja; (ii) potrebni za dejavnosti, ki so neposredno povezane s predmeti iz členov 2a ali 3a, ali kakršno koli drugo dejavnost, potrebno za izvajanje skupnega celovitega načrta ukrepanja, in

(b) če se dovoljenje nanaša na osebo, subjekt ali organ iz Priloge XIII, zadevna država članica pa je o tej odločitvi uradno obvestila Varnostni svet ZN, ki je odločitev odobril.

Člen 29

1. Člen 23(3) ali člen 23a(3) finančnim ali kreditnim institucijam, ki prejemajo finančna sredstva, ki jih tretje strani prenesejo na račune oseb, subjektov ali organov s seznama, ne preprečujeta kreditiranja zamrznjenih računov, pod pogojem, da se vsak priliv na tak račun tudi zamrzne. Finančne ali kreditne institucije o takšnih transakcijah nemudoma obvestijo pristojne organe.

2. Če so take obresti, drugi dohodki in plačila zamrznjeni v skladu s členom 23(1) ali (2) ali členom 23a(1) ali (2), se člen 23(3) ali člen 23a(3) ne uporablja za prilive na zamrznjene račune, kot so:

(a) obresti ali drugi donosi teh računov ali

(b) zapadla plačila na podlagi pogodb, sporazumov ali obveznosti, ki so bili sklenjeni ali so nastali pred datumom, ko je osebo, subjekt ali organ iz člena 23 ali člena 23a na seznam uvrstil Odbor za sankcije, Varnostni svet ZN ali Svet.

▼B







POGLAVJE V

OMEJITVE ZA NAKAZILA IN FINANČNE STORITVE

▼M24 —————

▼M7 —————

▼M24 —————

▼B







POGLAVJE VI

OMEJITVE ZA PROMET

▼M24

Člen 36

Oseba, ki zagotovi predhodne informacije, kot določajo ustrezne določbe glede skupnih kot tudi carinskih deklaracij iz Uredbe (EGS) št. 2913/92 in Uredbe (EGS) št. 2454/93, zagotovi tudi vsakršna dovoljenja, če jih zahteva ta uredba.

Člen 37

1. Prepovedano je opravljati storitve oskrbovanja z gorivom ali drugimi zalogami ali katere koli druge storitve za plovila, ki so posredno ali neposredno v lasti ali pod nadzorom iranske osebe, subjekta ali organa, če imajo izvajalci storitev informacije, vključno z informacijami pristojnih carinskih organov, utemeljenimi na predhodnih informacijah iz člena 36, na podlagi katerih lahko utemeljeno sklepajo, da je na plovilih blago s Skupnega seznama vojaškega blaga ali blago, katerega dobava, prodaja, prenos ali izvoz so prepovedani v skladu s to uredbo, razen če so takšne storitve potrebne iz humanitarnih in varnostnih razlogov.

2. Prepovedano je opravljati tehnična in vzdrževalna dela za tovorna letala, ki so posredno ali neposredno v lasti ali pod nadzorom iranske osebe, subjekta ali organa, če imajo izvajalci storitev informacije, vključno z informacijami pristojnih carinskih organov, utemeljenimi na predhodnih informacijah iz člena 36, na podlagi katerih lahko utemeljeno sklepajo, da je na tovornih letalih blago s Skupnega seznama vojaškega blaga ali blago, katerega dobava, prodaja, prenos ali izvoz so prepovedani v skladu s to uredbo, razen če so takšne storitve potrebne iz humanitarnih in varnostnih razlogov.

3. Prepovedi iz odstavkov 1 in 2 tega člena se uporabljajo, dokler tovor ni pregledan in po potrebi bodisi zasežen bodisi odstranjen.

Zaseg oziroma odstranitev se lahko v skladu z nacionalno zakonodajo ali odločitvijo pristojnega organa izvede na stroške uvoznika ali pa se stroški izterjajo od katere koli druge osebe ali subjekta, ki je odgovoren za poskus nedovoljene dobave, prodaje, prenosa ali izvoza.

▼M24 —————

▼B







POGLAVJE VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 38

1. V zvezi s pogodbami ali drugimi pravnimi posli, katerih izvedba je bila posredno ali neposredno, v celoti ali deloma ovirana zaradi ukrepov, uvedenih v skladu s to uredbo, se ne ugodi nobenemu zahtevku, vključno z zahtevki za nadomestilo škode ali podobnimi zahtevki te vrste, kot je odškodninski zahtevek ali zahtevek za uveljavljanje garancije, zlasti zahtevek za podaljšanje dospelosti obveznice, garancije ali jamstva, predvsem finančne garancije ali finančnega jamstva v kakršni koli obliki, ki ga zahteva:

▼M24

(a) osebe, subjekti ali organi, uvrščeni na sezname iz prilog VIII, IX, XIII in XIV;

▼B

(b) katera koli druga iranska oseba, subjekt ali organ, vključno z iransko vlado;

(c) katera koli druga oseba, subjekt ali organ, ki deluje prek oseb, subjektov ali organov iz točk (a) in (b) ali v njihovem imenu.

2. Za izvajanje pogodbe ali pravnega posla tudi velja, da so nanj vplivali ukrepi, naloženi s to uredbo, če obstoj ali vsebina zahtevka neposredno ali posredno izhaja iz navedenih ukrepov.

3. V vseh postopkih za uveljavitev zahtevka nosi dokazno breme, da izpolnitev zahtevka ni prepovedana z odstavkom 1, oseba, ki uveljavlja zahtevek.

4. Ta člen ne posega v pravico oseb, subjektov in organov iz odstavka 1 do sodne presoje zakonitosti neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti v skladu s to uredbo.

