To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega uč inka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti. Verodostojne razli čice zadevnih aktov, vklju čno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske 
unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu  
►B UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151 
z dne 1. junija 2017  
o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih 
vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do 
informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 
ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008  
(Besedilo velja za EGP)  
(UL L 175, 7.7.2017, str. 1)  
spremenjena z:  
Uradni list  
št. stran datum  
►M1 Uredba Komisije (EU) 2017/1154 z dne 7. junija 2017  L 175 708 7.7.2017  
►M2 Uredba Komisije (EU) 2017/1347 z dne 13. julija 2017  L 192 1  24.7.2017  
popravljena z:  
►C1 Popravek, UL L 256, 4.10.2017, str. 11 (2017/1154)  
►C2 Popravek, UL L 56, 28.2.2018, str. 66 (2017/1151)  02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 1
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 2 
UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151 
z dne 1. junija 2017 
o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in 
Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih 
potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu 
do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah 
Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe 
Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 
ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008  
(Besedilo velja za EGP)  
Člen 1 
Predmet urejanja 
Ta uredba dolo ča ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 715/2007.  
Člen 2 
Opredelitve pojmov  
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
1. „tip vozila glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrže ­
vanju vozila“ pomeni skupino vozil, ki:  
(a) se ne razlikujejo glede na merila, ki sestavljajo „družino inter ­
polacije“, kot je opredeljena v to čki 5.6 Priloge XXI; 
(b) sodijo v eno samo „obmo čje interpolacije CO  2 “, kot je dolo ­ 
čeno v točki 1.2.3.2 Podpriloge 6 k Prilogi XXI; 
(c) se ne razlikujejo glede na kakršne koli zna čilnosti, ki imajo 
pomemben vpliv na emisije iz izpušne cevi, kot so med 
drugim naslednje:  
— tipi in zaporedje naprav za uravnavanje onesnaževanja 
(npr. tristezni katalizator, oksidacijski katalizator, reduk ­
cijski lovilnik NO  x , selektivni redukcijski katalizator, 
redukcijski katalizator NO  x , filter za delce ali kombinacija 
naštetih v eni enoti);  
— vračanje izpušnih plinov v valj (z ali brez, notranje/zuna ­
nje, hlajeno/nehlajeno, nizki/visoki tlak);  
2. „ES-homologacija vozila glede emisij in informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozila“ pomeni ES-homologacijo vozil, ki je del „tipa 
vozila glede emisij in informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila“ glede na emisije iz izpušne cevi, emisije iz bloka motorja, 
emisije zaradi izhlapevanja, porabo goriva in dostop do informacij 
o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 3  
3. „števec prevožene poti“ pomeni instrument, ki vozniku kaže 
skupno razdaljo, ki jo je vozilo prevozilo od izdelave;  
▼B 
4. „pomo č pri zagonu“ pomeni žarilne sve čke, spremembe krmiljenja 
začetka vbrizgavanja goriva in druge naprave, ki pomagajo pri 
vžigu motorja brez obogatitve zmesi zraka in goriva v motorju;  
5. „delovna prostornina motorja“ pomeni naslednje:  
(a) pri batnih motorjih z linearnim gibanjem batov nazivno gibno 
prostornino motorja;  
(b) pri motorjih z vrtljivimi bati (Wanklovi motorji) dvakratno 
nazivno gibno prostornino motorja;  
6. „sistem z redno regeneracijo“ pomeni napravo za uravnavanje 
emisij izpušnih plinov (npr. katalizator, filter za delce), pri kateri 
je po manj kot 4 000 km obi čajnega delovanja vozila potreben 
postopek redne regeneracije;  
7. „originalna nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ 
pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali sestav naprav 
za uravnavanje onesnaževanja, katerih tipi so navedeni v Dodatku 
4 k Prilogi I k tej uredbi, vendar jih nosilec homologacije vozila 
ponuja na trgu kot samostojne tehni čne enote;  
8. „tip naprave za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni katalizatorje 
in filtre za delce, ki se med seboj ne razlikujejo v nobenem od 
naslednjih bistvenih vidikov:  
(a) število podlag, struktura in material;  
(b) vrsta delovanja vsake podlage;  
(c) prostornina, razmerje med čelno površino in dolžino podlage;  
(d) vsebnost katalitičnega materiala;  
(e) razmerje katalitičnega materiala;  
(f) gostota celic;  
(g) mere in oblika;  
(h) toplotna zaščita; 
9. „vozilo z enogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki je zasnovano 
predvsem za eno vrsto goriva;  
10. „vozilo z enogorivnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z 
enogorivnim motorjem, ki za gorivo uporablja predvsem UNP, 
ZP/biometan ali vodik, vendar ima lahko tudi bencinski sistem 
za zasilne primere ali samo za zagon, kadar posoda za bencin 
ne sprejme ve č kot 15 litrov bencina;  
11. „vozilo z dvogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki ima dva 
ločena sistema za hranjenje goriva in lahko za gorivo za časno 
uporablja dve razli čni vrsti goriva ter je zasnovano tako, da ga 
poganja le eno gorivo naenkrat;  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 4 
12. „vozilo z dvogorivnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z 
dvogorivnim motorjem, ki lahko za gorivo uporablja bencin in 
tudi UNP, ZP/biometan ali vodik;  
13. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva“ pomeni vozilo z enim 
sistemom za hranjenje goriva, ki lahko za gorivo uporablja 
različne mešanice dveh ali ve č goriv;  
14. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na etanol“ pomeni vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva, ki lahko za gorivo uporablja bencin 
ali mešanico etanola in bencina z do 85 % deležem etanola (E85);  
15. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na biodizel“ pomeni vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva, ki lahko za gorivo uporablja mine ­
ralno dizelsko gorivo ali mešanico mineralnega dizelskega goriva 
in biodizla;  
16. „hibridno električno vozilo (HEV)“ pomeni hibridno vozilo, pri 
katerem je eden od pretvornikov pogonske energije elektri čna 
naprava;  
17. „pravilno vzdrževano in uporabljano“ za preskusno vozilo pomeni, 
da takšno vozilo izpolnjuje merila za sprejetje izbranega vozila, ki 
so določena v oddelku 2 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE (  1 ); 
18. „sistem za uravnavanje emisij“ glede sistema za diagnostiko na 
vozilu pomeni napravo za elektronski nadzor upravljanja motorja 
in druge sestavne dele v sistemu uravnavanja emisij v izpušnih 
plinih ali sistemu izhlapevanja, ki vnašajo informacije v to napravo 
ali jih sprejemajo iz njega;  
19. „indikator za javljanje napak (MI)“ pomeni vidni ali slišni indika ­
tor, ki razlo čno opozori voznika vozila ob napaki na katerem koli 
delu v zvezi z emisijami, ki je povezan s sistemom za diagnostiko 
na vozilu, ali pa je v sistemu za diagnostiko na vozilu samem;  
20. „napaka “ pomeni okvaro z emisijami povezanega dela ali sistema, 
zaradi katere bi emisije presegle mejne vrednosti iz oddelka 2.3 
Priloge XI, ali če sistem za diagnostiko na vozilu ne more izpolniti 
osnovnih zahtev za nadzor, ki so navedene v Prilogi XI;  
21. „sekundarni zrak“ pomeni zrak, ki prihaja v izpušni sistem prek 
črpalke ali sesalnega ventila ali kako druga če in je namenjen 
pospeševanju oksidacije HC in CO v toku izpušnih plinov;  
22. „vozni ciklus“ je pri sistemu za diagnostiko na vozilu sestavljen iz 
zagona motorja, vožnje, pri kateri bi se odkrile morebitne napake, 
in zaustavitve motorja;  
23. „dostop do informacij“ pomeni dosegljivost vseh informacij o 
diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila, ki so potrebne za pregled, diagnozo, servisiranje ali popra ­
vilo vozila;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik št. 83 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ 
ECE) – Enotne dolo čbe za homologacijo vozil v zvezi z emisijami onesna ­ 
ževal glede na zahteve za gorivo [2015/1038] (UL L 172, 3.7.2015, str. 1).
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 5  
24. „pomanjkljivost “ pri vozilih s sistemom za diagnostiko na vozilu 
pomeni, da imata najve č dva posami čna sestavna dela ali sistema, 
ki ju nadzoruje sistem za diagnostiko na vozilu, za časne ali trajne 
delovne zna čilnosti, ki škodljivo vplivajo na sicer u činkovit nadzor 
teh sestavnih delov ali sistemov z diagnostiko na vozilu ali ne 
izpolnjujejo vseh drugih podrobnih zahtev za diagnostiko na 
vozilu; 
25. „dotrajana nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ 
pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja, kot je opredeljeno 
v členu 3(11) Uredbe (ES) št. 715/2007, ki je zaradi starosti ali 
umetnih vplivov toliko dotrajana, da izpolnjuje zahteve iz oddelka 
1 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE;  
26. „informacije o diagnostiki na vozilu“ pomenijo informacije, ki se 
nanašajo na sistem za diagnostiko katerega koli elektronskega 
sistema na vozilu;  
27. „reagent “ pomeni kateri koli izdelek razen goriva, ki je shranjen v 
vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov 
na zahtevo sistema za uravnavanje emisij;  
28. „masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso 
vozila s posodami za gorivo, napolnjenimi do najmanj 90 odsto ­
tkov prostornine, vklju čno z maso voznika, goriva in teko čin ter 
opremljenega s standardno opremo v skladu s specifikacijami 
proizvajalca ter, če so vgrajeni, maso karoserije, kabine, naprave 
za vleko in rezervnimi kolesi ter orodji;  
29. „neuspel vžig motorja“ pomeni odsotnost zgorevanja v posa ­
meznem valju motorja s prisilnim vžigom zaradi izpada iskre, 
premajhnega odmerjanja goriva, prenizke kompresije ali zaradi 
kakšnega drugega razloga; 
30. „sistem ali naprava za hladni zagon“ pomeni sistem, ki za časno 
obogati zmes zraka/goriva v motorju in s tem pripomore k zagonu 
motorja;  
31. „enota za odjem mo či“ pomeni napravo, ki jo poganja motor in ki 
zagotavlja potrebno mo č za pogon pomožne opreme, vgrajene na 
vozilo;  
▼M1 
32. „manjši proizvajalec“ pomeni proizvajalca, katerega letna svetovna 
proizvodnja v letu pred tistim, za katerega je podeljena homolo ­
gacija, ne dosega 10 000 enot in ki:  
(a) ni del skupine povezanih proizvajalcev ali  
(b) je del skupine povezanih proizvajalcev, katerih letna svetovna 
proizvodnja v letu pred tistim, za katerega je podeljena homo ­
logacija, ne dosega 10 000 enot, ali  
(c) je del skupine povezanih proizvajalcev, vendar upravlja lastne 
proizvodne zmogljivosti in konstrukcijski oddelek;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 6 
32a. „lastna proizvodna zmogljivost“ pomeni obrat, v katerem se vozila 
proizvajajo ali sestavljajo in ki ga proizvajalec uporablja za proiz ­
vodnjo ali sestavljanje novih vozil za navedenega proizvajalca, 
vključno z vozili za izvoz, kjer je to ustrezno;  
32b. „lasten konstrukcijski oddelek“ pomeni obrat, v katerem se 
konstruira in razvije celotno vozilo ter ki ga proizvajalec uporablja 
in nadzoruje;  
32c. „zelo majhen proizvajalec“ pomeni manjšega proizvajalca, kot je 
opredeljen v to čki 32, pri čemer je v letu pred letom podelitve 
homologacije v Skupnosti registriranih manj kot 1 000 njegovih 
vozil;  
▼M2 __________  
▼B 
34. „povsem elektri čno vozilo“ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s 
pogonskim sistemom, ki vklju čuje izklju čno elektri čne naprave 
kot pretvornike pogonske energije in izklju čno sisteme za shranje ­
vanje elektri čne energije s ponovnim polnjenjem kot sisteme za 
shranjevanje pogonske energije;  
35. „gorivna celica “ pomeni pretvornik energije, ki kemi čno energijo 
(vhod) pretvarja v elektri čno energijo (izhod) ali obratno;  
36. „vozilo s pogonom na gorivne celice“ (FCV) pomeni vozilo, 
opremljeno s pogonskim sistemom, ki vklju čuje izklju čno gorivne 
celice in elektri čne naprave kot pretvornike pogonske energije;  
37. „neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na preskuševalni napravi na 
koncu ročične gredi, ali enakovredno mo č, izmerjeno pri ustrezni 
vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo, preskušeno v skladu s 
Prilogo XX (Merjenje neto mo či in največ je 30-minutne mo či 
električnega sistema za prenos mo či) ter dolo čeno pri referen čnih 
atmosferskih pogojih;  
38. „nazivna moč motorja (P  rated )“ pomeni najve čjo moč motorja 
v kW v skladu z dolo čbami Priloge XX k tej uredbi;  
39. „najve čja 30-minutna moč“ pomeni največ jo neto mo č elektri­ 
čnega sistema za prenos mo či pri enosmernem toku, kot je dolo­ 
čeno v odstavku 5.3.2 Pravilnika št. 85 UN/ECE (  1 ); 
40. „hladen zagon“ glede razmerja uč inkovitosti med uporabo moni ­
torjev OBD pomeni, da je temperatura hladilne tekoč ine motorja 
ali enakovredna temperatura ob zagonu motorja najve č 35 °C in 
največ 7 °C višja od temperature okolice ( če je na voljo);  ▼M1 
( 1 ) Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ 
ECE) – Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim izgo ­
revanjem ali elektri čnih sistemov za prenos mo či, ki se uporabljajo za pogon 
motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje neto mo či in najve čje 30- 
minutne mo či električnega sistema za prenos mo či (UL L 323, 7.11.2014, 
str. 52).
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 7  
41. „dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo“ pomeni emisije vozila, 
ki nastajajo pri normalni uporabi;  
42. „prenosni sistem za merjenje emisij“ (PEMS) pomeni prenosni 
sistem za merjenje emisij, ki izpolnjuje zahteve, opredeljene v 
Dodatku 1 k Prilogi IIIA; 
43. „osnovna strategija za uravnavanje emisij“ (BES) pomeni strate ­
gijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu vrtilne 
frekvence in bremena motorja med uporabo vozila, razen če se 
aktivira pomožna strategija za uravnavanje emisij;  
44. „pomo žna strategija za uravnavanje emisij“ (AES) pomeni strate ­
gijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni 
osnovno strategijo za uravnavanje emisij za poseben namen ter kot 
odziv na poseben niz okoljskih pogojev ali pogojev delovanja, pri 
čemer se lahko izvaja le, dokler obstajajo ti pogoji;  
45. „sistem za shranjevanje goriva“ pomeni naprave, ki omogo čajo 
shranjevanje goriva, in jih sestavljajo posoda za gorivo, nastavek 
za polnjenje, pokrov posode za gorivo in črpalka za gorivo;  
46. „faktor prepustnosti“ (PF) pomeni emisije ogljikovodikov, kot se 
izražajo v prepustnosti sistema za shranjevanje goriva;  
▼M2 
47. „enoplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno 
iz ene plasti materiala, vključ no s fluoriranimi/sulfoniranimi mate ­
riali, razen kovinskih posod za gorivo;  
48. „večplastna posoda za gorivo “ pomeni posodo za gorivo, narejeno 
iz vsaj dveh razli čnih plasti materialov, od katerih je ena neprepu ­
stna za ogljikovodike;  
49. „kategorija vztrajnosti“ pomeni kategorijo preskusnih mas vozila, 
ki ustreza enakovredni vztrajnosti, kot je dolo čena v tabeli A4a/3 
Priloge 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE, kadar je preskusna masa 
določena tako, da je enaka referen čni masi  
▼B 
Člen 3 
Zahteve za homologacijo  
1. Za pridobitev ES-homologacije glede emisij ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila proizvajalec dokaže, da so vozila 
skladna z zahtevami te uredbe, če se preskusijo s skladu s preskusnimi 
postopki, dolo čenimi v prilogah IIIA do VIII, XI, XIV, XVI, XX in 
XXI. Proizvajalec hkrati tudi zagotovi, da so referen čna goriva skladna s 
specifikacijami iz Priloge IX.  
2. Vozila se preskušajo s preskusi, ki so dolo čeni na sliki I.2.4 v 
Prilogi I. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 8 
3. Manjši proizvajalci lahko zahtevajo dodelitev ES-homologacije za 
vozilo, za katero je homologacijo izdal organ tretje države, na podlagi 
zakonodajnih aktov iz oddelka 2.1 Priloge I, namesto na podlagi zahtev, 
določenih v Prilogah II, V do VIII, XI, XVI in XXI.  
Preskusi emisij za tehnične preglede, dolo čeni v Prilogi IV, preskusi 
porabe goriva in emisij CO  2 , določeni v Prilogi XXI, in zahteve za 
dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu 
in vzdrževanju vozila, dolo čene v Prilogi XIV, so še vedno potrebni za 
pridobitev ES-homologacije glede na emisije ter informacije o popravilu 
in vzdrževanju vozila na podlagi tega odstavka.  
Homologacijski organ obvesti Komisijo o okoli ščinah vsake homologa ­
cije, ki je podeljena v skladu s tem odstavkom.  
4. Posebne zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo in varnost 
elektronskih sistemov so dolo čene v oddelkih 2.2 in 2.3 Priloge I.  
5. Proizvajalec izvede tehnične ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v 
skladu s to uredbo u činkovito omejijo emisije iz izpušne cevi in emisije 
zaradi izhlapevanja v celotni obi čajni življenjski dobi vozila ter pri 
uporabi v normalnih razmerah.  
Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje varnosti cevi, spojev in priklju čkov, 
ki se uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij, tako da so skladni s 
prvotnim konstrukcijskim namenom.  
6. Proizvajalec zagotovi, da rezultati preskusov emisij ustrezajo 
ustreznim mejnim vrednostim na podlagi predpisanih preskusnih 
pogojev iz te uredbe.  
7. Za preskus tipa 1, ki je dolo čen v Prilogi XXI, se vozila, ki 
uporabljajo UNP ali ZP/biometan, preskušajo s preskusom tipa 1, s 
katerim se ugotavlja, ali obstajajo razlike v sestavi UNP ali ZP/biome ­
tana, kot je dolo čeno v Prilogi XII. Na vozilih, ki jih lahko poganja 
bodisi bencin bodisi UNP ali ZP/biometan, se opravi preskus z obema 
vrstama goriva, pri čemer se pri UNP ali ZP/biometanu ugotavlja, ali 
obstajajo razlike v sestavi UNP ali ZP/biometana, kot je dolo čeno v 
Prilogi XII. 
Ne glede na zahteve iz prejšnjega pododstavka, lahko vozila, ki upora­
bljajo bencin ali plinasto gorivo, vendar se, če je bencinski sistem 
vgrajen samo za uporabo v sili ali samo za zagon motorja in če posoda 
za gorivo lahko vsebuje najve č 15 litrov bencina, pri preskusu tipa 1 
štejejo za vozila, ki jih poganja samo plinasto gorivo.  
8. Za preskus tipa 2, ki je dolo čen v Dodatku 1 k Prilogi IV, je pri 
normalnem prostem teku najvišja dovoljena vsebnost ogljikovega 
monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. 
Kljub temu pa najvišja vsebnost ogljikovega monoksida ne sme prese ­
gati 0,3 vol. %. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 9 
Pri visokem prostem teku motorja vsebnost ogljikovega monoksida na 
prostornino izpušnih plinov ne sme presegati 0,2 %, pri tem pa je vrtilna 
frekvenca motorja vsaj 2 000 min  -1 in vrednost lambda 1 ± 0,03 ali v 
skladu s tehni čnimi podatki proizvajalca.  
9. Proizvajalec zagotovi, da za preskus tipa 3, ki je dolo čen v Prilogi 
V, prezra čevalni sistem bloka motorja ne dovoljuje emisije nobenega 
plina iz okrova ro čične gredi v ozra čje. 
10. Preskus tipa 6, s katerim se merijo emisije pri nizkih tempera ­
turah in je dolo čen v Prilogi VIII, se ne uporablja za dizelska vozila.  
Kljub temu pa pri vlogi za homologacijo proizvajalci homologacijskemu 
organu predložijo informacije, ki kažejo, da naprava za naknadno obde ­
lavo dušikovih oksidov doseže dovolj visoko temperaturo za u činkovito 
delovanje v 400 sekundah po hladnem zagonu pri –7 °C, kot je opisano 
v preskusu tipa 6. 
Poleg tega proizvajalec predloži homologacijskemu organu informacije 
o strategiji delovanja sistema za vra čanje izpušnih plinov v valj (EGR), 
vključno z informacijami o delovanju pri nizkih temperaturah.  
Te informacije vključujejo tudi opis morebitnih u činkov na emisije.  
Homologacijski organ ne podeli homologacije, če so predlo žene infor ­
macije nezadostne, da bi pokazale, da naprava za naknadno obdelavo 
dejansko doseže dovolj visoko temperaturo za uč inkovito delovanje v 
navedenem časovnem obdobju.  
Na zahtevo Komisije homologacijski organ predlo ži informacije o u čin­
kovitosti naprav za naknadno obdelavo dušikovih oksidov in sistema za 
vračanje izpušnih plinov v valj pri nizkih temperaturah.  
11. Proizvajalec zagotovi, da v celotni obi čajni življenjski dobi 
vozila, ki je homologirano v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007, emisije 
iz vozila, dolo čene v skladu z zahtevami iz Priloge IIIA in oddane med 
preskusom dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, opravljenim v 
skladu z navedeno prilogo, ne presežejo vrednosti iz navedene priloge.  
Homologacija v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 se lahko podeli 
samo, če je vozilo del validirane družine preskusov PEMS v skladu z 
Dodatkom 7 k Prilogi IIIA. 
▼M1 
Zahteve iz Priloge IIIA se ne uporabljajo za homologacije glede na 
emisije, zelo majhnim proizvajalcem podeljene v skladu z Uredbo 
(ES) št. 715/2007. 
▼B 
Člen 4 
Zahteve za homologacijo glede sistema za diagnostiko na vozilu 
(OBD)  
1. Proizvajalec zagotovi, da so vsa vozila opremljena s sistemom za 
diagnostiko na vozilu (OBD).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 10 
2. Sistem za diagnostiko na vozilu je zasnovan, sestavljen in 
nameščen na vozilu tako, da lahko prepoznava vrsto okvare ali napake 
skozi celotno življenjsko dobo vozila.  
3. Sistem za diagnostiko na vozilu je pod pogoji normalne uporabe 
skladen z zahtevami te uredbe.  
4. Pri preskusu z okvarjenim sestavnim delom v skladu z Dodatkom 
1 k Prilogi XI se aktivira indikator za javljanje napak sistema za diagno ­
stiko na vozilu.  
Indikator nepravilnega delovanja sistema za diagnostiko na vozilu se 
lahko pri tem preskusu aktivira tudi, ko ravni emisij padejo pod 
mejne vrednosti sistema za diagnostiko na vozilu, ki so navedene v 
oddelku 2.3 Priloge XI. 
5. Proizvajalec zagotovi, da je sistem za diagnostiko na vozilu v 
skladu z zahtevami za u činkovitost med uporabo, ki so dolo čene v 
oddelku 3 Dodatka 1 k Prilogi XI te uredbe, v vseh razumno predvid ­
ljivih voznih razmerah.  
6. Proizvajalec nacionalnim organom in neodvisnim izvajalcem 
omogoči preprost dostop do podatkov, ki se nanašajo na u činkovitost 
med uporabo in jih sistem za diagnostiko na vozilu shranjuje ter sporo ča 
v skladu z dolo čbami oddelka 7.6 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 
83 UN/ECE, brez kakršnega koli šifriranja.  
Člen 5 
Vloga za podelitev ES-homologacije za vozilo glede emisij in 
dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil  
1. Proizvajalec predloži homologacijskemu organu vlogo za podelitev 
ES-homologacije za vozilo glede emisij in dostopa do informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozil.  
2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, 
ki je dolo čen v Dodatku 3 k Prilogi I.  
3. Poleg tega proizvajalec predloži naslednje informacije:  
(a) pri vozilih, ki so opremljena z motorjem s prisilnim vžigom, izjavo 
proizvajalca o najmanjšem odstotku neuspelih vžigov na skupno 
število vžigov, ki bi bodisi povzro čili, da emisije presežejo vred ­
nosti iz oddelka 2.3 Priloge XI, če bi ta odstotek neuspelih vžigov 
obstajal od za četka preskusa tipa 1, kot je opisano v Prilogi XI k tej 
uredbi, bodisi bi lahko privedli do pregrevanja katalizatorja ali kata ­
lizatorjev izpušnih plinov, preden bi nastala nepopravljiva škoda;  
(b) podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo delovne zna čilnosti 
sistema za diagnostiko na vozilu, vklju čno s seznamom vseh 
pomembnih sestavnih delov sistema za uravnavanje emisij vozila, 
ki jih nadzoruje sistem za diagnostiko na vozilu;  
(c) opis indikatorja za javljanje napak, ki ga uporablja sistem za 
diagnostiko na vozilu, da voznika vozila opozori na prisotnost 
napake; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 11 
(d) izjavo proizvajalca, da je sistem za diagnostiko na vozilu skladen z 
določbami oddelka 3 Dodatka 1 k Prilogi XI, ki se nanašajo na 
učinkovitost med uporabo v vseh razumno predvidljivih voznih 
razmerah; 
(e) načrt, ki opisuje podrobna tehni čna merila in utemeljitve za pove ­ 
čanje števca in imenovalca vsake nadzorne enote in izpolnjuje 
zahteve iz oddelkov 7.2 in 7.3 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika 
št. 83 UN/ECE, kot tudi tehni čna merila za onemogo čenje števcev, 
imenovalcev in splošnega imenovalca pod pogoji iz oddelka 7.7 
Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE;  
(f) opis uvede nih ukrepov za uravnavanje nedovoljenih posegov in 
sprememb na ra čunalniku sistema za uravnavanje emisij ter števca 
prevožene poti, vklju čno z zabeleženimi vrednostmi prevoženih 
kilometrov za namene zahtev iz Prilog XI in XVI;  
(g) če je primerno, podrobnosti o družini vozil, kot so navedene v 
Dodatku 2 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE;  
(h) kadar je to primerno, kopije drugih homologacij z ustreznimi 
podatki za razširitev homologacij in dolo čitev faktorjev poslabšanja.  
4. Za namene točke (d) odstavka 3 proizvajalec uporabi vzorec proiz ­
vajalčevega potrdila o skladnosti z zahtevami za u činkovitost sistema za 
diagnostiko na vozilu med uporabo, kot je dolo čen v Dodatku 7 k 
Prilogi I. 
5. Za namene točke (e) odstavka 3 homologacijski organ, ki je 
podelil homologacijo, informacije iz navedene to čke da na voljo homo ­
logacijskim organom ali Komisiji na njihovo zahtevo.  
6. Za namene iz točk (d) in (e) odstavka 3 homologacijski organi ne 
homologirajo vozila, če so predložene informacije neprimerne za izpol ­
nitev zahtev iz oddelka 3 Dodatka 1 k Prilogi XI.  
Odstavki 7.2, 7.3 in 7.7 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 
UN/ECE se uporabljajo v vseh razumno predvidljivih voznih razmerah.  
Pri oceni izvajanja zahtev, določenih v teh odstavkih, homologacijski 
organi upoštevajo stopnjo tehnološkega razvoja. 
7. Za namene iz točke (f) odstavka 3 ukrepi, sprejeti za prepre če­
vanje nedovoljenih posegov in sprememb v ra čunalniku sistema za 
uravnavanje emisij, vklju čujejo pripomo ček za posodabljanje s progra ­
mom, ki ga je odobril proizvajalec, ali umerjanje.  
8. Za preskuse, ki so opredeljeni na sliki I.2.4 v Prilogi I, proizva ­
jalec tehni čni službi, ki je pristojna za homologacijske preskuse, pred ­
loži vozilo, reprezentativno za tip, ki se homologira.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 12 
9. Vloga za podelitev homologacije za vozila z enogorivnim motor ­
jem, dvogorivnim motorjem in prilagodljivim tipom goriva izpolnjuje 
dodatne zahteve iz oddelkov 1.1 in 1.2 Priloge I.  
10. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne 
tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne 
razveljavijo samodejno, razen če se njihove izvirne zna čilnosti ali 
tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na funkcionalnost 
motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.  
▼M1 
11. Da bi lahko homologacijski organi ob upoštevanju prepovedi 
odklopnih naprav iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007 ocenili 
pravilno uporabo pomožnih strategij za uravnavanje emisij, proizvajalec 
zagotovi tudi razširjen dokumentacijski paket iz Dodatka 3a k Prilogi I 
k tej uredbi.  
Razširjeni dokumentacijski paket iz odstavka 11 ostane strogo zaupen. 
Homologacijski organ paket ozna či in datira ter ga hrani vsaj deset let 
po podelitvi homologacije. Razširjeni dokumentacijski paket se na 
zahtevo pošlje Komisiji.  
__________  
▼B 
Člen 6 
Upravne dolo čbe za ES-homologacijo vozila glede emisij in dostopa 
do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil  
1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ 
podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko številko v skladu s 
sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 
2007/46/ES. 
Ne glede na določbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, se del 3 
homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi I k 
tej uredbi.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se na zahtevo proizvajalca vozilo s 
sistemom za diagnostiko na vozilu lahko sprejme v homologacijo glede 
emisij in dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, čeprav 
ima sistem eno ali ve č pomanjkljivosti, zaradi katerih ne izpolnjuje v 
celoti posebnih zahtev iz Priloge XI, pod pogojem, da so izpolnjene 
posebne upravne dolo čbe iz oddelka 3 navedene priloge.  
Homologacijski organ o odlo čitvi za podelitev takšne homologacije 
obvesti vse homologacijske organe v drugih državah članicah v skladu 
z zahtevami iz člena 8 Direktive 2007/46/ES.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 13 
3. Pri podeljevanju ES-homologacije v skladu z dolo čili odstavka 1 
homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki se pripravi 
po vzorcu iz Dodatka 4 k Prilogi I.  
Člen 7 
Spremembe homologacij 
Členi 13, 14 in 16 Direktive 2007/46/ES se uporabljajo za vse spre ­
membe homologacij, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007.  
Na zahtevo proizvajalca se določbe iz oddelka 3 Priloge I uporabljajo 
brez potrebe po dodatnih preskusih samo za vozila istega tipa.  
Člen 8 
Skladnost proizvodnje 
1. V skladu z določbami iz člena 12 Direktive 2007/46/ES se sprej ­
mejo ukrepi za zagotovitev skladnosti proizvodnje.  
Poleg tega se uporabljajo tudi dolo čbe iz oddelka 4 Priloge I k tej 
uredbi in ustrezne statisti čne metode iz Dodatkov 1 in 2 k navedeni 
prilogi. 
2. Skladnost proizvodnje se preveri na osnovi opisa v certifikatu o 
homologaciji, ki je dolo čen v Dodatku 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
Člen 9 
Skladnost vozil med uporabo 
1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti med uporabo za vozila, homo ­
logirana po tej uredbi, se sprejmejo v skladu s Prilogo X k Direktivi 
2007/46/ES in Prilogo II k tej uredbi.  
2. Ukrepi za skladnost med uporabo so primerni za potrjevanje funk ­
cionalnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja med obič ajno 
življenjsko dobo vozila pri normalnih pogojih uporabe, kot je dolo čeno 
v Prilogi II k tej uredbi.  
3. Ukrepi za skladnost med uporabo se preverjajo v obdobju do 5 let 
starosti ali do 100 000 km, kar nastopi prej.  
4. Proizvajalec ni zavezan izvesti presoje skladnosti med uporabo, če 
število prodanih vozil onemogo ča pridobitev zadostnega števila vzorcev 
za preskus. Presoja zato ni potrebna, če je letna prodaja tega tipa vozila 
manj kot 5 000 vozil v celotni Uniji.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 14 
Kljub temu proizvajalec takšnih maloserijskih vozil homologacijskemu 
organu predloži poro čilo o morebitnih garancijskih zahtevkih in 
zahtevkih za popravilo, ki so povezani z emisijami, ter o morebitnih 
napakah pri diagnostiki na vozilu, kot je dolo čeno v odstavku 9.2.3 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. Poleg tega lahko homologacijski organ 
zahteva preskušanje takšnih tipov vozil v skladu z Dodatkom 3 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE.  
5. Kadar homologacijski organ ni zadovoljen z rezultati preskusov v 
skladu z merili iz Dodatka 4 k Pravilniku št. 83 UN/ECE v zvezi z 
vozili, homologiranimi po tej uredbi, se popravni ukrepi, navedeni v 
členu 30(1) in v Prilogi X k Direktivi 2007/46/ES, razširijo na vozila 
med uporabo, ki pripadajo istemu tipu vozil in ki bodo verjetno imela 
enake pomanjkljivosti v skladu z oddelkom 6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE. 
Načrt popravnih ukrepov, ki ga predloži proizvajalec v skladu z 
oddelkom 6.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, potrdi homolo ­
gacijski organ. Za izvajanje potrjenega popravnega na črta je odgovoren 
proizvajalec.  
Homologacijski organ sporoči svojo odločitev vsem državam članicam v 
30 dneh. Države članice lahko zahtevajo, da se isti na črt popravnih 
ukrepov uporablja za vsa vozila enakega tipa, ki so registrirana na 
njihovem ozemlju.  
6. Če homologacijski organ ugotovi, da tip vozila ne izpolnjuje 
zahtevanih pogojev iz Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, o tem 
nemudoma obvesti državo članico, ki je podelila prvotno homologacijo 
v skladu z zahtevami člena 30(3) Direktive 2007/46/ES.  
Po navedenem obvestilu in v skladu z določbo člena 30(6) Direktive 
2007/46/ES homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, 
sporoči proizvajalcu, da tip vozila ne izpolnjuje zahtev teh dolo čb in da 
od proizvajalca pri čakuje dolo čene ukrepe. Proizvajalec navedenemu 
organu v dveh mesecih od tega uradnega obvestila predloži nač rt 
ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, katerega vsebina bi morala ustre ­
zati zahtevam iz oddelkov 6.1 do 6.8 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE. Pristojni organ, ki je izdal prvotno homologacijo, se v dveh 
mesecih posvetuje s proizvajalcem in se dogovori za na črt ukrepov in za 
izvedbo na črta. Če homologacijski organ, ki je izdal prvotno homolo ­
gacijo, ugotovi, da sporazuma ni mogo če doseči, se začne postopek v 
skladu s členom 30(3) in (4) Direktive 2007/46/ES.  
Člen 10 
Naprave za uravnavanje onesna ževanja  
1. Proizvajalec zagotovi, da imajo nadomestne naprave za uravna ­
vanje onesnaževanja, namenjene vgradnji v vozila z ES-homologacijo, 
zajeta na podlagi Uredbe (ES) št. 715/2007, ES-homologacijo kot samo ­
stojne tehni čne enote v smislu člena 10(2) Direktive 2007/46/ES, v 
skladu s členom 12, členom 13 in Prilogo XIII k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 15 
Za namene te uredbe se katalizatorji in filtri za delce obravnavajo kot 
naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
Zahteve se štejejo za izpolnjene, č e so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) izpol njene so zahteve iz člena 13; 
(b) nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja so bile odobrene 
v skladu s Pravilnikom št. 103 UN/ECE (  1 ), 
V primeru iz tretjega pododstavka se uporablja tudi č len 14. 
2. Za originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, 
ki se uvršč ajo v tip, obravnavan v to čki 2.3 Dopolnila k Dodatku 4 k 
Prilogi I in so namenjene za namestitev na vozilo, na katerega se 
ustrezni dokument o homologaciji nanaša, ni potrebno, da so skladne 
s Prilogo XIII, pod pogojem da izpolnjujejo zahteve iz to čk 2.1 in 2.2. 
navedene Priloge.  
3. Proizvajalec zagotovi, da originalna naprava za uravnavanje ones ­
naževanja nosi identifikacijske oznake.  
4. Identifikacijske oznake iz odstavka 3 sestavljajo naslednji podatki:  
(a) ime ali blagovna znamka proizvajalca vozila ali motorja;  
(b) znamka in številka dela originalne naprave za uravnavanje onesna ­ 
ževanja skladno z informacijami, navedenimi v to čki 3.2.12.2 
Dodatka 3 k Prilogi I. 
Člen 11 
Vloga za podelitev ES-homologacije za tip nadomestne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehni čne enote 
1. Proizvajalec predloži homologacijskemu organu vlogo za podelitev 
ES-homologacije za tip nadomestne naprave za uravnavanje onesnaže­
vanja kot samostojne tehni čne enote.  
Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je dolo čen v 
Dodatku 1 k Prilogi XIII. 
2. Poleg izpolnitve zahtev, dolo čenih v odstavku 1, proizvajalec 
tehnični službi, ki je pristojna za homologacijski preskus, predloži 
naslednje:  
(a) vozil o ali vozila tipov, homologiranih v skladu s to uredbo, ki imajo 
namešč ene nove originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  
(b) en vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik št. 103 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ 
ECE) – Enotni predpisi o homologaciji nadomestnih katalizatorjev za 
motorna vozila (UL L 158, 19.6.2007, str. 106).
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 16 
(c) če gre za nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, ki je 
namenjena namestitvi na vozilo s sistemom za diagnostiko na 
vozilu, dodaten vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje 
onesnaževanja. 
3. Za namene točke (a) iz odstavka 2 preskusna vozila izbere vložnik 
ob soglasju tehni čne službe. 
Preskusna vozila so skladna z zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4a k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Preskusna vozila izpolnjujejo naslednje zahteve:  
(a) njihov sistem za uravnavanje emisij vozila nima pomanjkljivosti;  
(b) vsak preveč obrabljen ali okvarjen originalni del, ki je povezan z 
emisijami, je popravljen ali zamenjan;  
(c) pred preskusom emisij so vozila pravilno naravnana in nastavljena v 
skladu s specifikacijami proizvajalca.  
4. Za namene točk (b) in (c) iz odstavka 2 je vzorec jasno in neiz ­
brisno ozna čen z blagovnim imenom ali blagovno znamko vložnika in 
njegovo trgovsko oznako.  
5. Za namene točke (c) iz odstavka 2 bo vzorec poslabšan, kot je 
določeno v točki 25 člena 2. 
Člen 12 
Upravne dolo čbe za ES-homologacijo nadomestne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehni čne enote 
1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ 
podeli ES-homologacijo za nadomestno napravo za uravnavanje ones ­
naževanja kot samostojno tehni čno enoto in izda homologacijsko 
številko v skladu s sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII 
k Direktivi 2007/46/ES.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nado ­
mestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
Ista homologacijska številka lahko obsega uporabo tega tipa nadomestne 
naprave za uravnavanje onesnaževanja v ve č različnih tipih vozil.  
2. Za namene odstavka 1 homologacijski organ izda certifikat o ES- 
homologaciji, ustvarjen v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 k Prilogi XIII.  
3. Če vložnik vloge za homologacijo homologacijskemu organu ali 
tehnični službi lahko dokaže, da je nadomestna naprava za uravnavanje 
onesnaževanja enakega tipa, kot je navedeno v oddelku 2.3 Dopolnila k 
Dodatku 4 k Prilogi I, podelitev homologacije ni odvisna od preverjanja 
skladnosti z zahtevami iz oddelka 4 Priloge XIII.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 17 
Člen 13 
Dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila 
1. Proizvajalci uvedejo potrebne ukrepe in postopke v skladu s 
členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 715/2007 in Prilogo XIV te uredbe, s 
katerimi zagotovijo, da so informacije o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macije o popravilu in vzdrževanju vozila lahko dostopne.  
2. Homologacijski organi podelijo homologacijo šele tedaj, ko proiz ­
vajalec predloži potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu 
ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.  
3. Potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila se šteje kot dokazilo o sklad ­
nosti s členom 6(7) Uredbe (ES) št. 715/2007.  
4. Potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila se sestavi v skladu z vzorcem iz 
Dodatka 1 k Prilogi XIV. 
5. Če informacije o diagnostiki na vozilu ter informacije o popravilu 
in vzdrževanju vozila niso na voljo, ali če niso skladne s členoma 6 in 7 
Uredbe (ES) št. 715/2007 in Prilogo XIV te uredbe ob vložitvi vloge za 
homologacijo, proizvajalec zagotovi te informacije v roku šestih 
mesecev od datuma homologacije.  
6. Obveznost zagotovitve informacij v roku, dolo čenem v odstavku 
5, se uporablja samo, č e je vozilo po homologaciji dano v promet.  
Kadar je vozilo dano v promet ve č kot šest mesecev po homologaciji, se 
informacije zagotovijo na dan, ko je vozilo dano v promet.  
7. Homologacijski organ lahko na osnovi potrdila o dostopu do infor ­
macij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila predvideva, da je proizvajalec uvedel zadovoljive ukrepe in 
postopke glede dostopa do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila, če ni bila podana nobena pritožba 
in če je proizvajalec te informacije zagotovil v roku iz odstavka 5.  
8. Poleg izpolnjevanja zahtev za dostop do informacij o sistemih za 
diagnostiko na vozilu, ki so dolo čene v oddelku 4 Priloge XI, proizva ­
jalec zainteresiranim strankam zagotovi naslednje informacije:  
(a) pomembne informacije, ki omogo čajo razvoj nadomestnih sestavnih 
delov, nujno potrebnih za pravilno delovanje sistema za diagnostiko 
na vozilu;  
(b) informacije, ki omogo čajo razvoj generi čnih diagnosti čnih orodij.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 18 
Za namene točke (a) razvoj nadomestnih sestavnih delov ni omejen z: 
nerazpoložljivostjo ustreznih informacij, tehni čnimi zahtevami, ki se 
nanašajo na strategije za javljanje napak, če so presežene mejne vred ­
nosti sistema za diagnostiko na vozilu ali če sistem za diagnostiko na 
vozilu ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor diagnostike na 
vozilu iz te uredbe; posebnimi spremembami pri obravnavi informacij 
diagnostike na vozilu glede razli čne obravnave pogona vozila na bencin 
ali plin; homologacijo vozil s pogonom na plin, ki imajo omejeno 
število manjših pomanjkljivosti.  
Za namene točke (b), kadar proizvajalci v franšiznih omrežjih upora ­
bljajo diagnosti čna in preskusna orodja v skladu s standardom ISO 
22900 Modular vehicle Communication Interface – MVCI (modularni 
komunikacijski vmesnik za vozila) in standardom ISO 22901 Open 
Diagnostic Data Exchange – ODX (odprta izmenjava diagnostič nih 
podatkov) so datoteke ODX dostopne neodvisnim izvajalcem na 
spletnem mestu proizvajalca.  
9. Forum o dostopu do informacij o vozilih (v nadaljevanju: Forum).  
Forum preu či, ali dostop do informacij vpliva na napredek pri zmanj ­ 
ševanju kraj avtomobilov, in pripravi priporo čila za izboljšanje zahtev v 
zvezi z dostopom do informacij. Forum zlasti svetuje Komisiji o uvedbi 
postopka za odobritve in pooblastitve neodvisnih izvajalcev, s katerim 
jim akreditirane organizacije zagotovijo dostop do informacij o varnosti 
vozil. 
Komisija se lahko odloči, da razprave in odkritja Foruma ohrani kot 
zaupne. 
Člen 14 
Izpolnjevanje obveznosti glede dostopa do informacij o diagnostiki 
na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila  
1. Homologacijski organ lahko kadar koli na osnovi lastne pobude, 
pritožbe ali ocene tehni čne službe preveri, ali proizvajalec izpolnjuje 
določbe Uredbe (ES) št. 715/2007 in te uredbe ter pogoje iz potrdila 
o dostopu do informacij o sistemu za diagnostiko na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila.  
2. Če homologacijski organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje 
svojih obveznosti glede dostopa do informacij o diagnostiki na vozilu 
ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, homologacijski organ, 
ki je podelil ustrezno homologacijo, sprejme vse ustrezne ukrepe za 
izboljšanje stanja.  
3. Ukrepi iz odstavka 2 lahko vklju čujejo preklic ali za časni preklic 
homologacije, globo ali druge ukrepe, ki se sprejmejo v skladu s členom 
13 Uredbe (ES) št. 715/2007.  
4. Homologacijski organ izvede presojo, s katero preveri, ali proiz ­
vajalec izpolnjuje svoje obveznosti glede dostopa do informacij o 
diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, 
če neodvisni izvajalec ali poslovno združenje, ki zastopa neodvisne 
izvajalce, vloži pritožbo pri homologacijskem organu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 19 
5. Pri izvajanju presoje lahko homologacijski organ zaprosi tehni čno 
službo ali katerega koli drugega neodvisnega strokovnjaka, da preveri, 
ali so te obveznosti izpolnjene.  
Člen 15 
Prehodne dolo čbe 
1. Proizvajalci lahko zahtevajo podelitev homologacije v skladu s to 
uredbo do 31. avgusta 2017 za vozila kategorij M1 in M2 ter kategorije 
N1 razreda I in do 31. avgusta 2018 za vozila kategorije N1 razredov II 
in III ter kategorije N2. Če takšna zahteva ni podana, se uporablja 
Uredba (ES) št. 692/2008.  
▼M2 
2. Iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, nacionalni 
organi od 1. septembra 2017 za vozila kategorij M1, M2 in kategorije 
N1 razreda I ter od 1. septembra 2018 za vozila kategorije N1 razredov 
II in III ter kategorije N2 zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacio ­
nalne homologacije za nove tipe vozil, ki niso skladna s to uredbo.  
Za nove homologacije, za katere se zaprosi pred 1. septembrom 2019, 
se lahko na zahtevo proizvajalca namesto postopka iz Priloge VI k tej 
uredbi za dolo čitev emisij iz vozila zaradi izhlapevanja uporabi 
preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja iz Priloge 7 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE.  
3. Iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, nacionalni 
organi od 1. septembra 2018 za vozila kategorij M1, M2 in kategorije 
N1 razreda I ter od 1. septembra 2019 za vozila kategorije N1 razredov 
II in III ter kategorije N2 obravnavajo izjave o skladnosti za nova 
vozila, ki niso skladna s to uredbo, kot neveljavne za namen člena 26 
Direktive 2007/46/ES in prepovedo registracijo takšnih vozil, njihovo 
prodajo ali dajanje v promet.  
Za nova vozila, registrirana pred 1. septembrom 2019, se lahko na 
zahtevo proizvajalca namesto postopka iz Priloge VI k tej uredbi za 
določitev emisij iz vozila zaradi izhlapevanja uporabi preskusni 
postopek za emisije zaradi izhlapevanja iz Priloge 7 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE. 
▼B 
4. Do treh let po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) 
št. 715/2007 v primeru novih tipov vozil in štirih let po datumih, dolo ­ 
čenih v členu 10(5) navedene uredbe v primeru novih vozil, se upora ­
bljajo naslednje dolo čbe: 
▼M1 
(a) razen zahtev za število delcev (PN) se zahteve iz to čke 2.1 Priloge 
IIIA ne uporabljajo;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 20 
(b) zahteve iz Priloge IIIA, razen zahteve iz to čke 2.1, vklju čno z 
zahtevami glede izvajanja preskusov RDE in podatkov, ki se jih 
zabeleži in da na voljo, se uporabljajo samo za nove homologacije, 
podeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 od 27. julija 2017;  
(c) zahteve iz Priloge IIIA se ne uporabljajo za homologacije, podeljene 
proizvajalcem malih serij;  
(d) če so zahteve, dolo čene v Dodatkih 5 in 6 k Prilogi IIIA, izpolnjene 
samo za eno od dveh metod vrednotenja podatkov, opisanih v 
navedenih dodatkih, se izvede dodaten preskus RDE;  
če so navedene zahteve znova izpolnjene samo za eno metodo, se 
analiza popolnosti in normalnosti zabeleži za obe metodi in izra čun, 
ki ga zahteva to čka 9.3 Priloge IIIA, se omeji na metodo, za katero 
so izpolnjene zahteve za popolnost in normalnost; podatki obeh 
preskusov RDE in analiza popolnosti in normalnosti se zabeležijo 
in so na voljo za preverjanje razlike v rezultatih obeh metod za 
vrednotenje podatkov;  
(e) moč na kolesih preskusnega vozila se dolo či z merjenjem navora na 
pestu kolesa ali z masnim pretokom CO  2 z uporabo „Veline“ v 
skladu s to čko 4 Dodatka 6 k Prilogi IIIA.  
▼M1 
Če je bilo vozilo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 715/2007 in 
izvedbeno zakonodajo homologirano pred 1. septembrom 2017 za kate ­
gorijo vozil M in kategorijo vozil N1 razreda I ali pred 1. septembrom 
2018 za kategorijo vozil N1 razredov II in III ter kategorijo vozil N2, se 
to vozilo za namene prvega pododstavka ne šteje za nov tip vozila. 
Enako velja tudi, če se iz izvirnega tipa ustvarijo novi tipi izklju čno 
zaradi uporabe opredelitve novega tipa v členu 2(1) te uredbe. V teh 
primerih se uporaba tega pododstavka omeni v oddelku II.5 „Pripombe“ 
certifikata o ES-homologaciji iz Dodatka 4 k Prilogi I k Uredbi (EU) 
2017/1151, vklju čno s sklicem na prejšnjo homologacijo.  
▼B 
5. Osem let po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) št. 
715/2007: 
▼M2 
(a) homologacijski organ za namene predložitve poškodovanih ali 
pokvarjenih sestavnih delov za simuliranje okvar za ocenjevanje 
izpolnjevanja zahtev iz Priloge XI k tej uredbi prizna preskuse 
tipa 1/I, izvedene v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 692/2008 
v treh letih po datumih iz člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 21  
(b) postopke, izvedene v skladu z oddelkom 3.13 Priloge III k Uredbi 
(ES) št. 692/2008 v treh letih po datumih, dolo čenih v členu 10(4) 
Uredbe (ES) 715/2007, homologacijski organ sprejme za namene 
izpolnjevanja zahtev iz drugega odstavka to čke 1.1 Dodatka 1 k 
Podprilogi 6 k Prilogi XXI k tej uredbi;  
▼M2 
(c) če je bil prvi preskus tipa 1/I izveden in zaklju čen v skladu s 
Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 692/2008 v treh letih po datumih iz 
člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007, homologacijski organi 
priznajo prikaze trajnosti kot enakovredne za namene izpolnjevanja 
zahtev iz Priloge VII k tej uredbi.  
▼B 
6. Za zagotavljanje pravi čne obravnave predhodnih homologacij 
Komisija pregleda posledice poglavja V Direktive 2007/46/ES za 
namene te uredbe.  
▼M1 
7. Zahteve iz to čke 2.1 Priloge IIIA se pet let in štiri mesece po 
datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 ne uporabljajo 
za homologacije za emisije, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 
podelijo manjšim proizvajalcem, kot so opredeljeni v členu 2(32). 
Vendar manjši proizvajalci v obdobju, ki se za čne tri leta po datumih 
iz člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007 in kon ča pet let in štiri mesece 
po teh datumih, ter v obdobju, ki se za čne štiri leta po datumih iz člena 
10(5) navedene uredbe in kon ča pet let in štiri mesece po teh datumih, 
spremljajo in sporo čajo ravni dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo 
z njihovimi vozili.  
▼B 
Člen 16 
Spremembe Direktive 2007/46/ES 
Direktiva 2007/46/ES se spremeni v skladu s Prilogo XVIII k tej uredbi.  
Člen 17 
Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008  
Uredba (ES) št. 692/2008 se spremeni:  
(1) V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:  
„1 Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ 
podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko številko v skladu s 
sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 
2007/46/ES.  
Ne glede na dolo čbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, se del 3 
homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi I k 
tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 22 
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu 
vozila. 
Šteje se, da so zahteve iz Uredbe (ES) št. 715/2007 izpolnjene, če 
so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) izpolnjene so zahteve iz člena 3(10) te uredbe;  
(b) izpolnjene so zahteve iz člena 13 te uredbe;  
(c) vozilo je homologirano v skladu s Pravilniki UN/ECE št. 83, 
spremembe 07; št. 85 in njegovimi dopolnili, št. 101, revizijo 3 
(ki jo sestavljajo spremembe 01 in njihova dopolnila) in v 
primeru vozil z motorjem s kompresijskim vžigom v skladu s 
pravilnikom št. 24, del III, spremembe 03;  
(d) izpolnjene so zahteve iz člena 5(11) in (12) te uredbe.“  
(2) doda se naslednji člen 16a: 
„Člen 16a 
Prehodne dolo čbe 
Od 1. septembra 2017 za kategorije vozil M1, M2 in kategorijo N1 
razreda I ter od 1. septembra 2018 za kategorijo vozil N1 razredov 
II in III ter kategorijo N2 se ta uredba uporablja samo za namene 
ocenjevanja naslednjih zahtev za vozila, homologirana v skladu s to 
uredbo pred navedenima datumoma:  
(a) skladnost proizvodnje v skladu s členom 8;  
(b) skladnost med uporabo v skladu s členom 9;  
(c) dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila v skladu s členom 13.  
Ta uredba se uporablja tudi za namene postopka korelacije, dolo­ 
čenega v Izvedbenih uredbah 2017/1152 (*) in 2017/1153 (**)  
___________ 
(*) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1152 z dne 2. junija 
2017 o opredelitvi metodologije za dolo čitev korelacijskih 
parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem 
preskusnem postopku v zvezi z lahkimi gospodarskimi vozili, 
in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 293/2012 (glej str. 
644 tega Uradnega lista).  
(**) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 z dne 2. junija 
2017 o opredelitvi metodologije za dolo čitev korelacijskih 
parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem 
preskusnem postopku, in spremembi Uredbe (EU) 
št. 1014/2010 (glej str. 679 tega Uradnega lista).“  
(3) Priloga I je spremenjena v skladu s Prilogo XVII k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 23 
Člen 18 
Spremembe Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012  ( 1 ) 
V Uredbi (EU) št. 1230/2012 se člen 2(5) zamenja z naslednjim:  
„(5) ‚masa dodatne opreme‘ pomeni najve čjo maso kombinacije 
dodatne opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg standardne 
opreme v skladu s specifikacijami proizvajalca;“  
▼M1 
Člen 18a 
Hibridna in priklju čna hibridna vozila  
Komisija si prizadeva pripraviti revidirano metodologijo, ki vklju čuje 
zanesljivo in popolno metodo ocenjevanja za hibridna in priklju čna 
hibridna vozila, da bi se zagotovila neposredna primerljivost njihovih 
ravni dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, in ravni pri konvencio ­
nalnih vozilih, da bi metodologijo predstavila v naslednji spremembi 
Uredbe. 
▼B 
Člen 19 
Razveljavitev  
Uredba (ES) št. 692/2008 se razveljavi s 1. januarjem 2022.  
Člen 20 
Začetek veljavnosti in uporaba 
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v  Uradnem listu 
Evropske unije.  
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh 
državah članicah.  ▼B 
( 1 ) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju 
Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za 
homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o 
spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 
21.12.2012, str. 31).
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 24  
SEZNAM PRILOG 
PRILOGA I Upravne določbe za ES-homologacijo  
Dodatek 1  Potrditev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 – 
statistična metoda  
Dodatek 2 Izra čuni za potrditev skladnosti proizvodnje za EV  
Dodatek 3 Vzorec opisnega lista 
Dodatek 3a Razširjeni dokumentacijski paket  
Dodatek 4 Vzorec certifikata o ES-homologaciji  
Dodatek 5 Informacije o sistemu za diagnostiko na vozilu  
Dodatek 6 Sistem številčenja certifikatov o ES-homologaciji  
Dodatek 7 Potrdilo proizvajalca o skladnosti z zahtevami za učin­
kovitost sistema za diagnostiko na vozilu med uporabo  
Dodatek 8a Predloga za poročilo o preskusu tipa 1 (vključno z 
ATCT) z najmanjšimi zahtevami za poro čanje 
Priloga za poročanje o Co2mpass  
Dodatek 8b Predloga za poročilo o preskusu cestne obremenitve z 
najmanjšimi zahtevami za poro čanje 
Dodatek 8c  Predloga preskusnega obrazca  
PRILOGA II Skladnost vozil v prometu  
Dodatek 1 Preverjanje skladnosti vozil v prometu  
Dodatek 2 Statisti čni postopek za presku šanje skladnosti v 
prometu za emisije iz izpušne cevi  
Dodatek 3 Odgovornosti za skladnost vozil v prometu  
PRILOGA IIIA Dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE)  
Dodatek 1 Preskusni postopek za preskušanje emisij iz vozil s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij (PEMS)  
Dodatek 2 Specifikacije in umerjanje sestavnih delov prenosnega 
sistema za merjenje emisij in signalov  
Dodatek 3  Validacija prenosnega sistema za merjenje emisij in 
nesledljivega masnega pretoka izpušnih plinov  
Dodatek 4 Dolo čanje emisij  
Dodatek 5 Preverjanje dinamičnih pogojev vo žnje in izračun 
končnih rezultatov emisij RDE z metodo 1 (okno drse ­ 
čega povpre čenja)  
Dodatek 6 Preverjanje dinamičnih pogojev vo žnje in izračun 
končnih emisij RDE z metodo 2 (diskretizacija glede 
na moč) 
Dodatek 7 Izbira vozil za preskušanje PEMS pri prvotni homolo­
gaciji  
Dodatek 7a  Preverjanje splošne dinamike vožnje  
Dodatek 7b Postopek za določanje skupnega pozitivnega povečanja 
nadmorske višine vožnje PEMS 
Dodatek 7c Preverjanje pogojev vožnje in izračun končnih rezul ­
tatov emisij RDE za vozila OVC-HEV  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 25  
Dodatek 8 Zahteve za izmenjavo podatkov in poročanje 
Dodatek 9 Proizvajal čeva izjava o skladnosti  
PRILOGA IV Podatki o emisijah, ki so potrebni pri homologaciji 
zaradi tehni čnega pregleda  
Dodatek 1 Merjenje emisij ogljikovega monoksida pri prostem 
teku motorja (preskus tipa 2)  
Dodatek 2 Merjenje motnosti dima  
PRILOGA V Preverjanje emisij plinov iz okrova ro čične gredi (pre­
skus tipa 3) 
PRILOGA VI Dolo čanje emisij zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4)  
PRILOGA VII Preverjanje vzdržljivosti naprav proti onesnaževanju 
(preskus tipa 5) 
Dodatek 1 Standardni ciklus na preskuševalni napravi (SBC)  
Dodatek 2 Standardni ciklus na preskuševalni napravi za dizelske 
motorje (SDBC) 
Dodatek 3 Standardni cestni ciklus (SRC)  
PRILOGA VIII Preverjanje povpre čnih izpušnih emisij pri nizki tempe ­
raturi okolice (preskus tipa 6)  
PRILOGA IX Specifikacije referen čnih goriv 
PRILOGA X Rezervirano  
PRILOGA XI Diagnostika na vozilu (OBD) za motorna vozila  
Dodatek 1 Funkcionalni vidiki sistemov za diagnostiko na vozilu  
Dodatek 2 Osnovne značilnosti družine vozil  
PRILOGA XII Homologacija vozil z ekološkimi inovacijami ter dolo ­ 
čanje emisij CO  2 in porabe goriva pri vozilih kategorije 
N1 v postopku ve čstopenjske homologacije  
PRILOGA XIII ES-homologacija nadomestnih naprav za uravnavanje 
onesna ževanja kot samostojnih tehnič nih enot  
Dodatek 1 Vzorec opisnega lista 
Dodatek 2 Vzorec certifikata o ES-homologaciji  
Dodatek 3 Vzorec oznake ES-homologacije  
PRILOGA XIV  Dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila  
Dodatek 1 Potrdilo o skladnosti  
PRILOGA XV  Rezervirano 
PRILOGA XVI  Zahteve za vozila, ki uporabljajo reagent v sistemih za 
naknadno obdelavo izpušnih plinov  
PRILOGA XVII  Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008  
PRILOGA XVIII  Spremembe Direktive 2007/46/ES  
PRILOGA XIX  Spremembe Uredbe (EU) št. 1230/2012  
PRILOGA XX  Merjenje neto mo či motorja  
PRILOGA XXI  Preskusni postopki za emisije tipa 1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 26  
PRILOGA I 
UPRAVNE DOLO ČBE ZA ES-HOMOLOGACIJO  
1. DODATNE ZAHTEVE ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE  
1.1 Dodatne zahteve za vozila z enogorivnim plinskim motorjem in 
vozila z dvogorivnim plinskim motorjem  
1.1.1 Dodatne zahteve za podelitev homologacije za vozila z enogorivnim 
plinskim motorjem in dvogorivnim plinskim motorjem so dolo čene v 
oddelkih 1, 2 in 3 in Dodatkih 1 in 2 k Prilogi 12 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE z izjemami, navedenimi v nadaljevanju.  
1.1.2 Sklicevanje v odstavkih 3.1.2 in 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE na referen čna goriva iz Priloge 10a se razume kot sklicevanje 
na ustrezne specifikacije referen čnih goriv v oddelku A Priloge IX k tej 
uredbi. 
1.2 Dodatne zahteve za vozila s prilagodljivim tipom goriva  
Dodatne zahteve za podelitev homologacije za vozila s prilagodljivim 
tipom goriva so dolo čene v odstavku 4.9 Pravilnika št. 83 UN/ECE. 
2. DODATNE TEHNIČNE ZAHTEVE IN PRESKUSI  
2.1 Proizvajalci majhnih serij  
2.1.1 Seznam zakonodajnih aktov iz člena 3(3):  
Zakonodajni akt  Zahteve  
California Code of Regulations, 
naslov 13, oddelka 1961(a) in 
1961(b)1(C)(1) za vozila iz 
modelnih let od vklju čno 2001 
ter 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
in 1975, ki jih je objavila založba 
Barclay's Publishing Homologacija se podeli na 
podlagi predpisa California Code 
of Regulations, ki se uporablja 
za najnovejše modele lahkih vozil.  
2.2 Dovodne odprtine posod za gorivo 
2.2.1 Zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo so enake dolo čenim v 
odstavkih 5.4.1 in 5.4.2 Priloge XXI in toč ki 2.2.2. 
2.2.2 Izvedejo se ukrepi, s katerimi se prepre čijo čezmerne emisije zaradi 
izhlapevanja in prekomerno razlitje goriva zaradi manjkajoč ega pokrova 
na posodi za gorivo. To je mogo če doseči na enega od naslednjih 
načinov:  
(a) s pokrovom posode za gorivo, ki ga ni mogo če odstraniti in ki se 
samodejno odpira in zapira;  
(b) z zasnovo, ki prepre čuje čezmerne emisije zaradi izhlapevanja, če 
manjka pokrov posode za gorivo;  
(c) na kakršen koli drug na čin, ki ima enak u činek. Primeri lahko med 
drugim vklju čujejo pokrov posode za gorivo, pritrjen z vrvico ali 
verižico oziroma pokrov, ki se odklepa s klju čem za vžig vozila. V 
takšnem primeru se klju č lahko odstrani iz pokrova posode le, ko je 
pokrov zaklenjen.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 27  
2.3 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema 
2.3.1 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema so enake dolo čenim v 
odstavku 5.5 Priloge XXI ter toč kah 2.3.2 in 2.3.3. 
2.3.2 Kadar so v motorje s kompresijskim vžigom vgrajene mehanske črpalke 
za vbrizg goriva, proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da nastavitve 
največje količine dovoda goriva ni mogo če prirejati, ko je vozilo v 
prometu. 
2.3.3 Proizvajalci učinkovito prepre čijo preprogramiranje vrednosti na števcu 
prevožene poti v omrežju, regulatorju pogonskega sistema ter oddajni 
enoti za izmenjavo podatkov na daljavo, če je primerno. Proizvajalci 
vključijo sistemati čne strategije za zaš čito pred prirejanjem in zaš čito 
pred zapisovanjem za zašč ito integritete vrednosti na števcu prevožene 
poti. Homologacijski organ odobri metode, ki zagotavljajo ustrezno 
stopnjo zašč ite pred prirejanjem.  
2.4 Uporaba preskusov  
2.4.1 Slika I.2.4 prikazuje uporabo preskusov za homologacijo vozila. 
Posebni preskusni postopki so opisani v prilogah II, 111A, IV, V, VI, 
VII, VIII, XI, XVI  1 , XX in XXI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 28
 Slika I.2.4 
Uporaba preskusnih zahtev za homologacijo in podaljševanje  
Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vključno s hibridnimi vozili (1 ) Vozila z motorji 
s kompresijskim 
vžigom, 
vključno s 
hibridnimi vozili  Povsem elek ­
trična vozila Vozila na vodi­
kove gorivne 
celice  
enogorivno  dvogorivno (3 ) prilagodljiv tip 
goriva (3 ) 
Referenčno gorivo 
bencin 
(E10) UNP ZP/biometan vodik 
(ICE) bencin (E10)  bencin (E10)  bencin (E10)  bencin (E10)  
dizelsko gorivo 
(B7) (5 ) — vodik (gorivne 
celice)  
UNP ZP/biometan  vodik (ICE) (4 ) etanol 
(E85) 
Plinasta onesna ževala 
(preskus tipa 1)  da da da da (4 ) da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi) da 
(obe gorivi) da —  —  
PM 
(preskus tipa 1) da (2 ) —  —  —  da (2 ) 
(samo bencin)  da (2 ) 
(samo bencin)  da (2 ) 
(samo bencin)  da (2 ) 
(obe gorivi)  da —  —  
PN 
da (2 ) —  —  —  da (2 ) 
(samo bencin)  da (2 ) 
(samo bencin)  da (2 ) 
(samo bencin)  da (2 ) 
(obe gorivi)  da —  —  
Plinasta onesna ževala, RDE 
(preskus tipa 1A) da da da da (4 ) da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi) da 
(obe gorivi) da —  —  
PN, RDE (preskus tipa 1A) 
da (2 ) —  —  —  da 
(obe gorivi) (2 ) da 
(obe gorivi) (2 ) da 
(obe gorivi) (2 ) da 
(obe gorivi) (2 ) da —  —  
Emisije pri prostem teku 
(preskus tipa 2)  da da da —  da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi)  da 
(samo bencin)  da 
(obe gorivi) — —  —  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 29
 Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vključno s hibridnimi vozili (1 ) Vozila z motorji 
s kompresijskim 
vžigom, 
vključno s 
hibridnimi vozili  Povsem elek ­
trična vozila Vozila na vodi­
kove gorivne 
celice  
enogorivno  dvogorivno (3 ) prilagodljiv tip 
goriva (3 ) 
Emisije plinov iz okrova 
ročične gredi 
(preskus tipa 3) da da da —  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  — —  —  
Emisije zaradi izhlapevanja 
(preskus tipa 4) da —  —  —  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  — —  —  
Trajnost 
(preskus tipa 5) da da da da da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da —  —  
Emisije pri nizkih tempera­
turah 
(preskus tipa 6) da —  —  —  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(samo bencin)  da 
(obe gorivi) — —  —  
Skladnost vozil v prometu  
da da da da da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi) da 
(obe gorivi) da —  —  
Diagnostika na vozilu  da da da da da da da da da —  —  
Emisije CO  2, poraba goriva, 
poraba elektri čne energije in 
električni doseg da da da da da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi)  da 
(obe gorivi) da 
(obe gorivi) da da da 
Motnost dima — —  —  —  —  —  —  —  da —  —  
Moč motorja  da da da da da da da da da da da  
(1 ) Posebni preskusni postopki za vozila na vodik in vozila s prilagodljivim tipom goriva na biodizel bodo dolo čeni pozneje. 
(2 ) Omejitve za maso delcev in število delcev ter ustrezni postopki merjenja se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposredni m vbrizgavanjem goriva. 
(3 ) Kadar je vozilo z dvogorivnim motorjem združeno z vozilom s prilagodljivim tipom goriva, se uporabijo zahteve za oba preskusa . 
(4 ) Pri vozilu s pogonom na vodik se dolo čijo samo emisije NO  x. 
(5 ) Dodatne zahteve za biodizel bodo opredeljene pozneje.  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 30  
3. RAZŠIRITVE HOMOLOGACIJ  
3.1 Raz širitve glede emisij iz izpušne cevi (preskusa tipa 1 in 2)  
3.1.1 Homologacija se lahko razširi samo na vozila, če ustrezajo merilom iz 
člena 2(1). 
3.1.2 Vozila s sistemi z redno regeneracijo  
Za preskuse Ki, izvedene v skladu z Dodatkom 1 k Podprilogi VI 
Priloge XXI (WLTP), se homologacija razširi na vozila, če ustrezajo 
merilom iz odstavka 5.9 Priloge XXI.  
Za preskuse Ki, izvedene v skladu s Prilogo 13 Pravilnika št. 83 
UN/ECE (NEDC), se homologacija razširi na vozila v skladu z zahte ­
vami oddelka 3.1.4 Priloge I k Uredbi št. 692/2008.  
3.2 Raz širitve za emisije zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4)  
3.2.1 Homologacija se raz širi na vozila, ki so opremljena s sistemi za urav ­
navanje emisij zaradi izhlapevanja in izpolnjujejo naslednje pogoje:  
3.2.1.1 Osnovni princip merjenja goriva/zraka (npr. enoto čkovno vbrizgavanje) 
je enak.  
3.2.1.2 Oblika posode za gorivo in material, iz katerega so posoda za gorivo in 
cevi za teko če gorivo, sta enaka.  
3.2.1.3 Preskusi se vozilo, ki ima najbolj neugoden presek in približno dolžino 
cevi. Tehni čna služba, ki je odgovorna za homologacijske preskuse, se 
odloči, ali so neidenti čni loč evalniki hlapov/teko čine sprejemljivi.  
3.2.1.4 Prostornina posode za gorivo je v obmo čju ± 10 %. 
3.2.1.5 Nastavitev varnostnega ventila posode za gorivo je enaka.  
3.2.1.6 Na čin shranjevanja hlapov goriva je enak, tj. oblika in prostornina 
lovilnika, shranjevalni medij, filter za zrak ( če se uporablja za uravna ­
vanje emisij zaradi izhlapevanja) itd.  
3.2.1.7 Na čin odvajanja shranjenih hlapov je enak (npr. zra čni tok, za četna 
točka ali prostornina odvoda skozi ciklus predkondicioniranja).  
3.2.1.8 Na čin zatesnitve in zračenja sistema za odmerjanje goriva je enak.  
3.2.2 Homologacija se raz širi na vozila, ki imajo:  
3.2.2.1 druga čne velikosti motorja,  
3.2.2.2 druga čne moči motorja,  
3.2.2.3 avtomatske in ročne menjalnike,  
3.2.2.4 pogon na dve kolesi in štiri kolesa,  
3.2.2.5 razli čne oblike karoserij in 
3.2.2.6 razli čne velikosti platiš č in pnevmatik.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 31  
3.3 Razširitve glede trajnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja 
(preskus tipa 5) 
3.3.1 Homologacija se razširi na druge tipe vozil pod pogojem, da so nave ­
deni parametri vozila, motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja 
enaki, ali ostanejo v predpisanih mejah:  
3.3.1.1 Vozilo:  
Kategorija vztrajnosti: dve višji kategoriji vztrajnosti ali katera koli nižja 
kategorija vztrajnosti.  
Skupna obremenitev vozila pri vožnji s hitrostjo 80 km/h: + 5 % več in 
katera koli nižja vrednost.  
3.3.1.2 Motor 
(a) prostornina valjev motorja (± 15 %),  
(b) število in krmiljenje ventilov,  
(c) sistem za dovod goriva,  
(d) tip hladilnega sistema,  
(e) proces zgorevanja.  
3.3.1.3 Parametri sistema za uravnavanje onesnaževanja:  
(a) Katalizatorji in filtri za delce:  
število katalizatorjev, filtrov in elementov,  
velikost katalizatorjev in filtrov za delce (prostornina monolita 
± 10 %), 
vrsta kataliti čnega procesa (oksidacijski, tristezni, redukcijski 
lovilnik NO  x , selektivni redukcijski katalizator, redukcijski katali ­
zator NO  x ali drugo), 
delež plemenite kovine (enak ali višji),  
vrsta in razmerje plemenite kovine (± 15 %),  
podlaga (sestava in material),  
gostota celic,  
spremembe temperature na vhodu katalizatorja ali filtra, ki ne prese ­
gajo 50 K. Te spremembe temperature se preveri pri stabiliziranih 
pogojih pri hitrosti 120 km/h in pri nastavitvi obremenitve za 
preskus tipa 1. 
(b) Vpihavanje zraka:  
z ali brez 
tip (pulziranje zraka, zra čne črpalke, drugo)  
(c) Vračanje izpušnih plinov v valj (EGR):  
z ali brez 
tip (hlajeno ali nehlajeno, aktivni ali pasivni nadzor, visokotla čno 
ali nizkotla čno). ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 32  
3.3.1.4 Preskus trajnosti se lahko izvede na vozilu, ki ima druga čno karoserijo, 
menjalnik (avtomatski ali ro čni) in velikost platišč ali pnevmatik kot tip 
vozila, za katerega se pridobiva homologacija.  
3.4 Raz širitve za diagnostiko na vozilu 
3.4.1 Homologacija se razširi na druga čna vozila z enakimi motorji in sistemi 
za uravnavanje emisij v skladu s Prilogo XI Dodatka 2. Homologacija 
se razširi ne glede na naslednje tehni čne značilnosti vozila:  
(a) oprema motorja;  
(b) pnevmatike;  
(c) enakovredna vztrajnost;  
(d) hladilni sistem;  
(e) skupno prestavno razmerje;  
(f) vrsta menjalnika in 
(g) vrsta karoserije.  
3.5 Raz širitve za preskus pri nizkih temperaturah (preskus tipa 6) 
3.5.1 Vozila z drugačnimi referen čnimi masami  
3.5.1.1 Homologacija se lahko razširi samo na vozila, katerih referen čna masa 
zahteva uporabo naslednjih dveh višjih ali katere koli nižje enakovredne 
vztrajnosti.  
3.5.1.2 Za vozila kategorije N se homologacija razširi samo na vozila z nižjo 
referenčno maso, če so emisije že homologiranega vozila v mejnih 
vrednostih, dolo čenih za vozila, za katera se zahteva razširitev homo ­
logacije.  
3.5.2 Vozila z drugačnimi skupnimi prestavnimi razmerji  
3.5.2.1 Homologacija se razširi na vozila z druga čnimi prestavnimi razmerji 
samo pod dolo čenimi pogoji.  
3.5.2.2 Pri ugotavljanju, ali je mogo če razširiti homologacijo, se za vsako 
prestavno razmerje, ki se uporablja v preskusu tipa 6, ugotovi razmerje  
ðEÞ ¼ ð V 2 Ä V  1 Þ=V 1 
pri čemer je pri vrtilni frekvenci motorja 1 000 min  –1 V 1 hitrost homo ­
logiranega vozila in V  2 hitrost vozila, za katero se zahteva razširitev 
homologacije.  
3.5.2.3 Če je za vsako prestavno razmerje E ≤ 8 %, se razširitev homologacije 
podeli brez ponovitve preskusa tipa 6.  
3.5.2.4 Če je vsaj za eno prestavno razmerje E > 8 % in če je za vsako 
prestavno razmerje E ≤ 13 %, se preskus tipa 6 ponovi. Preskus se 
lahko izvede v laboratoriju, ki ga izbere proizvajalec, pod pogojem, 
da ga odobri tehni čna služba. Poro čilo o preskusih se pošlje tehnični 
službi, ki je odgovorna za homologacijske preskuse.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 33  
3.5.3 Vozila z razli čnimi referen čnimi masami in prestavnimi razmerji  
Homologacija se razširi na vozila z razli čnimi referen čnimi masami in 
prestavnimi razmerji, če so izpolnjeni vsi pogoji, ki so dolo čeni v 
oddelkih 3.5.1 in 3.5.2. 
4. SKLADNOST PROIZVODNJE  
4.1 Uvod 
4.1.1 Vsako vozilo, izdelano na podlagi homologacije v skladu s to uredbo, 
se izdela tako, da ustreza zahtevam za homologacijo iz te uredbe. 
Proizvajalec izvede primerne ukrepe in pisno dolo čene načrte kontrole, 
po katerih je mogo če v določenih časovnih presledkih, dolo čenih v tej 
uredbi, opraviti potrebne preskuse glede emisij in diagnostike na vozilu 
za zagotovitev stalne skladnosti s homologiranim tipom. Homologa ­
cijski organ države članice preveri in se strinja s temi ukrepi in nač rti 
kontrole proizvajalca ter izvaja presoje in preskuse emisij in diagnostike 
na vozilu v dolo čenih časovnih presledkih, dolo čenih v tej uredbi, na 
lokaciji proizvajalca, vklju čno s proizvodnimi in preskusnimi lokaci ­
jami, kot del ugotavljanja skladnosti proizvodnje in stalnega preverjanja, 
kot je opisano v Prilogi X Direktive 2007/46/ES.  
4.1.2 Proizvajalec preveri skladnost proizvodnje s preskušanjem emisij ones ­
naževal (iz tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007), emisij CO  2 
(skupaj z meritvami porabe elektri čne energije, EC), emisij plinov iz 
okrova ro čične gredi, emisij zaradi izhlapevanja in diagnostike na 
vozilu. Preverjanje vklju čuje preskuse tipov 1, 3, 4 in preskuse za 
diagnostiko na vozilu, kot je opisano v oddelku 2.4 te priloge ter v 
prilogah, navedenih v njej. Dolo čeni postopki za ugotavljanje skladnosti 
proizvodnje so navedeni v oddelkih 4.2 do 4.7 ter v Dodatkih 1 in 2.  
4.1.3 Za namene preverjanja skladnosti proizvodnje proizvajalca pomeni 
družina družino interpolacije CO  2 za preskuse tipov 1 in 3, za preskus 
tipa 4 vklju čuje razširitev, opisano v odstavku 3.2 te priloge, in družino 
OBD z razširitvami, opisanimi v odstavku 3.3 te priloge za preskuse 
OBD. 
4.1.4 Pogostost preverjanja izdelkov, ki ga opravi proizvajalec, temelji na 
metodologiji ocene tveganja v skladu z mednarodnim standardom ISO 
31000:2009 – Upravljanje tveganj – Načela in smernice, in vsaj za tip 1 
je najmanjša pogostost enega preverjanja na 5 000 proizvedenih vozil na 
družino ali enkrat na leto, kar koli nastopi prej.  
4.1.5 Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli 
preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proiz ­
vodnem obratu.  
Za namen te uredbe homologacijski organ izvaja presoje za preverjanje 
ukrepov in pisno dolo čenih načrtov kontrole proizvajalca na njegovi 
lokaciji z metodologijo za upravljanje tveganj, skladno z mednarodnim 
standardom ISO 31000:2009 – Upravljanje tveganj – Nač ela in smer ­
nice, in v vseh primerih z najmanjšo pogostostjo ene presoje na leto.  
Če homologacijski organ ni zadovoljen s proizvajal čevim postopkom 
presoje, na proizvedenem vozilu neposredno izvede fizi čni preskus, kot 
je opisan v oddelkih 4.2 do 4.9.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 34  
4.1.6 Normalna pogostost preverjanj homologacijskega organa s fizi čnim 
preskusom temelji na rezultatih proizvajal čevega postopka presoje po 
metodologiji ocene tveganj in v vseh primerih z najmanjšo pogostostjo 
enega preskusa preverjanja na tri leta. Homologacijski organ izvaja 
fizične preskuse emisij in preskuse diagnostike na vozilu iz proizvodnje, 
kot je opisano v oddelkih 4.2 do 4.9.  
Če fizične preskuse izvaja proizvajalec, je homologacijski organ med 
njihovim izvajanjem prisoten na lokaciji proizvajalca.  
4.1.7 Homologacijski organ poroča o rezultatih vseh presoj in fizi čnih presku­
sov, izvedenih za potrjevanje skladnosti proizvajalcev, in jih hrani za 
obdobje najmanj deset let. Ta poro čila so na zahtevo na voljo drugim 
homologacijskim organom in Evropski komisiji.  
4.1.8 V primeru neskladnosti velja člen 30 Direktive 2007/46/ES.  
4.2 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 1 
4.2.1 Preskus tipa 1 se izvede na vozilih iz proizvodnje veljavnega člana 
družine interpolacije CO  2 , kot je opisano v certifikatu o homologaciji. 
Mejne vrednosti, uporabljene za preverjanje skladnosti za onesnaževala, 
so določene v tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007. Pri 
emisijah CO  2 je mejna vrednost takšna, kot jo dolo či proizvajalec za 
izbrano vozilo v skladu z metodologijo interpolacije iz Podpriloge 7 
Priloge XXI. Izra čun interpolacije potrdi homologacijski organ.  
4.2.2 Iz družine se naključno izbere vzorec treh vozil. Po izbiri, ki jo opravi 
homologacijski organ, proizvajalec ne sme opraviti nobenih prilagoditev 
izbranih vozil.  
4.2.2.1 Izbrana so lahko samo dokon čana vozila iz proizvodnje, s prevoženimi 
največ 80 kilometri; takšna vozila bodo za namene preverjanja sklad ­
nosti s preskusom tipa 1 obravnavana kot vozila brez prevoženih kilo ­
metrov. Vozila se preskusijo za ustrezen ciklus WLTP, kot je opisano v 
Prilogi XXI k tej uredbi, ne glede na zahteve za ponavljanje preskušanj 
ali prevožene kilometre vozila. Rezultati preskusov so vrednosti po že 
vnesenih popravkih v skladu s to uredbo.  
4.2.3 Statisti čna metoda za izračun preskusnih meril je opisana v Dodatku 1.  
Šteje se, da proizvodnja družine ni skladna, ko je za enega ali ve č 
onesnaževal in vrednosti CO  2 sprejeta odlo čitev o neustreznosti v 
skladu s preskusnimi merili iz Dodatka 1.  
Šteje se, da je proizvodnja družine skladna, ko je za enega ali ve č 
onesnaževal in vrednosti CO  2 sprejeta odlo čitev o ustreznosti v skladu 
s preskusnimi merili iz Dodatka 1.  
Ko se za onesnaževalo sprejme odlo čitev o ustreznosti, je ni mogo če 
spremeniti z dodatnimi preskusi, izvedenimi za odlo čitve za druga ones ­
naževala in vrednosti CO  2 . 
Če za onesnaževala ali vrednosti CO  2 ni sprejeta odlo čitev o ustreznosti, 
se preskus izvede na drugem vozilu, do najve č 16 vozil, in postopek za 
odločitev o ustreznosti ali neustreznosti, opisan v Dodatku 1, se ponovi 
(glej sliko I.4.2).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 35  
Slika I.4.2
  