▼M24 —————

▼B

Člen 40

1. Ne glede na veljavna pravila glede poročanja, zaupnosti in poklicne molčečnosti fizične in pravne osebe, subjekti in organi:

▼M24

(a) pristojnim organom držav članic, kjer prebivajo ali imajo sedež, nemudoma predložijo vse informacije, ki bi olajšale spoštovanje te uredbe, kot so informacije o računih in zneskih, zamrznjenih v skladu s členom 23 ali členom 23a, ter posredujejo te informacije Komisiji neposredno ali prek držav članic;

▼B

(b) sodelujejo s pristojnimi organi pri vsakem preverjanju teh informacij.

2. Vse dodatne informacije, ki jih Komisija prejme neposredno, so na voljo zadevni državi članici.

3. Vse informacije, poslane ali prejete v skladu s tem členom, se uporabljajo samo za namene, za katere so bile poslane ali prejete.

▼M24

Člen 41

Prepovedano je zavestno in namerno sodelovati pri dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje ukrepom iz členov 2a, 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 3c, 3d, 4a, 4b, 5, 10d, 15a, 23, 23a in 37 te uredbe.

▼B

Člen 42

1. Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov ali odklonitev dajanja na voljo sredstev ali gospodarskih virov, izvedena v dobri veri, da je takšno dejanje v skladu s to uredbo, fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki jo uveljavlja, ali njegovi predstojniki ali uslužbenci niso odgovorni za škodo, razen če se dokaže, da je bila zamrznitev ali zadržanje sredstev in gospodarskih virov posledica malomarnosti.

2. Zadevne fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi niso odgovorni za škodo zaradi kršitve ukrepov iz te uredbe, če niso vedeli in niso imeli utemeljenega razloga za sum, da bi lahko s svojim ravnanjem kršili te prepovedi.

▼M24 —————

▼B

Člen 44

1. Komisija in države članice se obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu s to uredbo, in si izmenjajo vse druge pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, v časovnih presledkih treh mesecev, zlasti informacije:

▼M24

(a) o sredstvih, zamrznjenih na podlagi člena 23 in člena 23a, in dovoljenjih, izdanih na podlagi členov 24, 25, 26, 27, 28, 28a in 28b;

▼B

(b) o težavah v zvezi s kršitvami in pregonom kršiteljev ter o sodbah, ki jih izdajo nacionalna sodišča.

2. Države članice takoj obvestijo druga drugo in Komisijo o vseh drugih pomembnih razpoložljivih informacijah, ki bi lahko vplivale na učinkovito izvajanje te uredbe.

▼M24

Člen 45

Komisija spremeni priloge I, II, III, VIIA, VIIB in X na podlagi informacij, ki jih sporočijo države članice.

Člen 46

1. Če Varnostni svet ZN uvrsti na seznam fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, Svet takšno fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ vključi v Prilogo VIII.

2. Če Svet odloči, da bodo za fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ veljali ukrepi iz člena 23(2) in (3), ustrezno spremeni Prilogo IX.

3. Če Svet odloči, da bodo za fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ veljali ukrepi iz člena 23a(2) in (3), ustrezno spremeni Prilogo XIV.

4. Svet o svoji odločitvi in njeni utemeljitvi obvesti fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ iz odstavkov 1 do 3, bodisi neposredno, če je naslov znan, bodisi z objavo obvestila, s čimer takšni fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu da možnost, da predloži pripombe.

5. Če so predložene pripombe ali tehtni novi dokazi, Svet preuči svojo odločitev in o tem ustrezno obvesti fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ.

6. Če se Združeni narodi odločijo fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ izbrisati s seznama ali pa spremeniti identifikacijske podatke fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa s seznama, Svet ustrezno spremeni Prilogo VIII ali XIII.

7. Sezname iz prilog IX in XIV se pregleduje v rednih časovnih presledkih in vsaj vsakih 12 mesecev.

▼B

Člen 47

1. Države članice predpišejo kazni za kršitve te uredbe in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2. Države članice po začetku veljavnosti te uredbe nemudoma uradno obvestijo Komisijo o zadevnih predpisih in jo obveščajo o vseh naknadnih spremembah.

Člen 48

1. Države članice imenujejo pristojne organe iz te uredbe in jih opredelijo na spletnih straneh s seznama v Prilogi X. Države članice Komisijo uradno obvestijo o vseh spremembah naslovov na seznamu njihovih spletnih strani iz Priloge X.

2. Države članice po začetku veljavnosti te uredbe Komisijo nemudoma uradno obvestijo o svojih pristojnih organih, vključno s kontaktnimi podatki navedenih pristojnih organov, in jo obveščajo o vseh naknadnih spremembah.

3. Kadar ta uredba določa obveznost uradnega obveščanja Komisije, sporočanja ali druge vrste komuniciranja z njo, se za takšno komunikacijo uporabljajo naslov in drugi kontaktni podatki, ki so navedeni v Prilogi X.

Člen 49

Ta uredba se uporablja:

(a) na ozemlju Unije, vključno z njenim zračnim prostorom;

(b) na vseh letalih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic;

(c) za vse osebe na ozemlju ali zunaj ozemlja Unije, ki imajo državljanstvo države članice;

(d) za vse pravne osebe, subjekte ali organe na ozemlju ali zunaj ozemlja Unije, ki so registrirani ali ustanovljeni v skladu z zakonodajo države članice;

(e) za vse pravne osebe, subjekte ali organe v zvezi z vsakim pravnim poslom, opravljenim v celoti ali delno znotraj Unije.

Člen 50

Uredba (EU) št. 961/2010 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 51

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M24









PRILOGA I

Seznam blaga in tehnologije iz člena 2a

V tej prilogi so navedeni predmeti s seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kakor so opredeljeni v njem:

Opomba: Za predmete, katerih posebne tehnične značilnosti ali specifikacije spadajo v kategorije, ki so določene v Prilogi I in Prilogi III, velja, da spadajo le v Prilogo III.

Skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga, del I

DODATEK A

OSNOVNI SEZNAM IZ SMERNIC

SPLOŠNE OPOMBE

1. Cilja tega nadzora ne bi smel spodkopati prenos sestavnih delov.Vsaka vlada bo ukrepala po svojih močeh, da bi uresničila ta cilj, ter si še naprej prizadevala za praktično opredelitev sestavnih delov, ki bi jo lahko uporabljale vse dobaviteljice.