4.2.4 Na zahtevo proizvajalca in ob soglasju homologacijskega organa so 
lahko preskusi izvedeni na vozilih družine z najve č 15 000 prevoženimi 
kilometri, da bi dolo čili izmerjene koeficiente naraš čanja emisij EvC za 
onesnaževala/CO  2 za vsako družino. Postopek utekanja opravi proizva­
jalec, ki teh vozil ne sme spreminjati.  
4.2.4.1 Za določitev izmerjenih koeficientov naraš čanja emisij z ute čenim 
vozilom je postopek naslednji:  
(a) onesnaževala/CO  2 se merijo pri najve č 80 kilometrih in pri „x“ 
kilometrih prvega preskusnega vozila;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 36  
(b) koeficient naraš čanja emisij (EvC) za onesnaževala/CO  2 med 80 
kilometri in „x“ kilometri se izra čuna kot: 
EvC  meas ¼ vrednosti pri „x“ km =vrednosti pri 80 km 
(c) druga vozila v družini interpolacije se ne utekajo, ampak se njihove 
emisije/EC/CO  2 pri nič kilometrih pomnožijo s koeficientom naraš ­ 
čanja emisij prvega ute čenega vozila. V tem primeru se uporabijo 
vrednosti za preskušanje v skladu z Dodatkom 1:  
(i) vrednosti pri „x“ kilometrih za prvo vozilo;  
(ii) vrednosti pri nič kilometrih, pomnožene z ustreznim koefi ­
cientom naraš čanja emisij za druga vozila.  
4.2.4.2 Vsi ti preskusi se izvedejo s komercialnim gorivom. Na zahtevo proiz ­
vajalca pa se lahko uporabijo referen čna goriva iz Priloge IX. 
4.2.4.3 Pri preverjanju skladnosti proizvodnje za CO  2 lahko kot drugo možnost 
namesto postopka, omenjenega v oddelku 4.2.4.1, proizvajalec vozila 
uporabi fiksni koeficient naraš čanja emisij EvC 0,98 ter vse vrednosti 
izmerjenega CO  2 pri nič kilometrih pomnoži s tem faktorjem.  
4.2.5 Preskusi skladnosti proizvodnje vozil, ki jih poganja UNP ali ZP/bio ­
metan se lahko izvedejo s komercialnim gorivom, katerega razmerje 
C3/C4 leži med vrednostmi tega razmerja za referen čna goriva v 
primeru UNP ali med vrednostma visoko ali nizko kalori čnega goriva 
v primeru ZP/biometana. V vseh primerih je treba homologacijskemu 
organu predložiti analizo goriva.  
4.2.6 Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami  
4.2.6.1 V primeru tipa vozila z vgrajeno eno ali več ekološkimi inovacijami v 
smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila kategorije M  1 ali 
člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kategorije N  1 se skladnost 
proizvodnje izkaže ob upoštevanju ekoloških inovacij s preverjanjem 
prisotnosti pravilnih zadevnih ekoloških inovacij.  
4.3 PEV 
4.3.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede porabe elektri čne 
energije (EC) se preverjajo na osnovi certifikata o homologaciji iz 
Dodatka 4 k tej Prilogi.  
4.3.2 Preverjanje porabe električne energije pri ugotavljanju skladnosti proiz ­
vodnje 
4.3.2.1 Med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje se merilo preki ­
nitve za preskusni postopek tipa 1 v skladu z odstavkom 3.4.4.1.3 
Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe (postopek zaporednega cikla) in 
odstavkom 3.4.4.2.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe (skrajšani 
preskusni postopek) nadomesti z naslednjim:  
Merilo prekinitve postopka za ugotavljanje skladnosti proizvodnje je 
doseženo ob zaklju čku prvega zadevnega preskusnega cikla WLTP.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 37  
4.3.2.2 Med tem prvim zadevnim preskusnim ciklom WLTP se energija DC iz 
REESS izmeri v skladu z metodo, opisano v Dodatku 3 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI te uredbe in deli s prevoženo razdaljo v tem zadevnem 
preskusnem ciklu WLTP.  
4.3.2.3 Vrednost, določena v skladu z odstavkom 4.3.2.2, se primerja z vred ­
nostjo, dolo čeno glede na odstavek 1.2 iz Dodatka 2.  
4.3.2.4 Skladnost za EC se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih 
v oddelku 4.2 in Dodatku 1. Za namene tega preverjanja skladnosti se 
izraza onesnaževala/CO  2 zamenjata z EC.  
4.4 OVC-HEV 
4.4.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede masnih emisij CO  2 
in porabe elektri čne energije OVC-HEV se preverjajo na osnovi opisa v 
certifikatu o homologaciji iz Dodatka 4 k tej Prilogi.  
4.4.2 Preverjanje masnih emisij CO  2 pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje  
4.4.2.1 Vozilo se preskusi glede na preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je 
opisano v odstavku 3.2.5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe.  
4.4.2.2 Med tem preizkusom se masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja 
določijo v skladu s tabelo A8/5 Podpriloge 8 Priloge XXI te uredbe 
in primerjajo z masnimi emisijami CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu z 
odstavkom 2.3 Dodatka 2. 
4.4.2.3 Skladnost emisij CO  2 se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, 
opisanih v oddelku 4.2 in Dodatku 1.  
4.4.3 Preverjanje porabe električne energije pri ugotavljanju skladnosti proiz ­
vodnje 
4.4.3.1 Med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje se konec preskus ­
nega postopka tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavkom 
3.2.4.4 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe nadomesti z naslednjim:  
Konec preskusnega postopka tipa 1 pri praznjenju naboja za postopek 
ugotavljanja skladnosti proizvodnje je dosežen ob zaklju čku prvega 
zadevnega preskusnega cikla WLTP.  
4.4.3.2 Med tem prvim zadevnim preskusnim ciklom WLTP se energija DC iz 
REESS izmeri v skladu z metodo, opisano v Dodatku 3 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI te uredbe in deli s prevoženo razdaljo v tem zadevnem 
preskusnem ciklu WLTP.  
4.4.3.3 Vrednost, določena v skladu z odstavkom 4.5.3.2 te uredbe, se primerja 
z vrednostjo, dolo čeno glede na odstavek 2.4 iz Dodatka 2.  
4.4.1.4 Skladnost za EC se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih 
v oddelku 4.2 in Dodatku 1. Za namene tega preverjanja skladnosti se 
izraza onesnaževala/CO  2 zamenjata z EC.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 38  
4.5 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 3 
4.5.1 Če bo izvedeno preverjanje s preskusom tipa 3, se izvede v skladu z 
naslednjimi zahtevami:  
4.5.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovo ­
ljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
preskusi, opisani v Prilogi V. 
4.5.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjuje zahteve presku ­
sov, opisanih v Prilogi V. 
4.5.1.3 Če presku šano vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.5.1.1, se iz iste 
družine izbere dodatni naklju čni vzorec štirih vozil, na katerih se opra ­
vijo preskusi, opisani v Prilogi V. Preskusi se lahko opravijo na vozilih, 
ki so opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.5.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo pogoje 
preskusov, opisanih v Prilogi V. 
4.6 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 4 
4.6.1 Če je treba izvesti preskus tipa 4, se ta izvede v skladu z naslednjimi 
zahtevami:  
4.6.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovo ­
ljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
preskusi, opisani v Prilogi VI ali vsaj kot v odstavku 7 Priloge 7 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. 
4.6.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Prilogi VI ali odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika 
št. 83 UN/ECE, odvisno od izvedenega preskusa.  
4.6.1.3 Če presku šano vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.6.1.1, se iz iste 
družine izbere dodatni naklju čni vzorec štirih vozil, na katerih se opra ­
vijo preskusi, opisani v Prilogi VI ali vsaj kot v odstavku 7 Priloge 7 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. Preskusi se lahko opravijo na vozilih, ki so 
opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.6.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Prilogi VI ali odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika št. 
83 UN/ECE, odvisno od izvedenega preskusa.  
4.7 Preverjanje skladnosti diagnostike na vozilu (OBD) 
4.7.1 Če se izvede preverjanje delovanja sistema za diagnostiko na vozilu, to 
poteka v skladu z naslednjimi zahtevami:  
4.7.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovo ­
ljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
preskusi, opisani v Dodatku 1 Priloge XI.  
4.7.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Dodatku 1 Priloge XI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 39  
4.7.1.3 Če preskusno vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.7.1.1, se iz iste 
družine izbere dodatni naklju čni vzorec štirih vozil, na katerih se opra ­
vijo preskusi, opisani v Dodatku 1 Priloge XI. Preskusi se lahko opra­
vijo na vozilih, ki so opravila največ 15 000 km in niso bila spreme ­
njena.  
4.7.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Dodatku 1 Priloge XI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 40  
Dodatek 1 
Potrditev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 – statisti čna metoda 
1. V tem dodatku je opisan postopek, ki se uporabi za potrditev zahtev sklad ­
nosti proizvodnje za preskus tipa 1 za onesnaževala/CO  2 , vključno z zahte ­
vami za skladnost za PEV in OVC-HEV.  
2. Merjenje onesnaževal, navedenih v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007, in emisij CO  2 se izvede na najmanj treh vozilih, in se zapore ­
doma pove čuje, dokler ni sprejeta odlo čitev o ustreznosti ali neustreznosti.  
Za število  N preskusov: x  1, x 2, … x  N, povprečje X  tests in varianca  VAR  se 
določita na podlagi vseh N  meritev:  
X tests ¼ ðx 1 þ x  2 þ x  3 þ … þ x  N Þ=N 
in 
VAR ¼ ðð x 1 Ä X  tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X  tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X  tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Za vsako število preskusov se lahko sprejme ena od treh naslednjih odlo čitev 
(glej (i) do (iii)) za onesnaževala na podlagi mejne vrednosti  L za vsako 
onesnaževalo, povpre čje vseh N  preskusov: X  tests , varianca rezultatov preskusa  
VAR in število preskusov N : 
(i) ustrezna družina, če je X tests< A Ü L Ä VAR =L 
(ii) neustrezna družina, če je X tests> A Ü L Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
(iii) opravi drugo meritev, če je: 
A Ü L Ä VAR= L Ï X  tests< A Ü L Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR= L 
Za merjenje onesna ževal je faktor A enak 1,05, da so upoštevane netoč nosti 
pri meritvah.  
4. Za CO  2 in EC se uporabijo normalizirane vrednosti za CO  2 in EC:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
V primeru CO  2 in EC je faktor A enak 1,01, vrednost L pa je enaka 1. V 
primeru CO  2 in EC so merila torej poenostavljena tako:  
(i) ustrezna družina, če je X tests< A Ä VAR  
(ii) neustrezna družina, če je X tests> A Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
(iii) opravi drugo meritev, če je: 
A Ä VAR Ï X  tests< A Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Vrednosti A za onesnaževala, EC in CO  2 se pregledajo in se lahko spremenijo 
v skladu z razpoložljivimi dokazi. Zato homologacijski organi Komisiji pred ­
ložijo vse ustrezne podatke vsaj v za četnem obdobju petih let.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 41  
Dodatek 2 
Izračun skladnosti proizvodnje za EV 
1. Izračun skladnosti proizvodnje za PEV 
1.1 Interpoliranje posamezne porabe elektri čne energije PEV  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K  ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
pri čemer je:  
EC DC–ind,COP  poraba elektri čne energije posameznega vozila za skladnost 
proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,COP  poraba elektri čne energije vozila L za skladnost proizvodnje, 
Wh/km;  
EC DC–H,COP  poraba elektri čne energije vozila H za skladnost proizvodnje, 
Wh/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno vozilo 
za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
1.2 Poraba električne energije za PEV  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti 
proizvodnje glede porabe elektri čne energije:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
pri čemer je:  
EC DC,COP  poraba elektri čne energije na podlagi praznjenja REESS 
prvega zadevnega preskusnega cikla WLTC, namenje ­
nega preverjanju med preskusnim postopkom ugota ­
vljanja skladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  poraba elektri čne energije na podlagi praznjenja REESS 
prvega zadevnega preskusnega cikla WLTC v skladu z 
odstavkom 4.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI, v Wh/km;  
AF EC faktor prilagoditve, ki nadomesti razliko med porabo 
električne energije pri praznjenju naboja, navedeno po 
izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo in 
izmerjenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med 
postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
in 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 42  
pri čemer je:  
EC WLTC,declared  navedena poraba elektri čne energije za PEV v skladu z 
odstavkom 1.1.2.3 Podpriloge 6 Priloge XXI; 
EC WLTC  izmerjena poraba elektri čne energije v skladu z odstavkom 
4.3.4.2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI. 
2. Izračun vrednosti skladnosti proizvodnje za OVC-HEV  
2.1 Posamezne masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja OVC-HEV za ugota ­
vljanje skladnosti proizvodnje 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K  ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M  CO2ÄL;CS;COP Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja posameznega 
vozila za ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja vozila L za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja vozila H za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno 
vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
2.2 Posamezna poraba električne energije pri praznjenju naboja OVC-HEV za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K  ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
pri čemer je:  
EC DC–ind,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja posamez ­
nega vozila za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja vozila L 
za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja vozila H 
za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno 
vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
2.3 Vrednost masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja za ugotavljanje sklad ­
nosti proizvodnje  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti 
proizvodnje glede masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja:  
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 43  
pri čemer je:  
M CO2,CS,COP  vrednost masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa 
ohranjanja naboja tipa 1, namenjenega preverjanju med 
preskusnim postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa ohranjanja 
naboja tipa 1 v skladu z odstavkom 4.1.1 Priloge XXI, g/km;  
AF CO2,CS  faktor prilagoditve, ki nadomesti razliko med vrednostjo po 
izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo in izmer ­
jenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med postopkom 
ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
in 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
pri čemer je:  
M CO2,CS,c,declared  navedena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s korakom 
7 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI;  
M CO2,CS,c,6  izmerjena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s korakom 
6 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
2.4 Poraba električne energije pri praznjenju naboja za ugotavljanje skladnosti 
proizvodnje  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti 
proizvodnje glede porabe elektri čne energije pri praznjenju naboja  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
pri čemer je:  
EC DC,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja na 
podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega preskus ­
nega cikla WLTC preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, 
namenjenega potrditvi med preskusnim postopkom 
ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja na 
podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega preskus ­
nega cikla WLTC preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
v skladu z odstavkom 4.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI, v 
Wh/km;  
AF EC,AC,CD  faktor prilagoditve za porabo elektri čne energije pri 
praznjenju naboja, ki nadomesti razliko med vrednostjo 
po izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo 
in izmerjenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med 
postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 44  
in 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
pri čemer je:  
EC AC,CD,declared  navedena poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 1.1.2.3 Podpriloge 6 k Prilogi XXI;  
EC AC,CD  izmerjena poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.3.1 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 45  
Dodatek 3 
VZOREC 
OPISNEGA LISTA št. … 
ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA VOZILO GLEDE EMISIJ IN 
DOSTOPA DO INFORMACIJ O POPRAVILU IN VZDRŽEVANJU VOZIL  
Naslednje podatke, če je primerno, se predloži v treh izvodih in ti vsebujejo 
seznam priloženih dokumentov. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne 
in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. 
Če so priložene fotografije, morajo biti dovolj podrobne.  
Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljani elektronsko, 
je treba dodati informacije o njihovem delovanju. 
0. SPLOŠNO 
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca):  
0.2 Tip:  
0.2.1  Trgovska imena (če obstajajo):  
0.4 Kategorija vozila ( c ): 
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov:  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja):  
1. SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI  
1.1 Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila/sestavnega dela/ 
samostojne tehni čne enote (  1 ): 
1.3.3  Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava):  
2. MASE IN MERE ( f ) ( g ) ( 7 ) 
(v kg in mm) (navedite povezavo z risbo, če je primerno)  
2.6 Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo ( h ) 
(a) najve čja in najmanjša za vsako varianto:  
(b) masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko):  
2.8 Najve čja tehnič no dovoljena masa obremenjenega vozila po 
podatkih proizvajalca (  i ) ( 3 ): 
3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE ( k ) 
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1  Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku 
pogonske energije ali drugi nač ini identifikacije):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 46  
3.2 Motor z notranjim zgorevanjem  
3.2.1.1 Na čin delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/kombinirano 
gorivo (  1 ) 
Ciklus: štiritaktni/dvotaktni/rotacijski (  1 ) 
3.2.1.2  Število in razpored valjev:  
3.2.1.2.1  Vrtina (  1 ): mm  
3.2.1.2.2  Gib (  1 ): mm  
3.2.1.2.3  Zaporedje vžiga:  
3.2.1.3  Delovna prostornina motorja (  m ): cm  3 
3.2.1.4  Kompresijsko razmerje (  2 ): 
3.2.1.5  Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih s 
prisilnim vžigom, risbe batnih obro čkov: 
3.2.1.6  Obi čajna vrtilna frekvenca prostega teka (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1  Visoka vrtilna frekvenca prostega teka (  2 ): min  –1 
3.2.1.8  Nazivna mo č motorja (  n ): kW 
pri min  –1 (po navedbi proizvajalca)  
3.2.1.9  Najve čja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih 
proizvajalca:  min  –1 
3.2.1.10  Najve čji neto navor (  n ): Nm pri  min  –1 (po 
navedbi proizvajalca)  
3.2.2 Gorivo 
3.2.2.1 Lahka vozila: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP ali biometan/ 
etanol (E85)/biodizel/vodik/H  2 ZP (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1  RON (raziskovalno oktansko število), neosvin čeni: 
3.2.2.4 Vozilo glede na tip goriva: enogorivno, dvogorivno, vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva ( 1 ) 
3.2.2.5  Najve čja sprejemljiva količ ina biogoriva v gorivu (po 
navedbi proizvajalca):  % na prostornino  
3.2.4 Dovod goriva 
3.2.4.1 Z uplinja či: da/ne ( 1 ) 
3.2.4.2 Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim 
vžigom ali dvogorivne motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1  Opis sistema (skupni vod/sistem tla čilka-šoba/razdelilna 
tlačilka za gorivo itd.):  
3.2.4.2.2 Na čin delovanja: neposredni vbrizg/predkomora/vrtin čna 
komora (  1 ) 
3.2.4.2.3 Tla čilka za vbrizgavanje/dovod goriva  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 47  
3.2.4.2.3.1  Znamke:  
3.2.4.2.3.2  Tipi:  
3.2.4.2.3.3  Najve čja količina dovoda goriva (  1 ) ( 2 ): mm  3 /gib ali 
takt pri vrtilni frekvenci motorja:  min  –1 ali, namesto 
tega, karakteristika vbrizga:  ( Če ima motor 
samodejno krmiljenje vbrizgane koli čine goriva v odvisnosti 
od tlaka, navedite zna čilno količino vbrizga in tlak glede na 
vrtilno frekvenco motorja)  
3.2.4.2.4 Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorja  
3.2.4.2.4.2.1  Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi za čne 
zapiranje dovoda goriva:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2  Najve čja vrtilna frekvenca brez obremenitve:  min  –1 
3.2.4.2.6 Vbrizgalne šobe 
3.2.4.2.6.1  Znamke:  
3.2.4.2.6.2  Tipi:  
3.2.4.2.8 Pomožna naprava za pomo č pri zagonu  
3.2.4.2.8.1  Znamke:  
3.2.4.2.8.2  Tipi:  
3.2.4.2.8.3  Opis sistema:  
3.2.4.2.9 Elektronsko nadzorovano vbrizgavanje: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1  Znamke:  
3.2.4.2.9.2 Tipi:  
3.2.4.2.9.3  Opis sistema  
3.2.4.2.9.3.1  Znamka in tip krmilne enote (ECU):  
3.2.4.2.9.3.1.1  Razli čica programske opreme krmilne enote:  
3.2.4.2.9.3.2  Znamka in tip regulatorja goriva:  
3.2.4.2.9.3.3  Znamka in tip tipala pretoka zraka:  
3.2.4.2.9.3.4  Znamka in tip naprave za distribucijo goriva:  
3.2.4.2.9.3.5  Znamka in tip ohišja lopute za zrak:  
3.2.4.2.9.3.6  Znamka in tip ali nač in delovanja tipala temperature 
vode:  
3.2.4.2.9.3.7  Znamka in tip ali nač in delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.2.9.3.8  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka:  
3.2.4.3 Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim 
vžigom): da/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1  Na čin delovanja: vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/ve čtočko­
vno/neposredno vbrizgavanje (  1 )/drugo (navedite):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 48  
3.2.4.3.2  Znamke:  
3.2.4.3.3  Tipi:  
3.2.4.3.4  Opis sistema (pri sistemih, ki nimajo neprekinjenega vbrizga ­
vanja, navedite enakovredne podrobnosti):  
3.2.4.3.4.1  Znamka in tip krmilne enote (ECU):  
3.2.4.3.4.1.1  Razli čica programske opreme krmilne enote:  
3.2.4.3.4.3  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka zraka:  
3.2.4.3.4.8  Znamka in tip ohišja lopute za zrak:  
3.2.4.3.4.9  Znamka in tip ali nač in delovanja tipala temperature 
vode:  
3.2.4.3.4.10  Znamka in tip ali nač in delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.3.4.11  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka:  
3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe 
3.2.4.3.5.1  Znamka:  
3.2.4.3.5.2  Tip:  
3.2.4.3.7 Sistem za zagon hladnega motorja  
3.2.4.3.7.1  Na čini delovanja:  
3.2.4.3.7.2  Delovno obmo čje/nastavitve (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4 Črpalka za gorivo  
3.2.4.4.1  Tlak (  2 ): kPa ali karakteristika ( 2 ): 
3.2.4.4.2  Znamke:  
3.2.4.4.3  Tipi:  
3.2.5 Elektri čni sistem  
3.2.5.1  Nazivna napetost:  V, priključek mase 
pozitivni/negativni (  1 ) 
3.2.5.2 Generator 
3.2.5.2.1  Tip:  
3.2.5.2.2  Nazivna izhodna mo č: VA  
3.2.6 Sistem vžiga (samo motorji s prisilnim vžigom)  
3.2.6.1  Znamke:  
3.2.6.2  Tipi:  
3.2.6.3  Na čin delovanja:  
3.2.6.6 Vžigalne sve čke 
3.2.6.6.1  Znamka:  
3.2.6.6.2  Tip:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 49  
3.2.6.6.3  Nastavitev razdalje med elektrodama:  mm  
3.2.6.7 Vžigalne tuljave  
3.2.6.7.1  Znamka:  
3.2.6.7.2  Tip:  
3.2.7 Hladilni sistem: tekočina/zrak (  1 ) 
3.2.7.1  Nazivna nastavitev naprave za krmiljenje temperature 
motorja:  
3.2.7.2 Teko čina 
3.2.7.2.1  Vrsta teko čine: 
3.2.7.2.2 Obto čne črpalke: da/ne ( 1 ) 
3.2.7.2.3  Zna čilnosti:  Ali  
3.2.7.2.3.1  Znamke:  
3.2.7.2.3.2  Tipi:  
3.2.7.2.4  Prestavna razmerja:  
3.2.7.2.5  Opis ventilatorja in njegovega pogonskega mehanizma:  
3.2.7.3 Zrak 
3.2.7.3.1 Ventilator: da/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2  Zna čilnosti:  ali  
3.2.7.3.2.1  Znamke:  
3.2.7.3.2.2  Tipi:  
3.2.7.3.3  Prestavna razmerja:  
3.2.8 Sesalni sistem  
3.2.8.1 Nadtla čni polnilnik: da/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1  Znamke:  
3.2.8.1.2  Tipi:  
3.2.8.1.3  Opis sistema (npr. najve čji polnilni tlak:  kPa; 
omejilni ventil, če je primerno):  
3.2.8.2 Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.8.2.1 Tip: zrak-zrak/zrak-voda (  1 ) 
3.2.8.3 Podtlak dovoda zraka pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 
polni obremenitvi (samo motorji s kompresijskim vžigom) 
3.2.8.4  Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za 
vsesani zrak, grelne naprave, dodatni vstopi za zrak itd.):  
3.2.8.4.1  Opis sesalnega kolektorja (vključ no z risbami in/ali fotogra ­
fijami):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 50  
3.2.8.4.2  Zra čni filter, risbe:  ali  
3.2.8.4.2.1  Znamke:  
3.2.8.4.2.2  Tipi:  
3.2.8.4.3  Dušilnik zvoka, risbe:  ali  
3.2.8.4.3.1  Znamke:  
3.2.8.4.3.2  Tipi:  
3.2.9 Izpušni sistem  
3.2.9.1  Opis in/ali risba izpušnega kolektorja:  
3.2.9.2  Opis in/ali risba izpušnega sistema:  
3.2.9.3  Najve čji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni 
frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo pri motorjih s 
kompresijskim vžigom):  kPa  
3.2.10  Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih 
odprtin:  
3.2.11 Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki  
3.2.11.1  Najve čji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o 
časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve to čke batov pri 
alternativnih sistemih krmiljenja. Za spremenljive sisteme 
določanja časa, najnižji in najvišji čas: 
3.2.11.2  Referen čno območje in/ali obmo čje nastavitve (  1 ): 
3.2.12 Ukrepi proti onesnaževanju zraka  
3.2.12.1  Naprava za vsesavanje plinov iz okrova ro čične gredi (opis in 
risbe):  
3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator  
3.2.12.2.1.1  Število katalizatorjev in kataliti čnih elementov (spodnje 
vpišite podatke za vsako posamezno enoto):  
3.2.12.2.1.2  Mere, oblika in prostornina katalizatorjev:  
3.2.12.2.1.3  Vrsta kataliti čne reakcije:  
3.2.12.2.1.4  Skupna koli čina plemenitih kovin:  
3.2.12.2.1.5  Relativna koncentracija:  
3.2.12.2.1.6  Podlaga (struktura in material):  
3.2.12.2.1.7  Gostota celic:  
3.2.12.2.1.8  Tip ohišja katalizatorjev:  
3.2.12.2.1.9  Lega katalizatorjev (mesto in referen čna razdalja v izpušnem 
sistemu):  
3.2.12.2.1.10 Š čitnik proti toploti: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 51  
3.2.12.2.1.11  Obi čajno obmo čje delovne temperature:  °C  
3.2.12.2.1.12  Znamka katalizatorja:  
3.2.12.2.1.13  Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1  Znamka:  
3.2.12.2.2.1.2  Lega:  
3.2.12.2.2.1.3  Obmo čje krmiljenja:  
3.2.12.2.2.1.4  Tip ali na čin delovanja:  
3.2.12.2.2.1.5  Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.2.2 Tipalo NO  x : da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1  Znamka:  
3.2.12.2.2.2.2  Tip:  
3.2.12.2.2.2.3 Lega:  
3.2.12.2.2.3 Tipalo delcev: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1  Znamka:  
3.2.12.2.2.3.2  Tip:  
3.2.12.2.2.3.3  Lega:  
3.2.12.2.3 Vbrizgavanje zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1  Vrsta (pulziranje zraka, zra čna črpalka itd.):  
3.2.12.2.4 Vra čanje izpušnih plinov v valj (EGR): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1  Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok/nizek/kombiniran tlak 
itd.):  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (navede se za vsak sistem EGR, npr. 
nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5 Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja (samo za 
bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1  Podroben opis naprav:  
3.2.12.2.5.2  Risba sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja:  
3.2.12.2.5.3  Risba posode z aktivnim ogljem:  
3.2.12.2.5.4  Masa suhega aktivnega oglja:  g  
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostornini za 
gorivo in materialu (samo za bencinske in etanolske motorje):  
3.2.12.2.5.6  Opis in shemati čna risba toplotnega š čita med posodo za 
gorivo in izpušnim sistemom:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 52  
3.2.12.2.6 Filter za delce (PT): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1  Mere, oblika in prostornina filtra za delce:  
3.2.12.2.6.2  Zasnova filtra za delce:  
3.2.12.2.6.3  Mesto vgradnje (referen čna razdalja v izpušnem vodu):  
3.2.12.2.6.4  Znamka filtra za delce:  
3.2.12.2.6.5  Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.7 Diagnostika na vozilu (OBD): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1  Pisni opis in/ali risba kazalnika slabega delovanja (MI):  
3.2.12.2.7.2  Seznam in namen vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem 
za diagnostiko na vozilu:  
3.2.12.2.7.3 Pisni opis (splošna na čela delovanja) za 
3.2.12.2.7.3.1  Motorji s prisilnim vžigom  
3.2.12.2.7.3.1.1  Nadzor katalizatorja:  
3.2.12.2.7.3.1.2  Zaznavanje neuspelih vžigov:  
3.2.12.2.7.3.1.3  Nadzor lambde sonde:  
3.2.12.2.7.3.1.4  Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na 
vozilu:  
3.2.12.2.7.3.2  Motorji s kompresijskim vžigom:  
3.2.12.2.7.3.2.1  Nadzor katalizatorja:  
3.2.12.2.7.3.2.2  Nadzor filtra za delce:  
3.2.12.2.7.3.2.3  Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva:  
3.2.12.2.7.3.2.5  Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na 
vozilu:  
3.2.12.2.7.4  Merila za vklop MI (stalno število voznih ciklov ali stati ­
stična metoda):  
3.2.12.2.7.5  Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja 
sistem za diagnostiko na vozilu (z ustreznimi pojasnili):  
3.2.12.2.7.6 Proizvajalec vozila zagotovi naslednje dodatne podatke, da se 
omogoči proizvodnja nadomestnih delov, združljivih s 
sistemom za diagnostiko na vozilu, ter orodij za diagnostiko 
in preskusne opreme.  
3.2.12.2.7.6.1 Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili 
uporabljeni za izvirno homologacijo vozila.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 53  
3.2.12.2.7.6.2  Opis tipa demonstracijskega cikla diagnostike na vozilu, ki je 
bil izveden za izvirno homologacijo vozila za sestavni del, ki 
ga nadzira sistem za diagnostiko na vozilu.  
3.2.12.2.7.6.3 Iz črpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s stra ­
tegijo za odkrivanje napak in aktivacijo MI (stalno število 
voznih ciklov ali statisti čna metoda), vklju čno s seznamom 
ustreznih sekundarnih zaznanih parametrov za vsak sestavni 
del, ki ga nadzira sistem za diagnostiko na vozilu. Seznam 
vseh izhodnih kod in obrazcev sistema za diagnostiko na 
vozilu (z ustreznimi pojasnili) za posamezne sestavne dele 
pogonskega sistema, ki vplivajo na emisije, in posameznih 
sestavnih delov, ki niso povezani z emisijami, če se nadzor 
sestavnega dela uporabi za dolo čanje aktiviranja MI, vklju čno 
zlasti s podrobno razlago podatkov, navedenih v modulu $05 
Test ID $21 do FF in v modulu $06. 
V primeru tipov vozil, ki uporabljajo komunikacijsko pove ­
zavo v skladu s standardom ISO 15765-4 „Cestna vozila – 
Diagnostika na omrežju CAN – del 4: zahteve za sisteme, 
povezane z emisijami“ morajo biti podrobno obrazloženi 
podatki, navedeni v modulu $ 06 Test ID $ 00 do FF za 
vsak nadzorovani ID diagnostike na vozilu.  
3.2.12.2.7.6.4 Zgornje zahtevane informacije so lahko opredeljene z izpol ­
njevanjem tabele, kot je opisano v nadaljevanju.  
3.2.12.2.7.6.4.1 Lahka vozila  
Sestavni del  Koda 
napake Strategija 
nadz iranja  Merila za 
odkrivanje 
napa k Merila za 
vključitev 
MI Seku ndarni para ­
metri  Predkon­
dicionira­
nje Demon­
stracijsk i 
preskus  
Katalizator  P0420 Signali 
lambda 
sonde 1 
in 2 Razlika med 
signali 
lambda 
sonde 1 in 2 
– Tretji 
ciklus Vrtilna 
frekvenca/ 
obremenitev 
motorja, 
način A/F, 
temperatura 
katalizatorja  Dva 
cikla 
tipa I  Tip I 
3.2.12.2.8  Drug sistem:  
3.2.12.2.8.2 Sistem za prisilo voznika  
3.2.12.2.8.2.3 Tip sistema za prisilo: brez zagona motorja po odštevanju/ 
brez zagona po dolivanju goriva/omejitev zmogljivosti  
3.2.12.2.8.2.4 Opis sistema za prisilo  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 54  
3.2.12.2.8.2.5  Enakovredno povpre čnemu dosegu vozila s polno posodo 
goriva:  km  
3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (zagotovite spodnje podatke za 
vsako posamezno enoto)  
3.2.12.2.10.1  Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:  
3.2.12.2.10.2  Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih ciklov 
preskusne naprave med dvema cikloma, kadar pride do faz 
regeneracije pod pogoji, enakovrednimi preskusu tipa 1 (raz ­
dalja „D“ na sliki A6.App1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 
Priloge XXI k Uredbi (EU) št. 2017/1151 ali sliki A13/1 v 
Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE) ( če je pri- 
merno)):  
3.2.12.2.10.2.1  Ustrezen ciklus tipa 1 (navedite ustrezen postopek: Podpri ­
loga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE):  
3.2.12.2.10.3  Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov med 
dvema cikloma, kadar pride do faz regeneracije:  
3.2.12.2.10.4  Parametri za dolo čitev ravni obremenitve, ki se zahteva pred 
regeneracijo (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5  Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v postopku 
preskušanja, opisanem v odstavku 3.1 Priloge 13 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE:  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive reagente (zago ­
tovite spodnje podatke za vsako posamezno enoto) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1  Vrsta in koncentracija potrebnega reagenta:  
3.2.12.2.11.2  Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta:  
3.2.12.2.11.3  Mednarodni standard:  
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/ 
vzdrževanje ( če je primerno):  
3.2.12.2.11.5 Prikazovalnik koli čine reagenta: (opis in lega)  
3.2.12.2.11.6  Posoda z reagentom 
3.2.12.2.11.6.1  Zmogljivost:  
3.2.12.2.11.6.2 Ogrevalni sistem: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba 
3.2.12.2.11.7 Krmilna enota reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1  Znamka:  
3.2.12.2.11.7.2  Tip:  
3.2.12.2.11.8  Vbrizgalnik reagenta (znamka, tip in lega):  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 55  
3.2.13 Motnost dima  
3.2.13.1  Mesto simbola absorpcijskega koeficienta (samo pri 
motorjih s kompresijskim vžigom):  
3.2.14 Podrobnosti o vseh napravah, ki vplivajo na porabo goriva 
(če niso opisane drugje):.
3.2.15 Sistem za dovajanje utekočinjenega naftnega plina (UNP): 
da/ne (  1 ) 
3.2.15.1  Številka homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 
(UL L 200, 31.7.2009, str. 1):  
3.2.15.2 Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na UNP  
3.2.15.2.1  Znamke:  
3.2.15.2.2  Tipi:  
3.2.15.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:  
3.2.15.3 Dodatna dokumentacija  
3.2.15.3.1  Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP 
ali obratno:  
3.2.15.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.15.3.3  Risba simbola:  
3.2.16. Sistem za dovajanje zemeljskega plina (ZP): da/ne (  1 ) 
3.2.16.1  Številka homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 
: 
3.2.16.2 Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na zemeljski 
plin: 
3.2.16.2.1  Znamke:  
3.2.16.2.2  Tipi:  
3.2.16.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:  
3.2.16.3 Dodatna dokumentacija  
3.2.16.3.1  Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP 
ali obratno:  
3.2.16.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.16.3.3  Risba simbola:  
3.2.18 Sistem za dovod vodika: da/ne ( 1 ) 
3.2.18.1  Številka ES-homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 79/ 
2009:  
3.2.18.2 Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na vodik  
3.2.18.2.1  Znamke:  
3.2.18.2.2  Tipi:  
3.2.18.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 56  
3.2.18.3 Dodatna dokumentacija  
3.2.18.3.1  Opis zašč ite katalizatorja pri preklopu z bencina na vodik ali 
obratno:  
3.2.18.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.18.3.3  Risba simbola:  
3.2.19.4 Dodatna dokumentacija  
3.2.19.4.1  Opis zašč ite katalizatorja pri preklopu z bencina na H  2 ZP ali 
obratno:  
3.2.19.4.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.19.4.3  Risba simbola:  
3.2.20. Informacije o shranjevanju toplote  
3.2.20.1 Naprava za aktivno shranjevanje toplote: da/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1  Entalpija:  (J)  
3.2.20.2 Materiali za izolacijo  
3.2.20.2.1  Material za izolacijo:  
3.2.20.2.2  Prostornina izolacije:  
3.2.20.2.3  Teža izolacije:  
3.2.20.2.4  Lokacija izolacije:  
3.3 Elektri čna naprava  
3.3.1  Tip (način navitja, vzbujanje):  
3.3.1.2  Delovna napetost:  V  
3.4 Kombinacije pretvornikov energije za pogon  
3.4.1 Hibridno električno vozilo: da/ne (  1 ) 
3.4.2 Kategorija hibridnega električnega vozila: zunanje polnjenje/ 
brez zunanjega polnjenja:: (  1 ) 
3.4.3 Stikalo za izbiro načina delovanja: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1 Izbirni na čini 
3.4.3.1.1 Povsem elektri čni: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.2 Izklju čno na gorivo: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3  Hibridni na čini: da/ne (  1 ) 
(če da, kratek opis):  
3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, 
vztrajnik/generator)  
3.4.4.1  Znamke:  
3.4.4.2  Tipi:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 57  
3.4.4.3  Identifikacijska številka:  
3.4.4.4  Vrsta elektrokemi čnega člena:  
3.4.4.5  Energija:  (za REESS: napetost in zmogljivost Ah v 2 
urah, za kondenzator: J,  )  
3.4.4.6 Polnilnik: v vozilu/zunanji/brez (  1 ) 
3.4.5 Elektri čna naprava (lo čen opis vseh tipov električnih naprav) 
3.4.5.1  Znamka:  
3.4.5.2  Tip:  
3.4.5.3 Osnovna uporaba: vleč ni motor/generator (  1 ) 
3.4.5.3.1  Če se uporablja kot vle čni motor: z enim motorjem/z več 
motorji (število) (  1 ): 
3.4.5.4  Najve čja moč: kW  
3.4.5.5 Na čin delovanja:  
3.4.5.5.5.1  enosmerni tok/izmeni čni tok/število faz:  
3.4.5.5.2 lo čeno vzbujanje/serijsko/kombinirano (  1 ) 
3.4.5.5.3 sinhrono/nesinhrono (  1 ) 
3.4.6 Krmilna enota  
3.4.6.1  Znamke:  
3.4.6.2  Tipi:  
3.4.6.3  Identifikacijska številka:  
3.4.7 Regulator moči 
3.4.7.1  Znamka:  
3.4.7.2  Tip:  
3.4.7.3  Identifikacijska številka:  
3.4.9  Priporo čilo proizvajalca za predkondicioniranje:  
3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za določanje emisij CO  2 / 
porabe elektri čne energije/elektri čnega dosega in podrobnosti 
o ekoloških inovacijah ( če je primerno) (  o ) 
3.5.7 Navedene vrednosti proizvajalca  
3.5.7.1 Parametri preskusnega vozila  
3.5.7.1.1 Visoka vrednost za vozila  
3.5.7.1.1.1  Potreba po energiji za ciklus (J):  
3.5.7.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.1.2.1  f  0 , N: ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 58  
3.5.7.1.1.2.2  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.1.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.2.1 Potreba po energiji za ciklus (J)  
3.5.7.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.2.2.1  f  0 , N: 
3.5.7.1.2.2.2  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.2.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.1.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.3.1 Potreba po energiji za ciklus (J)  
3.5.7.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.3.2.1  f  0 , N: 
3.5.7.1.3.2.2  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.3.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.2 Skupne masne emisije CO  2 
3.5.7.2.1 Masne emisije CO  2 za ICE 
3.5.7.2.1.1  Visoka vrednost za vozilo:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.1.0  Visoka vrednost za vozilo (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.2.0  Nizka vrednost za vozilo ( če je ustrezno) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2 Masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za OVC-HEV in 
NOVC-HEV  
3.5.7.2.2.1  Visoka vrednost za vozilo:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.1.0  Visoka vrednost za vozilo (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.2.0  Nizka vrednost za vozilo ( če je ustrezno) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 59  
3.5.7.2.2.3.0  Srednja vrednost za vozilo ( če je ustrezno) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.2.3 Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za OVC-HEV  
3.5.7.2.3.1  Visoka vrednost za vozilo:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.1.0  Visoka vrednost za vozilo (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.2.0  Nizka vrednost za vozilo ( če je ustrezno) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.3.0  Srednja vrednost za vozilo ( če je ustrezno) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.3 Elektri čni doseg za elektri čna vozila  
3.5.7.3.1  Doseg samo z elektri čnim pogonom (PER) za PEV  
3.5.7.3.1.1  Visoka vrednost za vozilo:  km  
3.5.7.3.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  km  
3.5.7.3.2 Doseg z elektri čnim pogonom AER za OVC-HEV 
3.5.7.3.2.1  Visoka vrednost za vozilo:  km  
3.5.7.3.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  km  
3.5.7.3.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  km  
3.5.7.4 Poraba goriva pri ohranjanju naboja (FC  CS ) za FCHV 
3.5.7.4.1  Visoka vrednost za vozilo:  kg/100 km 
3.5.7.4.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  kg/100 km  
3.5.7.4.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  kg/100 km  
3.5.7.5 Poraba elektri čne energije pri elektrificiranih vozilih  
3.5.7.5.1 Skupna poraba elektri čne energije (EC  WLTC  ) za povsem elek­
trična vozila  
3.5.7.5.1.1  Visoka vrednost za vozilo:  Wh/km  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 60  
3.5.7.5.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  Wh/km  
3.5.7.5.2 Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF 
EC AC,CD  (kombinirano)  
3.5.7.5.2.1  Visoka vrednost za vozilo:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  Wh/km  
3.5.8 Vozilo, v katero je vgrajena ekološka inovacija v smislu 
člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila kategorije M1 
oziroma člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kate­
gorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1  Tip/varianta/izvedenka osnovnega vozila, kot je navedeno v 
členu 5 Uredbe (EU) št. 725/2011 za vozila kategorije M1 
oziroma v členu 5 Uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kate ­
gorije N1( če je primerno):  
3.5.8.2 Medsebojni vplivi posameznih ekoloških inovacij: da/ne (  1 ) 
3.5.8.3 Podatki o emisijah, povezanih z uporabo ekoloških inovacij 
(ponovi se tabela za vsako preskušeno referen čno 
gorivo) (  w1 ) 
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije 
( w2 ) Koda 
ekolo ške 
inovacije 
( w3 ) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo (g/ 
km) 3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusne­
m ciklu 
tipa 1 (  w4 ) 4. Emisije CO  2 
pri vozilu z 
ekološko inova ­
cijo v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogoj ih 
delovanja  Prihranek 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 
5 
xxxx/201x 
Skupni prihranek emisij CO  2 (g/km) (  w5 ) 
►M2 __________  ◄ 
3.6 Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec  
3.6.1 Hladilni sistem  
3.6.1.1  Teko činsko hlajenje 
Najvišja temperatura na izhodu:  K  
3.6.1.2 Zra čno hlajenje  
3.6.1.2.1  Referen čna toč ka: ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 61  
3.6.1.2.2  Najvišja temperatura v referen čni toč ki: K  
3.6.2  Najvišja izstopna temperatura na izhodu iz hladilnika polnil ­
nega zraka:  K  
3.6.3  Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušnega 
sistema, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja 
ali turbinskega polnilnika:  K  
3.6.4  Temperatura goriva  
Najnižja:  K – najvišja:  K 
Za dizelske motorje na vstopu v tla čilko za vbrizgavanje goriva, za 
motorje na plinasto gorivo na kon čni stopnji krmilnika tlaka  
3.6.5  Temperatura maziva  
Najnižja:  K – najvišja:  K  
3.8 Mazalni sistem  
3.8.1 Opis sistema 
3.8.1.1  Lega posode za mazivo:  
3.8.1.2 Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni 
del/mešanje z gorivom itd.) (  1 ) 
3.8.2 Črpalka za mazivo  
3.8.2.1  Znamke:  
3.8.2.2  Tipi:  
3.8.3 Mešanica z gorivom  
3.8.3.1  Mešalno razmerje:  
3.8.4 Oljni hladilnik: da/ne ( 1 ) 
3.8.4.1  Risbe:  ali  
3.8.4.1.1  Znamke:  
3.8.4.1.2  Tipi:  
4. PRENOS MOČI( p ) 
4.3 Vztrajnostni moment vztrajnika motorja:  
4.3.1  Dodatni vztrajnostni moment brez vključenih prestav:  
4.4 Sklopke 
4.4.1  Tip:  
4.4.2  Najve čja pretvorba navora:  
4.5 Menjalnik  
4.5.1 Tip (ročni/avtomatsko/brezstopenjski (stalno spremenljivi 
prenos)) (  1 ) 
4.5.1.1 Prevladujo či način: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 62  
4.5.1.2  Najboljši na čin (če ni prevladujo čega načina): 
4.5.1.3  Najslabši na čin (če ni prevladujo čega načina): 
4.5.1.4  Razred navora:  
4.5.1.5  Število sklopk:  
4.6 Prestavna razmerja  
Prestava Prestavno razmerj e 
menjalnika (prest avno 
razmerje med motorjem in 
izstopno gredjo menjalni ­
ka) Končno prestavno razmerj e 
(prest avno razmerje med 
izstopno gredjo menjalnika 
in pogonskim kolesom) Skupn o prestavno 
razmerj e 
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjal ­
nik 
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjal ­
nik 
Vzvratna prestava  
4.7 Najve čja konstrukcijsko določena hitrost vozila (v km/h) (  q ): 
6. OBESITEV KOLES 
6.6 Pnevmatike in platišča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatika/platiš če: 
6.6.1.1 Osi 
6.6.1.1.1  Os št. 1:  
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
6.6.1.1.2  Os št. 2:  
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
itd. 
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinamičnega polmera kolesa:  
6.6.2.1  Os št. 1:  
6.6.2.2  Os št. 2:  
6.6.3  Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporoča proizvajalec:  kPa  
9. KAROSERIJA  
9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod, opredeljenih v delu C Priloge 
II k Direktivi 2007/46/ES:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 63  
9.10.3 Sedeži 
9.10.3.1  Število sedežnih mest (s):  
16. DOSTOP DO INFORMACIJ O POPRAVILU IN VZDRŽE ­
VANJU VOZIL  
16.1 Naslov glavnega spletnega mesta za dostop do informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozil:  
16.1.1  Datum, od katerega so na voljo informacije o popravilu in 
vzdrževanju vozil (najpozneje 6 mesecev od datuma homo ­
logacije):  
16.2 Pogoji dostopa do spletnega mesta:  
16.3 Oblika informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, dostopna 
prek spletnega mesta:  
▼M2 
Pojasnila 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte (v nekaterih primerih, ko je možen ve č kot en vnos, ni treba 
črtati ničesar). 
( 2 ) Navedite dovoljeno odstopanje.  
( 3 ) Tukaj je treba vpisati najve čje in najmanjše vrednosti za vsako varianto.  
( 6 ) Vozila lahko uporabljajo bencin in plinasto gorivo, vendar se pri preskusih štejejo za 
vozila, ki jih poganja samo plinasto gorivo, če je bencinski sistem vgrajen samo za 
uporabo v sili ali samo za zagon motorja in če lahko posoda za gorivo vsebuje najve č 
15 litrov bencina.  
( 7 ) Navede se neobvezna oprema, ki vpliva na mere vozila.  
( c ) Klasifikacija v skladu z opredelitvami iz dela A Priloge II.  
( f ) Kadar obstajata izvedba z navadno kabino in izvedba s spalno kabino, je treba navesti 
podatke o masah in merah za obe izvedbi.  
( g ) Standard ISO 612: 1978 – Cestna vozila – Mere motornih in vle čenih vozil – pogoji in 
opredelitve.  
( h ) Masa voznika je ocenjena na 75 kg.  
Sistemi, ki vsebujejo teko čine (razen tistih za odpadno vodo, ki morajo ostati prazni), 
so napolnjeni do 100 % prostornine, ki jo je navedel proizvajalec.  
Za vozila kategorij N2, N3, M2, M3, O3 in O4 ni treba navesti informacij iz to čk 
2.6(b) in 2.6.1(b). 
( i ) Za priklopnike ali polpriklopnike in vozila, povezana s priklopnikom ali polpriklopni ­
kom, ki pritiska na vle čno napravo ali na sedlo z znatno navpi čno silo, mora biti ta 
sila, deljena s standardnim gravitacijskim pospeškom, vklju čena v najve čjo tehnično 
dovoljeno maso. 
( k ) Pri vozilih, ki lahko delujejo bodisi na bencin, dizelsko gorivo itd. bodisi tudi v 
kombinaciji z drugim gorivom, se podatki ponovijo.  
V primeru nekon vencionalnih motorjev in sistemov proizvajalec zagotovi podatke, ki 
ustrezajo tukaj navedenim.  
( l ) Vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.  
( m ) Ta vrednost se izra čuna (π = 3,1416) in zaokroži na najbližji celi cm  3 . 
( n ) Določeno v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 715/2007 ali Uredbe (ES) št. 
595/2009, kot je ustrezno. 
( o ) Določeno v skladu z zahtevami Direktive Sveta 80/1268/EGS (UL L 375, 31.12.1980, 
str. 36). 
( p ) Zahtevane podrobnosti morajo biti navedene za vsako od predvidenih variant.  
( q ) Kar zadeva priklopnike, najvišjo dovoljeno hitrost dolo či proizvajalec.  
( w ) Ekološke inovacije.  
( w1 ) Tabelo je treba po potrebi razširiti tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda 
vrstica. 
( w2 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( w3 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( w4 ) Če se po dogovoru s homologacijskim organom namesto preskusnega cikla tipa 1 
uporabi metodologija vzor čenja, se uporabi vrednost, pridobljena z metodologijo vzor ­ 
čenja.  
( w5 ) Skupni prihranek emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 64  
Dodatek 3a 
Razširjeni dokumentacijski paket 
Razširjeni dokumentacijski paket vključuje naslednje informacije o vseh 
pomožnih strategijah za uravnavanje emisij:  
(a) izjavo proizvajalca, da vozilo ne vsebuje nobene odklopne naprave, ki ni 
zajeta v eni od izjem iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007;  
(b) opis motorja ter uporabljenih strategij in naprav za uravnavanje emisij, in 
sicer programske in strojne opreme, ter vseh razmer, v katerih strategije in 
naprave ne bodo delovale, kot delujejo med homologacijskim preskušanjem;  
(c) izjavo o različicah programske opreme, ki se uporabljajo za nadzor teh 
pomožnih/osnovnih strategij za uravnavanje emisij, vklju čno z ustreznimi 
kontrolnimi vsotami teh razli čic programske opreme in navodili organu, 
kako brati kontrolne vsote; ob vsaki novi razli čici programske opreme, ki 
vpliva na pomožne/osnovne strategije za uravnavanje emisij, se izjava poso ­
dobi in pošlje homologacijskemu organu, ki hrani ta razširjeni dokumenta ­
cijski paket;  
(d) podrobno tehnično obrazložitev morebitnih pomožnih strategij za uravna ­
vanje emisij; po potrebi vklju čno s pojasnili, zakaj se uporablja katera od 
klavzul o izjemah od prepovedi uporabe odklopnih naprav iz člena 5(2) 
Uredbe (ES) št. 715/2007; po potrebi vklju čno z deli strojne opreme, ki 
jih je treba zaš čititi s pomožno strategijo za uravnavanje emisij, in/ali doka ­
zilo o nenadni in nepopravljivi okvari motorja, ki je ni mogo če preprečiti z 
rednim vzdrževanjem in bi nastala brez pomožne strategije za uravnavanje 
emisij, skupaj z oceno tveganja, v kateri je ocenjeno tveganje ob uporabi 
navedene strategije in brez nje; utemeljeno obrazložitev, zakaj je pri zagonu 
motorja potrebna uporaba pomožne strategije za uravnavanje emisij;  
(e) opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in 
preklopnih toč k v vseh na činih delovanja;  
(f) opis hierarhi čnih razmerij med pomožnimi strategijami za uravnavanje emisij 
(tj. če lahko so časno deluje ve č pomožnih strategij za uravnavanje emisij, 
navedba, katera strategija se prva odzove, nač in vzajemnega delovanja stra ­
tegij, vklju čno z diagrami toka podatkov in na činom odlo čanja ter navedbo, 
kako hierarhija zagotavlja, da se vse emisije, ki nastajajo zaradi navedenih 
strategij, uravnavajo na najnižjo prakti čno raven);  
(g) seznam parametrov, ki se merijo in/ali izra čunavajo s pomožnimi strategijami 
za uravnavanje emisij, skupaj z namenom vsakega parametra, ki se meri 
in/ali izra čunava, in njegovo povezavo z okvaro motorja; vklju čno z načinom 
izračuna in navedbo, kako dobro se ti izra čunani parametri ujemajo z dejan ­
skim stanjem uravnavanega parametra, ter morebitnim posledi čnim dovo­
ljenim odstopanjem ali varnostnim faktorjem, vklju čenim v analizo;  
(h) seznam parametrov motorja/uravnavanja emisij, ki so modulirani kot funkcija 
izmerjenih ali izra čunanih parametrov, in razpon modulacije za vsak para ­
meter motorja/uravnavanja emisij; skupaj z razmerjem med parametri motor ­
ja/uravnavanja emisij ter izmerjenimi ali izra čunanimi parametri;  
(i) oceno, kako se bodo dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, s pomožno 
strategijo za uravnavanje emisij uravnale na najnižjo prakti čno raven, 
vključno s podrobno analizo pri čakovanega pove čanja skupnih s predpisi 
urejenih onesnaževal in emisij CO  2 zaradi uporabe pomožne strategije v 
primerjavi z osnovno strategijo za uravnavanje emisij.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 65  
Dodatek k opisnemu listu  
INFORMACIJE O PRESKUSNIH POGOJIH  
1. Uporabljena maziva  
1.1 Mazivo za motor  
1.1.1 Znamka: … 
1.1.2 Tip: … 
1.2 Mazivo za menjalnik  
1.2.1 Znamka: … 
1.2.2 Tip: … 
(navedite odstotek olja v mešanici, če sta zmešana mazivo in gorivo)  
2. Informacije o cestni obremenitvi  
2.1 Tip menjalnika (ro čni/avtomatski/brezstopenjski)  
▼M2 
Nizka vrednost za vozilo ( če obstaja)  Visoka vrednost za vozilo  Reprezentativno vozilo (samo za skupino 
matrik za cestne obremenitve)  
2.2 Tip karoserije vozila (varianta/ 
različica) 2.2 Tip karoserije vozila 
(varianta/razli čica) 2.2 Tip karoserije vozila (varianta/ 
različica) 
2.3 Uporabljena metoda cestne 
obremenitve (izmerjena vred ­
nost ali izra čun za skupino 
cestnih obremenitev)  2.3 Uporabljena metoda cestne 
obremenitve (izmerjena vred ­
nost ali izra čun za skupino 
cestnih obremenitev)  2.3 Uporabljena metoda cestne 
obremenitve (izmerjena vred ­
nost ali izra čun po skupini 
matrik za cestne obremenitve)  
2.4 Informacije o cestni obreme ­
nitvi s preskusa 2.4 Informacije o cestni obreme ­
nitvi s preskusa 2.4 Informacije o cestni obreme ­
nitvi s preskusa 
2.4.1 Znamka in tip pnevmatik:  2.4.1 Znamka in tip pnevmatik:  2.4.1 Znamka in tip pnevmatik:  
2.4.2 Mere pnevmatik (sprednja/ 
zadnja):  2.4.2 Mere pnevmatik (sprednja/ 
zadnja):  2.4.2 Mere pnevmatik (sprednja/ 
zadnja):  
2.4.4 Tlak v pnevmatikah (spred ­
nja/zadnja) (kPa):  2.4.4 Tlak v pnevmatikah (spred ­
nja/zadnja) (kPa):  2.4.4 Tlak v pnevmatikah (spred ­
nja/zadnja) (kPa):  
2.4.5 Kotalni upor pnevmatik 
(sprednja/zadnja) (kg/t):  2.4.5 Kotalni upor pnevmatik 
(sprednja/zadnja) (kg/t):  2.4.5 Kotalni upor pnevmatik 
(sprednja/zadnja) (kg/t) in 
razred RR (A–G): 
2.4.6 Preskusna masa vozila (kg):  2.4.6 Preskusna masa vozila (kg):  2.4.6 Preskusna masa vozila (kg): 
2.4.7 Delta Cd.A v primerjavi z 
visoko vrednostjo za vozilo 
(m 2 ) 
2.4.8 Koeficienti cestne obreme­
nitve f0, f1, f2 2.4.8 Koeficienti cestne obreme­
nitve f0, f1, f2  2.4.8 Koeficienti cestne obreme­
nitve f0, f1, f2 
2.4.9 Čelna površina v m  2 
(0,0000 m  2 ) 
2.4.10 Informacije o orodju za 
izračun cestnih obremenitev 
v zvezi z visoko in nizko 
vrednostjo za vozilo  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 66  
Dodatek 4 
VZORCI CERTIFIKATA O ES-HOMOLOGACIJI 
(Največji format: A4 (210 × 297 mm)  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskega organa  
Sporočilo, ki zadeva:  
— ES-homologacijo ( 1 ), 
— raz širitev ES-homologacije (  1 ), 
— zavrnitev ES-homologacije ( 1 ), 
— preklic ES-homologacije ( 1 ), 
— tip sistema/tipa vozila glede na sistem (  1 ) v zvezi z Uredbo (ES) št. 715/ 
2007 (  2 ) in Uredbo (EU) 2017/1151 (  3 ) 
Številka ES-homologacije: … 
Razlog za razširitev: …  
ODDELEK I 
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
0.2.1 Trgovska imena (če obstajajo): …  
0.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (  4 ) 
0.3.1 Mesto navedene oznake: …  
0.4 Kategorija vozila ( 5 ) 
0.5 Ime in naslov proizvajalca: …  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: …  
0.9 Predstavnik proizvajalca: …. 
ODDELEK II – je treba ponoviti za vsako družino interpolacije, kot dolo ča 
odstavek 5.6 Priloge XXI  
0. Identifikator družine interpolacije, kot dolo ča odstavek 5.0 Priloge XXI 
1. Dodatni podatki (če je primerno): (glej dopolnilo)  
2. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: …  
3. Datum poročila o preskusu tipa 1: … 
4. Številka poročila o preskusu tipa 1: …  
5. Morebitne pripombe: (glej dopolnilo)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 67  
6. Kraj: … 
7. Datum: … 
8. Podpis: … 
Priloge:  Opisna dokumentacija ( 6 ). ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 68  
Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji št. …  
v zvezi s homologacijo vozila glede emisij in dostopa do informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007  
Pri izpolnjevanju certifikata o homologaciji se je treba izogibati navzkrižnemu 
sklicevanju na informacije iz preskusnega poro čila ali opisnega lista.  
0. IDENTIFIKATOR DRU ŽINE INTERPOLACIJE, KOT DOLO ČA 
ODSTAVEK 5.0 PRILOGE XXI ...  
1. DODATNE INFORMACIJE  
1.1 Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: …  
1.2 Najve čja dovoljena masa: … 
1.3 Referen čna masa: … 
1.4 Število sedež ev: …  
1.6 Tip karoserije:  
1.6.1 za kategoriji M 1 , M  2 : limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, kara ­
van, kupe, kabriolet, ve čnamensko vozilo (  1 ) 
1.6.2 za kategoriji N 1 , N  2 : tovorno vozilo s kesonom, furgon (  1 ) 
1.7 Pogonska kolesa: spredaj, zadaj, 4 × 4 (  1 ) 
1.8 Povsem električno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9 Hibridno električno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9.1 Kategorija hibridnega električnega vozila: vozila z zunanjim polnje ­
njem/vozila brez zunanjega polnjenja/gorivna celica (  1 ) 
1.9.2 Stikalo za izbiro načina delovanja: da/ne (  1 ) 
1.10 Oznaka motorja:  
1.10.1 Prostornina motorja:  
1.10.2 Sistem za dovod goriva: neposredni vbrizg/posredni vbrizg (  1 ) 
1.10.3 Gorivo, ki ga priporo ča proizvajalec:  
1.10.4.1 Najve čja moč: kW pri min  –1 
1.10.4.2 Najve čji navor: Nm pri min  –1 
1.10.5 Naprava za nadtla čno polnjenje: da/ne (  1 ) 
1.10.6 Vžigalni sistem: kompresijski vžig/prisilni vžig (  1 ) 
1.11 Pogonski sistem (za povsem elektri čno vozilo ali hibridno elektri čno 
vozilo) (  1 ) 
1.11.1 Najve čja neto mo č: … kW, pri: … do … min  –1 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 69  
1.11.2 Najve čja moč v tridesetih minutah: … kW  
1.11.3 Najve čji neto navor: … Nm, pri … min  –1 
1.12 Pogonski akumulator (za povsem elektri čno vozilo ali hibridno elek ­
trično vozilo)  
1.12.1 Nazivna napetost: V 
1.12.2 Kapaciteta (v času 2 ur): Ah 
1.13 Prenos moči: … , … 
1.13.1 Vrsta menjalnika: ročni/avtomatski/brezstopenjski menjalnik (  1 ) 
1.13.2 Število prestavnih razmerij:  
1.13.3 Skupno prestavno razmerje (vključ no s kotalnim obsegom pnev ­
matik pod obremenitvijo): (hitrost vozila (km/h))/(vrtilna frekvenca 
motorja (1 000 (min  –1 )) 
Prva prestava: … Šesta prestava: … 
Druga prestava: … Sedma prestava: … 
Tretja prestava: … Osma prestava: … 
Četrta prestava: … Hitra (direktna) prestava: … 
Peta prestava: …  
1.13.4 Kon čno prestavno razmerje:  
1.14 Pnevmatike: …, …, …  
Tip: radialni/biasni/... ( 7 ) 
Mere: … 
Kotalni obseg pod obremenitvijo:  
Kotalni obseg pnevmatik, uporabljenih v preskusu tipa 1  
2. REZULTATI PRESKUSOV  
2.1 Rezultati preskusov emisij iz izpušne cevi  
Razvrstitev glede na emisije: Euro 6  
Rezultati preskusa tipa 1, kadar je primerno  
Številka homologacije, če ne gre za mati čno vozilo ( 1 ): … 
Preskus št. 1 
Rezultat tipa 1  CO 
(mg/km) THC 
(mg/km) NMH C 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km) THC + 
NO  x 
(mg/km) PM 
(mg/km) PN 
(#.10  11 / 
km) 
Izmerjeno (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 70  
Rezultat tipa 1  CO 
(mg/km) THC 
(mg/km) NMH C 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km) THC + 
NO  x 
(mg/km) PM 
(mg/km) PN 
(#.10  11 / 
km) 
Povprečna vrednost, izra ču­
nana s Ki (M.Ki ali M + 
Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) ( 8 ) ( 10 ) 
DF (*) ( 8 ) ( 10 ) 
Končna povpre čna vrednost, 
izračunana s Ki in DF (  13 ) 
Mejna vrednost 
Preskus št. 2 ( če je primerno) 
Tabelo preskusa št. 1 je treba ponoviti z rezultati drugega preskusa.  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Tabelo preskusa št. 1 je treba ponoviti z rezultati tretjega preskusa.  
Preskus št. 1 je treba ponoviti, preskus št. 2 ( če je primerno) in 
preskus št. 3 ( če je primerno) za nizko vrednost za vozilo ( če je 
primerno) in VM ( če je primerno).  
Informacije o strategiji regeneracije  
D — število ciklov delovanja med dvema cikloma, pri čemer pride 
do regenerativnih faz: …  
d — število ciklov delovanja, potrebnih za regeneracijo: …  
Ustrezen ciklus tipa 1: (Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 
UN/ECE) (  14 ): … 
Preskus ATCT  
Emisije CO  2 (g/km) Kombinirane  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1 (23 °C) M  CO2,23°  
Korekcijski faktor družine (FCF)  
▼M2 
Rezultat preskusa 
ATCT  CO 
(mg/km) THC 
(mg/km) NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km) THC + NO  x 
(mg/km) PM 
(mg/km) PN 
(#.10  11 /km) 
Izmerjeno (  1 ) ( 2 ) 
( 1 ) Če je ustrezno. 
( 2 ) Zaokrožite na dve decimalni mesti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 71  
Razlika med kon čno temperaturo hladilne teko čine motorja in 
povprečno temperaturo obmo čja odstavitve v zadnjih treh urah 
ΔT_ATCT (°C): … 
Najmanj ši čas odstavitve t  soak _ATCT (s): … 
Mesto tipala za temperaturo: …  
Tip 2: (vklju čno s podatki, zahtevanimi za tehnične preglede):  
Preskus Vrednos t CO 
(% vol)  Lambda (  7 ) Vrtilna frekvenca 
motorja 
(min  –1 ) Temperatura motornega 
olja 
(°C) 
Preskus pri nizki vrtilni 
frekvenci prostega teka  Ni relevantno  
Preskus pri visoki vrtilni 
frekvenci prostega teka  
Tip 3: …  
▼M2 
Tip 4: … g/preskus; preskusni postopek v skladu s Prilogo VI k 
Uredbi (ES) št. 692/2008: da/ne  
▼B 
Tip 5: — Preskus trajnosti: preskus celotnega vozila/preskus 
staranja na preskusni napravi/brez preskusa (  1 ) 
— Faktor poslab šanja (DF): Izra čunan/dodeljen (  1 ) 
— Določite vrednost: …  
— Veljaven ciklus tipa 1 (Podpriloga 4 Priloge XXI ali 
Pravilnik št. 83 UN/ECE) (  14 ): …  
Tip 6: CO (g/km) THC (g/km)  
Izmerjena vrednost  
2.1.1 Tabelo tipa 1 za vozila z dvogorivnim motorjem je treba ponoviti za 
obe gorivi. Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če je preskus 
izveden za obe gorivi v skladu s sliko I.2.4 v Prilogi I) in pri vozilih 
s pogonom na UNP ali ZP/biometan z enogorivnim motorjem ali 
dvogorivnim motorjem je tabelo treba ponoviti za razli čne refe­
renčne pline, uporabljene pri preskusu tipa 1, in v dodatni tabeli 
navesti najslabše rezultate. Po potrebi je treba v skladu s to čkama 
3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezul ­
tati izmerjeni ali izra čunani.  
2.1.2 Pisni opis in/ali risba kazalnika slabega delovanja (MI): …  
2.1.3 Seznam in funkcija vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za 
diagnostiko na vozilu: …  
2.1.4 Pisni opis (splošna na čela delovanja) za: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 72  
2.1.4.1 Zaznavanje neuspelih vžigov (  15 ): … 
2.1.4.2 Nadzor katalizatorja ( 15 ): … 
2.1.4.3 Nadzor lambde sonde (  15 ): … 
2.1.4.4 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozi ­
lu (  15 ): … 
2.1.4.5 Nadzor katalizatorja ( 16 ): … 
2.1.4.6 Nadzor filtra za delce (  16 ): … 
2.1.4.7 Nadzor aktivatorja elektronskega sistema za dovod goriva (  16 ): … 
2.1.4.8 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: 
… 
2.1.5 Merila za aktiviranje MI (stalno število voznih ciklov ali statisti čna 
metoda): …  
2.1.6 Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja sistem za 
diagnostiko na vozilu (z ustreznimi pojasnili): …  
2.2 Rezervirano  
2.3 Katalizatorji: da/ne ( 1 ) 
2.3.1 Originalni katalizator je bil preskušen po vseh ustreznih zahtevah iz 
te uredbe: da/ne (  1 ) 
2.4 Rezultati preskusa motnosti dima (  1 ) 
2.4.1 Pri enakomerni hitrosti: Glej poro čilo tehnič ne službe o preskusu 
številka: … 
2.4.2 Preskusi pri prostem pospeševanju 
2.4.2.1 Izmerjena vrednost absorpcijskega koeficienta: … m  –1 
2.4.2.2 Popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … m  –1 
2.4.2.3 Položaj simbola absorpcijskega koeficienta na vozilu: …  
2.5 Rezultati preskusov emisij CO  2 in porabe goriva  
2.5.1 Vozilo z motorjem z notranjim zgorevanjem in hibridno elektri čno 
vozilo brez zunanjega napajanja  
2.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.5.1.1.1 Potreba po energiji za ciklus: … J  
2.5.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.1.1.2.1 f  0, N: … 
2.5.1.1.2.2 f  1, N / (km/h): …  
2.5.1.1.2.3 f  2 , N / (km/h)  2 : … ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 73  
2.5.1.1.3 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo 
glejte odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus Nizke Srednje Visoke Zelo visoke Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno 
gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo glejte 
odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 /100 
km ali kg/100 km (  1 ) Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombinirana  
Končne vrednosti FC  p,H / FC c,H 
2.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno) 
2.5.1.2.1 Potreba po energiji za ciklus: … J  
2.5.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.1.2.2.1 f  0, N: … 
2.5.1.2.2.2 f  1, N / (km/h): … 
2.5.1.2.2.3 f  2 , N / (km/h)  2 : … 
2.5.1.2.2 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo 
glejte odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus Nizke Srednje Visoke Zelo visoke Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno 
gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo glejte 
odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 / 
100 km ali kg/100 km (  1 ) Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,H / FC c,H ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 74  
2.5.1.3 Za vozila, ki jih poganja samo motor z notranjim zgorevanjem in so 
opremljena s sistemi z redno regeneracijo, kot so opredeljena v 
odstavku 6 člena 2 te uredbe, je treba rezultate preskusov pomnožiti 
s faktorjem Ki, kot je dolo čeno v Dodatku 1 Podpriloge 6 
Priloge XXI. 
2.5.1.3.1 Informacije o strategiji regeneracije za emisije CO  2 in porabo goriva 
D — število ciklov delovanja med dvema cikloma, pri čemer pride 
do regenerativnih faz: …  
d — število ciklov delovanja, potrebnih za regeneracijo: …  
Veljaven ciklus tipa 1 (Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 
UN/ECE) (  14 ): …  
Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombinirana  
Ki (aditiv/multiplikativ) (  1 ) 
Vrednosti za CO  2 in poraba 
goriva (  10 ) 
2.5.2 Povsem električna vozila ( 1 ) 
2.5.2.1 Poraba električne energije (navedena vrednost)  
2.5.2.1.1 Poraba električne energije  
Električna energija (Wh/km)  Preskus Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izračunana poraba elektri čne energije  1 
2 
3 
Navedena vrednost  —  
2.5.2.1.2 Skupni iztek odstopanja za izvedbo cikla: … sekund  
2.5.2.2 Doseg samo z električnim pogonom  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Preskus Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izmerjeni doseg samo z elektri čnim 
pogonom 1 
2 
3 
Navedena vrednost  —  
2.5.3 Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 75  
2.5.3.1 Masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus Nizke Srednje Visoke Zelo visoke Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus Nizke Srednje Visoke Zelo visoke Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus Nizke Srednje Visoke Zelo visoke Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2 Masna emisija CO  2 praznjenje naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Emisije CO  2 (g/km) Preskus Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,H  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km) Preskus Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 76  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km) Preskus Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3 Masne emisije CO  2 (tehtane, kombinirane) (  17 ): 
Visoka vrednost za vozilo: M CO2,weighted  … g/km 
Nizka vred nost za vozilo ( če je primerno): M  CO2,weighted  … g/km 
Srednja vrednost za vozilo (če je primerno): M  CO2,weighted  … g/km 
2.5.3.4 Poraba goriva pri ohranjanju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombinirana  
Končne vrednosti FC  p,H / FC c,H 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,L / FC c,L 
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,M /  
FC c,M 
2.5.3.5 Poraba goriva pri praznjenju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Poraba goriva (l/100km) Preskus Kombinirane  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,H ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 77  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100km) Preskus Kombinirane  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100km) Preskus Kombinirane  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6 Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (  17 ): 
Visoka vrednost za vozilo: FC weighted  … l/100 km 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): FC weighted  … l/100 km 
Srednja vrednost za vozilo (če je primerno): FC  weighted  … l/100 km 
2.5.3.7 Dosegi: 
2.5.3.7.1 Doseg samo z električnim pogonom (AER)  
AER (km) Preskus Mestna vožnja Kombinirana vožnja  
Vrednosti AER 1 
2 
3 
Končne vrednosti AER 
2.5.3.7.2 Ekvivalentno dosegu samo z elektri čnim pogonom (EAER)  
EAER (km) Mestna vožnja Kombinirana vožnja  
Vrednosti EAER  
2.5.3.7.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja R  CDA 
R CDA (km) Kombinirana vožnja  
Vrednosti R  CDA ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 78  
2.5.3.7.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja R  CDC 
R CDC (km) Preskus Kombinirana vožnja  
Vrednosti R  CDC 1 
2 
3 
Končne vrednosti R  CDC 
2.5.3.8 Poraba elektri čne energije  
2.5.3.8.1 Poraba električne energije EC 
Električna energija (Wh/km)  Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Mestna vožnja  Kombini rana 
vožnja 
Vrednosti porabe elektri čne 
energije  
2.5.3.8.2 Poraba električne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF 
EC AC,CD  (kombinirano)  
EC AC,CD  (Wh/km) Preskus Kombinirane  
Vrednosti EC  AC,CD  1 
2 
3 
Končne vrednosti EC  AC,CD  
2.5.3.8.3 Poraba elektri čne energije, tehtana z UF EC  AC (kombinirano)  
EC AC,weighted  (Wh/km) Preskus Kombinirane  
Vrednosti EC  AC,weighted  1 
2 
3 
Končne vrednosti EC  AC,weighted  
2.6 Rezultati preskusa ekoloških inovacij (  18 ) ( 19 ) 
Sklep o odobritvi 
ekološke inova ­
cije (  20 ) Koda 
ekolo ške 
inovaci je 
( 21 ) Ciklus 
tipa 1/I 
( 22 ) 1. Emi­
sije CO  2 
pri 
osnovne­
m vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusne­
m ciklu 
tipa 1 (  23 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo v 
preskusne­
m ciklu 
tipa 1  5. Faktor 
uporabe (UF), tj. 
časovni delež 
uporabe tehnolo ­
gije v normalnih 
pogojih delovanja  Prihranki 
pri 
emisijah 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) 
* 5 
xxx/201x 
Skupni prihranek pri emisijah CO  2 pri NEDC (g/km) (  24 ) 
Skupni prihranek pri emisijah CO  2 pri WLTP (g/km) (  25 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 79  
2.6.1 Splošna koda ekoloških inovacij:  ( 26 ): … 
3. INFORMACIJE O POPRAVILU VOZILA  
3.1 Naslov spletnega mesta za dostop do informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozil: …  
3.1.1 Datum, od katerega so na voljo (do 6 mesecev od datuma homolo ­
gacije): …  
3.2 Pogoji dostopa do spletnega mesta (npr. trajanje dostopa, cena 
dostopa na urni, dnevni, mese čni in letni ravni ter na transakcijo) 
iz točke 3.1: … 
3.3 Oblika informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, dostopna prek 
spletnega mesta iz toč ke 3.1: …  
3.4 Proizvajal čevo potrdilo o dostopu do informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozil: …  
4. MERJENJE MOČI 
Največja neto moč motorja z notranjim zgorevanjem, neto mo č in 
30-minutna mo č električnega sistema za prenos mo či 
4.1 Neto moč motorja z notranjim zgorevanjem 
4.1.1 Vrtilna frekvenca motorja (min  –1 ) … 
4.1.2 Izmerjeni pretok goriva (g/h) …  
4.1.3 Izmerjeni navor (Nm) ...  
4.1.4 Izmerjena moč (kW) ... 
4.1.5 Barometri čni tlak (kPa) ... 
4.1.6 Tlak vodne pare (kPa) ...  
4.1.7 Temperatura vsesanega zraka (K) ...  
4.1.8 Korekcijski faktor za moč, kadar se uporablja ... 
4.1.9 Korigirana moč (kW) ... 
4.1.10 Pomo žna moč (kW) ... 
4.1.11 Neto moč (kW) ... 
4.1.12 Neto navor (Nm) ... 
4.1.13 Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) … 
4.2 Elektri čni sistemi za prenos mo či: 
4.2.1 Navedene vrednosti  
4.2.2 Najve čja neto moč: … kW, pri … min  –1 
4.2.3 Najve čji neto navor: … Nm, pri … min  –1 
4.2.4 Najve čji neto navor pri hitrosti ni č: … Nm  
4.2.5 Najve čja 30-minutna mo č: … kW  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 80  
4.2.6 Bistvene zna čilnosti elektri čnega sistema za prenos mo či 
4.2.7 Preskusna enosmerna napetost … V 
4.2.8 Na čin delovanja: …  
4.2.9 Hladilni sistem:  
4.2.10 Motor: tekočina/zrak (  1 ) 
4.2.11 Variator: tekočina/zrak (  1 ) 
5. OPOMBE: … 
Opombe 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte (v nekaterih primerih, ko je možen ve č kot en vnos, ni treba 
črtati ničesar). 
( 2 ) UL L 171, 29.6.2007, str. 1. 
( 3 ) UL L 175, 7.7.2017, str. 1. 
( 4 ) Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je 
treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).  
( 5 ) Kot je opredeljeno v delu A Priloge II  
( 6 ) Kot je dolo čeno v č lenu 3, odstavku 39 Direktive 2007/46/ES.  
( 7 ) Tip pnevmatike glede na Pravilnik št. 117 UN/ECE.  
( 8 ) Če je primerno.  
( 9 ) Zaokrožite na 2 decimalni mesti.  
( 10 ) Zaokrožite na 4 decimalna mesta.  
( 11 ) Ni relevantno. 
( 12 ) Povprečna vrednost, izra čunana s seštevanjem povpre čnih vrednosti (M.Ki), izra ču­
nanih za THC in NOx. 
( 13 ) Zaokrožite na 1 decimalno mesto ve č, kot ga ima mejna vrednost.  
( 14 ) Navedite ustrezni postopek. 
( 15 ) Za vozila z motorji s prisilnim vžigom.  
( 16 ) Za vozila z motorjem s kompresijskim vžigom. 
( 17 ) Izmerjene v kombiniranem ciklu.  
( 18 ) Tabelo je treba ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo. 
( 19 ) Tabelo je treba po potrebi razširiti tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda 
vrstica.  
( 20 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( 21 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 22 ) Ustrezen ciklus tipa 1: Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE.  
( 23 ) Če je namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabljeno vzorčenje, se uporabi vrednost, 
pridobljena z metodologijo vzor čenja. 
( 24 ) Vsota prihrankov emisij za posamezno ekološko inovacijo pri tipu I v skladu s Pravil ­
nikom št. 83 UN/ECE. 
( 25 ) Vsota prihrankov emisij za posamezno ekološko inovacijo pri tipu 1 v skladu s 
Podprilogo 4 Priloge XXI te uredbe.  
( 26 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so lo čeni s 
presledkom: 
— Kode homologacijskega organa iz Priloge VII Direktive 2007/46/EC; 
— Posamezne kode vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo krono­
loško na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile kronološko odobrene pod števil­
kami 10, 15 in 16 ter so vgrajene v vozilo, ki ga je potrdil nemški homologacijski 
organ, bi na primer bila: „e1 10 15 16“.)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 81  
Dodatek k dopolnilu k certifikatu o homologaciji  
Prehodno obdobje (u činek korelacije)  
(Prehodna dolo čba): 
1. Rezultati emisij CO  2 iz Co2mpas 
1.1 Razli čica Co2mpas  
1.2 Visoka vrednost za vozilo  
1.2.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km) Mestna 
vožnja Izvenm estn 
a vožnja Kombiniran a 
vožnja  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
1.3.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km) Mestna 
vožnja Izvenm estn 
a vožnja Kombiniran a 
vožnja  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Rezultati preskusa emisij CO  2 (če je primerno)  
2.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.1.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km) Mestna 
vožnja Izvenm estn 
a vožnja Kombiniran a 
vožnja  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.2.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km) Mestna 
vožnja Izvenm estn 
a vožnja Kombiniran a 
vožnja  
M CO2,NEDC_L,test  
▼M2 
3. Faktor odklona in faktor preverjanja (dolo čena v skladu s to čko 3.2.8 
Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153): 
Faktor odklona ( če je primerno)  
Faktor preverjanja (če je primerno)  „1“ ali „0“ 
Zgoščena identifikacijska oznaka iz poro čila o učinku 
korelacijskega orodja  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 82  
Dodatek 5 
Informacije o diagnostiki na vozilu 
1. Informacije, ki jih zahteva ta dodatek, zagotovi proizvajalec vozila, da se 
omogoči proizvodnja nadomestnih ali servisnih delov, združljivih s 
sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), ter diagnosti čnim orodjem in 
preskusno opremo. 
2. Na zahtevo bodo vsem zainteresiranim proizvajalcem sestavnih delov, 
diagnostičnih orodij ali preskusne opreme na voljo naslednje informacije 
na nediskriminatorni osnovi:  
2.1 Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili uporabljeni za 
izvirno homologacijo vozila;  
2.2 Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, uporabljenega za izvirno homolo ­
gacijo vozila za sestavni del, ki ga nadzoruje sistem OBD;  
2.3 Celovit dokument z opisom vseh sestavnih delov, ki jih spremljajo tipala s 
strategijo zaznavanja napak in aktiviranja MI (stalno število voznih ciklov 
ali statisti čna metoda), vklju čno s seznamom zaznanih pomembnih sekun ­
darnih parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira OBD, ter seznamom 
vseh izhodnih kod in oblik zapisov, ki jih uporablja OBD (s pojasnilom 
vsake) in so povezani s posameznimi elementi pogonskega sistema, ki so 
povezani z emisijami, in posameznimi sestavnimi deli, ki niso povezani z 
emisijami, pri čemer se nadziranje sestavnega dela uporabi za dolo čanje 
aktivacije MI. Zlasti se navede celovita razlaga podatkov v modulu $ 05 I 
Test ID $ 21 do FF in modulu $ 06. V primeru tipov vozil, ki uporabljajo 
komunikacijsko povezavo v skladu s standardom ISO 15765-4 „Cestna 
vozila – Diagnostika na omrežju CAN – del 4: Zahteve za sisteme, pove ­
zane z emisijami“, se navede celovita razlaga podatkov v modulu $ 06 ID 
Test $ 00 do FF za vsak podprt ID OBD.  
Te informacije so lahko predložene v obliki tabele:  
Sestavni del  Koda 
napake Strategij a 
nadz iranja  Merila za 
odkrivanje 
napa k Merila za 
vključitev MI  Sekundar ni 
par 
ametri  Predkond icioniranje  Demonstra cijski 
preskus  
Katalizator  P0420 Signali 
lambda 
sonde 1 
in 2 Razlika 
med 
signali 
tipal 1 
in 2 Tretji 
ciklus Vrtilna 
frekvenca, 
obreme­
nitev 
motorja, 
način A/F, 
tempera­
tura kata ­
lizatorja  Npr. dva tipa 
ciklov 1 (kot je 
opisano v Prilogi 
III Uredbe (ES) 
št. 692/2008 ali 
Prilogi XXI k 
Uredbi (EU) št. 
2017/1151) Npr. preskus tipa 
1 (kot je opisano 
v Prilogi III 
Uredbe (ES) št. 
692/2008 ali 
Prilogi XXI k 
Uredbi (EU) št. 
2017/1151) 
3. INFORMACIJE, POTREBNE ZA PROIZVODNJO DIAGNOSTI ČNIH 
ORODIJ  
Da se olajša zagotovitev generi čnih diagnosti čnih orodij za serviserje ve č 
znamk, proizvajalci vozil omogo čijo dostop do informacij iz to čk 3.1 do 
3.3 na spletnih mestih z informacijami o popravilu. Te informacije  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 83  
vključujejo vse funkcije diagnosti čnih orodij in vse povezave do informacij 
o popravilu ter navodila za odpravljanje težav. Proizvajalec lahko za dostop 
do teh informacij zara čuna primerno pristojbino.  
3.1 Informacije o komunikacijskih protokolih 
Naslednje informacije so razdeljene po znamki, modelu in varianti vozila 
ali po drugi uporabni opredelitvi, na primer identifikacijski številki vozila 
(VIN) ali identifikaciji vozila in sistema:  
(a) kateri koli dodatni informacijski sistem za spremljanje protokolov, ki je 
potreben za izvedbo popolne diagnostike, poleg standardov iz oddelka 
4 Priloge XI, vklju čno z morebitnimi dodatnimi informacijami o proto ­
kolih strojne ali programske opreme, prepoznavanjem parametrov, 
funkcijami prenosa, zahtevah za ohranjevanje povezave („keep alive“) 
ali s pogoji za napake;  
(b) podrobnosti o pridobivanju in razlagi vseh kod napak, ki niso skladne s 
standardi iz oddelka 4 Priloge XI;  
(c) seznam vseh razpoložljivih parametrov podatkov v živo, vklju čno z 
informacijami o primerjanju in dostopu;  
(d) seznam vseh razpoložljivih preskusov delovanja, vklju čno z aktivacijo 
ali upravljanjem naprave in nač inom za njihovo izvajanje;  
(e) podrobnosti o pridobivanju vseh informacij o sestavnih delih in stanju, 
časovnih oznak, kod diagnosti čnih napak (DTC) in zamrznjenih nizov;  
(f) ponastavitev prilagodljivih parametrov u čenja, nastavitev kodiranja 
različic in nadomestnih sestavnih delov ter izbirnih nastavitev strank;  
(g) identifikacija krmilne enote motorja in kodiranje variante;  
(h) podrobnosti o ponastavitvi servisnih lučk; 
(i) polo žaj diagnostičnega priklju čka in podrobnosti o priklju čku; 
(j) identifikacija kode motorja.  
3.2 Preskus in diagnosticiranje sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za 
diagnostiko na vozilu 
Zahtevajo se naslednji podatki:  
(a) opis preskusov, s katerimi se potrdi delovanje na sestavnem delu ali na 
kabelskem snopu;  
(b) preskusni postopek, vključno s preskusnimi parametri in informacijami 
o sestavnem delu;  
(c) podrobnosti o povezavi, vklju čno z najmanjšimi in najve čjimi vhodnimi 
in izhodnimi vrednostmi ter vrednostmi pri vožnji in pri obremenitvi;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 84  
(d) vrednosti, ki so pri čakovane v dolo čenih voznih razmerah, vklju čno s 
prostim tekom;  
(e) elektri čne vrednosti za sestavni del v mirujo čem in delujo čem stanju;  
(f) vrednosti pri okvari za vsakega od primerov; 
(g) diagnosti čna zaporedja pri napakah, vklju čno z drevesno strukturo 
napak in vodeno diagnosti čno izključevanje.  
3.3 Podatki, ki so potrebni za izvedbo popravila 
Zahtevajo se naslednji podatki:  
(a) inicializacija krmilne enote motorja in sestavnih delov ( če se namesti 
nadomestni del);  
(b) inicializacija novih ali nadomestnih enot za nadzor motorja, kadar je to 
primerno, s tehnikami prepustnega (pre)programiranja.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 85  
Dodatek 6 
Sistem š tevilčenja certifikatov o ES-homologaciji  
1. Del 3 številke ES-homologacije, ki je bila izdana v skladu s členom 6(1), je 
sestavljen iz številke izvedbenega regulativnega akta ali zadnje spremembe 
regulativnega akta, ki se uporablja za ES-homologacijo. Tej številki sledi en 
ali več znakov, ki ozna čujejo razli čne kategorije v skladu s tabelo 1.  
▼M2 
Tabela 1  
Znak Emisijski stan ­
dard Standard OBD Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi Datum uvel ja­
vitve: nova 
vozila  Zadnji dat 
um registracij e 
AA Euro 6c Euro 6-1 M, N1 razred I PV, KV 31.8.2018 
BA Euro 6b Euro 6-1 M, N1 razred I PV, KV 31.8.2018 
AB Euro 6c Euro 6-1 N1 razred II PV, KV  31.8.2019 
BB Euro 6b Euro 6-1 N1 razred II PV, KV  31.8.2019 
AC Euro 6c Euro 6-1 N1 razred III, N2 PV, KV 31.8.2019 
BC Euro 6b Euro 6-1 N1 razred III, N2 PV, KV  31.8.2019 
AD Euro 6c Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV 1.9.2018 31.8.2019 
AE Euro 6c- 
EVAP Euro 6-2 N1 razred II PV, KV  1.9.2019 31.8.2020 
AF Euro 6c- 
EVAP Euro 6-2 N1 razred III, N2 PV, KV  1.9.2019 31.8.2020 
AG Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV 1.9.2017 (  1 ) 31.8.2019 
BG Euro 6d- 
TEMP-EVAP Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV 1.9.2019 1.9.2019 31.12.2020 
AH Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 N1 razred II PV, KV  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019 
BH Euro 6d- 
TEMP-EVAP Euro 6-2 N1 razred II PV, KV  1.9.2019 1.9.2020 31.12.2021 
AI Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 N1 razred III, N2 PV, KV  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019 
BI Euro 6d- 
TEMP-EVAP Euro 6-2 N1 razred III, N2 PV, KV  1.9.2019 1.9.2020 31.12.2021 
AJ Euro 6d Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV  1.1.2020 1.1.2021 
AK Euro 6d Euro 6-2 N1 razred II PV, KV  1.1.2021 1.1.2022 
AL Euro 6d Euro 6-2 N1 razred III, N2 PV, KV  1.1.2021 1.1.2022  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 86  
Znak  Emisijski stan ­
dard Standard OBD Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi Datum uvel ja­
vitve: nova 
vozila  Zadnji dat 
um registracij e 
AX ni relevantno  ni relevantno  vsa vozila  povsem elek ­
trična z 
akumulatorji  
AY ni relevantno  ni relevantno  vsa vozila  gorivne celice  
AZ ni relevantno  ni relevantno  vsa vozila s 
certifikati v 
skladu s to čko 
2.1.1 Priloge I PV, KV  
( 1 ) Ta omejitev se v skladu z zadnjim pododstavkom člena 15(4) ne uporablja, če je bilo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 
715/2007 in njene izvedbene zakonodaje vozilo kategorije M ali kategorije N1 razreda I homologirano pred 1. septembrom 
2017 oziroma vozilo kategorije N1 razredov II in III ali kategorije N2 homologirano pred 1. septembrom 2018.  
Legenda: 
„Euro 6-1“ standard za naprave za diagnostiko na vozilu = celotne zahteve Euro 6 za naprave za diagnostiko na vozilu, vendar s 
predhodnimi mejnimi vrednostmi za naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v to čki 2.3.4 Priloge XI, in delno 
ublaženim razmerjem u činkovitosti med uporabo (IUPR); 
„Euro 6-2“ standard za naprave za diagnostiko na vozilu = celotne zahteve Euro 6 za naprave za diagnostiko, vendar s kon čnimi 
mejnimi vrednostmi za naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v toč ki 2.3.3 Priloge XI; 
Emisijski standard „Euro 6b“ = zahteve za emisije Euro 6, vklju čno s spremenjenim postopkom merjenja za trdne delce in standardi za 
število delcev (predhodne vrednosti za vozila z motorjem na prisilni vžig in z neposrednim vbrizgavanjem); 
Emisijski standard „Euro 6c“ = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, samo za namene spremljanja (brez uporabe 
mejnih vrednosti emisij NTE); sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih 
emisijah, ki nastajajo med vožnjo); 
Emisijski standard „Euro 6c-EVAP“ = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, samo za namene spremljanja (brez 
uporabe mejnih vrednosti emisij NTE); sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih 
emisijah, ki nastajajo med vožnjo), revidirani preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja; 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP“ = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne faktorje skladnosti; 
sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo); 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP“ = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne faktorje skladnosti; 
sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo), 
revidirani preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja; 
Emisijski standard „Euro 6d“ = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na kon čne faktorje skladnosti; sicer celotne 
zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6, revidirani preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja.  
▼B 
2. PRIMERI ŠTEVILK CERTIFIKATOV O HOMOLOGACIJI  
2.1 Naveden je primer homologacije lahkega potniškega avtomobila Euro 6 na 
standard emisij „Euro 6d“ in standard za naprave za diagnostiko na vozilu 
„Euro 6-2“, identificiranega z znakoma AJ v skladu s tabelo 1, izdane v 
Luksemburgu s kodo e13. Homologacija je bila podeljena na podlagi 
osnovne Uredbe (ES) 715/2007 in njene izvedbene Uredbe (ES) xxx/2016 
brez sprememb. To je 17. tovrstna homologacija brez razširitve, zato sta 
četrti in peti sestavni del številke certifikata 0017 in 00.  
e13 Ü 715 =2007 Ü xxx =2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Drugi primer prikazuje homologacijo lahkega gospodarskega vozila Euro 6 
razreda N1 II na standard emisij „Euro 6d-TEMP“ in standard za naprave za 
diagnostiko na vozilu „Euro 6-2“, identificiranega z znakoma AH v skladu s 
tabelo 1, izdano v Romuniji s kodo e19. Homologacija je bila podeljena na 
podlagi osnovne Uredbe (ES) 715/2007 in njene izvedbene Uredbe (ES) 
xyz/2018. Ker je to prva tovrstna homologacija brez razširitve, sta četrti 
in peti sestavni del številke certifikata 0001 in 00.  
e19 Ü 715 =2007 Ü xyz =2018AH Ü 0001 Ü 00  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 87  
Dodatek 7
  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 88  
Dodatek 8a 
Poročilo o preskusu 
Poročilo o preskusu izda tehni čna služba, odgovorna za izvedbo preskusov v 
skladu s to uredbo. 
Ločeno poročilo o preskusu se pripravi za vsako družino interpolacije, kot dolo ča 
odstavek 5.6 Priloge XXI.  
Naslednje informacije, če je to primerno, so najmanjši zahtevani podatki za 
preskus tipa 1 in preskus za korekcijo temperature okolice (ATCT).  
Številka PORO ČILA 
VLO ŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  Dolo čitev cestne obremenitve vozila  
Predmet preskusa 
Znamka  :  
Tip :  
SKLEP Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ, DD/MM/LLLL 
Opombe:  
— Sklici na relevantne oddelke 692/2008 so  označeni sivo  
— Oznaka (ATCT) pomeni samo za poro čilo o preskusu korekcije temperature 
okolice (ATCT)  
— (ne ATCT) pomeni, da ni pomembno za poro čilo o preskusu ATCT 
— Če ni sklicevanja na ATCT pomeni, da sta potrebni obe poro čili, tako poro ­ 
čilo o preskusu tipa 1 kot poro čilo o preskusu ATCT 
Splošne opombe: 
Če obstaja ve č mož nosti (sklicev), je v poro čilu o preskusu opisana preskušena 
možnost.  
V nasprotnem primeru je lahko dovolj eno sklicevanje na opisni list na za četku 
preskusa. 
Vsaka tehnič na služba lahko vklju či dodatne informacije  
(a) Specifi čno za motor s prisilnim vžigom  
(b) Specifi čno za motor s kompresijskim vžigom  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 89  
1. OPIS PRESKUŠANIH VOZIL: VISOKO, NIZKO IN 
SREDNJE ( ČE JE PRIMERNO) 
1.1 SPLOŠNO 
Številke vozila  :  številka prototipa in VIN  
Kategorija  
Priloga I Dodatek 3 in 4 §0.4  : 
Število sedežnih mest vklju čno z vozni­
kovim  
Priloga I Dodatek 3 §9.10.3 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.4  : 
Karoserija  
Priloga I Dodatek 3 §9.1 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.6  : 
Pogonska kolesa:  
Priloga I Dodatek 3 §1.3.3 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.7  : 
1.1.1 ZGRADBA POGONSKEGA SISTEMA 
Zgradba pogonskega sistema  :  notranje zgorevanje, hibridni, elektri čni ali gorivne celice  
1.1.2 MOTOR Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM ( če je primerno) 
Za več kot eno ICE ponovite odstavek 
Znamka :  
Tip 
Priloga I Dodatek 3 §3.1.1 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.10  : 
Način delovanja:  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.1  : dvotaktni/štiritaktni  
Število in razporeditev cilindrov  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.2  : 
Delovna prostornina motorja (cm  3 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.3 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.10.1  : 
Vrtilna frekvenca prostega teka (min  –1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.6  : + 
– 
Visoka vrtilna frekvenca prostega teka 
(min  –1 ) (a) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (rpm) :  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 90  
Nazivna mo č motorja  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.8 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.10.4  : kW pri vrt/min  
Največji neto navor  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.10 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.11.3  : Nm pri vrt/min  
Mazivo za motor  :  specifikacije proizvajalca ( če je več sklicev v opisnem 
listu)  
Hladilni sistem  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.7  : tip: zrak/voda/olje  
Izolacija  :  material, količ ina, mesto, prostornina in te ža 
1.1.3 PRESKUSNO GORIVO za preskus tipa 1 ( če je primerno) 
Za več kot eno preskusno gorivo ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.2.1 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.10.3  : bencin E10 – dizelsko gorivo B7 – UNP – ZP – …  
Gostota pri 15 °C  
Priloga IX  : 
Vsebnost žvepla  
Podpriloga 3 Priloge XXI  : samo za dizelsko gorivo B7 in bencin E10  
Priloga IX :  
Številka serije  :  
Faktorji Willans (za ICE) za emisije CO  2 
(gCO  2 /km) : 
1.1.4 SISTEM ZA DOVOD GORIVA ( če je primerno)  
Za več kot en sistem za dovod goriva ponovite odstavek 
Neposredno vbrizgavanje  :  da/ne ali opis  
Vozilo glede na tip goriva  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.2.4  : enogorivno/dvogorivno/prilagodljivo  
Krmilna enota  
Referenca dela  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.1  : isto kot opisni list  
Preskušana programska oprema  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.1.1  : na primer prebrano z orodjem za preslikavanje  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 91  
Merilnik pretoka zraka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.3  : 
Ohišje lopute za zrak  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.5  : 
Tipalo tlaka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.3.4.11  : 
Tlačilka za vbrizgavanje goriva  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.3  : 
Vbrizgalne šobe  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.6  : 
1.1.5 SESALNI SISTEM (če je primerno)  
Za več kot en sesalni sistem ponovite odstavek 
Nadtlačni polnilnik  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.1  : da/ne 
znamka in tip (  1 ) 
Hladilnik polnilnega zraka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.2  : da/ne 
tip (zrak/zrak – zrak/voda) (  1 ) 
Zračni filter (element) (  1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.4.2  : znamka in tip  
Dušilnik zvoka (  1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.4.3  : znamka in tip 
1.1.6 IZPU ŠNI SISTEM IN SISTEM PROTI IZHLAPEVANJU (č e je 
primerno)  
Za več kot enega ponovite odstavek 
Prvi katalizator  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.1.12 in  
3.2.12.2.1.13  : znamka in referenca (  1 ) 
način: tristezni/oksidacijski/lovilnik NOx/selektivna katali ­
tična redukcija  
Drugi katalizator  :  znamka in referenca (  1 ) 
način: tristezni/oksidacijski/lovilnik NOx/selektivna katali ­
tična redukcija  
Filter za delce  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.6  : z/brez/ni primerno 
znamka in referenca (  1 ) 
Referenca in položaj lambda sond  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.2  : pred katalizatorjem/za katalizatorjem  
Vbrizgavanje zraka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.3  : z/brez/ni primerno  
EGR  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.4  : z/brez/ni primerno 
hlajen/ni hlajen  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 92  
Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhla ­
pevanja  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.5  : z/brez/ni primerno  
Referenca in položaj tipal za NOx  :  prej/pozneje  
Splošni opis (  1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.9.2  : 
1.1.7 NAPRAVA ZA SHRANJEVANJE TOPLOTE ( če je primerno) 
Za več kot eno napravo za shranjevanje toplote ponovite odstavek 
Naprava za shranjevanje toplote  :  da/ne  
Kapaciteta toplote (shranjena entalpija J)  : 
Čas za sprošč anje toplote (s)  :  
1.1.8 PRENOS MOČI (če je primerno)  
Za več kot en prenos ponovite odstavek 
Menjalnik  
Priloga I Dodatek 3 § 4.5.1 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.13.1  : ročni/avtomatski/brezstopenjski  
Postopek menjanja prestav  
Prevladujo či način :  da/ne 
normalno/vo žnja/ekološko/ ...  
Najboljši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno) : 
Najslab ši način za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Krmilna enota  :  
Mazivo za menjalnik  :  specifikacije proizvajalca ( če je več sklicev v opisnem 
listu)  
Pnevmatike  
Priloga I Dodatek 3 §6.6 in Dodatek 4 dopolnilo §1.14  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  
Priloga I Dodatek 3 §6.6.1  : 
Obseg (m) :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  
Priloga I Dodatek 3 §6.6.3  : ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 93  
Prestavna razmerja (R.T.), primarna razmerja (R.P.) in (hitrost vozila 
(km/h))/(vrtilna frekvenca motorja (1 000 (min  –1 )) (V  1 000 ) za vsako 
prestavo menjalnika (R.B.).  
Priloga I Dodatek 3 §4.6 in Dodatek 4 dopolnilo §1.13.3  
R.B. R.P. R.T. V  1 000 
1. 1/1 
2 . 1/1 
3. . 1/1 
4. 1/1 
5. 1/1 
… 
1.1.9 ELEKTRI ČNA NAPRAVA ( če je primerno)  
Za več kot eno električno napravo ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip :  
Končna moč :  
1.1.10 REESS ZA OPRIJEM ( če je primerno) 
Za več kot en REESS za oprijem ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip :  
Zmogljivost  :  
Nazivna napetost  :  
1.1.12 GORIVNA CELICA (če je primerno) 
Za več kot eno gorivno celico ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip :  
Največja moč :  
Nazivna napetost  :  
1.1.13 MO ČNOSTNA ELEKTRONIKA (če je primerno)  
Lahko je ve č kot ena mo čnostna elektronika (pretvornik pogona, 
nizkonapetostni sistem ali polnilnik)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 94  
Znamka  :  
Tip :  
Moč :  
1.2 VISOKA VREDNOST ZA VOZILO Opis (tip 1) ali opis vozila 
(ATCT) 
1.2.1 MASA 
Preskusna masa visoke vrednosti 
vozila (kg) : 
1.2.2 PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Potreba po energiji za ciklus (Ws)  
Priloga XXI §3.5.6  : 
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
1.2.3 PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Ciklus (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno močjo in maso 
pri pripravljenostjo za vožnjo 
(PMR)(W/kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  
Priloga XXI, Podpriloga 1 §9  : da/ne  
Največja hitrost vozila  
Priloga I Dodatek 3 §4.7  : 
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja f  dsc : 
Razdalja cikla m  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka) : (če je primerno)  
1.2.4 TO ČKA MENJANJA PRESTAVE (ČE JE PRIMERNO) 
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 95  
1.3 NIZKA VREDNOST ZA VOZILO OPIS ( ČE JE PRIMERNO) 
1.3.1 MASA 
Preskusna masa nizke vrednosti vozila 
(kg) : 
1.3.2 PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji za ciklus (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
1.3.3 PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Ciklus (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno močjo in 
maso pri pripravljenostjo za vožnjo 
(PMR)(W/kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  
Priloga XXI, Podpriloga 1 §9  : da/ne  
Največja hitrost vozila  
Priloga I Dodatek 3 §4.7  : 
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja f  dsc : 
Razdalja cikla m  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka) : (če je primerno)  
1.3.4 TO ČKA MENJANJA PRESTAVE (ČE JE PRIMERNO) 
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta  
1.4 SREDNJA VREDNOST VOZILA OPIS ( ČE JE PRIMERNO) 
1.4.1 MASA 
Preskusna masa nizke vrednosti vozila 
(kg) : ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 96  
1.4.2 PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji za ciklus (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
1.4.3 PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Ciklus (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno močjo in 
maso pri pripravljenostjo za vožnjo 
(PMR)(W/kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  
Priloga XXI, Podpriloga 1 §9  : da/ne  
Največja hitrost vozila  
Priloga I Dodatek 3 §4.7  : 
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja f  dsc : 
Razdalja cikla m  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka) : (če je primerno)  
1.4.4 TO ČKA MENJANJA PRESTAVE (ČE JE PRIMERNO) 
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta  
2. REZULTATI PRESKUSOV  
2.1 PRESKUS TIPA 1 ali PRESKUS ATCT 
Postopek nastavitve dinamometra  :  fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogreva ­
nja 
Način delovanja z dinamometrom  
Priloga XXI Podpriloga 6 §1.2.4.2.2  da/ne  
Način iztekanja  
Priloga XXI Podpriloga 4 §4.2.1.8.5  : da/ne  
Dodatni predpogoji  :  da/ne 
opis 
Faktorji poslab šanja  :  pripisani/presku šani ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 97  
2.1.1 Višina vozila (uporabljeno tudi za ATCT)  
Datum preskusov :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa :  
Višina nižjega roba ventilatorja za 
hlajenje nad tlemi (cm)  : 
Stranski polo žaj sredine ventilatorja ( če je 
spremenjen na zahtevo proizvajalca)  : osrednja linija v vozilu/ ...  
Razdalja od sprednje strani vozila (cm)  :  
2.1.1.1 Emisije onesna ževal (če je primerno) 
2.1.1.1.1 Emisije onesnaževal vozil z motorjem z notranjim zgorevanjem, 
NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri ohra­
njanju naboja 
Za vse presku šane načine delovanja so ponovljeni spodnji odstavki 
(prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši na čin, če je 
primerno)  
Preskus št. 1 
Onesnaževala CO 
(mg/km) THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km ) NO  x 
(mg/km) THC +NOx 
(b) 
(mg/km)  Snov delcev 
(mg/km) Število 
delcev 
(#.10  11 /km) 
Izmerjene vrednosti  
Faktorji regeneracije (Ki)(2) 
Aditiv 
Faktorji regeneracije (Ki)(2) 
Multiplikativ  
Faktorji poslab šanja (DF) 
aditiv  
Faktorji poslab šanja (DF) 
multiplikativ  
Končne vrednosti  
Mejne vrednosti  
(2) Glej poročila družine Ki :  
Izveden tip 1/I za določitev Ki  : Podpriloga 4 Priloge XXI ali 
Pravilnik št. 83 UN/ECE (  1 ) 
( 1 ) Navedite, če je primerno.  
Preskus št. 2, če je primerno: zaradi CO  2 (d CO2 1 )/zaradi onesnaževal 
(90 % omejitev)/zaradi obojega  
Isti odstavek  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 98  
Preskus št. 3, če je primerno: zaradi CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti odstavek 
2.1.1.1.2 Emisije onesna ževal OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja 
Preskus št. 1 
Emisije onesna ževal so izpolnjene in za vsak prevoženi preskusni 
ciklus se ponovi naslednje odstavke.  
Onesnaževala CO 
(mg/km) THC (a) 
(mg/km ) NMHC 
(a) 
(mg/km ) NO  x 
(mg/km) THC +NOx 
(b) 
(mg/km)  Snov delcev 
(mg/km) Število 
delcev 
(#.10  11 /km) 
Izmerjene vrednosti enega 
cikla  
Omejene vrednosti enega 
cikla  
Preskus št. 2 ( če je primerno): zaradi CO  2 (d CO2 1 )/zaradi onesna ­ 
ževal (90 % omejitev)/zaradi obojega  
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno): zaradi CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti odstavek 
2.1.1.1.3 UF-TEHTANE EMISIJE ONESNAŽEVAL OVC-HEV  
Onesnaževala  CO 
(mg/km) THC (a) 
(mg/km ) NMHC 
(a) 
(mg/km ) NO  x 
(mg/km) THC +NOx 
(b) 
(mg/km)  Snov delcev 
(mg/km) Število 
delcev 
(#.10  11 /km) 
Izračunane vrednosti  
2.1.1.2 EMISIJE CO  2 (če je primerno) 
2.1.1.2.1 EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgoreva ­
njem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (ne ATCT) 
Za vsak presku šani način delovanja so ponovljeni spodnji odstavki 
(prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši na čin, če je 
primerno)  
Preskus št. 1 
Emisije CO  2 Nizke Srednje Visoke Zelo visoke  Kombini­
rane 
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korekcijski koeficient RCB: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Faktorji regeneracije (Ki) 
Aditiv 
Faktorji regeneracije (Ki) 
Multiplikativ  
M CO2,c,4  — ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 99  
Emisije CO  2 Nizke Srednje Visoke Zelo visoke  Kombini­
rane 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
Korekcija ATCT (FCF) ( 1 ) 
Začasne vrednosti M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Navedena vrednost  —  —  —  —  
d CO2 1 * navedena vrednost  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: korekcijski faktor družine za korekcijo za reprezentativne regijske temperaturne pogoje (ATCT) 
Glej poro čila družine FCF: 
( 2 ) korekcija iz Podpriloge 6 Dodatka 2 Priloge XXI te Uredbe za vozila ICE, K  CO2 za HEV  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek z d CO2 2 
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek 
Sklep  
Emisije CO  2 (g/km) Nizke Srednje Visoke Zelo visoke  Kombini­
rane 
Povprečenje M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Prilagajanje M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Končne vrednosti M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2 ATCT EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim 
zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 
1 pri ohranjanju naboja (ATCT) 
Preskus pri 14 °C (ATCT)  
Emisije CO  2 (g/km) Nizke Srednje Visoke Zelo visoke  Kombini­
rane 
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korekcijski koeficient RCB (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Zaključek (ATCT)  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirana vožnja  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korekcijski faktor družine (FCF)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 100  
2.1.1.2.3 MASNE EMISIJE CO  2 OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja 
Preskus št. 1: 
Masne emisije CO  2 (g/km) Kombinirana vožnja  
Izračunana vrednost M  CO2,CD  
Navedena vrednost  
d CO2 1 
Preskus št. 2 ( če je primerno) 
Isti odstavek z d CO2 2 
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek 
Sklep  
Masne emisije CO  2 (g/km) Kombinirana vožnja  
Povprečenje M  CO2,CD  
Končna vrednost M  CO2,CD  
2.1.1.2.4 UF-TEHTANE MASNE EMISIJE CO  2 OVC-HEV  
Masne emisije CO  2 (g/km) Kombinirana vožnja  
Izračunana vrednost M  CO2,weighted  
2.1.1.3 PORABA GORIVA ( ČE JE PRIMERNO, NE ATCT) 
2.1.1.3.1 Poraba goriva vozil samo z motorjem z notranjim zgorevanjem, 
NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri ohra­
njanju naboja 
Za vse presku šane načine delovanja so ponovljeni spodnji odstavki 
(prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši na čin, če je 
primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombini­
rana 
Končne vrednosti FC  p,H / FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Izračunane iz usklajenih vrednosti CO  2 
2.1.1.3.2 Poraba goriva OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja 
Preskus št. 1: 
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izračunana vrednost FC  CD ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 101  
Preskus št. 2 ( če je primerno) 
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno) 
Isti odstavek 
Sklep  
Poraba goriva (l/100km)  Kombinirana  
Povprečenje FC  CD 
Končna vrednost FC  CD 
2.1.1.3.3 UF-tehtana Poraba goriva OVC-HEV  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izračunana vrednost FC  weighted  
2.1.1.3.4 Poraba goriva vozil NOVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja 
Za vse presku šane načine delovanja so ponovljeni spodnji odstavki 
(prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši na čin, če je 
primerno)  
Poraba goriva (kg/100 km) Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Kombini­
rana 
Izmerjene vrednosti  
Korekcijski koeficient RCB  
Končne vrednosti FC  p/ FC c 
2.1.1.4 DOSEGI ( ČE JE PRIMERNO) 
2.1.1.4.1 Dosegi za OVC-HEV ( če je primerno)  
2.1.1.4.1.1 Doseg z električnim pogonom 
Preskus št. 1 
AER (km) Mestna vožnja Kombinira na 
vožnja 
Izmerjene/izra čunane vrednosti 
AER 
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2 (če je primerno)  
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno)  
Isti odstavek  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 102  
Sklep  
AER (km) Mestna vožnja Kombinira na 
vožnja 
Povprečenje AER ( če je primerno)  
Končne vrednosti AER 
2.1.1.4.1.2 Ekvivalent dosega z električnim pogonom  
EAER (km)  Mestna vožnja Kombinira na 
vožnja 
Končne vrednosti EAER 
2.1.1.4.1.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja  
R CDA (km) Kombinirana vožnja  
Končne vrednosti R  CDA 
2.1.1.4.1.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja  
Preskus št. 1  
R CDC (km) Kombinirana vožnja  
Končna vrednost R  CDC 
Število indeksa prehodnega cikla  
REEC potrditvenega cikla (%) 
Preskus št. 2 (če je primerno)  
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno) 
Isti odstavek 
2.1.1.4.2 Dosegi za PEV - Doseg samo z elektri čnim pogonom ( če je 
primerno) 
Preskus št. 1 
Doseg samo z elektri čnim pogonom 
(km) Mestna vo žnja Kombinira na 
vožnja 
Izračunane vrednosti PER  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2 (če je primerno)  
Isti odstavek  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 103  
Preskus št. 3 ( če je primerno) 
Isti odstavek 
Sklep  
Doseg samo z elektri čnim pogonom 
(km) Mestna vo žnja Kombinira na 
vožnja 
Povprečenje PER 
Končne vrednosti PER 
2.1.1.5 PORABA ELEKTRI ČNE ENERGIJE (ČE JE PRIMERNO) 
2.1.1.5.1 Poraba električne energije OVC-HEV ( če je primerno) 
2.1.1.5.1.1 Poraba električne energije EC  
Električna energija (Wh/km) Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Mestna 
vožnja Kombini­
rana vo žnja 
Končne vrednosti EC 
2.1.1.5.1.2 Poraba električne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF  
Preskus št. 1 
EC AC,CD  (Wh/km) Kombinirana  
Izračunana vrednost EC  AC,CD  
Preskus št. 2 ( če je primerno) 
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno) 
Isti odstavek 
Zaključek (če je primerno)  
EC AC,CD  (Wh/km) Kombinirana vožnja  
Povprečenje EC  AC,CD  
Končna vrednost 
2.1.1.5.1.3 Poraba električne energije, tehtano z UF 
Preskus št. 1 
EC AC,weighted  (Wh) Kombinirana  
Izračunana vrednost EC  AC,weighted  
Preskus št. 2 ( če je primerno) 
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno)  
Isti odstavek  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 104  
Zaključek (če je primerno)  
EC AC,weighted  (Wh/km) Kombinirana vožnja  
Povprečenje EC  AC,weighted  
Končna vrednost 
2.1.1.5.2 Poraba električne energije PEV (če je primerno)  
Preskus št. 1 
Električna energija (Wh/km) Mestna vožnja Kombinira na 
vožnja 
Izračunane vrednosti EC  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2 (če je primerno)  
Isti odstavek 
Preskus št. 3 (če je primerno) 
Isti odstavek  
Električna energija (Wh/km) Nizka Srednja Visoka Zelo visoka  Mestna 
vožnja Kombini­
rana vo žnja 
Povprečenje EC  
Končne vrednosti EC 
2.1.2 NIZKA VREDNOST ZA VOZILO ( ČE JE PRIMERNO) 
Ponovite § 2.1.1  
2.1.3 SREDNJA VREDNOST ZA VOZILO ( ČE JE PRIMERNO) 
Ponovite § 2.1.1  
2.1.4 KON ČNA MERILA ZA VREDNOSTI EMISIJ ( ČE JE 
PRIMERNO)  
Onesnaževala CO 
(mg/km) THC (a) 
(mg/km ) NMHC 
(a) 
(mg/km ) NO  x 
(mg/km) THC +NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km) PN 
(#.10  11 /km) 
Najvišje vrednosti (  1 ) 
( 1 ) za vsako onesnaževalo v vseh rezultatih preskusov VH, VL ( če je primerno) in VIM ( če je primerno)  
2.2 PRESKUS TIPA 2 (a) (ne ATCT) 
Vključno s podatki o emisijah, zahtevanimi za tehni čne preglede  
Preskus CO (% vol) Lambda Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) Temperatura olja (°C)  
Prosti tek —  
Visoka vrtilna frekvenca 
prostega teka  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 105  
2.3 PRESKUS TIPA 3 (a) (ne ATCT) 
Emisije iz okrova ročične gredi v ozračje: brez  
2.4 PRESKUS TIPA 4 (a) (ne ATCT) 
Glej poro čila :  
2.5 PRESKUS TIPA 5 (a) (ne ATCT) 
Glej poro čila družine o trajnosti  :  
Ciklus tipa 1/l za preskušanje meril emisij  : Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE (  1 ) 
( 1 ) Navedite, če je primerno.  
2.6 PRESKUS RDE (ne ATCT) 
Številka družine RDE  :  MSxxxx 
Glej poro čila družine  :  
2.7 PRESKUS TIPA 6 (a) (ne ATCT) 
Datum preskusov :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusov :  
Postopek nastavitve dinamometra  :  iztekanje (referenca cestne obremenitve)  
Vztrajnostna masa (kg)  :  
Če obstaja odstopanje od vozila tipa 1  :  
Pnevmatike  :  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  :  
Obseg (m) :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  :  
Onesnaževala CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Preskus 1 
2 
3 
Povprečje 
Omejitev  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 106  
2.8 SISTEM ZA DIAGNOSTIKO NA VOZILU (ne ATCT) 
Glej poro čila družine  :  
2.9 PRESKUS MOTNOSTI DIMA (b) (ne ATCT)  
2.9.1 PRESKUS ENAKOMERNIH HITROSTI  
Glej poro čila družine  :  
2.9.2 PRESKUS PRI PROSTEM POSPEŠEVANJU  
Izmerjena absorpcijska vrednost 
(m –1 ) : 
Korigirana absorpcijska vrednost 
(m –1 ) : 
2.10 MO Č MOTORJA (ne ATCT) 
Glej poro čila družine  :  
2.11 INFORMACIJE O TEMPERATURI, POVEZANE Z VISOKO 
VREDNOSTJO ZA VOZILO (VH) 
Temperatura hladilne teko čine 
ob koncu odstavitve (°C)  
Podpriloga 6a §3.9.2  : 
Povprečna temperatura obmo čja 
odstavitve v zadnjih 3 urah (°C)  
Podpriloga 6a §3.9.2  : 
Razlika med kon čno tempera ­
turo hladilne teko čine motorja 
in povpre čno temperaturo 
območja odstavitve v zadnjih 
treh urah Δ T_ATCT  (°C) 
Podpriloga 6a §3.9.3  : 
Najmanjši čas odstavitve 
t soak_ATCT  (s) 
Podpriloga 6a §3.9.1  : 
Mesto tipala za temperaturo  
Podpriloga 6a §3.9.5  : 
Priloga poro čila o preskusu (ne uporablja se za preskus ATCT in PEV), 
1 – v elektronski obliki, vsi vhodni podatki za korelacijsko orodje iz to čke 2.4 
Priloge 1 v izvedbenih uredbah (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153.  
Referenca vhodnega dokumenta: … 
2 – izhod Co2mpas:  
3 – Rezultati preskusa NEDC ( če je primerno):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 107  
Dodatek 8b 
Poročila o preskusu cestne obremenitve 
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskus dolo čitve cestne obremenitve.  
Številka PORO ČILA 
VLO ŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  Dolo čitev cestne obremenitve vozila  
Predmet preskusa  
Znamka  :  
Tip :  
SKLEP Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ, DD/MM/LLLL 
1. ZADEVNA VOZILA  
Zadevne znamke  :  
Zadevni tipi  :  
Komercialni opis  :  
Največja hitrost (km/h)  :  
Pogonske osi  :  
2. OPIS PRESKU ŠANIH VOZIL  
2.1 SPLO ŠNO  
Brez interpolacije: opisano je najslabše vozilo (glede zahtev po energiji)  
2.1.1 Visoka vrednost za vozilo 
Znamka  :  
Tip :  
Različica :  
Potreba po energiji cikla v 
celotnem ciklu WLTC razreda 3, 
neodvisno od razreda vozila  : 
Odstopanja od serije proizvodnje  :  
Število prevo ženih kilometrov :  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 108  
2.1.2 Nizka vrednost za vozilo 
Znamka  :  
Tip :  
Različica :  
Potreba po energiji cikla v 
celotnem ciklu WLTC razreda 3, 
neodvisno od razreda vozila  : (4 do 35 % glede na H  R ) 
Odstopanja od serije proizvodnje  :  
Število prevo ženih kilometrov :  
2.1.3 Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je 
primerno)  
▼M2 
Proizvajalec in homologacijski organ se dogovorita, kateri preskusni 
model vozila je reprezentativen model.  
Preskusna masa za parametre vozila, kotalni upor pnevmatik in čelna 
površina obeh vozil, tj. H  M in L  M , se določijo tako, da vozilo H  M proiz­
vede najve čjo potrebo po energiji cikla, vozilo L  M pa najmanjšo potrebo 
po energiji cikla iz skupine matrik za cestne obremenitve. Proizvajalec in 
homologacijski organ se dogovorita o parametrih vozila za vozili H  M in 
L M . 
Cestna obremenitev vozil H  M in L  M iz skupine matrik za cestne obreme ­
nitve se izra čuna v skladu z odstavkom 5.1 Podpriloge 4 k Prilogi XXI.  
▼B 
Znamka  :  
Tip :  
Različica :  
Zahteve po energiji v celotnem 
ciklu WLTC  : 
Odstopanja od serije proizvodnje  :  
Število prevo ženih kilometrov :  
2.2 MASE 
2.2.1 Visoka vrednost za vozilo 
Preskusna masa (kg) :  
Povprečna masa m  av (kg) :  (povpre čje pred in po preskusu)  
Rotacijska masa m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) ali izmer ­
jena 
Porazdelitev te že 
Spredaj  :  
Zadaj  :  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 109  
2.2.2 Nizka vrednost za vozilo 
Ponovi §2.2.1 s podatki VL 
2.2.3 Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je 
primerno) 
Preskusna masa (kg) :  
Povprečna masa m  av (kg) :  (povpre čje pred in po preskusu)  
Največja tehnič no dovoljena masa 
obremenjenega vozila ( ≥ 3 000 kg) : 
Ocenjeno aritmeti čno povpre čje 
mase dodatne opreme  : 
Porazdelitev te že 
Spredaj  :  
Zadaj  :  
2.3 PNEVMATIKE 
2.3.1 Visoka vrednost za vozilo 
Velikost :  sprednja/zadnja, če se razlikuje  
Znamka  :  sprednja/zadnja, če se razlikuje  
Tip :  sprednja/zadnja, če se razlikuje  
Kotalni upor (kgf/1 000 kg  
Spredaj :  
Zadaj  :  
Tlak v sprednjih pnevmatikah (kPa)  : 
Tlak v zadnjih pnevmatikah (kPa)  : 
2.3.2 Nizka vrednost za vozilo 
Ponovi §2.3.1 s podatki VL 
2.3.3 Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je 
primerno) 
Ponovi §2.3.1 s podatki za reprezentativno vozilo  
2.4 KAROSERIJA  
2.4.1 Visoka vrednost za vozilo 
Tip :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/ 
BB/BC/BD 
Različica :  
Aerodinami čne naprave  
Premični aerodinami čni deli 
karoserije  : d/n in navedite, če je primerno  
Seznam nameš čenih aerodinami ­ 
čnih možnosti : ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 110  
2.4.2 Nizka vrednost za vozilo 
Ponovite §2.4.1 s podatki VL 
Delta (C  d *A f ) LH v primerjavi z VH :  
2.4.3 Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je 
primerno) 
Opis oblike karoserije  :  kvadratna škatla ( če ni mogoče 
določiti oblike karoserije za 
celotno vozilo)  
▼M2 __________  
▼B 
Sprednje podro čje A  fr : 
2.5 POGONSKI SISTEM  
2.5.1 Visoka vrednost za vozilo 
Koda motorja  :  
Vrsta menjalnika  :  ročni, avtomatski, brezstopenjski  
Model menjalnika 
(kode proizvajalca)  : (razred navora in število prestav → vključeno v informacijski 
list) 
Vključeni modeli menjalnika 
(kode proizvajalca)  : 
Vrtilna hitrost motorja deljena s hitrostjo 
vozila  : 
Prestava Prestavno 
razmerj e Razmerje N/V  
1. 1/.. 
2 . 1/.. 
3. . 1/.. 
4. 1/.. 
5. 1/.. 
6. 1/.. 
.. 
.. 
Električne naprave, povezane v položaju N  : ni relevantno (brez elektri čne naprave ali brez načina izteka ­
nja) 
Tip in število elektri čnih naprav :  tip konstrukcije: asinhronski/sinhronski … 
Tip hladilne teko čine :  zrak, teko čina … 
2.5.2 Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite §2.5.1 s podatki VL  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 111  
2.6 REZULTATI PRESKUSOV  
2.6.1 Visoka vrednost za vozilo 
Datumi preskusov :  dd/mm/llll  
NA CESTI  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4) 
Preskusna metoda  :  iztekanje  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.3) 
ali postopek merjenja navora  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.4)  
Ustanova (naziv/lokacija/referenca preskusne 
steze) : 
Način iztekanja  :  d/n 
Nastavitev koles  :  vrednosti stekanja in previsnega kota  
Največja referen čna hitrost [km/h]  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.2.4.1.2  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ali v vozilu: vpliv anemometrije (c  d *A) in ali je bil popravljen.  
Število enot  :  
Veter :  povpre čje, vrhovi in smeri v povezavi s smerjo preskusne steze  
Zračni tlak  :  
Temperatura (povpre čna vrednost) :  
Korekcija vetra  :  d/n 
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah (kPa)  :  d/n 
Neobdelani rezultati  :  Postopek z navorom: 
c0 = 
c1 = 
c2 = 
Postopek z iztekanjem: 
f0 
f1 
f2 
Končni rezultati  Postopek z navorom: 
c0 = 
c1 = 
c2 = 
in 
f0 = 
f1 = 
f2 = 
Postopek z iztekanjem: 
f0 = 
f1 = 
f2 = ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 112  
ali 
POSTOPEK Z VETROVNIKOM  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §6)  
Ustanova (ime/lokacija/referenca dinamome ­
tra) : 
Kvalifikacija ustanov  :  referenca poro čila in datum  
Dinamometer  
Tip dinamometra  :  jermen ali dinamometer z valji  
Postopek :  stabilizirane hitrosti ali postopek s pojemkom  
Ogrevanje :  ogrevanje z dinamometrom ali z vožnjo vozila  
Korekcija krivulje valja  
(Priloga XXI, Podpriloga 4, §6.6.3)  : (za dinamometer z valji, če je primerno)  
Postopek nastavitve dinamometra z 
valji : fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Izmerjeni aerodinami čni koeficient upora, 
pomno žen s sprednjim podro čjem : Hitrost (km/h) C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f0 = 
f1 = 
f2 = 
ali 
MATRICA CESTNE OBREMENITVE  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §5) 
Preskusna metoda  :  iztekanje  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.3) 
ali postopek merjenja navora  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.4)  
Ustanova (ime/lokacija/referenca steze)  :  
Način iztekanja  :  d/n 
Nastavitev koles  :  vrednosti stekanja in previsnega kota  
Največja referen čna hitrost [km/h]  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.2.4.1.2  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ali v vozilu: vpliv anemometrije (cd*A) in ali je bil popravljen.  
Število enot  :  
Veter :  povpre čje, vrhovi in smeri v povezavi s smerjo preskusne steze  
Zračni tlak  :  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 113  
Temperatura (povpre čna vrednost)  :  
Korekcija vetra  :  d/n 
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah (kPa)  :  d/n 
Neobdelani rezultati  :  Postopek z navorom: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
Postopek z iztekanjem: 
f0r 
f1r 
f2r 
▼M2 
Končni rezultati  Postopek z navorom: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
in 
f0r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f2r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f0r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
f2r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
Postopek z iztekanjem: 
f0r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f2r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f0r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
f2r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
▼B 
2.6.2 Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite §2.6.1 s podatki VL  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 114  
Dodatek 8c 
Predloga preskusnega obrazca 
„Preskusni obrazec “ vsebuje preskusne podatke, ki so zabeleženi, vendar niso del 
preskusnih poro čil. 
Preskusne obrazce tehnična služba ali proizvajalec hrani vsaj deset let.  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskusne obrazce.  
▼M2 
Nastavljivi parametri uskladitve koles  
Priloga XXI, Podpriloga 4, § 4.2.1.8.3  : 
Koeficienti, c0, c1 in c2  :  c0 = 
c1 = 
c2 =  
Časi iztekanja, izmerjeni na dinamometru z valji  
Priloga XXI, Podpriloga 4, § 4.4.4  : Referenčna hitrost (km/h)  Čas iztekanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Na vozilo ali v vozilo je lahko nameš čena dodatna teža, da se 
odpravi drsenje pnevmatik  
Priloga XXI, Podpriloga 4, § 7.1.1.1.1  : teža (kg) 
na/v vozilu  
Časi iztekanja po opravljenem postopku iztekanja v vozilu v 
skladu z odstavkom 4.3.1.3 Podpriloge 4 k Prilogi XXI  
Priloga XXI, Podpriloga 4, § 8.2.4.2  : Referenčna hitrost (km/h)  Čas iztekanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 115  
Učinkovitost pretvornika NO  x 
Navedene koncentracije (a); (b), (c), (d) in koncentracije, pri 
katerih je analizator NOx v nač inu NO, ko kalibrirni plin ne te če 
skozi pretvornik  
Priloga XXI, Podpriloga 5, §5.5  : (a) = 
(b) = 
(c) = 
(d) = 
Koncentracija v načinu NO =  
Dejanska razdalja, ki jo je prevozilo vozilo  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.6.4.6 in 1.2.12.6  : 
Za vozila z ročnim menjalnikom, vozila MT, ki ne morejo 
slediti sledi cikla:  
Odstopanja od voznega cikla  :  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.6.5.1  
Indeksi sledi vožnje:  
V skladu s SAE J2951(revidirano januarja 2014) so izra čunani 
naslednji indeksi:  
(a) ER : Energijski razred  :  
(b) DR : Razred razdalje  :  
(c) EER : Razred ekonomi čnosti energije  :  
(d) ASCR : Razred absolutne spremembe hitrosti  :  
(e) IWR : Razred inercialnega dela  :  
(f) RMSSE : Koren povpre čne kvadratne napake napo ­
vedi : 
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.8.5 in 7  
Tehtanje vzorca filtra za delce  
Filter pred preskusom  :  
Filter po preskusu  :  
Referenčni filter  :  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.10.1.2 in 1.2.14.3.1  
Vsebina vsakega od sestavnih delov, merjenih po stabilizaciji 
merilne naprave  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.14.2.8  : 
Določitev faktorja regeneracije  
Število ciklov D med dvema WLTC, ko pride do dogodkov 
regeneracije  : 
Število ciklov, v katerih so opravljene meritve emisij n  :  
Merjenje masnih emisij za vsak sestavni del i v vsakem ciklu j  : 
Priloga XXI, Podpriloga 6, Dodatek 1, §2.1.3  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 116  
Določitev faktorja regeneracije  
Število zadevnih preskusnih ciklov, izmerjenih za popolno 
regeneracijo  : 
Priloga XXI, Podpriloga 6, Dodatek 1, §2.2.6  
Določitev faktorja regeneracije  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Priloga XXI, Podpriloga 6, Dodatek 1, §3.1.1  
ATCT 
Temperatura zraka in vlažnost preskusne celice, izmerjeni pri 
izhodu ventilatorja za hlajenje vozila pri najmanjši frekvenci 
1 Hz. : Nastavljena vrednost temperature = T  reg 
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.2.1.1  Dejanska vrednost temperature 
± 3 °C na za četku preskusa 
± 5 °C med preskusom  
Temperatura obmo čja odstavitve, merjena neprestano pri 
najmanjši frekvenci 1 Hz.  : Nastavljena vrednost temperature = T  reg 
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.2.2.1  Dejanska vrednost temperature 
± 3 °C na za četku preskusa 
± 5 °C med preskusom  
Čas prehoda s prekondicioniranja na obmo čje odstavitve  
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.6.2  : ≤ 10 minut 
Čas med koncem preskusa tipa 1 in postopkom ohlajanja  :  ≤ 10 minut  
Izmerjeni čas odstavitve, ki je zabeležen v vseh ustreznih 
preskusnih obrazcih.  
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.9.2  : čas med merjenjem kon čne temperature in koncem 
preskusa tipa 1 pri 23 °C  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 117  
PRILOGA II 
SKLADNOST VOZIL V PROMETU 
1. UVOD 
1.1 Ta priloga določa emisije iz izpušne cevi in zahteve OBD (vklju čno z 
IUPR  M ) za skladnost vozil v prometu za tipe vozil, homologirane v skladu 
s to uredbo. 
2. ZAHTEVE  
Zahteve za skladnost vozil v prometu so tiste, ki so dolo čene v odstavku 9 
in Dodatkih 3, 4 in 5 Pravilnika št. 83 UN/ECE, z izjemami, opisanimi v 
naslednjih oddelkih.  
2.1 Odstavek 9.2.1 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume na naslednji na čin: 
Homologacijski organ izvede presojo skladnosti v prometu na osnovi vseh 
pomembnih informacij, ki jih ima proizvajalec, po enakih postopkih kot za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje, dolo čenih v členu 12(1) in (2) Dire­
ktive 2007/46/ES ter v točkah 1 in 2 Priloge X k navedeni direktivi. Če so 
informacije iz nadzornih preskusov homologacijskega organa ali države 
članice predložene homologacijskemu organu, te dopolnjujejo poro čilo o 
spremljanju v prometu, ki ga predloži proizvajalec.  
2.2 Odstavek 9.3.5.2 Pravilnika št. 83 UN/ECE se spremeni z dodatkom 
naslednjih novih pododstavkov:  
„… 
Vozila majhnih proizvodnih serij, ki obsegajo manj kot 1 000 vozil na 
družino OBD, so izvzeta iz najmanjših zahtev IUPR in iz zahteve, da te 
dokažejo homologacijskemu organu.“  
2.3 Sklicevanje na „pogodbene strani“ se razume kot sklicevanje na „države 
članice“. 
2.4 Odstavek 2.6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim:  
Vozilo pripada tipu vozila, ki je homologiran po tej uredbi in ima potrdilo 
o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES. Registrira in uporablja se v 
Uniji. 
2.5 Sklicevanje na „Sporazum 1958“ v odstavku 2.2 Dodatka 3 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Direktivo 2007/46/ES.  
2.6 Odstavek 2.6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim:  
Vsebnost svinca in žvepla v vzorcu goriva iz posode za gorivo vozila 
ustreza veljavnim standardom iz Direktive št. 2009/30/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta (  1 ) in na vozilu ne sme biti sledov uporabe napa čnih 
goriv. Pregledi se lahko opravijo v izpušni cevi.  
2.7 Sklicevanje v odstavku 4.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
„preskuse emisij v skladu s Prilogo 4a“ se razume kot „preskusi emisij, 
opravljeni v skladu s Prilogo XXI k tej uredbi“.  ▼B 
( 1 ) UL L 140, 5.6.2009, str. 88.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 118  
2.8 Sklicevanje v odstavku 4.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
„odstavek 6.3 Priloge 4a“ se razume kot „odstavek 1.2.6 Podpriloge 6 k 
Prilogi XXI k tej uredbi“.  
2.9 Sklicevanje v odstavku 4.4 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
„Sporazumu 1958“ se razume kot sklicevanje na „ člen 13(1) ali (2) Dire­
ktive 2007/46/ES.“  
2.10 V odstavku 3.2.1, odstavku 4.2 in opombah 1 in 2 Dodatka 4 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE se sklicevanje na mejne vrednosti, navedene v tabeli 1 
odstavka 5.3.1.4 razume kot sklicevanje na tabelo 1 Priloge I k Uredbi 
(ES) št. 715/2007.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 119  
PRILOGA III  
Pridržano  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 120  
PRILOGA IIIA 
PREVERJANJE DEJANSKIH EMISIJ, KI NASTAJAJO MED VOŽNJO  
1. UVOD, OPREDELITEV POJMOV IN OKRAJŠAVE  
1.1 Uvod 
V tej prilogi je opisan postopek preverjanja dejanskih emisij iz lahkih 
osebnih in gospodarskih vozil, ki nastajajo med vožnjo (RDE).  
1.2 Opredelitve pojmov  
1.2.1  „To čnost“  pomeni odstopanje med izmerjeno ali izra čunano vred­
nostjo in sledljivo referen čno vrednostjo. 
1.2.2 „Analizator“ pomeni vsako merilno napravo, ki ni del vozila, ampak 
je nameščena za dolo čitev koncentracije ali koli čine plinastih oziroma 
trdnih onesnaževal.  
1.2.3 „Osni odsek “ linearne regresije ( a 0 ) pomeni:  
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
pri čemer je:  
a 1 naklon regresijske premice,  
x povpre čna vrednost referen čnega parametra,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti.  
1.2.4 „Umerjanje“  pomeni nastavitev odziva analizatorja, merilnika 
pretoka, tipala ali signala tako, da se njegova izhodna vrednost 
ujema z enim ali ve č referenčnimi signali.  
1.2.5 „Koeficient določanja“ (r 2 ) pomeni:  
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a  0 Ä ða 1 Ü x  i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
pri čemer je:  
a 0 osni odsek linearne regresijske premice,  
a 1 naklon linearne regresijske premice,  
x i izmerjena referen čna vrednost, 
y i izmerjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 121  
1.2.6 „Korelacijski koeficient“ ( r) pomeni:  
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
pri čemer je:  
x i izmerjena referen čna vrednost, 
y i izmerjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x povpre čna referen čna vrednost,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.  
1.2.7 „Zakasnilni čas“ pomeni čas od preklopa pretoka plina ( t 0 ) do točke, 
v kateri odziv doseže 10 odstotkov ( t 10 ) končnega odčitka. 
1.2.8 „Signali ali podatki krmilne enote motorja“  pomenijo vse podatke in 
signale vozila, ki so zabeleženi iz omrežja vozila s protokoli, nave ­
denimi v to čki 3.4.5 Dodatka 1.  
1.2.9 „Krmilna enota motorja“  pomeni elektronsko enoto, ki krmili 
različna sprožila in zagotavlja optimalno delovanje pogonskega 
sistema. 
1.2.10 „Emisije “, imenovane tudi  „sestavine “, „sestavine onesnaževal“  ali 
„emisije onesnaževal“ , pomenijo nadzorovane plinaste ali trdne 
komponente izpuha.  
1.2.11 „Izpuh“ , imenovan tudi izpušni plin, pomeni skupek vseh plinastih in 
trdnih delcev, ki kot rezultat zgorevanja goriva v motorju z notranjim 
zgorevanjem vozila izhajajo iz izpušne odprtine ali izpušne cevi.  
▼M1 
1.2.12 „ Emisije izpušnih plinov “ pomenijo emisije plinastih, trdnih in teko čih 
snovi iz izpušne cevi.  
▼B 
1.2.13 „Obseg skale“ pomeni celotno merilno obmo čje analizatorja, meril ­
nika pretoka ali tipala, kot ga navede proizvajalec opreme. Če je za 
meritve uporabljeno podobmo čje analizatorja, merilnika pretoka ali 
tipala, obseg skale pomeni najve čji odčitek. 
1.2.14 „Faktor odzivnosti za ogljikovodike“  posamezne vrste ogljikovodika 
pomeni razmerje med od čitkom FID in koncentracijo obravnavane 
vrste ogljikovodika v referen čni plinski jeklenki, izraženo v ppmC  1 . 
1.2.15 „Ve čje vzdrževanje“ pomeni nastavitev, popravilo ali zamenjavo 
analizatorja, merilnika pretoka ali tipala, ki bi lahko vplivala na 
točnost meritev. 
1.2.16 „Šum “ pomeni dvakratnik kvadratne sredine desetih standardnih 
odklonov, od katerih je vsak izra čunan iz ničelnih odzivov, izmerjenih 
pri stalni frekvenci zapisovanja najmanj 1,0 Hz v času 30 sekund.  
1.2.17 „Nemetanski ogljikovodiki“  (NMHC) pomenijo skupne ogljikovodike 
(THC) brez metana (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 122  
1.2.18 „ Število delcev v emisijah “ (PN) pomeni skupno število trdnih delcev, 
ki izhajajo iz izpuha vozila, ter je koli činsko opredeljeno z metodami 
redčenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v Prilogi XXI.  
▼B 
1.2.19 „Natan čnost“  pomeni 2,5-kratnik standardnega odklona 10 ponavlja ­
jočih se odzivov na dano sledljivo standardno vrednost.  
1.2.20 „Od čitek“ pomeni številsko vrednost, ki jo prikaže analizator, 
merilnik pretoka, tipalo ali katera koli druga merilna naprava, upora ­
bljena pri meritvah emisij iz vozil.  
1.2.21 „Odzivni čas“ (t 90 ) pomeni vsoto zakasnilnega časa in časa vzpona.  
1.2.22 „ Čas vzpona “ pomeni čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim 
odzivom ( t 90 – t 10 ) končnega odčitka. 
1.2.23 „Kvadratna sredina “ (x rms ) pomeni kvadratni koren aritmeti čne 
sredine kvadratov vrednosti in je opredeljena kot:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x  2 
2 þ … þ x  2 
n Þ r 
pri čemer je:  
x izmerjena ali izračunana vrednost,  
n š tevilo vrednosti.  
1.2.24 „Tipalo“ pomeni vsako merilno napravo, ki ni del samega vozila, 
ampak je nameš čena za dolo čitev parametrov, razen koncentracije 
plinastih in trdnih onesnaževal ter masnega pretoka izpušnih plinov.  
▼M1 
1.2.25 „ Določitev razpona “ pomeni tako nastavitev instrumenta, da se 
pravilno odziva na kalibracijski standard, ki pomeni od 75 do 100 
odstotkov najve čje vrednosti obmo čja instrumenta ali predvidenega 
območja uporabe.  
▼B 
1.2.26 „Razponski odziv“ pomeni srednji odziv na razponski signal v 
časovnem intervalu najmanj 30 sekund.  
1.2.27 „Premik razponskega odziva“  pomeni razliko med srednjim odzivom 
na razponski signal in dejanskim razponskim signalom v dolo čenem 
časovnem obdobju po točni dolo čitvi razpona analizatorja, merilnika 
pretoka ali tipala.  
1.2.28 „Naklon “ linearne regresije ( a 1 ) pomeni:  
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ð x i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
pri čemer je:  
x povpre čna vrednost referen čnega parametra,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x i dejanska vrednost referen čnega parametra,  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 123  
y i dejanska vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n š tevilo vrednosti.  
1.2.29 „Standardna napaka ocene“  (SEE) pomeni:  
SEE ¼  1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
pri čemer je:  
ý ocenjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
y i dejanska vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x max največja dejanska vrednost referen čnega parametra,  
n š tevilo vrednosti.  
1.2.30 „Skupni ogljikovodiki “ (THC) pomenijo vsoto vseh hlapnih snovi, ki 
jih je mogo če izmeriti s plamensko-ionizacijskim detektorjem (FID).  
1.2.31 „Sledljiv “ pomeni zmožen povezave meritve ali odčitka z znanim in 
skupno sprejetim standardom na podlagi neprekinjene verige primer ­
jav. 
1.2.32 „ Čas pretvorbe “ pomeni časovno razliko med spremembo koncen ­
tracije ali pretoka ( t 0 ) na referen čni toč ki in 50-odstotnim odzivom 
sistema na kon čni odčitek ( t 50 ). 
1.2.33 „Tip analizatorja “ pomeni skupino analizatorjev, ki jih proizvaja isti 
proizvajalec in ki koncentracijo posamezne plinaste sestavine ali 
število delcev dolo čijo na podlagi enakega na čela. 
1.2.34 „Tip merilnika masnega pretoka izpušnih plinov“  pomeni skupino 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov, ki jih proizvaja isti 
proizvajalec, imajo podoben notranji premer cevi, masni pretok 
izpušnih plinov pa dolo čijo na podlagi enakega na čela. 
1.2.35 „Validacija“ pomeni postopek ocenjevanja pravilne namestitve in 
delovanja prenosnega sistema za merjenje emisij in pravilnosti meritev 
masnega pretoka izpušnih plinov, pridobljenih iz enega ali ve č nesled­
ljivih merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali izra čunanih iz 
tipal oziroma signalov iz krmilne enote motorja.  
1.2.36 „Preverjanje “ pomeni postopek ocenjevanja, ali se izmerjena oziroma 
izračunana izhodna vrednost analizatorja, merilnika pretoka, tipala ali 
signala ujema z referen čnim signalom v eni ali ve č vnaprej dolo čenih 
mejnih vrednostih sprejemljivosti.  
1.2.37 „Ni člišče“ pomeni takšno umerjenost analizatorja, merilnika pretoka 
ali tipala, ki zagotavlja to čen odziv na ničelni signal.  
1.2.38 „Ni čelni odziv“  pomeni srednji odziv na ni čelni signal v časovnem 
intervalu najmanj 30 sekund.  
1.2.39 „Premik ni čelnega odziva“ pomeni razliko med srednjim odzivom na 
ničelni signal in dejanskim ni čelnim signalom, ki se izmeri v dolo ­ 
čenem časovnem obdobju po toč nem ničliranju analizatorja, merilnika 
pretoka ali tipala.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 124  
1.2.40 „ Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem“ (OVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se lahko polni iz zunanjega vira.  
1.2.41 „ Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja “ (NOVC-HEV) 
pomeni vozilo z vsaj dvema razli čnima pretvornikoma energije in 
dvema razli čnima sistemoma za shranjevanje energije, ki se upora ­
bljata za pogon vozila in ju ni mogo če polniti iz zunanjega vira.  
▼B 
1.3. Okrajšave 
Okraj šave se na splošno uporabljajo tako za edninske kot množinske 
oblike okrajšanih izrazov.  
CH  4 — metan  
CLD — kemoluminiscen čni detektor  
CO — ogljikov monoksid  
CO  2 — ogljikov dioksid  
CVS — vzorčevalnik s konstantno prostor­
nino 
DCT — menjalnik z dvojno sklopko  
ECU — krmilna enota motorja  
EFM — merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov  
FID — plamensko-ionizacijski detektor  
FS — obseg skale  
GPS — globalni pozicionirni sistem  
H 2 O — voda 
HC — ogljikovodiki  
HCLD — ogrevani kemoluminiscen čni detektor  
HEV — hibridno električno vozilo  
ICE — motor z notranjim zgorevanjem  
ID — identifikacijska številka ali koda  
UNP — utekočinjeni naftni plin 
MAW — okno drsečega povpre čenja 
max — največja vrednost 
N 2 — dušik 
NDIR — nerazpr šilni infrardeči analizator  
NDUV — nerazpr šilni ultravijoli čni analizator  
NEDC — novi evropski vozni ciklus  
ZP — zemeljski plin  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 125  
NMC — izlo čevalnik nemetanov  
NMC-FID — izločevalnik nemetanov v kombina ­
ciji s plamensko-ionizacijskim detek ­
torjem  
NMHC — nemetanski ogljikovodiki  
NO — dušikov monoksid 
No. — število 
NO  2 — dušikov dioksid 
NO  X — dušikovi oksidi 
NTE — ki se ne sme(-jo) preseči 
O 2 — kisik 
OBD — diagnostika na vozilu  
PEMS — prenosni sistem za merjenje emisij  
PHEV — priključno hibridno električno vozilo  
PN — število delcev  
RDE — dejanske emisije, ki nastajajo med 
vožnjo 
RPA — relativni pozitivni pospe šek 
SCR — selektivna katalitična redukcija  
SEE — standardna napaka ocene  
THC — skupni ogljikovodiki  
UN/ECE — Ekonomska komisija Združenih 
narodov za Evropo  
VIN — identifikacijska številka vozila  
WLTC — globalno usklajeni preskusni ciklus 
za lahka vozila  
WWH-OBD — globalno usklajena diagnostika na 
vozilu  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Mejne vrednosti emisij, ki se jih ne sme prese či 
Med običajno ž ivljenjsko dobo tipa vozila, homologiranega v skladu z 
Uredbo (ES) št. 715/2007, njegove emisije, dolo čene v skladu z zahte ­
vami iz te priloge in oddane med katerim koli možnim preskusom 
RDE, ki je bil opravljen v skladu z zahtevami iz te priloge, ne smejo 
biti višje od naslednjih vrednosti za posamezna onesnaževala, ki se jih 
ne sme prese či (NTE):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TF ð p 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
pri čemer je EURO-6 veljavna mejna vrednost emisij Euro 6 iz tabele 
2 v Prilogi I Uredbe (ES) št. 715/2007.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 126  
2.1.1 Dokon čni faktorji skladnosti  
Faktor skladnosti CF  pollutant  za zadevno onesnaževalo je dolo čen, kot 
sledi:  
Onesnaževalo Masa dušikovih 
oksidov (NO  x ) Število delcev 
(PN) Masa ogljiko ­
vega monoksida 
(CO) ( 1 ) Masa skupnih ogljiko­
vodikov (THC) Vsot a mase skupnih 
ogljikovodikov in duši ­
kovih oksidov (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  1 + pribitek  
pri čemer je 
pribitek  = 
0,5 ►M1 1 + 
pribitek  PN, 
pri čemer je 
pribitek  PN 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije CO se izmerijo in zapišejo pri preskusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
Pribitek  je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne negotovosti merjenja zaradi opreme PEMS, ki se letno 
pregleduje in se spremeni kot posledica izboljšav v postopku PEMS ali tehnološkega napredka.  
►M1 „Pribitek PN“ je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne merilne negotovosti zaradi opreme za merjenje 
števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki se letno pregledujejo in spremenijo zaradi izboljšav v 
postopku merjenja števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij ali tehnološkega napredka. ◄ 
2.1.2 Za časni faktorji skladnosti  
Ne glede na določbe točke 2.1.1 se lahko v obdobju 5 let in 4 
mesecev po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 
in na predlog proizvajalca izjemoma uporabljajo naslednji za časni 
faktorji skladnosti:  
Onesnaževalo Masa dušikovih 
oksidov (NO  x ) Število delcev 
(PN) Masa ogljiko ­
vega monoksida 
(CO) ( 1 ) Masa skupnih ogljiko­
vodikov (THC) Vsot a mase skupnih 
ogljikovodikov in duši ­
kovih oksidov (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + 
pribitek PN , 
pri čemer je 
pribitek  PN 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije CO se izmerijo in zapišejo pri preskusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
►M1 „Pribitek PN“ je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne merilne negotovosti zaradi opreme za merjenje 
števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki se letno pregledujejo in spremenijo zaradi izboljšav v 
postopku merjenja števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij ali tehnološkega napredka. ◄ 
Uporaba za časnih faktorjev skladnosti se zabeleži v izjavi o skladnosti 
vozila.  
2.1.3 Prenosne funkcije  
Prenosna funkcija  TF(p1,…, pn)  iz toč ke 2.1 se nastavi na 1 za 
celotno obmo čje parametrov  pi (i = 1,…,n) . 
Če je prenosna funkcija  TF(p  1 ,…, p  n ) spremenjena, jo je treba spre ­
meniti tako, da ne sme škodljivo vplivati na okolje in uč inkovitost 
preskusov dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo. Veljati mora 
predvsem naslednji pogoj:  
Z 
TF ðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
pri čemer:  
— dp predstavlja integral čez celoten obseg parametrov  p i (i = 
1,…,n).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 127  
— je Q(p  1 ,…, p  n ) verjetnostna gostota dogodka, ki ustreza parame ­
trom p  i (i = 1,…, n)  pri dejanski vožnji. Proizvajalec potrdi sklad ­
nost s točko 2.1 tako, da izpolni potrdilo iz Dodatka 9.  
2.2. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, ki jih zahteva ta 
priloga pri homologaciji in med življenjsko dobo vozila, dolo čajo 
domnevo o skladnosti z zahtevo iz to čke 2.1. Domnevna skladnost 
je lahko znova ocenjena z dodatnimi preskusi dejanskih emisij, ki 
nastajajo med vožnjo.  
2.3. Dr žave članice zagotovijo, da je vozila mogo če preskušati s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij na javnih cestah v skladu s 
postopki po njihovi nacionalni zakonodaji, pri čemer se upoštevajo 
lokalni cestnoprometni predpisi in varnostne zahteve.  
2.4. Proizvajalci zagotovijo, da so lahko vozila preskušana s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij na javnih cestah, in sicer tako, da zago ­
tovijo ustrezne adapterje za izpušne cevi, omogo čijo dostop do 
signalov krmilne enote motorja in izvedejo potrebne upravne 
postopke. ►M1 ►C1 Če se s to uredbo zadevni preskus s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij ne zahteva, lahko proizvajalec 
zaračuna razumno pristojbino, podobno pristojbinam iz člena 7(1) 
Uredbe (ES) št. 715/2007. ◄ ◄ 
3. ZAHTEVE ZA PRESKUS DEJANSKIH EMISIJ, KI NASTAJAJO 
MED VOŽNJO  
▼M2 
3.1. Naslednje zahteve veljajo za preskuse s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij iz drugega pododstavka člena 3(11).  
▼M1 
3.1.0. Zahteve iz to čke 2.1 so izpolnjene za mestno vožnjo in celotno vožnjo 
s sistemom PEMS. Ob izbiri proizvajalca so izpolnjeni pogoji iz vsaj 
ene od toč k 3.1.0.1 ali 3.1.0.2. Vozila OVC-HEV izpolnjujejo pogoje 
iz toč ke 3.1.0.3.  
▼B 
3.1.0.1. M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  in M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , pri čemer veljajo 
opredelitve iz to čke 2.1 te priloge, toč k 6.1 in 6.3 priloge 5 ter 
nastavitev  gas =  pollutant . 
3.1.0.2. M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  in M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , pri čemer veljajo 
opredelitve iz to čke 2.1 te priloge in toč ke 3.9 Dodatka 6 ter nasta­
vitev gas =  pollutant.  
▼M1 
3.1.0.3. M  t ≤ NTE  pollutant  in M  u ≤ NTE  pollutant  , pri čemer veljajo opredelitve iz 
točke 2.1 te priloge in toč ke 4 Dodatka 7c.  
▼B 
3.1.1. Za homologacijo je masni pretok izpušnih plinov dolo čen z merilno 
opremo, ki deluje neodvisno od vozila, in v zvezi s tem ni dovoljeno 
uporabiti nobenih podatkov iz krmilne enote motorja vozila. Zunaj 
okvira homologacije je v skladu z razdelkom 7.2 Dodatka 2 za dolo ­ 
čitev masnega pretoka izpušnih plinov dovoljeno uporabiti druge 
metode.  
3.1.2. Če homologacijski organ ni zadovoljen s preverjanjem kakovosti 
podatkov in rezultati validacije preskusa s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij, izvedenega v skladu z Dodatkoma 1 in 4, lahko 
oceni, da je preskus neveljaven. V tem primeru homologacijski 
organ zabeleži podatke o preskusu in navede razloge za razveljavitev 
preskusa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 128  
3.1.3. Posredovanje in razširjanje informacij o preskusu dejanskih emisij, ki 
nastajajo med vožnjo  
3.1.3.1. Homologacijskemu organu je treba zagotoviti dostop do tehni čnega 
poročila, ki ga v skladu z Dodatkom 8 pripravi proizvajalec.  
▼M1 
3.1.3.2. Proizvajalec zagotovi, da so informacije iz to čke 3.1.3.2.1 brezpla čno 
na voljo na javno dostopnem spletiš ču, do katerega lahko uporabnik 
dostopa, ne da bi mu bilo treba razkriti svojo identiteto ali se prijaviti. 
Proizvajalec Komisijo in homologacijske organe obveš ča o naslovu 
spletišč a. 
3.1.3.2.1 Spleti šče omogoča iskanje z nadomestnim znakom po osnovni zbirki 
podatkov na podlagi enega ali ve č naslednjih podatkov:  
znamka, tip, varianta, izvedenka, trgovsko ime ali identifikacijska 
številka vozila iz izjave o skladnosti v skladu s Prilogo IX k Direktivi 
2007/46/ES. 
Pri iskanju se za vsa vozila zagotovijo naslednje informacije:  
— rezultati preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij, kot 
je določeno v točki 6.3 Dodatka 5, točki 3.9 Dodatka 6 in toč ki 4 
Dodatka 7c, za vse tipe vozila glede na emisije na seznamu, 
opisanem v toč ki 5.4 Dodatka 7. Za vozila NOVC-HEV se sporo ­ 
čijo rezultati preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij, 
kot je dolo čeno v toč ki 6.3 Dodatka 5 in, če je primerno, toč ki 3.9 
Dodatka 6. Za vozila OVC-HEV se sporo čijo rezultati preskusov s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij, kot je dolo čeno v toč ki 4 
Dodatka 7c,  
— deklarirane najvi šje ravni dejanskih emisij, ki nastajajo med 
vožnjo, kot so navedene v to čki 48.2 izjave o skladnosti iz 
Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES.  
__________  
▼B 
3.1.3.3. Proizvajalec na zahtevo katerega koli zainteresiranega subjekta v 30 
dneh zagotovi brezpla čen dostop do tehnič nega poro čila iz toč ke 
3.1.3.1. 
3.1.3.4. Homologacijski organ na zahtevo zagotovi dostop do informacij iz 
točk 3.1.3.1 in 3.1.3.2 v 30 dneh po prejemu zahteve. Homologacijski 
organ lahko zara čuna razumno in sorazmerno pristojbino, ki poizve ­
dovalca z upravi čenim interesom ne odvrne, da zahteva zadevne infor ­
macije oziroma ne preseže notranjih stroškov, ki jih organ ima z 
zagotovitvijo dostopa do informacij.  
4. SPLOŠNE ZAHTEVE  
4.1. Dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, je treba preveriti s 
preskusom vozil na cesti z uporabo obi čajnih voznih vzorcev, pogojev 
in obremenitev. Preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, je 
reprezentativen za vozila na njihovih dejanskih voznih poteh in z 
njihovo obi čajno obremenitvijo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 129  
4.2. Proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da so izbrano vozilo, 
vozni vzorci, pogoji in obremenitve reprezentativni za družino 
preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij. Zahteve glede 
obremenitve in nadmorske višine iz toč k 5.1 in 5.2 se uporabijo 
predhodno, da se dolo či sprejemljivost pogojev za preskušanje dejan ­
skih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
4.3. Homologacijski organ predlaga preskusno vožnjo v mestnem, izven ­
mestnem in avtocestnem okolju, ki izpolnjuje zahteve iz to čke 6. Pri 
načrtovanju vožnje se na podlagi topografske karte izberejo mestni, 
izvenmestni in avtocestni deli vožnje. Mestni del vožnje bi moral 
potekati po mestnih cestah, na katerih je hitrost omejena na 60 
km/h ali manj. Č e je treba v mestnem delu vožnje nekaj časa voziti 
po cestah, na katerih je hitrost omejena na več kot 60 km/h, se vozilo 
vozi pri hitrosti do 60 km/h.  
▼B 
4.4. Če zbiranje podatkov iz krmilne enote motorja vozila vpliva na 
emisije iz vozila ali zmogljivost vozila, se celotna družina preskusov 
s prenosnim sistemom za merjenje emisij, v katero spada vozilo, kot 
je opredeljeno v Dodatku 7, šteje za neskladno. Tovrstna funkcional ­
nost se v skladu s členom 3(10) Uredbe (ES) št. 715/2007 šteje kot 
„odklopna naprava“.  
▼M1 
4.5. Da bi se ocenile tudi emisije med vožnjo po vroč em zagonu, se 
določeno število vozil na posamezno družino preskusov s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij iz to čke 4.2.7 Dodatka 7 preskusi brez 
kondicioniranja vozila, kot je opisano v to čki 5.3, vendar z ogretim 
motorjem.  
▼B 
5. OMEJITVENI POGOJI  
5.1. Obremenitev vozila in preskusna masa  
5.1.1. Osnovna obremenitev vozila vklju čuje voznika, pri čo preskusa ( če je 
ustrezno) in preskusno opremo, vklju čno z napravami za namestitev in 
napajanje.  
5.1.2. Pri presku šanju je mogo če dodati umetno obremenitev, pri čemer 
skupna masa osnovne in umetne obremenitve ne presega 90 % 
vsote „mase potnikov“ in „koristne nosilnosti“ iz to čk 19 in 21 
člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o 
izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in 
Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih 
vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 
2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 
21.12.2012, str. 31).  
5.2. Pogoji okolice  
▼M1 
5.2.1. Preskus se izvede v pogojih okolice, ki so dolo čeni v tem razdelku. 
Ko se najmanj en pogoj temperature in nadmorske višine „razširi“, se 
razširijo tudi pogoji okolice. Korekcijski faktor za razširjene pogoje 
temperature in nadmorske višine se uporabi samo enkrat. Če se 
preskus deloma ali v celoti opravi zunaj meja obi čajnih ali razširjenih 
pogojev, ni veljaven.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 130  
5.2.2. Zmerni pogoji nadmorske višine: nadmorska višina najve č 
700 metrov.  
5.2.3. Razširjeni pogoji nadmorske višine: nadmorska višina nad 700 metrov 
do največ 1300 metrov.  
▼M1 
5.2.4. Zmerni pogoji temperature: najmanj 273,15 K (0 °C) in največ 
303,15 K (30 °C). 
5.2.5. Razširjeni pogoji temperature: najmanj 266,15 K (– 7 °C) in manj kot 
273,15 K (0 °C) ali ve č kot 303,15 K (30 °C) in najve č 308,15 K 
(35 °C). 
5.2.6. Z odstopanjem od določb točk 5.2.4 in 5.2.5 od za četka uvedbe 
zavezujočih mejnih vrednosti emisij iz oddelka 2.1, ki ne smejo biti 
presežene, do pet let in štiri mesece po datumih iz odstavkov 4 in 5 
člena 10 Uredbe (ES) št. 715/2007 znaša spodnja temperatura za 
zmerne pogoje najmanj 276,15 K (3 °C), spodnja temperatura za 
razširjene pogoje pa najmanj 271,15 K (– 2 °C).  
5.3. Kondicioniranje vozila za preskus po zagonu hladnega motorja  
Pred presku šanjem dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se 
vozilo predkondicionira, kot sledi:  
voziti ga je treba vsaj 30 min ter parkirati z zaprtimi vrati in 
pokrovom motorja, nato pa ga od 6 do 56 ur pustiti z ugasnjenim 
motorjem v zmernih ali razširjenih pogojih nadmorske višine in 
temperature v skladu s to čkami od 5.2.2 do 5.2.6. Izogibati se je 
treba izpostavljenosti skrajnim atmosferskim pogojem (obilno sneže ­
nje, nevihta, toč a) in prevelikim koli činam prahu. Pred za četkom 
preskusa se vozilo in oprema preverita, da se zagotovi, da nista poško ­
dovana in da ni opozorilnih signalov, ki opozarjajo na nepravilno 
delovanje.  
▼B 
5.4. Dinami čni pogoji  
Dinamični pogoji zajemajo učinek naklona ceste, čelnega vetra, dina ­
mike vožnje (pospeševanja, upo časnjevanja) in dodatnih sistemov 
glede na porabo energije in emisije iz preskusnega vozila. Preverjanje 
normalnosti dinamič nih pogojev je treba z uporabo zapisanih poda ­
tkov prenosnega sistema za merjenje emisij izvesti po kon čanem 
preskusu. Preverjanje je treba izvesti v dveh korakih:  
5.4.1. z uporabo metod, opisanih v Dodatku 7a k tej prilogi, je treba preve ­
riti, ali je bila dinamika vožnje med vožnjo v celoti presežena ali pa ni 
bila zadostna;  
▼M1 
5.4.2. Če so rezultati vožnje po preverjanju v skladu s to čko 5.4.1 veljavni, 
se uporabijo metode za preverjanje normalnosti preskusnih pogojev iz 
dodatkov 5, 6, 7a in 7b k tej prilogi. Samo pri vozilih OVC-HEV se 
veljavnost vožnje in normalnost preskusnih pogojev preverita v skladu 
z Dodatkom 7c, dodatka 5 in 6 pa se ne uporabljata.  
▼B 
5.5. Stanje in delovanje vozila  
5.5.1. Dodatni sistemi  
Klimatsko napravo ali druge dodatne sisteme je treba upravljati na 
način, ki ustreza njihovi možni uporabi s strani uporabnika med 
dejansko vožnjo na cesti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 131  
5.5.2. Vozila, opremljena s sistemi z redno regeneracijo  
5.5.2.1. „Sistemi z redno regeneracijo“ so opredeljeni v to čki 3.8.1 
Priloge XXI. 
5.5.2.2. Vsi rezultati se popravijo s K  i -faktorji ali K  i -izravnavami, oblikova ­
nimi po postopkih iz Podpriloge 6 k Prilogi XXI za homologacijo tipa 
vozil s sistemom z redno regeneracijo.  
5.5.2.3. Če emisije ne izpolnjujejo zahtev iz to čke 3.1.0, se preveri, ali je bila 
regeneracija izvedena. Preverjanje regeneracije lahko temelji na stro ­
kovni presoji na podlagi navzkrižne korelacije med ve č naslednjimi 
signali, ki lahko vklju čujejo meritve temperature izpušnih plinov, 
števila delcev, CO  2 in O  2 v kombinaciji s hitrostjo in pospeševanjem 
vozila.  
Če se je med preskusom izvedla redna regeneracija, se rezultat, za 
katerega se ne uporabi niti K  i -faktor niti K  i -izravnava, preveri na 
podlagi zahtev iz to čke 3.1.0. Če emisije, ki so rezultat tega, ne 
izpolnjujejo zahtev, se preskus na zahtevo proizvajalca razveljavi in 
enkrat ponovi. Proizvajalec lahko poskrbi za dokon čanje regeneracije. 
Drugi preskus se šteje za veljavnega, tudi če se med njim izvede 
regeneracija.  
5.5.2.4. Tudi če vozilo izpolnjuje zahteve iz to čke 3.1.0, se lahko v skladu s 
točko 5.5.2.3 na zahtevo proizvajalca preveri, ali se je izvedla rege ­
neracija. Če je mogo če dokazati, da se je regeneracija izvedla, se 
končni rezultati s soglasjem homologacijskega organa prikažejo brez 
uporabe K  i -faktorja ali K  i -izravnave.  
5.5.2.5. Proizvajalec lahko pred drugim preskusom poskrbi za dokon čanje 
regeneracije in vozilo ustrezno predkondicionira.  
5.5.2.6. Če se regeneracija izvede tudi med drugim preskusom dejanskih 
emisij, ki nastajajo med vožnjo (RDE), se onesnaževala, oddana 
med ponovljenim preskusom, vklju čijo v ocenjevanje emisij.  
▼B 
6. ZAHTEVE ZA VOŽNJO  
6.1. Deleže mestne, izvenmestne in avtocestne vožnje, opredeljene glede 
na trenutno hitrost, kot je opisano v to čkah od 6.3 do 6.5, je treba 
izraziti v odstotkih celotne prevožene razdalje.  
▼M1 
6.2. Vožnja se vedno za čne z mestno vožnjo, ki ji sledita izvenmestna in 
avtocestna vožnja v skladu z deleži iz to čke 6.6. Mestna, izvenmestna 
in avtocestna vožnja se izvaja neprekinjeno, vendar lahko vključ uje 
tudi vožnjo, ki se za čne in kon ča na isti točki. Izvenmestna vožnja se 
lahko med vožnjo po mestnih obmo čjih prekine s kratkimi obdobji 
mestne vožnje. Avtocestna vožnja se lahko prekine s kratkimi obdobji 
mestne ali izvenmestne vožnje, npr. na cestninskih postajah ali 
odsekih z delom na cesti.  
▼B 
6.3. Za mestno vožnjo so zna čilne hitrosti vozil do 60 km/h.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 132  
6.4. Za izvenmestno vožnjo so zna čilne hitrosti, ki so višje od 60 km/h in 
ne presegajo 90 km/h. Za izvenmestno vožnjo z vozili kategorije N2, 
ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost 
vozila omejuje na 90 km/h, so znač ilne hitrosti, ki segajo od ve č kot 
60 km/h do vklju čno 80 km/h.  
6.5. Za avtocestno vožnjo so zna čilne hitrosti nad 90 km/h. Za avtocestno 
vožnjo z vozili kategorije N2, ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS 
opremljena z napravo, ki hitrost vozila omejuje na 90 km/h, so 
značilne hitrosti nad 80 km/h.  
▼B 
6.6. Vožnja je sestavljena iz približno 34 % mestne, 33 % izvenmestne in 
33 % avtocestne vožnje, opredeljene glede na hitrost iz to čk od 6.3 do 
6.5. „Približno“ pomeni obmo čje ±10 odstotnih toč k okoli navedenih 
odstotkov. Mestna vožnja ne sme v nobenem primeru obsegati manj 
kot 29 % celotne prevožene razdalje.  
6.7. Hitrost vozila obi čajno ne sme presegati 145 km/h. Največja hitrost je 
lahko presežena za 15 km/h za najdlje 3 % trajanja avtocestne vožnje. 
Med preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij veljajo 
lokalne omejitve hitrosti, ne glede na druge pravne posledice. Kršitve 
lokalnih omejitev hitrosti same po sebi ne razveljavijo rezultatov 
preskusa s prenosnim sistemom za merjenje emisij.  
▼M1 
6.8. Povpreč na hitrost (vključ no s postanki) mestnega dela vožnje bi 
morala biti med 15 km/h in 40 km/h. Postanki, opredeljeni kot čas, 
v katerem je hitrost vozila manjša od 1 km/h, zajemajo 6–30 % 
trajanja mestne vožnje. Mestna vožnja lahko zajema ve č postankov, 
ki trajajo 10 sekund ali dlje. Vendar posamezni postanki ne trajajo ve č 
kot 300 zaporednih sekund; sicer se vožnja razveljavi.  
6.9. Obmo čje hitrosti avtocestne vožnje ustrezno pokriva razpon med 90 in 
najmanj 110 km/h. Hitrost vozila presega 100 km/h najmanj 5 minut.  
Območje hitrosti avtocestne vožnje z vozili kategorije M2, ki so v 
skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost vozila 
omejuje na 100 km/h, ustrezno pokriva razpon med 90 in 100 km/h. 
Hitrost vozila presega 90 km/h najmanj 5 minut.  
Območje hitrosti avtocestne vožnje z vozili kategorije N2, ki so v 
skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost vozila 
omejuje na 90 km/h, ustrezno pokriva razpon med 80 in 90 km/h. 
Hitrost vozila presega 80 km/h najmanj 5 minut.  
▼B 
6.10. Vožnja traja med 90 in 120 minut.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 133  
6.11. Razlika med nadmorsko višino za četne in kon čne točke vožnje ni ve č 
kot 100 m. Poleg tega je sorazmerno skupno pozitivno pove čanje 
nadmorske višine med celotno vožnjo in v mestnem delu vožnje, 
kot je dolo čen v skladu s to čko 4.3, manjše od 1 200 m/100 km in 
se določi v skladu z Dodatkom 7b.  
▼B 
6.12. Najmanjša razdalja vsakega dela, tj. mestne, izvenmestne in avtoce ­
stne vožnje, je 16 km.  
▼M1 
6.13. Povpreč na hitrost (vključno s postanki) v obdobju hladnega zagona iz 
točke 4 Dodatka 4 je med 15 in 40 km/h. Najve čja hitrost v obdobju 
hladnega zagona ne presega 60 km/h.  
▼B 
7. OPERATIVNE ZAHTEVE 
7.1. Vožnjo je treba izbrati tako, da je preskušanje nemoteno in da bele ­ 
ženje podatkov poteka neprekinjeno, kar zagotavlja najkrajše trajanje 
preskusa, kot je dolo čeno v točki 6.10.  
7.2. Elektri čno napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij izvira iz 
zunanje napajalne enote in ne iz vira, ki energijo pridobiva nepo ­
sredno ali posredno iz motorja preskusnega vozila.  
7.3. Namestitev opreme prenosnega sistema za merjenje emisij je treba 
opraviti tako, da v najmanjši možni meri vpliva na emisije in/ali 
zmogljivost vozila. Masa nameš čene opreme in morebitne spremembe 
aerodinami čnih lastnosti preskusnega vozila naj bi bila čim manjša. 
Obremenitev vozila mora izpolnjevati zahteve iz to čke 5.1. 
7.4. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izvajajo ob 
delovnih dneh, kot so za Unijo opredeljeni v Uredbi Sveta (EGS, 
Euratom) št. 1182/71 (*)  
___________  
(*) Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o 
določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 
8.6.1971, str. 1).  
7.5. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izvajajo na 
tlakovanih cestah in ulicah (terenska vožnja ni dovoljena).  
▼M1 
7.6. Delovanje v prostem teku takoj po prvem vžigu motorja z notranjim 
zgorevanjem traja čim manj časa in najve č 15 sekund. Postanek avto­
mobila v celotnem obdobju hladnega zagona, kot je opredeljeno v 
točki 4 Dodatka 4, traja čim manj časa in najve č 90 sekund. Če se 
motor med preskusom zaustavi, ga je dovoljeno znova zagnati, vendar 
se vzorčenje ne prekine.  
▼B 
8. MAZIVNO OLJE, GORIVO IN REAGENT  
8.1. Gorivo, mazivo in reagent ( če je ustrezno), ki se uporabijo za presku ­ 
šanje dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, ustrezajo specifikaci ­
jam, ki jih izda proizvajalec za vozila, ki jih upravljajo uporabniki.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 134  
8.2. Vzamejo se vzorci goriva, maziva in reagenta ( če je ustrezno), ki se 
hranijo najmanj 1 leto.  
9. OCENJEVANJE EMISIJ IN VOŽNJE  
9.1. Preskus je treba izvesti v skladu z Dodatkom 1 k tej prilogi.  
9.2. Vo žnja mora izpolnjevati zahteve iz to čk 4 do 8.  
9.3. Prepovedano je združevati podatke iz razli čnih voženj, spreminjati 
podatke ali odstranjevati podatke v zvezi z vožnjo; izjema so dolo čbe 
za dolge postanke, kot je opisano v to čki 6.8.  
▼M1 
9.4. Ko se ugotovi veljavnost vožnje v skladu s to čko 9.2, se z metodami, 
določenimi v dodatkih 5 in 6 k tej prilogi, izra čunajo rezultati emisij. 
Dodatek 6 se za vozila NOVC-HEV (kot so opredeljena v toč ki 
1.2.40) uporablja le, če se je mo č na kolesih dolo čila z merjenjem 
navora na pestu kolesa. Pri vozilih OVC-HEV se rezultati emisij 
izračunajo z metodo iz Dodatka 7c k tej prilogi.  
▼B 
9.5. Če se v dolo čenem časovnem intervalu pogoji okolice razširijo v 
skladu s toč ko 5.2, je treba emisije onesnaževal, oddane v tem 
časovnem intervalu in izra čunane v skladu z Dodatkom 4 pred prever ­
janjem skladnosti z zahtevami iz te priloge, deliti z vrednostjo 1,6. Ta 
določba se ne uporablja za emisije ogljikovega dioksida.  
▼M1 
9.6. Hladni zagon je opredeljen v skladu s to čko 4 Dodatka 4 k tej prilogi. 
Emisije plinastih onesnaževal in število delcev v emisijah med 
hladnim zagonom se vklju čijo v obi čajno ocenjevanje v skladu z 
dodatkoma 5 in 6. Pri vozilih OVC-HEV se rezultati emisij izra čunajo 
z metodo iz Dodatka 7c k tej prilogi.  
Če se je vozilo kondicioniralo zadnje tri ure pred preskusom pri 
povprečni temperaturi na razširjenem temperaturnem obmo čju v 
skladu s to čko 5.2, se dolo čbe točke 9.5 Priloge IIIA uporabljajo za 
obdobje hladnega zagona, tudi če obratovalni pogoji niso na razšir ­
jenem temperaturnem obmo čju. Korekcijski faktor 1,6 se uporabi 
samo enkrat. Korekcijski faktor 1,6 se uporablja za emisije onesnaže ­
val, vendar ne za CO  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 135  
Dodatek 1 
Preskusni postopek za preskušanje emisij iz vozil s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij (PEMS)  
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan preskusni postopek za ugotavljanje emisij 
izpušnih plinov iz lahkih potniških in gospodarskih vozil s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
≤ — manjše ali enako  
# — število 
#/m  3 — število na kubi čni meter  
% — odstotek  
°C — stopinja Celzija  
g — gram  
g/s — gram na sekundo  
h — ura 
Hz — herc 
K — kelvin 
kg — kilogram  
kg/s — kilogram na sekundo  
km — kilometer  
km/h — kilometer na uro 
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskal na minuto  
l — liter 
l/min — liter na minuto  
m — meter  
m 3 — kubični meter  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — podtlak [kPa] 
q vs — prostorninski pretok sistema [l/min]  
ppm — delci na milijon  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 136  
ppmC  1 — delci na milijon ekvivalenta ogljika  
vrt./min — vrtljaji na minuto  
s — sekunda  
V s — prostornina sistema [l]  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
3.1. PEMS 
Preskus je treba izvesti s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki ga 
sestavljajo sestavni deli iz to čk 3.1.1 do 3.1.5. Po potrebi je mogo če 
vzpostaviti povezavo s krmilno enoto motorja vozila, da se dolo čijo 
potrebni parametri za motor in vozilo iz toč ke 3.2.  
3.1.1. Analizatorji za določanje koncentracije onesnaževal v izpušnih plinih.  
3.1.2. En ali več instrumentov oziroma tipal za merjenje ali dolo čanje masnega 
pretoka izpušnih plinov.  
3.1.3. Globalni pozicionirni sistem za dolo čanje položaja, nadmorske višine in 
hitrosti vozila.  
3.1.4. Po potrebi tipala in druge naprave, ki niso del vozila, npr. za merjenje 
temperature okolice, relativne vlažnosti, zra čnega tlaka in hitrosti vozila.  
3.1.5. Vir energije za napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij, ki je 
neodvisen od vozila.  
3.2. Preskusni parametri  
Preskusne parametre, navedene v tabeli 1 tega dodatka, je treba meriti, 
beležiti pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz in sporo čati v skladu z zahte­
vami iz Dodatka 8. Če so pridobljeni parametri iz krmilne enote motorja, 
morajo biti na voljo pri znatno višji frekvenci kot parametri, ki jih zabe ­
leži prenosni sistem za merjenje emisij. Analizatorji prenosnih sistemov 
za merjenje emisij, merilniki pretoka in tipala morajo izpolnjevati zahteve 
iz Dodatkov 2 in 3 k tej prilogi.  
Tabela 1 
Preskusni parametri  
Parameter  Priporoč ena enota  Vir ( 8 ) 
▼M1 
Koncentracija THC (  1 ), ( 4 ) ppm C 1 analizator  
Koncentracija CH  4 ( 1 ), ( 4 ) ppm C 1 analizator  
Koncentracija NMHC ( 1 ), ( 4 ) ppm C 1 analizator (  6 ) 
▼B 
koncentracija CO (  1 ), ( 4 ) ppm analizator  
koncentracija CO  2 ( 1 ) ppm analizator  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 137  
Parameter  Priporoč ena enota  Vir ( 8 ) 
koncentracija NO  X ( 1 ), ( 4 ) ppm analizator ( 7 ) 
koncentracija PN ( 4 ) #/m  3 analizator  
hitrost masnega pretoka izpušnih plinov  kg/s EFM, vse metode iz točke 7 Dodatka 2 
vlažnost okolice  %  tipalo  
temperatura okolice  K  tipalo  
tlak okolice  kPa tipalo  
hitrost vozila  km/h tipalo, GPS ali krmilna enota motorja ( 3 ) 
zemljepisna širina vozila  stopinja GPS 
zemljepisna dolžina vozila  stopinja  GPS  
nadmorska višina vozila ( 5 ), ( 9 ) M  GPS ali tipalo  
temperatura izpušnih plinov ( 5 ) K  tipalo  
temperatura hladilne tekočine motorja ( 5 ) K  tipalo ali krmilna enota motorja  
vrtilna frekvenca motorja ( 5 ) vrt./min  tipalo ali krmilna enota motorja  
navor motorja ( 5 ) Nm tipalo ali krmilna enota motorja  
navor na gnani osi ( 5 ) Nm merilnik navora na platišču 
položaj stopalke ( 5 ) %  tipalo ali krmilna enota motorja  
pretok goriva motorja ( 2 ) g/s tipalo ali krmilna enota motorja  
pretok polnilnega zraka motorja (  2 ) g/s tipalo ali krmilna enota motorja  
stanje napake ( 5 ) —  krmilna enota motorja  
temperatura pretoka polnilnega zraka  K  tipalo ali krmilna enota motorja  
stanje regeneracije ( 5 ) —  krmilna enota motorja  
temperatura motornega olja ( 5 ) K  tipalo ali krmilna enota motorja  
dejanska prestava ( 5 ) #  krmilna enota motorja  
želena prestava (npr. kazalnik menjanja 
prestav) (  5 ) # krmilna enota motorja  
drugi podatki o vozilu ( 5 ) ni določeno krmilna enota motorja  
( 1 ) Izmeriti je treba na vlažni osnovi ali popraviti v skladu z opisom iz to čke 8.1 Dodatka 4. 
( 2 ) Določiti je treba samo, če so za izra čun masnega pretoka izpušnih plinov uporabljene posredne metode, kot je opisano v 
odstavkih 10.2 in 10.3 Dodatka 4. 
( 3 ) Metoda, ki jo je treba izbrati v skladu s to čko 4.7. 
( 4 ) Parameter je obvezen samo, če je meritev zahtevana v razdelku 2.1 Priloge IIIA. 
( 5 ) Določiti je treba samo po potrebi zaradi preverjanja stanja vozila in pogojev delovanja. 
( 6 ) Mogoče izračunati iz koncentracij THC in CH  4 v skladu s to čko 9.2 Dodatka 4. 
( 7 ) Mogoče izračunati iz izmerjenih koncentracij NO in NO  2 . 
( 8 ) Uporabiti je mogo če več virov parametrov. 
( 9 ) Priporo čeni vir je tipalo tlaka v okolici.  
3.3. Priprava vozila  
Priprava vozila vklju čuje splošno preverjanje pravilnega tehni čnega delo ­
vanja preskusnega vozila.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 138  
3.4. Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij  
▼M1 
3.4.1 Splošno 
Pri namestitvi prenosnega sistema za merjenje emisij se upoštevajo navo ­
dila proizvajalca zadevnega sistema ter lokalni zdravstveni in varnostni 
predpisi. Nameš čen bi moral biti tako, da so elektromagnetne motnje ter 
izpostavljenost udarcem, tresljajem, prahu in spreminjanju temperature 
med preskusom č im manjši. Prenosni sistem za merjenje emisij je 
nameščen in deluje tako, da je neprepusten in da je toplotna izguba 
čim manjša. Namestitev in delovanje prenosnega sistema za merjenje 
emisij ne spremenita lastnosti izpušnega plina niti pretirano ne podaljšata 
izpušne cevi. Da se prepre či nastajanje delcev, so priklju čki toplotno 
stabilni pri temperaturah izpušnih plinov, pri čakovanih med preskusom. 
Za povezavo izpušne odprtine vozila in povezovalne cevi se ne priporo ča 
uporaba priklju čkov iz elastomera. Če se ti uporabijo, niso v stiku z 
izpušnimi plini, da se pri veliki obremenitvi motorja prepre čijo izkrivljeni 
rezultati.  
3.4.2 Dovoljeni protitlak  
Namestitev in delovanje sond za vzorčenje prenosnega sistema za 
merjenje emisij ne povzro čita prevelikega pove čanja tlaka v izpušni 
odprtini, ki bi lahko vplivalo na reprezentativnost meritev. Zato se pripo ­
roča, naj se v posamezni ravnini namesti samo ena sonda za vzor čenje. 
Če je tehnič no izvedljivo, ima morebitni podaljšek, potreben za vzor čenje 
ali povezavo z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, enako ali 
večjo površino prereza kot izpušna cev. Če sonde za vzor čenje zavzamejo 
velik del preseka izpušne cevi in tako ovirajo prehod skoznjo, lahko 
homologacijski organ zahteva meritev protitlaka.  
3.4.3 Merilnik masnega pretoka izpušnih plinov  
Kadar se uporablja merilnik masnega pretoka izpušnih plinov, se priklju či 
na izpušne cevi vozila v skladu s priporo čili proizvajalca merilnika 
masnega pretoka izpušnih plinov. Merilno obmo čje merilnika masnega 
pretoka izpušnih plinov se ujema z obmo čjem masnega pretoka izpušnih 
plinov, ki se pri čakuje med preskusom. Namestitev merilnika masnega 
pretoka izpušnih plinov in morebitnih adapterjev izpušnih cevi ali spojev 
ne vpliva negativno na delovanje motorja ali sistema za naknadno obde ­
lavo izpušnih plinov. Na vsako stran elementa za zaznavanje pretoka se 
namesti ravna cev, dolga najmanj štiri premere cevi ali 150 mm, kar od 
tega je ve č. Pri preskušanju ve čvaljnega motorja z razvejanim izpušnim 
kolektorjem se priporo ča, naj se merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov namesti za to čko, kjer se združijo kolektorji, in naj se presek 
cevi pove ča tako, da se dobi enaka ali ve čja površina preseka za vzor če­
nje. Če to ni izvedljivo, se lahko meritve pretoka izpušnih plinov opravijo 
z več merilniki masnega pretoka izpušnih plinov, če to odobrijo homo­
logacijski organi. Zaradi širokega nabora razli čnih konfiguracij izpušnih 
cevi, mer in masnih pretokov izpušnih plinov je treba morda pri izbiri in 
namestitvi merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov na podlagi dobre 
inženirske presoje sprejeti dolo čene kompromise. Dovoljeno je namestiti 
merilnik masnega pretoka izpušnih plinov, ki ima manjši premer od 
izpušne odprtine ali skupne površine preseka ve č odprtin, če to izboljša 
točnost merjenja in ne vpliva negativno na delovanje ali naknadno obde ­
lavo izpušnih plinov iz to čke 3.4.2. Priporo ča se, naj se nastavitev meril ­
nika masnega pretoka izpušnih plinov dokumentira s fotografijami.  
▼B 
3.4.4. Globalni pozicionirni sistem (GPS)  
Anteno GPS je treba namestiti tako, npr. na najvišje možno mesto, da 
zagotavlja dober sprejem satelitskega signala. Nameš čena antena GPS 
mora čim manj motiti delovanje vozila.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 139  
3.4.5. Povezava s krmilno enoto motorja (ECU) 
Po potrebi so lahko zahtevani parametri vozila in motorja iz tabele 1 
zabeleženi z zapisovalnikom podatkov, ki je s krmilno enoto motorja 
ali omrežjem vozila povezan ob upoštevanju standardov, kot so ISO 
15031-5 ali SAE J1979, OBD-II, EOBD ali WWH-OBD. Če je ustrezno, 
proizvajalci razkrijejo oznake, ki omogo čajo prepoznavanje zahtevanih 
parametrov.  
3.4.6. Tipala in dodatna oprema  
Tipala hitrosti vozila, tipala temperature, termo členi za hladilno teko čino 
ali katere koli druge merilne naprave, ki niso del vozila, je za merjenje 
zadevnega parametra treba namestiti na reprezentativen, zanesljiv in to čen 
način, brez nepotrebnega poseganja v delovanje vozila in drugih analiza ­
torjev, merilnikov pretoka, tipal in signalov. Tipala in dodatna oprema se 
morajo napajati neodvisno od vozila. Osvetlitev mest pritrditve in 
vgradnje sistema PEMS, ki je povezana z varnostjo in ki se nahaja 
zunaj kabine vozila, je dovoljeno napajati iz akumulatorja vozila.  
▼M1 
3.5 Vzor čenje emisij  
Vzorčenje emisij je reprezentativno in se izvaja na mestih z dobro preme ­ 
šanimi izpušnimi plini, na katerih je vpliv zunanjega zraka za to čko 
vzorčenja minimalen. Po potrebi se emisije vzor čijo za merilnikom 
masnega pretoka izpušnih plinov, pri čemer se upošteva oddaljenost 
vsaj 150 mm od elementa za zaznavanje pretoka. Sonde za vzor čenje 
se namestijo najmanj 200 mm ali toliko, kolikor znaša trikratnik notra ­
njega premera izpušne cevi, kar od tega je več , pred točko, kjer se izpušni 
plini iz naprave za vzor čenje v prenosnem sistemu za merjenje emisij 
sprostijo v okolje. Če prenosni sistem za merjenje emisij dovaja tok 
nazaj v izpušno cev, to poteka za sondo za vzorč enje in tako, da med 
delovanjem motorja ne vpliva na lastnosti izpušnega plina na to čkah 
vzorčenja. Če se dolžina cevi za vzor čenje spremeni, se preverijo in po 
potrebi popravijo časi prenosa v sistemu.  
Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, 
se vzorec izpušnih plinov odvzame za sistemom za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov. Pri preskušanju vozila z razvejanim izpušnim kolek ­
torjem je vstop v sondo za vzor čenje dovolj dale č naprej, da se zagotovi, 
da je vzorec reprezentativen za povpre čne emisije izpušnih plinov iz vseh 
valjev. Pri ve čvaljnih motorjih, ki imajo lo čene skupine kolektorjev, na 
primer pri „V-motorju“, se sonda za vzor čenje namesti za to čko, kjer se 
združijo kolektorji. Če to ni tehni čno izvedljivo, se lahko uporabi več toč­
kovno vzor čenje na mestih z dobro premešanimi izpušnimi plini, če to 
odobri homologacijski organ. V tem primeru se število in mesto sond za 
vzorčenje čim bolj ujemata s številom in mestom merilnikov masnega 
pretoka izpušnih plinov. V primeru neenakomernih pretokov izpušnih 
plinov se razmisli o sorazmernem vzorč enju ali vzor čenju z ve č analiza­
torji.  
Če se merijo delci, se izpuh vzor či iz sredine toka izpušnih plinov. Če se 
za vzorčenje emisij uporablja ve č sond, bi bilo treba sondo za vzor čenje 
delcev namestiti pred druge sonde za vzorč enje. Sonda za vzor čenje 
delcev ne sme vplivati na vzorč enje plinastih onesnaževal. Vrsta sonde 
ter njene specifikacije in namestitev se podrobno dokumentirajo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 140  
Če se merijo ogljikovodiki, se cev za vzorčenje segreje na 463 ± 10 K 
(190 ± 10 °C). Za merjenje drugih plinastih sestavin s hladilnikom ali 
brez njega je temperatura cevi za vzor čenje najmanj 333 K (60 °C), da se 
prepreči kondenzacija in zagotovijo ustrezne u činkovitosti penetracije 
različnih plinov. Pri nizkotla čnih sistemih za vzor čenje se lahko tempe ­
ratura zniža skladno z znižanjem tlaka, če sistem za vzor čenje zagotavlja 
95-odstotno u činkovitost penetracije za vsa pravno urejena plinasta ones ­
naževala. Če se vzorčijo delci, ki se pri izpušni cevi ne razred čijo, se cev 
za vzorčenje od toč ke vzorčenja nerazred čenih izpušnih plinov do to čke 
redčenja ali detektorja delcev segreje na najmanj 373 K (100 °C). Čas 
zadrževanja vzorca v cevi za vzor čenje delcev je krajši od 3 sekund, 
dokler se ne doseže prvo red čenje ali detektor delcev.  
Vsi deli sistema za vzorč enje, tj. od izpušne cevi do detektorja delcev, ki 
so v stiku z nerazred čenimi ali razred čenimi izpušnimi plini, so izdelani 
tako, da je odlaganja delcev čim manj. Vsi deli so izdelani iz antistati ­ 
čnega materiala, da ne pride do elektrostati čnega učinka. 
▼B 
4. POSTOPKI PRED PRESKUSOM  
4.1. Preverjanje puščanja prenosnih sistemov za merjenje emisij 
Po končani namestitvi prenosnega sistema za merjenje emisij je treba 
najmanj enkrat opraviti preverjanje puš čanja za vsako konfiguracijo 
„PEMS-vozilo“, kot to dolo ča proizvajalec PEMS oziroma na na čin, ki 
je opisan v nadaljevanju. Sondo je treba odklopiti z izpušnega sistema in 
njen konec zamašiti. Vklopiti je treba črpalko analizatorja. Po za četnem 
obdobju stabilizacije vsi merilniki pretoka kažejo približno ni č, če ni 
puščanja. V nasprotnem primeru je treba preveriti cevi za vzor čenje in 
odpraviti napako.  
Stopnja pu ščanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki se preverja, 
ne sme presegati 0,5 odstotka pretoka med uporabo. Za ocene pretoka 
med uporabo je mogo če uporabiti pretok skozi analizator in obvodni 
pretok.  
Druga možnost je, da se v sistemu vzpostavi podtlak najmanj 20 kPa (80 
kPa absolutno). Po za četnem obdobju stabilizacije dvig tlaka  Δp (kPa/ 
min) v sistemu ne sme prese či: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q  vs Ü 0:005 
Druga možnost je uvedba spremembe v stopnji koncentracije na za četku 
cevi za vzor čenje s preklopom z nič elnega na razponski plin, pri čemer je 
treba ohraniti enake pogoje tlaka kot pri obi čajnem delovanju sistema. Če 
je odčitek na pravilno umerjenem analizatorju po zadostnem časovnem 
obdobju ≤ 99 % uvedene koncentracije, je treba odpraviti puš čanje. 
▼M1 
4.2. Zagon in stabiliziranje prenosnega sistema za merjenje emisij  
Prenosni sistem za merjenje emisij se pred za četkom preskusa vklopi, 
ogreje in stabilizira v skladu s specifikacijami njegovega proizvajalca, 
dokler klju čni funkcionalni parametri, na primer tlaki, temperature in 
pretoki, ne dosežejo nastavljenih vrednosti delovanja. Za zagotovitev 
pravilnega delovanja lahko prenosni sistem za merjenje emisij ostane 
prižgan ali pa se ogreje in stabilizira med kondicioniranjem vozila. Sistem 
deluje brez napak in kriti čnih opozoril.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 141  
4.3. Priprava sistema za vzor čenje 
Sistem za vzor čenje, ki ga sestavljajo sonda za vzorč enje in cevi za 
vzorčenje, se pripravi za preskušanje po navodilih proizvajalca prenos ­
nega sistema za merjenje emisij. Zagotovi se, da je sistem za vzor čenje 
čist in brez kondenzacijske vlage.  
▼B 
4.4. Priprava merilnika masnega pretoka izpušnih plinov (EFM)  
Če se merilnik masnega pretoka izpušnih plinov uporablja za merjenje 
masnega pretoka izpušnih plinov, ga je v skladu s specifikacijami proiz ­
vajalca merilnika masnega pretoka izpušnih plinov treba o čistiti in pripra­
viti za delovanje. S tem postopkom, če je ustrezno, se odstranijo 
kondenzat in obloge iz cevi ter povezanih priklju čkov za merjenje.  
4.5. Preverjanje in umerjanje analizatorjev za merjenje plinastih emisij  
Prilagoditve umerjanja ni člišča in razpona analizatorjev je treba izvesti s 
kalibracijskimi plini, ki izpolnjujejo zahteve iz to čke 5 Dodatka 2. Kali­
bracijske pline je treba izbrati tako, da se ujemajo z obmo čjem koncen ­
tracij onesnaževal, pri čakovanih med preskusom RDE. Da bi bil premik 
analizatorja čim manjši, je treba umeriti nič elno točko in razpon analiza ­
torjev pri temperaturi okolice, ki se čim manj razlikuje od temperature 
preskusne opreme med vožnjo.  
▼M1 
4.6. Preverjanje analizatorja za merjenje emisij delcev  
Ničelna stopnja analizatorja se zapiše z vzor čenjem zunanjega zraka, 
filtriranega skozi filter HEPA, na ustrezni toč ki vzorčenja, običajno pri 
vstopu v cev za vzor čenje. Signal se zapisuje pri stalni frekvenci najmanj 
1,0 Hz, kolikor znaša povpre čje v obdobju dveh minut; kon čna koncen­
tracija je v okviru specifikacij proizvajalca, vendar ne presega 5 000 
delcev na kubi čni centimeter.  
▼B 
4.7. Dolo čanje hitrosti vozila 
Hitrost vozila je treba dolo čiti z najmanj eno od naslednjih metod:  
(a) GPS; če je hitrost vozila dolo čena s sistemom GPS, je treba celotno 
prevoženo razdaljo primerjati z meritvami druge metode v skladu s 
točko 7 Dodatka 4;  
(b) tipalo (npr. optično ali mikrovalovno tipalo); če je hitrost vozila 
določena s tipalom, morajo meritve hitrosti izpolnjevati zahteve iz 
točke 8 Dodatka 2, druga možnost pa je, da se celotna prevožena 
razdalja, dolo čena s tipalom, primerja z referen čno razdaljo, prid ­
obljeno iz digitalnega cestnega omrežja ali s topografske karte. 
Celotna prevožena razdalja, dolo čena s tipalom, lahko od referen čne 
razdalje odstopa za najve č 4 %;  
(c) krmilna enota motorja; če je hitrost vozila dolo čena s krmilno enoto 
motorja, je treba celotno prevoženo razdaljo potrditi v skladu s to čko 
3 Dodatka 3, signal hitrosti krmilne enote motorja pa po potrebi 
prilagoditi, da so izpolnjene zahteve iz to čke 3.3 Dodatka 3. Druga 
možnost je, da se celotna prevožena razdalja, dolo čena s krmilno  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 142  
enoto motorja, primerja z referen čno razdaljo, pridobljeno iz digital ­
nega cestnega omrežja ali s topografske karte. Celotna prevožena 
razdalja, dolo čena s krmilno enoto motorja, lahko od reference 
odstopa za najve č 4 %.  
4.8. Preverjanje namestitve PEMS  
Preveriti je treba pravilnost povezav z vsemi tipali in, če je ustrezno, s 
krmilno enoto motorja. Če so parametri motorja pridobljeni, je treba 
zagotoviti, da krmilna enota motorja pravilno sporo ča vrednosti (npr. 
vrtilna frekvenca motorja [vrt./min], ko je zgorevalni motor v položaju 
zagon/motor izklopljen, enaka ni č). ►M1 Prenosni sistem za merjenje 
emisij deluje brez napak in kriti čnih opozoril. ◄ 
5. PRESKUS EMISIJ  
▼M1 
5.1. Za četek preskusa 
Vzorčenje, merjenje in zapisovanje parametrov se za čnejo pred vklopom 
stikala za vžig motorja. Priporo ča se, naj se zaradi lažje časovne uskla­
ditve parametri, ki jih je treba časovno uskladiti, zapišejo z eno napravo 
za zapisovanje podatkov ali s sinhroniziranim časovnim žigom. Pred 
vklopom stikala za vžig motorja in neposredno po njem se potrdi, da je 
zapisovalnik podatkov zapisal vse potrebne parametre.  
5.2. Preskus 
Vzorčenje, merjenje in zapisovanje parametrov se nadaljujejo med 
cestnim preskusom vozila. Motor se lahko ustavi in zažene, vendar pa 
se vzorčenje emisij in zapisovanje parametrov nadaljujeta. Morebitni 
opozorilni signali, ki opozarjajo na nepravilno delovanje prenosnega 
sistema za merjenje emisij, se dokumentirajo in preverijo. Če se med 
preskusom sprožijo signali, ki opozarjajo na napake, se preskus razveljavi. 
Zapisovanje parametrov doseže popolnost podatkov nad 99 %. Merjenje 
in zapisovanje podatkov je dovoljeno prekiniti za manj kot 1 % celotnega 
trajanja vožnje, vendar za najve č 30-sekundno neprekinjeno obdobje, 
izključno v primeru nenamerne izgube signala ali vzdrževanja prenosnega 
sistema za merjenje emisij. Prekinitve se lahko zapišejo neposredno s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij, ni pa dovoljeno povzro čati preki­
nitev zapisanega parametra s predhodno obdelavo, izmenjavo ali 
naknadno obdelavo podatkov. Morebitno samodejno ni čliranje se izvede 
na podlagi sledljivega standarda za ni čliranje, podobnega tistemu, ki se 
uporablja za nič liranje analizatorja. Mo čno se priporo ča, naj se vzdrže ­
vanje prenosnega sistema za merjenje emisij za čne med obdobji ni čelne 
hitrosti vozila.  
5.3. Konec preskusa  
Preskus je zaključ en, ko vozilo zaklju či vožnjo in se motor izklopi. 
Pretiranemu delovanju motorja v prostem teku po koncu vožnje se je 
treba izogibati. Zapisovanje podatkov se nadaljuje, dokler ne poteč e 
odzivni čas sistemov za vzor čenje. 
▼B 
6. POSTOPEK PO PRESKUSU  
6.1. Preverjanje analizatorjev za merjenje plinastih emisij  
S kalibracijskimi plini, ki so enaki tistim, uporabljenim v to čki 4.5, je 
treba preveriti nič lišče in razpon analizatorja plinastih sestavin, da je 
mogoče oceniti premik odziva nič lišča in razpona analizatorja v primer ­
javi z umerjenostjo pred preskusom. Če je bilo dolo čeno, da je premik 
ničlišča znotraj dovoljenega obmo čja, je pred preverjanjem premika  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 143  
razpona dovoljeno ničlirati analizator. Preverjanje premika po preskusu je 
treba opraviti čim prej po preskusu in preden se prenosni sistem za 
merjenje emisij ali posamezni analizatorji oziroma tipala izklopijo ali 
preidejo v na čin nedelovanja. Razlika med rezultati pred preskusom in 
rezultati po preskusu mora izpolnjevati zahteve iz tabele 2.  
Tabela 2  
Dovoljeni premik analizatorja med preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij  
▼M1 
Onesnaževalo  Absolutni premik ni čelnega odziva  Absolutni premik razponskega odziva ( 1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm na preskus ≤ 2 % odčitka ali ≤ 2 000 ppm na preskus, kar od 
tega je ve č 
CO ≤ 75 ppm na preskus ≤ 2 % od čitka ali ≤ 75 ppm na preskus, kar od tega je 
več 
NO  X ≤ 5 ppm na preskus ≤ 2 % odčitka ali ≤ 5 ppm na preskus, kar od tega je 
več 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 na preskus ≤ 2 % odčitka ali ≤ 10 ppm C  1 na preskus, kar od 
tega je ve č 
THC ≤ 10 ppm C 1 na preskus ≤ 2 % odčitka ali ≤ 10 ppm C  1 na preskus, kar od 
tega je ve č 
( 1 ) Če je premik ni člišča znotraj dovoljenega obmo čja, je dovoljeno analizator ni člirati pred preverjanjem premika razpona.  
▼B 
Če je razlika med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu za 
premik nič lišča ter premik razpona ve čja od dovoljene, je treba vse 
rezultate preskusa razveljaviti in preskus ponoviti.  
▼M1 
6.2. Preverjanje analizatorja za merjenje emisij delcev  
Ničelna stopnja analizatorja se zapiše v skladu s to čko 4.6.  
▼B 
6.3. Preverjanje meritev emisij na cesti  
Umerjeno obmo čje analizatorjev mora obsegati najmanj 90 % vrednosti 
koncentracije, pridobljenih iz 99 % meritev veljavnih delov preskusa 
emisij. Dovoljeno je, da 1 % skupnega števila meritev, uporabljenih za 
ocenjevanje, umerjeno obmo čje analizatorjev presega za največ faktor 
dva. Če te zahteve niso izpolnjene, je treba preskus razveljaviti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 144  
Dodatek 2 
Specifikacije in umerjanje sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje 
emisij in signalov 
1. UVOD  
V tem dodatku so določene specifikacije in umerjanje sestavnih delov 
prenosnega sistema za merjenje emisij in signalov.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
> — večje od  
≥ — večje ali enako  
% — odstotek  
≤ — manjše ali enako  
A — koncentracija nerazredčenega CO  2 [%] 
a 0 — odsek linearne regresijske premice na 
osi y 
a 1 — naklon linearne regresijske premice  
B — koncentracija razredčenega CO  2 [%] 
C — koncentracija razredčenega NO [ppm]  
c — odziv analizatorja pri preskusu stranske 
občutljivosti na kisik 
c FS,b — koncentracija HC obsega skale v 
koraku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — koncentracija HC obsega skale v 
koraku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 , 
teče skozi NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 
teče mimo NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — izmerjena koncentracija HC v koraku 
(b) [ppmC  1 ] 
c m,d — izmerjena koncentracija HC v koraku 
(d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referen čna koncentracija HC v koraku 
(b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referen čna koncentracija HC v koraku 
(d) [ppmC  1 ] 
°C — stopinja Celzija  
D — koncentracija nerazredčenega NO 
[ppm]  
D e — pričakovana koncentracija razred čenega 
NO [ppm]  
E — absolutni delovni tlak [kPa]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 145  
E CO2 — odstotek dušenja s CO  2 
▼M1 
E(dp) — u činkovitost analizatorja PEMS-PN  
▼B 
E E — učinkovitost etana  
E H2O — odstotek dušenja z vodo  
E M — učinkovitost metana  
E O2 — stranska ob čutljivost na kisik  
F — temperatura vode [K] 
G — tlak nasičene pare [kPa] 
g — gram  
gH 2 O/kg — gram vode na kilogram  
h — ura 
H — koncentracija vodne pare [%] 
H m — najve čja koncentracija vodne pare [%]  
Hz — herc 
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometer na uro 
kPa — kilopaskal  
max — največja vrednost 
NO  X,dry — srednja koncentracija stabiliziranih 
zapisov NO  X s popravkom za vlažnost  
NO  X,m — srednja koncentracija stabiliziranih 
zapisov NO  X 
NO  X,ref — referen čna srednja koncentracija stabili ­
ziranih zapisov NO  X 
ppm — delci na milijon  
ppmC  1 — delci na milijon ekvivalenta ogljika  
r 2 — determinacijski koeficient  
s — sekunda  
t 0 — časovna toč ka vklopa pretoka plina [s]  
t 10 — časovna to čka 10-odstotnega odziva 
končnega odčitka 
t 50 — časovna to čka 50-odstotnega odziva 
končnega odčitka ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 146  
t 90 — časovna to čka 90-odstotnega odziva 
končnega odčitka 
je še treba dolo čiti — je še treba dolo čiti 
x — neodvisna spremenljivka ali referenčna 
vrednost 
χ min — najmanjša vrednost 
y — odvisna spremenljivka ali izmerjena 
vrednost  
3. PREVERJANJE LINEARNOSTI  
3.1. Splošno  
►M1 Točnost in linearnost analizatorjev, merilnikov pretoka, tipal in 
signalov sta sledljivi po mednarodnih ali nacionalnih standardih. ◄ 
Tipala ali signale, ki niso neposredno sledljivi, npr. enostavni merilniki 
pretoka, je namesto tega treba umeriti na podlagi laboratorijske opreme 
dinamometra z valji, ki je umerjena na podlagi mednarodnih ali nacio ­
nalnih standardov.  
3.2. Zahteve za linearnost  
Vsi analizatorji, merilniki pretoka, tipala in signali morajo izpolnjevati 
zahteve za linearnost iz tabele 1. Če je pretok zraka, pretok goriva, 
razmerje zrak-gorivo ali masni pretok izpušnih plinov pridobljen iz 
krmilne enote motorja, izra čunani masni pretok izpušnih plinov mora 
izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 1.  
Tabela 1  
Zahteve za linearnost merilnih parametrov in sistemov  
▼M1 
Merilni parameter/instrument  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a  0 j Naklon 
a 1 Standardna napaka 
SEE Determinacijski 
koeficient r  2 
Pretok goriva (  1 ) najv. ≤ 1 % 0,98–1,02 ≤ 2 %  ≥ 0,990 
Pretok zraka (  1 ) najv. ≤ 1 % 0,98–1,02 ≤ 2 %  ≥ 0,990 
Masni pretok izpušnih plinov najv. ≤ 2 %  0,97–1,03 ≤ 3 %  ≥ 0,990 
Analizatorji plina  najv. ≤ 0,5 % 0,99–1,01 ≤ 1 %  ≥ 0,998 
Navor (  2 ) najv. ≤ 1 % 0,98–1,02 ≤ 2 %  ≥ 0,990 
Analizatorji PN (  3 ) najv. ≤ 5 % 0,85–1,15 (  4 ) ≤ 10 % ≥ 0,950  
( 1 ) Neobvezno za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov. 
( 2 ) Neobvezni parameter. 
( 3 ) Linearno preverjanje se preveri s sajam podobnimi delci, kot so opredeljeni v to čki 6.2. 
( 4 ) Se posodobi na podlagi propagacije napak in diagramov sledljivosti.  
3.3. Pogostost preverjanja linearnosti 
Zahteve za linearnost v skladu s točko 3.2 se preverjajo: 
(a) za vsak analizator plina najmanj vsakih dvanajst mesecev ali pri 
vsakem popravilu sistema ali zamenjavi sestavnega dela ali spre ­
membi, ki bi lahko vplivala na umerjenost;  
(b) za druge ustrezne instrumente, kot so analizatorji PN, merilniki 
masnega pretoka izpušnih plinov in sledljivo umerjena tipala, kadar 
se opazijo poškodbe, in sicer v skladu z zahtevami postopkov 
notranje revizije ali zahtevami proizvajalca instrumenta, vendar najve č 
eno leto pred dejanskim preskusom.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 147  
Zahteve za linearnost v skladu s toč ko 3.2 za tipala ali signale krmilne 
enote motorja, ki niso neposredno sledljivi, se izvedejo s sledljivo umer ­
jeno merilno napravo na dinamometru z valji, in sicer enkrat za vsako 
konfiguracijo „prenosni sistem za merjenje emisij-vozilo“.  
▼B 
3.4. Postopek preverjanja linearnosti 
3.4.1. Splo šne zahteve 
Ustrezne analizatorje, instrumente in tipala je treba privesti v obi čajno 
stanje delovanja v skladu s priporo čili njihovega proizvajalca. Analiza ­
torji, instrumenti in tipala morajo delovati pri svojih nazivnih temperatu ­
rah, tlakih in pretokih.  
3.4.2. Splo šni postopek 
Linearnost je treba preveriti za vsako obi čajno obmo čje delovanja z 
izvedbo naslednjih korakov:  
(a) Analizator, merilnik pretoka ali tipalo je treba z vnosom ni čelnega 
signala nastaviti na ni člo. Pri analizatorjih plina je treba v vrata 
analizatorja prek čim bolj neposredne in kratke poti plina dovajati 
prečiščeni sinteti čni zrak ali dušik. 
(b) Z vnosom razponskega signala je treba dolo čiti razpon analizatorja, 
merilnika pretoka ali tipala. Pri analizatorjih plina je treba v vrata 
analizatorja prek čim bolj neposredne in kratke poti plina dovajati 
ustrezni razponski plin.  
(c) Ponoviti je treba postopek ni čliranja iz toč ke (a). 
(d) Linearnost se preverja z vnosom najmanj 10 referen čnih vrednosti 
(vključno z nič lo), ki so približno enakomerno razmaknjene in velja ­
vne. Referen čne vrednosti v zvezi s koncentracijo sestavin, masnim 
pretokom izpušnih plinov ali katerim koli drugim ustreznim parame ­
trom je treba izbrati tako, da se ujemajo z vrednostmi, pri čakovanimi 
med preskusom emisij. Pri meritvah masnega pretoka izpušnih plinov 
so lahko referen čne točke pod 5 % najve čje vrednosti za umerjanje 
izključene iz preverjanja linearnosti.  
(e) Pri analizatorjih plina je treba v vrata analizatorja dovajati znane 
koncentracije plinov v skladu s to čko 5. Zagotoviti je treba dovolj 
časa za stabilizacijo signala.  
(f) Vrednosti, ki se ocenjujejo, in po potrebi tudi referen čne vrednosti je 
treba zabeležiti pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz v času 30 sekund. 
(g) Vrednosti aritmetične sredine v času 30 sekund je treba uporabiti za 
izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov, pri čemer 
ima regresijska enač ba naslednjo obliko:  
y ¼ a  1 x þ a  0 
pri čemer je:  
y dejanska vrednost merilnega sistema,  
a 1 naklon regresijske premice,  
x referen čna vrednost,  
a 0 odsek regresijske premice na osi  y. ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 148  
Za vsak merilni parameter in sistem je treba izra čunati standardno 
napako ocene  y na x  in determinacijski koeficient (r  2 ). 
(h) Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 1.  
3.4.3. Zahteve za preverjanje linearnosti na dinamometru z valji  
Nesledljive merilnike pretoka, tipala ali signale krmilne enote motorja, ki 
jih ni mogo če neposredno umeriti po sledljivih standardih, je treba umeriti 
na dinamometru z valji. Postopek mora v največ ji izvedljivi meri izpol ­
njevati zahteve iz Priloge 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Instrument ali 
tipalo, ki ga je treba umeriti, je treba po potrebi namestiti na preskusno 
vozilo in upravljati v skladu z zahtevami iz Dodatka 1. Postopek umer ­
janja mora izpolnjevati zahteve iz to čke 3.4.2, kadar koli je to mogo če; 
izbrati je treba najmanj 10 ustreznih referen čnih vrednosti, da se zagotovi, 
da je pokritih najmanj 90 % največ je vrednosti, ki se pri čakuje med 
preskusom RDE. 
Če je treba umeriti merilnik pretoka, tipalo ali signal krmilne enote 
motorja za dolo čitev pretoka izpušnih plinov, ki ni neposredno sledljiv, 
je treba na izpušno cev vozila priklju čiti sledljivo umerjeni referen čni 
merilnik masnega pretoka izpušnih plinov ali vzor čevalnik s konstantno 
prostornino (CVS). Zagotoviti je treba to čno merjenje izpuha vozila, in 
sicer z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov v skladu s to čko 
3.4.3 Dodatka 1. Vozilo je treba upravljati s konstantnim pritiskanjem 
stopalke za plin, ob konstantnem izbiranju prestave in pri obremenitvi 
dinamometra z valji.  
4. ANALIZATORJI ZA MERJENJE PLINASTIH SESTAVIN  
4.1. Dovoljeni tipi analizatorjev  
4.1.1. Standardni analizatorji  
Plinaste sestavine je treba meriti z analizatorji iz to čk 1.3.1 do 1.3.5 
Dodatka 3 k Prilogi 4A k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. 
Če nerazpršilni ultravijoli čni analizator meri NO in NO  2 , pretvornik 
NO  2 /NO ni potreben.  
4.1.2. Alternativni analizatorji  
Dovoljen je kateri koli analizator, ki ne izpolnjuje specifikacij zasnove iz 
točke 4.1.1, pod pogojem, da izpolnjuje zahteve iz to čke 4.2. Proizvajalec 
mora zagotoviti, da alternativni analizator dosega enakovredno ali ve čjo 
merilno zmogljivost v primerjavi s standardnim analizatorjem v obmo čju 
koncentracij onesnaževal in soobstoje čih plinov, ki jih je mogo če priča­
kovati iz vozil, v katerih se uporabljajo dovoljena goriva v zmernih in 
razširjenih pogojih veljavnega preskušanja RDE iz to čk 5, 6 in 7 te 
priloge. Proizvajalec analizatorja mora na zahtevo predložiti dodatne 
pisne informacije, ki dokazujejo, da je merilna zmogljivost alternativnega 
analizatorja dosledno in zanesljivo usklajena z merilno zmogljivostjo stan ­
dardnih analizatorjev. Dodatne informacije morajo obsegati:  
(a) opis teoretične podlage in tehničnih sestavnih delov alternativnega 
analizatorja;  
(b) dokazilo enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz 
točke 4.1.1 v pri čakovanem obmo čju koncentracij onesnaževal in 
okoljskih pogojev homologacijskega preskusa iz Priloge 4a k spre ­
membam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE in validacijski preskus iz 
točke 3 Dodatka 3 za vozilo z motorjem s prisilnim in kompresijskim 
vžigom; proizvajalec analizatorja mora enakovrednost dokazati 
znotraj dovoljenih odstopanj iz to čke 3.3 Dodatka 3;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 149  
(c) dokaz enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 
4.1.1 v zvezi z vplivom atmosferskega tlaka na merilno zmogljivost 
analizatorja; demonstracijski preskus mora dolo čiti odziv na razponski 
plin s koncentracijo znotraj obmo čja analizatorja za preverjanje vpliva 
atmosferskega tlaka v zmernih in razširjenih pogojih nadmorske 
višine iz toč ke 5.2 te priloge. Tovrsten preskus je mogo če opraviti 
v komori za višinske preskuse;  
(d) dokaz enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 
4.1.1 v najmanj treh preskusih na cesti, ki izpolnjujejo zahteve iz te 
priloge;  
(e) dokazilo, da vpliv tresljajev, pospeševanja in temperature okolice na 
odčitek analizatorja ne presega zahtev za šum za analizatorje iz to čke 
4.2.4. 
Homologacijski organi lahko zahtevajo dodatne informacije za potrditev 
enakovrednosti ali zavrnejo homologacijo, če meritve pokažejo, da alter ­
nativni analizator ni enakovreden standardnemu analizatorju.  
4.2. Specifikacije za analizator  
4.2.1. Splo šno 
Proizvajalec analizatorja mora poleg zahtev za linearnost za posamezni 
analizator iz to čke 3 dokazati tudi skladnost tipov analizatorjev s speci ­
fikacijami iz toč k 4.2.2 do 4.2.8. Analizatorji morajo imeti merilno 
območje in odzivni čas, ki omogo čata merjenje koncentracij sestavin 
izpušnih plinov z zadostno to čnostjo po veljavnem emisijskem standardu 
v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja. Ob čutljivost analiza ­
torjev na udarce, tresljaje, staranje, spreminjanje temperature in zra čnega 
tlaka ter elektromagnetne motnje in druge vplive v zvezi z vozilom in 
delovanjem analizatorja mora biti omejena, kolikor je mogo če. 
4.2.2. To čnost 
Točnost, ki je opredeljena kot odklon od čitka analizatorja od referen čne 
vrednosti, ne sme presegati 2 % od čitka ali 0,3 % obsega skale, kar koli 
od tega je ve čje. 
4.2.3. Natan čnost 
Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 pona ­
vljajočih se odzivov na dani kalibracijski ali razponski plin, ne sme biti 
večja od 1 % koncentracije obsega skale za merilno obmo čje, ki je enako 
ali nad 155 ppm (ali ppmC  1 ), in 2 % koncentracije obsega skale za 
merilno obmo čje pod 155 ppm (ali ppmC  1 ). 
4.2.4. Šum  
Šum, ki je opredeljen kot dvakratnik kvadratne sredine desetih stan ­
dardnih odklonov, od katerih je vsak izra čunan iz nič elnih odzivov, 
izmerjenih pri stalni frekvenci zapisovanja najmanj 1,0 Hz v 30- 
sekundnem obdobju, ne sme presegati 2 % obsega skale. Vsako od 10 
obdobij merjenja mora biti prekinjeno s 30-sekundnim intervalom, v 
katerem je analizator izpostavljen ustreznemu razponskemu plinu. Pred 
vsakim obdobjem vzor čenja in pred vsakim obdobjem dolo čanja razpona 
je treba zagotoviti dovolj časa za čiščenje analizatorja in cevi za vzor če­
nje. 
4.2.5. Premik ničelnega odziva  
Premik nič elnega odziva, ki je opredeljen kot srednji odziv na ni čelni plin 
v časovnem intervalu najmanj 30 sekund, mora ustrezati specifikacijam iz 
tabele 2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 150  
4.2.6. Premik razponskega odziva 
Premik razponskega odziva, ki je opredeljen kot srednji odziv na 
razponski plin v časovnem intervalu najmanj 30 sekund, mora ustrezati 
specifikacijam iz tabele 2.  
Tabela 2  
Dovoljeni premik ni čelnega in razponskega odziva analizatorjev za merjenje plinastih sestavin v 
laboratorijskih pogojih  
▼M1 
Onesnaževalo  Absolutni premik ni čelnega odziva  Absolutni premik razponskega odziva  
CO  2 ≤ 1 000 ppm v 4 urah ≤ 2 % odčitka ali ≤ 1 000 ppm v 4 urah, kar od tega 
je več 
CO ≤ 50 ppm v 4 urah ≤ 2 % od čitka ali ≤ 50 ppm v 4 urah, kar od tega je 
več 
PN 5 000 delcev na kubični centimeter v 4 
urah v skladu s specifikacijami proizvajalca  
NO  X ≤ 5 ppm v 4 urah ≤ 2 % odčitka ali 5 ppm v 4 urah, kar od tega je več 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % od čitka ali ≤ 10 ppm C1 v 4 urah, kar od tega 
je več 
THC ≤ 10 ppm C 1 ≤ 2 % od čitka ali ≤ 10 ppm C  1 v 4 urah, kar od tega 
je več 
▼B 
4.2.7. Čas vzpona 
Čas vzpona, ki je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim 
odzivom kon čnega odčitka ( t 90 – t 10 ; glejte toč ko 4.4), ne sme prese či 3 
sekund. 
4.2.8. Su šenje plinov  
Izpušni plini so lahko izmerjeni vlažni ali suhi. Če se uporablja naprava 
za sušenje plinov, mora ta čim manj vplivati na sestavo merjenih plinov. 
Kemični sušilniki niso dovoljeni. 
4.3. Dodatne zahteve  
4.3.1. Splo šno 
Določbe iz točk od 4.3.2 do 4.3.5 opredeljujejo dodatne zahteve za 
zmogljivost za posebne vrste analizatorjev in veljajo samo v primerih, 
v katerih se zadevni analizator uporablja za merjenje emisij RDE.  
4.3.2. Preskus učinkovitosti za pretvornike NO  X 
Če se uporablja pretvornik NO  X , na primer za pretvarjanje NO  2 v NO za 
analizo s kemoluminiscen čnim analizatorjem, je treba njegovo uč inkovi­
tost preskusiti z upoštevanjem zahtev iz to čke 2.4 Dodatka 3 k Prilogi 4a 
k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. U činkovitost pretvornika 
NO  X je treba preveriti najve č en mesec pred preskusom emisij.  
4.3.3. Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)  
(a) Optimizacija odziva detektorja  
Če se merijo ogljikovodiki, je treba plamensko-ionizacijski detektor 
nastaviti v intervalih, ki jih dolo či proizvajalec analizatorja, pri čemer ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 151  
je treba upoštevati toč ko 2.3.1 Dodatka 3 k Prilogi 4a k spremembam 
07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Za optimizacijo odziva v najobič aj­
nejšem obmo čju delovanja je treba za razponski plin uporabiti propan 
v zraku ali propan v dušiku.  
(b) Faktorji odzivnosti za ogljikovodike  
Če se merijo ogljikovodiki, je treba faktor odzivnosti za ogljikovo ­
dike plamensko-ionizacijskega detektorja preveriti z upoštevanjem 
določb iz točke 2.3.3 Dodatka 3 k Prilogi 4a k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE in s propanom v zraku ali propanom v 
dušiku kot razponskim plinom oziroma pre čiščenim sinteti čnim 
zrakom ali dušikom kot nič elnim plinom.  
(c) Preskus stranske občutljivosti na kisik  
Preskus stranske občutljivosti na kisik je treba opraviti ob prvi 
uporabi plamensko-ionizacijskega detektorja in po ve čjih vzdrževa ­
njih. Izbrati je treba merilno obmo čje, v katerem plini za preskus 
stranske ob čutljivosti na kisik spadajo v zgornjih 50 odstotkov. Za 
izvedbo preskusa mora biti temperatura peči nastavljena v skladu s 
predpisi. Specifikacije plinov za preskus stranske ob čutljivosti na 
kisik so opisane v točki 5.3.  
Uporabiti je treba naslednji postopek:  
(i) analizator je treba nastaviti na ni člo; 
(ii) analizatorju je treba dolo čiti razpon z 0-odstotno kisikovo 
mešanico za motorje s prisilnim vžigom in 21-odstotno kisi ­
kovo mešanico za motorje s kompresijskim vžigom;  
(iii) znova je treba preveriti ni čelni odziv. Če se je spremenil za ve č 
kot 0,5 odstotka obsega skale, je treba ponoviti koraka (i) in 
(ii); 
(iv) uporabiti je treba 5-odstotni in 10-odstotni plin za preskus 
stranske ob čutljivosti na kisik;  
(v) znova je treba preveriti ni čelni odziv. Če se je spremenil za ve č 
kot ± 1 odstotek obsega skale, je treba preskus ponoviti;  
(vi) za vsak plin za preskus stranske ob čutljivosti na kisik v koraku 
(iv) je treba na naslednji na čin izračunati stransko ob čutljivost 
na kisik E  O2 : 
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
pri čemer je odziv analizatorja:  
c ¼ ðc ref;d Ü c  FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
pri čemer je:  
c ref,b referenčna koncentracija HC v koraku (ii) [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 152  
c ref,d referenčna koncentracija HC v koraku (iv) [ppmC  1 ], 
c FS,b koncentracija HC obsega skale v koraku (ii) [ppmC  1 ], 
c FS,d koncentracija HC obsega skale v koraku (iv) [ppmC  1 ], 
c m,b izmerjena koncentracija HC v koraku (ii) [ppmC  1 ], 
c m,d izmerjena koncentracija HC v koraku (iv) [ppmC  1 ]; 
(vii) stranska občutljivost na kisik E  O2 je manjša od ± 1,5 odstotka 
za vse potrebne pline za preskus stranske ob čutljivosti na kisik;  
(viii) če je stranska ob čutljivost na kisik  E O2 večja od ± 1,5 odstotka, 
se lahko izvedejo popravljalni ukrepi tako, da se postopno 
naravnajo pretok zraka (nad in pod specifikacijami proizvajal ­
ca), pretok goriva in pretok vzorca.  
(ix) preskus stranske občutljivosti na kisik je treba ponoviti za 
vsako novo nastavitev.  
4.3.4. Pretvorbena učinkovitost izlo čevalnika nemetanov (NMC)  
Če se analizirajo ogljikovodiki, je mogoče uporabiti NMC, ki z oksidacijo 
vseh ogljikovodikov razen metana odstranjuje nemetanske ogljikovodike 
iz vzorca plina. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 odstotkov, 
za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 odstotkov. Da bo 
merjenje nemetanskih ogljikovodikov to čno, je treba dolo čiti obe učinko­
vitosti in ju uporabiti za izra čun emisij nemetanskih ogljikovodikov 
(glejte toč ko 9.2 Dodatka 4). Če je izločevalnik nemetanov v kombinaciji 
s plamensko-ionizacijskim detektorjem umerjen v skladu z metodo (b) iz 
točke 9.2 Dodatka 4 s pretokom kalibracijskega plina metana/zraka skozi 
NMC, ni treba dolo čiti učinkovitosti pretvorbe metana.  
(a) Učinkovitost pretvorbe metana  
Kalibracijski plin metan je treba spustiti skozi plamensko-ionizacijski 
detektor z obvodom izlo čevalnika nemetanov in brez njega; zabeležiti 
je treba obe koncentraciji. U činkovitost metana je treba dolo čiti na 
naslednji na čin: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče skozi NMC [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče mimo NMC [ppmC  1 ]. 
(b) Učinkovitost pretvorbe etana  
Kalibracijski plin etan je treba spustiti skozi plamensko-ionizacijski 
detektor z obvodom izlo čevalnika nemetanov in brez njega; zabeležiti 
je treba obe koncentraciji. U činkovitost etana je treba dolo čiti na 
naslednji na čin: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče skozi NMC [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 153  
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče mimo NMC [ppmC  1 ]. 
4.3.5. Učinki stranske občutljivosti  
(a) Splo šno 
Drugi plini, ki se ne analizirajo, lahko vplivajo na od čitek analiza ­
torja. Proizvajalec analizatorja mora pred uvedbo na trg najmanj 
enkrat za vsak tip analizatorja ali naprave iz to čk od (b) do (f) 
preveriti u činke stranske ob čutljivosti in pravilno delovanje analiza ­
torjev. 
(b) Preverjanje stranskih vplivov na analizator CO  
Voda in CO  2 lahko motita meritve analizatorja CO. Zato je treba 
skozi vodo pri sobni temperaturi poslati mehurč ke razponskega plina 
CO  2 s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov obsega skale najve č­
jega obmo čja delovanja analizatorja CO, ki se uporablja med presku ­
som, in pri tem zabeležiti odziv analizatorja. Odziv analizatorja ne 
sme presegati 2 odstotkov povpre čne koncentracije CO, pri čakovane 
med običajnim preskušanjem na cesti, ali ± 50 ppm, kar koli od tega 
je večje. Preskus stranske ob čutljivosti za H  2 O in CO  2 je mogoče 
izvesti v obliki loč enih postopkov. Če so ravni H  2 O in CO  2 , upora­
bljene za preskus stranske ob čutljivosti, višje od najvišjih ravni, 
pričakovanih med preskusom, je treba vsako izmerjeno vrednost 
stranske ob čutljivosti zmanjšati tako, da se izmerjena stranska ob čut­
ljivost pomnoži z razmerjem med največ jo vrednostjo koncentracije, 
pričakovano med preskusom, in dejansko vrednostjo koncentracije, 
uporabljeno med tem preskusom. Lahko se izvedejo lo čeni preskusi 
stranske ob čutljivosti s koncentracijami H  2 O, ki so nižje od najve čje 
koncentracije, pri čakovane med preskusom, izmerjeno stransko 
občutljivost na H  2 O pa je treba pove čati tako, da se izmerjena 
stranska ob čutljivost pomnoži z razmerjem med najve čjo vrednostjo 
koncentracije H  2 O, pričakovano med preskusom, in dejansko vred ­
nostjo koncentracije, uporabljeno med tem preskusom. Vsota dveh 
prilagojenih vrednosti stranske ob čutljivosti mora biti znotraj dovo ­
ljenega odstopanja iz te to čke. 
(c) Preskus dušenja pri analizatorju NO  X 
Plina, ki sta pomembna za analizatorje CLD in HCLD, sta CO  2 in 
vodna para. Odziv na dušenje s tema plinoma je sorazmeren s 
koncentracijo plinov. S preskusom je treba dolo čiti dušenje pri 
najvišjih koncentracijah, pri čakovanih med preskusom. Če analiza­
torja CLD in HCLD uporabljata algoritme izravnave dušenja, ki 
uporabljajo analizatorje za merjenje H  2 O ali CO  2 , je ocenjevanje 
dušenja treba opraviti z aktivnimi analizatorji in uporabljenimi algo ­
ritmi izravnave.  
(i) Preskus dušenja pri CO  2 
Razponski plin CO  2 s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov 
največjega obmo čja delovanja je treba poslati skozi analizator 
NDIR; vrednost CO  2 je treba zabeležiti kot A. Nato je treba 
razponski plin CO  2 razredčiti na približno 50 odstotkov z 
razponskim plinom NO ter ga poslati skozi NDIR in CLD ali 
HCLD; vrednosti CO  2 in NO je treba zabeležiti kot B oziroma 
C. Nato je treba pretok plina CO  2 zapreti, skozi CLD ali HCLD 
pa mora te či samo razponski plin NO; vrednost NO je treba 
zabeležiti kot D. Odstotek dušenja se izra čuna na naslednji 
način: 
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ð D Ü BÞ ÎB 
Ü 100  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 154  
pri čemer je:  
A koncentracija nerazredčenega CO  2 , izmerjena z NDIR [%],  
B koncentracija razredčenega CO  2 , izmerjena z NDIR [%],  
C koncentracija razredčenega NO, izmerjena s CLD ali HCLD 
[ppm], 
D koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s CLD ali 
HCLD [ppm]. 
Dovoljene so tudi alternativne metode red čenja in kvantifikacije 
vrednosti razponskih plinov CO  2 in NO, na primer dinami čno 
mešanje, če to odobri homologacijski organ.  
(ii) Preskus dušenja z vodo  
Ta preskus se uporablja samo za meritve koncentracij vlažnih 
plinov. Pri izra čunu dušenja z vodo je treba upoštevati red čenje 
razponskega plina NO z vodno paro in prilagajanje koncentra ­
cije vodne pare v mešanici plinov ravnem koncentracije, ki se 
pričakujejo med preskusom emisij. Skozi CLD ali HCLD je 
treba poslati razponski plin NO s koncentracijo od 80 do 100 
odstotkov obsega skale obi čajnega obmo čja delovanja; vrednost 
NO je treba zabeležiti kot  D. Nato je skozi vodo pri sobni 
temperaturi in skozi CLD ali HCLD treba poslati mehurč ke 
razponskega plina NO; vrednost NO je treba zabeležiti kot  C. 
Določiti je treba absolutni delovni tlak analizatorja in tempera ­
turo vode, ki ju je treba zabeležiti kot E oziroma F. Dolo čiti je 
treba tlak nasi čene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode v 
bučki F in ga zabeležiti kot  G. Koncentracija vodne pare  H [%] 
v plinski mešanici se izra čuna na naslednji na čin: 
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Pričakovano koncentracijo razred čenega razponskega plina NO 
v vodni pari je treba izra čunati na naslednji na čin in jo zabele­ 
žiti kot  D e : 
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
. Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev je treba najve čjo 
koncentracijo vodne pare v izpušnih plinih (v odstotkih), pri ča­
kovano med preskusom, zabeležiti kot  H  m , pri predposta ­
vljenem razmerju H/C goriva 1,8: 1, iz največ je koncentracije 
CO  2 v izpušnih plinih A pa oceniti na naslednji na čin: 
H m ¼ 0,9 Ü A  
. Odstotek dušenja z vodo se izra čuna na naslednji na čin: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
pri čemer je:  
D e pričakovana koncentracija razred čenega NO [ppm],  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 155  
C izmerjena koncentracija razred čenega NO [ppm], 
H m največja koncentracija vodne pare [%],  
H dejanska koncentracija vodne pare [%].  
(iii) Najve čje dovoljeno dušenje  
Dušenje s CO  2 in vodo ne sme presegati 2 odstotkov obsega 
skale. 
(d) Preskus dušenja za analizatorje NDUV 
Ogljikovodiki in voda lahko povzročijo pozitivne motnje pri anali ­
zatorjih NDUV tako, da povzro čijo podoben odziv kot NO  x . Proiz­
vajalec analizatorja NDUV mora z naslednjim postopkom preveriti, 
ali so učinki dušenja omejeni:  
(i) Analizator in ohlajevalnik je treba namestiti z upoštevanjem 
proizvajal čevih navodil za uporabo; opraviti je treba prilagodi ­
tve, ki so potrebne za optimiziranje delovanja analizatorja in 
ohlajevalnika.  
(ii) Za analizator je treba opraviti umerjanje ni člišča in razpona pri 
vrednostih koncentracij, ki so pri čakovane med preskušanjem 
emisij.  
(iii) Izbrati je treba kalibracijski plin NO  2 , ki se čim bolj ujema z 
največjo koncentracijo NO  2 , ki je pri čakovana med preskuša ­
njem emisij.  
(iv) Kalibracijski plin NO  2 mora preplavljati sondo sistema za 
vzorčenje plina, dokler se odziv analizatorja na NO  X ne stabi­
lizira.  
(v) Izračunati je treba srednjo koncentracijo stabiliziranih zapisov 
NO  X v času 30 sekund; zabeležiti ga je treba kot NO  X,ref . 
(vi) Pretok kalibracijskega plina NO  2 je treba ustaviti in sistem za 
vzorčenje nasititi z izlitjem iztoka iz naprave za ustvarjanje 
rosišča, nastavljene na rosiš če pri 50 °C. Iztok iz naprave za 
ustvarjanje rosišč a je treba vzor čiti skozi sistem za vzor čenje 
in ohlajevalnik najmanj 10 minut, dokler ohlajevalnik pred ­
vidoma ne odvaja stalne količ ine vode. 
(vii) Ko je korak (iv) opravljen, je treba sistem za vzorč enje znova 
preplaviti s kalibracijskim plinom NO  2 , uporabljenim za dolo ­ 
čitev NO  X,ref , dokler ni odziv skupnega NO  X stabiliziran.  
(viii) Izra čunati je treba srednjo koncentracijo stabiliziranih zapisov 
NO  X v času 30 sekund; zabeležiti ga je treba kot NO  X,m . 
(ix) NO  X,m je treba popraviti v NO  X,dry na podlagi preostale vodne 
pare, ki je tekla skozi ohlajevalnik pri izhodni temperaturi in 
izhodnem tlaku ohlajevalnika.  
Izračunana vrednost NO  X,dry mora znašati najmanj 95 % od NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 156  
(e) Sušilnik vzorca 
Sušilnik vzorca odstrani vodo, ki lahko povzro ča motnje pri 
merjenju NO  X . Za suhe analizatorje CLD je treba dokazati, da pri 
najvišji pri čakovani koncentraciji vodne pare  H m sušilnik vzorca 
ohranja vlažnost CLD pri ≤ 5 g vode/kg suhega zraka (ali približno 
0,8 odstotka H  2 O), kar je 100-odstotna relativna vlažnost pri 3,9 °C 
in 101,3 kPa ali približno 25-odstotna relativna vlažnost pri 25 °C in 
101,3 kPa. Skladnost je mogo če dokazati tako, da se izmeri tempe ­
ratura na izhodu iz toplotnega sušilnika vzorca ali vlažnost v toč ki 
tik pred CLD. Izmeriti je mogo če tudi vlažnost izpuha iz CLD, če je 
edini dotok v CLD pretok iz sušilnika vzorca.  
(f) Penetracija NO  2 pri sušilniku vzorca  
Tekoča voda, ki ostane v nepravilno zasnovanem sušilniku vzorca, 
lahko iz vzorca odstrani NO  2 . Če se sušilnik vzorca uporabi skupaj z 
analizatorjem NDUV in brez pretvornika NO  2 /NO v smeri proti 
toku, lahko voda pred merjenjem NO  X iz vzorca odstrani NO  2 . 
Sušilnik vzorca omogo ča merjenje vsaj 95 % NO  2 v plinu, ki je 
nasičen z vodno paro in sestavljen iz najve čje koncentracije NO  2 , 
pričakovane med preskusom emisij.  
4.4. Preverjanje odzivnega časa analiznega sistema  
Nastavitve analiznega sistema za preverjanje odzivnega časa morajo biti 
povsem enake kot med preskusom emisij (tj. tlak, pretoki, nastavitve 
filtrov na analizatorjih in vsi drugi parametri, ki vplivajo na odzivni 
čas). Določitev odzivnega časa je treba opraviti s preklopom plinov nepo ­
sredno pri vstopu v sondo za vzor čenje. Preklop plinov mora biti opra ­
vljen v manj kot 0,1 sekunde. Plini, ki se uporabijo pri preskusu, morajo 
povzročiti spremembo koncentracije, ki znaša vsaj 60 odstotkov obsega 
skale analizatorja.  
Zabele žiti je treba sled koncentracije vsake posamezne plinaste sestavine. 
Zakasnilni čas je opredeljen kot čas od preklopa plina ( t 0 ) do točke, v 
kateri odziv doseže 10 odstotkov kon čnega odčitka ( t 10 ). Čas vzpona je 
opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom kon čnega 
odčitka ( t 90 – t 10 ). Odzivni čas sistema ( t 90 ) je sestavljen iz zakasnilnega 
časa do merilnega detektorja in časa vzpona detektorja.  
Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih plinov je 
čas pretvorbe opredeljen kot čas od spremembe ( t 0 ) do točke, v kateri 
odziv doseže 50 odstotkov kon čnega odčitka ( t 50 ). 
Odzivni čas sistema je ≤ 12 s pri času vzpona ≤ 3 s za vse uporabljene 
sestavine in vsa obmo čja. Če se za merjenje NMHC uporablja NMC, 
lahko odzivni č as sistema preseže 12 s. 
5. PLINI 
5.1. Splošno  
Upoštevati je treba rok trajanja vseh kalibracijskih in razponskih plinov. 
Čisti in mešani kalibracijski ter razponski plini morajo ustrezati specifi ­
kacijam iz to čk 3.1 in 3.2 Dodatka 3 k Prilogi 4A k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. Dovoljen je tudi kalibracijski plin NO  2 . 
Koncentracija kalibracijskega plina NO  2 mora biti znotraj dveh odstotkov 
navedene vrednosti koncentracije. Koli čina NO v kalibracijskem plinu 
NO  2 ne sme presegati 5 odstotkov vsebnosti NO  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 157  
5.2. Delilniki plinov 
Delilniki plinov, tj. naprave za natančno mešanje, ki skrbijo za red čenje s 
prečiščenim N  2 ali sinteti čnim zrakom, se lahko uporabljajo za pridobitev 
kalibracijskih in razponskih plinov. To čnost delilnika plinov mora biti 
takšna, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov to čna na ± 2 
odstotka. Preverjanje je treba opravljati med 15 in 50 odstotki obsega 
skale za vsako umerjanje, ki vklju čuje uporabo delilnika plinov. Če 
prvo preverjanje ni uspešno, se lahko izvede dodatno preverjanje z 
drugim kalibracijskim plinom.  
Delilnik plinov je mogoče pregledati z instrumentom, ki je zna čilno 
linearen, npr. z uporabo plina NO v kombinaciji s CLD. Vrednost 
razpona instrumenta je treba nastaviti z razponskim plinom, ki je nepo ­
sredno priklju čen na instrument. Delilnik plinov je treba pregledati pri 
nastavitvah, ki se obi čajno uporabljajo, nazivno vrednost pa je treba 
primerjati s koncentracijo, ki jo izmeri instrument. Razlika mora biti v 
vsaki toč ki v obmo čju ± 1 odstotek nazivne vrednosti koncentracije.  
5.3. Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik 
Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik so mešanica propana, 
kisika in dušika ter vsebujejo propan pri koncentraciji 350 ± 75 ppmC  1 . 
Koncentracijo je treba dolo čiti z gravimetri čnimi metodami, dinami čnim 
mešanjem ali kromatografsko analizo skupnih ogljikovodikov in nečisto č. 
Koncentracije kisika v plinih za preskus stranske ob čutljivosti na kisik 
morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 3; ostanek plina za preskus stranske 
občutljivosti na kisik mora biti pre čiščeni dušik. 
Tabela 3 
Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik  
Tip motorja  
Motor s komp resijskim 
vžigom Moto r s prisilnim vžigom  
Koncentracija O  2 21 ± 1 % 10 ± 1 % 
10 ± 1 % 5 ± 1 % 
5 ± 1 % 0,5 ± 0,5 % 
▼M1 
6. ANALIZATORJI ZA MERJENJE EMISIJ (TRDNIH) DELCEV  
▼B 
V tem razdelku bodo opredeljene prihodnje zahteve za analizatorje za 
merjenje števila delcev v emisijah, ko bo to merjenje postalo obvezno.  
▼M1 
6.1. Splošno  
Analizator PN je sestavljen iz enote za predkondicioniranje in detektorja 
delcev s 50-odstotno u činkovitostjo štetja delcev, velikih vsaj približno 
23 nm. Dovoljeno je, da detektor delcev predkondicionira tudi aerosol. 
Občutljivost analizatorjev za udarce, tresljaje, staranje, spreminjanje 
temperature in zra čnega tlaka ter elektromagnetne motnje in druge vplive 
v zvezi z vozilom in delovanjem analizatorja, proizvajalec opreme jasno 
navede v podpornem gradivu in se omeji, kolikor je mogo če. Analizator 
PN se uporablja samo v okviru parametrov delovanja, ki jih je navedel 
proizvajalec.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 158  
Slika 1  
Primer namestitve analizatorja PN: neobvezni deli so obkroženi s 
črtkanimi črtami. EFM = merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov, d = notranji premer, PND = naprava za red čenje števila 
delcev.
  