2. Ob navezavi na odstavek 9(b)(2) Smernic bi bilo treba „istovrstne“ razumeti v smislu, da procesi zasnove, izgradnje ali delovanja temeljijo na istih ali podobnih fizičnih ali kemijskih procesih, kot procesi, opredeljeni v osnovnem seznamu.

3. Dobaviteljice priznavajo tesno sorodnost nekaterih procesov za ločevanje izotopov pri objektih, opremi in tehnologiji za obogatitev urana s procesi ločevanja izotopov „drugih elementov“ za raziskovalne, medicinske in druge nejedrske industrijske namene. Dobaviteljice bi morale s tega vidika skrbno pregledati svoje pravne ukrepe, vključno s predpisi za izdajanje izvoznih dovoljenj in klasifikacijo informacij/tehnologije ter varnostnimi praksami, za dejavnosti ločevanja izotopov v zvezi z „drugimi elementi“, da bi zagotovili izvajanje ustreznih zaščitnih ukrepov, kot je potrebno. Dobaviteljice priznavajo, da bodo v posebnih primerih ustrezni zaščitni ukrepi za dejavnosti ločevanja izotopov v zvezi z „drugimi elementi“ v bistvu isti kot za obogatitev urana. (glej uvodno opombo v oddelku 5 osnovnega seznama) Dobaviteljice se bodo v skladu z odstavkom 17(a) Smernic po potrebi posvetovale z drugimi dobaviteljicami, da bi spodbujali enotne politike in postopke za prenos in varovanje objektov, opreme in tehnologije v zvezi z ločevanjem izotopov „drugih elementov“. Dobaviteljice bi morale biti tudi ustrezno previdne v primerih uporabe opreme in tehnologije, ki izhajata iz procesov obogatitve urana, v okviru drugih načinov nejedrske uporabe, na primer v kemični industriji.

NADZOR TEHNOLOGIJE

Prenos „tehnologije“, ki je neposredno povezana s katerim koli blagom s seznama, bo predmet tako strogega pregleda in nadzora kot sámo blago, kolikor to dopušča nacionalna zakonodaja.

Nadzor nad prenosom „tehnologije“ se ne uporablja za „splošno znane“ informacije oziroma za „temeljne znanstvene raziskave“.

Dobaviteljice bi morale poleg nadzora nad prenosom „tehnologije“ za namene neširjenja jedrskega orožja spodbujati tudi varovanje te tehnologije za snovanje, izdelavo in delovanje objektov z osnovnega seznama ob upoštevanju nevarnosti terorističnih napadov in bi morale prejemnice opozoriti na nujnost takšnega ravnanja.

NADZOR PROGRAMSKE OPREME

Prenos „programske opreme“, ki je neposredno povezana s katerim koli blagom s seznama, bo predmet tako strogega pregleda in nadzora kot sámo blago, kolikor to dopušča nacionalna zakonodaja.

Nadzor nad prenosom „programske opreme“ se ne uporablja za „splošno znane“ informacije oziroma za „temeljne znanstvene raziskave“.

OPREDELITEV POJMOV

„temeljna znanstvena raziskava“ – eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih načelih pojavov in dejstev, ki jih je mogoče opazovati, in ki ni prvenstveno usmerjeno v specifičen praktičen namen ali cilj

„razvoj“ – se nanaša na vse faze pred „proizvodnjo“, kot so: — snovanje — raziskovanje zasnov — analiza zasnov — koncepti zasnov — sestava in testiranje prototipov — sheme pilotske proizvodnje — podatki o zasnovi — proces preoblikovanja podatkov o zasnovi v proizvod — zasnova konfiguracije — zasnova integriranja — razpored

„splošno znana“ se tu uporablja v smislu „tehnologije“ ali „programske opreme“, ki je dostopna brez kakršnih koli omejitev glede njene nadaljnje distribucije (Omejitve zaradi avtorskih pravic ne pomenijo, da ta „tehnologija“ ali „programska oprema“ ne bi bila „splošno znana“.)

„mikroprogrami“ – zaporedje osnovnih ukazov, shranjenih v posebnem pomnilniku, katerih izvajanje se začne z vpisom njegovega referenčnega ukaza v ukazni register

„drugi elementi“ – vsi elementi razen vodika, urana in plutonija

„proizvodnja“ pomeni vse stopnje proizvodnje, kot so: — konstruiranje — proizvodni inženiring — izdelava — integracija — sestavljanje (montaža) — nadzor — testiranje — zagotavljanje kakovosti.

„program“ – sosledje ukazov za izvedbo procesa, ki ima takšno obliko oziroma se lahko pretvori v takšno obliko, da ga lahko izvede računalnik

„programska oprema“ – zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju

„tehnična pomoč“ je lahko v obliki napotkov, posebnih strokovnih znanj, usposabljanja, prenašanja delovnih izkušenj in svetovanja Opomba: „Tehnična pomoč“ lahko vključuje prenos „tehničnih podatkov“.

„Tehnični podatki“ so lahko v obliki shem, načrtov, diagramov, modelov, formul, tehničnih zasnov in specifikacij, priročnikov in navodil, natisnjenih ali posnetih na druge medije ali naprave, kot so diskete, trakovi, bralni pomnilniki.

„Tehnologija“ pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ katerega koli blaga s seznama. Te informacije so lahko v obliki „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“.

„uporaba“ – delovanje, postavitev (vključno s postavitvijo na licu mesta), vzdrževanje (preverjanje), popravilo, redni pregled ali obnavljanje

MATERIAL IN OPREMA

1. Osnovni in posebni cepljivi material

Kot je opredeljen v členu XX statuta Mednarodne agencije za atomsko energijo:

1.1. „Osnovni material“ Izraz „osnovni material“ pomeni uran, ki vsebuje mešanico izotopov, kakršna obstaja v naravi; osiromašeni uran z zmanjšano koncentracijo izotopa 235; torij; vse zgoraj naštete snovi v obliki kovine, zlitin, kemičnih spojin ali koncentratov; kateri koli drug material, ki vsebuje enega ali več prej naštetih materialov v takšni koncentraciji, kot jo občasno določi Svet guvernerjev; in tak drug material, kot ga občasno določi Svet guvernerjev.