Analizator PN se s sondo za vzor čenje, ki odvzame vzorec s središ čnice 
izpušne cevi, priklju či na točko vzor čenja. Kot je dolo čeno v toč ki 3.5 
Dodatka 1, se cev za vzor čenje do toč ke prvega red čenja v analizatorju 
PN ali detektorja delcev v analizatorju ogreje na najmanj 373 K (100 °C), 
če se delci pri izpušni cevi ne razred čijo. Čas zadrževanja v cevi za 
vzorčenje je krajši od 3 sekund. 
Temperatura vseh delov, ki so v stiku z vzorčenim izpušnim plinom, je 
vedno taka, da prepre čuje kondenzacijo snovi v napravi. To je mogo če 
doseči na primer s segrevanjem na višjo temperaturo in red čenjem vzorca 
ali oksidacijo (srednje) hlapnih vrst. 
Analizator PN vključuje ogrevani del s temperaturo sten ≥ 573 K. Enota 
uravnava ogrevane faze pri konstantnih nazivnih temperaturah delovanja, 
pri čemer je dovoljeno odstopanje ± 10 K, in prikazuje, ali se ogrevane 
faze izvajajo pri ustreznih delovnih temperaturah. Nižje temperature so 
sprejemljive, če je učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev skladna s 
specifikacijami iz to čke 6.4.  
Tipala tlaka in temperature ter druga tipala spremljajo pravilno delovanje 
instrumenta med obratovanjem in v primeru nepravilnega delovanja spro ­ 
žijo opozorilo ali sporo čilo. 
Zakasnilni čas analizatorja PN je ≤ 5 sekund. 
Čas vzpona analizatorja PN (in/ali detektorja delcev) je ≤ 3,5 sekunde.  
Zapišejo se izmerjene koncentracije delcev, normalizirane na 273 K in 
101,3 kPa. Za namene normaliziranja koncentracije delcev se po potrebi 
izmerita in sporo čita tlak in/ali temperatura pri vstopu v detektor.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 159  
Sistemi PN, ki izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz Pravilnika UN/ECE 
št. 83 ali 49 ali globalnega tehni čnega predpisa (GTR) št. 15, samodejno 
izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz te priloge.  
6.2. Zahteve glede učinkovitosti 
Celotni sistem analizatorja PN, vklju čno s cevjo za vzor čenje, izpolnjuje 
zahteve glede u činkovitosti iz tabele 3a.  
Tabela 3a 
Zahteve glede u činkovitosti sistema analizatorja PN (vklju čno s cevjo za vzor čenje)  
d p [nm] Manj kot 23 23 30 50 70 100 200  
E(d  p ) analizatorja PN  je še treba dolo ­ 
čiti 0,2–0,6 0,3–1,2 0,6–1,3 0,7–1,3 0,7–1,3 0,5–2,0 
Učinkovitost E(d  p ) je opredeljena kot razmerje med od čitki sistema anali ­
zatorja PN in koncentracijo števila delcev, izmerjeno z referen čnim 
kondenzacijskim števcem delcev (CPC) (d  50 % = 10 nm ali manj, pri 
čemer se preveri linearnost, števec pa umeri z elektrometrom) ali elek ­
trometrom, pri čemer se vzporedno izmeri monodisperzni aerosol s 
premerom mobilnosti d  p , izmerjene vrednosti pa se normalizirajo pri 
enakih pogojih temperature in tlaka.  
Za zagotovitev, da učinkovitost analizatorjev PN ostane skladna s 
pribitkom PN, bo treba prilagoditi zahteve glede u činkovitosti. Material 
bi moral biti toplotno stabilen in podoben sajam (npr. grafit, ki nastaja pri 
iskrenju, ali saje, ki nastajajo v razpršenem plamenu in so predhodno 
toplotno obdelane). Če se krivulja u činkovitosti meri na podlagi drugega 
aerosola (npr. NaCl), je treba korelacijo s krivuljo za aerosol, podoben 
sajam, prikazati v obliki diagrama, na katerem je primerjana u činkovitost 
pri obeh preskusnih aerosolih. Razlike v u činkovitosti štetja je treba 
upoštevati s prilagoditvijo izmerjenih u činkovitosti na podlagi predlože ­
nega diagrama, da se dobijo u činkovitosti za aerosol, podoben sajam. 
Izvesti in dokumentirati bi bilo treba popravek za več krat naelektrene 
delce, ki pa ne presega 10 %. Te u činkovitosti se nanašajo na analizatorje 
PN s cevjo za vzor čenje. Analizator PN se lahko umeri tudi po delih (tj. 
enota za predkondicioniranje se umeri lo čeno od detektorja delcev), če se 
dokaže, da analizator PN in cev za vzor čenje skupaj izpolnjujeta zahteve 
iz tabele 3a. Izmerjeni signal detektorja za ve č kot dvakrat presega mejo 
zaznavnosti (ki je tu opredeljena kot ni čelna stopnja plus trije standardni 
odkloni).  
6.3. Zahteve za linearnost 
Analizator PN, vključno s cevjo za vzor čenje, izpolnjuje zahteve za 
linearnost iz toč ke 3.2 Dodatka 2 pri uporabi monodisperznih ali polidi ­
sperznih delcev, podobnih sajam. Velikost delcev (premer mobilnosti ali 
srednji premer štetja) bi morala presegati 45 nm. Referen čni instrument je 
elektrometer ali kondenzacijski števec delcev (CPC) z d  50 = 10 nm ali 
manj, pri katerem je bila linearnost preverjena. Namesto tega se lahko 
uporabi sistem za merjenje števila delcev, ki je skladen s Pravilnikom 
UN/ECE št. 83.  
Poleg tega razlike v vrednostih med analizatorjem PN in referen čnim 
instrumentom na vseh preverjenih to čkah (razen na nič elni točki) ne 
presegajo 15 % srednje vrednosti teh vrednosti. Preveri se vsaj pet enako ­
merno razporejenih to čk (in ničelna točka). Najve čja preverjena koncen ­
tracija je najve čja dovoljena koncentracija analizatorja PN.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 160  
Če se analizator PN umeri po delih, se lahko linearnost preveri samo za 
detektor PN, vendar je treba pri izra čunu naklona upoštevati u činkovitosti 
ostalih delov in cevi za vzorč enje.  
6.4. Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev 
Sistem pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 delcev na kubi čni centimeter in 
najmanjši nastavitvi red čenja doseže ve č kot 99-odstotno odstranjevanje 
delcev tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom elektri čne mobilnosti 
≥ 30 nm. 
Sistem dose že tudi več kot 99-odstotno u činkovitost odstranjevanja poli ­
disperznih alkanov (dekana ali višjih alkanov) ali korundovega olja 
(emery oil) s srednjim premerom štetja > 50 nm in maso > 1 mg/m  3 . 
Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev tetrakontana in/ali polidi ­
sperznih alkanov ali olja je treba za družino instrumentov dokazati 
samo enkrat. Vendar mora proizvajalec instrumenta navesti časovni 
interval vzdrževanja ali zamenjave, ki zagotavlja, da se u činkovitost 
odstranjevanja ne zmanjša toliko, da ne bi bila v skladu s tehni čnimi 
zahtevami. Če te informacije niso zagotovljene, je treba pri vsakem instru ­
mentu učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev preveriti vsako leto.  
▼B 
7. INSTRUMENTI ZA MERJENJE MASNEGA PRETOKA IZPUŠNIH 
PLINOV  
7.1. Splošno 
Instrumenti, tipala ali signali za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov 
morajo imeti merilno obmo čje in odzivni čas, ki omogo čata točnost, 
potrebno za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov v prehodnih 
pogojih in pogojih ustaljenega stanja. Ob čutljivost instrumentov, tipal in 
signalov na udarce, tresljaji, staranje, spreminjanje temperature, tlak zuna ­
njega zraka, elektromagnetne motnje in drugi vplivi, povezani z delova ­
njem vozila in instrumentov, morajo biti takšni, da se pojavlja čim manj 
dodatnih napak.  
7.2. Specifikacije instrumentov  
Masni pretok izpušnih plinov je treba dolo čiti z metodo neposrednega 
merjenja, uporabljeno v katerem koli od naslednjih instrumentov:  
(a) naprave za merjenje pretoka po Pitotovem na čelu; 
(b) naprave za merjenje razlike tlakov, kot je preto čna šoba (za podrob­
nosti glejte ISO 5167); 
(c) ultrazvo čni merilnik pretoka;  
(d) vrtinčni merilnik pretoka.  
Vsak posamezni merilnik masnega pretoka izpušnih plinov mora izpol ­
njevati zahteve za linearnost iz to čke 3. Poleg tega mora proizvajalec 
instrumenta dokazati skladnost vsakega tipa merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov s specifikacijami iz to čk od 7.2.3 do 7.2.9.  
Masni pretok izpušnih plinov je dovoljeno izra čunati na podlagi meritev 
pretoka zraka in pretoka goriva, pridobljenih iz sledljivo umerjenih tipal, 
če tipala izpolnjujejo zahteve za linearnost iz to čke 3 in zahteve za 
točnost iz toč ke 8 ter če je dobljeni masni pretok izpušnih plinov potrjen 
v skladu s to čko 4 Dodatka 3.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 161  
Dovoljene so tudi druge metode, ki dolo čajo masni pretok izpušnih plinov 
na podlagi instrumentov in signalov, ki niso neposredno sledljivi, kot so 
enostavni merilniki masnega pretoka izpušnih plinov ali signali krmilne 
enote motorja, če dobljeni masni pretok izpušnih plinov izpolnjuje 
zahteve za linearnost iz to čke 3 in če je potrjen v skladu s točko 4 
Dodatka 3. 
7.2.1. Standardi za umerjanje in preverjanje  
Merilno zmogljivost merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov je treba 
preveriti z zrakom ali izpušnimi plini na podlagi sledljivega standarda, kot 
je npr. umerjeni merilnik masnega pretoka izpušnih plinov ali tunel za 
redčenje celotnega toka.  
7.2.2. Pogostost preverjanja  
Skladnost merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov s to čkama 7.2.3 in 
7.2.9 je treba preveriti najve č eno leto pred dejanskim preskusom.  
7.2.3. To čnost 
Točnost, ki je opredeljena kot odklon od čitka merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov od referen čne vrednosti pretoka, ne sme presegati ± 2 % 
odčitka, 0,5 % obsega skale ali ± 1,0 % najve čjega pretoka, pri katerem je 
merilnik masnega pretoka izpušnih plinov umerjen, kar koli od tega je 
večje. 
7.2.4. Natan čnost 
Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 pona ­
vljajočih se odzivov na dani nazivni pretok, približno na sredini obmo čja 
umerjanja, ne sme prese či 1 % najve čjega pretoka, pri katerem je merilnik 
masnega pretoka izpušnih plinov umerjen.  
7.2.5. Šum  
Šum, ki je opredeljen kot dvakratnik kvadratne sredine desetih stan ­
dardnih odklonov, od katerih je vsak izra čunan iz nič elnih odzivov, 
izmerjenih pri stalni frekvenci zapisovanja najmanj 1,0 Hz v 30- 
sekundnem obdobju, ne sme presegati 2 % vrednosti najve čjega umerje ­
nega pretoka. Vsako od 10 obdobij merjenja je treba prekiniti s 30- 
sekundnim intervalom, v katerem je merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov izpostavljen najve čjemu umerjenemu pretoku.  
7.2.6. Premik ničelnega odziva  
Premik ničelnega odziva je opredeljen kot srednji odziv na ni čelni pretok 
v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik ni čelnega odziva je 
mogoče preveriti na podlagi posredovanih primarnih signalov, npr. tlaka. 
Premik primarnih signalov v 4-urnem obdobju mora biti manjši od ± 2 % 
največje vrednosti primarnega signala, zapisane pri pretoku, pri katerem je 
bil umerjen merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
7.2.7. Premik razponskega odziva 
Premik razponskega odziva je opredeljen kot srednji odziv na razponski 
pretok v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik razponskega 
odziva je mogo če preveriti na podlagi posredovanih primarnih signalov, 
npr. tlaka. Premik primarnih signalov v 4-urnem obdobju mora biti manjši 
od ± 2 % najve čje vrednosti primarnega signala, zapisane pri pretoku, pri 
katerem je bil umerjen merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
7.2.8. Čas vzpona  
Čas vzpona instrumentov in metode za pretok izpušnih plinov se morajo 
čim bolj ujemati s časom vzpona analizatorjev plina, kot je navedeno v 
točki 4.2.7, vendar ne smejo presegati 1 s.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 162  
7.2.9. Preverjanje odzivnega časa 
Odzivni čas merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov je treba dolo čiti 
z uporabo parametrov, ki so podobni tistim, ki so bili uporabljeni za 
preskus emisij (tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov in vsi drugi vplivi na 
odzivni čas). Dolo čitev odzivnega časa je treba opraviti s preklopom 
plinov neposredno pri vstopu v merilnik masnega pretoka izpušnih plinov. 
Preklop pretoka plina je treba opraviti čim hitreje; zelo priporo čljivo je, 
da v manj kot 0,1 s. Pretok plina, ki se uporabi pri preskusu, mora 
povzročiti spremembo pretoka, ki znaša vsaj 60 odstotkov obsega skale 
(FS) merilnika masnega pretoka izpušnih plinov. Zabeležiti je treba pretok 
plina. Zakasnilni čas je opredeljen kot čas od preklopa pretoka plina ( t 0 ) 
do toč ke, v kateri odziv doseže 10 odstotkov ( t 10 ) končnega odčitka. Čas 
vzpona je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom 
(t 90 – t 10 ) končnega odčitka. Odzivni čas (t 90 ) je opredeljen kot vsota 
zakasnilnega časa in časa vzpona. Odzivni čas merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov ( t 90 ) mora znašati ≤ 3 s, čas vzpona ( t 90 – t 10 ) ≤ pa 1 s, 
kot je to v skladu s toč ko 7.2.8. 
8. TIPALA IN DODATNA OPREMA  
Nobeno tipalo ali dodatna oprema, ki se uporablja za dolo čitev npr. 
temperature, atmosferskega tlaka, vlažnosti okolice, hitrosti vozila, 
pretoka goriva ali pretoka polnilnega zraka, ne sme spremeniti ali po 
nepotrebnem vplivati na zmogljivost motorja vozila in sistema za 
naknadno obdelavo izpušnih plinov. To čnost tipal in dodatne opreme 
mora izpolnjevati zahteve iz tabele 4. Skladnost z zahtevami iz tabele 4 
je treba dokazovati v intervalih, ki jih navede proizvajalec instrumenta, in 
sicer v skladu z zahtevami postopkov notranje presoje ali zahtevami 
standarda ISO 9000. 
Tabela 4 
Zahteve za to čnost merilnih parametrov  
Merilni parameter  To čnost 
pretok goriva (  1 ) ± 1 % odčitka (  3 ) 
pretok zraka ( 1 ) ± 2 % odčitka 
hitrost vozila ( 2 ) ± 1,0 km/h absolutno  
temperature ≤ 600 K ± 2 K absolutno 
temperature > 600 K ± 0,4 % odčitka v kelvinih  
tlak okolice  ± 0,2 kPa absolutno  
relativna vlaž nost ± 5 % absolutno  
absolutna vlažnost  ± 10 % odčitka ali 1 g H 2 O/kg suhega 
zraka, kar koli od tega je ve čje 
( 1 ) neobvezno za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov 
( 2 ) Zahteva velja samo za tipalo za hitrost. če se hitrost vozila uporablja za dolo ­ 
čitev parametrov, kot so pospešek, zmnožek hitrosti in pozitivnega pospeška ali 
RPA, mora pri hitrosti nad 3 km/h to čnost signala hitrosti znašati 0,1 %, 
frekvenca vzor čenja pa 1 Hz. Zahtevo za to čnost je mogo če izpolniti z uporabo 
signala, ki ga pošilja tipalo hitrosti vrtenja kolesa. 
( 3 ) Točnost znaša 0,02 % od čitka, če je uporabljena za izra čun masnega pretoka 
zraka in izpušnih plinov iz pretoka goriva v skladu s to čko 10 Dodatka 4.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 163  
Dodatek 3 
Validacija prenosnega sistema za merjenje emisij in nesledljivega masnega 
pretoka izpušnih plinov  
1. UVOD  
V tem dodatku so opisane zahteve za validacijo delovanja nameš čenega 
prenosnega sistema za merjenje emisij v prehodnih pogojih in validacijo 
pravilnosti masnega pretoka izpušnih plinov, pridobljenega iz nesledljivih 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali izra čunanega iz signalov 
krmilne enote motorja.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
% — odstotek  
#/km — število na kilometer  
a 0 — odsek regresijske premice na osi y  
a 1 — naklon regresijske premice  
g/km — gram na kilometer  
Hz — herc 
km — kilometer  
m — meter  
mg/km — miligram na kilometer  
r 2 — determinacijski koeficient  
x — dejanska vrednost referen čnega signala  
y — dejanska vrednost signala, ki se validira  
3. POSTOPEK VALIDACIJE ZA PRENOSNI SISTEM ZA MERJENJE 
EMISIJ 
3.1. Pogostost validacije prenosnega sistema za merjenje emisij  
Namešč eni prenosni sistem za merjenje emisij je priporo čeno validirati 
enkrat za vsako kombinacijo PEMS–vozilo, in sicer pred preizkusom ali 
po zaklju čenem preskusu.  
3.2. Postopek validacije prenosnega sistema za merjenje emisij  
3.2.1. Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij  
Prenosni sistem za merjenje emisij je treba namestiti in pripraviti v skladu 
z zahtevami iz Dodatka 1. Namestitev prenosnega sistema za merjenje 
emisij mora v času med validacijo in preskusom RDE ostati nespreme ­
njena. 
3.2.2. Preskusni pogoji  
Validacijski preskus je treba opraviti na dinamometru z valji in, kolikor je 
le mogoče, v homologacijskih pogojih z upoštevanjem zahtev iz Priloge 
4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE ali katere koli druge 
ustrezne merilne metode. Validacijski preskus je priporo čeno opraviti z 
globalno usklajenim preskusnim ciklom za lahka vozila (WLTC), kot je 
navedeno v Prilogi 1 h globalnemu tehni čnemu pravilniku št. 15 
UN/ECE. Temperatura okolice mora biti znotraj obmo čja iz toč ke 5.2 
te priloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 164  
Pretok izpušnih plinov, ki ga med validacijskim preskusom izvle če 
prenosni sistem za merjenje emisij, je priporo čeno dovesti nazaj v vzor ­ 
čevalnik s konstantno prostornino. Če to ni izvedljivo, je treba rezultate 
vzorčevalnika s konstantno prostornino popraviti za maso izvle čenih 
izpušnih plinov. Če se masni pretok izpušnih plinov validira z merilnikom 
masnega pretoka izpušnih plinov, je priporo čeno navzkrižno preveriti 
meritev masnega pretoka izpušnih plinov s podatki, pridobljenimi iz tipala 
ali krmilne enote motorja.  
3.2.3. Analiza podatkov  
Skupne emisije za posamezno razdaljo [g/km], izmerjene z laboratorijsko 
opremo, je treba izra čunati z upoštevanjem Priloge 4a k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. Emisije, kot so izmerjene s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij, je treba izra čunati v skladu s toč ko 9 
Dodatka 4, sešteti za izra čun skupne mase emisij onesnaževal [g] in 
nato deliti s preskusno razdaljo [km], pridobljeno iz dinamometra z valji. 
Skupno maso onesnaževal za posamezno razdaljo [g/km], dolo čeno s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij in referen čnim laboratorijskim 
sistemom, je treba oceniti glede na zahteve iz to čke 3.3. Pri validaciji 
meritev emisij NO  X je treba uporabiti popravek vlažnosti v skladu s to čko 
6.6.5 Priloge 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
3.3. Dovoljena odstopanja za validacijo prenosnega sistema za merjenje 
emisij  
Rezultati validacije prenosnega sistema za merjenje emisij morajo izpol ­
njevati zahteve iz tabele 1. Če rezultati niso skladni z dovoljenimi odsto ­
panji, je treba izvesti popravljalni ukrep, validacijo prenosnega sistema za 
merjenje emisij pa ponoviti.  
▼M1 
Tabela 1 
Dovoljena odstopanja  
Parameter [enota]  Dovoljeno absolutno odstopanje  
Razdalja [km] (  1 ) 250 m laboratorijske referen čne vrednosti  
THC (  2 ) [mg/km] 15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km ali 20 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
PN (  2 ) [#/km] 1•10  11 p/km ali 50 % laboratorijske refe ­
renčne vrednosti (  3 ), kar od tega je ve č 
CO (  2 ) [mg/km] 150 mg/km ali 15 % laboratorijske refe ­
renčne vrednosti, kar od tega je več 
CO  2 [g/km] 10 g/km ali 10 % laboratorijske referenčne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
( 1 ) Upošteva se samo, če hitrost vozila dolo či krmilna enota motorja; za skladnost 
z dovoljenim odstopanjem je na podlagi rezultata validacijskega preskusa dovo ­
ljeno prilagoditi meritve hitrosti vozila krmilne enote motorja. 
( 2 ) Parameter je obvezen samo, če se meritev zahteva v to čki 2.1 te priloge. 
( 3 ) Sistem PMP.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 165  
4. POSTOPEK VALIDACIJE ZA MASNI PRETOK IZPUŠNIH PLINOV, 
DOLOČEN Z NESLEDLJIVIMI INSTRUMENTI IN TIPALI 
4.1. Pogostost validacije  
Poleg izpolnjevanja zahtev za linearnost iz točke 3 Dodatka 2 v pogojih 
ustaljenega stanja je treba v prehodnih pogojih za vsako preskusno vozilo 
na podlagi umerjenega merilnika masnega pretoka izpušnih plinov ali 
vzorčevalnika s konstantno prostornino validirati linearnost nesledljivih 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali masni pretok izpušnih 
plinov, izra čunan iz nesledljivih tipal ali signalov krmilne enote motorja. 
Validacija se lahko izvede brez namestitve prenosnega sistema za 
merjenje emisij, v splošnem pa je treba upoštevati zahteve iz Priloge 4a 
k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE in zahteve za merilnike 
masnega pretoka izpušnih plinov iz Dodatka 1.  
4.2. Postopek validacije 
Validacijo je treba izvesti na dinamometru z valji in, kolikor je le 
mogoče, v homologacijskih pogojih z upoštevanjem zahtev iz Priloge 
4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Preskusni ciklus, ki 
ga je treba uporabiti, je globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka 
vozila (WLTC), kot je navedeno v Prilogi 1 h globalnemu tehni čnemu 
pravilniku št. 15 UN/ECE. Kot referenco je treba uporabiti sledljivo 
umerjeni merilnik pretoka. Temperatura okolice je lahko katera koli vred ­
nost znotraj obmo čja iz toč ke 5.2 te priloge. Namestitev merilnika 
masnega pretoka izpušnih plinov in izvedba preskusa morata izpolnjevati 
zahtevo iz toč ke 3.4.3 Dodatka 1 k tej prilogi.  
Validacijo linearnosti je treba izvesti z naslednjimi ra čunskimi koraki:  
(a) Signal, ki se validira, in referen čni signal je treba časovno popraviti, 
kolikor je le mogo če, z upoštevanjem zahtev iz to čke 3 Dodatka 4.  
(b) Točke pod 10 % vrednosti najve čjega pretoka je treba izklju čiti iz 
nadaljnje analize.  
(c) Pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz je signal, ki se validira, in refe ­
renčni signal treba korelirati z uporabo regresijske ena čbe, ki ima 
naslednjo obliko:  
y ¼ a  1 x þ a  0 
pri čemer je:  
y dejanska vrednost signala, ki se validira,  
a 1 naklon regresijske premice,  
x dejanska vrednost referenčnega signala,  
a 0 odsek regresijske premice na osi  y. 
Za vsak merilni parameter in sistem je treba izra čunati standardno 
napako ocene  y na x  in determinacijski koeficient (r  2 ). 
(d) Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 166  
4.3. Zahteve 
Izpolnjevati je treba zahteve za linearnost iz tabele 2. Če rezultati niso 
skladni z dovoljenimi odstopanji, je treba izvesti popravljalni ukrep, vali ­
dacijo pa ponoviti.  
Tabela 2 
Zahteve za linearnost izračunanega in izmerjenega masnega pretoka izpušnih plinov  
Merilni parameter/sistem  a  0 naklon a  1 Standardna napaka 
SEE Determinacij 
ski koeficient 
r 2 
masni pretok izpušnih plinov 0,0 ± 3,0 kg/h 1,00 ± 0,075 najv. ≤ 10 % ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 167  
Dodatek 4 
Določanje emisij 
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan postopek dolo čanja trenutne mase in števila 
delcev v emisijah [g/s; #/s], ki ga je treba uporabiti za naknadno ocenje ­
vanje preskusne vožnje in izra čun končnega rezultata emisij, kot je 
opisano v Dodatkih 5 in 6.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
% — odstotek  
< — manjše od 
#/s — število na sekundo  
α — molarno razmerje vodika (H/C)  
β — molarno razmerje ogljika (C/C)  
γ — molarno razmerje žvepla (S/C)  
δ — molarno razmerje dušika (N/C)  
Δt t,i — čas pretvorbe t za analizator [s]  
Δt t,m — čas pretvorbe t za merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov [s] 
ε — molarno razmerje kisika (O/C)  
ρ e — gostota izpušnih plinov  
ρ gas — gostota „plina“ kot sestavine izpušnih plinov  
λ — razmerje prese žnega zraka  
λ i — trenutno razmerje presežnega zraka  
A/F  st — stehiometri čno razmerje zrak/gorivo [kg/kg]  
°C — stopinje Celzija  
c CH4 — koncentracija metana  
c CO — suha koncentracija CO [%]  
c CO2 — suha koncentracija CO  2 [%] 
c dry — suha koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih 
odstotkih 
c gas,i — trenutna koncentracija „plina“ kot sestavine izpušnih 
plinov [ppm],  
c HCw — vlažna koncentracija HC [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče skozi NMC 
[ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 168  
c HC(w/oNMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC 
[ppmC  1 ] 
c i,c — časovno popravljena koncentracija sestavine  i [ppm] 
c i,r — koncentracija sestavine  i [ppm] v izpušnih plinih  
c NMHC  — koncentracija nemetanskih ogljikovodikov  
c wet — vlažna koncentracija onesnaževala v ppm ali volum ­
skih odstotkih 
E E — učinkovitost etana  
E M — učinkovitost metana  
g — gram  
g/s — gram na sekundo  
H a — vlažnost polnilnega zraka [g vode na kg suhega 
zraka] 
i — številka meritve  
kg — kilogram  
kg/h — kilogram na uro  
kg/s — kilogram na sekundo  
k w — korekcijski faktor suho-vlažno  
m — meter  
m gas,i — masa „plina“ kot sestavine izpušnih plinov [g/s]  
q maw,i — trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s]  
q m,c — časovno popravljeni masni pretok izpušnih plinov 
[kg/s] 
q mew,i — trenutni masni pretok izpušnih plinov [kg/s]  
q mf,i — trenutni masni pretok goriva [kg/s]  
q m,r — masni pretok nerazred čenih izpušnih plinov [kg/s] 
r — korelacijski koeficient  
r 2 — determinacijski koeficient  
r h — faktor odzivnosti za ogljikovodike  
vrt./min — vrtljaji na minuto  
s — sekunda  
u gas — vrednost u  za „plin“ kot sestavino izpušnih plinov  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 169  
3. ČASOVNO POPRAVLJANJE PARAMETROV  
Za pravilen izra čun emisij za posamezno razdaljo je treba časovno popra­
viti zapisane sledi koncentracij sestavin, masni pretok izpušnih plinov, 
hitrost vozila in druge podatke o vozilu. Podatke, ki jih je treba časovno 
uskladiti, je zaradi lažjega časovnega popravljanja priporo čeno zabeležiti 
v eni napravi za beleženje podatkov ali s sinhroniziranim časovnim žigom 
v skladu s to čko 5.1 Dodatka 1. Časovno popravljanje in uskladitev 
parametrov je treba izvesti po korakih iz to čk od 3.1 do 3.3. 
3.1. Časovno popravljanje koncentracij sestavin 
Zapisane sledi vseh koncentracij sestavin je treba časovno popraviti z 
obratnim prestavljanjem v skladu s časi pretvorbe za zadevne analizatorje. 
Čas pretvorbe za analizatorje je treba dolo čiti v skladu s toč ko 4.4 
Dodatka 2: 
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c  i;r ðtÞ 
pri čemer je:  
c i,c časovno popravljena koncentracija sestavine i kot funkcija časa t, 
c i,r nerazredčena koncentracija sestavine i kot funkcija časa t, 
Δt t,i čas pretvorbe t za analizator za merjenje sestavine i.  
3.2. Časovno popravljanje masnega pretoka izpušnih plinov 
Masni pretok izpušnih plinov, izmerjen z merilnikom masnega pretoka 
izpušnih plinov, je treba časovno popraviti z obratnim prestavljanjem v 
skladu s časom pretvorbe za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov. 
Čas pretvorbe za merilnik masnega pretoka je treba dolo čiti v skladu s 
točko 4.4.9 Dodatka 2:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q  m;r ðtÞ 
pri čemer je:  
q m,c časovno popravljen masni pretok izpušnih plinov kot funkcija 
časa t, 
q m,r masni pretok nerazred čenih izpušnih plinov kot funkcija časa t, 
Δt t,m čas pretvorbe t za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
Če je masni pretok izpušnih plinov dolo čen s podatki krmilne enote 
motorja ali tipalom, je treba upoštevati dodatni čas pretvorbe, ki ga je 
treba pridobiti z navzkrižno korelacijo med izra čunanim masnim 
pretokom izpušnih plinov in masnim pretokom izpušnih plinov, izmer ­
jenim v skladu s točko 4 Dodatka 3. 
3.3. Časovna uskladitev podatkov o vozilu  
Druge podatke, pridobljene iz tipala ali krmilne enote motorja, je treba 
časovno uskladiti z navzkrižno korelacijo z ustreznimi podatki o emisijah 
(npr. koncentracijami sestavin).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 170  
3.3.1. Hitrost vozila iz razli čnih virov  
Za časovno uskladitev hitrosti vozila z masnim pretokom izpušnih plinov 
je najprej treba dolo čiti eno veljavno sled hitrosti. Če se hitrost vozila 
pridobiva iz ve č virov (npr. iz sistema GPS, tipala ali krmilne enote 
motorja), je treba vrednosti hitrosti časovno uskladiti z navzkrižno kore­
lacijo.  
3.3.2. Hitrost vozila z masnim pretokom izpušnih plinov 
Hitrost vozila je treba časovno uskladiti z masnim pretokom izpušnih 
plinov z uporabo navzkrižne korelacije med masnim pretokom izpušnih 
plinov ter produktom hitrosti vozila in pozitivnega pospeška.  
3.3.3. Drugi signali  
Časovne uskladitve signalov, katerih vrednosti se spreminjajo po časi in v 
majhnem obmo čju vrednosti, npr. temperatura okolice, ni treba izvesti.  
▼M1 
4. HLADNI ZAGON  
Hladni zagon je obdobje od prvega zagona motorja z notranjim zgoreva ­
njem do konca 5-minutnega neprekinjenega delovanja motorja. Če je 
temperatura hladilne teko čine določena, se obdobje hladnega zagona 
konča, ko hladilna teko čina prvič doseže 343 K (70 °C), vendar najpoz ­
neje ob koncu 5-minutnega neprekinjenega delovanja motorja z notranjim 
zgorevanjem po njegovem prvem zagonu.  
5. MERITVE EMISIJ MED USTAVITVIJO MOTORJA Z NOTRANJIM 
ZGOREVANJEM  
Zapišejo se vse trenutne emisije ali meritve pretoka izpušnih plinov, prid ­
obljene pri deaktiviranem motorju z notranjim zgorevanjem. V lo čenem 
koraku se nato zapisane vrednosti z naknadno obdelavo podatkov nastavijo 
na nič . Šteje se, da je motor z notranjim zgorevanjem deaktiviran, če sta 
izpolnjena dva od naslednjih pogojev: zapisana vrtilna frekvenca motorja 
je < 50 vrt/min; masni pretok izpušnih plinov se meri pri < 3 kg/h; izmer ­
jeni masni pretok izpušnih plinov pade na < 15 % znač ilnega masnega 
pretoka izpušnih plinov v ustaljenem stanju v prostem teku.  
▼B 
6. PREVERJANJE DOSLEDNOSTI ZA NADMORSKO VIŠINO VOZILA  
Če obstaja dobro utemeljen dvom, da je bila vožnja opravljena nad dovo ­
ljeno nadmorsko višino iz toč ke 5.2 te priloge in če je bila nadmorska 
višina izmerjena samo s sistemom GPS, je treba preveriti in po potrebi 
popraviti doslednost podatkov o višini, ki jih posreduje sistem GPS. 
Doslednost podatkov je treba preveriti s primerjavo podatkov zemljepisne 
širine, zemljepisne dolžine in nadmorske višine, pridobljenih iz sistema 
GPS, in nadmorske višine, prikazane na digitalnem modelu terena ali 
topografski karti z ustreznim merilom. Meritve, ki od nadmorske višine, 
prikazane na topografski karti, odstopajo za več kot 40 m, je treba ro čno 
popraviti in ozna čiti. 
7. PREVERJANJE DOSLEDNOSTI ZA HITROST VOZILA, KI JO 
POSREDUJE SISTEM GPS  
Preveri je treba doslednost za hitrost vozila, ki jo dolo či sistem GPS, in 
sicer tako, da se izra čuna celotna prevožena razdalja, ki jo je treba primer ­
jati z referen čnimi meritvami, pridobljenimi iz tipala, validirane krmilne 
enote motorja ali iz digitalnega cestnega omrežja oziroma s topografske 
karte. Pred preverjanjem doslednosti je treba obvezno popraviti oč itne ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 171  
napake v podatkih sistema GPS, npr. z uporabo tipala za seštevno navi ­
gacijo. Prvotno in nepopravljeno podatkovno datoteko je treba ohraniti, 
popravljene podatke pa ozna čiti. Popravljeni podatki ne smejo presegati 
neprekinjenega časovnega obdobja 120 s ali skupaj 300 s. Celotna prevo ­ 
žena razdalja, izra čunana iz popravljenih podatkov sistema GPS, lahko od 
referenčne vrednosti odstopa za najve č 4 %. Če podatki sistema GPS ne 
izpolnjujejo teh zahtev in ni na voljo noben drug zanesljiv vir hitrosti, je 
treba rezultate preskusa razveljaviti.  
8. POPRAVKI EMISIJ  
8.1. Popravek za suho-vlažno  
Če se emisije merijo na suhi osnovi, je treba izmerjene koncentracije 
pretvoriti na vlažno osnovo:  
pri čemer je:  
c wet ¼ k  w Ü c  dry 
c wet vlažna koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih,  
c dry suha koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih,  
k w korekcijski faktor za suho-vlažno.  
Za izračun k  w je treba uporabiti naslednjo enač bo: 
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ð c co 2 þ c  co Þ Ä k  w1 Î 
Ü 1,008  
pri čemer je:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H  a 
1 000 þ ð 1,608 Ü H  a Þ 
pri čemer je:  
H a vlažnost polnilnega zraka [g vode na kg suhega zraka],  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%], 
c CO suha koncentracija CO [%],  
α molarno razmerje vodika.  
8.2. Popravek NOx za vlažnost in temperaturo okolice  
Emisij NO  x se ne popravlja za temperaturo in vlažnost okolice.  
9. DOLO ČANJE TRENUTNIH PLINASTIH SESTAVIN IZPUŠNIH 
PLINOV  
9.1. Uvod  
Sestavine v nerazred čenih izpuhih je treba izmeriti z analizatorji za 
merjenje in vzor čenje, ki so opisani v Dodatku 2. Nerazred čene koncen­
tracije ustreznih sestavin je treba izmeriti v skladu z Dodatkom 1. Podatke 
je treba časovno popraviti in uskladiti v skladu s to čko 3.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 172  
9.2. Izra čun koncentracij NMHC in CH  4 
Pri merjenju metana z uporabo NMC-FID je izra čun NMHC odvisen od 
kalibracijskega plina/metode, ki se uporablja za prilagoditev umerjanja 
ničlišča/razpona. Če se FID uporablja za merjenje THC brez NMC, ga 
je po obi čajnem postopku treba umeriti s propanom/zrakom ali propa ­
nom/N  2 . Za zaporedno umerjanje FID z NMC sta dovoljeni naslednji 
metodi:  
(a) kalibracijski plin, ki vsebuje propan/zrak, te če mimo NMC;  
(b) kalibracijski plin, ki vsebuje metan/zrak, te če skozi NMC. 
FID za metan je zelo priporo čljivo umeriti z metanom/zrakom skozi 
NMC.  
Pri metodi (a) je treba koncentraciji CH  4 in NMHC izra čunati na 
naslednji na čin: 
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E  M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h Ü ðE E Ä E  M Þ 
Pri metodi (b) je treba koncentraciji CH  4 in NMHC izra čunati na 
naslednji na čin: 
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h ÜðE E Ä E  M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ 
ðE E Ä E  M Þ 
pri čemer je:  
c HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC 
[ppmC  1 ], 
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče skozi NMC 
[ppmC  1 ], 
r h faktor odzivnosti za ogljikovodike iz to čke 4.3.3(b) 
Dodatka 2, 
E M učinkovitost metana iz toč ke 4.3.4(a) Dodatka 2, 
E E učinkovitost etana iz toč ke 4.3.4(b) Dodatka 2.  
Če je FID za metan umerjen skozi izlo čevalnik (metoda b), je u činkovi­
tost pretvorbe metana iz to čke 4.3.4(a) Dodatka 2 ni čna. Gostota, upora­
bljena za izra čune mase NMHC, mora biti enaka gostoti skupnih oglji ­
kovodikov pri 273,15 K in 101,325 kPa ter je odvisna od goriva.  
10. DOLO ČANJE STOPNJE MASNEGA PRETOKA IZPUŠNIH PLINOV  
10.1. Uvod  
Za izračun trenutnih masnih emisij v skladu s to čkama 11 in 12 je treba 
določiti masni pretok izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov je  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 173  
treba dolo čiti z eno od metod neposrednega merjenja iz to čke 7.2 
Dodatka 2. Dovoljeno je tudi, da se masni pretok izpušnih plinov izra ­ 
čuna v skladu s to čkami 10.2 do 10.4. 
10.2. Metoda izračuna z uporabo masnega pretoka zraka in masnega 
pretoka goriva 
Trenutni masni pretok izpušnih plinov je mogo če izračunati iz masnega 
pretoka zraka in masnega pretoka goriva na naslednji nač in: 
q mew ;i ¼ q  maw ;i þ q  mf;i 
pri čemer je:  
q mew,i trenutni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
q maw,i trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s],  
q mf,i trenutni masni pretok goriva [kg/s].  
Če sta masni pretok zraka in masni pretok goriva ali masni pretok 
izpušnih plinov dolo čena iz zapisa krmilne enote motorja, mora izra ču­
nani trenutni masni pretok izpušnih plinov izpolnjevati zahteve za linear ­
nost, navedene za masni pretok izpušnih plinov v to čki 3 Dodatka 2, in 
zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.  
10.3. Metoda izračuna z uporabo masnega pretoka zraka in razmerja zrak/ 
gorivo  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov je mogo če izračunati iz masnega 
pretoka zraka in razmerja zrak/gorivo na naslednji na čin: 
q mew ;i ¼ q  maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
pri čemer je:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä  c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c  HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä  2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ  c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c  CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c  CO Ü 10 Ä4 þ c  HCw Ü 10 Ä4 Þ 
pri čemer je:  
q maw,i trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s],  
A/F  st stehiometri čno razmerje zrak/gorivo [kg/kg],  
λ i trenutno razmerje presežnega zraka,  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%], 
c CO suha koncentracija CO [ppm],  
c HCw vlažna koncentracija HC [ppm],  
α molarno razmerje vodika (H/C),  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 174  
β molarno razmerje ogljika (C/C),  
γ molarno razmerje žvepla (S/C),  
δ molarno razmerje dušika (N/C),  
ε molarno razmerje kisika (O/C).  
Koeficienti se nanašajo na gorivo C  β H α O ε N δ S γ z β = 1 za goriva na 
osnovi ogljika. Koncentracija emisij HC je zna čilno nizka in je ni treba 
upoštevati pri izra čunu λ i . 
Če sta masni pretok zraka in razmerje zrak/gorivo dolo čena iz zapisa 
krmilne enote motorja, mora izra čunani trenutni masni pretok izpušnih 
plinov izpolnjevati zahteve za linearnost, navedene za masni pretok 
izpušnih plinov v toč ki 3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 
4.3 Dodatka 3. 
10.4. Metoda izračuna z uporabo masnega pretoka goriva in razmerja 
zrak/gorivo  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov se lahko izra čuna iz pretoka goriva 
in razmerja zrak/gorivo (izra čunano z A/F  st in λ i v skladu s to čko 10.3) na 
naslednji na čin: 
q mew ;i ¼ q  mf;i Ü ð1 þ A =F st Ü λ i Þ 
Izračunani trenutni masni pretok izpušnih plinov mora izpolnjevati 
zahteve za linearnost, navedene za masni pretok izpušnih plinov v to čki 
3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.  
11. IZRA ČUN TRENUTNIH MASNIH EMISIJ PLINASTIH SESTAVIN  
Trenutne masne emisije [g/s] je treba dolo čiti tako, da se trenutna koncen ­
tracija zadevnega onesnaževala [ppm] pomnoži s trenutnim masnim 
pretokom izpušnih plinov [kg/s], pri čemer sta obe vrednosti popravljeni 
in usklajeni za čas pretvorbe, in z ustrezno vrednostjo  u iz tabele 1. Če se 
merjenje izvaja na suhi osnovi, je treba pred izvedbo kakršnih koli nadalj­
njih izračunov za trenutne koncentracije sestavin uporabiti korekcijo iz 
suhega v mokro stanje v skladu s točko 8.1. Po potrebi je treba negativne 
trenutne vrednosti emisij vnesti v vsa naslednja ocenjevanja podatkov. 
Vrednosti parametrov je treba vnesti v izra čun trenutnih emisij [g/s] v 
takšni obliki, kot jih je posredoval analizator, merilnik pretoka, tipalo ali 
krmilna enota motorja. Uporabi je treba naslednjo ena čbo: 
pri čemer je:  
m gas;i ¼ u  gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i masa sestavine izpušnih plinov „plin“ [g/s],  
u gas razmerje gostote „plina“ kot sestavine izpušnih plinov in skupne 
gostote izpušnih plinov iz tabele 1,  
c gas,i izmerjena koncentracija „plina“ kot sestavine izpušnih plinov v 
izpušnih plinih [ppm],  
q mew,i izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
gas zadevna sestavina,  
i številka meritve.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 175  
Tabela 1 
Vrednosti u  za nerazred čene izpu šne pline, ki prikazujejo razmerje med gostotami sestavine izpušnih 
plinov ali onesnaževala i  [kg/m  3 ] in gostoto izpušnih plinov [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Gorivo ρ e [kg/m  3 ] Sestavina ali onesna ževalo i  
NO  x CO HC CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053 1,250 (  1 ) 1,9636 1,4277 0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Dizelsko gorivo 
(B7) 1,2943 0,001586 0,000966 0,000482 0,001517 0,001103 0,000553 
Etanol (ED95)  1,2768 0,001609 0,000980 0,000780 0,001539 0,001119 0,000561 
SZP (  3 ) 1,2661 0,001621 0,000987 0,000528 (  4 ) 0,001551 0,001128 0,000565 
Propan 1,2805 0,001603 0,000976 0,000512 0,001533 0,001115 0,000559 
Butan 1,2832 0,001600 0,000974 0,000505 0,001530 0,001113 0,000558 
UNP (  5 ) 1,2811 0,001602 0,000976 0,000510 0,001533 0,001115 0,000559 
Bencin (E10)  1,2931 0,001587 0,000966 0,000499 0,001518 0,001104 0,000553 
Etanol (E85)  1,2797 0,001604 0,000977 0,000730 0,001534 0,001116 0,000559  
( 1 ) odvisno od goriva 
( 2 ) pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) vrednosti u  so točne do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC na osnovi CH  2.93 (za THC se uporablja koeficient  u gas CH  4 ) 
( 5 ) vrednosti u  točne do 0,2 % za masno sestavo: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 % 
( 6 ) u  gas je parameter brez enote; vrednosti  u gas vključujejo pretvorbe enot, da se zagotovi, da so trenutne emisije pridobljene v 
navedeni fizi čni enoti, tj. g/s  
▼M1 
12. IZRA ČUN TRENUTNEGA ŠTEVILA DELCEV V EMISIJAH  
Trenutno število delcev v emisijah [delci/s] se dolo či tako, da se trenutna 
koncentracija zadevnega onesnaževala [delci/cm  3 ] pomnoži s trenutnim 
masnim pretokom izpušnih plinov [kg/s], pri čemer sta obe vrednosti 
popravljeni in usklajeni za transformacijski čas. Po potrebi se negativne 
trenutne vrednosti emisij vnesejo v vsa naslednja ocenjevanja podatkov. 
V izračun trenutnih emisij se vnesejo vse pomembne števke vmesnih 
rezultatov. Uporabi se naslednja ena čba: 
PN; i ¼ c  PN;i q mew;i=ρ e 
pri čemer je:  
PN,i tok števila delcev [delci/s],  
c PN,i izmerjena koncentracija števila delcev [#/m  3 ], normalizirana pri 
temperaturi 0 °C,  
q mew,i izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
ρ e gostota izpušnih plinov [kg/m  3 ] pri 0 °C (tabela 1)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 176  
13. PORO ČANJE IN IZMENJAVA PODATKOV  
Podatke je treba izmenjevati med merilnimi sistemi in programsko 
opremo za ocenjevanje podatkov v standardizirani datoteki za poro čanje, 
kot je navedeno v toč ki 2 Dodatka 8. Morebitna predhodna obdelava 
podatkov (npr. časovno popravljanje v skladu s toč ko 3 ali popravljanje 
signala hitrosti vozila sistema GPS v skladu s to čko 7) mora biti izvedeno 
z nadzorno programsko opremo merilnih sistemov in mora biti zaklju ­ 
čeno, preden se ustvari datoteka za poro čanje podatkov. Če so podatki 
popravljeni ali obdelani pred vnosom datoteke za poro čanje podatkov, je 
za zagotavljanje kakovosti in nadzor treba obdržati prvotne neobdelane 
podatke. Zaokroževanje vmesnih vrednosti ni dovoljeno.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 177  
Dodatek 5 
Preverjanje dinami čnih pogojev vo žnje in izračun končnih rezultatov emisij 
RDE z metodo 1 (okno drse čega povpreč enja) 
1. UVOD  
Metoda okna drsečega povpre čenja omogo ča vpogled v dejanske emisije, 
ki nastajajo med vožnjo (RDE) in ki so bile ugotovljene med preskusom 
pri danem obsegu. Preskus je razdeljen na poddele (okna), z naknadno 
statistično obdelavo pa se poskuša dolo čiti, katera okna so primerna za 
ocenjevanje dejanskih emisij, ki jih odda vozilo med vožnjo.  
„Normalnost“ oken se zagotovi tako, da se z referen čno krivuljo primer ­
jajo njihove emisije CO  2 ( 1 ) za dolo čeno razdaljo. Preskus je dokon čan, 
ko vključuje zadostno število normalnih oken, ki pokrivajo razli čna hitro­
stna obmo čja (mestna, izvenmestna in avtocestna vožnja).  
▼M1 
▼C1 
Korak 1. Segmentacija podatkov;  
▼B 
Korak 2. Izra čun emisij s podmnožicami ali „okni“ (oddelek 3.1);  
Korak 3. Identifikacija normalnih oken (oddelek 4);  
Korak 4. Preverjanje popolnosti in normalnosti vožnje (oddelek 5);  
Korak 5. Izračun emisij z normalnimi okni (oddelek 6).  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
Indeks (i) se nanaša na časovni korak 
Indeks (j) se nanaša na okno  
Indeks (k) se nanaša na kategorijo (t = celotna vožnja, u = mestna vožnja, 
r = izvenmestna vožnja, m = avtocestna vožnja) ali na zna čilno krivuljo 
(cc) CO  2 
Indeks „gas“ (plin) se nanaša na pravno urejene sestavine izpušnih plinov 
(npr. NO  x , CO, PN) 
Δ – razlika  
≥ – večje ali enako  
# – številka  
% – odstotek  
≤ – manjše ali enako  
a 1 , b 1 – koeficienti zna čilne krivulje CO  2 
a 2 , b 2 – koeficienti zna čilne krivulje CO  2 
d j – razdalja, ki jo pokriva okno  j [km]  
f k – faktorji tehtanja za mestni, izvenmestni in avtoce ­
stni delež  ▼B 
( 1 ) Pri hibridih se skupna poraba energije pretvori v CO  2 . Pravila za to pretvorbo bodo 
predstavljena v drugem koraku.
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 178  
h – oddaljenost oken do značilne krivulje CO  2 [%] 
h j – oddaljenost okna j do znač ilne krivulje CO  2 [%] 
h k – indeks resnosti za mestni, izvenmestni in avtoce ­
stni delež ter celotno vožnjo  
k 11 , k 12 – koeficienta funkcije tehtanja  
k 21 , k 21 – koeficienta funkcije tehtanja  
M CO2,ref  – referen čna masa CO  2 [g] 
M gas – masa ali število delcev sestavine izpušnih plinov 
„gas“ (plin), [g] ali [#]  
M gas,j – masa ali število delcev sestavine izpušnih plinov 
„gas“ (plin) v oknu j, [g] ali [#]  
M gas,d – emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino 
izpušnih plinov „gas“ (plin), [g/km] ali [#/km]  
M gas,d,j  – emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino 
izpušnih plinov „gas“ (plin) v oknu j, [g/km] ali 
[#/km] 
N k – število oken za mestni, izvenmestni in avtocestni 
delež  
P 1 , P 2 , P 3 – referen čne toč ke 
t – čas [s] 
t 1,j – prva sekunda j-tega okna povpre čenja [s] 
t 2,j – zadnja sekunda j-tega okna povpre čenja [s] 
t i – skupni čas v koraku i [s] 
t i,j – skupni čas v koraku i  z upoštevanjem okna j  [s] 
tol 1 – primarno dovoljeno odstopanje za znač ilno 
krivuljo CO  2 vozila [%] 
tol 2 – sekundarno dovoljeno odstopanje za značilno 
krivuljo CO  2 vozila [%] 
t t – trajanje preskusa [s]  
v – hitrost vozila [km/h]  
v – povprečna hitrost oken [km/h]  
v i – dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i 
[km/h]  
v j – povpre čna hitrost vozila v oknu j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km =h – povpre čna hitrost faze Nizka hitrost cikla WLTP  
v P2 ¼ 56,6 km =h – povpre čna hitrost faze Visoka hitrost cikla WLTP  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 179  
v P3 ¼ 92,3 km =h – povpre čna hitrost faze Zelo visoka hitrost cikla 
WLTP  
w – faktor tehtanja za okna  
w j – faktor tehtanja okna j  
3. OKNA DRSE ČEGA POVPRE ČENJA  
3.1. Opredelitev oken povprečenja 
Trenutne emisije, izra čunane v skladu z Dodatkom 4, se integrirajo z 
metodo okna drse čega povpre čenja na podlagi referen čne mase CO  2 . 
Princip izra čuna je naslednji: masne emisije se ne izra čunajo za celoten 
nabor podatkov, ampak za podmnožice celotnega nabora podatkov. 
Dolžina teh podmnožic se dolo či tako, da se ujema z maso CO  2 , ki ga 
odda vozilo v referen čnem laboratorijskem ciklu. Izra čuni drsečega 
povprečja se izvedejo s časovnim korakom Δt, ki ustreza frekvenci vzor ­ 
čenja podatkov. Podmnožice, ki se uporabljajo za povpre čenje podatkov o 
emisijah, se imenujejo „okna povpre čenja“. ►M1 ►C1 Izračun, opisan 
v tej toč ki, se izvede od prve toč ke (naprej). ◄ ◄ 
Naslednji podatki se ne upoštevajo pri izra čunu mase CO  2 , emisij in 
razdalje oken povpre čenja:  
— redno preverjanje instrumentov in/ali preverjanja po premiku ni člišča; 
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
— hitrost vozila po tleh < 1 km/h;  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
Masne emisije (ali emisije delcev)  M  gas,j se določijo z integriranjem 
trenutnih emisij v g/s (ali #/s za PN), izra čunanih v skladu z Dodatkom 4.  
Slika 1  
Hitrost vozila glede na čas – Povpreč ene emisije vozila glede na čas, 
začetek pri prvem oknu povpre čenja
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 180  
Slika 2 
Opredelitev oken povprečenja na osnovi mase CO  2
 
Trajanje ðt 2;j Ä t  1;j Þ j-tega okna povpre čenja se dolo či na naslednji na čin: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
pri čemer je:  
M CO  2 ðt i;j Þ masa CO  2 , izmerjena med za četkom preskusa in časom (t  2,j ) 
[g]; 
M CO  2;ref polovica mase CO  2 [g], ki jo odda vozilo v globalno uskla ­
jenem preskusnem ciklu za lahka vozila (WLTC), opisanim v 
svetovnem tehnič nem predpisu UN/ECE št. 15 – globalno 
usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila (ECE/TRANS/180/ 
Dod.15); preskus tipa I, vklju čno s hladnim zagonom;  
t 2,j se izbere tako, da velja:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
pri čemer je Δt obdobje vzorčenja podatkov.  
Mase CO  2 se izračunajo v oknih z integriranjem trenutnih emisij, izra ču­
nanih v skladu z Dodatkom 4 k tej prilogi.  
3.2. Izra čun emisij oken in povprečij 
Za vsako okno, dolo čeno v skladu s toč ko 3.1, se izra čunajo naslednje 
vrednosti:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 181  
— emisije za dolo čeno razdaljo  M gas,d,j  za vsa onesnaževala, navedena v 
tej prilogi;  
— emisije CO  2 za določeno razdaljo  M CO2,d,j  ; 
— povpre čna hitrost vozila.  v j 
▼M1 
▼C1 
Če se preskuša vozilo NOVC-HEV, se izra čun okna za čne ob vklopu 
stikala za vžig in vklju čuje dogodke med vožnjo, med katerimi se CO  2 
ne sprošča.  
▼B 
4. OVREDNOTENJE OKEN  
4.1. Uvod 
Referenčni dinami čni pogoji preskusnega vozila se določijo na podlagi 
emisij CO  2 vozila glede na povpre čno hitrost, ki so bile izmerjene pri 
homologaciji in se imenujejo „zna čilna krivulja CO  2 vozila“. 
Za pridobitev emisij CO  2 za določeno razdaljo se vozilo preskusi na 
dinamometru z valji z uporabo nastavitev cestne obremenitve po 
postopku, opisanem v Prilogi 4 svetovnega tehni čnega predpisa UN/ECE 
št. 15 – globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila (ECE/ 
TRANS/180/Dod. 15). Cestna obremenitev ne vsebuje mase, dodane 
vozilu med preskusom RDE, npr. sovoznika in opreme za prenosne 
sisteme za merjenje emisij.  
4.2. Referen čne točke značilne krivulje CO  2 
Referenčne toč ke P  1, P 2 in P  3 , zahtevane za opredelitev krivulje, se 
določijo na naslednji na čin: 
4.2.1. To čka P  1 
v P1 ¼ 19 km =h (povprečna hitrost faze Nizka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 1 = emisije CO  2 vozila v fazi Nizka hitrost cikla WLTP × 
1,2 [g/km] 
4.2.2. To čka P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56 ; 6 km =h(povprečna hitrost faze Visoka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 2 = emisije CO  2 vozila v fazi Visoka hitrost cikla WLTP × 
1,1 [g/km] 
4.2.4. To čka P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92 ; 3 km =h (povpre čna hitrost faze Zelo visoka hitrost cikla 
WLTP)  
M CO  2;d;P 3 = emisije CO  2 vozila v fazi Zelo visoka hitrost cikla WLTP × 
1,05 [g/km]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 182  
4.3. Opredelitev zna čilne krivulje CO  2 
Emisije CO  2 značilne krivulje se z uporabo referen čnih točk iz toč ke 4.2 
izračunajo kot funkcija povpre čne hitrosti, pri čemer se uporabita dva 
linearna dela ( P 1 , P 2 ) in ( P 2 , P 3 ). Del ( P 2 , P 3 ) je omejen na 145 km/h 
na osi hitrosti vozila. Zna čilna krivulja je opredeljena z ena čbami na 
naslednji na čin: 
Za del ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
pri čemerje:  a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
in: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a  1 v P1 
Za del ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
pri čemer je:  a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
in: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a  2 v P2 
Slika 3  
Značilna krivulja CO  2 vozila
  