1.2. „Posebni cepljivi material“ (i) Izraz „posebni cepljivi material“ pomeni plutonij 239; uran 233; „uran, obogaten z izotopom urana 235 ali 233“; kateri koli material, ki vsebuje enega ali več prej navedenih materialov; in vsak drug cepljivi material, ki ga občasno določi Svet guvernerjev; vendar pa izraz „posebni cepljivi material“ ne vključuje osnovnega materiala. (ii) Izraz „obogateni uran v izotopih 235 ali 233“ pomeni uran, ki vsebuje izotop 235 ali 233 ali oba, in sicer v takšni količini, da je izotopski količnik seštevka teh izotopov in izotopa 238 večji od količnika izotopa 235 in izotopa 238, ki je v naravi. Vendar pa za namene teh smernic v to ni vključeno blago, določeno v spodnjem pododstavku (a), in izvoz osnovnega ali posebnega cepljivega materiala v določeno državo prejemnico v obdobju 12 mesecev in količini, ki ne presega meje, določene v spodnjem pododstavku (b): (a) plutonij, katerega izotopska koncentracija plutonija 238 presega 80 %; posebni cepljivi material, kadar se uporablja v gramskih ali manjših količinah kot senzorska komponenta v inštrumentih, in osnovni material, za katerega se vlada prepriča, da se bo uporabljal le v nejedrskih dejavnostih, na primer za proizvodnjo zlitin ali keramike; (b)



posebni cepljivi material 50 efektivnih gramov; naravni uran 500 kilogramov; osiromašeni uran 1 000 kilogramov; in torij 1 000 kilogramov.

2. Oprema in nejedrski materiali

Določitev delov opreme in nejedrskega materiala, ki jo je sprejela vlada (količine pod mejo, določeno v Prilogi B, štejejo kot zanemarljive za praktično rabo):

2.1. Jedrski reaktorji in posebej zasnovana ali pripravljena oprema ter sestavni deli zanjo (glej Prilogo B, oddelek 1);

2.2. Nejedrski material za reaktorje (glej Prilogo B, oddelek 2);

2.3. Obrati za predelavo obsevanih gorivnih elementov in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen (glej Prilogo B, oddelek 3);

2.4. Obrati za proizvodnjo gorivnih elementov jedrskega reaktorja in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen (glej Prilogo B, oddelek 4);

2.5. Obrati za ločevanje izotopov naravnega urana, osiromašenega urana ali posebnega cepljivega materiala ter oprema, razen analitičnih instrumentov, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen (glej Prilogo B, oddelek 5);

2.6. Obrati za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija in devterijevih spojin ter oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen (glej Prilogo B, oddelek 6);

2.7. Obrati za pretvorbo urana in plutonija za uporabo v proizvodnji gorivnih elementov in ločevanju uranovih izotopov, kot določeno v oddelku 4 oziroma 5, ter oprema, ki je posebej zasnovana ali pripravljena v ta namen (glej Prilogo B, oddelek 7).

PRILOGA B

POJASNILO GLEDE BLAGA NA OSNOVNEM SEZNAMU

(kot je določeno v oddelku 2 pod „MATERIAL IN OPREMA“ Priloge A)

1. Jedrski reaktorji in posebej zasnovana ali pripravljena oprema ter sestavni deli zanjo

Jedrski reaktorji se lahko razlikujejo glede na uporabljeni moderator (npr. grafit, težka voda, lahka voda, nič), spekter nevtronov v njih (npr. termični, hitri), vrsto uporabljenega hladila (npr. voda, tekoča kovina, staljena sol, plin) ali glede na funkcijo ali tip (npr. energetski reaktor, raziskovalni reaktor, testni reaktor). Vsi navedeni tipi jedrskih reaktorjev spadajo pod to točko in po potrebi vse njene podtočke. Ta točka ne zadeva nadzora fuzijskih reaktorjev.

1.1. Celoviti jedrski reaktorji

Jedrski reaktorji, ki so zmožni vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo.

„Jedrski reaktor“ načeloma vključuje predmete, ki so znotraj reaktorske posode ali so neposredno pritrjeni nanjo, opremo, ki nadzira raven moči v sredici, in sestavne dele, ki običajno vsebujejo primarno hladilo sredice reaktorja, hladilo nadzorujejo ali prihajajo v neposredni stik z njim.

Izvoz celotnega sklopa glavnih predmetov v okviru te razmejitve bo potekal samo v skladu s postopki iz Smernic. Posamezni predmeti v okviru te funkcionalno opredeljene razmejitve, ki se bodo izvažali samo v skladu s postopki iz Smernic, so našteti v odstavkih 1.2 do 1.11. Vlada si pridržuje pravico, da postopke iz Smernic uporabi tudi za druge predmete v okviru funkcionalno opredeljene razmejitve.

1.2. Jedrske reaktorske posode

Kovinske posode ali njihovi večji, tovarniško izdelani deli, ki so posebej načrtovani ali izdelani za to, da vsebujejo sredico jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., pa tudi ustrezni notranji deli jedrskega reaktorja iz odstavka 1.8. spodaj.

Točka 1.2 zajema jedrske reaktorske posode ne glede na stopnjo tlaka ter vključuje reaktorske tlačne posode in kaladnrije. Točka 1.2 zajema glavo reaktorske posode kot enega glavnih tovarniško izdelanih delov reaktorske posode.

1.3. Naprave za polnjenje in praznjenje reaktorskega goriva

Oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vnašanje ali odstranjevanje goriva v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

Zgoraj navedena oprema omogoča posege med obratovanjem reaktorja ali tehnično zahtevno postavljanje in vstavljanje predmetov ter tako dovoljuje obsežno zamenjavo goriva pri ustavljenem reaktorju v primerih, ko ni neposredne vizualne kontrole in pristopa do jedrskega goriva.

1.4. Kontrolne palice in oprema jedrskega reaktorja

Posebej konstruirane ali izdelane palice, njihovi podporni in obesni deli, pogonski mehanizmi in vodila za kontrolne palice za nadzor cepitvenega procesa v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

1.5. Tlačne cevi jedrskega reaktorja

Cevi, ki so posebej načrtovane ali izdelane za to, da vsebujejo gorivne elemente in tudi primarno hladilo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

Tlačne cevi so deli gorivnih kanalov, ki so konstruirani, da delujejo pri visokem tlaku, včasih tudi nad 5 MPa.

1.6. Zaščitna obloga za reaktorsko gorivo

Kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin (ali sklopi cevi), ki so posebej izdelane ali pripravljene za uporabo kot zaščitna obloga za gorivo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. in v količinah, ki presegajo 10 kg.

Opomba: Za cirkonijeve tlačne cevi glej 1.5. Za uparjalne cevi glej 1.8.

Kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin za uporabo v jedrskem reaktorju so sestavljene iz cirkonija, pri katerem je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem običajno manjše od 1:500.

1.7. Črpalke primarnega hladila ali cirkulatorji

Črpalke ali cirkulatorji, ki so posebej konstruirani ali izdelani za kroženje primarnega hladila v jedrskem reaktorjem iz zgornjega odstavka 1.1.

Posebej konstruirane ali izdelane črpalke ali cirkulatorji vključujejo črpalke za vodno hlajene reaktorje, cirkulatorje za plinsko hlajene reaktorje ter elektromagnetne in mehanske črpalke za reaktorje, hlajene s tekočo kovino. Ta oprema lahko vključuje tudi tehnološko zahtevne zatesnjene ali večkrat zatesnjene sisteme, da se prepreči iztekanje primarnega hladila, črpalke z oklopljenim pogonom in črpalke s sistemi inercijske mase. Ta opredelitev zajema črpalke, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu s standardom pododdelka NB (komponente razreda 1) dela I oddelka III kodeksa Ameriškega združenja inženirjev strojništva (American Society of Mechanical Engineers – ASME) ali enakovrednimi standardi.

1.8. Notranji deli jedrskega reaktorja

„Notranji deli jedrskega reaktorja“, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. To vključuje na primer nosilne stebre za sredico, gorivne kanale, uparjalne cevi, termične ščite, lopute, mrežne oporne plošče sredice reaktorja in difuzijske plošče.

„Notranji deli jedrskega reaktorja“ so glavni elementi znotraj reaktorske posode, ki imajo eno ali več nalog, kot je podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

1.9. Toplotni izmenjevalniki

(a) Uparjalniki, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za primarni ali vmesni hladilni krog jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

(b) Drugi toplotni izmenjevalniki, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v primarnem hladilnem krogu jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

Uparjalniki so posebej izdelani ali pripravljeni za to, da se toplota, ki nastane v reaktorju, prenese na napajalno vodo zaradi proizvodnje pare. Pri hitrem reaktorju, pri katerem je prisotna tudi vmesna hladilna zanka, se uparjalnik nahaja v vmesnem krogu.

V plinsko hlajenem reaktorju se toplotni izmenjevalnik lahko uporabi za prenos toplote na sekundarno plinsko zanko, ki poganja plinsko turbino.

Nadzor v sklopu te točke ne vključuje izmenjevalnikov toplote za podporne sisteme reaktorja, npr. zasilni hladilni sistem ali sistem za hlajenje razpadne toplote.

1.10. Detektorji nevtronov

Detektorji nevtronov, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

Ta točka zajema središčne in izvensrediščne detektorje, s katerimi se meri nevtronski tok širokega razpona, običajno med 104 in 1010 nevtroni na cm2 na sekundo ali več. Izvensrediščni so tisti instrumenti, ki so sicer zunaj sredice reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., vendar se nahajajo znotraj biološkega ščita.

1.11. Zunanji termični ščiti

„Zunanji termični ščiti“, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v jedrskem reaktorju iz odstavka 1.1. za zmanjšanje izgube toplote in tudi zaščito zadrževalnega hrama.

„Zunanji termični ščiti“ so glavne strukture nad reaktorsko posodo, ki zmanjšujejo izgubo toplote iz reaktorja in znižujejo temperaturo v zadrževalnem hramu.

2. Nejedrski materiali za reaktorje

2.1. Devterij in težka voda

Devterij, težka voda (devterijev oksid) in katera koli druga devterijeva spojina, v kateri je razmerje med številom devterijevih in vodikovih atomov večje od 1:5 000 , za uporabo v jedrskih reaktorjih iz zgornjega odstavka 1.1., v količinah nad 200 kg devterijevih atomov za katero koli državo prejemnico v katerem koli 12-mesečnem obdobju.

2.2. Grafit jedrske kakovosti

Grafit s čistostjo manj kot 5 ppm ekvivalentov bora in z gostoto nad 1,50 g/cm za uporabo v jedrskih reaktorjih iz zgornjega odstavka 1.1, v količinah nad 1 kilogramom.

Za namen nadzora izvoza bo vlada določila, ali je grafit, ki se izvaža in ki ustreza zgornjim specifikacijam, namenjen za uporabo v jedrskih reaktorjih.

Ekvivalent bora (BE) se lahko določi eksperimentalno ali se izračuna kot vsota BEz za nečistote (razen BEogljik, ker ogljik ne velja za nečistoto), vključno z borom, pri čemer je:

BEz (ppm) = CF × koncentracija elementa Z (v ppm);

CF je pretvorbeni faktor: (σz × AB) deljeno z (σB × Az); σB in σz sta reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in

elementa Z; AB in Az sta atomski masi naravnega bora in elementa Z.