4.4. Mestna, izvenmestna in avtocestna okna  
4.4.1. Za mestna okna je znač ilna povpre čna hitrost vozila po tleh  v j manjša od 
45 km/h. smaller than 45 km/h,  
4.4.2. Za izvenmestna okna je značilna povpre čna hitrost vozila po tleh  v j večja 
ali enaka 45 km/h in manjša od 80 km/h.  
4.4.3. Za avtocestna okna je značilna povpre čna hitrost vozila po tleh  v j večja 
ali enaka 80 km/h in manjša od 145 km/h. greater than or equal to 80 
km/h and smaller than 145 km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 183  
Slika 4  
Značilna krivulja CO  2 vozila: opredelitve mestne, izvenmestne in 
avtocestne vožnje
  
5. PREVERJANJE POPOLNOSTI IN NORMALNOSTI VOŽNJE  
▼M1 
▼C1 
Pri vozilih kategorije N2, ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena 
z napravo, ki hitrost vozila omejuje na 90 km/h, delež oken avtocestnega 
dela v celotnem preskusu znaša najmanj 5 %.  
▼B 
5.1. Dovoljena odstopanja od zna čilne krivulje CO  2 vozila 
Primarno dovoljeno odstopanje in sekundarno dovoljeno odstopanje 
značilne krivulje CO  2 vozila je  tol  1 = 25 % in tol  2 = 50 %. 
5.2. Preverjanje popolnosti preskusa 
Preskus je dokon čan, ko od skupnega števila oken vsebuje najmanj 15 % 
mestnih, izvenmestnih in avtocestnih oken.  
5.3. Preverjanje normalnosti preskusa 
Preskus je normalen, ko je najmanj 50 % mestnih, izvenmestnih in avto ­
cestnih oken znotraj primarnega dovoljenega odstopanja, opredeljenega za 
značilno krivuljo.  
Če navedena zahteva za najmanj 50 % oken ni izpolnjena, se lahko 
zgornje pozitivno dovoljeno odstopanje  tol  1 povečuje v korakih po 1 
odstotno to čko, dokler ni dosežen cilj 50 % normalnih oken. Pri uporabi 
tega mehanizma  tol  1 nikoli ne preseže 30 %.  
▼M1 
▼C1 
Če se preskuša vozilo NOVC-HEV in samo če navedena zahteva za 
najmanj 50 % oken ni izpolnjena, se lahko zgornje pozitivno dovoljeno 
odstopanje tol  1 povečuje v korakih po 1 odstotno toč ko, dokler ni 
dosežen cilj glede 50 % normalnih oken. Pri uporabi tega pristopa tol  1 
nikoli ne preseže 50 %.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 184  
6. IZRA ČUN EMISIJ 
6.1. Izra čun tehtanih emisij za določeno razdaljo  
Emisije se izra čunajo kot tehtano povpre čje emisij za dolo čeno razdaljo v 
oknih, ločeno za mestno, izvenmestno in avtocestno kategorijo ter za 
celotno vožnjo. 
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u ; r; m 
Faktor tehtanja  w j za vsako okno se dolo či na naslednji na čin: 
Če je 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 - tol 1 /100) ≤ M  CO2,d,j ≤ M  CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100)  
potem je w  j = 1 
Če je 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100) < M  CO2,d,j ≤ M  CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 2 /100)  
potem je  w j ¼ k  11 h j þ k  12 
pri čemer je  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
in k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Če je 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
potem je  w j ¼ k  21 h j þ k  22 
pri čemer je  k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
in k 22 ¼ k  12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Če je 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
ali 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
potem je  w j ¼ 0 
pri čemer je:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 185  
Slika 5 
Funkcija tehtanja okna povprečenja
 
▼M1 
▼C1 
Funkcija tehtanja se za vsa okna povpre čenja, vklju čno s podatkovnimi 
točkami za hladni zagon, kot je opredeljen v to čki 4 Dodatka 4, nastavi 
na 1.  
▼B 
6.2. Izra čun indeksov resnosti  
Indeksi resnosti se izra čunajo loč eno za mestno, izvenmestno in avtoce ­
stno kategorijo:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u ; r; m 
ter za celotno vožnjo:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ  r h r þ ƒ  m h m 
ƒ u þ ƒ  r þ ƒ  m 
pri čemer ƒ  u , ƒ r ƒ m znašajo 0,34, 0,33 in 0,33.  
6.3. Izra čun emisij za celotno vožnjo  
Z uporabo tehtanih emisij za dolo čeno razdaljo, izra čunanih v točki 6.1, 
se emisije za dolo čeno razdaljo v [mg/km] za vsako plinasto onesnaževalo 
celotne vožnje izra čunajo na naslednji na čin: 
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ  r · M  gas;d;r þ ƒ  m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ  r þ ƒ  m Þ 
In za število delcev:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ  r · M  PN;d;r þ ƒ  m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ  r þ ƒ  m Þ 
pri čemer ƒ  u , ƒ r ƒ m znašajo 0,34, 0,33 in 0,33.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 186  
7. ŠTEVILSKI PRIMERI  
7.1. Izra čuni okna povprečenja 
Tabela 1 
Glavne nastavitve izračuna 
M CO2,ref  [g] 610  
Smer za izra čun okna povpre čenja Naprej 
Frekvenca pridobivanja [Hz]  1  
Na sliki 6 je prikazano, kako so okna povpre čenja opredeljena na podlagi 
podatkov, zapisanih med cestnim preskusom, opravljenim s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij. Zaradi jasnosti je v nadaljevanju prikazanih 
samo prvih 1 200 sekund vožnje.  
Sekunde od 0 do 43 in od 81 do 86 so izključene zaradi delovanja pri 
ničelni hitrosti vozila.  
Prvo okno povprečenja se za čne pri  t 1,1 = 0 s in se kon ča pri drugem  t 2,1 
= 524 s (tabela 3). 
Slika 6  
Trenutne emisije CO  2 , zapisane med cestnim preskusom s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij, kot funkcija časa. Pravokotni okvirji 
prikazujejo trajanje j-tega okna. Podatkovni nizi, imenovani 
„veljavno = 100/neveljavno = 0“, prikazujejo podatke po sekundah, 
ki se izklju čijo iz analize.
  
7.2. Ovrednotenje oken 
Tabela 2 
Nastavitve izra čuna za značilno krivuljo CO  2 
CO  2 nizka hitrost WLTC × 1,2 (P  1 ) 
[g/km] 154 
CO  2 visoka hitrost WLTC × 1,1 (P  2 ) 
[g/km] 96 
CO  2 zelo visoka hitrost WLTC × 
1,05 (P  3 ) [g/km] 120 ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 187  
Referenčna točka 
P 1 v P1 ¼ 19,0 km =h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6 km =h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g =km 
P 3 v P3 ¼ 92 :3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120 g =km 
Značilna krivulja CO  2 se opredeli na naslednji na čin: 
Za del ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
pri čemer je 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä  58 
37,6 ¼ Ä1,543  
b 1 ¼ 154 Ä ðÄ 1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Za del ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
pri čemer je 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
pri čemer je  b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Primeri izra čuna faktorjev tehtanja in kategorizacije okna kot mestnega, 
izvenmestnega ali avtocestnega:  
Za okno št. 45: 
M CO2;d;45 ¼ 122,62 g =km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Povpreč na hitrost okna je manjša od 45 km/h, zato je to mestno okno.  
Za značilno krivuljo:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a  1 v 45 þ b  1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Preverjanje:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2 ;d;45 Ï M  CO2 ;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 188  
124,498 Ü ð 1 Ä 25 =100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð 1 þ 25 =100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622 
Rezultat:  w 45 ¼ 1 
Za okno št. 556: 
M CO2;d;556 ¼ 72,15 g =km 
v 556 ¼ 50,12 km =h 
Povpreč na hitrost okna je ve čja od 45 km/h, vendar manjša od 80 km/h, 
zato je to izvenmestno okno.  
Za značilno krivuljo:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a  1 v 556 þ b  1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982 g =km 
Preverjanje:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð 1 Ä 50 =100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð 1 Ä 25 =100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Rezultat:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922 
w 556 ¼ k  21 h 556 þ k  22 ¼ 0,04 Ü ðÄ 31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1 =ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04 
and k 22 ¼ k  12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50 =ð50 Ä 25Þ ¼ 2  
Tabela 3 
Številski podatki o emisijah  
Okno 
[št.] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã  CO  2;ref 
[g] 
1 0  523 524 609,06 610,22 
2 1  523 524 609,06 610,22 
… …  …  …  …  
43 42 523 524 609,06 610,22  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 189  
Okno 
[št.] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã  CO  2;ref 
[g] 
44 43 523 524 609,06 610,22 
45 44 523 524 609,06 610,22 
46 45 524 525 609,68 610,86 
47 46 524 525 609,17 610,34 
… …  …  …  …  
100 99 563 564 609,69 612,74 
… …  …  …  …  
200 199 686 687 608,44 610,01 
… …  …  …  …  
474 473 1 024 1 025 609,84 610,60 
475 474 1 029 1 030 609,80 610,49 
… …  …  …  
556 555 1 173 1 174 609,96 610,59 
557 556 1 174 1 175 609,09 610,08 
558 557 1 176 1 177 609,09 610,59 
559 558 1 180 1 181 609,79 611,23 
7.3. Mestna, izvenmestna in avtocestna okna – popolnost vožnje 
V tem številskem primeru je vo žnja sestavljena iz 7 036 oken povpre če­
nja. V tabeli 5 je navedeno število oken, ki so opredeljena kot mestna, 
izvenmestna in avtocestna glede na povpre čno hitrost vozila in razdeljena 
v območja glede na oddaljenost od znač ilne krivulje CO  2 . Vožnja je 
dokončana, ker od skupnega števila oken vsebuje najmanj 15 % mestnih, 
izvenmestnih in avtocestnih oken. Poleg tega je vožnja ozna čena kot 
normalna, ker je najmanj 50 % mestnih, izvenmestnih in avtocestnih 
oken znotraj primarnega dovoljenega odstopanja, opredeljenega za 
značilno krivuljo.  
Tabela 4 
Preverjanje popolnosti in normalnosti vožnje  
Vozni pogoji  Števila  Odstotek oken 
Vsa okna 
Mestna vo žnja 1 909 1 909/ 7 036* 100 = 27,1 > 15  
Izvenmestna vo žnja 2 011 2 011/ 7 036* 100 = 28,6 > 15  
Avtocestna vo žnja 3 116 3 116/ 7 036* 100 = 44,3 > 15  
Skupaj 1 909 + 2 011 + 3 116= 7 036 
Normalna okna 
Mestna vo žnja 1 514 1 514/ 1 909* 100 = 79,3 > 50  
Izvenmestna vo žnja 1 395 1 395/ 2 011* 100 = 69,4 > 50  
Avtocestna vo žnja 2 708 2 708/ 3 116* 100 = 86,9 > 50  
Skupaj 1 514 + 1 395 + 2 708= 5 617  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 190  
Dodatek 6 
Preverjanje dinami čnih pogojev vo žnje in izračun končnih emisij RDE z 
metodo 2 (diskretizacija glede na mo č) 
1. UVOD  
V tem dodatku je opisano ocenjevanje podatkov z metodo diskretizacije 
glede na mo č, ki se v tem dodatku imenuje „ocenjevanje z normalizacijo 
na porazdelitev standardizirane frekvence mo či (SPF)“.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
▼M2 
a ref referenčni pospešek za P  drive 
▼B 
D WLTC  odsek Veline iz WLTC  
f 0 , f 1 , f 2 koeficienti voznega upora [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i časovni korak za trenutne meritve, najmanjša lo čljivost 
1 Hz  
j razred moči na kolesu, j = 1–9  
k časovni korak za vrednosti 3-sekundnih drse čih povpre čij 
k WLTC  naklon Veline iz WLTC  
m gas, i trenutna masa sestavine izpušnih plinov „plin“ v časovnem 
koraku i, [g/s]; za PN v [#/s]  
m gas, 3s, k  3-sekundno drse če povprečje masnega pretoka za sestavino 
izpušnih plinov „plin“ v č asovnem koraku k, podanem v 
ločljivosti 1 Hz [g/s]; za PN v [#/s]  
m gas;j povprečna vrednost emisij sestavine izpušnih plinov v 
razredu mo či na kolesu j, [g/s]; za PN v [#/s]  
m gas;U tehtana vrednost emisij za sestavino izpušnih plinov „plin“ 
za podvzorec vseh sekund i z v  i < 60 km/h, [g/s]; za PN v 
[#/s] 
M w gas,d  tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih 
plinov „plin“ za celotno vožnjo, [g/km]; za PN v [#/km]  
M w PN,d  tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih 
plinov „PN“ za celotno vožnjo, [#/km]  
M w,gas,d,U  tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih 
plinov „plin“ za podvzorec vseh sekund i z v  i < 60 km/h, 
[g/km]  
M w,PN,d,U  tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih 
plinov „PN“ za podvzorec vseh sekund i z v  i < 60 km/h, 
[#/km]  
p faza WLTC (nizka, srednja, visoka in zelo visoka), p = 1 – 4  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 191  
P drag moč upora motorja pri pristopu Veline, pri čemer je vbri ­
zgavanje goriva enako ni č, [kW]  
P rated največja nazivna mo č motorja, kot jo navede proizvajalec, 
[kW]  
P required,i  moč, ki je potrebna, da se premagata cestna obremenitev in 
vztrajnost vozila v časovnem koraku i, [kW]  
P r,i enako kot P  required,i  , uporablja se v daljših ena čbah 
P wotð n normÞ krivulja mo či pri polni obremenitvi, [kW]  
P c,j meje razreda mo či na kolesu za številko razreda j, [kW] 
(P c,j, lower bound  je spodnja meja in P  c,j, upper bound  je zgornja 
meja)  
P c,norm, j  meje razreda mo či na kolesu za razred j kot normalizirana 
vrednost mo či, [–]  
P r, i moč, ki je zahtevana na pestih koles vozila, da se prema ­
gajo vozni upori v časovnem koraku i [kW]  
P w , 3s,k 3-sekundno drse če povpre čje moči, ki je zahtevana na 
pestih koles vozila, da se premagajo vozni upori v 
časovnem koraku k v loč ljivosti 1 Hz [kW]  
P drive zahtevana mo č na pestih koles za vozilo pri referen čni 
hitrosti in pospešku [kW]  
P norm normalizirana zahtevana mo č na pestih koles [–]  
t i skupni čas v koraku i, [s]  
t c,j časovni delež razreda mo či na kolesu j, [%]  
ts čas začetka faze WLTC p, [s]  
te čas konca faze WLTC p, [s]  
▼M2 
TM preskusna masa vozila  
▼B 
SPF porazdelitev standardizirane frekvence mo či 
v i dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i, [km/h]  
v j povprečna hitrost vozila v razredu mo či na kolesu j, km/h  
▼M2 
v ref referenčna hitrost za P  drive 
▼B 
v 3s,k 3-sekundno drse če povpre čje hitrosti vozila v časovnem 
koraku k, [km/h]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 192  
v U tehtana povpre čna hitrost vozila v razredu mo či na kolesu j, 
[km/h]  
3. OCENJEVANJE IZMERJENIH EMISIJ S PORAZDELITVIJO STAN ­
DARDIZIRANE FREKVENCE MO ČI NA KOLESU  
Metoda diskretizacije glede na mo č uporablja trenutne emisije onesnaže ­
val, m  gas, i (g/s), izra čunane v skladu z Dodatkom 4.  
Vrednosti m  gas, i se razvrstijo v skladu z ustrezno mo čjo na kolesih in 
razvršč ene povpre čne emisije na razred mo či se utežijo, da se pridobijo 
vrednosti emisij za preskus z normalno porazdelitvijo moč i v skladu z 
naslednjimi toč kami.  
3.1. Viri za dejansko mo č na kolesu 
Dejanska mo č na kolesu P r,i je skupna mo č, ki je potrebna, da se prema ­
gajo zračni upor, kotalni upor, vzdolžna vztrajnost vozila in vrtilna vztraj ­
nost koles. 
Za merjenje in beleženje signala moč i na kolesu se uporabi signal navora, 
ki izpolnjuje zahteve za linearnost iz to čke 3.2 Dodatka 2. Referen čna 
točka za merjenje so pesta pogonskih koles.  
Druga možnost je, da se dejanska mo č na kolesu dolo či iz trenutnih 
emisij CO  2 po postopku iz točke 4 tega dodatka.  
▼M1 
Določbe tega dodatka 6 se za vozila NOVC-HEV (kot so opredeljena v 
točki 1.2.40) uporabljajo le, če se je mo č na kolesih dolo čila z merjenjem 
navora na pestu kolesa.  
3.2 Izra čun drsečih povpre čij trenutnih preskusnih podatkov  
Trisekundna drse ča povprečja se izra čunajo iz vseh ustreznih trenutnih 
preskusnih podatkov, da se zmanjša vpliv morebitne nepopolne časovne 
uskladitve med masnim pretokom emisij in mo čjo na kolesu. Vrednosti 
drsečih povpre čij se izračunajo s frekvenco 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k P w;i 
3 
ν 3s;k ¼ P kþ2 
i¼k ν i 
3 
pri čemer je:  
k časovni korak za vrednosti drsečih povpre čij, 
i časovni korak za trenutne preskusne podatke.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 193  
3.3. Razvrstitev drse čih povpre čij na mestna, izvenmestna in avtocestna  
Standardne frekvence mo či so opredeljene za mestno vožnjo in za celotno 
vožnjo (glej odstavek 3.4). Opravi se lo čeno ocenjevanje emisij za celotno 
vožnjo in mestni del. Za poznejše ocenjevanje mestnega dela vožnje je 
treba trisekundno drse če povprečje, izračunano v skladu z odstavkom 3.2, 
dodeliti mestnim voznim pogojem v skladu s trisekundnim drse čim 
povprečjem signala hitrosti (v  3s,k ) glede na obmo čje hitrosti iz tabele 1- 
1. Vzorec za oceno celotne vožnje pokriva vsa obmo čja hitrosti, vklju čno 
z mestnim delom.  
▼M1 
Tabela 1-1 
Območja hitrosti za dodelitev preskusnih podatkov mestnim, izvenmestnim in avtocestnim pogojem v 
metodi diskretizacije glede na mo č 
Kategorija vozila  Mestna vožnja  Izvenmestn 
a vožnja ( 1 ) Avtocestna 
vožnja (  1 ) 
M1, M2, N1 v  i [km/h] 0 do ≤ 60 > 60 do ≤ 90 > 90 
N2 v  i [km/h] 0 do ≤ 60 > 60 do ≤ 80 > 80  
( 1 ) Se ne uporablja pri dejanskem regulativnem ocenjevanju mestne vožnje.  
▼B 
3.4. Dolo čitev razredov mo či na kolesu za razvrstitev emisij  
▼M2 
3.4.1 Razredi mo či in ustrezni časovni deleži razredov mo či pri običajni vožnji 
so določeni za normalizirane vrednosti mo či, ki so reprezentativne za 
katero koli lahko vozilo (tabela 1-2).  
Tabela 1-2  
Normalizirane standardne frekvence moči za mestno vožnjo in za tehtano povpre čje za celotno vožnjo, 
sestavljeno iz 1/3 mestne, 1/3 izvenmestne in 1/3 avtocestne vožnje  
Št. razreda mo či P c,norm,j  [–] Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od > do ≤ časovni delež, t C,j 
1 – 0,1 21,9700 % 18,5611 % 
2 – 0,1 0,1 28,7900 % 21,8580 % 
3 0,1 1  44,0000 % 43,4582 % 
4 1  1,9 4,7400 % 13,2690 % 
5 1,9 2,8 0,4500 % 2,3767 % 
6 2,8 3,7 0,0450 % 0,4232 % 
7 3,7 4,6 0,0040 % 0,0511 % 
8 4,6 5,5 0,0004 % 0,0024 % 
9 5,5 0,0003 % 0,0003 % ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 194  
Stolpca P  c,norm  v tabeli 1-2 se denormalizirata tako, da se pomnožita s 
P drive , pri čemer je P  drive dejanska mo č na kolesu preskušenega avtomo ­
bila pri homologacijskih nastavitvah na dinamometru z valji pri v  ref in 
a ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm,j  * P  drive 
P drive ¼ ν ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü ν ref þ f 2 Ü ν 2 
ref þ TM  WLTP Ü α ref Þ Ü 0,001  
pri čemer je:  
— j indeks razreda mo či v skladu s tabelo 1,  
— v  ref = 66 km/h, 
— α ref = 0,44 m/s  2 , 
— koeficienti voznega upora  f 0 , f 1 in f  2 , kot so opredeljeni v toč ki 2.4 
Podpriloge 4 k Prilogi XXI, so vrednosti ciljne cestne obremenitve 
WLTP za posamezno vozilo, ki ga je treba preskusiti s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij,  
— TM  WLTP  je preskusna masa WLTP posameznega vozila, ki ga je treba 
preskusiti s prenosnim sistemom za merjenje emisij, kot je opredeljena 
v točki 3.2.25 Priloge XXI. 
3.4.2 Popravek razredov moči na kolesu 
Najvi šji razred mo či na kolesu, ki se upošteva, je najvišji razred v tabeli 
1, ki vklju čuje (P  rated × 0,9). Č asovni deleži vseh izklju čenih razredov se 
dodajo najvišjemu preostalemu razredu.  
Iz vsake vrednosti P c,norm,j  se izračuna ustrezna vrednost P  c,j , da se dolo­ 
čita zgornja in spodnja meja v kW na razred mo či na kolesu za presku ­ 
šeno vozilo, kot je prikazano na sliki 1.  
Slika 1  
Shematska slika za pretvarjanje normalizirane standardizirane frekvence mo či v frekvenco mo či za 
določeno vozilo
  
Primer te denormalizacije je naveden v nadaljevanju.  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 195  
Primer vhodnih podatkov:  
Parameter  Vrednost  
f 0 [N] 86 
f 1 [N/(km/h)] 0,8 
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,036 
TM [kg] 1 590 
P rated [kW] 120 (primer 1) 
P rated [kW] 75 (primer 2) 
Ustrezni rezultati:  
P drive = 66 [km/h] / 3,6 * (86 + 0,8 [N/(km/h)] * 66 [km/h] + 0,036 
[N/(km/h)] * (66 [km/h])  2 + 1 590 [kg] * 0,44 [m/s  2 ]) * 0,001 
P drive = 18,25 kW 
Tabela 2 
Denormalizirane vrednosti standardne frekvence moči iz tabele 1 (za primer 1)  
Št. razreda mo či P c,j [kW] Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od > do ≤ časovni delež, t  C,j [%] 
1 – 1,825 21,97 % 18,5611 % 
2 – 1,825 1,825 28,79 % 21,8580 % 
3 1,825 18,246 44,00 % 43,4583 % 
4 18,246 34,667 4,74 % 13,2690 % 
5 34,667 51,088 0,45 % 2,3767 % 
6 51,088 67,509 0,045 % 0,4232 % 
7 67,509 83,930 0,004 % 0,0511 % 
8 83,930 100,351 0,0004 % 0,0024 % 
9 100,351 0,00025 % 0,0003 % 
( 1 ) Najvišji razred mo či na kolesu, ki se upošteva, je tisti, ki vsebuje 0,9 × P  rated . V tem primeru je to 0,9 × 120 = 108.  
Tabela 3 
Denormalizirane vrednosti standardne frekvence moči iz tabele 1 (za primer 2)  
Št. razreda mo či P c,j [kW] Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od > do ≤ časovni delež, t  C,j [%] 
1 vse < – 1,825 – 1,825 21,97 % 18,5611 % 
2 – 1,825 1,825 28,79 % 21,8580 % ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 196  
Št. razreda mo či P c,j [kW] Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od > do ≤ časovni delež, t  C,j [%] 
3 1,825 18,246 44,00 % 43,4583 % 
4 18,246 34,667 4,74 % 13,2690 % 
5 34,667 51,088 0,45 % 2,3767 % 
6 ( 1 ) 51,088 vse > 51,088 0,04965 % 0,4770 % 
7 67,509 83,930 —  —  
8 83,930 100,351 —  —  
9 100,351 vse > 100,375 —  —  
( 1 ) Najvišji razred mo či na kolesu, ki se upošteva, je tisti, ki vsebuje 0,9 × P  rated . V tem primeru je to 0,9 × 75 = 67,5.  
▼B 
3.5. Razvrstitev vrednosti drse čih povpre čij 
▼M1 __________  
▼B 
Vsaka vrednost drse čega povpre čja, izračunana v skladu s točko 3.2, se 
razvrsti v denormaliziran razred mo či na kolesu, v katerega se prilega 
dejansko 3-sekundno drse če povpre čje moči na kolesu P  w , 3s,k. Meje 
denormaliziranega razreda mo či na kolesu se izra čunajo v skladu s 
točko 3.3. 
Razvrstitev se opravi za vsa trisekundna drse ča povprečja vseh veljavnih 
podatkov vožnje, vklju čno z vsemi mestnimi deli vožnje. Dodatno se vsa 
drseča povpre čja, razvršč ena v mestno vožnjo v skladu z omejitvami 
hitrosti iz tabele 1-1, razvrstijo v en nabor razredov mo či mestnega 
dela neodvisno od časa, ob katerem se je drse če povprečje pojavilo v 
vožnji.  
Nato se za vsak razred moči na kolesu na parameter izra čuna povpre čje 
vseh vrednosti trisekundnih drse čih povpre čij v razredu mo či na kolesu. 
Opisane ena čbe se uporabijo enkrat za nabor podatkov mestne vožnje in 
enkrat za nabor podatkov celotne vožnje.  
Razvrstitev vrednosti 3-sekundnih drsečih povpre čij v razred mo či j 
(j = 1–9):  
if P  C;j lower bound < P  w;3s;k Ï P  C;j upper bound  
potem: indeks razreda za emisije in hitrost = j  
Število vrednosti 3-sekundnih drsečih povpre čij se šteje za vsak razred 
moči: 
if P  C;j lower bound < P  w;3s;k Ï P  C;j upper bound  
potem: štetja  j = n + 1 (štetja  j pomeni štetje števila vrednosti emisij 3- 
sekundnega drse čega povpre čja v razredu mo či za poznejše preverjanje 
zahtev za najmanjšo pokritost)  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 197  
3.6. Preverjanje pokritosti razreda mo či in normalnosti porazdelitve mo či 
Za veljaven preskus je treba ustreznim razredom mo či dodeliti ustrezno 
število izmerjenih vrednosti emisij. Ta zahteva se preveri na podlagi 
števila 3-sekundnih povpre čnih vrednosti (štetij), dodeljenih vsakemu 
razredu mo či: 
— v vsakem razredu mo či na kolesu do razreda št. 6 ali razreda, ki 
vsebuje 90 % nazivne mo či, kar od tega pomeni nižjo številko 
razreda, se za minimalno pokritost za celotno vožnjo zahteva pet 
štetij. Če je štetij v razredu mo či na kolesu nad št. 6 manj kot pet, 
se povpre čna vrednost emisij razreda (m  gas,3s,k  ) in povpre čna hitrost 
razreda (v  3s,k ) nastavita na nič , 
— za mestni del vožnje se v vsakem razredu mo či na kolesu do razreda 
št. 5 ali razreda, ki vsebuje 90 % nazivne mo či, kar od tega pomeni 
nižjo številko razreda, zahteva najmanjša pokritost 5 štetij. Če je štetij 
v mestnem delu vožnje v razredu mo či na kolesu nad št. 5 manj kot 
pet, se povpre čna vrednost emisij razreda (m  gas,3s,k  ) in povpre čna 
hitrost razreda (v  3s,k ) nastavita na nič . 
▼B 
3.7. Povpre čenje izmerjenih vrednosti na razred mo či na kolesu  
Drseča povprečja, razvršč ena v vsak razred mo či na kolesu, se povpre čijo 
na naslednji na čin: 
m gas;j ¼ P 
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  j 
v j ¼ P 
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
pri čemer je:  
j razred mo či na kolesu od 1 do 9 v skladu s tabelo 1,  
m gas;j povprečna vrednost emisij sestavine izpušnih plinov v razredu 
moči na kolesu (lo čena vrednost za podatke celotne vožnje in 
za mestne dele vožnje), [g/s],  
v j povprečna hitrost v razredu mo či na kolesu (lo čena vrednost za 
podatke celotne vožnje in za mestne dele vožnje), [km/h],  
k časovni korak za vrednosti drse čih povpre čij. 
3.8. Tehtanje povpre čnih vrednosti na razred mo či na kolesu  
Povpreč ne vrednosti vsakega razreda mo či na kolesu se pomnožijo s 
časovnim deležem t  C,j na razred v skladu s tabelo 1 in seštejejo, da se 
izračuna tehtana povpre čna vrednost za vsak parameter. Ta vrednost je 
tehtan rezultat za vožnjo s standardiziranimi frekvencami moč i. Tehtana 
povprečja se izra čunajo za mestni del preskusnih podatkov z uporabo 
časovnih deležev za porazdelitev mo či mestnega dela in za celotno vožnjo 
z uporabo časovnih deležev za celoto.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 198  
Opisane ena čbe se uporabijo enkrat za nabor podatkov mestne vožnje in 
enkrat za nabor podatkov celotne vožnje.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Izra čun tehtane vrednosti emisij za dolo čeno razdaljo 
Tehtana povpre čja emisij na osnovi časa v preskusu se pretvorijo v 
emisije na osnovi razdalje enkrat za nabor podatkov mestne vožnje in 
enkrat za nabor podatkov celotne vožnje na naslednji na čin: 
Za celotno vožnjo:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Za mestni del vožnje:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Za število delcev se uporabi ista metoda kot za plinasta onesnaževala, 
vendar se enota [#/s] uporabi za  m PN in [#/km] za M  w,PN : 
Za celotno vožnjo:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
v 
Za mestni del vožnje:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. OCENA MO ČI NA KOLESU IZ TRENUTNEGA MASNEGA 
PRETOKA CO  2 
Moč na kolesih (P  w,i ) se lahko izra čuna iz izmerjenega masnega pretoka 
CO  2 na 1-Hz osnovi. Za ta izra čun se uporabijo premice CO  2 za določeno 
vozilo („Veline“). 
Veline se izračuna iz homologacijskega preskusa vozila v WLTC v 
skladu s preskusnim postopkom, opisanim v svetovnem tehnič nem pred ­
pisu UN/ECE št. 15 – globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila 
(ECE/TRANS/180/Dod. 15).  
Povpreč na moč na kolesu na fazo WLTC se izra čuna na 1-Hz osnovi iz 
vozne hitrosti in iz nastavitev dinamometra z valji. Vse vrednosti mo či na 
kolesu, nižje od mo či upora, se nastavijo na vrednost mo či upora. 
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v  i þ f 2 Ü v  2 
i þ TM Ü a  i Þ Ü 0,001  
pri čemer je f  0 , f 1 , f 2 koeficient cestne obremenitve, uporabljen v 
preskusu WLTP, opravljenem z vozilom,  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 199  
TM .............................. preskusna masa vozila v preskusu WLTP, 
opravljenem z vozilom, v [kg].  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P  rated 
if P  w;i< P  drag then P  w;i ¼ P  drag 
Povpreč na moč na fazo WLTC se izra čuna iz 1-Hz mo či na kolesu z 
naslednjo ena čbo: 
P w;p ¼ P te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts  
pri čemer je p faza WLTC (nizka, srednja, visoka in zelo visoka),  
ts čas začetka faze WLTC p, [s],  
te čas konca faze WLTC p, [s].  
Nato se izvede linearna regresija z masnim pretokom CO  2 iz vrednosti 
vreče WLTC na osi y in iz povpre čne moči na kolesu  P w,p na fazo na osi 
x, kot je prikazano na sliki 2.  
Dobljena ena čba Veline opredeljuje masni pretok CO  2 kot funkcijo mo či 
na kolesu:  
CO  2 i ¼ k  WLTC X P  w;i þ D  WLTC CO  2 v ½g=hâ 
pri čemer je:  
k WLTC  …naklon Veline iz WLTC, [g/kWh],  
D WLTC  …odsek Veline iz WLTC, [g/h].  
Slika 2  
Shematska slika dolo čitve Veline za določeno vozilo iz rezultatov preskusa CO  2 v 4 
fazah WLTC
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 200  
Dejanska mo č na kolesu se izra čuna iz izmerjenega masnega pretoka CO  2 
z naslednjo ena čbo: 
P w;i ¼ CO  2 i Ä D  WLTC 
k WLTC 
pri čemer je:CO  2 v [g/h], 
P w,j v [kW]. 
Zgornja ena čba se lahko uporabi za izra čun vrednosti P Wi za razvrstitev 
izmerjenih emisij, kot je opisano v to čki 3, pri čemer izra čun vključuje 
naslednje dodatne pogoje:  
(I) če v  i ≤ 1 km/h in CO  2i ≤ D  WLTC  , potem je P  w,i = 0, 
(II) če v  i > 1 km/h in CO  2i < 0,5 X D  WLTC  , potem je  P w,i = P  drag 
▼B 
Ko v časovnem koraku veljata (I) in (II), se uporabi pogoj (II).  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 201  
Dodatek 7 
Izbira vozil za preskušanje PEMS pri prvotni homologaciji 
1. UVOD  
Preskusov PEMS zaradi njihovih posebnih značilnosti ni treba izvesti za 
vsak „tip vozila glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrže ­
vanju vozila“ , kot je opredeljeno v členu 2(1) te uredbe, ki se v nada ­
ljevanju imenuje  „tip vozila glede na emisije“. Proizvajalec vozila lahko 
združi ve č tipov vozila glede na emisije in ustvari  „družino preskusov 
PEMS“  v skladu z zahtevami iz to čke 3, ki se validirajo v skladu z 
zahtevami iz to čke 4. 
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
N — število tipov vozila glede na emisije  
NT — najmanj še število tipov vozila glede na emisije  
PMR  H — največje razmerje mo či in mase med vsemi vozili v 
družini preskusov PEMS 
PMR  L — najmanjše razmerje mo či in mase med vsemi vozili v 
družini preskusov PEMS  
V_eng_max — najve čja prostornina motorja med vsemi vozili v 
družini preskusov PEMS  
▼M1 
3. SESTAVLJANJE DRUŽINE PRESKUSOV PEMS  
Druž ina preskusov PEMS vklju čuje dokon čana vozila s podobnimi 
značilnostmi emisij. Tipi vozila glede na emisije se lahko vklju čijo v 
družino preskusov PEMS samo, če so dokon čana vozila v družini 
preskusov PEMS enaka v zvezi z zna čilnostmi iz toč k 3.1 in 3.2.  
3.1. Upravna merila 
3.1.1. Homologacijski organ, ki izda homologacijo emisij v skladu z Uredbo 
(ES) št. 715/2007 (v nadaljevanju: organ)  
3.1.2. Proizvajalec, ki je pridobil homologacijo emisij v skladu z Uredbo (ES) 
št. 715/2007.  
▼B 
3.2. Tehni čna merila 
3.2.1. Tip pogona (npr. ICE, HEV, PHEV) 
3.2.2. Tipi goriv (npr. bencin, dizelsko gorivo, UNP, ZP …). Vozila z dvogo ­
rivnim motorjem ali vozila s prilagodljivim tipom goriva so lahko zdru ­ 
žena z drugimi vozili, s katerimi imajo skupno eno gorivo.  
3.2.3. Proces izgorevanja (npr. dvotaktni, štiritaktni)  
3.2.4. Število valjev  
3.2.5. Konfiguracija valjev v bloku (npr. vrstni motor, V-motor, radialni motor, 
motor z nasprotno leže čimi valji)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 202  
3.2.6. Prostornina motorja  
Proizvajalec vozila določi vrednost V_eng_max (= najve čja prostornina 
motorja med vsemi vozili v družini preskusov PEMS). Prostornine 
motorjev vozil v družini preskusov PEMS ne odstopajo za ve č kot – 
22 % od vrednosti V_eng_max, če je V_eng_max ≥ 1 500 ccm, in – 
32 % od vrednosti V_eng_max, če je V_eng_max < 1 500 ccm.  
3.2.7. Na čin dovoda goriva v motor (npr. posredno ali neposredno ali kombi ­
nirano vbrizgavanje)  
3.2.8. Vrsta hladilnega sistema (npr. zrak, voda, olje)  
3.2.9. Na čin dovoda zraka, npr. sesalni motor, tla čno polnjeni, tip tla čnega 
pomnilnika (npr. z zunanjim pogonom, enojni ali večkratni turbo, spre ­
menljive geometrije …)  
3.2.10. Tipi in zaporedje sestavnih delov za naknadno obdelavo izpušnih plinov 
(npr. tristezni katalizator, oksidacijski katalizator, redukcijski lovilnik 
NOx, SCR, redukcijski katalizator NOx, filter za delce)  
3.2.11. Vra čanje izpušnih plinov v valj (z ali brez, notranje/zunanje, hlajeno/ 
nehlajeno, nizki/visoki tlak)  
3.3. Raz širitev družine preskusov PEMS 
Obstoječo družino preskusov PEMS je mogoče razširiti z dodajanjem 
novih tipov vozila glede na emisije. Tudi razširjena družina preskusov 
PEMS in njena validacija izpolnjujeta zahteve iz to čk 3 in 4. To lahko 
zlasti zahteva preskušanje PEMS dodatnih vozil za validiranje razširjene 
družine preskusov PEMS v skladu s toč ko 4. 
3.4. Alternativna družina preskusov PEMS  
Kot alternativo določbam iz točk 3.1 in 3.2 lahko proizvajalec vozila 
določi družino preskusov PEMS, ki je enaka enemu tipu vozila glede na 
emisije. Pri tem zahteva iz to čke 4.1.2 za validiranje družine preskusov 
PEMS ne velja. 
4. VALIDACIJA DRU ŽINE PRESKUSOV PEMS  
4.1. Splošne zahteve za validiranje družine preskusov PEMS 
4.1.1. Proizvajalec vozila predloži homologacijskemu organu reprezentativno 
vozilo družine preskusov PEMS. Na vozilu se opravi preskus PEMS, 
ki ga izvede tehnič na služba, da se dokaže skladnost reprezentativnega 
vozila z zahtevami iz te priloge.  
4.1.2. Organ izbere dodatna vozila v skladu z zahtevami iz to čke 4.2 tega 
dodatka za preskušanje PEMS, ki ga izvede tehnič na služba, da se 
dokaže skladnost izbranih vozil z zahtevami iz te priloge. Tehni čna 
merila za izbiro dodatnega vozila v skladu s to čko 4.2 tega dodatka 
se zabeležijo z rezultati preskusa.  
4.1.3. Če to odobri organ, je mogo če preskus PEMS izvesti tudi z drugim 
izvajalcem v prisotnosti tehni čne službe pod pogojem, da tehnič na 
služba izvede vsaj preskuse vozil, zahtevane v to čkah 4.2.2 in 4.2.6 
tega dodatka, in skupaj najmanj 50 % preskusov PEMS, ki jih zahteva 
ta dodatek za validiranje družine preskusov PEMS. V tem primeru 
ostane tehni čna služba odgovorna za pravilno izvedbo preskusa PEMS 
v skladu z zahtevami iz te priloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 203  
4.1.4. Rezultati preskusa PEMS za dolo čeno vozilo se lahko uporabijo za 
validiranje razli čnih družin preskusov PEMS v skladu z zahtevami iz 
tega dodatka pod naslednjimi pogoji:  
— vozila, vključena v vse družine preskusov PEMS, ki jih je treba 
validirati, homologira en organ v skladu z zahtevami iz Uredbe 
(ES) št. 715/2007 in ta organ soglaša z uporabo rezultatov preskusa 
PEMS za dolo čeno vozilo za validiranje razli čnih družin preskusov 
PEMS; 
— vsaka družina preskusov PEMS, ki jo je treba validirati, vklju čuje tip 
vozila glede na emisije, ki vklju čuje določeno vozilo.  
Pri vsaki validaciji se šteje, da proizvajalec vozil v zadevni družini nosi 
veljavne odgovornosti ne glede na to, ali je ta proizvajalec sodeloval pri 
preskusu PEMS dolo čenega tipa vozila glede na emisije.  
4.2. Izbira vozil za preskušanje PEMS pri validiranju družine preskusov 
PEMS 
Z izbiro vozil iz družine preskusov PEMS naj bi se zagotovilo, da so s 
preskusom PEMS pokrite naslednje tehnič ne značilnosti, pomembne za 
emisije onesnaževal. Eno vozilo, izbrano za preskušanje, je lahko repre ­
zentativno za razli čne tehnič ne značilnosti. Za validacijo družine 
preskusov PEMS se vozila izberejo za preskušanje PEMS na naslednji 
način: 
4.2.1. Za vsako kombinacijo goriv (npr. bencin-UNP, bencin-ZP, samo 
bencin), na katero lahko delujejo nekatera vozila iz družine preskusov 
PEMS, se za preskušanje PEMS izbere najmanj eno vozilo, ki lahko 
deluje na to kombinacijo goriv.  
4.2.2. Proizvajalec določi vrednost PMR  H (= največje razmerje mo či in mase 
med vsemi vozili v družini preskusov PEMS) in vrednost PMR  L (= 
najmanjše razmerje mo či in mase med vsemi vozili v družini preskusov 
PEMS). Tukaj „razmerje mo či in mase“ ustreza razmerju najve čje neto 
moči motorja z notranjim zgorevanjem iz to čke 3.2.1.8 Dodatka 3 k 
Prilogi I k tej uredbi in referen čne mase iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 
715/2007. Za preskušanje se iz družine preskusov PEMS izbereta 
najmanj ena konfiguracija vozila, reprezentativna za navedeno vrednost 
PMR  H , in ena konfiguracija vozila, reprezentativna za navedeno vred ­
nost PMR  L . Če razmerje mo či in mase vozila odstopa za najve č 5 % od 
navedene vrednosti PMR  H ali PMR  L , se vozilo šteje za reprezentativno 
za to vrednost.  
4.2.3. Za presku šanje se izbere najmanj eno vozilo za vsak tip menjalnika (npr. 
ročni, avtomatski, DCT), vgrajen v vozila družine preskusov PEMS. 
4.2.4. Za presku šanje se izbere najmanj eno vozilo s štirikolesnim pogonom 
(vozilo 4x4), če so takšna vozila del družine preskusov PEMS.  
4.2.5. Za vsako prostornino motorja vozila v družini PEMS se preskusi 
najmanj eno reprezentativno vozilo.  
4.2.6. Za preskušanje se izbere najmanj eno vozilo za vsako število vgrajenih 
sestavnih delov za naknadno obdelavo izpušnih plinov.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 204  
4.2.7. Najmanj eno vozilo v družini PEMS se preskusi s preskusom po vro čem 
zagonu. 
4.2.8. Ne glede na določbe toč k 4.2.1 do 4.2.6 se za preskušanje izbere 
najmanj naslednje število tipov vozila glede na emisije iz zadevne 
družine preskusov PEMS:  
Število N tipov vozila glede na 
emisije v družini presku 
sov PEMS  Najmanjše število NT tipov vozila glede na 
emisije, izbranih za preskušanje po hladnem 
zagonu PEMS Najmanjš e število NT tipov vozila 
glede na emisije, izbranih za 
preskušanje po vro čem zagonu 
PEMS  
1 1  1 ( 2 ) 
od 2 do 4 2  1  
od 5 do 7 3  1  
od 8 do 10  4  1  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
več kot 49 NT = 0,15 × N ( 1 ) 3  
( 1 ) NT se zaokroži na naslednje višje celo število. 
( 2 ) Če je v družini preskusov PEMS samo en tip vozila glede na emisije, se preskusi v razmerah po vroč em in hladnem 
zagonu.  
▼B 
5. PORO ČANJE 
5.1. Proizvajalec vozila zagotovi popolni opis družine preskusov PEMS, ki 
vključuje zlasti tehni čna merila iz to čke 3.2, in ga predloži organu.  
5.2. Proizvajalec družini preskusov PEMS dodeli enotno identifikacijsko 
številko v obliki MS-OEM-X-Y , ki jo sporo či organu. Tukaj je  MS 
številčna oznaka države članice, ki je izdala ES-homologacijo (  1 ), 
OEM je 3-mestna oznaka proizvajalca,  X je zaporedna identifikacijska 
številka prvotne družine preskusov PEMS in  Y je števil čna oznaka za 
njene razširitve (za čne se z 0 za družino preskusov PEMS, ki še ni 
razširjena).  
5.3. Organ in proizvajalec vozila vzdržujeta seznam tipov vozila glede na 
emisije, ki so del navedene družine preskusov PEMS na osnovi homo­
logacijskih številk tipov emisij. Za vsak tip emisij se zagotovijo tudi vse 
ustrezne kombinacije homologacijskih številk tipov vozil, tipov, variant 
in izvedenk iz oddelkov 0.10 in 0.2 izjave o skladnosti ES za vozilo.  
5.4. Organ in proizvajalec vozila vzdržujeta seznam tipov vozila glede na 
emisije, izbranih za preskušanje PEMS, da se izvede validacija družine 
preskusov PEMS v skladu s to čko 4, ki vsebuje tudi zahtevane infor ­
macije o pokritosti meril za izbiro iz to čke 4.2. Na tem seznamu je 
navedeno tudi, ali so bile za posamezni preskus PEMS uporabljene 
določbe iz toč ke 4.1.3.  ▼M1 
( 1 ) 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 
za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za 
Luksemburg, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za 
Portugalsko, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 
29 za Estonijo, 32 za Latvijo, 34 za Bolgarijo, 36 za Litvo, 49 za Ciper, 50 za Malto.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 205  
Dodatek 7a 
Preverjanje splošne dinamike vožnje  
1. UVOD  
Ta dodatek opisuje postopek izra čuna preverjanja splošne dinamike 
vožnje za dolo čanje presežka ali pomanjkanja dinamike med mestno, 
izvenmestno in avtocestno vožnjo.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
RPA relativni pozitivni pospešek  
Δ — razlika  
> — večje 
≥ — večje ali enako  
% — odstotek  
< — manjše  
≤ — manjše ali enako  
a — pospe šek [m/s  2 ] 
a i — pospešek v časovnem koraku i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 v časovnem 
koraku i glede na mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže [m/s  2 ] 
a res — loč ljivost pospeška [m/s  2 ] 
d i — razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m]  
d i,k — razdalja, prevožena v časovnem koraku i glede na 
mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m]  
Indeks (i) — se nanaša na diskretni časovni korak 
Indeks (j) — se nanaša na diskretni časovni korak podatkovnih 
nizov pozitivnega pospeška  
Indeks (k) — se nanaša na dolo čeno kategorijo (t = celotna, u = 
mestna, r = izvenmestna, m = avtocestna)  
M k — število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže s pozitivnim pospeškom, večjim od 0,1 m/s  2 
N k — skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne, 
avtocestne deleže in celotno vožnjo  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 206  
RPA  k — relativni pozitivni pospešek za mestne, izvenmestne 
in avtocestne deleže [m/s  2 ali kWs/(kg * km)] 
t k — trajanje mestnih, izvenmestnih in avtocestnih deležev 
in celotne vožnje [s]  
T4253H — izravnalnik sestavljenih podatkov  
ν — hitrost vozila [km/h]  
ν i — dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h]  
ν i,k — dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i glede na 
mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [km/h]  
ðν · aÞ i — dejanska hitrost vozila na pospešek v časovnem 
koraku i [m  2 /s 3 ali W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — dejanska hitrost vozila na pozitivni pospešek, več ji 
kot 0,1 m/s  2 v časovnem koraku j glede na mestne, 
izvenmestne in avtocestne deleže [m  2 /s 3 ali W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem 
pozitivnem pospešku, ve čjem od 0,1 m/s  2 , za 
mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m  2 /s 3 ali 
W/kg]  
ν k — povpre čna hitrost vozila za mestne, izvenmestne in 
avtocestne deleže [km/h]  
3. KAZALNIKI VOŽNJE  
3.1. Izra čuni 
3.1.1. Predobdelava podatkov  
Dinamični parametri, kot so pospe šek, ν · a pos ali RPA, se dolo čijo s 
točnostjo signala hitrosti 0,1 % pri hitrosti nad 3 km/h ter frekvenco 
vzorčenja 1 Hz. Zahteva glede toč nosti se obi čajno izpolni s signalom, 
ki ga pošilja tipalo hitrosti (vrtenja) kolesa.  
Preveri se sled hitrosti, da se ugotovi napa čne ali neverjetne odseke. Za 
take odseke so znač ilne stopni časte, skokovite ali terasaste sledi hitrosti 
vozila ali manjkajo če vrednosti. Kratki napa čni odseki se popravijo, na 
primer z interpolacijo podatkov ali primerjavo s sekundarnim signalom 
hitrosti. Druga možnost je, da se kratke vožnje z napa čnimi odseki izlo ­ 
čijo iz nadaljnje analize podatkov. V drugem koraku se vrednosti pospe ­ 
škov razvrstijo v padajo čem vrstnem redu, da se dolo či loč ljivost 
pospeška  a res ¼ ðnajmanjša vrednost pospeška > 0Þ 
Če je a res Ï 0,01 m= s 2 , je merjenje hitrosti vozila dovolj natan čno. 
Če je 0,01 m= s 2< a  res , se opravi izravnava z uporabo filtra Hanning 
T4253H.  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 207  
S filtrom Hanning T4235 se izvedejo naslednji izra čuni: Izravnalnik se 
začne z drse čo mediano vrednosti 4, centrirano z drse čo mediano vred ­
nosti 2. Filter nato ponovno izravna te vrednosti z uporabo drse če 
mediane vrednosti 5, drse če mediane vrednosti 3 in filtra Hanning 
(drsečih tehtanih povpre čij). Preostale vrednosti se izra čunajo z odšteva ­
njem izravnane serije od prvotne serije. Celoten postopek se ponovi na 
izračunanih preostalih vrednostih. Nazadnje se izravnane preostale vred ­
nosti hitrosti izra čunajo s seštevanjem izravnanih vrednosti, prvotno prid ­
obljenih po postopku z izra čunom preostalih vrednosti.  
Pravilna sled hitrosti je osnova za nadaljnje izra čune in razvršč anje, kot je 
opisano v odstavku 8.1.2.  
3.1.2. Izrač un razdalje, pospeška in  ν · a 
Naslednji izra čuni se izvedejo za celotno časovno obdobje, na katerem 
temelji sled hitrosti (z lo čljivostjo 1 Hz), od sekunde 1 do sekunde t t 
(zadnje sekunde).  
Povečanje razdalje za vsak vzorec podatkov se izra čuna: 
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t 
▼B 
pri čemer je:  
d i razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m],  
ν i dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h],  
N t skupno število vzorcev.  
Pospe šek se izra čuna: 
a i ¼ ðv iþ1 Ä v  iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je:  
a i pospešek v časovnem koraku i [m/s  2 ] za i  = 1:  v iÄ1 ¼ 0, za i ¼ N  t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Zmno žek hitrosti vozila izdelka za vsak pospešek se izra čuna: 
ðv · aÞ i ¼ v  i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je: 
ðν · aÞ i zmnožek dejanska hitrost vozila na pospešek v časovnem koraku 
i [m  2 /s 3 ali W/kg].  
3.1.3. Razvršč anje rezultatov  
Po izračunu a  i in ðν · aÞ i se vrednosti v i , d i , a i in ðν · aÞ i razvrstijo v 
padajočem vrstnem redu glede na hitrost vozila.  
Vsi podatkovni nizi z  v i Ï 60 km =h spadajo v razred hitrosti „mestna 
vožnja“, vsi podatkovni nizi s  60 km =h< v  i Ï 90 km =h v razred hitrosti 
„izvenmestna vožnja“, vsi podatkovni nizi z  v i> 90 km =h pa v razred 
hitrosti „avtocestna vožnja“.  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 208  
Število podatkovnih nizov z vrednostjo pospeška  a i> 0,1 m =s 2 je večje 
ali enako 150 za vsak razred hitrosti.  
Za vsak razred hitrosti se povpre čna hitrost vozila  v k izračuna tako:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemer je:  
N k skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže.  
3.1.4. Izrač un v · a posÄ ½95â za posamezen razred hitrosti 
95. percentil vrednosti  v · a pos se izračuna: 
Vrednosti ðv · aÞ i;k v vsakem razredu hitrosti se razvrstijo po naraš ča­
jočem vrstnem redu za vse podatkovne nize z  a  i;k> 0,1 m =s 2 
a i;k ã 0,1 m =s 2 in določi se skupno število teh vzorcev  M k . 
Percentilne vrednosti se nato dodelijo vrednostim  ðv · a pos Þ i;k z 
a i;k ã 0,1 m =s 2 : 
Najni žji vrednosti  v · a pos pripada percentil 1/ M k , drugi najnižji 2/M  k , 
tretji najnižji 3/ M k , najvišji pa  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je vrednost ðv · a pos Þ j;k z j=M k ¼ 95% . Če 
j=M k ¼ 95% : ni mogo če doseči, se ðv · a pos Þ k Ä ½95â izračuna z linearno 
interpolacijo med zaporednima vzorcema j in j + 1, pri čemer velja  
j=M k< 95%  in ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativni pozitivni pospe šek za posamezen razred hitrosti se izra čuna: 
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemer je:  
RPA  k relativni pozitivni pospešek za mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže [m/s  2 ali kWs/(kg * km)],  
Δ t časovna razlika, enaka 1 sekundi,  
M k število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže s 
pozitivnim pospeškom,  
N k skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže.  
4. PREVERJANJE VELJAVNOSTI VOŽNJE  
4.1.1. Preverjanje  v Ü a  posÄ ½95â za posamezen razred hitrosti (z v v [km/h])  
Če je v k Ï 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 209  
in 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
je vožnja neveljavna.  
Če sta izpolnjena pogoja  v  k> 74 ; 6km =h in ðv · a pos Þ k Ä ½95â> 
(0,0742 · v k + 18,966), je vožnja neveljavna.  
4.1.2. Preverjanje RPA na razred hitrosti  
Če sta izpolnjena pogoja  v  k Ï 94 ; 05km =h in  RPA  k< 
( - 0,0016 · v k + 0,1755), je vožnja neveljavna.  
Če sta izpolnjena pogoja  v k> 94 ; 05km =h in RPA  k< ðÄ 0; 025Þ, je 
vožnja neveljavna.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 210  
Dodatek 7b 
Postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine 
vožnje PEMS 
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega 
povečanja nadmorske višine vožnje PEMS.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
d(0) — razdalja na začetku vožnje [m] 
d — skupna prevo žena razdalja na obravnavani diskretni 
točki na poti [m]  
d 0 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno 
pred zadevno točko na poti d  [m] 
d 1 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno 
za zadevno točko na poti d  [m] 
d a — referen čna toč ka na poti pri  d(0) [m] 
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke 
na poti [m]  
d i — trenutna razdalja [m]  
d tot — skupna preskusna razdalja [m] 
h(0) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem 
preverjanju kakovosti podatkov na za četku vožnje 
[m nadmorske višine] 
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem 
preverjanju kakovosti podatkov v to čki t [m 
nadmorske višine]  
h(d) — nadmorska višina vozila v to čki na poti  d [m 
nadmorske višine]  
h(t-1) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem 
preverjanju kakovosti podatkov v to čki t – 1 [m 
nadmorske višine]  
h corr (0) — popravljena nadmorska višina neposredno pred 
ustrezno to čko na poti d  [m nadmorske višine]  
h corr (1) — popravljena nadmorska višina neposredno za 
ustrezno to čko na poti d  [m nadmorske višine]  
h corr (t) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na 
podatkovni toč ki t [m nadmorske višine]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 211  
h corr (t-1) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na 
podatkovni toč ki t – 1 [m nadmorske višine] 
h GPS, i — trenutna nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS 
[m nadmorske višine]  
h GPS (t) — nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS na poda­
tkovni toč ki t [m nadmorske višine] 
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani 
diskretni toč ki na poti  d [m nadmorske višine]  
h int,sm,1  (d) — izravnana in interpolirana nadmorska višina po prvi 
izravnavi na obravnavani diskretni to čki na poti d  [m 
nadmorske višine]  
h map (t) — nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte 
na podatkovni točki t [m nadmorske višine] 
Hz — herc 
km/h — kilometer na uro  
m — meter  
road  grade,1  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki 
na poti  d po prvi izravnavi [m/m]  
road  grade,2  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki 
na poti  d po drugi izravnavi [m/m]  
sin — trigonometri čna sinusna funkcija  
t — pretečen čas od začetka preskusa [s] 
t 0 — prete čen čas pri merjenju neposredno pred ustrezno 
točko na poti d  [s] 
v i — trenutna hitrost vozila [km/h]  
v(t) — hitrost vozila na podatkovni to čki t [km/h]  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
Skupno pozitivno povečanje nadmorske višine med vožnjo za preskus 
RDE se dolo či na podlagi treh parametrov: trenutne nadmorske višine 
vozila h  GPS,i [m nadmorske višine], izmerjene s sistemom GPS, trenutne 
hitrosti vozila  v i [km/h], izmerjene pri frekvenci 1 Hz, in ustreznega časa t 
[s], pretečenega od za četka preskusa. 
4. IZRA ČUN SKUPNEGA POZITIVNEGA POVE ČANJA NADMORSKE 
VIŠINE  
4.1. Splošno  
Skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine med vožnjo za preskus 
RDE se izra čuna po trifaznem postopku, ki vklju čuje (i) pregled in 
načelno preverjanje kakovosti podatkov, (ii) popravek podatkov o trenutni 
nadmorski višini in (iii) izra čun skupnega pozitivnega pove čanja 
nadmorske višine.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 212  
4.2. Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov 
Preveri se popolnost podatkov o trenutni hitrosti vozila. Popravljanje 
manjkajočih podatkov je dovoljeno, če so vrzeli še v skladu z zahtevami 
iz toč ke 7 Dodatka 4; v nasprotnem primeru se rezultate preskusa razve ­
ljavi. Preveri se popolnost podatkov o trenutni nadmorski višini. Vrzeli v 
podatkih se zapolnijo z interpolacijo podatkov. Točnost interpoliranih 
podatkov se preveri s topografsko karto. Priporo čljivo je, da se interpo ­
lirani podatki popravijo, če velja naslednje: 
jh GPS ðtÞ Ä h  map ðtÞj> 40 m 
Nadmorsko višino se popravi tako, da velja: 
hðtÞ ¼ h  map ðtÞ 
pri čemer je:  
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem prever ­
janju kakovosti podatkov na podatkovni toč ki t [m 
nadmorske višine],  
h GPS (t) — nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS na podatkovni 
točki t [m nadmorske višine], 
h map (t) — nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na 
podatkovni toč ki t [m nadmorske višine]. 
4.3. Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila 
Višina h(0) na za četku vožnje v toč ki d(0) se dolo či s sistemom GPS, 
pravilnost pa se preveri z informacijami s topografske karte. Odstopanje 
ne sme biti ve čje kot 40 m. Vsi podatki o trenutni nadmorski višini  h(t) se 
popravijo, če velja naslednje: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin 45°Þ 
Nadmorsko višino se popravi tako, da velja: 
h corr ðtÞ ¼ h  corr ðt Ä 1Þ 
pri čemer je:  
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem prever ­
janju kakovosti podatkov na podatkovni to čki t [m 
nadmorske višine],  
h(t-1) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem prever ­
janju kakovosti podatkov na podatkovni toč ki t-1 [m 
nadmorske višine],  
v(t) — hitrost vozila na podatkovni to čki t [km/h],  
h corr (t) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na poda ­
tkovni toč ki t [m nadmorske višine],  
h corr (t-1) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na poda ­
tkovni toč ki t – 1 [m nadmorske višine].  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 213  
Po končanju postopka popravljanja se dolo či veljavni podatkovni niz za 
nadmorsko višino. Ti podatki se uporabijo za izra čun skupnega pozitiv ­
nega pove čanja nadmorske višine, kot je opisano v točki 13.4.  
4.4. Kon čni izračun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
4.4.1.  Določitev enotne prostorske ločljivosti  
Skupna prevožena razdalja  d tot [m] se dolo či kot vsota trenutnih razdalj  
d i . Trenutna razdalja  d i se določi kot: 
d i ¼ v i 
3,6 
pri čemer je:  
d i — trenutna razdalja [m],  
v i — trenutna hitrost vozila [km/h].  
Skupno pove čanje nadmorske višine se izra čuna na podlagi podatkov s 
konstantno prostorsko lo čljivostjo 1 m, s prvim merjenjem na za četku 
vožnje d(0) . Diskretne podatkovne točke pri loč ljivosti 1 m se imenujejo 
točke na poti, zanje pa je znač ilna določena vrednost d za razdaljo (npr. 0, 
1, 2, 3 m …) in ustrezna nadmorska višina  h(d) [m nadmorske višine].  
Nadmorska višina vsake diskretne to čke na poti  d se izračuna z interpo ­
lacijo trenutne nadmorske višine  h corr (t) kot: 
h int ðdÞ ¼ h  corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h  corr ð0Þ 
d 1 Ä d  0 Ü ðd Ä d  0 Þ 
pri čemer je:  
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni 
točki na poti  d [m nadmorske višine],  
h corr (0) — popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno 
točko na poti d  [m nadmorske višine],  
hcorr(1) — popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno toč ko 
na poti  d [m nadmorske višine],  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni to čki na 
poti d  [m], 
d 0 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred 
zadevno točko na poti d  [m], 
d 1 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za 
zadevno točko na poti d  [m]. 
4.4.2. Izravnavanje dodatnih podatkov  
Podatki o nadmorski višini, pridobljeni za vsako diskretno to čko na poti, 
se izravnajo z dvofaznim postopkom;  d a in d  e označujeta prvo in zadnjo 
podatkovno točko (slika 1). Prva izravnava se izvede:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 214  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ð d Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ð d e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h  int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d  a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h  int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
pri čemer je:  
road  grade,1  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki 
na poti po prvi izravnavi [m/m],  
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani 
diskretni toč ki na poti  d [m nadmorske višine],  
h int,sm,1  (d) — izravnana interpolirana nadmorska višina po prvi 
izravnavi na obravnavani diskretni zadevni to čki na 
poti d  [m nadmorske višine],  
d — skupna prevo žena razdalja na obravnavani diskretni 
točki na poti [m],  
d a — referen čna toč ka na poti pri razdalji nič metrov [m],  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke 
na poti [m].  
Druga izravnava se izvede:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ð d Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ð d e Ä 200mÞ 
pri čemer je:  
road  grade,2  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni 
zadevni toč ki na poti po drugi izravnavi [m/m],  
h int,sm,1  (d) — izravnana interpolirana nadmorska višina po prvi 
izravnavi na obravnavani diskretni zadevni to čki na 
poti d  [m nadmorske višine],  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 215  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni 
točki na poti [m],  
d a — referen čna toč ka na poti pri razdalji nič metrov [m],  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke 
na poti [m].  
Slika 1 
Ponazoritev postopka izravnave interpoliranih signalov nadmorske 
višine
  