3. Obrati za predelavo obsevanih gorivnih elementov in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

Pri predelavi obsevanega jedrskega goriva se plutonij in uran ločita od močno radioaktivnih cepitvenih produktov in drugih transuranov. Za to ločevanje je mogoče uporabiti različne tehnične procese. Vendar je z leti postal najbolj uporaben in sprejemljiv proces Purex. Pri Purexu se v dušikovi kislini raztopi obsevano jedrsko gorivo, čemur sledi ločevanje urana, plutonija in cepitvenih produktov s solventno ekstrakcijo, za katero se uporablja mešanica tributilfosfata v organski raztopini.

V objektih za Purex potekajo postopki, ki so si med sabo podobni, denimo: rezanje obsevanih gorivnih elementov, raztapljanje goriva, solventna ekstrakcija in shranjevanje procesnih raztopin. Lahko so opremljeni tudi za termalno denitracijo uranovega nitrata, pretvorbo plutonijevega nitrata v oksid ali kovino in za obdelavo odpadnih tekočin cepitvenih produktov v obliko, primerno za dolgoročno shranjevanje ali odlaganje. Vendar se lahko v objektih za Purex značilna vrsta in konfiguracija opreme za izvajanje navedenih postopkov razlikujeta iz več razlogov, na primer zaradi vrste in količine obsevanega jedrskega goriva za predelavo in zaradi predvidene uporabe pridobljenega materiala ter varnosti in vzdrževanja, upoštevanih pri projektiranju objekta.

„Obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov“ vključuje opremo in sestavne dele, ki običajno pridejo v neposredni stik s procesnim tokom obsevanega goriva in glavnim tokom jedrskega materiala in cepitvenih produktov in jih neposredno krmilijo.

Ti procesi, vključno s celovitim sistemom za pretvorbo plutonija in za izdelavo plutonijeve kovine, se lahko prepoznajo po ukrepih za preprečevanje kritičnosti (npr. z geometrijo), izpostavljenosti sevanju (npr. s ščitenjem) in za preprečevanje nevarnosti zastrupitve (npr. z osamitvijo).

Izvoz celotnega sklopa glavnih predmetov v okviru te razmejitve poteka samo v skladu s postopki iz Smernic.

Vlada si pridržuje pravico, da postopke iz Smernic uporabi tudi za druge predmete v okviru funkcionalno opredeljene razmejitve, ki so našteti spodaj.

Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedno zvezo „in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana“ za predelavo obsevanih gorivnih elementov, vključujejo naslednje:

3.1. Stroji za rezanje obsevanih gorivnih elementov

Daljinsko upravljana oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za uporabo v obratih za predelavo obsevanega jedrskega goriva in se uporablja za rezanje, sekanje ali striženje obsevanih gorivnih svežnjev, snopov ali palic.

Ta oprema prebije oblogo goriva in tako izpostavi obsevani jedrski material raztopitvi. Najpogosteje se uporabljajo posebej zasnovane kovinske rezalne škarje, čeprav se lahko uporablja tudi sodobnejša oprema, kot so laserji.

3.2. Posode za raztapljanje

Kritično varne posode (npr. posode majhnega premera, obročaste ali ploščate oblike), ki so posebej konstruirane ali izdelane za uporabo v obratih za predelavo obsevanega jedrskega goriva, se uporabljajo za raztapljanje tega goriva in so odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam ter omogočajo daljinsko upravljano polnjenje in vzdrževanje.

V posode za raztapljanje se običajno daje razsekano izrabljeno gorivo. V teh kritično varnih posodah se obsevano jedrsko gorivo raztopi v dušikovi kislini in se preostale komore odstranijo iz postopka.

3.3. Solventni ekstraktorji in oprema zanje

Posebej konstruirani ali izdelani solventni ekstraktorji, na primer polnjene ali pulzne kolone, mešalni usedalniki ali centrifugalni kontaktorji, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega goriva. Solventni ekstraktorji morajo biti odporni proti koroziji z dušikovo kislino. Običajno so narejeni po izjemno visokih standardih (vključno s posebnim tehnikami varjenja, inšpekcijskimi pregledi ter tehnikami kontrole in zagotavljanja kakovosti) iz nizkoogljičnega nerjavnega jekla, titana, cirkonija ali drugih visokokakovostnih materialov.

V solventnem ekstraktorju sta raztopina obsevanega goriva iz posod za raztapljanje in organska raztopina, s katero se ločujejo uran, plutonij in produkti cepitve. Oprema za solventno ekstrakcijo je običajno zasnovana tako, da ustreza strogim obratovalnim parametrom, kot so dolga obratovalna življenjska doba brez zahtev po vzdrževanju ali z možnostjo enostavne zamenjave, enostavnost delovanja in nadzora ter prilagodljivost različnim razmeram, v katerih poteka postopek.

3.4. Posode za zadrževanje ali shranjevanje kemikalij

Posebej konstruirane ali izdelane zadrževalne ali shranjevalne posode, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega goriva. Zadrževalne ali shranjevalne posode morajo biti odporne proti koroziji z dušikovo kislino. Zadrževalne ali shranjevalne posode so običajno narejene iz nizkoogljičnega nerjavnega jekla, titana ali cirkonija ali drugih visokokakovostnih materialov. Opremljene so lahko z daljinskim upravljanjem in vzdrževanjem ter lahko imajo naslednje lastnosti za nadzor jedrske kritičnosti:

(1) stene ali notranji deli, izdelani iz materialov, ki vsebujejo najmanj 2 % ekvivalenta bora, ali

(2) največji premer 175 mm (7 palcev) za valjaste oblike ali

(3) največja širina 75 mm (3 palci) za ploščate ali okrogle oblike.

Rezultat faze s solventno ekstrakcijo so trije glavni tokovi procesne tekočine. Pri nadaljnji obdelavi vseh treh tokov se uporabljajo zadrževalne ali shranjevalne posode, in sicer:

(a) raztopina čistega uranovega nitrata se koncentrira s pomočjo uparjanja in prenese v postopek denitracije, kjer se pretvori v uranov oksid. Ta oksid se ponovno uporabi v jedrskem gorivnem ciklu.

(b) Raztopina intenzivno radioaktivnih produktov cepitve se običajno koncentrira z uparjanjem in shranjuje kot koncentrat procesne tekočine. Ta koncentrat se lahko kasneje uparja in pretvori v obliko, ki je primerna za shranjevanje ali odstranjevanje.

(c) Raztopina čistega plutonijevega nitrata se koncentrira in shrani, dokler ne gre v nadaljnji postopek. Zlasti pa so posode za zadrževanje ali shranjevanje plutonijevih raztopin zasnovane tako, da ne pride do kritičnosti, ki lahko nastane zaradi sprememb koncentracije in oblike tega toka.

3.5. Sistemi za merjenje nevtronov z namenom nadzorovanja procesov

Sistemi za merjenje nevtronov, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanih gorivnih elementov.

Pri teh sistemih sta možna aktivno in pasivno merjenje in razločevanje nevtronov, da se določita količina in sestava cepljivega materiala. Celotni sistem sestavljajo nevtronski generator, detektor nevtronov, pospeševalniki in signalna-procesna elektronika.

Ta točka ne vključuje instrumentov za detekcijo nevtronov in merilnih instrumentov, ki so posebej konstruirani za vodenje evidenc in nadzorovanje jedrskega materiala ali katero koli drugo uporabo, ki ni povezana z vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanih gorivnih elementov.

4. Obrati za proizvodnjo gorivnih elementov jedrskega reaktorja in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

Gorivni elementi se izdelujejo iz enega ali več osnovnih ali posebnih cepljivih materialov, navedenih pod „MATERIAL IN OPREMA“ te priloge. Za oksidna goriva, ki so najobičajnejša vrsta goriva, se uporabi oprema za stiskanje tabletk, sintranje, brušenje in poliranje. Z mešanimi oksidnimi gorivi se manipulira v komorah z rokavicami (ali podobnem zaprtem prostoru), dokler niso zatesnjena v oblogo. Gorivo je vedno hermetično zatesnjeno v ustrezno oblogo, konstruirano kot primarna ovojnica, ki obdaja gorivo, da se zagotovita ustrezna učinkovitost in varnost med obratovanjem reaktorja. Predvidljiva in zajamčena učinkovitost goriva vedno terja tudi natančno nadzorovanje procesov, postopkov in opreme po izjemno visokih standardih.

Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedno zvezo „oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana“ za proizvodnjo gorivnih elementov, vključujejo opremo, ki:

(a) običajno pride v neposredni stik z jedrskim materialom v proizvodnji ali ga neposredno predeluje ali preverja proizvodnjo jedrskega materiala;

(b) nepredušno zatesni jedrski material v oblogo;

(c) preverja integriteto oblog (srajčk) zvara;

(d) preverja končno stanje zatesnjenega goriva ali

(e) se uporablja za sestavljanje gorivnih elementov reaktorja.

Takšna oprema ali njeni sistemi lahko denimo vključujejo:

1) popolnoma avtomatske postaje za inšpekcijske preglede tabletk, posebej konstruirane ali izdelane za preverjanje končnih dimenzij in napak na površini gorivnih tabletk;

2) avtomatske stroje za varjenje, posebej konstruirane ali izdelane za spojitev končnih kap na gorivne palice;

3) avtomatske testne in inšpekcijske postaje, posebej konstruirane ali izdelane za preverjanje integritete dokončanih gorivnih palic;

4) sisteme, posebej konstruirane ali izdelane za proizvodnjo zaščitne obloge za reaktorsko gorivo.

Točka 3 običajno vključuje opremo za: a) rentgensko preiskavo zvarov na končnih kapah palic, b) odkrivanje uhajanja helija iz palic pod pritiskom in c) skeniranje palic z žarki gama, da se preveri, ali so gorivne tabletke v notranjosti pravilno naložene.

5. Obrati za ločevanje izotopov naravnega urana, osiromašenega urana ali posebnega cepljivega materiala ter oprema, razen analitičnih instrumentov, posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

Obrati, oprema in tehnologija za ločevanje izotopov urana so velikokrat tesno povezani z obrati, opremo in tehnologijo za ločevanje izotopov „drugih elementov“. V posebnih primerih so predmet nadzora iz oddelka 5 tudi obrati in oprema, ki se uporabljajo za ločevanje izotopov „drugih elementov“. Ta nadzor obratov in opreme za ločevanje izotopov „drugih elementov“ je dopolnilo nadzora obratov in opreme, ki so posebej konstruirani ali izdelani za obdelavo, uporabo ali proizvodnjo posebnega cepljivega materiala, vključenega v osnovni seznam. Ta dopolnilni nadzor iz oddelka 5 za uporabo v zvezi z „drugimi elementi“ pa ne velja za proces elektromagnetnega ločevanja izotopov, ki je obravnavan v delu 2 Smernic.

Procesi, za katere prav tako velja nadzor iz oddelka 5 ne glede na to, ali je predvidena uporaba ločevanje izotopov urana ali ločevanje izotopov „drugih elementov“, so: plinsko centrifugiranje, plinska difuzija, proces ločevanja s plazmo in aerodinamični procesi.

Pri nekaterih procesih je razmerje do ločevanja izotopov urana odvisno od elementa, ki je predmet ločevanja. Ti procesi so: na laserski tehnologiji temelječi procesi (npr. lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari in lasersko ločevanje izotopov v atomski pari), kemična izmenjava in ionska izmenjava. Dobaviteljice morajo torej te procese oceniti od primera do primera, da se nadzor iz oddelka 5 ustrezno izvaja za uporabo v zvezi z „drugimi elementi“.

Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedni zvezi „oprema, razen analitičnih instrumentov, posebej konstruirana ali izdelana“ za ločevanje izotopov urana, vključujejo naslednje:

5.1. Plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v plinskih centrifugah

Plinska centrifuga je običajno sestavljena iz enega ali več tankostenskih valjev s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so v vakuumu in se vrtijo z visoko obodno hitrostjo razreda velikosti 300 m/s ali več, pri čemer je njihova osrednja os navpična. Za dosego visoke hitrosti morajo imeti konstrukcijski materiali vrtljivih sestavnih delov visoko razmerje med trdnostjo in gostoto; sklop rotorja in torej tudi njegovi posamezni sestavni deli pa morajo biti izdelani z izredno majhnimi dopustnimi odstopanji, da se zmanjša neuravnoteženost na najmanjšo možno mero. V primerjavi z drugimi centrifugami je za plinsko centrifugo za obogatitev urana značilno, da ima znotraj rotorske komore eno ali več vrtljivih loput diskaste oblike in mirujoč cevni sestav za dovajanje in odvajanje plinastega UF6, ki ga sestavljajo vsaj trije ločeni kanali, od katerih sta dva priključena na lopatice, ki potekajo od osi rotorja proti obodu rotorske komore. V vakuumu je tudi več kritičnih elementov, ki se ne vrtijo in ki jih, čeprav so posebej konstruirani, ni težko izdelati niti niso izdelani iz posebnega materiala. Vendar pa je za centrifugo potrebno večje število teh sestavnih delov, tako da so lahko te količine pomemben podatek o končni uporabi.

5.1.1. Vrtljivi sestavni deli

(a) Celoviti sklopi rotorjev: tankostenski valji ali večje število med seboj povezanih tankostenskih valjev, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. Če so valji povezani, so spojeni z gibkimi spojkami ali obroči, ki so opisani v oddelku 5.1.1(c) v nadaljevanju. Rotor v končni obliki je opremljen z eno ali več notranjimi loputami in končniki, ki so opisani v oddelku 5.1.1(d) in (e) v nadaljevanju. Vendar pa je navedeno opremo mogoče dobaviti tudi delno sestavljeno.

(b) Cevi za rotorje: posebej konstruirani ali izdelani tankostenski valji debeline največ 12 mm, s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

(c) Obroči ali spojke: sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za povezavo več rotorskih cevi. Spojke so kratki valji s prirobnico, z debelino sten do 3 mm in s premerom od 75 mm do 650 mm, izdelane iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

(d) Lopute: posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki se vgradijo v notranjost rotorskih cevi centrifuge, da ločujejo odvodno komoro od glavne ločevalne komore ter v nekaterih primerih pomagajo pri kroženju plinastega UF6 v glavni ločevalni komori rotorske cevi; izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

(e) Končniki: posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki tesnijo oba konca rotorskih cevi in tako zapirajo plinasti UF6 v rotorsko cev; v nekaterih primerih so izdelani tako, da obenem podpirajo rotorsko cev ali so sestavni del zgornjega ležaja ali pa nosijo vrteče se elemente motorja in spodnjega ležaja (končnika); izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

Materiali, ki se uporabljajo za izdelavo vrtečih se sestavnih delov, so:

(a) maraging jeklo z mejno natezno trdnostjo najmanj 1,95 GPa ali več;

(b) aluminijeve zlitine z mejno natezno trdnostjo najmanj 0,46 GPa ali več;

(c) vlaknasti materiali, primerni za uporabo v kompozitnih strukturah s specifičnim modulom najmanj 3,18 × 106 m in s specifično natezno trdnostjo najmanj 7,62 × 104 m („specifični modul“ je razmerje med Youngovim modulom v N/m2 in specifično težo v N/m3; „specifična natezna trdnost“ je razmerje med natezno trdnostjo v N/m2 in specifično težo v N/m3).

5.1.2. Statični sestavni deli

(a) Magnetni viseči ležaji: 1. posebej konstruirani ali izdelani sklopi ležajev iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom. Ohišje je izdelano iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.2.). Magnet je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e). Magnet je lahko obročaste oblike z razmerjem med zunanjim in notranjim premerom, manjšim ali enakim 1,6:1. Magnet ima lahko začetno permeabilnost 0,15 H/m ali več ali remanenco najmanj 98,5 % ali magnetno jakost večjo od 80 kJ/m3. Poleg običajnih lastnosti materiala je pogoj, da odklon med magnetno in geometrijsko osjo ne presega izredno majhnih dopustnih odstopanj (manjših od 0,1 mm) ali da homogenost snovi magneta ustreza posebnim zahtevam. 2. Aktivni magnetni ležaji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo s plinskimi centrifugami. Ti ležaji imajo običajno naslednje značilnosti: — konstruirani so tako, da ohranijo rotor, ki se vrti s frekvenco najmanj 600 Hz, centriran, in — imajo zanesljiv in/ali neprekinjen vir električne energije, da lahko funkcionirajo več kot eno uro.

(b) Ležaji/blažilniki: posebej konstruirani ali izdelani skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik. Polkroglasto konstruiran tečaj gredi ležaja je običajno izdelan iz kaljenega jekla in je pritrjen na spodnji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e). Gred je lahko uležajena s hidrodinamičnim ležajem. Skodelica ležaja ima obliko okrogle ploščice s polkroglasto vdolbino na eni strani. Ti sestavni deli so pogosto dobavljeni ločeno od blažilnikov.

(c) Molekularne črpalke: posebej konstruirani ali izdelani valji z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami. Tipične dimenzije valja so: notranji premer 75 mm do 650 mm, debelina sten najmanj 10 mm, dolžina je enaka premeru valja ali večja. Utori tipično pravokotnega preseka so globoki najmanj 2 mm.

(d) Statorji motorjev: posebej konstruirani ali izdelani obročasti statorji za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) sinhronske motorje z veliko hitrostjo za delovanje v vakuumu pri frekvenci najmanj 600 Hz in z močjo najmanj 40 VA. Statorje lahko sestavlja večfazno navitj