4.4.3. Izrač un končnega rezultata  
Pozitivno skupno povečanje nadmorske višine med vožnje se izra čuna z 
vključitvijo vseh pozitivnih interpoliranih in izravnanih naklonov ceste, tj.  
road  grade,2  (d). Rezultat je treba normalizirati s skupno preskusno razdaljo  
d tot , izraženo v metrih skupnega pove čanja nadmorske višine na sto kilo­
metrov razdalje.  
5. ŠTEVILSKI PRIMER  
Tabeli 1 in 2 prikazujeta korake, potrebne za izra čun pozitivnega pove ­ 
čanja nadmorske višine na podlagi podatkov, zabeleženih med preskusom 
vožnje s PEMS. Zaradi jedrnatosti je tu predstavljen izvle ček za 800 m in 
160 s. 
5.1. Pregled in načelno preverjanje kakovosti podatkov 
Pregled in načelno preverjanje kakovosti podatkov potekata v dveh kora ­
kih. Najprej se preveri popolnost podatkov o hitrosti vozila. V zadevnem 
podatkovnem vzorcu niso bile odkrite podatkovne vrzeli (glej tabelo 1). 
Nato se preveri popolnost podatkov o nadmorski višini. V zadevnem 
podatkovnem vzorcu manjkajo podatki o nadmorski višini za sekundi 2 
in 3. Te vrzeli se zapolnijo z interpolacijo signala GPS. Poleg tega se 
nadmorska višina, dolo čena s sistemom GPS, preveri s topografsko karto; 
to preverjanje zajema nadmorsko višino  h(0) na za četku vožnje. Podatki o 
nadmorski višini za sekunde 112–114 se popravijo na podlagi topografske 
karte, da se izpolni naslednji pogoj:  
h GPS ðtÞ Ä h  map ðtÞ< Ä40m 
S preverjanjem podatkov se pridobijo podatki iz petega stolpca  h(t). ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 216  
5.2. Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
V naslednjem koraku se popravijo podatki o nadmorski višini  h(t) za 
sekunde 1 do 4, 111 do 112 in 159 do 160, pri čemer se prevzamejo 
vrednosti nadmorske višine za sekunde 0, 110 in 158, saj velja naslednje:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin 45°Þ 
S popravkom podatkov se pridobijo podatki iz šestega stolpca  h corr (t). 
Učinek preverjanja in popravka na podatke o nadmorski višini je prikazan 
na sliki 2. 
5.3. Izra čun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
5.3.1.  Določitev enotne prostorske ločljivosti  
Trenutna razdalja  d i se izračuna tako, da se trenutna hitrost vozila, izmer ­
jena v km/h, deli s 3,6 (stolpec 7 v tabeli 1). S ponovnim izra čunom 
podatkov o nadmorski višini za dolo čitev enotne prostorske ločljivosti 1 
metra se dolo čijo diskretne toč ke na poti d  (stolpec 1 v tabeli 2) in 
njihove ustrezne vrednosti nadmorske višine  h int (d) (stolpec 7 v tabeli 
2). Nadmorska višina vsake lo čene točke na poti d  se izračuna z inter ­
polacijo izmerjene trenutne nadmorske višine  h corr kot: 
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ  120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000 
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ  132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2. Izravnavanje dodatnih podatkov  
V tabeli 2 sta prva in zadnja diskretna toč ka na poti:  d a = 0 m in d  e = 799 
m. Podatki o nadmorski višini za vsako diskretno točko na poti se izrav ­
najo z dvofaznim postopkom. Prvo izravnavo sestavlja naslednje:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h  int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h  int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð 120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h  int ð520Þ 
799 Ä ð 520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 217  
Izravnana in interpolirana nadmorska višina se izra čuna: 
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h  int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h  int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Druga izravnava:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h  int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h  int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð 120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h  int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð 520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m) 
5.3.3. Izrač un končnega rezultata  
Pozitivno skupno povečanje nadmorske višine med vožnjo se izra čuna z 
vključitvijo vseh pozitivnih interpoliranih in izravnanih naklonov ceste, tj.  
road  grade,2  (d) v tabeli 2. Skupna prevožena razdalja za celoten nabor 
podatkov je bila  d tot ¼ 139,7 km , vsi pozitivni interpolirani in izravnani 
razredi cesta pa so merili 516 m. Pozitivno skupno pove čanje nadmorske 
višine je torej znašalo 516 * 100 / 139,7 = 370 m / 100 km.  
Tabela 1 
Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
čas 
t [s] v(t) 
[km/h] h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] SKK. d 
[m] 
0 0,00 122,7 129,0 122,7 122,7 0,0 0,0 
1 0,00 122,8 129,0 122,8 122,7 0,0 0,0 
2 0,00 –  129,1 123,6 122,7 0,0 0,0 
3 0,00 –  129,2 124,3 122,7 0,0 0,0 
4 0,00 125,1 129,0 125,1 122,7 0,0 0,0 
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00 120,2 129,4 120,2 120,2 0,0 0,0 
19 0,32 120,2 129,4 120,2 120,2 0,1 0,1 
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31 120,9 132,7 120,9 120,9 6,8 117,9 
38 28,18 121,2 133,0 121,2 121,2 7,8 125,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 218  
čas 
t [s] v(t) 
[km/h] h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] SKK. d 
[m] 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52 121,4 131,9 121,4 121,4 3,8 193,4 
47 38,48 120,7 131,5 120,7 120,7 10,7 204,1 
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67 119,8 125,2 119,8 119,8 11,9 308,4 
57 41,70 119,7 124,8 119,7 119,7 11,6 320,0 
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95 125,2 132,2 125,2 125,2 3,0 509,0 
111 11,75 100,8 132,3 100,8 125,2 3,3 512,2 
112 13,52 0,0 132,4 132,4 125,2 3,8 516,0 
113 14,01 0,0 132,5 132,5 132,5 3,9 519,9 
114 13,36 24,30 132,6 132,6 132,6 3,7 523,6 
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93 123,6 129,6 123,6 123,6 11,1 719,2 
150 39,61 123,4 129,5 123,4 123,4 11,0 730,2 
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81 121,3 126,1 121,3 121,3 4,1 792,1 
158 14,19 121,2 126,2 121,2 121,2 3,9 796,1 
159 10,00 128,5 126,1 128,5 121,2 2,8 798,8 
160 4,10 130,6 126,0 130,6 121,2 1,2 800,0 
— 
označuje podatkovne vrzeli  
Tabela 2 
Izračun naklona ceste  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 219  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1 798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152 
Slika 2  
Učinek preverjanja in popravljanja podatkov – profil nadmorske višine, izmerjen s 
sistemom GPS, h  GPS (t), profil nadmorske višine, dolo čen s topografsko karto, h  map (t), 
profil nadmorske višine, dolo čen po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti 
podatkov, h(t) , in popravek h  corr (t)podatkov iz tabele 1.
  
Slika 3  
Primerjava med popravljenim profilom nadmorske višine h  corr (t) ter izravnano in 
interpolirano nadmorsko višino  h int,sm,1
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 220  
Tabela 2 
Izračun pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1  798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 221  
Dodatek 7c 
Preverjanje pogojev vožnje in izra čun končnih rezultatov emisij RDE za 
vozila OVC-HEV 
1. UVOD  
V tem dodatku sta opisana preverjanje pogojev vožnje in izra čun končnih 
rezultatov emisij RDE za vozila OVC-HEV. Metoda, predlagana v tem 
dodatku, bo pregledana, da bi se našla celovitejša metoda.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
M t je tehtana masa plinastih onesnaževal za posamezno razdaljo 
[mg/km] oziroma število delcev [#/km], ki nastanejo med celotno 
vožnjo 
m t je masa plinastega onesnaževala [g] oziroma število delcev [#] v 
emisijah, ki nastanejo med celotno vožnjo  
m t,CO2 je masa CO  2 [g], ki nastane med celotno vožnjo  
M u je tehtana masa plinastih onesnaževal za posamezno razdaljo 
[mg/km] oziroma število delcev [#/km], ki nastanejo v mestnem 
delu vožnje 
m u je masa plinastega onesnaževala oziroma število delcev v emisi ­
jah, ki nastanejo v mestnem delu vožnje [mg]  
m u,CO2  je masa CO  2 [g], ki nastane v mestnem delu vožnje  
M WLTC,CO2  je masa CO  2 za posamezno razdaljo [g/km] za preskus v na činu 
ohranjanja naboja v globalno usklajenem preskusnem ciklu  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
Emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz vozil OVC-HEV se ocenjujejo v 
dveh korakih. Najprej se pogoji vožnje ocenijo v skladu s to čko 4. Nato se 
končni rezultati emisij RDE izra čunajo v skladu s točko 5. Priporoč a se, naj se 
vožnja za čne v stanju ohranjanja naboja akumulatorja, da se zagotovi izpol ­
nitev tretje zahteve iz to čke 4. Akumulator se med vožnjo ne polni iz zuna ­
njega vira.  
4. PREVERJANJE POGOJEV VOŽNJE  
Z enostavnim trifaznim postopkom se preveri:  
(1) ali je vožnja skladna s splošnimi zahtevami, mejnimi pogoji, zahtevami 
glede vožnje, operativnimi zahtevami ter specifikacijami glede mazalnega 
olja, goriva in reagentov, kot so opredeljeni v to čkah 4 do 8 te priloge 
IIIa; 
(2) ali je vožnja skladna s pogoji vožnje, kot so opredeljeni v dodatkih 7a in 
7b k tej prilogi IIIa;  
(3) ali je motor z notranjim zgorevanjem med mestno vožnjo deloval na 
najmanjši skupni razdalji 12 km.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 222  
Če vsaj ena od zahtev ni izpolnjena, se vožnja razglasi za neveljavno in se 
ponovi, dokler pogoji vožnje niso veljavni.  
5. IZRAČUN KON ČNIH REZULTATOV EMISIJ RDE  
Za veljavne vožnje se kon čni rezultat emisij RDE izra čuna v treh korakih, in 
sicer na podlagi enostavne ocene razmerij med skupnimi emisijami plinastih 
in trdnih onesnaževal ter skupnimi emisijami CO  2 : 
(1) določijo se skupne emisije plinastega onesnaževala in število delcev v 
emisijah [mg;#], in sicer za celotno vožnjo kot  m t in za mestni del vožnje 
kot m  u ; 
(2) določi se skupna masa CO  2 [g], ki nastane med celotno vožnjo za 
preskus RDE kot m  t,CO2 in med mestnim delom vožnje kot  m u,CO2  ; 
(3) določi se masa CO  2 za posamezno razdaljo  M WLTC,CO2  [g/km] v na činu 
ohranjanja naboja za posamezna vozila (deklarirana vrednost za posa ­
mezno vozilo), kot je opisano v 1151/2016; preskus tipa I, vklju čno s 
hladnim zagonom.  
(4) končni rezultati dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izra čunajo:  
M t ¼ m t 
m t;CO  2 · M  WLTC ;CO  2 za celotno vožnjo;  
M u ¼ m u 
m u;CO  2 · M  WLTC ;CO  2 za mestni del vožnje.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 223  
Dodatek 8 
Zahteve za izmenjavo podatkov in poročanje 
1. UVOD  
V tem dodatku so opisane zahteve za izmenjavo podatkov med merilnimi 
sistemi in programsko opremo za ocenjevanje podatkov ter za poro čanje 
in izmenjavo vmesnih in kon čnih rezultatov po izvedbi ocenjevanja poda ­
tkov. 
Pri izmenjavi in poročanju obveznih in neobveznih parametrov se upošte ­
vajo zahteve iz toč ke 3.2 Dodatka 1. Podatki, navedeni v datotekah za 
izmenjavo in poro čanje, iz točke 3, se poro čajo, da se zagotovi popolna 
sledljivost kon čnih rezultatov.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE 
a 1 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
b 1 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
a 2 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
b 2 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
k 11 — koeficient funkcije tehtanja  
k 12 — koeficient funkcije tehtanja  
k 21 — koeficient funkcije tehtanja  
k 22 — koeficient funkcije tehtanja  
tol 1 — primarno dovoljeno odstopanje  
tol 2 — sekundarno dovoljeno odstopanje  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem 
pozitivnem pospešku, ve čjem od 0,1 m/s  2 , med 
mestno, izvenmestno in avtocestno vožnjo [m  2 /s 3 
ali W/kg]  
RPA  K — relativni pozitivni pospešek za mestno, izvenmestno 
in avtocestno vožnjo [m/s  2 ali kWs/(kg * km)]  
3. OBLIKA ZAPISA ZA IZMENJAVO PODATKOV IN PORO ČANJE  
▼M1 
3.1. Splošno 
Vrednosti emisij in vsi drugi ustrezni parametri se sporo čajo in izmenju ­
jejo v podatkovni datoteki v obliki csv. Vrednosti parametrov so lo čene z 
vejico, koda ASCII #h2C. Vrednosti podparametrov so lo čene z dvopi č­
jem, koda ASCII #h3B. Decimalno lo čilo številskih vrednosti je pika, 
koda ASCII #h2E. Vrstice so zaklju čene s prehodom v novo vrstico, 
koda ASCII #h0D. Lo čila tisočic se ne uporabljajo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 224  
3.2. Izmenjava podatkov  
Podatki se med merilnimi sistemi in programsko opremo za ocenjevanje 
podatkov izmenjujejo s standardizirano datoteko za poro čanje, ki vsebuje 
minimalni nabor obveznih in neobveznih parametrov. Datoteka za izme ­
njavo podatkov je zgrajena na naslednji način: prvih 195 vrstic je rezer ­
viranih za glavo, v kateri so posebne informacije o npr. preskusnih pogo ­
jih, identiteti in umerjanju opreme PEMS (tabela 1). Vrstice 198–200 
vsebujejo oznake in enote parametrov. Vrstica 201 in vse naslednje poda ­
tkovne vrstice sestavljajo telo datoteke za izmenjavo podatkov in vred ­
nosti parametrov za poro čanje (tabela 2). Telo datoteke za izmenjavo 
podatkov vsebuje najmanj toliko podatkovnih vrstic, kot znaša trajanje 
preskusa v sekundah, pomnoženo s frekvenco zapisovanja v hercih.  
3.3. Vmesni in končni rezultati 
Zbirne parametre vmesnih rezultatov je treba zabeležiti in strukturirati, kot 
je navedeno v tabeli 3. Informacije v tabeli 3 se pridobijo pred uporabo 
metod za ocenjevanje podatkov iz dodatkov 5 in 6.  
►M1 Proizvajalec vozila zapiše razpoložljive rezultate metod za ocenje ­
vanje podatkov v loč ene datoteke. ◄ Rezultati ocenjevanja podatkov z 
metodo iz Dodatka 5 se poro čajo v skladu s tabelami 4, 5 in 6. Rezultati 
ocenjevanja podatkov z metodo iz Dodatka 6 se poro čajo v skladu s 
tabelami 7, 8 in 9. Glava datoteke za poro čanje podatkov je sestavljena 
iz treh delov. Prvih 95 vrstic je rezerviranih za posebne informacije o 
nastavitvah metode za ocenjevanje podatkov. V vrsticah 101–195 se 
poročajo rezultati metode za ocenjevanje podatkov. Vrstice 201–490 so 
rezervirane za poro čanje končnih rezultatov emisij. Vrstica 501 in vse 
naslednje podatkovne vrstice sestavljajo telo datoteke za poro čanje poda ­
tkov in vsebujejo podrobne rezultate ocenjevanja podatkov.  
4. TABELE ZA TEHNI ČNO PORO ČANJE 
4.1. Izmenjava podatkov  
Tabela 1  
Glava datoteke za izmenjavo podatkov  
Vrstica Parameter Opis/enota  
1 ID PRESKUSA  [koda] 
2 datum preskusa [dan.mesec.leto]  
3 organizacija, ki nadzoruje preskus  [naziv organizacije]  
4 lokacija preskusa  [mesto, država] 
5 oseba, ki nadzoruje preskus  [ime glavnega nadzornika]  
6 voznik vozila  [ime voznika]  
7 tip vozila  [naziv vozila]  
8 proizvajalec vozila  [naziv]  
9 modelno leto vozila  [leto] 
10 ID vozila [koda VIN]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 225  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
11 vrednost na števcu prevožene poti na začetku 
preskusa [km] 
12 vrednost na števcu prevožene poti na koncu 
preskusa [km] 
13 kategorija vozila  [kategorija]  
14 mejna vrednost emisij za homologacijo  [Euro X] 
15 Tip motorja  [npr. s prisilnim vžigom, s kompresijskim 
vžigom]  
16 nazivna moč motorja  [kW] 
17 najve čji navor  [Nm] 
18 delovna prostornina motorja  [ccm] 
19 menjalnik  [npr. ročni, avtomatski]  
20 število prestav za vožnjo naprej  [#] 
21 gorivo [npr. bencin, dizelsko gorivo]  
22 mazivo  [oznaka izdelka]  
23 velikost pnevmatik  [širina/višina/premer platišča] 
24 tlak v pnevmatikah na sprednji in zadnji osi [bar; bar] 
25 W parametri cestne obremenitve WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25 N parametri cestne obremenitve NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 ciklus homologacijskega preskusa  [NEDC, WLTC] 
27 emisije CO  2 za homologacijo  [g/km] 
28 emisije CO  2 v nizkem na činu WLTC [g/km] 
29 emisije CO  2 v srednjem na činu WLTC [g/km] 
30 emisije CO  2 v visokem na činu WLTC [g/km] 
31 emisije CO  2 v zelo visokem na činu WLTC  [g/km] 
32 preskusna masa vozila ( 1 ) [kg;% ( 2 )] 
33 proizvajalec prenosnega sistema za merjenje 
emisij (PEMS) [naziv] 
34 tip prenosnega sistema za merjenje emisij  [naziv prenosnega sistema za merjenje emisij]  
35 serijska številka prenosnega sistema za 
merjenje emisij  [številka] 
36 napajanje prenosnega sistema za merjenje 
emisij  [npr. tip baterije]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 226  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
37 proizvajalec analizatorja plinov  [naziv]  
38 tip analizatorja plinov  [tip] 
39 serijska številka analizatorja plinov  [številka] 
40–50 (  3 ) …  …  
51 proizvajalec merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov (EFM) ( 4 ) [naziv] 
52 tip tipala merilnika masnega pretoka izpušnih 
plinov (  4 ) [princip delovanja]  
53 serijska številka merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov ( 4 ) [številka] 
54 vir masnega pretoka izpušnih plinov  [merilnik masnega pretoka izpušnih plinov/ 
krmilna enota motorja (ECU)/tipalo]  
55 tipalo zračnega tlaka  [tip, proizvajalec]  
56 datum preskusa [dan.mesec.leto]  
57 čas začetka postopka pred preskusom [u:min]  
58 čas začetka vo žnje [u:min] 
59 čas začetka postopka po preskusu [u:min]  
60 čas konca postopka pred preskusom  [u:min] 
61 čas konca vožnje [u:min]  
62 čas konca postopka po preskusu [u:min] 
63–70 (  5 ) …  …  
71 časovno popravljanje: premik THC  [s] 
72 časovno popravljanje: premik CH  4 [s] 
73 časovno popravljanje: premik NMHC  [s] 
74 časovno popravljanje: premik O 2 [s] 
75 časovno popravljanje: premik PN [s] 
76 časovno popravljanje: premik CO [s] 
77 časovno popravljanje: premik CO  2 [s] 
78 časovno popravljanje: premik NO [s] 
79 časovno popravljanje: premik NO  2 [s] 
80 časovno popravljanje: premik masnega 
pretoka izpušnih plinov  [s] ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 227  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
81 razponska referenčna vrednost THC [ppm] 
82 razponska referenčna vrednost CH  4 [ppm] 
83 razponska referenčna vrednost NMHC [ppm] 
84 razponska referenčna vrednost O  2 [%] 
85 razponska referenčna vrednost PN [#] 
86 razponska referenčna vrednost CO [ppm] 
87 razponska referenčna vrednost CO  2 [%] 
88 razponska referenčna vrednost NO [ppm] 
89 razponska referenčna vrednost NO  2 [ppm] 
90-95 (  5 ) …  …  
96 ni čelni odziv pred preskusom, THC  [ppm] 
97 ni čelni odziv pred preskusom, CH  4 [ppm] 
98 ni čelni odziv pred preskusom, NMHC [ppm] 
99 ni čelni odziv pred preskusom, O 2 [%] 
100 ni čelni odziv pred preskusom, PN [#] 
101 ni čelni odziv pred preskusom, CO [ppm] 
102 ni čelni odziv pred preskusom, CO  2 [%] 
103 ni čelni odziv pred preskusom, NO [ppm] 
104 ni čelni odziv pred preskusom, NO  2 [ppm] 
105 razponski odziv pred preskusom, THC  [ppm] 
106 razponski odziv pred preskusom, CH  4 [ppm] 
107 razponski odziv pred preskusom, NMHC [ppm] 
108 razponski odziv pred preskusom, O 2 [%] 
109 razponski odziv pred preskusom, PN [#] 
110 razponski odziv pred preskusom, CO [ppm] 
111 razponski odziv pred preskusom, CO  2 [%] 
112 razponski odziv pred preskusom, NO [ppm] 
113 razponski odziv pred preskusom, NO  2 [ppm]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 228  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
114 ni čelni odziv po preskusu, THC [ppm] 
115 ni čelni odziv po preskusu, CH  4 [ppm] 
116 ni čelni odziv po preskusu, NMHC [ppm] 
117 ni čelni odziv po preskusu, O  2 [%] 
118 ni čelni odziv po preskusu, PN [#] 
119 ni čelni odziv po preskusu, CO [ppm] 
120 ni čelni odziv po preskusu, CO  2 [%] 
121 ni čelni odziv po preskusu, NO [ppm] 
122 ni čelni odziv po preskusu, NO  2 [ppm] 
123 razponski odziv po preskusu, THC [ppm] 
124 razponski odziv po preskusu, CH  4 [ppm] 
125 razponski odziv po preskusu, NMHC [ppm] 
126 razponski odziv po preskusu, O 2 [%] 
127 razponski odziv po preskusu, PN [#] 
128 razponski odziv po preskusu, CO [ppm] 
129 razponski odziv po preskusu, CO  2 [%] 
130 razponski odziv po preskusu, NO [ppm] 
131 razponski odziv po preskusu, NO  2 [ppm] 
132 validacija PEMS – rezultati THC  [mg/km;%] ( 6 ) 
133 validacija PEMS – rezultati CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134 validacija PEMS – rezultati NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135 validacija PEMS – rezultati PN [#/km;%] ( 6 ) 
136 validacija PEMS – rezultati CO [mg/km;%] ( 6 ) 
137 validacija PEMS – rezultati CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138 validacija PEMS – rezultati NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … ( 7 ) 
( 1 ) Masa vozila pri preskusu na cesti, vklju čno z maso voznika in vseh sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje emisij 
(PEMS). 
( 2 ) Odstotek prikazuje odstopanje od najve čje dovoljene mase vozila. 
( 3 ) Označba mesta za dodatne informacije o proizvajalcu in serijski številki analizatorja, če se uporablja ve č analizatorjev. 
Število rezerviranih vrstic je samo okvirno; v zaključ eni datoteki za poro čanje podatkov ne sme biti praznih vrstic. 
( 4 ) Obvezno, če je masni pretok izpušnih plinov dolo čen z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov. 
( 5 ) Po potrebi je tukaj mogo če dodati dodatne informacije. 
( 6 ) Validacija PEMS je neobvezna; s PEMS se merijo emisije za dolo čeno razdaljo; odstotek prikazuje odstopanje od labora ­
torijske reference. 
( 7 ) Za opredelitev in ozna čitev preskusa je mogo če dodati dodatne parametre do vrstice 195.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 229  
Tabela 2 
Telo datoteke za izmenjavo podatkov; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v telo datoteke za izmenjavo 
podatkov  
Vrstica 198 199 ( 1 ) 200 201  
čas vožnja [s] (  2 ) 
hitrost vozila ( 3 ) tipalo  [km/h] (  2 ) 
hitrost vozila ( 3 ) GPS [km/h] (  2 ) 
hitrost vozila ( 3 ) ECU [km/h] (  2 ) 
zemljepisna širina  GPS [st:min:s] (  2 ) 
zemljepisna dolžina  GPS [st:min:s] (  2 ) 
nadmorska višina ( 3 ) GPS [m] (  2 ) 
nadmorska višina ( 3 ) tipalo  [m] (  2 ) 
tlak okolice  tipalo  [kPa] (  2 ) 
temperatura okolice  tipalo  [K] (  2 ) 
vlažnost okolice  tipalo [g/kg; %] (  2 ) 
koncentracija THC  analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija CH  4 analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija NMHC analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija CO  analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija CO  2 analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija NO  X analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija NO  analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija NO  2 analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija O  2 analizator  [ppm] (  2 ) 
koncentracija PN  analizator  [#/m  3 ] (  2 ) 
masni pretok izpušnih plinov EFM [kg/s] (  2 ) 
merilnik masnega pretoka 
izpušnih plinov (EFM) EFM [K] (  2 ) 
masni pretok izpušnih plinov tipalo  [kg/s] (  2 ) 
masni pretok izpušnih plinov ECU [kg/s] (  2 ) 
masa THC analizator  [g/s] (  2 ) 
masa CH  4 analizator  [g/s] (  2 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 230  
Vrstica  198 199 ( 1 ) 200 201  
masa NMHC analizator  [g/s] (  2 ) 
masa CO analizator  [g/s] (  2 ) 
masa CO  2 analizator  [g/s] (  2 ) 
masa NO  X analizator  [g/s] (  2 ) 
masa NO analizator  [g/s] (  2 ) 
masa NO  2 analizator  [g/s] (  2 ) 
masa O  2 analizator  [g/s] (  2 ) 
PN analizator  [#/s] (  2 ) 
merjenje plinov aktivno  prenosni sistem za 
merjenje emisij  [aktivno (1); neaktivno 
(0); napaka (> 1)]  ( 2 ) 
vrtilna frekvenca motorja  ECU [vrt/min] (  2 ) 
navor motorja ECU [Nm] (  2 ) 
navor na gnani osi tipalo  [Nm]  (  2 ) 
vrtilna hitrost kolesa  tipalo  [rad/s]  (  2 ) 
pretok goriva  ECU [g/s] (  2 ) 
pretok goriva motorja  ECU [g/s] (  2 ) 
pretok polnilnega zraka 
motorja  ECU  [g/s] (  2 ) 
temperatura hladilne tekočine ECU  [K] (  2 ) 
temperatura olja  ECU [K] (  2 ) 
stanje regeneracije  ECU –  (  2 ) 
položaj pedala ECU  [%] (  2 ) 
stanje vozila  ECU [napaka (1); normalno 
(0)] ( 2 ) 
odstotek navora  ECU [%] (  2 ) 
odstotek tornega navora  ECU  [%] (  2 ) 
stanje napolnjenosti  ECU [%] (  2 ) 
… (  4 ) … ( 4 ) … ( 4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Ta stolpec se lahko izpusti, če je vir parametra del oznake v stolpcu 198. 
( 2 ) Dejanske vrednosti za vklju čitev od vrstice 201 naprej do konca podatkov. 
( 3 ) Določi se z najmanj eno metodo. 
( 4 ) Za opredelitev vozila in preskusnih pogojev je mogo če dodati dodatne parametre.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 231  
4.2. Vmesni in kon čni rezultati 
4.2.1. Vmesni rezultati  
Tabela 3  
Datoteka za poro čanje št. 1 – Zbirni parametri vmesnih rezultatov  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
1 celotna prevožena razdalja  [km] 
2 celotno trajanje vožnje  [u:min:s] 
3 skupni čas postankov [min:s] 
4 povpre čna hitrost vožnje [km/h] 
5 najve čja hitrost vožnje [km/h] 
6 nadmorska višina na začetku vo žnje [m nadmorske višine]  
7 nadmorska višina na koncu vožnje  [m nadmorske višine]  
8 skupno povečanje nadmorske višine med 
vožnjo [m/100 km]  
6 povpre čna koncentracija THC  [ppm]  
7 povpre čna koncentracija CH  4 [ppm] 
8 povpre čna koncentracija NMHC  [ppm]  
9 povpre čna koncentracija CO [ppm]  
10 povpre čna koncentracija CO  2 [ppm] 
11 povpre čna koncentracija NO  X [ppm] 
12 povpre čna koncentracija PN [#/m  3 ] 
13 povpre čni masni pretok izpušnih plinov [kg/s] 
14 povpre čna temperatura izpuš nih plinov  [K] 
15 najvišja temperatura izpušnih plinov  [K] 
16 skupna masa THC [g] 
17 skupna masa CH  4 [g] 
18 skupna masa NMHC [g] 
19 skupna masa CO [g] 
20 skupna masa CO  2 [g] 
21 skupna masa NO  X [g] 
22 skupno število PN [#] 
23 emisije THC celotne vožnje  [mg/km] 
24 emisije CH  4 celotne vožnje  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 232  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
25 emisije NMHC celotne vožnje  [mg/km] 
26 emisije CO celotne vožnje  [mg/km] 
27 emisije CO  2 celotne vožnje  [g/km] 
28 emisije NO  X celotne vožnje  [mg/km]  
29 emisije PN celotne vožnje  [#/km] 
30 razdalja mestnega dela [km] 
31 trajanje mestnega dela [u:min:s]  
32 čas postankov v mestnem delu  [min:s]  
33 povpre čna hitrost mestnega dela [km/h] 
34 najve čja hitrost mestnega dela  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = mestni del  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = mestni del  [m/s  2 ] 
40 Skupno povečanje nadmorske višine  [m/100 km] 
41 povpre čna koncentracija THC mestnega dela [ppm] 
42 povpre čna koncentracija CH  4 mestnega dela  [ppm] 
43 povpre čna koncentracija NMHC mestnega 
dela [ppm] 
44 povpre čna koncentracija CO mestnega dela [ppm] 
45 povpre čna koncentracija CO  2 mestnega dela  [ppm] 
46 povpre čna koncentracija NO  X mestnega dela  [ppm] 
47 povpre čna koncentracija PN mestnega dela  [#/m  3 ] 
48 povpre čni masni pretok izpušnih plinov 
mestnega dela  [kg/s]  
49 povpre čna temperatura izpušnih plinov mest ­
nega dela  [K] 
50 najvišja temperatura izpušnih plinov mest­
nega dela  [K] 
51 skupna masa THC mestnega dela [g]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 233  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
52 skupna masa CH  4 mestnega dela  [g] 
53 skupna masa NMHC mestnega dela [g] 
54 skupna masa CO mestnega dela [g] 
55 skupna masa CO  2 mestnega dela  [g] 
56 skupna masa NO  X mestnega dela  [g] 
57 skupno število PN mestnega dela [#] 
58 emisije THC mestnega dela [mg/km]  
59 emisije CH  4 mestnega dela  [mg/km] 
60 emisije NMHC mestnega dela [mg/km]  
61 emisije CO mestnega dela [mg/km]  
62 emisije CO  2 mestnega dela  [g/km] 
63 emisije NO  X mestnega dela  [mg/km] 
64 emisije PN mestnega dela [#/km] 
65 razdalja izvenmestnega dela [km] 
66 trajanje izvenmestnega dela [u:min:s]  
67 čas postankov v izvenmestnem delu  [min:s]  
68 povpre čna hitrost izvenmestnega dela [km/h] 
69 najve čja hitrost izvenmestnega dela  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = izvenmestni del  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = izvenmestni del  [m/s  2 ] 
72 povpre čna koncentracija THC izvenmestnega 
dela [ppm]  
73 povpre čna koncentracija CH  4 izvenmestnega 
dela [ppm]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 234  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
74 povpre čna koncentracija NMHC izvenmest ­
nega dela  [ppm] 
75 povpre čna koncentracija CO izvenmestnega 
dela [ppm]  
76 povpre čna koncentracija CO  2 izvenmestnega 
dela [ppm] 
77 povpre čna koncentracija NO  X izvenmestnega 
dela [ppm] 
78 povpre čna koncentracija PN izvenmestnega 
dela [#/m  3 ] 
79 povpre čni masni pretok izpušnih plinov 
izvenmestnega dela  [kg/s]  
80 povpre čna temperatura izpuš nih plinov izven ­
mestnega dela  [K] 
81 najvišja temperatura izpušnih plinov izven­
mestnega dela  [K] 
82 skupna masa THC izvenmestnega dela [g] 
83 skupna masa CH  4 izvenmestnega dela  [g] 
84 skupna masa NMHC izvenmestnega dela [g] 
85 skupna masa CO izvenmestnega dela [g] 
86 skupna masa CO  2 izvenmestnega dela  [g] 
87 skupna masa NO  X izvenmestnega dela  [g] 
88 skupno število PN izvenmestnega dela [#] 
89 emisije THC izvenmestnega dela [mg/km] 
90 emisije CH  4 izvenmestnega dela  [mg/km] 
91 emisije NMHC izvenmestnega dela [mg/km] 
92 emisije CO izvenmestnega dela [mg/km] 
93 emisije CO  2 izvenmestnega dela  [g/km] 
94 emisije NO  X izvenmestnega dela  [mg/km]  
95 emisije PN izvenmestnega dela [#/km]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 235  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
96 razdalja avtocestnega dela [km] 
97 trajanje avtocestnega dela [u:min:s] 
98 čas postankov v avtocestnem delu  [min:s]  
99 povpre čna hitrost avtocestnega dela [km/h] 
100 najve čja hitrost avtocestnega dela  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = avtocestni del  [m  2 /s 3 ] 
102 RPA  k , k = avtocestni del [m/s  2 ] 
103 povpre čna koncentracija THC avtocestnega 
dela [ppm]  
104 povpre čna koncentracija CH  4 avtocestnega 
dela [ppm] 
105 povpre čna koncentracija NMHC avtocest­
nega dela  [ppm] 
106 povpre čna koncentracija CO avtocestnega 
dela [ppm]  
107 povpre čna koncentracija CO  2 avtocestnega 
dela [ppm] 
108 povpre čna koncentracija NO  X avtocestnega 
dela [ppm] 
109 povpre čna koncentracija PN avtocestnega 
dela [#/m  3 ] 
110 povpre čni masni pretok izpušnih plinov avto­
cestnega dela  [kg/s]  
111 povpre čna temperatura izpušnih plinov avto ­
cestnega dela  [K] 
112 najvišja temperatura izpušnih plinov avtocest­
nega dela  [K] 
113 skupna masa THC avtocestnega dela [g] 
114 skupna masa CH  4 avtocestnega dela  [g] 
115 skupna masa NMHC avtocestnega dela [g] 
116 skupna masa CO avtocestnega dela [g] 
117 skupna masa CO  2 avtocestnega dela  [g] 
118 skupna masa NO  X avtocestnega dela  [g]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 236  
Vrstica  Parameter Opis/enota  
119 skupno število PN avtocestnega dela [#] 
120 emisije THC avtocestnega dela [mg/km]  
121 emisije CH  4 avtocestnega dela  [mg/km] 
122 emisije NMHC avtocestnega dela [mg/km]  
123 emisije CO avtocestnega dela [mg/km]  
124 emisije CO  2 avtocestnega dela  [g/km] 
125 emisije NO  X avtocestnega dela  [mg/km] 
126 emisije PN avtocestnega dela [#/km] 
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Za opredelitev dodatnih elementov je mogo če dodati parametre.  
4.2.2. Rezultati ocenjevanja podatkov  
Tabela 4 
Glava datoteke za poročanje št. 2 – Nastavitve izra čuna metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 5  
Vrstica Parameter  Enota  
1 referen čna masa CO  2 [g] 
2 koeficient  a 1 značilne krivulje CO  2 
3 koeficient  b 1 značilne krivulje CO  2 
4 koeficient  a 2 značilne krivulje CO  2 
5 koeficient  b 2 značilne krivulje CO  2 
6 koeficient  k 11 funkcije tehtanja  
7 koeficient  k 21 funkcije tehtanja  
8 koeficient  k 22 = k  12 funkcije tehtanja  
9 primarno dovoljeno odstopanje  tol  1 [%] 
10 sekundarno dovoljeno odstopanje  tol  2 [%] 
11 programska oprema za izračun in razli čica (npr. EMROAD 5.8) 
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Za opredelitev nastavitev izra čuna je mogo če dodati parametre do vrstice 95.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 237  
Tabela 5a 
Glava datoteke za poročanje št. 2 – Rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z Dodatkom 5  
Vrstica  Parameter  Enota  
101 število oken 
102 število oken mestnega dela 
103 število oken izvenmestnega dela 
104 število oken avtocestnega dela 
105 delež oken mestnega dela [%] 
106 delež oken izvenmestnega dela [%] 
107 delež oken avtocestnega dela [%] 
108 delež oken mestnega dela v skupnem število oken, večji od 
15 % (1 = da, 0 = ne) 
109 delež oken izvenmestnega dela v skupnem število oken, 
večji od 15 % (1 = da, 0 = ne) 
110 delež oken avtocestnega dela v skupnem število oken, 
večji od 15 % (1 = da, 0 = ne) 
111 število oken v območju ± tol  1 
112 število oken mestnega dela v območju ± tol  1 
113 število oken izvenmestnega dela v območju ± tol  1 
114 število oken avtocestnega dela v območju ± tol  1 
115 število oken v območju ± tol  2 
116 število oken mestnega dela v območju ± tol  2 
117 število oken izvenmestnega dela v območju ± tol  2 
118 število oken avtocestnega dela v območju ± tol  2 
119 delež oken mestnega dela v območju ± tol  1 [%] 
120 delež oken izvenmestnega dela v območju ± tol  1 [%] 
121 delež oken avtocestnega dela v območju ± tol  1 [%] 
122 delež oken mestnega dela v območju ± tol  1 , večji od 50 % (1 = da, 0 = ne) 
123 delež oken izvenmestnega dela v obmo čju ± tol  1 , večji od 
50 % (1 = da, 0 = ne) 
124 delež oken avtocestnega dela v območju ± tol  1 , večji od 
50 % (1 = da, 0 = ne) 
125 povpre čen indeks resnosti vseh oken  [%]  
126 povpre čen indeks resnosti oken mestnega dela [%]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 238  
Vrstica  Parameter  Enota  
127 povpre čen indeks resnosti oken izvenmestnega dela  [%]  
128 povpre čen indeks resnosti oken avtocestnega dela  [%]  
129 tehtane emisije THC oken mestnega dela [mg/km] 
130 tehtane emisije THC oken izvenmestnega dela [mg/km]  
131 tehtane emisije THC oken avtocestnega dela [mg/km]  
132 tehtane emisije CH  4 oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
133 tehtane emisije CH  4 oken mestnega dela  [mg/km]  
134 tehtane emisije CH  4 oken avtocestnega dela  [mg/km] 
135 tehtane emisije NMHC oken mestnega dela [mg/km] 
136 tehtane emisije NMHC oken izvenmestnega dela [mg/km]  
137 tehtane emisije NMHC oken avtocestnega dela [mg/km]  
138 tehtane emisije CO oken mestnega dela [mg/km] 
139 tehtane emisije CO oken izvenmestnega dela [mg/km]  
140 tehtane emisije CO oken avtocestnega dela [mg/km]  
141 tehtane emisije NO  x oken mestnega dela  [mg/km]  
142 tehtane emisije NO  x oken izvenmestnega dela  [mg/km] 
143 tehtane emisije NO  x oken avtocestnega dela  [mg/km] 
144 tehtane emisije NO oken mestnega dela [mg/km]  
145 tehtane emisije NO oken izvenmestnega dela [mg/km] 
146 tehtane emisije NO oken avtocestnega dela [mg/km]  
147 tehtane emisije NO  2 oken mestnega dela  [mg/km]  
148 tehtane emisije NO  2 oken izvenmestnega dela  [mg/km] 
149 tehtane emisije NO  2 oken avtocestnega dela  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 239  
Vrstica  Parameter  Enota  
150 tehtane emisije PN oken mestnega dela [#/km] 
151 tehtane emisije PN oken izvenmestnega dela [#/km] 
152 tehtane emisije PN oken avtocestnega dela [#/km] 
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Do vrstice 195 je mogo če dodati parametre.  
Tabela 5b 
Glava datoteke za poročanje št. 2 – Kon čni rezultati emisij v skladu z Dodatkom 5  
Vrstica  Parameter  Enota  
201 celotna vožnja – emisije THC  [mg/km]  
202 celotna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203 celotna vožnja – emisije NMHC  [mg/km] 
204 celotna vožnja – emisije CO [mg/km]  
205 celotna vožnja – emisije NO  x [mg/km]  
206 celotna vožnja – emisije PN [#/km] 
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
Tabela 6 
Telo datoteke za poročanje št. 2 – Podrobni rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 5; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v telo datoteke za poro čanje podatkov  
Vrstica  498 499 500 501  
čas začetka okna [s] (  1 ) 
čas konca okna  [s]  (  1 ) 
trajanje okna  [s] (  1 ) 
razdalja okna  vir (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = tipalo) [km] (  1 ) 
emisije THC okna  [g]  (  1 ) 
emisije CH  4 okna [g] (  1 ) 
emisije NMHC okna  [g] (  1 ) 
emisije CO okna  [g]  (  1 ) 
emisije CO  2 okna [g] (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 240  
Vrstica  498 499 500 501  
emisije NO  X okna [g] (  1 ) 
emisije NO okna  [g]  (  1 ) 
emisije NO  2 okna [g] (  1 ) 
emisije O  2 okna [g] (  1 ) 
emisije PN okna  [#]  (  1 ) 
emisije THC okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije CH  4 okna [mg/km]  (  1 ) 
emisije NMHC okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije CO okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije CO  2 okna [g/km] (  1 ) 
emisije NO  X okna [mg/km] (  1 ) 
emisije NO okna  [mg/km] (  1 ) 
emisije NO  2 okna [mg/km]  (  1 ) 
emisije O  2 okna [mg/km] (  1 ) 
emisije PN okna  [#/km]  (  1 ) 
oddaljenost okna do značilne 
krivulje CO2  h j [%] (  1 ) 
faktor tehtanja okna  w j [–] (  1 ) 
povprečna hitrost vozila 
okna  vir (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = tipalo) [km/h] (  1 ) 
… (  2 ) … ( 2 ) … ( 2 ) (  1 ), ( 2 ) 
( 1 ) Dejanske vrednosti za vklju čitev od vrstice 501 do vrstice naprej do konca podatkov. 
( 2 ) Za opredelitev zna čilnosti okna je mogo če dodati dodatne parametre.  
Tabela 7 
Glava datoteke za poročanje št. 3 – Nastavitve izra čuna metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 6  
Vrstica Parameter  Enota  
1 vir navora za mo č na kolesih tipalo/ECU/„Veline“  
2 naklon Veline  [g/kWh] 
3 odsek Veline [g/h] 
4 trajanje drse čega povpre čja [s]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 241  
Vrstica  Parameter  Enota  
5 referen čna hitrost za denormalizacijo ciljnega vzorca  [km/h] 
6 referen čni pospe šek [m/s  2 ] 
7 zahtevana mo č na pestu kolesa za vozilo pri referen čni 
hitrosti in pospešku [kW] 
8 število razredov mo či, vključno z 90 % P  rated – 
9 razporeditev ciljnega vzorca  (raztegnjeno/skr čeno) 
10 programska oprema za izra čun in razli čica (npr. CLEAR 1.8) 
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Za opredelitev nastavitev izra čuna je mogo če dodati dodatne parametre do vrstice 95.  
Tabela 8a 
Glava datoteke za poročanje št. 3 – Rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z Dodatkom 6  
Vrstica  Parameter  Enota  
101 pokritost razreda mo či (štetja > 5) (1 = da, 0 = ne) 
102 normalnost razreda mo či (1 = da, 0 = ne) 
103 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije THC  [g/s]  
104 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije CH  4 [g/s] 
105 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NMHC [g/s]  
106 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije CO [g/s]  
107 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije CO  2 [g/s] 
108 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NO  X [g/s] 
109 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NO [g/s]  
110 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NO  2 [g/s] 
111 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije O 2 [g/s] 
112 celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije PN [#/s]  
113 celotna vožnja – tehtane povpre čna hitrost vozila  [km/h]  
114 mestni del – tehtane povpre čne emisije THC  [g/s]  
115 mestni del – tehtane povpre čne emisije CH  4 [g/s] ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 242  
Vrstica  Parameter  Enota  
116 mestni del – tehtane povpre čne emisije NMHC  [g/s] 
117 mestni del – tehtane povpre čne emisije CO [g/s]  
118 mestni del – tehtane povpre čne emisije CO  2 [g/s] 
119 mestni del – tehtane povpre čne emisije NO  X [g/s] 
120 mestni del – tehtane povpre čne emisije NO [g/s]  
121 mestni del – tehtane povpre čne emisije NO  2 [g/s] 
122 mestni del – tehtane povpre čne emisije O 2 [g/s] 
123 mestni del – tehtane povpre čne emisije PN [#/s]  
124 mestni del – tehtane povpre čna hitrost vozila  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Do vrstice 195 je mogo če dodati dodatne parametre.  
Tabela 8b 
Glava datoteke za poročanje št. 3 – Kon čni rezultati emisij v skladu z Dodatkom 6  
Vrstica  Parameter  Enota  
201 celotna vožnja – emisije THC  [mg/km]  
202 celotna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203 celotna vožnja – emisije NMHC  [mg/km] 
204 celotna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205 celotna vožnja – emisije NO  x [mg/km]  
206 celotna vožnja – emisije PN  [#/km] 
… (  1 ) … (  1 ) … ( 1 ) 
( 1 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
Tabela 9  
Telo datoteke za poročanje št. 3 – Podrobni rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 6; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v telo datoteke za poro čanje podatkov  
Vrstica  498 499 500 501  
celotna vožnja – število razredov mo či ( 1 ) –  
celotna vo žnja – spodnja meja razreda 
moči ( 1 ) [kW]  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 243  
Vrstica  498 499 500 501  
celotna vožnja – zgornja meja razreda 
moči ( 1 ) [kW] 
celotna vo žnja – uporabljen ciljni vzorec 
(porazdelitev) (  1 ) [%] (  2 ) 
celotna vo žnja – pojavitev razreda 
moči ( 1 ) – (  2 ) 
celotna vo žnja – pokritost razreda mo či > 
5 štetij (  1 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
celotna vo žnja – normalnost razreda 
moči ( 1 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
celotna vo žnja – povprečne emisije THC 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povprečne emisije CH  4 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povprečne emisije 
NMHC razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povpre čne emisije CO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povprečne emisije CO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povpre čne emisije NO  X 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povpre čne emisije NO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povpre čne emisije NO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povpre čne emisije O  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povpre čne emisije PN 
razreda mo či ( 1 ) [#/s] (  2 ) 
celotna vo žnja – povprečna hitrost vozila 
razreda mo či ( 1 ) vir (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = tipalo) [km/h] (  2 ) 
mestna vo žnja – število razredov mo či ( 1 ) –  
mestna vo žnja – spodnja meja razreda 
moči ( 1 ) [kW] 
mestna vo žnja – zgornja meja razreda 
moči ( 1 ) [kW] 
mestna vo žnja – uporabljen ciljni vzorec 
(porazdelitev) (  1 ) [%] (  2 ) 
mestna vo žnja – pojavitev razreda 
moči ( 1 ) – (  2 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 244  
Vrstica  498 499 500 501  
mestna vožnja – pokritost razreda mo či > 
5 štetij (  3 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
mestna vo žnja – normalnost razreda 
moči ( 1 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije THC 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije CH  4 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povpre čne emisije 
NMHC razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije CO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije CO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije NO  X 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povpre čne emisije NO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije NO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečne emisije O  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povpre čne emisije PN 
razreda mo či ( 1 ) [#/s] (  2 ) 
mestna vo žnja – povprečna hitrost vozila 
razreda mo či ( 1 ) vir (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = tipalo) [km/h] (  2 ) 
… (  4 ) … ( 4 ) … ( 4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Rezultati, poro čani za vsak razred mo či, od razreda mo či št. 1 do razreda mo či, ki vklju čuje 90 % P  rated. 
( 2 ) Dejanske vrednosti za vklju čitev od vrstice 501 do vrstice naprej do konca podatkov. 
( 3 ) Rezultati, poro čani za vsak razred mo či, od razreda mo či št. 1 do razreda mo či št. 5. 
( 4 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
4.3. Opis vozila in motorja  
Proizvajalec zagotovi opis vozila in motorja v skladu z Dodatkom 4 k 
Prilogi I.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 245  
Dodatek 9 
Proizvajal čeva izjava o skladnosti
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 246  
PRILOGA IV  
PODATKI O EMISIJAH, ZAHTEVANI PRI HOMOLOGACIJI ZA 
NAMENE TEHNI ČNEGA PREGLEDA  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 247  
Dodatek 1 
MERJENJE EMISIJ OGLJIKOVEGA MONOKSIDA V PROSTEM TEKU 
MOTORJA 
(PRESKUS TIPA 2) 
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje postopek za preskus tipa 2, pri katerem se izmerijo 
emisije ogljikovega monoksida pri prostem teku motorja (normalna in 
visoka vrtilna frekvenca).  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Splošne zahteve so navedene v oddelku 5.3.2 in odstavkih od 5.3.7.1 do 
5.3.7.6 Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemo v oddelku 2.2.  
2.2 Tabela iz odstavka 5.3.7.5 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume kot tabela 
za preskus tipa 2 v oddelku 2.1 Dopolnila k Dodatku 4 k Prilogi I k tej 
uredbi. 
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
3.1 Uporabljajo se tehnične zahteve iz Priloge 5 k Pravilniku št. UN/ECE 83 z 
izjemami v oddelkih 3.2 in 3.3.  
3.2 Specifikacije referenčnih goriv iz odstavka 2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razumejo kot sklicevanje na ustrezne specifikacije referen čnih 
goriv iz Priloge IX k tej uredbi.  
3.3 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 248  
Dodatek 2 
MERJENJE MOTNOSTI DIMA  
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje zahteve za merjenje motnosti emisij izpušnih plinov.  
2. SIMBOL POPRAVLJENEGA ABSORPCIJSKEGA KOEFICIENTA  
2.1 Simbol popravljenega absorpcijskega koeficienta se namesti na vsako 
vozilo, ki ustreza tipu vozila, za katerega se uporablja ta preskus. Simbol 
ima obliko pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m  –1 označuje korigi ­
rani absorpcijski koeficient, ugotovljen v času homologacije s preskusom 
pri prostem pospeševanju. Preskusna metoda je v oddelku 4. 
2.2 Simbol je jasno berljiv in neizbrisen. Pritrjen je na vidnem in lahko 
dostopnem mestu, čigar lokacija se dolo či v Dopolnilu k certifikatu o 
homologaciji, ki je prikazano v Dodatku 4 k Prilogi I.  
2.3 Slika IV.2.1 kaže primer simbola.  
Slika IV.2.1
  
Zgornji simbol kaže, da je popravljeni absorpcijski koeficient enak 
1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI  
3.1 Specifikacije in preskusi so navedeni v Delu III, oddelek 24 Pravilnika št. 
24 (  1 ) UN/ECE, z izjemo postopkov iz oddelka 3.2.  
3.2 Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 24.1 Pravilnika št. 24 UN/ECE se 
razume kot sklicevanje na Dodatek 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
4. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
4.1 Tehni čne zahteve so navedene v Prilogah 4, 5, 7, 8, 9 in 10 k Pravilniku 
št. 24 UN/ECE, z izjemami iz oddelkov 4.2, 4.3 in 4.4.  
4.2 Preskus pri stalni vrtilni frekvenci motorja na krivulji pri polni obre ­
menitvi 
4.2.1 Sklicevanje na Priloge 1 v odstavku 3.1 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.2.2 Referen čno gorivo, iz odstavka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 UN/ECE, 
se razume kot sklicevanje na referen čno gorivo v Prilogi IX k tej uredbi, 
ki ustreza mejnim vrednostim emisij, glede na katere se vozilo homolo ­
gira. ▼B 
( 1 ) UL L 326, 24.11.2006
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 249  
4.3 Preskus pri prostem pospeševanju 
4.3.1 Sklicevanje na Tabelo 2 Priloge 2 v odstavku 2.2 Priloge 5 k Pravilniku 
št. 24 UN/ECE se razume kot sklicevanje na tabelo pod to čko 2.4.2.1 
Dodatka 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.3.2 Sklicevanje na odstavek 7.3 Priloge 1 v odstavku 2.3 Priloge 5 k Pravil ­
niku št. 24 UN/ECE se šteje kot sklicevanje na Dodatek 3 k Prilogi I k tej 
uredbi. 
4.4 Metoda merjenja neto mo či motorjev s kompresijskim vžigom v 
skladu s pravilnikom ECE  
4.4.1 Sklicevanje na odstavek 7 Priloge 10 k Pravilniku 24 UN/ECE k 
„Dodatku k tej Prilogi“ in v odstavkih 7 in 8 Priloge 10 k Pravilniku 
št. 24 UN/ECE k „Prilogi 1“ se razume kot sklicevanje na Dodatek 3 k 
Prilogi I k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 250  
PRILOGA V 
PREVERJANJE EMISIJ PLINOV IZ OKROVA RO ČIČNE GREDI 
(PRESKUS TIPA 3)  
1. UVOD  
1.1 Priloga opisuje postopek za preskus tipa 3, ki preverja izpuste plinov iz 
okrova ro čične gredi, iz oddelka 5.3.3 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 3 se uporabljajo splošne zahteve iz oddelkov 1 in 
2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami, opisanimi v to čkah 2.2 
in 2.3.  
2.2 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.1 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  
▼M2 
2.3 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za nizko vrednost za vozilo 
(VL). Če ni nizke vrednosti za vozilo ali če je skupna obremenitev vozila 
(VH) pri vožnji s hitrostjo 80 km/h več ja od skupne obremenitve za VL pri 
vožnji s hitrostjo 80 km/h + 5 %, se uporabi cestna obremenitev za VH. 
Vrednosti VL in VH sta opredeljeni v toč ki 4.2.1.2 Podpriloge 4 k Prilogi 
XXI. Namesto tega lahko proizvajalec uporabi cestne obremenitve, dolo čene 
v skladu z dolo čbami Dodatka 7 k Prilogi 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE za 
vozilo, vklju čeno v skupino interpolacij.  
▼B 
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
3.1 Uporabljajo se tehnič ne zahteve iz oddelkov 3 do 6 Priloge 6 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE z izjemami, opisanimi v to čki 3.2.  
3.2 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 3.2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 251  
PRILOGA VI 
DOLOČITEV EMISIJ ZARADI IZHLAPEVANJA  
(PRESKUS TIPA 4)  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga opisuje postopek za preskus tipa 4, s katerim se dolo čijo 
emisije ogljikovodikov zaradi izhlapevanja iz gorivnih sistemov na 
vozilih z motorji s prisilnim vžigom.  
2. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
2.1 Uvod 
Ta postopek obsega preskusni postopek za emisije izhlapevanja in 
dva dodatna preskusa, enega za staranje posode z aktivnim ogljem, 
kot je opisan v točki 5.1, in enega za prepustnost sistema za shra ­
njevanje goriva, kot je opisan v to čki 5.2. 
Preskus emisij zaradi izhlapevanja (slika VI.1) je namenjen dolo ­ 
čanju emisij zaradi izhlapevanja ogljikovodikov, ki so posledica 
dnevnega nihanja temperatur, odstavitve segretega vozila med parki ­
ranjem in mestne vožnje.  
2.2 Preskus emisij zaradi izhlapevanja je sestavljen iz:  
a) preskusne vožnje z mestnim voznim ciklom (del 1) in voznim 
ciklom izven naselja (del 2) voznim ciklom, ki ji sledita dva 
mestna (del 1) vozna cikla,  
b) določitve izgube zaradi odstavitve segretega vozila,  
c) določitve dnevnih izgub.  
Masne emisije ogljikovodikov iz izgub zaradi odstavitve segretega 
vozila in dnevnih izgub se prištejejo k faktorju prepustnosti, da bi 
dobili celoten rezultat preskusa.  
3. VOZILO IN GORIVO  
3.1 Vozilo 
3.1.1 Vozilo je v dobrem tehnič nem stanju in ima pred preskusom 
najmanj 3 000 prevoženih kilometrov. Zaradi dolo čitve emisij zaradi 
izhlapevanja se zapišejo prevoženi kilometri in starost vozila, ki se 
uporabi za certificiranje. Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhla ­
pevanja je priklju čen in v č asu preskusa pravilno deluje; posode z 
aktivnim ogljem so bile normalno uporabljane, torej niso bile izpo ­
stavljene premo čnemu izplakovanju ali neobi čajni obremenitvi. 
Posode z aktivnim ogljem, starane v skladu s postopkom iz 
odstavka 5.1, se priklju čijo, kot je opisano v sliki VI.1.  
3.2 Gorivo  
3.2.1 Uporablja se referen čno gorivo tipa 1 E10 iz Priloge IX k tej uredbi. 
Za namene te uredbe referenca E10 pomeni referen čno gorivo tipa 
1, razen za namene staranja posod iz to čke 5.1.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 252  
4. PRESKUSNA OPREMA ZA PRESKUS EMISIJ ZARADI IZHLA ­
PEVANJA  
4.1 Dinamometer z valji 
Dinamometer z valji izpolnjuje zahteve iz Dodatka 1 k Prilogi 4a k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
4.2 Prostor za merjenje emisij zaradi izhlapevanja  
Prostor za merjenje emisij zaradi izhlapevanja izpolnjuje zahteve iz 
odstavka 4.2 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Slika VI.1  
Določitev emisij zaradi izhlapevanja  
Čas utekanja 3 000 km (brez odve čnega splakovanja/obremenitve)  
Uporaba staranih posod  
Čiščenje vozila s paro ( če je potrebno) 
Zmanj šanje ali odstranitev virov emisij iz ozadja, ki niso povezani z 
gorivi (če je dogovorjeno)
  
Opombe : 
1. Uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja – kot v odstavku 3.2 
Priloge I.  
2. Emisije zaradi izpušnih plinov se lahko izmerijo med preskusno 
vožnjo tipa 1, vendar se ne uporabljajo za zakonodajne namene. 
Zakonodajni preskus emisij izpušnih plinov ostane lo čen. 
4.3 Analizni sistemi  
Analizni sistemi izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.3 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 253  
4.4 Zapisovanje temperature  
Zapisovanje temperature izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.5 Priloge 
7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.5 Zapisovanje tlaka  
Zapisovanje tlaka izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.6 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
4.6 Ventilatorji  
Ventilatorji izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.7 Priloge 7 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE.  
4.7 Plini 
Plini izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.8 Priloge 7 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE. 
4.8 Dodatna oprema  
Dodatna oprema izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.9 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
5. PRESKUSNI POSTOPEK  
5.1 Staranje posod na preskusni mizi  
Pred preskusom pri odstavitvi segretega vozila in preskusom 
dnevnih izgub je potrebno staranje posod po postopku na sliki VI.2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 254  
Slika VI.2  
Postopek staranja posod na preskusni mizi
  
5.1.1 Temperaturni preskus  
V posebni temperaturni komori so posode izpostavljene cikli čnim 
spremembam temperature od – 15 °C do 60 °C z najmanj trideset ­
minutno stabilizacijo pri – 15 °C in 60 °C. Vsak ciklus traja 210 
minut, kot je prikazano na sliki 3. Temperaturni gradient je čim 
bližje 1 °C/min. Skozi posode ni prisilnega zra čnega toka.  
Ciklus se zaporedoma ponovi 50-krat. Skupaj ta preskus traja 
175 ur.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 255  
Slika VI.3  
Temperaturni ciklus
  
5.1.2 Preskus tresenja posode  
Po postopku temperaturnega staranja so posode izpostavljene 
tresenju vzdolž vertikalne osi, pri čemer so posode usmerjene tako 
kot v vozilu, kvadratni koren od G (Grms) (  1 ) > 1,5 m/s  2 pri 
frekvenci 30 ± 10 Hz. Preskus traja 12 ur. 
5.1.3 Preskus staranja posode z gorivom 
5.1.3.1 Staranje goriva s 300 cikli  
5.1.3.1.1 Po temperaturnem preskusu in preskusu tresenja se posode starajo z 
mešanico tržnega goriva tipa 1 E10 iz to čke 5.1.3.1.1.1, in dušika ali 
zraka s prostornino hlapov goriva 50 ± 15 %. Stopnja polnjenja 
hlapov goriva je 60 ± 20 g/h.  
Posode so obremenjene do ustreznega preboja. Preboj je trenutek, 
ko skupna koli čina oddanih ogljikovodikov doseže 2 grama. Alter ­
nativno se obremenitev lahko obravnava kot kon čana, ko ekviva ­
lentna stopnja koncentracije na odprtini za zrak doseže 3 000 delcev 
na milijon.  
5.1.3.1.1.1 Trž no gorivo E10, ki se uporablja za ta preskus, v naslednjih to čkah 
izpolnjuje iste zahteve kot referen čno gorivo E10:  
gostota pri 15 °C, 
— parni tlak (DVPE), 
— destilacija (samo izhlapevanje),  
— analiza ogljikovodikov (samo benzen, nenasič eni ogljikovodiki, 
aromati),  
— vsebnost kisika,  
— vsebnost etanola.  ▼B 
( 1 ) Grms: vrednost kvadratne sredine vibracijskega signala se izra čuna s kvadriranjem 
jakosti signala v vsaki to čki, izračunom srednje vrednosti teh kvadratov jakosti 
in izračunom kvadratnega korena srednje vrednosti. Dobljeno število je vrednost 
Grms.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 256  
5.1.3.1.2 Posode se izplakujejo v skladu s postopkom iz odstavka 5.1.3.8 
Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Posoda se izplakuje od 5 minut do najve č 1 ure po obremenitvi.  
5.1.3.1.3 Koraki v postopku iz točk 5.1.3.1.1 in 5.1.3.1.2 se ponovijo 50-krat, 
temu pa sledi meritev delovne zmogljivosti absorpcije butana 
(BWC), ki pomeni zmogljivost posode z aktivnim ogljem, da absor ­
bira in desorbira butan iz suhega zraka pod dolo čenimi pogoji, in 
sicer v petih ciklih z butanom, kot je opisano v to čki 5.1.3.1.4. 
Staranje s hlapi goriva se nadaljuje, dokler ni doseženih 300 ciklov. 
Po 300 ciklih se opravi meritev BWC v petih ciklih z butanom iz 
točke 5.1.3.1.4.  
5.1.3.1.4 Po 50 in 300 ciklih staranja z gorivom se opravi meritev BWC. Ta 
meritev obsega obremenitev posode v skladu z odstavkom 5.1.6.3 
Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE do preboja. Vrednost BWC se 
zapiše. 
Potem se posode izplakujejo v skladu s postopkom iz odstavka 
5.1.3.8 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Posoda se izplakuje od 5 minut do najve č 1 ure po obremenitvi.  
Korak obremenitve z butanom se ponovi petkrat. Vrednost BWC se 
zapiše po vsakem koraku obremenitve z butanom. Vrednost BWC  50 
se izračuna kot povpre čje petih vrednosti BWC in se zapiše.  
Skupaj se posode starajo s 300 cikli staranja z gorivom in 10 cikli z 
butanom ter se obravnavajo kot stabilizirane.  
5.1.3.2 Če posode zagotovijo dobavitelji, proizvajalci vnaprej obvestijo 
homologacijske organe, če želijo biti prisotni med katerim koli 
delom postopka staranja na lokaciji dobavitelja.  
5.1.3.3 Proizvajalec organu za homologacijo predloži poro čilo o preskusu z 
vsaj naslednjimi elementi:  
— vrsta aktivnega oglja,  
— stopnja obremenitve,  
— specifikacije goriva,  
— meritve BWC.  
5.2 Dolo čitev faktorja prepustnosti gorivnega sistema (slika VI.4)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 257  
Slika VI.4  
Določitev faktorja prepustnosti
  
Izbere se reprezentativni sistem za shranjevanje goriva, ki se pritrdi 
na stojalo in za 20 tednov napolni z referen čnim gorivom E10 pri 
40 °C +/– 2 °C. Sistem za shranjevanje goriva je na stojalu 
usmerjen podobno kot na vozilu.  
5.2.1 Posoda za gorivo se napolni s svežim referen čnim gorivom E10 pri 
temperaturi 18 °C ± 8 °C. Napolni se do 40 +/–2 % nazivne 
zmogljivosti posode. Nato se stojalo, na katero je nameš čen sistem 
za gorivo, za tri tedne postavi v poseben in varovan prostor z 
nadzorovano temperaturo 40 °C +/–2 °C.  
5.2.2 Na koncu tretjega tedna se posoda za gorivo izprazni in ponovno 
napolni z referen čnim gorivom E10 pri temperaturi 18 °C ± 8 °C do 
40 +/–2 % nazivne zmogljivosti posode.  
V roku 6 do 36 ur se pri temperaturi 20 °C ± 2 °C stojalo s 
sistemom za gorivo za zadnjih 6 ur postavi v komoro VT-SHED 
in začne se 24-urni postopek za dolo čanje dnevnih izgub v skladu s 
postopkom iz odstavka 5.7. Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Sistem za gorivo se odzrač uje izven komore VT-SHED, da se 
izključi možnost, da bi se emisije zaradi odzra čevanja posode za 
gorivo upoštevale kot prepušč anje. Izmerijo se emisije HC, vrednost 
pa se zabeleži kot HC  3W . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 258  
5.2.3 Nato se stojalo, na katero je nameš čen sistem za gorivo, za 
preostalih 17 tednov ponovno postavi v poseben in varovan prostor 
z nadzorovano temperaturo 40 °C +/–2 °C. 
5.2.4 Na koncu sedemnajstega tedna se posoda za gorivo izprazni in 
ponovno napolni z referen čnim gorivom pri temperaturi 18 °C ± 
8 °C do 40 ± 2 % nazivne zmogljivosti posode.  
V roku 6 do 36 ur se pri temperaturi 20 °C ± 2 °C stojalo s 
sistemom za gorivo za zadnjih 6 ur postavi v komoro VT-SHED 
in začne se 24-urni postopek za dolo čanje dnevnih izgub v skladu s 
postopkom iz odstavka 5.7. Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Sistem za gorivo se odzrač uje izven komore VT-SHED, da se 
izključi možnost, da bi se emisije zaradi odzra čevanja posode za 
gorivo upoštevale kot prepušč anje. Izmerijo se emisije HC, vrednost 
pa se zabeleži kot HC  20W . 
5.2.5 Faktor prepustnosti je razlika med HC  20W in HC  3W v g/24h, izra­ 
žena s trimestnim številom.  
5.2.6 Če faktor prepustnosti določijo dobavitelji, proizvajalci vnaprej 
obvestijo homologacijske organe, da želijo biti prisotni med prever ­
janjem na lokaciji dobavitelja.  
5.2.7 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o preskusu 
z vsaj naslednjimi elementi:  
a) popoln opis preskušenega sistema za shranjevanje goriva, 
vključno z informacijami o tipu preskušenega posode za gorivo, 
ali je posoda za gorivo enoslojna ali večslojna, ter katere vrste 
materialov se uporabljajo za posodo za gorivo in druge dele 
sistema za shranjevanje goriva;  
b) srednje tedenske vrednosti temperature, pri katerih je potekalo 
staranje;  
c) vrednost HC, izmerjena v 3. tednu (HC  3W ); 
d) vrednost HC, izmerjena v 20. tednu (HC  20W ); 
e) ugotovljeni faktor prepustnosti (FP).  
▼M2 
5.2.8 Kot izjema od toč k od 5.2.1 do 5.2.7 se lahko proizvajalci, ki 
uporabljajo ve čslojne ali kovinske posode za gorivo, odlo čijo, da 
bodo namesto celotnega zgornjega merilnega postopka uporabili 
naslednji dodeljeni faktor prepustnosti (DFP):  
DFP večslojna/kovinska posoda za gorivo = 120 mg/24 h  
▼B 
5.2.8.1 Kadar se proizvajalec odlo či, da bo uporabil dodeljeni faktor 
prepustnosti, homologacijskemu organu predloži izjavo, v kateri je 
jasno opredeljen tip posode za gorivo, in izjavo o vrstah upora ­
bljenih materialov.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 259  
5.3 Vrstni red meritev pri odstavitvi segretega vozila in meritev dnevnih 
izgub 
Vozilo se pripravi v skladu z odstavkoma 5.1.1 in 5.1.2 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo 
homologacijskega organa se lahko viri emisij iz ozadja, ki niso 
povezani z gorivi, odstranijo ali zmanjšajo pred preskusom (npr. 
segrevanje pnevmatike ali vozila, odstranitev tekoč ine za čiščenje 
vetrobranskega stekla).  
5.3.1 Odstavitev vozila  
Vozilo se parkira za najmanj 12 ur in največ 36 ur na obmo čje, ki je 
namenjeno odstavitvi. Temperatura motornega olja in hladilne teko ­ 
čine na koncu obdobja doseže temperaturo obmo čja oziroma se 
nahaja znotraj pasu ± 3 °C.  
5.3.2 Izpuščanje goriva in ponovno polnjenje  
Izpušč anje goriva in ponovno polnjenje z njim poteka v skladu z 
odstavkom 5.1.7 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
5.3.3 Vo žnja za predkondicioniranje  
V roku ene ure po izpustitvi goriva in ponovnem polnjenju z njim 
se vozilo postavi na dinamometer z valji, nato pa se z njim opravi 
vožnja skozi en vozni ciklus del 1 in dva vozna cikla del 2 tipa I v 
skladu s Prilogo 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Emisije izpušnih plinov se pri tem ne vzor čijo. 
5.3.4 Odstavitev vozila  
V petih minutah od predkondicioniranja se vozilo parkira za 
najmanj 12 ur in najve č 36 ur na obmo čje, ki je namenjeno odsta ­
vitvi. Temperatura motornega olja in hladilne teko čine na koncu 
obdobja doseže temperaturo obmo čja oziroma se nahaja znotraj 
pasu ± 3 °C. 
5.3.5 To čka preboja za posodo  
Posode, starane v skladu s postopkom iz odstavka 5.1, se obreme ­
nijo do točke preboja v skladu s postopkom iz odstavka 5.1.4 
Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
5.3.6 Preskus na dinamometru 
5.3.6.1 V roku ene ure po obremenitvi posode se vozilo postavi na dina ­
mometer z valji, nato pa se z njim opravi vožnja skozi en vozni 
ciklus del 1 in en vozni ciklus del 2 tipa I, in sicer v skladu s 
Prilogo 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Nato se motor ugasne. 
Pri tem je mogo če vzorčiti emisije izpušnih plinov, vendar se rezul ­
tati ne uporabijo za namen homologacije emisij zaradi izpušnih 
plinov.  
5.3.6.2 V dveh minutah od zaklju čka preskusne vožnje tipa I iz toč ke 
5.3.6.1 se z vozilom opravi dodatna vožnja za kondicioniranje, ki 
je sestavljena iz dveh preskusnih ciklov del 1 (vro č zagon) tipa I. 
Nato se motor ponovno ugasne. Pri tem ciklu ni treba vzorč iti emisij 
zaradi izpušnih plinov.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 260  
5.3.7 Odstavitev segretega vozila  
Po preskusu na dinamometru se opravi preskus emisij zaradi izhla ­
pevanja na odstavljenem segretem vozilu, in sicer v skladu z 
odstavkom 5.5 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Izgube pri 
odstavitvi segretega vozila se izra čunajo v skladu z odstavkom 6 
Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE in zapišejo kot M  HS . 
5.3.8 Odstavitev vozila  
Po preskusu emisij zaradi izhlapevanja na odstavljenem segretem 
vozilu se vozilo odstavi v skladu z odstavkom 5.6 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
5.3.9 Preskus dnevnih emisij  
5.3.9.1 Po odstavitvi se opravi prva štiriindvajseturna meritev dnevnih izgub 
v skladu z odstavkom 5.7 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Emisije se izra čunajo v skladu z odstavkom 6 Priloge 7 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE. Pridobljena vrednost se zapiše kot M  D1 . 
5.3.9.2 Po prvi štiriindvajseturni meritvi dnevnih izgub se opravi druga 
štiriindvajseturna meritev dnevnih izgub v skladu z odstavkom 5.7 
Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Emisije se izra čunajo v 
skladu z odstavkom 6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Prid ­
obljena vrednost se zapiše kot M  D2 . 
5.3.10 Izra čun 
Rezultat M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF je pod mejno vrednostjo, opredeljeno 
v tabeli 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007. 
5.3.11 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o preskusu 
z vsaj naslednjimi elementi:  
a) opis obdobij odstavitve vozila, skupaj s časom in srednjimi vred ­
nostmi temperatur;  
b) opis uporabljene starane posode in sklic na pripadajo če poročilo 
o staranju;  
c) srednja vrednost temperature med preskusom pri odstavljenem 
segretem vozilu;  
d) meritev med preskusom pri odstavljenem segretem vozilu, HSL;  
e) prva meritev dnevnih izgub, DL  prvi dan  ; 
f) druga meritev dnevnih izgub, DL  drugi dan  ; 
g) končni rezultat preskusa, izra čunan kot „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF“.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 261  
PRILOGA VII 
PREVERJANJE VZDR ŽLJIVOSTI NAPRAV ZA URAVNAVANJE 
ONESNAŽEVANJA  
(PRESKUS TIPA 5) 
1. UVOD 
1.1 Ta Priloga opisuje preskuse za preverjanje vzdržljivosti naprav za uravna ­
vanje onesnaževanja.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 5 se uporabljajo tehnič ne zahteve iz oddelka 5.3.6 
Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemami v oddelkih 2.2 in 2.3.  
2.2 Tabela v odstavku 5.3.6.2 in besedilo v odstavku 5.3.6.4 Pravilnika št. 83 
UN/ECE se razumeta kot sledi:  
Kategorija motorja  Določeni faktorji posla bšanja 
CO THC Neme­
tanski 
ogljikovo ­
diki NO  x HC + NO  x Trdni delci  P  
Prisilni vžig 1,5 1,3 1,3 1,6 —  1,0 1,0 
Kompresijski vžig  Če določeni faktorji poslab šanja za vozila z motorjem s kompresijskim 
vžigom niso na voljo, proizvajalci dolo čijo faktorje poslabšanja s postopki 
za preskus vzdržljivosti celotnega vozila ali preskus vzdržljivosti s staranjem 
na preskusni napravi. 
2.3 Sklicevanje na zahteve v odstavkih 5.3.1 in 8.2 v odstavku 5.3.6.5 Pravil ­
nika št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na zahteve v Prilogi XXI in 
oddelku 4.2 Priloge I k tej uredbi med celotno življenjsko dobo vozila.  
2.4 Pred uporabo mejnih vrednosti emisij v Tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 
715/2007 za oceno ustreznosti glede na zahteve v odstavku 5.3.6.5 Pravil ­
nika št. 83 UN/ECE je treba izra čunati in aplicirati faktorje poslabšanja, 
kot je opisano v Tabeli A7/1 Podpriloge 7 in Tabeli A8/5 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI. 
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
3.1 Uporabljajo se tehnič ne zahteve in specifikacije iz oddelkov 1 do 7 in 
Dodatkov 1, 2 in 3 k Prilogi 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami 
iz odstavkov od 3.2 do 3.10.  
3.2 Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 1.5 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
3.3 Sklicevanje na mejne vrednosti emisij v tabeli 1 v odstavku 1.6 Priloge 9 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti 
emisij v tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.4 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.3.1.7 Priloge 9 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k 
tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 262  
3.5 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.3.2.6 Priloge 9 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k 
tej uredbi.  
3.6 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 3.1 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi. 
3.7 Sklicevanje na odstavek 5.3.1.4 v prvem oddelku odstavka 7 Priloge 9 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Tabelo 2 Priloge I 
k Uredbi (ES) št. 715/2007. 
3.8 Sklicevanje v odstavku 6.3.1.2 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
metode iz Dodatka 7 k Prilogi 4a se razume kot sklicevanje na Podprilogo 
4 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
3.9 Sklicevanje na odstavek 6.3.1.4 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
Prilogo 4a se šteje kot sklicevanje na Podprilogo 4 k Prilogi XXI k tej 
uredbi.  
▼M2 
3.10 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za nizko vrednost za vozilo 
(VL). Če ni nizke vrednosti za vozilo ali če je skupna obremenitev vozila 
(VH) pri vožnji s hitrostjo 80 km/h ve čja od skupne obremenitve za VL pri 
vožnji s hitrostjo 80 km/h + 5 %, se uporabi cestna obremenitev za VH. 
Vrednosti VL in VH sta opredeljeni v toč ki 4.2.1.2 Podpriloge 4 k Prilogi 
XXI. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 263  
PRILOGA VIII 
PREVERJANJE POVPRE ČNIH EMISIJ PRI NIZKI TEMPERATURI 
OKOLICE  
(PRESKUS TIPA 6)  
1. UVOD 
1.1 Ta priloga opisuje zahtevano opremo in postopek za preskus tipa 6, da bi 
preverili emisije pri hladnih temperaturah.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 6 se uporabljajo splošne zahteve iz oddelka 5.3.5 
Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemami iz oddelka 2.2.  
2.2 Mejne vrednosti, navedene v odstavku 5.3.5.2 Pravilnika št. 83 UN/ECE, 
se nanašajo na mejne vrednosti iz tabele 4 v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 
715/2007. 
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
3.1 Uporabljajo se tehnič ne zahteve in specifikacije iz oddelkov 2 do 6 Priloge 
8 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami iz oddelka 3.2.  
3.2 Sklicevanje na odstavek 2 Priloge 10 v odstavku 3.4.1 Priloge 8 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na oddelek B Priloge IX k 
tej uredbi.  
▼M2 
3.3 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za nizko vrednost za vozilo 
(VL). Če ni nizke vrednosti za vozilo ali če je skupna obremenitev vozila 
(VH) pri vožnji s hitrostjo 80 km/h ve čja od skupne obremenitve za VL pri 
vožnji s hitrostjo 80 km/h + 5 %, se uporabi cestna obremenitev za VH. 
Vrednosti VL in VH sta opredeljeni v toč ki 4.2.1.2 Podpriloge 4 k Prilogi 
XXI. Namesto tega lahko proizvajalec uporabi cestne obremenitve, dolo ­ 
čene v skladu z dolo čbami Dodatka 7 k Prilogi 4a k Pravilniku št. 83 
UN/ECE za vozilo, vklju čeno v skupino interpolacij.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 264  
PRILOGA IX 
SPECIFIKACIJE REFEREN ČNIH GORIV 
A. REFEREN ČNA GORIVA  
1. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil z motorjem s prisilnim 
vžigom 
Tip: Bencin (E10):  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON) (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) (  3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Parni tlak (DVPE)  kPa 56,0 60,0 EN 13016-1 
Vsebnost vode vol. % 0,05 EN 12937 
Izgled pri –7 °C Prozoren in svetel  
Destilacija:  
— uparjeno pri 70 °C  vol. % 34,0 46,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 100 °C  vol. % 54,0 62,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 150 °C  vol. % 86,0 94,0 EN ISO 3405 
— končno vreli šče °C 170 195 EN ISO 3405 
Ostanek vol. % —  2,0 EN ISO 3405 
Analiza ogljikovodikov:  
— nenasi čeni ogljikovodiki  vol. % 6,0 13,0 EN 22854 
— aromati  vol. % 25,0 32,0 EN 22854 
— benzen vol. % —  1,00 EN 22854 
EN 238 
— nasičene mašč obne kisline  vol. % poro čilo EN 22854 
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Razmerje ogljik/kisik  poro čilo 
Indukcijsko obdobje ( 4 ) minut  480 —  EN ISO 7536 
Vsebnost kisika ( 5 ) % m/m 3,3 3,7 EN 22854 
Lepilo, izprano s topilom 
(vsebnost obstoje čega lepila)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 265  
Parameter  Enota Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj Najve č 
Vsebnost žvepla (  6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  razred 1  EN ISO 2160 
Vsebnost svinca mg/l  —  5  EN 237 
Vsebnost fosforja ( 7 ) mg/l  —  1,3 ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) vol. % 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz­
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta 
navedeni najve čja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo 
določbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) Pri izra čunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 3 ) Pri izra čunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 4 ) Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se obič ajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. 
( 5 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376. 
( 6 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. 
( 8 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376.  
( 2 ) Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse 
zgoraj navedene lastnosti.  
Tip: Etanol (E85)  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskus na metoda ( 2 ) 
Najmanj Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON)  95 —  EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) 85 —  EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C kg/m  3 Poročilo ISO 3675 
Parni tlak kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Vsebnost žvepla ( 3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884 
Stabilnost oksidacije  minut 360 EN ISO 7536 
Vsebnost obstoje čega lepila (izprano s 
topilom)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246 
Videz se ugotavlja pri temperaturi 
okolice ali pri temperaturi 15 °C, kar je 
višje. Prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.  Vizualni pregled  
Etanol in višji alkoholi ( 5 ) vol. % 83 85 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 266  
Parameter  Enota Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskus na metoda ( 2 ) 
Najmanj Najve č 
Višji alkoholi (C  3 –C 8 ) vol. % —  2  
Metanol vol. % 0,5 
Bencin (  6 ) vol. % Razlika  EN 228 
Fosfor mg/l 0,3 ( 7 ) ASTM D 3231  
Vsebnost vode vol. % 0,3 ASTM E 1064 
Vsebnost anorganskih kloridov mg/l  1  ISO 6227 
pHe 6,5 9  ASTM D 6423  
Korozija bakrenega traku (3 h pri 50 °C)  Ocena Razred 1 EN ISO 2160 
Kislost (izra žena kot ocetna kislina 
CH  3 COOH) % (m/m)  —  0,005 ASTM D 1613  
(mg/l) —  40 
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Dele ž ogljik/kisik  poro čilo 
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz­
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta 
navedeni najve čja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo 
določbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) V primeru spora se za rešitev spora in razlago rezultatov na podlagi natan čnosti preskusne metode uporabijo postopki iz 
standarda EN ISO 4259. 
( 3 ) V primeru nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884, podobno sklicu v 
nacionalni prilogi k standardu EN 228. 
( 4 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1. 
( 5 ) Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referen čnemu gorivu. 
( 6 ) Vsebnost neosvin čenega bencina se lahko dolo či kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.  
Tip: UNP  
Parameter  Enota Gorivo A Gorivo B Preskusna metoda  
Sestava: ISO 7941 
C 3 -vsebina vol. % 30 ± 2 85 ± 2 
C 4 -vsebina vol. % Razlika  Razlika  
< C  3 , > C  4 vol. % Najve č 2 Najve č 2 
Nenasičeni ogljikovodiki  vol. % Najve č 12 Najve č 15 
Ostanki uparjanja  mg/kg Najve č 50 Najve č 50 prEN 15470 
Voda pri 0 °C Prosto Prosto prEN 15469 
Skupna vsebnost žvepla  mg/kg Najve č 10 Najve č 10 ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 267  
Parameter  Enota Gorivo A Gorivo B Preskusna metoda  
Vodikov sulfid Brez Brez ISO 8819 
Korozija bakrenega traku  Ocena  Razred 1 Razred 1 ISO 6251 (  1 ) 
Vonj Zna čilen Zna čilen 
Motorsko oktansko število  Najmanj 89 Najmanj 89 EN 589 Priloga B  
( 1 ) S to metodo ni mogo če natančno določiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge 
kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je dodajanje takih spojin z edinim namenom vplivanja 
na preskusno metodo prepovedano.  
Tip: ZP/biometan  
Značilnosti Enote Osnova Mejne vrednost i 
Preskusna metoda  
najman j najv eč 
Referenčno gorivo G20 
Sestava:  
Metan % mol 100 99 100 ISO 6974 
Razlika (  1 ) % mol —  —  1  ISO 6974 
N 2 % mol ISO 6974 
Vsebnost žvepla mg/m  3 ( 2 ) —  —  10 ISO 6326-5 
Wobbejev indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2 47,2 49,2 
Referenčno gorivo G25 
Sestava:  
Metan % mol 86 84 88 ISO 6974 
Razlika (  4 ) % mol —  —  1  ISO 6974 
N 2 % mol 14 12 16 ISO 6974 
Vsebnost žvepla mg/m  3 ( 5 ) —  —  10 ISO 6326-5 
Wobbejev indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4 38,2 40,6  
( 1 ) Inertni plini (ki se razlikujejo od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vrednost se dolo či pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. 
( 3 ) Vrednost se dolo či pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertni plini (ki se razlikujejo od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vrednost se dolo či pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. 
( 6 ) Vrednost se dolo či pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa.  
Tip: Vodik za motorje z notranjim izgorevanjem  
Značilnosti  Enote Mejne vrednost i 
Preskusna metoda  
najman j najv eč 
Čistost vodika % mol 98 100 ISO 14687-1 
Ogljikovodiki skupaj  μmol/mol  0  100 ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 268  
Značilnosti  Enote Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najv eč 
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1 
Kisik μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1 
Kemijska formula Ar  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1 
Dušik μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1 
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1 
Žveplo μmol/mol  0  2  ISO 14687-1 
Stalni delci ( 6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ne sme kondenzirati. 
( 2 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 3 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 4 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 5 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodik ne sme vsebovati prahu, peska, umazanije, lepila, olj ali drugih snovi v koli čini, ki bi lahko poškodovala opremo za 
dovod goriva v vozilu (motorju).  
2. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil z motorjem s kompresij­
skim vžigom 
Tip: Dizelsko gorivo (B7):  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj Najve č 
Cetanski indeks  46,0 /EN ISO 4264 
Cetansko število ( 2 ) 52,0 56,0 EN ISO 5165 
Gostota pri 15 °C kg/m  3 833,0 837,0 EN ISO 12185 
Destilacija:  
— točka 50 % °C 245,0 —  EN ISO 3405 
— točka 95 % °C  345,0 360,0 EN ISO 3405 
— končno vreli šče °C —  370,0 EN ISO 3405 
Plameni šče °C 55 —  EN ISO 2719 
Motni šče °C —  – 10 EN 23015 
Viskoznost pri 40 °C mm  2 /s 2,30 3,30 EN ISO 3104 
Policiklični aromatski ogljikovodiki  % m/m 2,0 4,0 EN 12916 
Vsebnost žvepla mg/kg —  10,0 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  Razred 1 EN ISO 2160 
Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % 
DR) % m/m  —  0,20 EN ISO 10370 
Dele ž pepela  % m/m —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 269  
Parameter  Enota Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj Najve č 
Skupaj ne čistoče mg/kg —  24 EN 12662 
Vsebnost vode mg/kg —  200 EN ISO 12937 
Kislinsko število mg KOH/g —  0,10 EN ISO 6618 
Mazavost (premer pregledovalnika 
obrabe HFRR pri 60 °C) μm —  400 EN ISO 12156 
Stabilnost oksidacije pri 110 °C ( 3 ) h  20,0 EN 15751 
Metil ester ma ščobnih kislin (FAME) (  4 ) vol. % 6,0 7,0 EN 14078  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz­
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta 
navedeni najve čja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo 
določbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše obmo čje 4R. Vendar se lahko v primeru spora med 
dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo dolo čbe standarda ISO 4259, če je zaradi 
zagotovitve potrebne to čnosti namesto ene narejeno zadostno število ponovljenih meritev. 
( 3 ) Čeprav je stabilnost oksidacije nadzorovana, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiš čenja in 
življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem. 
( 4 ) Vsebnost FAME ustreza specifikacijam iz standarda EN 14214.  
3. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil na gorivne celice  
Tip: Vodik za vozila na gorivne celice  
Značilnosti Enote Mejne vrednost i 
Preskusna metoda  
najman j najv eč 
Vodik (  1 ) % mol 99,99 100 ISO 14687-2 
Plini skupaj ( 2 ) μmol/mol  0  100 
Ogljikovodiki skupaj  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2 
Voda μmol/mol  0  5  ISO 14687-2 
Kisik μmol/mol  0  5  ISO 14687-2 
Helij (He), du šik (N 2 ), argon (Ar) μmol/mol  0  100 ISO 14687-2 
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2 
CO μmol/mol  0  0,2 ISO 14687-2 
Žveplove spojine skupaj  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2 
Formaldehid (HCHO) μmol/mol  0  0,01 ISO 14687-2 
Mravljična kislina (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2 ISO 14687-2 
Amoniak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1 ISO 14687-2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 270  
Značilnosti  Enote Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najv eč 
Halogenirane spojine skupaj  μmol/mol  0  0,05 ISO 14687-2 
Velikost delcev  μm 0  10 ISO 14687-2 
Koncentracija delcev  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Indeks za vodikovo gorivo se dolo či tako, da se odšteje vsebnost vseh nevodikovih plinastih sestavin iz tabele (plini skupaj), 
izražena v % mol, od 100 % mol. Je manjši od vsote najve čjih mejnih vrednosti vseh nevodikovih sestavin iz tabele. 
( 2 ) Vrednost plinov skupaj je vsota vrednosti nevodikovih sestavin iz tabele razen delcev.  
B. REFEREN ČNA GORIVA ZA PRESKUŠANJE EMISIJ PRI NIZKIH 
TEMPERATURAH OKOLICE – PRESKUS TIPA 6  
Tip: Bencin (E10):  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON) (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) (  3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Parni tlak (DVPE)  kPa 56,0 95,0 EN 13016-1 
Vsebnost vode najve č 0,05 vol. % 
Izgled pri – 7 °C: prozoren in 
svetel  EN 12937 
Destilacija:  
— uparjeno pri 70 °C  vol. % 34,0 46,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 100 °C  vol. % 54,0 62,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 150 °C  vol. % 86,0 94,0 EN ISO 3405 
— končno vrelišče °C 170 195 EN ISO 3405 
Ostanek vol. % —  2,0 EN ISO 3405 
Analiza ogljikovodikov:  
— nenasi čeni ogljikovodiki  vol. % 6,0 13,0 EN 22854 
— aromati  vol. % 25,0 32,0 EN 22854 
— benzen vol. % —  1,00 EN 22854 
EN 238 
— nasičene mašč obne kisline  vol. % poro čilo EN 22854 
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Razmerje ogljik/kisik  poro čilo 
Indukcijsko obdobje ( 4 ) minut  480 —  EN ISO 7536 
Vsebnost kisika ( 5 ) % m/m 3,3 3,7 EN 22854  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 271  
Parameter  Enota Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj Najve č 
Lepilo, izprano s topilom 
(vsebnost obstoje čega lepila)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246 
Vsebnost žvepla ( 6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  razred 1  EN ISO 2160 
Vsebnost svinca mg/l  —  5  EN 237 
Vsebnost fosforja ( 7 ) mg/l  —  1,3 ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) vol. % 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz­
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta 
navedeni najve čja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo 
določbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) Pri izra čunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 3 ) Pri izra čunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 4 ) Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se obič ajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. 
( 5 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376. 
( 6 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. 
( 8 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376.  
( 2 ) Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse 
zgoraj navedene lastnosti.  
Tip: Etanol (E75)  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskus na metoda ( 2 ) 
Najmanj Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON)  95 —  EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) 85 —  EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C kg/m  3 poročilo EN ISO 12185 
Parni tlak  kPa 50 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Vsebnost žvepla ( 3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Stabilnost oksidacije  minut 360 —  EN ISO 7536 
Vsebnost obstoje čega lepila (izprano s 
topilom)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 272  
Parameter  Enota Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskus na metoda ( 2 ) 
Najmanj Najve č 
Videz se ugotavlja pri temperaturi 
okolice ali pri temperaturi 15 °C, kar je 
višje. Prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.  Vizualni pregled  
Etanol in višji alkoholi ( 5 ) vol. % 70 80 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517 
Višji alkoholi (C 3 – C  8 ) vol. % —  2  
Metanol —  0,5 
Bencin (  6 ) vol. % Razlika  EN 228 
Fosfor mg/l 0,30 ( 7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vsebnost vode vol. % —  0,3 ASTM E 1064 
EN 15489 
Vsebnost anorganskih kloridov mg/l  —  1  ISO 6227 – EN 
15492 
pHe 6,50 9  ASTM D 6423 
EN 15490 
Korozija bakrenega traku (3 h pri 50 °C)  Ocena Razred 1 EN ISO 2160 
Kislost (izra žena kot ocetna kislina 
CH  3 COOH) % (m/m)  0,005 ASTM D1613 
EN 15491 
mg/l 40 
Dele ž ogljik/vodik  poro čilo 
Dele ž ogljik/kisik  poro čilo 
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: 
„Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba stopenj natan čnosti pri preskusnih metodah“. Pri dolo čanju najmanjše vrednosti se 
upošteva najmanjša razlika 2R nad ni člo. Pri dolo čanju najve čje in najmanjše vrednosti je najmanjša uporabljena razlika 4R (R = 
obnovljivost). Ne glede na ta postopek, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalci goriv poskušajo dose či ničelno vrednost, 
kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni najve čja in najmanjša mejna vrednost. Če 
obstaja dvom, ali gorivo izpolnjuje zahteve, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) V primeru spora se za rešitev spora in razlago rezultatov na podlagi natan čnosti preskusne metode uporabijo postopki iz 
standarda EN ISO 4259. 
( 3 ) V primeru nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884, podobno sklicu v 
nacionalni prilogi k standardu EN 228. 
( 4 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6. 
( 5 ) Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referen čnemu gorivu. 
( 6 ) Vsebnost neosvin čenega bencina se lahko dolo či kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 273  
PRILOGA X  
Pridržano  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 274  
PRILOGA XI 
DIAGNOSTIKA NA VOZILU (OBD) ZA MOTORNA VOZILA  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga predstavlja funkcionalne vidike sistemov za diagnostiko na 
vozilu (OBD) za nadzor emisij iz motornih vozil.  
2. OPREDELITVE, ZAHTEVE IN PRESKUSI 
2.1 Opredelitve, zahteve in preskusi za sisteme OBD so dolo čeni v 
oddelkih 2 in 3 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Izjeme k 
tem zahtevam so opisane v naslednjih oddelkih.  
2.1.1 Uvodno besedilo k odstavku 2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
se zamenja z naslednjim besedilom:  
„Samo za namene te priloge:“  
2.1.2 Odstavek 2.10 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim besedilom:  
„‚Vozni ciklus ‘ je sestavljen iz zagona motorja, vožnje, pri kateri se 
odkrije morebitno nepravilno delovanje, in zaustavitve motorja;“  
2.1.3 Doda se nov odstavek 3.2.3 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
„3.2.3 Identifikacija poslab šanja ali pomanjkljivosti je možna tudi 
izven voznega cikla (npr. ko je motor ustavljen).“  
2.1.4 Sklicevanje na „THC in NOx“ v odstavku 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na „NMHC in NOx“.  
2.1.5 Sklicevanje na „mejne vrednosti“ v odstavkih 3.3.3.1 in 3.3.4.4 
Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje 
na „mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD)“. 
2.1.6 Sklicevanje na „mejne vrednosti“ v odstavku 3.3.5 Priloge 11 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na „mejne vrednosti za 
diagnostiko na vozilu (OBD)“. 
2.1.7 Odstavka 3.3.4.9 in 3.3.4.10 Priloge 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
črtata.  
2.1.8 Dodata se odstavka 3.3.5.1 in 3.3.5.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE: 
„3.3.5.1 Naslednje naprave se spremlja glede popolne odpovedi ali 
odstranitve ( če bi bile zaradi odstranitve presežene veljavne 
mejne vrednosti emisij v odstavku 5.3.1.4 te uredbe):  
(a) filter za delce, ki je na motor s kompresijskim vžigom 
nameščen kot samostojna enota ali vgrajen v kombini ­
rano napravo za uravnavanje emisij;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 275  
(b) sistem za naknadno obdelavo dušikovih oksidov (NOx), 
ki je na motor s kompresijskim vžigom namešč en kot 
samostojna enota ali vgrajen v kombinirano napravo za 
uravnavanje emisij;  
(c) oksidacijski katalizator za dizelske motorje (DOC), ki je 
na motor s kompresijskim vžigom nameš čen kot samo­
stojna enota ali vgrajen v kombinirano napravo za urav ­
navanje emisij;  
3.3.5.2 Naprave iz odstavka 3.3.5.1 se spremljajo tudi glede more ­
bitne odpovedi, ki bi povzro čila prekora čitev veljavnih 
mejnih vrednosti za OBD.“  
2.1.9 Odstavek 3.8.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim besedilom:  
„Sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) lahko izbriše kodo napake in 
prepotovano razdaljo ter informacijo zamrznjenega niza, če ista napaka 
ni ponovno registrirana pri najmanj 40 ciklih ogrevanja motorja ali 40 
ciklih vožnje delujo čega vozila, ki ustrezajo merilom, iz oddelka 7.5.1 
(a) do (c) Dodatka 1 k Prilogi 11.“  
2.1.10 Sklicevanje na ISO DIS 15031 5 v odstavku 3.9.3.1 Priloge 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z naslednjim besedilom:  
„… standard, iz odstavka 6.5.3.2 (a) Dodatka 1 k Prilogi 11 k tej 
uredbi.“  
2.1.11 Doda se nov odstavek 3.10 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
„3.10 Dodatne določbe za vozila, ki uporabljajo strategije izklopa.  
3.10.1 Vozni ciklus  
3.10.1.1 Avtonomni motor, ki se ponovno zažene zaradi kontrolnega 
sistema motorja, ki sledi nehoteni zaustavitvi motorja, se 
razume kot nov vozni ciklus ali nadaljevanje obstoje čega 
voznega cikla.“  
2.2 Razdalja za vzdržljivost tipa V in preskus vzdržljivosti tipa V, ki sta 
omenjena v toč ki 3.1 in 3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, 
se razumeta kot sklicevanje na zahteve k Prilogi VII k tej uredbi.  
2.3 Mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD), iz oddelka 3.3.2 
Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, se razumejo kot sklicevanje 
na zahteve iz to čk 2.3.1 in 2.3.2.  
2.3.1 Mejne vrednosti za diagnostiko na vozilih, ki so homologirana v 
skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 6 iz tabele 2 Priloge I k 
Uredbi (ES) št. 715/2007 za obdobje po preteku treh let po datumih iz 
člena 10(4) in 10(5) te uredbe, so navedene v naslednji tabeli:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 276  
Končne mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu Euro 6  
Refe­
renčna 
masa 
(RM) (kg) Masa ogljikovega 
mono ksida  Masa nemetanski h 
oglj ikovodikov Masa duš ikovih 
oksidov Masa 
trdnih delcev (  1 ) Število 
delcev (  1 ) ( 2 ) 
Kate­
gorija  Razred (CO) 
(mg/km ) (Nemetanski 
ogljikovo diki) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km) (PN) 
(#/km)  
PI (pri­
silni 
vžig) CI 
(kom­
presijski 
vžig) PI (pri­
silni 
vžig) CI 
(kom­
presijski 
vžig) PI (pri­
silni 
vžig) CI 
(kom­
presijski 
vžig) CI 
(kom­
presijs­
ki 
vžig) PI 
(pri­
silni 
vžig) CI 
(kom­
presijs­
ki 
vžig) PI 
(pri­
silni 
vžig) 
M –  Vsi 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12 
N 1 I RM ≤ 
1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12 
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12 
III 1 760 < 
RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12 
N 2 – Vsi 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12  
Legenda : PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig. 
( 1 ) Mejne vrednosti za maso in število delcev pri prisilnem vž igu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim 
vbrizgavanjem goriva. 
( 2 ) Mejne vrednosti trdnih delcev se lahko uvedejo pozneje  
2.3.2 Do tri leta po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 
za nove homologacije oziroma nova vozila se, po izbiri proizvajalca, 
za vozila, homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 6 
iz tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007, uporabljajo naslednje 
mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu:  
Predhodne mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu Euro 6  
Refe­
renčna 
masa 
(RM) (kg) Masa ogljikovega 
mono ksida  Masa 
nemetanskih oglji ­
kovodikov Masa du šikovi h 
oksidov Masa trdnih 
delcev (  1 ) 
Katego­
rija Razred (CO) 
(mg/km) (Nemetanski oglji ­
kovodi ki) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km) (PM) 
(mg/km) 
PI (pri­
silni v žig) CI (kom­
presijski 
vžig) PI (pri­
silni 
vžig) CI (kom­
presijski 
vžig) PI (pri­
silni 
vžig) CI (kom­
presijski 
vžig) CI (kom­
presijski 
vžig) PI (pri­
silni 
vžig) 
M –  Vsi 1 900 1 750 170 290 150 180 25 25 
N 1 I RM ≤ 
1 305 1 900 1 750 170 290 150 180 25 25 
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760 3 400 2 200 225 320 190 220 25 25 
III 1 760 < 
RM 4 300 2 500 270  350 210 280 30 30 
N 2 – Vsi 4 300 2 500 270 350 210 280 30 30  
Legenda : PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig 
( 1 ) Mejne vrednosti za maso delcev pri prisilnem vžigu veljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem 
goriva.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 277  
2.4 Sklicevanje na mejne vrednosti iz oddelka 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti iz 
oddelka 2.3 te priloge.  
2.5 Ciklus preskusa tipa I iz odstavka 3.3.3.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot enak ciklu tipa 1, ki je bil uporabljen za 
najmanj dva zaporedna cikla po uvedbi odpovedi v skladu z 
odstavkom 6.3.1.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE. 
2.6 Sklicevanje na določene mejne vrednosti iz odstavka 3.3.2 v oddelku 
3.3.3.7 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklice ­
vanje na dolo čene mejne vrednosti v oddelku 2.3 te priloge.  
2.7 Sklicevanje na preskusni ciklus tipa I v oddelku 2.1.3 Dodatka 1 k 
Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v skladu z Uredbo (ES) 692/2008 ali Priloge XXI k tej 
uredbi, po izbiri proizvajalca za vsako posamezno okvaro, ki bo doka ­
zana. 
3. UPRAVNE DOLOČBE ZA POMANJKLJIVOSTI SISTEMOV OBD  
3.1 Upravne določbe za pomanjkljivosti sistemov za diagnostiko na 
vozilu, kot so predstavljene v č lenu 6(2), so tiste iz oddelka 4 Priloge 
11 Pravilnika št. 83 UN/ECE z naslednjimi izjemami.  
3.2 Sklicevanje na mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD) v 
odstavku 4.2.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume 
kot sklicevanje na mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu v oddelku 
2.3 te priloge.  
3.3 Odstavek 4.6 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„Homologacijski organ obvesti o svoji odlo čitvi o podelitvi homolo ­
gacije za sistem s pomanjkljivostmi v skladu s členom 6(2).“ 
4. DOSTOP DO INFORMACIJ OBD  
4.1 Zahteve za dostop do informacij o diagnostiki na vozilu so navedene v 
oddelku 5 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Izjeme k tem 
zahtevam so opisane v naslednjih oddelkih.  
4.2 Sklicevanje na Dodatek 1 k Prilogi 2 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
šteje kot sklicevanje na Dodatek 5 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.3 Sklicevanje na oddelek 3.2.12.2.7.6 k Prilogi 1 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se šteje kot sklicevanje na odstavek 3.2.12.2.7.6 Dodatka 3 
k Prilogi I k tej uredbi.  
4.4 Sklicevanje na „pogodbene stranke“ se razume kot sklicevanje na 
„države članice“. 
4.5 Sklicevanje na podelitev homologacije po Pravilniku št. 83 se razume 
kot sklicevanje na podelitev homologacije po tej uredbi in Uredbi (ES) 
št. 715/2007.  
4.6 Homologacija UN/ECE se razume kot ES-homologacija.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 278  
Dodatek 1 
FUNKCIONALNI VIDIKI SISTEMOV ZA DIAGNOSTIKO NA VOZILU 
(OBD) 
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje postopek preskusa, skladno z oddelkom 2 te priloge.  
2. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
2.1 Uporabljajo se tehnične zahteve in specifikacije iz Dodatka 1 k Prilogi 
11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami in dodatnimi zahtevami, kot 
so opisane v naslednjih oddelkih.  
2.2 Sklicevanje v Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
mejne vrednosti OBD iz odstavka 3.3.2 Priloge 11 Pravilnika št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti OBD, navedene 
v oddelku 2.3 te priloge.  
2.3 Referen čna goriva iz odstavka 3.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE se razumejo kot sklicevanje na ustrezne specifikacije 
referenčnih goriv iz Priloge IX k tej uredbi.  
2.4 Sklicevanje na Prilogo 11 v odstavku 6.5.1.4 Dodatka 1 k Prilogi 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Prilogo XI k tej 
uredbi. 
2.5 Naslednje besedilo se doda kot nov zaklju čni stavek drugega odstavka 
oddelka 1 Dodatka 1 k Prilogi 11 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
„Za elektri čne okvare (kratek stik/prekinjen tokokrog) lahko emisije 
presežejo mejne vrednosti v odstavku 3.3.2 za več kot 20 %.“ 
2.6 Odstavek 6.5.3 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
nadomesti z naslednjim:  
„6.5.3 Diagnosti čni sistem za nadzor emisij omogoča standardiziran 
in neomejen dostop in je skladen z naslednjimi ISO standardi 
in/ali SAE specifikacijami. Kasnejše verzije se lahko upora ­
bljajo po presoji proizvajalca.  
6.5.3.1 Naslednji standard se uporablja kot komunikacijska povezava 
med vgrajeno in zunanjo diagnostiko.  
(a) ISO 15765-4:2011 ‚Cestna vozila – Diagnoza na omrežju 
CAN (Controller Area Network) – Del 4: Zahteve za 
sisteme, povezane z emisijami‘ z dne 1. februarja 2011.  
6.5.3.2 Standardi, ki se uporabljajo za prenos pomembnih informacij 
za OBD:  
(a) ISO 15031-5 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in 
zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 5: Storitve, povezane z diagnostiko 
emisij‘, z dne, 1. aprila 2011, ali SAE J1979 z dne, 
23. februarja 2012;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 279  
(b) ISO 15031-4 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in 
zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 4: Zunanja preskusna oprema‘, z dne, 
1. junija 2005 ali SAE J1978 z dne 30. aprila 2002;  
(c) ISO 15031-3 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozilom 
in zunanjo opremo za diagnostiko, povezano z emisijami 
Del 3: Diagnosti čni povezovalnik in z njim povezani toko ­
krogi: specifikacije in uporaba‘, z dne 1. julija 2004 ali 
SAE J 1962 z dne 26. julija 2012; 
(d) ISO 15031-6 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozilom 
in zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 6: Definicije diagnosti čnih kod težav‘, z 
dne 13. avgusta 2010 ali SAE J2012 z dne 7. marca 2013;  
(e) ISO 27145 ‚Cestna vozila – Implementacija globalno 
usklajenega vgrajenega sistema za diagnostiko (WWH- 
OBD)‘ z dne 15. avgusta 2012 z omejitvijo, da se kot 
podatkovna povezava lahko uporabi samo 6.5.3.1 (a);  
(f) ISO 14229:2013 ‚Cestna vozila – Enotne diagnosti čne 
storitve (UDS) z omejitvijo, da se kot podatkovna pove ­
zava lahko uporabi samo 6.5.3.1 (a)‘.  
Standarda (e) in (f) se lahko uporabljata opcijsko namesto (a) 
od 1. januarja 2019. 
6.5.3.3 Oprema za preskuse in diagnosti čna orodja, ki so potrebna za 
komunikacijo s sistemom OBD, ustrezajo ali presegajo funk ­
cionalne specifikacije iz odstavka 6.5.3.2 (b) tega dodatka.  
6.5.3.4 Osnovni diagnostični podatki (kot so dolo čeni v odstavku 
6.5.1) in dvosmerne kontrolne informacije so zagotovljeni v 
obliki in enotah, ki so opisane v standardu iz odstavka 6.5.3.2 
(a) tega dodatka, in so na voljo ob uporabi diagnosti čnega 
orodja, ki ustreza zahtevam standarda iz odstavka 6.5.3.2 (b) 
tega dodatka.  
Proizvajalec vozila nacionalnemu standardizacijskemu organu 
zagotovi podrobnosti o vseh diagnosti čnih podatkih, ki zade ­
vajo emisije, npr. identifikatorje parametra (PID), identifika ­
cije nadzornih naprav za diagnostiko na vozilu (OBD), iden ­
tifikacije preskusa, če niso dolo čene v standardu iz odstavka 
6.5.3.2 (a) te uredbe, vendar so povezane s to uredbo.  
6.5.3.5 Ko se registrira napako, proizvajalec identificira napako z 
uporabo primerne ISO/SAE kontrolirane kode napake, ki je 
navedena v enem od standardov v odstavku 6.5.3.2 (d) tega 
dodatka, v zvezi s ‚kodami za diagnozo težav sistema v pove ­
zavi z emisijami‘. Če taka identifikacija ni mogo ča, lahko 
proizvajalec uporablja kode za diagnozo težav, ki jih nadzira 
proizvajalec, v skladu z istim standardom. Kode napak so v 
celoti dostopne s standardno diagnosti čno opremo, ki ustreza 
določbam odstavka 6.5.3.2 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 280  
Proizvajalec vozila nacionalnemu standardizacijskemu organu 
zagotovi podrobnosti o vseh diagnosti čnih podatkih, ki zade ­
vajo emisije, npr. identifikatorjih parametra (PID), identifika ­
cijah nadzornih naprav za diagnostiko na vozilu (OBD), iden ­
tifikacijah preskusa, če niso dolo čene v standardih iz odstavka 
6.5.3.2 (a) tega dodatka, vendar so povezane s to uredbo.  
6.5.3.6 Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnosti čno preskusno 
napravo je standardiziran in ustreza vsem zahtevam standarda 
iz odstavka 6.5.3.2 (c) tega dodatka. Položaj namestitve je po 
dogovoru z upravnim organom takšen, da je hitro dostopen 
servisnemu osebju, vendar zaš čiten pred nepooblaš čenimi 
posegi osebja, ki ni usposobljeno za ta namen.  
6.5.3.7 Proizvajalec poskrbi tudi za dostop do tehni čnih specifikacij 
za popravilo ali vzdrževanje motornih vozil, če je primerno, 
tudi proti pla čilu, razen če so takšne informacije varovane s 
pravico do intelektualne lastnine ali so pomembno in tajno 
strokovno znanje, opredeljeno v ustrezni obliki; v tem primeru 
se potrebna tehni čna informacija ne sme nedopustno zadržati.  
Pravico dostopa do takih informacij imajo osebe, ki se 
poklicno ukvarjajo s servisiranjem ali popravilom, pomo čjo 
na cesti, nadzorom ali preskušanjem vozil ali s prodajo nado ­
mestnih delov ali delov za naknadno vgradnjo, diagnosti čnih 
naprav in preskusne opreme.“ 
2.6 V Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se vstavi nov 
odstavek 6.1.1:  
„6.1.1 Preskusa tipa I ni treba izvajati za prikaz elektri čnih okvar 
(kratek stik/prekinjen tokokrog). Proizvajalec prikaže te okvare 
z uporabo pogojev vožnje, v katerih se uporablja sestavni del 
in pride do pogojev spremljanja. Ti pogoji so zabeleženi v 
homologacijski dokumentaciji.“  
2.7 Odstavek 6.2.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
spremeni:  
„Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabijo alternativne in/ali dodatne 
metode predkondicioniranja.“  
2.8 V Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se vstavi nov 
odstavek 6.2.3:  
„6.2.3 Uporaba dodatnih ciklov predkondicioniranja ali alternativnih 
metod predkondicioniranja je dokumentirana v homologacijski 
dokumentaciji.“  
2.9 Odstavek 6.3.1.5 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
nadomesti z naslednjim:  
„Prekinitev elektri čne povezave z elektronsko napravo za nadzor emisij 
izhlapevanja ( če je motor opremljen s to napravo in če deluje ob 
uporabi izbrane vrste goriva).“  
2.10 Odstavek 6.4.1.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
nadomesti z naslednjim:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 281  
„Indikator nepravilnega delovanja (MI) se aktivira najkasneje pred 
iztekom tega preskusa pod pogoji iz odstavkov 6.4.1.2 do 6.4.1.5. 
Indikator nepravilnega delovanja (MI) se lahko aktivira med predkon ­
dicioniranjem. Tehni čna služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v 
skladu z odstavkom 6.4.1.6.“  
2.11 Odstavek 6.4.2.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
nadomesti z naslednjim:  
„Indikator nepravilnega delovanja (MI) se aktivira najkasneje pred 
iztekom tega preskusa pod pogoji iz odstavkov 6.4.2.2 do 6.4.2.5. 
Indikator nepravilnega delovanja (MI) se lahko aktivira med predkon ­
dicioniranjem. Tehni čna služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v 
skladu z odstavkom 6.4.2.5.“  
3. U ČINKOVITOST MED UPORABO  
3.1 Splošne zahteve  
Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz Dodatka 1 k Prilogi 
11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami in dodatnimi zahtevami, kot 
so opisane v naslednjih oddelkih.  
3.1.1 Zahteve odstavka 7.1.5 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razumejo na naslednji na čin: 
Za nove homologacije in nova vozila ima nadzorna naprava iz to čke 2.9 
te priloge razmerje u činkovitosti med uporabo (IUPR) več je ali enako 
0,1 do treh let po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) 
št. 715/2007. 
3.1.2 Zahteve odstavka 7.1.7 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razumejo na naslednji na čin: 
Proizvajalec najkasneje 18 mesecev po vstopu na trg prvega tipa vozila 
z IUPR v družini diagnostike na vozilu in nato vsakih 18 mesecev 
dokaže homologacijskemu organu in, na zahtevo, Komisiji, da so ti 
statistični pogoji izpolnjeni za vse nadzorne naprave, katerih podatke 
sporoči sistem za diagnostiko na vozilu v skladu s to čko 7.6 Dodatka 1 
k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83. V ta namen se za družine sistemov za 
diagnostiko na vozilu z ve č kot 1000 registracijami v Uniji, ki so 
predmet vzor čenja v času vzorčenja, postopek iz Priloge II uporablja 
brez poseganja v dolo čbe točke 7.1.9 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravil­
niku št. 83.  
Poleg zahtev iz Priloge II in ne glede na rezultate presoje iz oddelka 2 
Priloge II organ, ki je podelil homologacijo, izvede preverjanja sklad ­
nosti v prometu za IUPR iz Dodatka 1 k Prilogi II na primernem številu 
naključno določenih primerov. „Primerno število naklju čno določenih 
primerov“ pomeni, da ima ta ukrep odvra čilni učinek na neupoštevanje 
zahtev oddelka 3 te priloge ali predložitev prilagojenih, napa čnih ali 
nereprezentativnih podatkov za presojo. Če ni posebnih okolišč in in 
lahko homologacijski organi to dokažejo, se naklju čno preverjanje 
skladnosti v prometu pri 5 % homologiranih družin sistemov za diagno­
stiko na vozilu šteje za zadostno za potrditev skladnosti s to zahtevo. V 
ta namen se lahko homologacijski organi s proizvajalcem dogovorijo o 
zmanjšanju dvojnega preskušanja dolo čene družine sistemov za diagno ­
stiko na vozilu, če takšni dogovori ne ovirajo odvra čilnega učinka 
preverjanja skladnosti v prometu, ki ga izvede homologacijski organ, 
na neskladnost z zahtevami oddelka 3 te priloge. Podatki, ki jih države 
članice zberejo v okviru programov nadzornega preskušanja, se lahko 
uporabijo za preverjanja skladnosti v prometu. Homologacijski organi  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 282  
Komisiji in drugim homologacijskim organom na zahtevo sporo čijo 
podatke o opravljenih presojah in naklju čnih preverjanjih skladnosti v 
prometu, vklju čno z metodologijo, uporabljeno za identifikacijo tistih 
primerov, pri katerih se izvede naklju čno preverjanje skladnosti v 
prometu.  
3.1.3 Neizpolnjevanje zahtev iz odstavka 7.1.6 Dodatka 1 k Prilogi 11 Pravil ­
nika št. 83, ki so uporabljene pri preizkusih opisanih v to čki 3.1.2 tega 
dodatka ali odstavka 7.1.9 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 se 
šteje kot kršitev, za katero so predpisane kazni, navedene v členu 13 
Uredbe (ES) št. 715/2007. To sklicevanje ne omejuje uporabe takih 
kazni za kršitve drugih dolo čb Uredbe (ES) št. 715/2007 ali te uredbe, 
ki se ne nanašajo izrecno na člen 13 Uredbe (ES) št. 715/2007.  
3.1.4 Odstavek 7.6.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
nadomesti z naslednjim:  
„7.6.1 Sistem za diagnostiko na vozilu poro ča, v skladu s standardom 
iz odstavka 6.5.3.2 (a) tega dodatka, o stanju števca ciklov 
vžiga in glavnem imenovalcu kot tudi lo čene števce in imeno ­
valce za naslednje nadzorne naprave, če njihovo prisotnost na 
vozilu zahteva ta priloga:  
(a) katalizatorji (poročilo za vsako vrsto posebej);  
(b) lambda sonde/tipala izpušnega plina, vklju čno s sekundar­
nimi lambda sondami  
(poročilo za vsako tipalo posebej);  
(c) sistem izhlapevanja;  
(d) sistem EGR (vračanje izpušnih plinov);  
(e) sistem VVT (spremenljivo krmiljenje ventilov);  
(f) sistem za sekundarni zrak;  
(g) filter za delce;  
(h) sistem za naknadno obdelavo NOx (npr. redukcijski 
lovilnik NOx, sistem z reagentom ali katalizatorjem za 
NOx); 
(i) sistem za krmiljenje tlaka polnilnega zraka.“  
Odstavek 7.6.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se 
nadomesti z naslednjim:  
„7.6.2 Za dolo čene sestavne dele ali sisteme, ki imajo več nadzornih 
naprav, katerih podatke je treba poro čati v skladu s to to čko 
(npr. vrsta lambda sond 1 ima lahko ve č nadzornih naprav za 
odziv sond ali druge lastnosti sond), sistem OBD loč eno 
spremlja števce in imenovalce za vsako dolo čeno nadzorno  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 283  
napravo in sporo či samo ustrezni števec in imenovalec za dolo ­ 
čeno nadzorno napravo, ki ima najnižje števil čno razmerje. Če 
imata dve ali ve č določenih nadzornih naprav enaka razmerja, 
se za dolo čen sestavni del sporo čita ustrezni števec in imeno ­
valec za dolo čeno nadzorno napravo, ki ima najvišji imenova ­
lec.“ 
Vstavi se nov odstavek 7.6.2.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE: 
„7.6.2.1. Števci in imenovalci za določene nadzorne naprave sestavnih 
delov in sistemov, ki neprekinjeno nadzorujejo okvare krat ­
kega stika ali prekinjenega tokokroga, niso vklju čeni v poro­ 
čanje.  
‚Neprekinjeno, ‘ če se uporablja v zvezi s tem, pomeni, da je 
nadzor vedno omogo čen in da se vzor čenje znakov, upora ­
bljenih za nadzorovanje, pojavi pri stopnji jemanja najmanj 
dveh vzorcev na sekundo ter da se prisotnost ali odsotnost 
napake, ki se nanaša na to nadzorno napravo, dolo či v 15 
sekundah. 
Če se za namene nadzora sestavni del za vnos podatkov v 
računalnik vzor či redkeje, se lahko signal tega sestavnega dela 
ovrednoti vsakokrat, ko se vzor čenje izvede.  
Ni treba aktivirati izhodnega sestavnega dela/sistema le zaradi 
nadzora tega sestavnega dela/sistema.“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 284  
Dodatek 2 
OSNOVNE ZNA ČILNOSTI DRU ŽINE VOZIL  
Bistvene zna čilnosti družine vozil so dolo čene v Dodatku 2 k Prilogi 11 Pravil­
nika št. 83 UN/ECE.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 285  
PRILOGA XII 
DOLOČANJE EMISIJ CO  2 , PORABE GORIVA IN ELEKTRI ČNE 
ENERGIJE TER DOSEGA ELEKTRI ČNEGA POGONA 
1. HOMOLOGACIJA VOZIL Z VGRAJENIMI EKOLOŠKIMI INOVACI ­
JAMI  
1.1 V skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) št. 725/2011 za vozila kategorije M1 
in členom 11(1) Uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kategorije N1 proiz ­
vajalec, ki želi izkoristiti ugodnosti, ker je s prihranki zaradi ekoloških 
inovacij, vgrajenih v vozilo, zmanjšal povpre čne specifi čne emisije CO  2 , 
pri homologacijskem organu zaprosi za certifikat o ES-homologaciji za 
vozilo z vgrajeno ekološko inovacijo.  
1.2 Prihranek emisij CO  2 za vozilo z vgrajeno ekološko inovacijo se za namene 
homologacije opredeli po postopku in metodologiji preskušanja iz sklepa 
Komisije o odobritvi ekološke inovacije v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 
št. 725/2011 za vozila kategorije M1 oziroma členom 10 Uredbe (EU) št. 
427/2014 za vozila kategorije N1.  
1.3 Preskusi za določitev prihranka emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij se po 
potrebi izvajajo ne glede na dokazovanje skladnosti ekoloških inovacij s 
tehničnimi predpisi iz Uredbe 2007/46/ES.  
1.4 Če inovativna tehnologija ne ustreza pragu 1 g CO  2 /km, kot je dolo čeno v 
členu 9 Uredbe (EU) št. 725/2011, se certifikat o homologaciji izda brez 
sklica na kodo ekološke inovacije ali zmanjšanje emisij CO  2 , ki so rezultat 
inovativne tehnologije.  
2. DOLO ČANJE EMISIJ CO  2 IN PORABE GORIVA VOZIL KATEGORIJE 
N1 V POSTOPKU VE ČSTOPENJSKE HOMOLOGACIJE  
2.1 Za določanje CO  2 emisij in porabe goriva vozila, preskušanega v postopku 
večstopenjske homologacije iz člena 3(7) Uredbe 2007/46/ES, se uporabljajo 
postopki opisani v Prilogi XXI. Posebne dolo čbe za večstopenjsko homo­
logacijo so dolo čene v toč kah 2.2 do 2.7 te priloge.  
2.2 Cestna obremenitev se določi z matri čno družino z uporabo parametrov 
reprezentativnega ve čstopenjskega vozila iz odstavka 4.2.1.4 Podpriloge 4 
k Prilogi XXI.  
2.3 Izračuna cestne obremenitve in voznega upora temeljita na reprezentativnem 
vozilu za matri čno družino cestnih obremenitev iz odstavka 5.1 Podpriloge 4 
k Prilogi XXI.  
▼M2 
2.4 Proizvajalec osnovnega vozila za dolo čitev cestne obremenitve preskusi 
vozilo, reprezentativno za dokon čano večstopenjsko vozilo. Izra čuna koefi­
ciente cestne obremenitve za vozili H  M in L  M iz skupine matrik za cestno 
obremenitev, kot je dolo čeno v odstavku 5 Podpriloge 4 k Prilogi XXI, ter 
določi emisije CO  2 in porabo goriva za obe vozili. Proizvajalec osnovnega  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 286  
vozila da na razpolago orodje za izra čun, da se na osnovi parametrov 
dokončanih vozil dolo čita končna poraba goriva in vrednosti CO  2 , kot je 
določeno v Podprilogi 7 k Prilogi XXI.  
▼B 
2.5 Končna poraba goriva in vrednosti CO  2 sta izračunani pri proizvajalcu na 
končni stopnji na osnovi parametrov dodelanega vozila iz odstavka 3.2.4 
Podpriloge 7 Priloge XXI. 
2.6 Proizvajalec dodelanega vozila v potrdilu o skladnosti vklju či informacijo o 
dodelanih vozilih in doda informacijo o osnovnih vozilih v skladu s Prilogo 
IX Uredbe 2007/46/ES. 
2.7 Pri vozilih v postopku posami čne odobritve vozila certifikat o posami čni 
odobritvi vozila vklju čuje naslednje podatke:  
(a) emisije CO  2 , izmerjene v skladu z metodologijo iz to čk 2.1 do 2.6; 
(b) maso dodelanega vozila, pripravljenega za vožnjo;  
(c) identifikacijsko kodo, ki ustreza tipu, varianti in izvedenki osnovnega 
vozila;  
(d) številko homologacije osnovnega vozila, vklju čno s številko razširitve;  
(e) naziv in naslov proizvajalca osnovnega vozila;  
(f) maso osnovnega vozila, pripravljenega za vožnjo.  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 287  
PRILOGA XIII 
ES-HOMOLOGACIJA ZA TIPE NADOMESTNIH NAPRAV ZA 
URAVNAVANJE ONESNAŽEVANJA KOT SAMOSTOJNIH 
TEHNIČNIH ENOT 
1. UVOD  
1.1 Ta priloga vsebuje dodatne zahteve za homologacijo za samostojne 
tehnične enote naprav za uravnavanje onesnaževanja.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Ozna čevanje 
Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesna ževanja ima vsaj 
naslednje oznake:  
(a) naziv proizvajalca vozila ali njegova blagovna znamka;  
(b) oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne 
naprave za uravnavanje onesnaževanja v skladu z informacijami 
iz odstavka 2.3. 
2.2 Dokumentacija 
Vsaki nadomestni napravi za uravnavanje onesna ževanja ima prilo ­ 
žene naslednje informacije:  
(a) naziv proizvajalca vozila ali njegova blagovna znamka;  
(b) oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne 
naprave za uravnavanje onesnaževanja v skladu z informacijami 
iz odstavka 2.3; 
(c) navedba vozil, za katera je originalni nadomestni katalizator 
takega tipa, kakor je naveden v to čki 2.3 Dopolnila k Dodatku 
4 k Prilogi I, vklju čno, kjer to pride v poštev, z navedbo, ali je ta 
originalni nadomestni katalizator ustrezen za vgradnjo v vozilo z 
vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD);  
(d) navodila za vgradnjo, če so potrebna. 
V vsakem primeru so ti podatki navedeni v katalogu proizvodov, ki 
ga proizvajalec vozila posreduje prodajalcem.  
2.3 Proizvajalec vozila tehnični službi in/ali homologacijskemu organu v 
elektronski obliki predloži potrebne podatke, ki omogo čajo povezavo 
zadevnih identifikacijskih številk s homologacijsko dokumentacijo.  
Ti podatki vsebujejo naslednje:  
(a) znamko(-e) in tip(-e) vozila;  
(b) oznake in tipe originalne nadomestne naprave za uravnavanje 
onesnaževanja;  
(c) številke delov originalne nadomestne naprave za uravnavanje 
onesnaževanja;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 288  
(d) homologacijsko številko ustreznega tipa(-ov) vozila.  
3. OZNAKA ES-HOMOLOGACIJE SAMOSTOJNE TEHNI ČNE 
ENOTE 
3.1 Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, ki je 
homologirana v skladu s to uredbo kot samostojna tehni čna enota, 
nosi oznako ES-homologacije.  
3.2 Ta oznaka sestoji iz pravokotnika, ki obkroža malo tiskano črko „e“, 
ki ji sledi števil čna oznaka države članice, ki je podelila ES-homolo ­
gacijo v skladu s sistemom števil čenja iz Priloge VII k Uredbi 
2007/46/ES. 
Oznaka ES-homologacije v bližini pravokotnika vključ uje tudi 
„osnovno številko homologacije“, ki je opredeljena v delu 4 številke 
homologacije iz Priloge VII k Izvedbeni uredbi 2007/46/ES, pred 
katero sta dve števki, ki ozna čujeta zaporedno številko, ki je dolo čena 
zadnji ve čji tehnič ni spremembi Izvedbene uredbe (ES) št. 715/2007 
ali te uredbe na dan, ko je bila podeljena ES-homologacija za lo čeno 
tehnično enoto. Zaporedna številka za to uredbo je 00.  
3.3 Oznaka ES-homologacije se pritrdi na nadomestno napravo za urav ­
navanje onesnaževanja tako, da je jasno berljiva in neizbrisna. Kadar 
koli je to mogo če, je oznaka vidna pri namestitvi nadomestne naprave 
za uravnavanje onesnaževanja na vozilo.  
3.4 Dodatek 3 k tej Prilogi je primer oznake ES-homologacije.  
4. TEHNI ČNE ZAHTEVE 
4.1 Zahteve za homologacijo nadomestnih naprav za uravnavanje onesna ­ 
ževanja so navedene v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 z izje ­
mami v oddelkih 4.1.1 do 4.1.5.  
4.1.1 Sklicevanje na „preskusni ciklus“ v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 
103 se razume kot isti preskus tipa I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa 
I/tipa 1 kot sta uporabljena pri prvotni homologaciji vozila.  
4.1.2 Izraz „katalizator “ iz oddelka 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume 
kot „naprava za uravnavanje onesnaževanja“.  
4.1.3 Onesnaževala v oddelku 5.2.3 Pravilnika UN/ECE št. 103 se nado­
mesti z vsemi onesnaževali iz tabele 2 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 
715/2007 za nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki so 
namenjene za namestitev na vozila, homologirana po Uredbi (ES) št. 
715/2007.  
4.1.4 Za standarde za naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki so name ­
njene za namestitev na homologirana vozila po Uredbi (ES) št. 
715/2007, se zahteve glede vzdržljivosti in povezani faktorji poslab ­ 
šanja iz v oddelka 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 nanašajo na tiste, ki 
so opredeljene v Prilogi VII k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 289  
4.1.5 Sklicevanje na Dodatek 1 k sporo čilu o homologaciji v oddelku 5.5.3 
Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot sklicevanje na dopolnilo k 
certifikatu o ES-homologaciji o podatkih o diagnostiki na vozilu 
(Dodatek 5 k Prilogi I).  
4.2 Če so emisije NMHC (nemetanskih ogljikovodikov) vozil z motorjem 
s prisilnim vžigom, izmerjene med demonstracijskih preskusom 
novega originalnega katalizatorja po odstavku 5.2.1 Pravilnika 
UN/ECE št. 103, višje od vrednosti, izmerjenih med homologacijo 
vozila, se razlika doda k mejnim vrednostim OBD. Mejne vrednosti 
za sisteme za diagnostiko na vozilu so dolo čene v toč ki 2.3 Priloge XI 
k tej uredbi.  
4.3 Spremenjene mejne vrednosti za sisteme za diagnostiko na vozilu se 
uporabijo med preskusi združljivosti sistema za diagnostiko na vozilu 
iz odstavkov 5.5 do 5.5.5 Pravilnika UN/ECE št. 103. Še posebej, ko 
se uporablja presežek, dovoljen v odstavku 1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4 Zahteve za zamenjavo sistema z redno regeneracijo  
4.4.1 Zahteve glede emisij  
4.4.1.1 Vozila, opisana v členu 11(3), opremljena s sistemom z redno rege ­
neracijo tipa, za katerega se zahteva homologacija, so preskušena s 
preskusi iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, da bi 
lahko primerjali njihovo zmogljivost z istim vozilom, opremljenim z 
originalnim sistemom z redno regeneracijo.  
4.4.1.2 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „preskusni ciklus tipa I“ v oddelku 
3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE in „preskusni ciklus“ v 
oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus 
tipa I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri 
prvotni homologaciji vozila.  
4.4.2 Dolo čanje osnove za primerjavo  
4.4.2.1 Vozilo je opremljeno z originalnim sistemom z redno regeneracijo. 
Učinkovitost tega sistema glede emisij je dolo čena po preskusnem 
postopku iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
4.4.2.1.1 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „preskusni ciklus tipa I“ v oddelku 
3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE ter „preskusni ciklus“ v 
oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus tipa 
I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri prvotni 
homologaciji vozila.  
4.4.2.2 Na zahtevo vložnika vloge za homologacijo nadomestnega sestavnega 
dela da homologacijski organ vsako preskušano vozilo na nediskrimi ­
natorni podlagi na razpolago iz to čk 3.2.12.2.1.11.1 in 3.2.12.2.6.4.1 
opisnega lista iz Dodatka 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.4.3 Preskus izpušnih plinov z nadomestnim sistemom z redno regeneracijo  
4.4.3.1 Originalna oprema sistema z redno regeneracijo preskusnega vozila se 
nadomesti z nadomestnim sistemom z redno regeneracijo. Uč inkovi­
tost tega sistema glede emisij je dolo čena po preskusnem postopku iz 
odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 290  
4.4.3.1.1 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „cikla preskusa tipa I“ v oddelku 3 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE ter „preskusni ciklus“ v 
oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus 
tipa I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri 
prvotni homologaciji vozila.  
4.4.3.2 Za določitev D-faktorja nadomestnega sistema z redno regeneracijo se 
lahko uporabljajo metode za preskus motorja iz odstavka 3 Priloge 13 
k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
4.4.4 Druge zahteve  
Zahteve odstavkov 5.2.3, 5.3, 5.4 in 5.5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se 
nanašajo na zamenjavo sistemov z redno regeneracijo. V teh 
odstavkih se izraz „katalizator“ razume kot „sistem z redno regenera ­
cijo“. Izjeme k tem odstavkom v oddelku 4.1 te priloge se ravno tako 
nanašajo na sisteme z redno regeneracijo.  
5. DOKUMENTACIJA  
5.1 Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja je jasno in 
neizbrisljivo ozna čena z nazivom in blagovno znamko proizvajalca ter 
opremljena z naslednjimi informacijami:  
(a) vozila (vključno z letom izdelave), za katera je nadomestna 
naprava za uravnavanje onesnaževanja homologirana, vklju čno z 
oznako, ki ozna čuje, ali je nadomestna naprava za uravnavanje 
onesnaževanja primerna za namestitev na vozilo, opremljeno s 
sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), kadar je to primerno;  
(b) navodila za vgradnjo, če so potrebna. 
V vsakem primeru so ti podatki navedeni v katalogu proizvodov, ki se 
delijo na prodajnih mestih proizvajalca nadomestnih katalizatorjev.  
6. SKLADNOST PROIZVODNJE  
6.1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje se izvajajo skladno z 
določbami iz člena 12 Direktive 2007/46/EGS.  
6.2. Posebne določbe 
6.2.1 Preverjanje iz točke 2.2 Priloge X k Uredbi 2007/46/ES vklju čujejo 
ustrezanje zna čilnostim iz toč ke 8 člena 2 te uredbe.  
6.2.2 Za uporabo člena 12(2) Direktive 2007/46/ES se lahko izvaja preskuse 
iz oddelka 4.4.1 te priloge in oddelka 5.2 Pravilnika UN/ECE št. 103 
(zahteve glede emisij). V tem primeru lahko imetnik homologacije 
zaprosi, da se kot osnova za primerjavo ne uporabi naprava za urav ­
navanje onesnaževanja, ki je del originalne opreme, temve č nadome­
stna naprava za uravnavanje onesnaževanja, uporabljena med homo ­
logacijskimi preskusi (ali drug vzorec, ki dokazano ustreza homolo ­
giranemu tipu). Vrednosti emisij, izmerjene na preverjanem vzorcu, 
potem povpre čno ne smejo presegati srednjih vrednosti, izmerjenih na 
referenčnem vzorcu, za ve č kot 15 %.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 291  
Dodatek 1 
VZOREC 
Opisni list št. … 
ki se nanaša na ES-homologacijo nadomestnih naprav za uravnavanje 
onesnaženosti 
Naslednji podatki, če so potrebni, se predložijo v treh izvodih in vsebujejo 
seznam vsebine. Vse risbe so dostavljene v ustreznem merilu z dovolj podrob ­
nostmi; v formatu A4 ali v mapi formata A4. Morebitne fotografije morajo biti 
dovolj podrobne.  
Če so sistemi, sestavni deli ali lo čene tehni čne enote upravljani elektronsko, je 
treba predložiti informacije o njihovem delovanju.  
0. SPLOŠNO  
0.1 Znamka (trgovsko ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
0.2.1 Trgovska imena, če obstajajo: … 
0.5 Naziv in naslov proizvajalca: …  
Naziv in naslov pooblašč enega zastopnika, če ta obstaja: …  
0.7 Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin namestitve 
homologacijske oznake ES: …  
0.8 Naslovi proizvodnih obratov: …  
1. OPIS NAPRAVE  
1.1 Oznaka in tip originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževa ­
nja: … 
1.2 Risbe nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki ozna čujejo 
vse značilnosti, ki so navedene v toč ki 8 člena 2 te uredbe: …  
1.3 Opis tipa ali tipov vozila, katerim je namenjena naprava za uravnavanje 
onesnaženosti: … 
1.3.1 Številka(-e) in/ali simbol(-i), ki ozna čuje(-jo) tip(-e) motorja in vozila: …  
1.3.2 Ali naj bi bila naprava za uravnavanje onesnaženosti združljiva z zahte ­
vami za diagnostiko na vozilu (Da/Ne) (  1 ) 
1.4 Opis in risbe, ki prikazujejo položaj nadomestnega katalizatorja glede na 
izpušni(-e) kolektor(-je): …  ▼B 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 292  
Dodatek 2 
VZOREC CERTIFIKATA O ES-HOMOLOGACIJI  
(Največji format: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig upravnega organa  
Sporočilo o: 
— ES-homologaciji ( 1 ), …, 
— raz širitvi ES-homologacije (  2 ), …, 
— zavrnitvi ES-homologacije ( 3 ), …, 
— preklicu ES-homologacije ( 4 ), …, 
sestavnega dela/samostojne tehnične enote ( 5 ) 
glede na Uredbo (ES) št. 715/2007, kakor je bila nazadnje sprejeta z Uredbo 
(EU) 2017/1151. 
Uredba (ES) št. 715/2007 ali Uredba (EU) 2017/1151, kakor je bila nazadnje 
spremenjena z …  
Številka ES-homologacije: … 
Razlog za razširitev: …  
ODDELEK I 
0.1 Znamka (trgovsko ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na sestavnem delu/samostojni 
tehnič ni enoti (  6 ): … 
0.3.1 Mesto navedene oznake: …  
0.5 Naziv in naslov proizvajalca: …  
0.7 Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin namestitve 
homologacijske oznake ES: …  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: …  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca ( če obstaja): …  ▼B 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte 
( 2 ) Neustrezno pre črtajte 
( 3 ) Neustrezno pre črtajte 
( 4 ) Neustrezno pre črtajte 
( 5 ) Neustrezno pre črtajte 
( 6 ) Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, vsebovanih v tem certifikatu o homolo ­
gaciji, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom: „?“ (npr. 
ABC??123??).
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 293  
ODDELEK II 
1. Dodatne informacije  
1.1 Oznaka in tip originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževa ­
nja: … 
1.2 Tip(i) vozila, za katere je lahko naprava za uravnavanje onesnaževanja 
nadomestni del: … 
1.3 Tip(i) vozil(a), na katerih je bila naprava za uravnavanje onesnaževanja 
preskušena: … 
1.3.1 Ali je naprava za uravnavanje onesnaženosti združljiva z zahtevami za 
diagnostiko na vozilu (Da/Ne) (  1 ): … 
2. Tehni čna slu žba, pristojna za izvajanje preskusov: …  
3. Datum poročila o preskusu: … 
4. Številka poročila o preskusu: … 
5. Pripombe: … 
6. Kraj: … 
7. Datum: … 
8. Podpis: … 
Priloge: Opisna dokumentacija.  ▼B 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 294  
Dodatek 3 
Primer oznake ES-homologacije  
(glej toč ko 3.2 te priloge)
  
Iz zgornje homologacijske oznake, nameš čene na nadomestni katalizator kot 
sestavni del, je razvidno, da je bil ta tip odobren v Franciji (e 2), skladno s to 
uredbo. Prvi dve števki številke homologacije (00) kažeta, da je bil ta del 
odobren v skladu s to uredbo. Naslednje štiri števke (1234) homologacijski 
organ dodeli nadomestnemu katalizatorju kot osnovno homologacijsko številko.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 295  
PRILOGA XIV 
Dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga določa tehnične zahteve za dostop do informacij o OBD vozila 
ter popravilu in vzdrževanju vozil.  
2. ZAHTEVE 
2.1 Informacije o diagnostiki na vozilu ter o popravilih in vzdrževanju vozila, ki 
so dosegljive na spletnih straneh, sledijo tehni čnim specifikacijam doku ­
menta OASIS SC2-D5, Oblika informacij za popravilo vozil, razli čica 1.0, 
28.5.2003 (  1 ) in iz oddelkov 3.2, 3.5, (brez 3.5.2), 3.6, 3.7 in 3.8 dokumenta 
OASIS SC1-D2, Specifikacije v zvezi z zahtevami za popravilo vozil, razli ­ 
čica 6.1, z dne 10. 1. 2003 (  2 ), z uporabo samo odprtega besedila in grafi ­ 
čnih formatov oziroma formatov, ki si jih je mogo če ogledati in natisniti z 
uporabo standardne programske opreme, ki je prosto dostopna in se jo 
zlahka naloži ter ki deluje v ra čunalniških operacijskih sistemih, ki so v 
splošni uporabi. Kadar je mogo če, so metapodatki skladni s standardom ISO 
15031-2. Take informacije so vedno na voljo, razen v času vzdrževanja 
spletne strani. Osebe, ki potrebujejo pravico do kopiranja ali ponovne 
objave informacij, se pogajajo neposredno z zadevnim proizvajalcem. Na 
voljo so tudi informacije za gradivo za usposabljanje, vendar so lahko 
predstavljene tudi z drugimi mediji razen spletnih strani.  
Informacije o vseh delih vozila, s katerimi je proizvajalec vozila opremil 
vozilo, kot je opredeljeno z identifikacijsko številko vozila (VIN) in drugimi 
merili, kot so medosna razdalja, mo č motorja, paket opreme ali možnosti, in 
ki jih je mogo če zamenjati z nadomestnimi deli, ki jih proizvajalec vozila 
nudi pooblašč enim serviserjem ali trgovcem ali tretjim osebam s sklicem na 
številko dela originalne opreme (OE), se zagotovijo v zbirki podatkov, ki je 
prosto dostopna neodvisnim izvajalcem.  
Ta zbirka podatkov vsebuje VIN, številke delov originalne opreme (OE), 
poimenovanje delov OE, podatke o veljavnosti (veljavno od/do), navodila za 
vgradnjo in po potrebi strukturne znač ilnosti. 
Informacije v zbirki podatkov se redno posodabljajo. Posodobitve vklju ču­
jejo zlasti vse spremembe posameznih vozil po njihovi izdelavi, če so te 
informacije na voljo pooblaš čenim trgovcem.  
2.2 Dostop do informacij o varnostnih zna čilnostih vozila, ki jih uporabljajo 
pooblašč eni trgovci in serviserji, se zagotovi neodvisnim izvajalcem zaš čiten 
z varnostno tehnologijo v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(i) podatki se izmenjujejo ob zagotavljanju zaupnosti, celovitosti in zaš čite 
pred ponovitvami;  
(ii) uporablja se standard https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Dostopno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/ 
Draft%20Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Dostopno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 296  
(iii) uporabljajo se varnostna potrdila v skladu z ISO 20828 za vzajemno 
potrjevanje neodvisnih izvajalcev in proizvajalcev;  
(iv) zasebni ključ neodvisnega izvajalca je zaš čiten z varno strojno opremo. 
Forum o dostopu do informacij o vozilih iz odstavka 9 člena 13 dolo či 
parametre za izpolnjevanje teh zahtev v skladu z najnovejšo tehnologijo.  
Neodvisni izvajalec je akreditiran in pooblaš čen za dostop na podlagi doku ­
mentov, ki dokazujejo, da opravlja zakonito poslovno dejavnost in ni bil 
obsojen za s tem povezane kriminalne dejavnosti.  
2.3 Reprogramiranje kontrolnih enot je izvedeno v skladu ali z ISO 22900 ali 
SAE J2534, ne glede na datum homologacije. Za potrjevanje združljivosti 
aplikacij, specifi čnih za proizvajalca, in komunikacijskih vmesnikov vozila 
(VCI), skladnih z ISO 22900 ali SAE J2534, proizvajalec ponudi bodisi 
vrednotenje neodvisno razvitih VCI bodisi informacije ter da posodi more ­
bitno posebno strojno opremo, ki jo proizvajalec VCI potrebuje za samo ­
stojno izvedbo takega vrednotenja. Pogoji iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 
715/2007 se uporabljajo za pristojbine za tako vrednotenje ali informacije 
in strojno opremo.  
2.4 Vse kode napak, povezane z emisijami, so v skladu z Dodatkom 1 k 
Prilogi XI. 
2.5 Za dostop do vseh informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju 
vozila, ki se ne nanašajo na varna obmo čja vozila, smejo biti za registracijo 
neodvisnega izvajalca za uporabo proizvajal čeve spletne strani potrebne 
samo informacije, ki so potrebne za potrditev nač ina plačila informacij. 
Za informacije glede dostopa do varnih obmo čij vozila neodvisni izvajalec 
predloži potrdilo v skladu s standardom ISO 20828, s katerim identificira 
sebe in organizacijo, ki ji pripada, proizvajalec pa odgovori s svojim lastnim 
potrdilom v skladu s standardom ISO 20828, s katerim neodvisnemu izva ­
jalcu potrdi, da dostopa do prave strani želenega proizvajalca. Obe stranki 
vodita evidenco vseh takih transakcij, ki vsebujejo podatke o vozilih in 
spremembah na njih v skladu s to dolo čbo. 
2.6 Če informacije o OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki so na voljo na 
spletni strani proizvajalca, ne vsebujejo nekaterih zadevnih informacij, ki 
omogočajo ustrezno zasnovo in proizvodnjo naknadno vgradljivih sistemov 
za alternativna goriva, lahko vsi zainteresirani proizvajalci naknadno vgrad ­
ljivih sistemov za alternativna goriva dostopajo do informacij iz odstavkov 
0, 2 in 3 Dodatka 3 k Prilogi I, tako da se s to zahtevo obrnejo neposredno 
na proizvajalca. Kontaktni podatki za ta namen so jasno navedeni na spletni 
strani proizvajalca, informacije pa se zagotovijo v 30 dneh. Take informacije 
je treba zagotoviti samo za naknadno vgradljive sisteme za alternativna 
goriva, za katere velja Pravilnik UN/ECE št. 115 (  1 ), ali za sestavne dele 
naknadno vgradljivih sistemov za alternativna goriva, ki so del sistema, za 
katerega velja Pravilnik UN/ECE št. 115, ter jih je treba zagotoviti samo na 
zahtevo, ki jasno dolo ča natančno specifikacijo modela vozila, za katerega  ▼B 
( 1 ) UL L 323, 7.11.2014, str. 91.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 297  
se zahtevajo informacije, in ki natanč no potrjuje, da so informacije potrebne 
za razvoj naknadno vgradljivih sistemov za alternativna goriva ali njihovih 
sestavnih delov v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 115.  
2.7 Proizvajalci na svojih spletnih straneh z informacijami o popravilu navedejo 
homologacijske številke po modelih.  
2.8 Proizvajalci dolo čijo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do 
njihovih spletnih mest z informacijami o popravilu in vzdrževanju na 
urni, dnevni, mese čni in letni osnovi ter za dostop za posamezno transakcijo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 298  
Dodatek 1
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 299
  
▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 300  
PRILOGA XV  
Pridržano  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 301  
PRILOGA XVI 
ZAHTEVE ZA VOZILA, KI UPORABLJAJO REAGENT V SISTEMIH 
ZA NAKNADNO OBDELAVO IZPUŠNIH PLINOV  
1. UVOD  
Ta priloga dolo ča zahteve za vozila, ki se za zmanjšanje emisij opirajo na 
uporabo reagenta v sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov.  
Zahteve so dolo čene v Dodatku 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z naslednjo 
izjemo.  
Sklicevanje na Prilogo 1 v odstavku 4.1 Dodatka 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
se šteje kot sklicevanje na Dodatek 3 k Prilogi I k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 302  
PRILOGA XVII 
SPREMEMBA UREDBE (ES) št. 692/2008  
1. Dodatek 3 k Prilogi I Uredbe (ES) št. 692/2008 se spremeni:  
a) To čke 3 do 3.1.1 se spremenijo: 
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (k)  
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske 
energije) ali drugi na čini identifikacije:  “  
b) To čka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n):  kW pri  min  –1 (po 
navedbi proizvajalca)“  
c) To čka 3.2.2.2 se preštevil či v točko 3.2.2.1.1 in se glasi:  
„3.2.2.1.1 RON (raziskovalno oktansko število), neosvin čeni: “  
d) To čka 3.2.4.2.1 se spremeni:  
„3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sistem tla čilka–šoba/razdelilna 
tlačilka za gorivo itd.):  “  
e) To čka 3.2.4.2.3 se spremeni: 
„3.2.4.2.3 Vbrizgalna/razdelilna tlačilka“ 
f) To čka 3.2.4.2.4 se spremeni:  
„3.2.4.2.4 Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorja“  
g) To čka 3.2.4.2.9.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.9.3 Opis sistema“  
h) To čke od 3.2.4.2.9.3.6 do 3.2.4.2.9.3.8 se spremenijo:  
„3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
vode:  
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  “  
i) To čka 3.2.4.3.4.3 se spremeni:  
„3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka 
zraka:  “  
j) To čke od 3.2.4.3.4.9 do 3.2.4.3.4.11 se spremenijo:  
„3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
vode:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 303  
3.2.4.3.4.10 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  “  
k) To čka 3.2.4.3.5 se spremeni: 
„3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe“  
l) To čke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator “ 
m) To čke od 3.2.12.2.1.11 do 3.2.12.2.1.11.10 se črtajo 
n) To čke od 3.2.12.2.2 do 3.2.12.2.2.5 se črtajo in nadomestijo z 
naslednjim:  
„3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.1.2 Lega:  
3.2.12.2.2.1.3 Obmo čje krmiljenja:  
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali na čin delovanja:  
3.2.12.2.2.1.5 Identifikacijska številka dela:  “  
o) To čki 3.2.12.2.4.1 in 3.2.12.2.4.2 se spremenita:  
„3.2.12.2.4.1 Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok tlak/nizek tlak/ 
kombiniran tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (se navede za vsak sistem EGR, 
npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: da/ne (  1 )“ 
p) To čke od 3.2.12.2.5 do 3.2.12.2.5.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.5 Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja (samo 
za bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav:  
3.2.12.2.5.2 Risba sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlapeva- 
nja: 
3.2.12.2.5.3 Risba posode z aktivnim ogljem:  
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivnega oglja:  g  
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostor ­
nini in materialu (samo za bencinske in etanolske motor ­
je): 
3.2.12.2.5.6 Opis in shemati čna risba toplotnega šč ita med posodo za 
gorivo in izpušnim sistemom:  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 304  
q) To čke od 3.2.12.2.6.4 do 3.2.12.2.6.4.4 se črtajo 
r) To čki 3.2.12.2.6.5 in 3.2.12.2.6.6 se preštevil čita in se glasita:  
„3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce:  
3.2.12.2.6.5 Identifikacijska številka dela:  “  
s) To čka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drug sistem:  “  
t) Dodajo se nove točke 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.11.8: 
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (navedite spodnje 
podatke za vsako posamezno enoto)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali 
risba:  
3.2.12.2.10.2 Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih 
ciklov preskusne naprave med dvema cikloma, kjer 
prihaja do faz regeneracije pod pogoji, ki so enako ­
vredni pogojem preskusa tipa 1 (razdalja ‚D‘ na 
sliki A6.App1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 
Priloge XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 ali slika 
A13/1 v Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
(kot je ustrezno)):  
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen ciklus tipa 1: (prikaz ustreznega postopka: 
Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 
UN/ECE):  
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov 
med dvema cikloma, kadar pride do faz regenera ­
cije: 
3.2.12.2.10.4 Parametri za dolo čitev ravni obremenitve, ki se 
zahteva pred regeneracijo (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v 
postopku preskušanja, opisanem v odstavku 3.1 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive 
reagente (spodaj navedite podatke za vsako enoto 
posebej) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Vrsta in koncentracija potrebnega reagenta: …  
3.2.12.2.11.2 Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: …  
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: … 
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinje ­
no/vzdrževanje ( če je primerno):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 305  
3.2.12.2.11.5 Prikazovalnik koli čine reagenta: (opis in lega)  
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: … 
3.2.12.2.11.6.2 Ogrevalni sistem: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba 
3.2.12.2.11.7 Krmilna enota reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: … 
3.2.12.2.11.7.2 Tip: … 
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reagenta (znamka, tip in lega): …“  
u) To čka 3.2.15.1 se spremeni:  
„3.2.15.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 
661/2009 (UL L 200, 31. 7. 2009, str. 1).“  
v) To čka 3.2.16.1 se spremeni:  
„3.2.16.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 
661/2009 (UL L 200, 31. 7. 2009, str. 1).“  
w) To čka 3.3 se spremeni,:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
x) To čka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS “ 
y) To čka 3.4. se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
z) To čka 3.4.4 se spremeni:  
„3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, 
vztrajnik/generator)“  
aa) To čka 3.4.4.5 se spremeni:  
„3.4.4.5 Energija: .............................. (za REESS: napetost in 
zmogljivost Ah v 2 urah, za kondenzator: J, .................... )“ 
bb) To čka 3.4.5 se spremeni:  
„3.4.5 Elektri čna naprava (navedite loč en opis vseh tipov elektri čnih 
naprav)“ 
cc) To čka 3.5 se spremeni:  
„3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čitev emisij CO  2 , porabe 
goriva, elektri čne energije, dosega z elektri čno energijo in podrob ­
nosti o ekoloških inovacijah ( če je ustrezno)(  o )“ 
dd) To čka 4.4 se spremeni:  
„4.4 Sklopke“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 306  
ee) To čka 4.6 se spremeni: 
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava Prestavno razmerje menjal­
nika (prestavno razmerje 
med motorjem in izstopno 
gredjo menjalnika)  Končno prestavno razmerje 
(prestavno razmerje med 
izstopno gredjo menjalnika 
in pogonskim kolesom) Skupn o prestavno razmerje  
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanj ša vrednost za 
brezstopenjski menjal ­
nik“ 
ff) To čke 6.6 do 6.6.3 se nadomestijo z naslednjim:  
„6.6 Pnevmatike in platišča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatika/plati šče: 
6.6.1.1 Osi  
6.6.1.1.1 Os št. 1:  
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
6.6.1.1.2 Os št. 2:  
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
itd. 
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinamič nega polmera kolesa:  
6.6.2.1 Os št. 1:  
6.6.2.2 Os št. 2:  
itd. 
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec:  
kPa“  
gg) To čka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z navedbo kod, opredeljenih v delu C Priloge II k 
Direktivi 2007/46/ES:  “  
2. V tabeli 1 Dodatka 6 k Prilogi I Uredbe (ES) št. 692/2008 se vrstice ZD do 
ZL in ZX ter ZY spremenijo: 
„ZD Euro 6c Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV  31. 8. 2018 
ZE Euro 6c Euro 6-2 N1 razred II PV, KV 31. 8. 2019 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 307  
ZF Euro 6c Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PV, KV 31. 8. 2019 
ZG Euro 6d-TEMP Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV  31. 8. 2018 
ZH Euro 6d-TEMP Euro 6-2 N1 razred II PV, KV 31. 8. 2019 
ZI Euro 6d-TEMP Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PV, KV 31. 8. 2019 
ZJ Euro 6d Euro 6-2 M, N1 razred I PV, KV  31. 8. 2018 
ZK Euro 6d Euro 6-2 N1 razred II PV, KV 31. 8. 2019 
ZL Euro 6d Euro 6-2 N1 razred III, 
N2 PV, KV 31. 8. 2019 
ZX ni relevantno  ni rele ­
vantno Vsa vozila povsem 
elek­
trična z 
akumu­
latorji  1. 9. 2009  1. 1. 2011 31. 8. 2019 
ZY ni relevantno  ni rele ­
vantno Vsa vozila povsem 
elek­
trična z 
akumu­
latorji  1. 9. 2009  1. 1. 2011 31. 8. 2019 
ZZ ni relevantno  ni rele ­
vantno vsa vozila s 
certifikati v 
skladu s točko 
2.1.1 Priloge I  PV, KV 1. 9. 2009 1. 1. 2011 31. 8. 2019“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 308  
PRILOGA XVIII 
POSEBNE DOLO ČBE V ZVEZI S PRILOGAMI I, II, III, VIII in IX K 
DIREKTIVI 2007/46/ES  
Spremembe Priloge I k Direktivi 2007/46/ES  
(1) Priloga I k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
a) Točka 2.6.1 se spremeni:  
„2.6.1 Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s 
togim ojesom ali priklopnik s centralno osjo mase na vle čno 
sklopko:  
(a) najve čja in najmanjša za vsako varianto:  
(b) masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko):  “  
b) Točke od 3. do 3.1.1 se spremenijo: 
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (k)  
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku 
pogonske energije ali drugi podatki za identifikacijo):  “  
c) Točka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna moč motorja (n): .... kW pri .... min  –1 (po navedbi 
proizvajalca)“  
d) Doda se nova toč ka 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1 Oktansko število (raziskovalna metoda), neosvin čeni: “  
e) Točka 3.2.4.2.1 se spremeni:  
„3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sistem enotne tla čilke in vbri ­
zgalne šobe/razdelilna tla čilka za gorivo itd.):  “  
f) Točka 3.2.4.2.3 se spremeni: 
„3.2.4.2.3 Vbrizgalna/dovodna tlačilka“ 
g) Točka 3.2.4.2.4 se spremeni:  
„3.2.4.2.4 Nadzor vrtilne frekvence motorja“  
h) Točka 3.2.4.2.9.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.9.3 Opis sistema “ 
i) Doda se nova toč ka 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1 Programska razli čica elektronske krmilne enote:  “  
j) Točke od 3.2.4.2.9.3.6 do 3.2.4.2.9.3.8 se spremenijo:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 309  
„3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali nač in delovanja temperaturnega tipala 
za vodo:  
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali nač in delovanja temperaturnega tipala 
za zrak:  
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali nač in delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  “  
k) Doda se nova toč ka 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1 Programska razli čica elektronske krmilne enote:  “  
l) Točka 3.2.4.3.4.3 se spremeni:  
„3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali nač in delovanja tipala pretoka 
zraka:  “  
m) Točke od 3.2.4.3.4.9 do 3.2.4.3.4.11 se spremenijo:  
„3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali nač in delovanja temperaturnega tipala 
za vodo:  
3.2.4.3.4.10 Znamka in tip ali nač in delovanja temperaturnega tipala 
za zrak:  
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  “  
n) Točka 3.2.4.3.5 se spremeni: 
„3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe “ 
o) Dodata se novi toč ki 3.2.4.4.2 in 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2 Znamke:  
3.2.4.4.3 Tipi:  “  
p) Točke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator “ 
q) Točke od 3.2.12.2.1.11 do 3.2.12.2.1.11.10 se črtajo in nadomestijo z 
naslednjo novo toč ko: 
„3.2.12.2.1.11 Obi čajno obmo čje delovne temperature:  °C“  
r) Točke od 3.2.12.2.2 do 3.2.12.2.2.5 se črtajo in nadomestijo:  
„3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.1.2 Lega:  
3.2.12.2.2.1.3 Obmo čje delovanja:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 310  
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali na čin delovanja:  
3.2.12.2.2.1.5 Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.2.2 Tipalo za NOx: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.2.2 Tip:  
3.2.12.2.2.2.3 Lega:  
3.2.12.2.2.3 Tipalo za delce: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.3.2 Tip:  
3.2.12.2.2.3.3 Lega:  “  
s) Točki 3.2.12.2.4.1 in 3.2.12.2.4.2 se spremenita, da se glasita:  
„3.2.12.2.4.1 Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok tlak/nizek tlak/ 
kombiniran tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (se navede za vsak sistem EGR, 
npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: da/ne (  1 )“ 
t) Točke od 3.2.12.2.5 do 3.2.12.2.5.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.5 Naprava za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva 
(samo za bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav:  
3.2.12.2.5.2 Risba naprave za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja 
goriva:  
3.2.12.2.5.3 Risba posode za aktivno oglje:  
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivnega oglja:  g  
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostor­
nini za gorivo in materialu (samo za bencinske in 
etanolske motorje):  
3.2.12.2.5.6 Opis in shemati čna risba šč itnika proti toploti med 
posodo za gorivo in izpušnim sistemom:  “  
u) Točke od 3.2.12.2.6.4 do 3.2.12.2.6.4.4 se črtajo 
v) Točki 3.2.12.2.6.5 in 3.2.12.2.6.6 se preštevil čita: 
„3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce:  
3.2.12.2.6.5 Identifikacijska številka dela:  “  
w) Točke od 3.2.12.2.7 do 3.2.12.2.7.0.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.7 Sistem za diagnostiko na vozilu (OBD): da/ne (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1 (Samo Euro VI) Število skupin motorjev OBD v 
skupini motorjev  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 311  
3.2.12.2.7.0.2 (Samo Euro VI) Seznam skupin motorjev OBD ( če je 
to ustrezno)  
3.2.12.2.7.0.3 (Samo Euro VI) Številka skupine motorjev OBD, v 
katero spada osnovni motor/ član skupine motorjev:  
3.2.12.2.7.0.4 (Samo Euro VI) Sklicevanje proizvajalca na dokumen ­
tacijo OBD, ki se zahteva v členih 5(4)(c) in 9(4) 
Uredbe (EU) št. 582/2011 ter je dolo čena v Prilogi X 
k tej uredbi za namen homologacije sistema OBD  
3.2.12.2.7.0.5 (Samo Euro VI) Kadar je primerno, sklicevanje proiz ­
vajalca na dokumentacijo za vgradnjo sistema motorja, 
opremljenega z OBD, v vozilo  
3.2.12.2.7.0.6 (Samo Euro VI) Kadar je primerno, sklicevanje proiz ­
vajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo 
sistema OBD za homologirani motor v vozilo“  
x) V točki 3.2.12.2.7.6.4.1 se naslov „lahka vozila“ nadomesti z „lahka 
vozila“ 
y) Točka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drugi sistemi:  “  
z) Dodajo se nove toč ke od 3.2.12.2.8.2.3 do 3.2.12.2.8.2.5, kot sledi:  
„3.2.12.2.8.2.3 Tip sistema za prisilo: Ni zagona motorja po odšteva ­
nju/ni zagona po dolivanju goriva/zaklepanje posode 
za gorivo/omejitev zmogljivosti  
3.2.12.2.8.2.4 Opis sistema za prisilo  
3.2.12.2.8.2.5 Enakovredno povpre čnemu dosegu vozila s polno 
posodo goriva:  km“  
aa) Doda se nova toč ka 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4 (Samo Euro VI) Seznam skupin motorjev OBD ( če je to 
ustrezno):  “  
bb) Dodajo se nove toč ke od 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.11.8: 
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (spodaj navedite 
podatke za vsako enoto posebej)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:  
3.2.12.2.10.2 Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih 
ciklov za preskusno napravo motorja med dvema 
cikloma, kjer prihaja do faz regeneracije pod pogoji, 
ki so enakovredni pogojem preskusa tipa 1 (razdalja 
‚D‘ na sliki A6.Dod1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 
k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 ali slika 
A13/1 v Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
(kot je ustrezno)):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 312  
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen ciklus tipa 1 (navedba veljavnega 
postopka: Priloga XXI, Podpriloga 4 ali Pravilnik 
št. 83 UN/ECE):  
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila 
ciklov med dvema cikloma, kadar pride do faz 
regeneracije:  
3.2.12.2.10.4 Parametri za dolo čitev stopnje obremenitve, ki se 
zahteva pred regeneracijo (tj. temperatura, 
tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v 
preskusnem postopku, opisanem v odstavku 3.1 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive 
reagente (spodaj navedite podatke za vsako enoto 
posebej) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Tip in koncentracija potrebnega reagenta: …  
3.2.12.2.11.2 Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: …  
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: … 
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: nepreki ­
njeno/vzdrževanje (kjer je primerno):  
3.2.12.2.11.5 Indikator za reagent (opis in lega): …  
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: … 
3.2.12.2.11.6.2 Sistem gretja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba: …  
3.2.12.2.11.7 Enota za uravnavanje reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: … 
3.2.12.2.11.7.2 Tip: … 
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reagenta (tip, znamka in lega): …“  
cc) Točka 3.2.15.1 se spremeni:  
„3.2.15.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 
661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1):  “  
dd) Točka 3.2.16.1 se spremeni:  
„3.2.16.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 
661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1):  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 313  
ee) Dodajo se nove toč ke od 3.2.20 do 3.2.20.2.4: 
„3.2.20 Podatki o shranjevanju toplote  
3.2.20.1 Naprava za aktivno shranjevanje toplote: da/ne  
3.2.20.1.1 Entalpija: … (J) 
3.2.20.2 Izolacijski materiali  
3.2.20.2.1 Izolacijski materiali: … 
3.2.20.2.2 Prostornina izolacije: … 
3.2.20.2.3 Te ža izolacije: …  
3.2.20.2.4 Lega izolacije: …“ 
ff) Točka 3.3 se spremeni:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
gg) Točka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS “ 
hh) Točka 3.4 se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
ii) Točka 3.4.4 se spremeni:  
„3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, 
vztrajnik/generator)“  
jj) Točka 3.4.4.5 se spremeni:  
„3.4.4.5 Energija: .............................. (za REESS: napetost in 
zmogljivost Ah v 2 urah, za kondenzator: J,  )“  
kk) Točka 3.4.5 se spremeni:  
„3.4.5 Elektri čna naprava (navedite loč en opis vseh elektri čnih 
naprav) “ 
ll) Točka 3.5 se spremeni:  
„3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čitev emisij CO  2 , 
porabe goriva, porabe elektri čne energije, elektri čnega dosega 
in podrobnosti o ekoloških inovacijah (kjer se uporablja)(°)“  
mm) Dodajo se nove toč ke od 3.5.7 in 3.5.8.3, kot sledi:  
„3.5.7 Proizvajal čeve navedene vrednosti  
3.5.7.1 Parametri preskusnega vozila  
3.5.7.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
3.5.7.1.1.1 Potreba po energiji cikla: … J  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 314  
3.5.7.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.1.2.1 f0: ............ N 
3.5.7.1.1.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno) 
3.5.7.1.2.1 Potreba po energiji cikla: … J  
3.5.7.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.2.2.1 f0: ............ N 
3.5.7.1.2.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno) 
3.5.7.1.3.1 Potreba po energiji cikla: … J  
3.5.7.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.3.2.1 f0: ............ N 
3.5.7.1.3.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2 Kombinirane masne emisije CO  2 
3.5.7.2.1 Masne emisije CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. g/km  
3.5.7.2.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ........ g/km  
3.5.7.2.2 Masna emisija CO  2 med ohranjanjem naboja za vozila 
OVC-HEV in NOVC-HEV  
3.5.7.2.2.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. g/km  
3.5.7.2.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ....... g/km  
3.5.7.2.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ..... g/km  
3.5.7.2.3 Masna emisija CO  2 med praznjenjem naboja za vozila 
OVC-HEV 
3.5.7.2.3.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. g/km  
3.5.7.2.3.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ........ g/km  
3.5.7.2.3.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ..... g/km  
3.5.7.3 Elektri čni doseg za elektri čna vozila  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 315  
3.5.7.3.1 Povsem elektri čni doseg (PER) za vozila PEV  
3.5.7.3.1.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. km  
3.5.7.3.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .......... km  
3.5.7.3.2 Povsem električni doseg (AER) za vozila OVC-HEV  
3.5.7.3.2.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. km  
3.5.7.3.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .......... km  
3.5.7.3.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ........ km  
3.5.7.4 Poraba goriva med ohranjanjem naboja (FCCS) za 
vozila FCHV  
3.5.7.4.1 Visoka vrednost za vozilo: .................... kg/100 km  
3.5.7.4.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .................. 
................................... kg/100 km 
3.5.7.4.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................ 
.......................... kg/100 km 
3.5.7.5 Poraba električne energije za elektri čna vozila  
3.5.7.5.1 Kombinirana poraba elektri čne energije (ECWLTC) za 
povsem elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo: ........................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ........ Wh/km  
3.5.7.5.2 Poraba električne energije, tehtana s faktorjem uporabe, 
pri praznjenju naboja ECAC,CD (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1 Visoka vrednost za vozilo: ........................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .................. 
................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................ 
.............................. Wh/km  
3.5.8 Vozilo, v katero je vgrajena ekološka inovacija v smislu 
člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila kategorije 
M1 oziroma člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za 
vozila kategorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1 Tip/varianta/izvedenka osnovnega vozila, kot je nave ­
deno v členu 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 
za vozila kategorije M1 oziroma členu 5 Izvedbene 
uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kategorije N1 ( če 
je primerno): ..................................  
3.5.8.2 Medsebojni vplivi med posameznimi ekološkimi inova ­
cijami: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 316  
3.5.8.3 Podatki o emisijah, povezani z uporabo ekoloških 
inovacij (tabela se ponovi za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo) (w1)  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije (  w2 ) Koda 
ekološke 
inovacije 
( w3 ) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km) 3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusne­
m ciklu 
tipa 1 (  w4 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
v 
preskusne­
m ciklu 
tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni delež 
uporabe 
tehnologije v 
normalnih 
pogojih delo ­
vanja Prihranek 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x 
Skupni prihranek emisij CO  2 (g/km) (  w5 )“ 
nn) Točka 4.4 se spremeni:  
„4.4 Sklopke:  “  
oo) Dodajo se nove toč ke od 4.5.1.1 do 4.5.1.5: 
„4.5.1.1 Najpogosteje uporabljeni način: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2 Najboljši način (če ni najpogosteje uporabljenega načina): …  
4.5.1.3 Najslabši način (če ni najpogosteje uporabljenega na čina): …  
4.5.1.4 Nazivni navor: .............  
4.5.1.5 Število sklopk: ............ “ 
pp) Točka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava Prestavna razmerja menjal­
nika (prestavna razmerja 
med motorjem in odgonsko 
gredjo menjalnika)  Prestavna razmerj a 
pogons ke osi (prestavno 
razmerje med odgonsko 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom) Skupno prestavno razmerje  
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik 
Vzvratna prestava“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 317  
qq) Točke od 6.6 do 6.6.5 se nadomestijo:  
„6.6 Pnevmatike in platišča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatik/plati šč 
6.6.1.1 Osi 
6.6.1.1.1 Os 1: ............................ 
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike: ............  
6.6.1.1.1.2 Indeks nosilnosti: ............ 
6.6.1.1.1.3 Simbol kategorije hitrosti (  r ): ............ 
6.6.1.1.1.4 Velikosti platišča: ............. 
6.6.1.1.1.5 Globine naleganja platišča: ............. 
6.6.1.1.2 Os 2: ............................ 
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike: ............  
6.6.1.1.2.2 Indeks nosilnosti: ............ 
6.6.1.1.2.3 Simbol kategorije hitrosti: ............  
6.6.1.1.2.4 Velikosti platišča: ............. 
6.6.1.1.2.5 Globine naleganja platišča: ............. 
itd. 
6.6.1.2 Rezervno kolo, če obstaja: ............  
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa  
6.6.2.1 Os 1: ..................................... mm 
6.6.2.2 Os 2: ..................................... mm 
6.6.2.3 Os 3: ..................................... mm 
6.6.2.4 Os 4: ..................................... mm 
itd. 
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec: 
.............................. kPa  
6.6.4 Kombinacija veriga/pnevmatika/platiš če za prednjo in/ali 
zadnjo os, primerna za dolo čen tip vozila po priporo čilih 
proizvajalca:  
6.6.5 Kratek opis zasilnega rezervnega kolesa, če obstaja:  “  
rr) Točka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod iz dela C Priloge II k Direktivi 
2007/46/ES:  “  
ss) Točka 9.9.2.1 se spremeni:  
„9.9.2.1 Tip in opis naprave:  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 318  
Spremembe Priloge II k Direktivi 2007/46/ES  
(2) Priloga II se s tem spremeni:  
(a) Na koncu točk 1.3.1 in 3.3.1 dela B Priloge II, ki opredeljuje merila za 
„izvedenke vozila“ za vozila kategorij M1 in N1, se doda naslednje 
besedilo:  
„Kot alternativo merilom (h), (i) in (j) morajo vozila, zbrana v razli čici, 
imeti skupne vse preskuse, opravljene za izrač un emisij CO  2 , porabe 
električne energije in porabe goriva v skladu z dolo čbami Podpriloge 
6 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151. “ 
(b) Naslednje besedilo se doda na koncu to čke 3.3.1 dela B Priloge II  
„(k) obstoj inovativnih tehnologij, kakor so opredeljene v členu 12 
Uredbe (ES) št. 510/2011 (*).  
___________  
(*) OJ L 145, 31.5.2011, str. 1.“ 
Spremembe Priloge III k Direktivi 2007/46/ES  
(3) Priloga III k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
a) Točke od 3 do 3.1.1 se spremenijo: 
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (k)  
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske 
energije ali drugi podatki za identifikacijo):  “  
b) Točka 3.2.1.8 se spremeni: 
„3.2.1.8 Nazivna moč motorja (n): ............ kW pri ............. min  –1 (po 
navedbi proizvajalca)“  
c) Točke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator “ 
d) Točka 3.2.12.2.1.11 se črta 
e) Točke od 3.2.12.2.1.11.6 do 3.2.12.2.1.11.7 se črtajo 
f) Točka 3.2.12.2.2 se črta in nadomesti z naslednjo novo toč ko: 
„3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 )“ 
g) Točka 3.2.12.2.5 se spremeni:  
„3.2.12.2.5 Naprava za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva 
(samo za bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 )“ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 319  
h) Točka 3.2.12.2.8 se spremeni: 
„3.2.12.2.8 Drugi sistemi“  
i) Dodajo se nove toč ke od 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.10.1: 
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (spodaj navedite podatke za 
vsako enoto posebej)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:  “  
j) Doda se nova točka 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Tip in koncentracija potrebnega reagenta:  “  
k) Točka 3.3 se spremeni: 
„3.3 Elektri čna naprava“  
l) Točka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS “ 
m) Točka 3.4 se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
n) Točke od 3.5.4 do 3.5.5.6 se črtajo.  
o) Točka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava Prestavna razmerja menjal­
nika (prestavna razmerja 
med motorjem in odgonsko 
gredjo menjalnika)  Prestavna razmerj a 
pogons ke osi (prestavno 
razmerje med odgonsko 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom) Skupno prestavno razmerje  
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanj ša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik 
Vzvratna prestava“  
p) Točka 6.6.1 se spremeni:  
„6.6.1 Kombinacije pnevmatika/platiš če“ 
q) Točka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod iz dela C Priloge II k Direktivi 
2007/46/ES:  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 320  
Spremembe Priloge VIII k Direktivi 2007/46/ES  
(4) Priloga VIII k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
„PRILOGA VIII 
REZULTATI PRESKUSOV  
(Izpolni homologacijski organ in priloži k certifikatu o ES-homologaciji)  
Iz podatkov mora biti jasno razvidno, kateri varianti in izvedenki pripadajo. 
Ena izvedenka ima lahko samo en rezultat. Dovoljena pa je kombinacija ve č 
rezultatov za izvedenko, če je navedeno, kateri rezultat je najslabši. V 
takšnem primeru je treba navesti, da so za to čke, označene z (*), podani 
samo najslabši rezultati.  
1. Rezultati preskusov ravni hrupa  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega regulativnega akta 
o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo. Pri 
regulativnem aktu z najmanj dvema izvedbenima stopnjama se navede 
tudi stopnja izvedbe:  
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Hrup med vožnjo 
(dB(A)/E):  … …  …  
Hrup v mirovanju 
(dB(A)/E): … …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Rezultati preskusov emisije izpušnih plinov 
2.1. Emisije motornih vozil, preskušenih po preskusnem postopku za lahka 
vozila 
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema 
izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: ....................  
Goriva (  1 ) … (dizelsko gorivo, bencin, UNP, ZP, kombinirano gorivo: 
bencin/ZP, UNP, ZP/biometan, prilagodljiv tip goriva: bencin, 
etanol …)  
2.1.1 Preskus tipa 1 ( 2 ), ( 3 ) (emisije vozila v preskusnem ciklu po hladnem 
zagonu motorja)  
Povprečne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP  
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/km) …  …  …  
THC (mg/km) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Če se uporabljajo omejitve za goriva, se te omejitve navedejo (npr. za zemeljski plin 
območje L ali obmo čje H). 
( 2 ) Pri vozilih na kombinirano gorivo je treba tabelo ponoviti za obe gorivi. 
( 3 ) Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če bo preskus izveden za obe gorivi v skladu s 
sliko I.2.4 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2017/1151) in pri vozilih s pogonom na uteko či­
njen naftni plin ali zemeljski plin/biometan na kombinirano ali enojno gorivo je treba 
tabelo ponoviti za posamezna referen čna goriva, ki so bila uporabljena pri preskusu, v 
dodatni tabeli pa navesti najslabše rezultate. Če pride v poštev, je treba v skladu z 
odstavkom 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati izmer ­
jeni ali izra čunani.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 321  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Masa delcev (PM) (mg/ 
km) … …  …  
Število delcev (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Korekcijski preskus za temperaturo okolice (ATCT)  
Skupina ATCT  Skupina interpolacij  Skupina matrik za cestne 
obremenitve  
… …  …  
… …  …  
Skupina korekcijskih faktorjev  
Skupina ATCT FCF  
… …  
… …  
2.1.2 Preskus tipa 2 ( 1 ), ( 2 ) (podatki o emisijah, ki so potrebni pri homolo ­
gaciji zaradi tehni čnega pregleda)  
Tip 2, preskus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %) …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornega 
olja (°C)  … …  …  
Tip 2, preskus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %) …  …  …  
Vrednost lambda  …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornega 
olja (°C)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Pri vozilih na kombinirano gorivo je treba tabelo ponoviti za obe gorivi. 
( 2 ) Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če bo preskus izveden za obe gorivi v skladu s 
sliko I.2.4 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2017/1151) in pri vozilih s pogonom na uteko či­
njen naftni plin ali zemeljski plin/biometan na kombinirano ali enojno gorivo je treba 
tabelo ponoviti za posamezna referen čna goriva, ki so bila uporabljena pri preskusu, v 
dodatni tabeli pa navesti najslabše rezultate. Če pride v poštev, je treba v skladu z 
odstavkom 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati izmer ­
jeni ali izra čunani.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 322  
2.1.3 Preskus tipa 3 (emisije plinov iz ohišja motorja): …  
2.1.4 Preskus tipa 4 (emisije zaradi izhlapevanja): … g/preskus  
2.1.5 Preskus tipa 5 (vzdržljivost naprav proti onesnaževanju):  
— Prevožena razdalja staranja (km) (npr. 160 000 km): …  
— Faktor poslab šanja (DF): izra čunan/dolo čen (  1 ) 
— Vrednosti: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC …  …  …  
NMHC …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Masa delcev (PM)  …  …  …  
Število delcev (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6 Preskus tipa 6 (povpre čne emisije pri nizki temperaturi okolice): 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (g/km) …  …  …  
THC (g/km) …  …  …  
2.1.7 OBD: da/ne ( 2 ) 
2.2 Emisije iz motorjev, preskušenih po preskusnem postopku za težka 
vozila. 
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema 
izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: …  
Goriva (  3 ) … (dizelsko gorivo, bencin, UNP, ZP, etanol …)  
2.2.1 Rezultati preskusa ESC (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/kWh) …  …  …  
THC (mg/kWh) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Neustrezno črtajte. 
( 2 ) Neustrezno črtajte. 
( 3 ) Če se uporabljajo omejitve za goriva, se te omejitve navedejo (npr. za zemeljski plin 
območje L ali obmo čje H). 
( 4 ) Če je primerno. 
( 5 ) Za Euro VI je ESC treba razumeti kot WHSC, ETC pa kot WHTC. 
( 6 ) Če so za Euro VI motorji na SZP ali UNP preskušeni z razli čnimi referen čnimi gorivi, je 
treba tabelo ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 323  
Masa delcev (mg/kWh)  …  …  …  
Število delcev (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2 Rezultati preskusa ELR (  1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Vrednost dimljenja: 
… m  – 1 … …  …  
2.2.3 Rezultati preskusa ELR (  2 ), ( 3 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/kWh) …  …  …  
THC (mg/kWh) …  …  …  
NMHC (mg/kWh) ( 1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa delcev (mg/kWh)  …  …  …  
Število delcev (#/kWh) 
( 1 ) … …  …  
2.2.4 Preskus pri prostem teku (  4 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %) …  …  …  
Vrednost lambda ( 1 ) …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornega 
olja (K) … …  …  
2.3. Dimljenje dizelskih motorjev  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema 
izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe:  .  
2.3.1 Rezultati preskusa pri prostem pospeševanju 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Popravljena vrednost 
absorpcijskega koeficienta 
(m – 1 ) … …  …  
Običajna vrtilna 
frekvenca prostega teka 
motorja  … …  …  
Najvi šja vrtilna frekvenca 
motorja  … …  …  
Temperatura olja (najv./ 
najm.)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno. 
( 2 ) Za Euro VI je ESC treba razumeti kot WHSC, ETC pa kot WHTC. 
( 3 ) Če so za Euro VI motorji na SZP ali UNP preskušeni z razli čnimi referen čnimi gorivi, je 
treba tabelo ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo. 
( 4 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 324  
3. Rezultati preskusov emisije CO  2 , porabe goriva/elektri čne ener­
gije in elektri čnega dosega  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega regulativnega akta 
o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo:  
3.1. Motorji z notranjim zgorevanjem, vklju čno s hibridnimi elektri čnimi 
vozili brez zunanjega polnjenja (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (mestna vožnja) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (vožnja zunaj naselja) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Poraba goriva (mestna vožnja) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Poraba goriva (vožnja zunaj naselja) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Poraba goriva (kombinirana) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota ‚l/100 km‘ nadomesti z ‚m  3 /100 km‘, pri vozilih na vodik pa s ‚,kg/100 km‘. 
( 2 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota ‚l/100 km‘ nadomesti z ‚m  3 /100 km‘, pri vozilih na vodik pa s ‚,kg/100 km‘. 
( 3 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota ‚l/100 km‘ nadomesti z ‚m  3 /100 km‘, pri vozilih na vodik pa s ‚,kg/100 km‘. 
Identifikator skupine interpolacij (  1 ) Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Oblika zapisa za identifikator skupine interpolacij je navedena v odstavku 5.0 Priloge XXI k Uredbi Komisije (EU) 
2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji 
motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij 
o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe 
Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 
692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1). 
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve (  1 ) Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Oblika zapisa za identifikator skupine matrik za cestne obremenitve je naveden v odstavku 5.0 Priloge XXI k Uredbi 
(EU) 2017/1151.  ▼B 
( 1 ) Če je primerno. 
( 2 ) Tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 325  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifika tor 
skupi ne 
matrik za 
cestne obre ­
menitve  
Viso ka vred­
nost za 
vozilo Srednja 
vrednost za 
vozilo (če je 
primerno)  Nizka vred ­
nost za 
vozilo (če je 
primerno)  Vzorčno 
vozilo  
NIZKA (LOW) faza mase emisij CO  2 (g/km) …  …  …  
SREDNJA (MID) faza mase emisij CO  2 (g/km) …  …  …  
VISOKA (HIGH) faza mase emisij CO  2 (g/km) …  …  …  
ZELO VISOKA (EXTRA-HIGH) faza mase emisij 
CO  2 (g/km) … …  …  
Masa emisij CO  2 (kombinirana) (g/km)  …  …  …  
NIZKA (LOW) faza porabe goriva (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km) … …  …  
SREDNJA (MID) faza porabe goriva (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km) … …  …  
VISOKA (HIGH) faza porabe goriva (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km) … …  …  
ZELO VISOKA (EXTRA-HIGH) faza porabe goriva (l/ 
100 km m  3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Poraba goriva (kombinirana) (l/100 km m  3 /100 km kg/ 
100 km) … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (za nizko vrednost za vozilo, če je ustrezno 
v primerjavi z visoko vrednostjo za vozilo)  … …  …  
Preskusna masa …  …  …  
Ponoviti za vsako skupino interpolacij ali skupino matrik za cestne 
obremenitve.  
3.2. Hibridna električna vozila z zunanjim polnjenjem (OVC)  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (pogoj A, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (pogoj B, kombinirana) (g/km) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 326  
Masa emisij CO  2 (tehtana, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Poraba goriva (pogoj A, kombinirana) (l/100 km)(  g ) …  …  …  
Poraba goriva (pogoj B, kombinirana) (l/100 km)(  g ) …  …  …  
Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Poraba elektri čne energije (pogoj A, kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (pogoj B, kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (tehtana in kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Povsem elektri čni doseg (km)  …  …  …  
Številka skupine interpolacij  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifika tor skupi ne interpolacij  Identifika tor 
skupi ne 
matrik za 
cestne obre ­
menitve  
Viso ka vred­
nost za 
vozilo Srednja 
vrednost za 
vozilo (če je 
primerno)  Nizka vred ­
nost za 
vozilo (če je 
primerno)  Vzorčno 
vozilo  
NIZKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem ener ­
gije (g/km)  … …  
SREDNJA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem 
energije (g/km)  … …  
VISOKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem ener ­
gije (g/km)  … …  
ZELO VISOKA faza, masa emisij CO  2 med ohranja ­
njem energije (g/km)  … …  
Masa emisij CO  2 med ohranjanjem energije (kombini ­
rana) (g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 327  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifika tor 
skupi ne 
matrik za 
cestne obre ­
menitve  
Viso ka vred­
nost za 
vozilo Srednja 
vrednost za 
vozilo (če je 
primerno)  Nizka vred ­
nost za 
vozilo (če je 
primerno)  Vzorčno 
vozilo  
Masa emisij CO  2 med črpanjem energije (kombinirana) 
(g/km) 
Masa emisij CO  2 (tehtana, kombinirana) (g/km)  
NIZKA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km) … …  
SREDNJA faza, poraba goriva med ohranjanjem ener ­
gije (l/100 km) … …  
VISOKA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km) … …  
ZELO VISOKA faza, poraba goriva med ohranjanjem 
energije (l/100 km)  … …  
Poraba goriva med ohranjanjem energije (kombinirana) 
(l/100 km) … …  
Poraba goriva med črpanjem energije (kombinirana) (l/ 
100 km)  … …  
Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (l/100 km) …  …  
EC AC, tehtana  … …  
EAER (kombinirana)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za nizka vrednost za vozilo ali srednja 
vrednost za vozilo v primerjavi z visoko vrednostjo 
za vozilo)  … …  
Preskusna masa …  …  
Sprednji del vzorčnega vozila (m 2 ) 
Ponoviti za vsako skupino interpolacij.  
3.3. Povsem električna vozila  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (Wh/km)  …  …  …  
Doseg (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 328  
Številka skupine interpolacij  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifika tor skupi ne interpolacij  Identifika tor 
skupi ne matrike  
Visoka vred­
nost za vozilo  Nizka vrednost 
za vozi lo Vzorčno vozilo  
Poraba elektri čne energije (kombinirana) (Wh/km)  …  …  
Povsem elektri čni doseg (kombinirana) (km)  …  …  
Povsem elektri čni doseg (mestna vožnja) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za nizka vrednost za vozilo v primerjavi z 
visoko vrednostjo za vozilo)  … …  
Preskusna masa …  …  
Sprednji del vzorčnega vozila (m 2 ) 
3.4. Vozila na gorivne celice z vodikom  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Poraba goriva (kg/100 km) …  …  …  
Varianta/izvedenka:  Varianta/izvedenka:  
Poraba goriva (kombinirana) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Preskusna masa …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 329  
3.5 Poro čila o učinku korelacijskega orodja v skladu z Izvedbeno uredbo 
(ES) 2017/1152 
Ponoviti za vsako skupino interpolacij ali skupino matrik za cestne 
obremenitve:  
Identifikator skupine interpolacij ali skupine matrik za cestne obre ­
menitve [Opomba: ‚številka homologacije + zaporedna številka 
skupine interpolacij‘]: …  
Poročilo o visoki vrednosti za vozilo: …  
Poročilo o nizki vrednosti za vozilo (če je primerno): …  
Vzorčno vozilo: … 
4. Rezultati preskusov za vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacija ­
mi (  1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
V skladu s Pravilnikom št. 83 (če je primerno)  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobr itvi 
ekolo ške 
inovaci­
je (  1 ) Koda 
ekološke 
inovaci­
je (  2 ) Tip 1/ 
ciklus I 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 ( 3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1 (= 
3.5.1.3 Priloge 
I) 5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Skupni prihranek emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) (  h4 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 2 ) (  h5 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 3 ) (  h6 ) Če se namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija vzorč enja, je treba uporabiti vrednost, dobljeno z 
metodologijo vzor čenja. 
( 4 ) (  h7 ) Vsota prihrankov emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo na tipu I v skladu s Pravilnikom št. 83 UN/ECE.  
V skladu s Prilogo XXI k Uredbi 2017/1151 ( če je ustrezno)  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobr itvi 
ekolo ške 
inovaci­
je (  1 ) Koda 
ekološke 
inovaci­
je (  2 ) Tip 1/ 
ciklus I 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 ( 3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Tabela se ponovi za vsako varianto/izvedenko. 
( 2 ) ( h2 ) Tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo. 
( 3 ) ( h3 ) Tabela se po potrebi razširi tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda vrstica.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 330  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobr itvi 
ekolo ške 
inovaci­
je (  1 ) Koda 
ekološke 
inovaci­
je (  2 ) Tip 1/ 
ciklus I 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 ( 3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Skupni prihranki emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) 
( 1 ) (  h4 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 2 ) (  h5 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 3 ) (  h6 ) Če se namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija vzorč enja, je treba uporabiti vrednost, dobljeno z 
metodologijo vzor čenja. 
( 4 ) (  h7 ) Vsota prihrankov emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo na tipu 1 v skladu s Podprilogo 4 k Prilogi XXI k 
Uredbi 2017/1151.  
4.1. Splošna koda ekološke inovacije  ( 1 ): … 
Pojasnila 
( h ) Ekološke inovacije.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elemen ­
tov, ki so ločeni s presledkom: 
— oznake homologacijskega organa iz Priloge VII; 
— kod vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo 
časovnem zaporedju na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile v 
časovnem zaporedju odobrene pod številkami 10, 15 in 16 ter 
so vgrajene v vozilo, ki ga je odobril nemški homologacijski 
organ, bi na primer bila: ‚e1 10 15 16‘.)“  
Spremembe Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES  
(5) Priloga IX k Direktivi 2007/46/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:  
„PRILOGA IX  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
0. CILJI  
Izjava o skladnosti je izjava, ki jo proizvajalec vozila izda kupcu in mu 
z njo zagotovi, da je vozilo, ki ga je kupil, skladno z zakonodajo, 
veljavno v Evropski uniji v casu izdelave vozila.  
Namen izjave o skladnosti je tudi omogociti pristojnim organom držav 
clanic, da registrirajo vozila, ne da bi morali za to od vlagatelja zahte ­
vati predložitev dodatne tehnicne dokumentacije.  
Za te namene mora izjava o skladnosti vkljucevati:  
(a) identifikacijsko številko vozila;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 331  
(b) natancne tehnicne znacilnosti vozila (tj. vnos razponov vrednosti ni 
dovoljen). 
1. SPLOŠNI OPIS  
1.1 Izjava o skladnosti je sestavljen iz dveh delov.  
(a) STRAN 1, ki vsebuje proizvajalcevo izjavo o skladnosti. Ista pred ­
loga je skupna za vse kategorije vozil.  
(b) STRAN 2, ki je tehnicni opis glavnih znacilnosti vozila. Predloga 
strani 2 je prilagojena vsaki posamezni kategoriji vozila.  
1.2 Izjavo o skladnosti je treba sestaviti v najvecjem formatu A4 (210 × 
297 mm) ali v mapi z najvecjim formatom A4.  
1.3 Ne glede na dolocbe iz oddelka O(b) so vrednosti in enote, navedene v 
drugem delu, tiste, ki so podane v homologacijski dokumentaciji 
ustreznih regulativnih aktov. Pri preverjanju skladnosti proizvodnje je 
vrednosti treba preveriti po postopkih, dolocenih v ustreznih regula ­
tivnih aktih. Upoštevati je treba odstopanja, ki jih dovoljujejo navedeni 
regulativni akti.  
2. POSEBNE DOLOCBE  
2.1 Vzorec A izjave o skladnosti (dokoncano vozilo) je treba uporabljati za 
vozila, ki se lahko uporabljajo na cesti, ne da bi bila za njihovo 
odobritev potrebna nadaljnja stopnja dodelave.  
2.2 Vzorec B izjave o skladnosti (dodelana vozila) je treba uporabljati za 
vozila, pri katerih je bila za njihovo odobritev opravljena nadaljnja 
stopnja dodelave.  
To je obicajni rezultat postopka vecstopenjske homologacije (npr. avto ­
bus, ki ga je proizvajalec na drugi stopnji dodelave izdelal na šasiji, ki 
jo je izdelal proizvajalec vozila).  
Na kratko je treba opisati dodatne elemente, dodane med vecstopenj ­
skim postopkom.  
2.3 Vzorec C izjave o skladnosti (nedodelana vozila) je treba uporabljati za 
vozila, ki za svojo odobritev potrebujejo nadaljnjo stopnjo dodelave 
(npr. šasija tovornjaka). 
Razen pri vlecnih vozilih za vleko polpriklopnikov je treba za vozila, ki 
jih sestavlja le šasija s kabino in spadajo v kategorijo N, uporabljati 
vzorec C izjave o skladnosti.  
DEL I 
DOKONCANA IN DODELANA VOZILA  
VZOREC A1 – STRAN 1 
DOKONCANA VOZILA 
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… (ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 332  
0.2 Tip: … 
— Varianta ( a ): … 
— Izvedenka ( a ): … 
0.2.1 Trgovska oznaka: … 
0.4 Kategorija vozila: … 
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (… številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, 
ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in 
enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): … 
VZOREC A2 – STRAN 1 
DOKONCANA VOZILA, HOMOLOGIRANA V MAJHNIH SERIJAH 
[Leto]  [zaporedna številka]  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… (ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarni ško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
— Varianta ( a ): … 
— Izvedenka ( a ): … 
0.2.1 Trgovska oznaka: … 
0.4 Kategorija vozila: … 
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 333  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (… številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, 
ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in 
enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): … 
VZOREC B – STRAN 1 
DODELANA VOZILA 
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… (ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarni ško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
— Varianta ( a ): … 
— Izvedenka ( a ): … 
0.2.1 Trgovska oznaka: … 
0.2.2 Za vecstopenjsko homologirana vozila homologacijske informacije o 
osnovnem vozilu/vozilu na predhodnih stopnjah (navedite informacije 
za vsako stopnjo): 
— Tip: … 
— Varianta ( a ): … 
— Izvedenka ( a ): … 
Homologacijska številka, številka razširitve …  
0.4 Kategorija vozila: … 
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.5.1 Za vecstopenjsko homologirana vozila ime podjetja in naslov proiz ­
vajalca osnovnega vozila/vozila na predhodnih stopnjah …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 334  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
(a) je dodelano in spremenjeno (  1 ), kot sledi: … in  
(b) v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  
številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (… 
datum izdaje ) in 
(c) se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) 
strani, ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) merske enote za meril ­
nike hitrosti (  d ) in enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  e ). 
(Kraj) (Datum): … (Podpis): … 
Priloge: Izjava o skladnosti, izdana na vsaki predhodni stopnji.  
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA M1 
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 335  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena vertikalna staticna masa v tocki spenjanja: 
… kg 
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): … 
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 336  
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
40. Barva vozila ( j ): … 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
— Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
— Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m2 ) ( m3 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip I ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NOx: … HC + NOx: … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Delci (masa): …  
Delci (število): … 
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 337  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v 
skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
Faktor preverjanja (ce je 
primerno) „1“ do „0“ 
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zuna ­
njim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splo šna koda ekoloških inovacij (  p1 ): … 
3.2 Skupni prihranki emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu 
z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
Vrednosti WLTP Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko ( 1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 338  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Kombinirana:  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana ( 1 ) … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zuna ­
njim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je 
primerno) 
5.1 Povsem elektricna vozila 
Poraba elektricne energije  … Wh/km 
Elektricni doseg  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo … km 
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km 
Razno 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe ( n ): … 
Dodatne kombinacije pnevmatika/plati šce: tehnicni parametri (brez sklice ­
vanja na RR) 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA M2 
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm 
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 339  
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  l ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 340  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 341  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi: 
1. … mm 
2. … mm  
3. … mm itd. 
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
39. Razred vozila: Razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (  1 ) 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
43. Število stoji šc: …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 342  
48. Emisije izpušnih plinov (  m1 ) ( m2 ) ( m3 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip I ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … . NOx: … HC + NOx: … Delci: …. 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): …  
Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij skladno 
z NEDC v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja ( 1 ): … g/km l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primer ­
no) 
Faktor preverjanja (ce je 
primerno) „1“ do „0“  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 343  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splo šna koda ekoloških inovacij (  p1 ): … 
3.2 Skupni prihranki emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v 
skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko ( 1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana ( 1 ) … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 
(ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo … km 
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km 
Razno 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe (  n ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 344  
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA M3 
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 345  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 346  
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmete ­
njem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
39. Razred vozila: Razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (  1 ) 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.2 Število potniških sedežnih mest: … (spodnji nivo) … (zgornji nivo) 
(vkljucno z vozniškim)  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
43. Število stojišc: …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 347  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
Razno 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe (  n ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 348  
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA N1 
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
14. Masa osnovnega vozila, pripravljenega za vožnjo: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 349  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg 
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 350  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
40. Barva vozila ( j ): … 
41. Š tevilo in razporeditev vrat: …  
42. Š tevilo sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 351  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v 
skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primer ­
no) 
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splo šna koda ekoloških inovacij (  p1 ): … 
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v 
skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko ( 1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 352  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Kombinirana:  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana ( 1 ) … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 
(ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo … km 
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (  1 ) ali (ce 
je primerno) 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km 
Razno 
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe ( n ): … 
Seznam pnevmatik: tehnicni parametri (brez sklicevanja na RR)  
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA N2 
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  ε ): … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 353  
4.1 Osna razdalja: 
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 354  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg 
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg 
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 355  
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  η ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
41. Š tevilo in razporeditev vrat: …  
42. Š tevilo sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
Naprava za spenjanje 
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 356  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v 
skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja ( 1 ): … g/km l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primer ­
no) 
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 357  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v 
skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko ( 1 ): … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana ( 1 ) … g/km … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 
(ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo … km 
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (  1 ) ali (ce 
je primerno) 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km 
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km 
Razno 
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe (  n ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 358  
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA N3 
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 359  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg 
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 360  
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
41. Š tevilo in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 361  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
Razno 
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJI VOZIL O1 IN O2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 362  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm 
7. Višina: … mm 
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
… mm 
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 363  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Razno 
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJI VOZIL O3 IN O4  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5. Dolžina: … mm 
6. Širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 364  
7. Višina: … mm 
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
… mm 
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase 
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 365  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
Karoserija 
38. Koda karoserije ( i ): … 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å 
Razno 
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: 
… 
52. Opombe (  n ): … 
DEL II 
NEDODELANA VOZILA  
VZOREC C1 – STRAN 1 
NEDODELANA VOZILA 
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… (ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarni ško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
Varianta (  a ): … 
Izvedenka (  a ): … 
0.2.1 Trgovska oznaka: … 
0.2.2 Za vecstopenjsko homologirana vozila homologacijske informacije o 
osnovnem vozilu/vozilu na predhodnih stopnjah  
(navedite informacije za vsako stopnjo):  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 366  
Tip: … 
Varianta (  a ): … 
Izvedenka (  a ): … 
Homologacijska številka, številka razširitve …  
0.4 Kategorija vozila: … 
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.5.1 Za vecstopenjsko homologirana vozila ime podjetja in naslov proiz ­
vajalca osnovnega vozila/vozila na predhodnih stopnjah …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
ustreza v vseh pogledih tipu, opisanemu v homologaciji št. (… številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
ne more biti stalno registrirano brez nadaljnjih homologacij. 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): … 
VZOREC C2 – STRAN 1 
NEDODELANA VOZILA, HOMOLOGIRANA V MAJHNIH SERIJAH 
[Leto] [zaporedna številka]  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… (ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarni ško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: … 
Varianta (  a ): … 
Izvedenka (  a ): … 
0.2.1 Trgovska oznaka: … 
0.4 Kategorija vozila: … 
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 367  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
ustreza v vseh pogledih tipu, opisanemu v homologaciji št. (… številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
ne more biti stalno registrirano brez nadaljnjih homologacij. 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): … 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA M1 
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm  
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 368  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena vertikalna staticna masa v tocki spenjanja: 
… kg 
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 369  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
Karoserija 
41. Š tevilo in razporeditev vrat: …  
42. Š tevilo sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 370  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z 
Uredbo (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Poraba goriva  
Mestna vožnja: … g/km …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana  … g/km … l/100 km  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila OVC 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA M2 
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 371  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 372  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi: 
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 373  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 374  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA M3 
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: … 
2. Krmiljene osi (število, lega): … 
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 375  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 376  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmete ­
njem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 377  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA N1 
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 378  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg itd. 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 379  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 380  
Naprava za spenjanje 
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število):  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 381  
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu 
z Uredbo (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Poraba goriva  
Mestna vožnja: … g/km …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja:  … g/km …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana  … g/km … l/100 km  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila OVC 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km 
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splo šna koda ekoloških inovacij (  p1 ): … 
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo): …  
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA N2 
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 382  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 383  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg 
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 384  
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  η ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 385  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: … 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJA VOZILA N3 
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 386  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 387  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg 
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor 
20. Proizvajalec motorja: … 
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: … 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc 
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): … 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 388  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Zavore 
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti ( 1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … 
min  –1 
Med vožnjo: … dB(A) 
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro … 
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: … 
47.1.2 Celni del, m 2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N: 
47.1.3.1 f1, N/(km/h): 
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 389  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … 
(m –1 ) 
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJI VOZIL O1 IN O2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
… mm 
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 390  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
19.1 Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 391  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Razno 
52. Opombe (  n ): … 
STRAN 2 
KATEGORIJI VOZIL O3 IN O4  
(nedodelana vozila)  
Stran 2 
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: … 
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
Glavne mere 
4. Medosna razdalja ( e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm 
2–3: … mm 
3–4: … mm 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: …mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: …mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: …mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
…mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: …mm  
Mase 
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
15. Najmanj ša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 392  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg itd. 
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
19.1 Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/plati šce (  h ): … 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 393  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: … 
Razno 
52. Opombe ( n ): … 
Pojasnila v zvezi s Prilogo IX  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte  
( a ) Navesti identifikacijsko kodo —  
( b ) Navesti, ali vozilo ustreza za vožnjo samo po desni oziroma samo po levi strani ali po 
obeh straneh.  
( c ) Navesti, ali imata vgrajeni merilnik hitrosti in/ali števec prevožene poti samo metrske 
ali metrske in anglosaške merske enote.  
( d ) Ta izjava ne omejuje pravice držav članic, da za registracijo vozila v državi članici, ki 
ni država, kateri je bilo vozilo namenjeno, zahtevajo tehni čne prilagoditve, kadar 
vožnja v zadevni državi članici poteka po nasprotni strani cestišč a. 
( e ) Vnosa 4. in 4.1 je treba izpolniti v skladu z opredelitvama 25 (medosna razdalja) in 26 
(osna razdalja) iz Uredbe (EU) št. 1230/2012 
— — 
( g ) Pri hibridnih elektri čnih vozilih navedite obe izhodni mo či. 
( h ) Neobvezna oprema iz te to čke se lahko vpiše pod to čko „Opombe“.  
( i ) Uporabiti je treba kode, opisane v oddelku C Priloge II.  
( j ) Navesti samo osnovne barve, in sicer: belo, rumeno, oranžno, rde čo, vijoličasto, 
modro, zeleno, sivo, rjavo ali črno. 
( k ) Brez sedežnih mest, namenjenih uporabi samo pri mirujo čem vozilu, in števila mest za 
invalidske vozi čke. 
Pri avtobusih iz kategorije vozil M  3 je število sedežnih mest za člane posadke treba 
vključiti v število potniških sedežnih mest.  
( l ) Dodajte številko stopnje Euro in znak, ki ustreza dolo čbam, ki se uporabljajo za 
homologacijo.  
( m ) Ponoviti je treba za razli čna goriva, ki se lahko uporabljajo. Vozila, ki lahko upora ­
bljajo bencin in tudi plinasto gorivo, vendar je bencinski sistem vgrajen le za uporabo 
v sili ali samo za zagon motorja, in pri katerih posoda za bencin lahko vsebuje največ 
15 litrov bencina, se štejejo kot vozila, ki jih lahko poganja le plinasto gorivo.  
( m2 ) Pri motorjih in vozilih Euro VI na dvojno gorivo po potrebi ponovite.  
( m3 ) Navesti je treba le emisije, ki so ocenjene v skladu z veljavnimi regulativnimi akti.  
( n ) Če je vozilo opremljeno z radarsko opremo kratkega dosega 24 GHz v skladu z 
Odločbo Komisije 2005/50/ES (UL L 21, 25.1.2005, str. 15), mora proizvajalec tu 
navesti: „Vozilo, opremljeno z radarsko opremo kratkega dosega 24 GHz“. 
( o ) Proizvajalec lahko te podatke navede bodisi za mednarodni promet bodisi notranji 
promet ali za oba. 
Pri notranjem prometu je treba navesti kodo države, kjer je predvidena registracija 
vozila. Koda mora biti v skladu s standardom ISO 3166-1:2006. 
Pri mednarodnem prometu je treba navesti številko direktive (npr. „96/53/ES“ za 
Direktivo Sveta 96/53/ES).  
( p ) Ekološke inovacije. 
( p1 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so loč eni s 
presledkom: 
— oznake homologacijskega organa iz Priloge VII; 
— kod vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo časovnem zapo ­
redju na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile v časovnem zaporedju 
odobrene pod številkami 10, 15 in 16 ter so vgrajene v vozilo, ki ga je odobril 
nemški homologacijski organ, bi na primer bila: „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Skupni prihranek emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo.  
( q ) Pri dodelanih vozilih kategorije N  1 v okviru Uredbe (ES) št. 715/2007.  
( r ) Uporablja se samo, če je vozilo odobreno v skladu z Uredbo (ES) 715/2007  
( s ) Če več kot en elektromotor kaže na konsolidiran u činek vseh motorjev.“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 394  
PRILOGA XIX 
SPREMEMBE UREDBE (EU) št. 1230/2012  
Uredba (EU) št.1230/2012 se spremeni:  
1. Člen 2(5) se nadomesti z naslednjim:  
„ ‚Masa dodatne opreme‘ pomeni največ jo maso kombinacije dodatne opreme, 
ki se lahko vgradi v vozilo poleg standardne opreme v skladu s specifikaci ­
jami proizvajalca;“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 395  
PRILOGA XX 
MERJENJE NETO MOČI IN NAJVE ČJE 30-MINUTNE MOČI 
ELEKTRI ČNIH SISTEMOV ZA PRENOS MO ČI 
1. UVOD  
Ta priloga določa zahteve za merjenje neto moči motorja, neto mo či in 
največje 30-minutne mo či električnega pogonskega sklopa. 
2. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE  
2.1 Splo šne specifikacije za izvajanje preskusov in razlago rezultatov so dolo ­ 
čeni v odstavku 5 Pravilnika UN/ECE št. 85 (  1 ) z izjemami, ki so navedene 
v tej prilogi.  
2.2 Preskusno gorivo  
Odstavke 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 in 5.2.3.4 Pravilnika UN/ECE št. 85 je 
treba razumeti na naslednji nač in: 
uporabiti je treba običajno komercialno gorivo. V primeru spora je treba 
uporabiti ustrezno referen čno gorivo, navedeno v Prilogi IX k tej uredbi.  
2.3 Korekcijski faktorji za moč 
Z odstopanjem od odstavka 5.1 Priloge 5 k Pravilniku UN/ECE št. 85 je pri 
tlačno polnjenih motorjih, opremljenih s sistemom, ki omogo ča kompenza ­
cijo temperature okolice in nadmorske višine, za korekcijske faktorje α a ali 
α d na zahtevo proizvajalca uporabiti vrednost 1.  ▼B 
( 1 ) UL L 326, 24.11.2006, str. 55.
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 396  
PRILOGA XXI 
POSTOPKI PRESKUSA EMISIJ TIPA 1 
1. UVOD  
Ta priloga opisuje postopek za določanje stopenj emisij plinastih 
spojin, trdih delcev, števila delcev, emisij CO  2 , porabe goriva, porabe 
električne energije in dosega lahkih elektri čnih vozil.  
2. REZERVIRANO 
3. OPREDELITVE POJMOV  
3.1 Preskusna oprema  
3.1.1 „ Točnost“ pomeni razliko med izmerjeno vrednostjo in referen čno 
vrednostjo, ki je sledljiva do nacionalnega standarda in opisuje pravil ­
nost rezultata. Glej sliko 1.  
3.1.2 „ Umerjanje “ pomeni postopek nastavitve odzivanja merilnega sistema, 
tako da se njegove izhodne vrednosti ujemajo z obmo čjem referen čnih 
signalov. 
3.1.3 „ Kalibracijski plin “ pomeni mešanico plinov, ki se uporablja za umer ­
janje analizatorjev plina.  
3.1.4 „ Metoda z dvojnim red čenjem “ pomeni postopek, v katerem je del 
pretoka razred čenih izpušnih plinov loč en in pred filtrom za vzor čenje 
delcev zmešan z ustrezno koli čino zraka za red čenje.  
3.1.5 „ Sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom “ pomeni nepreki ­
njeno red čenje celotnih izpušnih plinov vozila z zunanjim zrakom na 
nadzorovan na čin z uporabo vzor čevalnika s konstantno prostornino 
(CVS). 
3.1.6 „ Linearizacija “ pomeni uporabo razpona koncentracij ali materialov za 
vzpostavitev matemati čnega razmerja med koncentracijo in odzivom 
sistema.  
3.1.7 „ Večja vzdrževalna dela“ pomeni prilagoditev, popravilo ali zamenjavo 
sestavnih delov ali modula, ki bi lahko vplival na to čnost meritve.  
3.1.8 „ Nemetanski ogljikovodiki “ (NMHC) so razlika med skupnimi ogljiko ­
vodiki (THC) in deležem metana (CH  4 ). 
3.1.9 „ Natančnost“ pomeni stopnjo, pri kateri ponovljene meritve pri nespre ­
menjenih pogojih pokažejo enake rezultate (slika 1) in se v tej prilogi 
vedno nanaša na en standardni odklon.  
3.1.10 „ Referenčna vrednost“ pomeni vrednost, ki je sledljiva do nacional ­
nega standarda. Glej sliko 1.  
3.1.11 „ Nastavljena vrednost “ pomeni ciljno vrednost, ki jo krmilni sistem 
želi doseči. 
3.1.12 „ Nastaviti razpon “ pomeni nastaviti instrument tako, da se pravilno 
odziva na standard umerjanja, ki predstavlja od 75 in 100 odstotkov 
največje vrednosti obmo čja instrumenta ali predvidenega obmo čja 
uporabe.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 397  
3.1.13 „ Skupni ogljikovodiki “ (THC) pomeni vse hlapne spojine, merljive s 
plamensko ionizacijskim detektorjem (FID).  
3.1.14 „ Preverjanje “ pomeni oceniti, ali se izhodne vrednosti merilnega 
sistema ujemajo z uporabljenimi referen čnimi signali v eni ali ve č 
vnaprej dolo čenih mejnih vrednostih sprejemljivosti.  
3.1.15 „ Ničelni plin “ pomeni plin, ki ne vsebuje analita, ki se uporablja za 
nastavitev nič elnega odziva na analizatorju.  
Slika 1  
Opredelitev to čnosti, natan čnosti in referenčne vrednosti
  
3.2 Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra 
3.2.1 „ Aerodinami čni upor “ pomeni silo, ki deluje v nasprotno smer gibanja 
vozila naprej skozi zrak.  
3.2.2 „ Točka aerodinami čnega mirovanja “ pomeni točko na površini vozila, 
kjer je hitrost vetra enaka ni čli. 
3.2.3 „ Blokada anemometra “ pomeni u činek na meritev anemometra zaradi 
prisotnosti vozila, kjer se navidezna hitrost zraka razlikuje od hitrosti 
vozila v kombinaciji s hitrostjo vetra glede na tla.  
3.2.4 „ Omejena analiza “ pomeni, da sta bila čelni del vozila in koeficient 
aerodinami čnega upora dolo čena neodvisno in se tiste vrednosti upora ­
bijo v ena čbi gibanja.  
3.2.5 „ Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo “ pomeni maso vozila s poso ­
dami za gorivo, ki so napolnjene do najmanj 90 odstotkov svoje 
prostornine, vklju čno z maso voznika, goriva in teko čin, ki je oprem ­
ljeno s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in v 
primeru, da je vozilo tako opremljeno, vklju čno z maso karoserije, 
kabine, naprave za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter 
orodja. 
3.2.6 „ Masa voznika “ pomeni maso, ocenjeno na 75 kg, na referen čni točki 
vozniškega sedeža.  
3.2.7 „ Največja dovoljena nosilnost vozila“ pomeni razliko med največ jo 
tehnič no dovoljeno maso obremenjenega vozila in maso vozila v 
stanju, pripravljenem za vožnjo, 25 kg in maso dodatne opreme, kot 
je opredeljeno v odstavku 3.2.8  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 398  
3.2.8 „ Masa dodatne opreme “ pomeni najve čjo maso kombinacij dodatne 
opreme, ki jo je poleg standardne opreme dovoljeno vgraditi v vozilo 
v skladu s specifikacijami proizvajalca.  
3.2.9 „ Dodatna oprema “ pomeni vse elemente, ki niso vklju čeni v stan ­
dardno opremo in jih lahko stranka naro či, v vozilo pa se vgradijo 
na odgovornost proizvajalca.  
3.2.10 „ Referenčni atmosferski pogoji (v zvezi z merjenjem cestne obremeni ­
tve)“ pomeni atmosferske pogoje, na podlagi katerih so bili popravljeni 
rezultati meritev:  
(a) Zračni tlak: p 0 = 100 kPa; 
(b) Temperatura ozračja: T  0 = 20 °C; 
(c) Gostota suhega zraka: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
(d) Hitrost vetra: 0 m/s. 
3.2.11 „ Referenčna hitrost “ pomeni hitrost vozila, pri kateri je dolo čena 
cestna obremenitev ali pri kateri je preverjena obremenitev dinamome ­
tra. 
3.2.12 „ Cestna obremenitev “ pomeni silo, ki se upira gibanju vozila naprej, 
kot je izmerjeno z metodo iztekanja ali metodami, ki so enakovredne z 
vidika vklju čitve tornih izgub sistema za prenos mo či. 
3.2.13 „ Kotalni upor “ pomeni sile pnevmatik v nasprotni smeri gibanja 
vozila.  
3.2.14 „ Vozni upor “ pomeni navor, ki zavira gibanje vozila naprej, izmerjen z 
merilniki navora, ki so nameš čeni na pogonska kolesa vozila.  
3.2.15 „ Simulirana cestna obremenitev “ pomeni cestno obremenitev vozila na 
dinamometru z valji, katerega namen je poustvariti cestno obremeni ­
tev, izmerjeno na cesti, in sestoji iz sile, ki jo uporablja dinamometer z 
valji, in sile, ki se upira vozilu med vožnjo na dinamometru z valji, in 
je približno dolo čena s tremi koeficienti polinoma druge stopnje.  
3.2.16 „ Simulirani vozni upor “ pomeni vozni upor vozila na dinamometru z 
valji, katerega namen je poustvariti vozni upor, izmerjen na cesti, in 
sestoji iz navora, ki ga uporablja dinamometer z valji, in navora, ki se 
upira vozilu med vožnjo na dinamometru z valji in je približno 
določen s tremi koeficienti polinoma drug stopnje.  
3.2.17 „ Nepremič na anemometrija “ pomeni merjenje hitrosti in smeri vetra z 
anemometrom na lokaciji in višini nad cestnim nivojem vzdolž 
preskusne ceste, kjer bodo vetrovni pogoji najbolj reprezentativni.  
3.2.18 „ Standardna oprema “ pomeni osnovno konfiguracijo vozila, ki je 
opremljeno z vsemi elementi, zahtevanimi na podlagi regulativnih 
aktov iz Priloge IV in Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES, vklju čno 
z vsemi elementi, ki so v vozilo vgrajeni brez nadaljnjih specifikacij o 
konfiguraciji ali ravni opreme.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 399  
3.2.19 „ Ciljna cestna obremenitev “ pomeni cestno obremenitev, ki jo je treba 
doseči tudi na dinamometru z valji.  
▼B 
3.2.20 „ Ciljni vozni upor “ pomeni vozni upor, ki se poustvari na dinamo ­
metru z valji.  
3.2.21 Rezervirano  
3.2.22 „ Popravek za veter “ pomeni popravek za vpliv vetra na cestno obre ­
menitev, ki temelji na vnosu nepremi čne ali premi čne anemometrije.  
3.2.23 „ Največja tehnič no dovoljena masa obremenjenega vozila “ pomeni 
največjo maso vozila na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in 
zmogljivosti.  
3.2.24 „ Dejanska masa vozila “ pomeni maso v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, ki se ji prišteje masa dodatne opreme, vgrajene v posamezno 
vozilo. 
3.2.25 „ Preskusna masa vozila “ pomeni vsoto dejanske mase vozila, 25 kg in 
mase vzor čnega obremenjenega vozila.  
3.2.26 „ Masa vzor čnega obremenjenega vozila “ pomeni x odstotkov najve čje 
dovoljene nosilnosti vozila, kjer x predstavlja 15 odstotkov vozil kate ­
gorije M in 28 odstotkov vozil kategorije N.  
3.2.27 „ Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil “ (MC) pomeni 
največjo maso, določeno za motorno vozilo in enega ali več priklop­
nikov skupaj na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstruk ­
cijske učinkovitosti, oziroma najve čjo maso, dolo čeno za vle čno enoto 
in polpriklopnik skupaj.  
3.3 Povsem električna vozila, hibridna električna vozila in elektri čna 
vozila na gorivne celice  
3.3.1 „ Izključno elektri čni doseg “ (AER) pomeni celotno razdaljo, prepoto­
vano s hibridnim vozilom z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV) od 
začetka preskusa praznjenja naboja do to čke med preskusom, ko 
motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
3.3.2 „ Povsem elektri čni doseg “ (PER) pomeni celotno razdaljo, prepoto ­
vano z elektri čnim vozilom z možnostjo polnjenja prek vti čnice 
(PEV) od za četka preskusa praznjenja naboja.  
3.3.3 „ Dejanski doseg pri praznjenju naboja “ (R  CDA ) pomeni prepotovano 
razdaljo v seriji preskusov WLTC pri praznjenju naboja, dokler ni 
sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja 
(REESS) prazen.  
3.3.4 „ Doseg cikla pri praznjenju naboja “ (R  CDC ) pomeni razdaljo od 
začetka preskusa praznjenja naboja do konca zadnjega cikla pred 
ciklom ali cikli, ki izpolnjujejo kriterij prekinitve, vključ no s 
prehodnim ciklom, kjer vozilo deluje v obeh pogojih, tj. praznjenja 
in ohranjanja.  
3.3.5 „ Stanje pri praznjenju naboja “ pomeni stanje delovanja, pri katerem 
shranjena energija v sistemu REESS lahko niha, vendar v povpre čju 
upada, medtem ko se vozilo vozi do prehoda na delovanje ohranjanja 
energije.  
3.3.6 „ Stanje delovanja ohranjanja energije “ pomeni stanje delovanja, pri 
katerem shranjena energija v sistemu REESS lahko niha, vendar v 
povprečju ostaja na nivoju nevtralnega polnilnega ravnovesja, medtem 
ko se vozilo vozi.  ▼M2
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 400  
3.3.7 „ Faktorji uporabe “ so razmerja, ki temeljijo na voznih statistikah in so 
odvisne od dosega, ki je dosežen pri praznjenju naboja, in so upora ­
bljena za tehtanje spojin emisij izpušnih plinov med praznjenjem in 
ohranjanjem naboja, emisij CO  2 in porabe goriva za hibridna elek ­
trična vozila z zunanjim polnjenjem.  
3.3.8 „ Električna naprava “ (EM) pomeni pretvornik energije, ki prehaja med 
električno in mehansko energijo.  
3.3.9 „ Pretvornik energije “ pomeni sistem, pri katerem je oblika izhodne 
energije druga čna od oblike vstopne energije.  
3.3.9.1 „ Pretvornik pogonske energije “ pomeni pretvornik energije pogon ­
skega sistema, ki ni zunanja naprava, katerega izhodna energija je 
uporabljena neposredno in posredno za namen poganjanja vozila.  
3.3.9.2 „ Kategorija pretvornika pogonske energije “ pomeni (i) motor z notra ­
njim zgorevanjem ali (ii) elektri čno napravo ali (iii) gorivne celice.  
3.3.10 „ Sistem za shranjevanje energije “ pomeni sistem, ki shranjuje energijo 
in jo sprosti v enaki obliki, kot je bila shranjena.  
3.3.10.1 „ Sistem za shranjevanje pogonske energije “ pomeni sistem za shranje ­
vanja energije pogonskega sistema, ki ni zunanja naprava, katerega 
izhodna energija je uporabljena neposredno in posredno za namen 
poganjanja vozila.  
3.3.10.2 „ Kategorija sistema za shranjevanje pogonske energije “ pomeni (i) 
sistem za shranjevanje goriva, (ii) sistem za shranjevanje energije z 
možnostjo ponovnega polnjenja ali (iii) sistem za shranjevanje 
mehanske energije z možnostjo ponovnega polnjenja.  
3.3.10.3 „ Oblika energije “ pomeni (i) električno energijo, (ii) mehansko ener­
gijo ali (iii) kemi čno energijo (vključ no z gorivi). 
3.3.10.4 „ Sistem za shranjevanje goriva “ pomeni sistem za shranjevanje 
pogonske energije, ki shranjuje kemi čno energijo, kot uteko činjeno 
ali plinsko gorivo. 
3.3.11 „ Enakovreden izklju čno elektri čni doseg “ (EAER) pomeni tisti del 
celotnega dejanskega dosega pri praznjenju naboja (R  CDA ), ki se 
nanaša na uporabo elektrike iz sistema REESS v preskusu praznjenja 
naboja. 
3.3.12 „ Hibridno elektri čno vozilo “ (HEV) pomeni hibridno vozilo, kjer je 
električna naprava kot pretvornik energije eden od pogonskih siste ­
mov. 
3.3.13 „ Hibridno vozilo “ (HV) pomeni vozilo, opremljeno z vsaj dvema razli ­ 
čnima kategorijama pretvornikov pogonske energije in vsaj dvema 
različnima kategorijama sistemov za shranjevanje pogonske energije.  
3.3.14 „ Neto sprememba energije “ pomeni razmerje med spremembo energije 
sistema REESS deljeno s potrebo po energiji cikla, ki ga ima 
preskusno vozilo. 
3.3.15 „ Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja “ (NOVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se ne polni iz zunanjega vira.  
3.3.16 „ Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem “ (OVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se lahko polni iz zunanjega vira.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 401  
3.3.17 „ Povsem elektri čno vozilo “ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s pogon ­
skim sistemom, ki kot pretvornik pogonske energije uporablja 
izključno elektri čno napravo, kot sistem za shranjevanje elektri čne 
energije pa izklju čno sistem za shranjevanje energije z možnostjo 
ponovnega polnjenja.  
3.3.18 „ Gorivna celica “ pomeni pretvornik energije za pretvarjanje kemi čne 
(vhodne) energije v elektri čno (izhodno) energijo ali obratno.  
3.3.19 „ Vozilo na gorivne celice “ (FCV) pomeni vozilo, opremljeno s pogon ­
skim sistemom, ki vsebuje izklju čno gorivne celice in elektri čno 
napravo oziroma naprave, ki jih uporablja kot pretvornike energije.  
3.3.20 „ Hibridno vozilo na gorivne celice “ (FCHV) pomeni vozilo, oprem ­
ljeno s pogonskim sistemom, ki ima vsaj en sistem za shranjevanje 
goriva in vsaj en sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponov ­
nega polnjenja, ki služi kot sistem za shranjevanje elektri čne energije.  
3.4 Pogonski sistem  
3.4.1 „ Pogonski sistem “ pomeni celotno kombinacijo v vozilu, tj. sistemov 
za shranjevanje pogonske energije, pretvornikov pogonske energije in 
sistemov za prenos mo či, ki kolesom zagotavljajo mehansko energijo 
za pogon vozila, in perifernih naprav.  
3.4.2 „ Pomo žne naprave “ so neperiferne naprave ali sistemi, ki porabljajo, 
pretvarjajo, shranjujejo ali dovajajo energijo in ki so v vozilo vgrajeni 
tudi za druge namene, ne samo za poganjanje vozila, zato se zanje ne 
šteje, da so del pogonskega sistema. 
3.4.3 „ Periferne naprave “ so naprave, ki porabljajo, pretvarjajo, shranjujejo 
ali dovajajo energijo, pri katerih energija ni primarno uporabljena za 
poganjanje vozila, ali drugi deli, sistemi ali krmilne enote, ki so 
ključne za delovanje pogonskega sistema.  
3.4.4 „ Sistem za prenos moči“ pomeni povezane elemente pogonskega 
sistema za prenos mehanske energije med pretvorniki pogonske ener ­
gije in kolesi.  
3.4.5 „ Ročni menjalnik “ pomeni menjalnik, pri katerem prestave lahko 
prestavlja samo voznik.  
3.5 Splošno 
3.5.1 „ Merila za emisije “ pomeni tiste spojine emisij, za katere so v tej 
uredbi dolo čene omejitve.  
3.5.2 Rezervirano  
3.5.3 Rezervirano  
3.5.4 Rezervirano  
3.5.5 Rezervirano  
3.5.6 „ Potreba po energiji cikla “ pomeni izra čunano pozitivno energijo, ki 
jo vozilo potrebuje, da odpelje predpisani cikel.  
3.5.7 Rezervirano  
3.5.8 „ Način, ki ga izbere voznik “ pomeni poseben pogoj, ki ga izbere 
voznik, ki lahko vpliva na emisije ali porabo goriva in/ali energije.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 402  
3.5.9 „ Prevladujoč i način“ za namene te priloge pomeni en sam način, ki je 
vedno izbran, ko je vozilo vklopljeno, ne glede na to, kateri na čin 
delovanja je bil izbran, ko je bilo vozilo izklopljeno.  
3.5.10 „ Referenčni pogoji (v zvezi z izra čunom masnih emisij) “ pomeni 
pogoje, na katerih temeljijo gostote plina, in sicer 101,325 kPa in 
273,15 K (0 °C). 
3.5.11 „ Emisije izpušnih plinov “ pomeni emisije plinastih, trdih in teko čih 
spojin. 
3.6 PM/PN  
Izraz „delec “ se običajno uporablja za snov, ki je opredeljena (izmer ­
jena) v zraku (suspendirana snov), izraz „trdni delec“ pa se uporablja 
za usedline.  
3.6.1 „ Število delcev v emisijah “ (PN) je celotno število trdnih delcev, ki so 
izpuščeni skozi izpuh vozila, količ insko opredeljeno z metodami 
redčenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v tej prilogi.  
3.6.2 „ Emisije trdnih delcev “ (PM) pomeni maso katerega koli materiala v 
obliki trdnih delcev v izpuhu vozila, količ insko opredeljeno z meto ­
dami redčenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v tej prilogi.  
3.7 WLTC 
3.7.1 „ Nazivna mo č motorja “ pomeni najve čjo moč motorja v kW, kot je to 
v skladu z zahtevami Priloge XX k tej uredbi.  
3.7.2 „ Največja hitrost “ pomeni največjo hitrost vozila, kot jo navaja proiz ­
vajalec.  
3.8 Postopek 
3.8.1 „ Sistem z redno regeneracijo “ pomeni napravo za uravnavanje emisij 
izpušnih plinov (npr. katalizator, filter za delce), ki zahteva periodi čno 
regeneracijo na manj kot 4 000 km normalnega delovanja  
3.9 Korekcijski preskus temperature okolice (Podpriloga 6a)  
3.9.1 „ Naprava za aktivno shranjevanje toplote“ pomeni tehnologijo, ki 
shranjuje toploto znotraj katere koli naprave v vozilu, to toploto pa 
nato v dolo čenem času ob zagonu motorja sprosti v katerega od delov 
pogonskega sistema. Zanjo sta znač ilna entalpija, shranjena v sistemu, 
in čas za sprostitev toplote v katerega od delov pogonskega sistema.  
3.9.2 „ Izolacijski materiali “ pomeni kateri koli material v prostoru za motor, 
ki je pritrjen na motor in/ali šasijo in ima toplotni izolacijski uč inek, 
zanj pa je zna čilna najve čja toplotna prevodnost, ki znaša 0,1 W/(mK).  
4. KRATICE 
4.1 Splošne kratice  
AC Izmeni čni tok 
CFV Venturijeva cev s kritičnim pretokom  
CFO Zaslonka s kriti čnim pretokom  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 403  
CLD Kemiluminescen čni detektor  
CLA Kemiluminescen čni analizator  
CVS Vzor čevalnik s konstantno prostornino  
DC Enosmerni tok 
ET Cev za izhlapevanje  
Zelo visoko  2 Faza zelo visoke hitrosti WLTC za vozila 
razreda 2 
Zelo visoko  3 Faza zelo visoke hitrosti WLTC za vozila 
razreda 3 
FCHV Vozilo na gorivne celice  
FID Plamensko-ionizacijski detektor  
FSD Polni odklon 
GC Plinski kromatograf  
HEPA (Filter) za zelo učinkovito zadr ževanje zra čnih 
delcev  
HFID Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor  
Visoko  2 Faza visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Visoko  3-1 Faza visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s 
v max < 120 km/h 
Visoko  3-2 Faza visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s 
v max ≥ 120 km/h 
ICE Motor z notranjim zgorevanjem  
LoD Meja zaznavnosti  
LoQ Meja določljivosti  
Nizko  1 Faza nizke hitrosti WLTC za vozila razreda 1  
Nizko  2 Faza nizke hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Nizko  3 Faza nizke hitrosti WLTC za vozila razreda 3  
Srednje  1 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 1  
Srednje  2 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Srednje  3-1 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s 
v max < 120 km/h 
Srednje  3-2 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s 
v max ≥ 120 km/h  
LC Teko činska kromatografija  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 404  
UNP Uteko činjeni naftni plin  
NDIR Nerazpr šilni infrardeči absorpcijski (analizator)  
NDUV Nerazpr šilni ultravijoli čni 
ZP/biometan Zemeljski plin/biometan  
NMC Izlo čevalnik nemetanov  
NOVC-FCHV Vozilo na gorivne celice brez zunanjega 
polnjenja  
NOVC Brez zunanjega polnjenja  
NOVC-HEV Hibridno električno vozilo brez zunanjega 
polnjenja  
OVC-HEV Hibridno električno vozilo z zunanjim polnje ­
njem  
P a Masa trdnih delcev, zbranih v ozadju filtra  
P e Masa delcev, zbranih na filtru z vzorcem  
PAO Poli-alfa-olefin  
PCF Predklasifikator delcev  
PCRF Faktor zmanj šanja koncentracije delcev  
PDP Volumetri čna črpalka 
PER Povsem električni doseg  
Odstotek FS Odstotek polnega odklona 
PM Emisije suspendirane snovi  
PN Število delcev v emisijah 
PNC Števec števila delcev  
PND  1 Prva naprava za red čenje števila delcev  
PND  2 Druga naprava za red čenje števila delcev  
PTS Sistem za prenos delcev  
PTT Cev za prenos delcev  
QCL-IR Infrarde či kvantni kaskadni laser  
R CDA Dejanski doseg pri praznjenju naboja  
RCB Nivo napolnjenosti sistema REESS  
REESS Sistem za shranjevanje energije z možnostjo 
ponovnega polnjenja  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 405  
SSV Venturijeva cev s podzvo čnim pretokom  
USFM Ultrazvo čni merilnik pretoka  
VPR Izlo čevalnik hlapnih delcev  
WLTC Mednarodni postopek preskušanja lahkih vozil  
4.2 Kemijski simboli in okrajšave 
C 1 Ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1  
CH  4 Metan 
C 2 H 6 Etan 
C 2 H 5 OH Etanol 
C 3 H 8 Propan 
CO Ogljikov monoksid  
CO  2 Ogljikov dioksid 
DOP Dioktilftalat  
H 2 O Voda 
NH  3 Amonijak 
NMHC Nemetanski ogljikovodiki  
NO  x Dušikovi oksidi 
NO Du šikov oksid 
NO  2 Dušikov dioksid 
N 2 O Dušikov oksid  
THC Skupni ogljikovodiki  
5. SPLOŠNE ZAHTEVE  
5.0 Vsaki skupini vozil, opredeljeni v odstavkih 5.6 do 5.9, je treba dode ­
liti posebno identifikacijsko oznako v naslednji obliki:  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn 
pri čemer je:  
— FT identifikator tipa skupine:  
— IP = skupina interpolacij, kot je opredeljeno v odstavku 5.6.  
— RL = skupina cestnih obremenitev, kot je opredeljeno v 
odstavku 5.7. 
— RM = skupina matrik za cestne obremenitve, kot je opredeljeno 
v odstavku 5.8.  
— PR = skupina sistemov z redno regeneracijo (K  i ), kot je opre ­
deljeno v odstavku 5.9.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 406  
— TA je registracijska številka organa, odgovornega za odobritev 
skupin, kot je opredeljeno v oddelku 1 toč ke 1 Priloge VII k 
Direktivi (ES) 2007/46.  
— WMI (globalni identifikator proizvajalca) je koda, ki enoli čno 
identificira proizvajalca in je opredeljena v standardu ISO 
3780:2009. Za enega proizvajalca je lahko uporabljenih ve č kod 
WMI. 
— yyyy je leto, ko je bil preskus skupine zaklju čen. 
— nnnn je štirimestna zaporedna številka.  
5.1 Vozilo in njegovi sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije plinastih 
spojin, trdnih delcev in na število delcev, morajo biti zasnovani, izde ­
lani in vgrajeni tako, da vozilo pri obi čajni uporabi in v obi čajni 
pogojih uporabe, kot so vlaga, dež, sneg, vro čina, mraz, pesek, umaza ­
nija, tresenje, obraba itd., v času svoje življenjske dobe izpolnjuje 
določbe te priloge.  
5.1.1 To vključuje zagotavljanje varnosti vseh cevi, spojev in priklju čkov, ki 
se uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij.  
5.2 Preskusno vozilo mora biti vzorč no v smislu sestavnih delov, pove ­
zanih z emisijami, in funkcionalnosti predvidene serije proizvodnje, ki 
bo zajeta v odobritev. Proizvajalec in homologacijski organ soglasno 
določita, kateri preskusni model vozila je vzorč ni model.  
5.3 Pogoj preskušanja vozila  
5.3.1 Vrste in količine maziv ter hladilne teko čine za preskušanje emisij 
mora za normalno delovanje vozil dolo čiti proizvajalec.  
5.3.2 Vrsta goriva za preskušanje emisij mora biti opredeljena v Prilogi IX.  
5.3.3 Vsi sistemi za uravnavanje emisij morajo biti v delujo čem stanju.  
5.3.4 Uporaba kakršne koli odklopne naprave je v skladu z dolo čbami iz 
člena 5(2) Uredbe št. 715/2007 prepovedana.  
5.3.5 Motor mora biti zasnovan tako, da ni emisij iz okrova motorja.  
5.3.6 Pnevmatike, uporabljene za preskušanje emisij, morajo biti takšne, kot 
so opredeljene v odstavku 1.2.4.5. Podpriloge 6 k tej prilogi.  
5.4 Dovodne odprtine na posodi za bencin  
5.4.1 V skladu z odstavkom 5.4.2 mora biti dovodna odprtina na posodi za 
bencin ali etanol zasnovana tako, da prepre čuje polnjenje posode s 
šobo za to čenje, ki ima zunanji premer 23,6 mm ali več . 
5.4.2 Odstavek 5.4.1 ne velja za vozilo, pri katerem sta izpolnjena oba 
naslednja pogoja:  
(a) vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvin čeni bencin ne 
poškoduje nobene naprave za uravnavanje emisij; in  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 407  
(b) vozilo je razlo čno, čitljivo in neizbrisno ozna čeno s simbolom za 
neosvinčeni bencin, dolo čenem v standardu ISO 2575:2010 
„Cestna vozila – Simboli za naprave za upravljanje, kontrolne 
svetilke in kazalnike“, na takšnem mestu, da ga oseba, ki polni 
posodo za gorivo, lahko takoj opazi. Dovoljene so dodatne oznake.  
5.5 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema  
5.5.1 Vsa vozila z računalniškim uravnavanjem emisij morajo biti zaš čitena 
pred spremembami, ki jih ni odobril proizvajalec. Proizvajalec odobri 
spremembe, če so te potrebne zaradi diagnosticiranja, servisiranja, 
pregleda, dodatnega opremljanja ali popravila vozila. Vse ra čunalniške 
kode ali delovni parametri, ki jih je mogo če reprogramirati, morajo biti 
zaščiteni pred nedovoljenimi posegi in zagotavljati najmanj stopnjo 
zaščite iz dolo čb standarda ISO 15031-7 (15. marec 2001). Vsi 
odstranljivi kalibracijski pomnilniški čipi morajo biti zaprti v svojem 
ohišju, ki je zape čateno ali zaš čiteno z elektronskimi algoritmi, in jih 
ne sme biti mogo če menjati brez uporabe posebnega orodja in postop ­
kov. 
5.5.2 Delovnih parametrov računalniško kodiranega motorja ni mogo če spre­
minjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov (npr. spajkane ali 
zalite računalniške komponente ali zaprta (ali spajkana) ohišja).  
5.5.3 Proizvajalci lahko pri homologacijskem organu zaprosijo za oprostitev 
ene od teh zahtev za tista vozila, ki zaš čite verjetno ne potrebujejo. 
Merila, ki jih homologacijski organ ocenjuje pri odlo čanju o oprostitvi, 
med drugim vklju čujejo zdajšnjo razpoložljivost delovnih čipov, 
največjo zmogljivost vozila in predvideni prodajni obseg vozila.  
5.5.4 Proizvajalci, ki uporabljajo sisteme ra čunalniških kod, ki jih je mogo če 
programirati, morajo prepre čiti nedovoljeno ponovno programiranje. 
Proizvajalci morajo vklju čiti izboljšane strategije za zaš čito pred nedo­
voljenimi spremembami in funkcije za zaš čito pred zapisovanjem, ki 
zahtevajo elektronski dostop do ra čunalnika, ki je na drugem mestu in 
ga vzdržuje proizvajalec ter do katerega imajo dostop tudi neodvisni 
upravljavci, ki uporabljajo zaš čito v odstavku 5.5.1 in oddelku 2.2 iz 
Priloge XIV. Homologacijski organ bo odobril metode, ki zagotavljajo 
ustrezno stopnjo zaš čite pred nedovoljenimi posegi.  
5.6 Skupina interpolacij  
5.6.1 Skupina interpolacij za vozila ICE  
Samo vozila, ki so identična z vidika naslednjih znač ilnosti vozila/po ­
gonskega sistema/menjalnika, so lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva, vrsta zgore ­
vanja, odmik motorja, značilnosti pri polni obremenitvi, motorna 
tehnologija in sistem polnjenja ter tudi drugi motorni podsistemi 
ali značilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 
pod pogoji WLTP;  
(b) Strategija delovanja celotne mase emisij CO  2 , ki vplivajo na 
sestavne dele znotraj pogonskega sistema;  
(c) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.); ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 408  
(d) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). 
Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna 
razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov 
menjalnika znotraj 8 odstotkov;  
(e) Število pogonskih osi; 
(f) Skupina ATCT.  
Vozila so lahko del iste skupine interpolacij, če pripadajo istemu 
razredu vozil, kot je opisano v odstavku 2 Podpriloge 1.  
5.6.2 Skupina interpolacij za vozila NOVC-HEV in vozila OVC-HEV  
Poleg zahtev iz odstavka 5.6.1 so samo hibridna elektri čna vozila z 
notranjim polnjenjem (NOVC-HEV) in hibridna elektri čna vozila z 
zunanjim polnjenjem (OVC-HEV), ki so identi čna glede na naslednje 
značilnosti, lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta in število elektri čnih naprav (vrsta konstrukcije (asinhrona/ 
sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva (zrak, tekoč ina) in 
vsakršne druge zna čilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase 
emisij CO  2 in porabo elektri čne energije pod pogoji WLTP;  
(b) Vrsta pogonskega sistema REESS (model, zmogljivost, nazivna 
napetost, nazivna mo č, vrsta hladilnega sredstva (zrak, teko čina)); 
(c) Vrsta pretvornika energije med elektri čno napravo in pogonskim 
sistemom REESS, med pogonskim sistemom REESS in nizkona ­
petostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vti čnice in pogonskim 
sistemom REESS, vklju čno s katerimi koli drugimi znač ilnostmi, 
ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 in porabo elek ­
trične energije pod pogoji WLTP.  
(d) Razlika med številom ciklov praznjenja naboja od za četka 
preskusa do in vklju čno s prehodnim ciklom ne sme biti ve č kot 
ena. 
5.6.3 Skupina interpolacij za vozila PEV  
Samo elektri čna vozila z možnostjo polnjenja iz vtičnice (PEV), ki so 
identična z vidika naslednjih znač ilnosti pogonskega sistema/menjal ­
nika, so lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta in število elektri čnih naprav (vrsta konstrukcije (asinhrona/ 
sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva (zrak, tekoč ina) in 
vsakršne druge zna čilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo 
električne energije in doseg pod pogoji WLTP;  
(b) Vrsta pogonskega sistema REESS (model, zmogljivost, nazivna 
napetost, nazivna mo č, vrsta hladilnega sredstva (zrak, teko čina)); 
(c) Vrsta menjalnika (npr. ročni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.); 
(d) Število pogonskih osi; 
(e) Vrsta elektri čnih pretvornikov med elektri čno napravo in pogon­
skim sistemom REESS, med pogonskim sistemom REESS in 
nizkonapetostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vti čnice in 
pogonskim sistemom REESS, vklju čno s katerimi koli drugimi 
značilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo elektri čne 
energije in doseg pod pogoji WLTP.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 409  
(f) Strategija delovanja vseh komponent, ki vplivajo na porabo elek ­
trične energije znotraj pogonskega sistema;  
(g) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). 
Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna 
razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov 
in modelov menjalnika znotraj 8 odstotkov.  
5.7 Skupina cestnih obremenitev 
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko 
del iste skupine cestnih obremenitev:  
(a) Vrsta menjalnika (npr. ročni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.); Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega 
organa je v skupino mogo če vključiti menjalnik z nižjimi izgubami 
moči; 
(b) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). 
Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna 
razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov 
menjalnika znotraj 25 odstotkov;  
(c) Število pogonskih osi; 
(d) Če je vsaj ena električna naprava sklopljena z menjalnikom v 
nevtralnem položaju, vozilo pa ni opremljeno s sistemom za 
način iztekanja (odstavek 4.2.1.8.5 Podpriloge 4), tako da elek ­
trična naprava nima vpliva na cestno obremenitev, potem veljajo 
merila iz odstavka 5.6.2 (a) in odstavka 5.6.3 (a).  
Če obstaja razlika, razen v masi vozila, kotalnem uporu in aerodina ­
miki, ki ima nezanemarljiv vpliv na cestno obremenitev, se to vozilo 
ne upošteva kot del skupine, razen če to odobri homologacijski organ.  
5.8 Skupina matrik za cestno obremenitev 
Skupina matrik za cestno obremenitev je dovoljeno uporabiti za vozila, 
ki so zasnovana z najve čjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega 
vozila ≥ 3 000 kg. 
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko 
del iste skupine matrik za cestno obremenitev:  
(a) Vrsta menjalnika (npr. ročni, avtomatski, brezstopenjski);  
(b) Število pogonskih osi. 
5.9 Skupina sistemov z redno regeneracijo (K  i ) 
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko 
del iste skupine sistemov z redno regeneracijo:  
5.9.1 Vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva, vrsta zgorevanja,  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 410  
5.9.2 Sistem z redno regeneracijo (tj. katalizator, filter za delce);  
(a) Konstrukcija (tj. vrsta okrova, vrsta plemenite kovine, vrsta 
substrata, gostota celic);  
(b) Vrsta in način delovanja;  
(c) Prostornina ± 10 odstotkov;  
(d) Lega (temperatura ± 100 °C pri drugi najvišji referen čni hitrosti);  
(e) Preskusna masa vsakega vozila v skupini mora biti manjša ali 
enaka preskusni masi vozila, uporabljenega za demonstracijo K  i , 
plus 250 kg. 
6. ZAHTEVE GLEDE DELOVANJA 
6.1 Mejne vrednosti  
Mejne vrednosti za emisije morajo biti enake tistim, ki so opredeljene 
v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007. 
6.2 Presku šanje  
Preskušanje mora biti izvedeno v skladu s: 
(a) postopki WLTC, opisanimi v Podprilogi 1;  
(b) izbiranjem prestav in določitvijo toč ke prestavljanja, kot je opisano 
v Podprilogi 2; 
(c) ustreznim gorivom, kot je opisano v Prilogi IX te uredbe;  
(d) cestno obremenitvijo in nastavitvami dinamometra, kot je opisano 
v Podprilogi 4; 
(e) preskusno opremo, kot je opisano v Podprilogi 5; 
(f) preskusnimi postopki, kot je opisano v Podprilogah 6 in 8;  
(g) metodami izra čuna, kot je opisano v Podprilogah 7 in 8.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 411  
Podpriloga 1 
Mednarodni postopki preskušanja lahkih vozil (WLTC)  
1. Splo šne zahteve 
1.1 Cikel, ki bo prevožen, je odvisen od razmerja nazivne mo či preskus­
nega vozila in mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, tj. W/kg, ter 
njegovo najve čjo hitrostjo, v  max . 
Cikel, ki izhaja iz zahtev, opisanih v tej podprilogi, se v drugih delih 
priloge imenuje „uporabljeni cikel“.  
2. Klasifikacija vozila  
2.1 Vozila razreda 1 imajo razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo P  mr ≤ 22 W/kg. 
2.2 Vozila razreda 2 imajo razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo > 22, vendar ≤ 34 W/kg. 
2.3 Vozila razreda 3 imajo razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo > 34 W/kg.  
2.3.1 Vsa vozila, preskušena v skladu s Podprilogo 8, so vozila razreda 3.  
3. Preskusni cikli 
3.1 Vozila razreda 1 
3.1.1 Celoten cikel za vozila razreda 1 je sestavljen iz nizke faze (Nizko  1 ), 
srednje faze (Srednje  1 ) in dodatne nizke faze (Nizko  1 ). 
3.1.2 Faza Nizko  1 je opisana na sliki A1/1 in v tabeli A1/1.  
3.1.3 Faza Srednje  1 je opisana na sliki A1/2 in v tabeli A1/2.  
3.2 Vozila razreda 2 
3.2.1 Celotni cikel za vozila razreda 2 je sestavljen iz nizke faze (Nizko  2 ), 
srednje faze (Srednje  2 ), visoke faze (Visoko  2 ) in zelo visoke faze 
(Zelo visoko  2 ). 
3.2.2 Faza Nizko  2 je opisana na sliki A1/3 in v tabeli A1/3.  
3.2.3 Faza Srednje  2 je opisana na sliki A1/4 in v tabeli A1/4.  
3.2.4 Faza Visoko  2 je opisana na sliki A1/5 in v tabeli A1/5.  
3.2.5 Faza Zelo visoko  2 je opisana na sliki A1/6 in tabeli A1/6.  
3.3 Vozila razreda 3 
Vozila razreda 3 so razdeljena v 2 podrazreda glede na njihovo 
najvišjo hitrost v  max . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 412  
3.3.1 Vozila razreda 3a s hitrostjo v  max < 120 km/h 
3.3.1.1 Celotni cikel je sestavljen iz nizke faze (Nizko  3 ), srednje faze (Sred­
nje 3-1 ), visoke faze (Visoko  3-1 ) in zelo visoke faze (Zelo visoko  3 ). 
3.3.1.2 Faza Nizko  3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.  
3.3.1.3 Faza Srednje  3-1 je opisana na sliki A1/8 in v tabeli A1/8.  
3.3.1.4 Faza Visoko  3-1 je opisana na sliki A1/10 in v tabeli A1/10.  
3.3.1.5 Faza Zelo visoko  3 je opisana na sliki A1/12 in tabeli A1/12.  
3.3.2 Vozila razreda 3b s hitrostjo v  max ≥ 120 km/h 
3.3.2.1 Celotni cikel je sestavljen iz nizke faze (Nizko  3 ), srednje faze (Sred­
nje 3-2 ), visoke faze (Visoko  3-2 ) in zelo visoke faze (Zelo visoko  3 ). 
3.3.2.2 Faza Nizko  3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.  
3.3.2.3 Faza Srednje  3-2 je opisana na sliki A1/9 in v tabeli A1/9.  
3.3.2.4 Faza Visoko  3-2 je opisana na sliki A1/11 in v tabeli A1/11.  
3.3.2.5 Faza Zelo visoko  3 je opisana na sliki A1/12 in tabeli A1/12.  
3.4 Trajanje vseh faz 
3.4.1 Vse faze pri nizki hitrosti trajajo 589 sekund.  
3.4.2 Vse faze pri srednjih hitrostih trajajo 433 sekund.  
3.4.3 Vse faze pri visoki hitrosti trajajo 455 sekund.  
3.4.4 Vse faze pri zelo visoki hitrosti trajajo 323 sekund.  
3.5 Cikli WLTCcity  
Vozila OVC-HEV in vozila PEV morajo za vozila razreda 3a in 
razreda 3b biti preskušana z uporabo ciklov WLTC in WLTCcity 
(glej Podprilogo 8).  
Cikel WLTCcity tvorijo samo faze nizke in srednje hitrosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 413  
4. Vozila razreda WLTC 1  
Slika A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Nizko  1
 
Slika A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Srednje  1
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 414  
Tabela A1/1 
WLTC, vozila razreda 1, faza Nizko  1 
Čas v s Hitrost v km/h  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,2 
13 3,1 
14 5,7 
15 8,0 
16 10,1 
17 12,0 
18 13,8 
19 15,4 
20 16,7 
21 17,7 
22 18,3 
23 18,8 
24 18,9 
25 18,4 
26 16,9 
27 14,3 
28 10,8 
29 7,1 
30 4,0 
31 0,0 
32 0,0 
33 0,0 
34 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
35 1,5 
36 3,8 
37 5,6 
38 7,5 
39 9,2 
40 10,8 
41 12,4 
42 13,8 
43 15,2 
44 16,3 
45 17,3 
46 18,0 
47 18,8 
48 19,5 
49 20,2 
50 20,9 
51 21,7 
52 22,4 
53 23,1 
54 23,7 
55 24,4 
56 25,1 
57 25,4 
58 25,2 
59 23,4 
60 21,8 
61 19,7 
62 17,3 
63 14,7 
64 12,0 
65 9,4 
66 5,6 
67 3,1 
68 0,0 
69 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
70 0,0 
71 0,0 
72 0,0 
73 0,0 
74 0,0 
75 0,0 
76 0,0 
77 0,0 
78 0,0 
79 0,0 
80 0,0 
81 0,0 
82 0,0 
83 0,0 
84 0,0 
85 0,0 
86 0,0 
87 0,0 
88 0,0 
89 0,0 
90 0,0 
91 0,0 
92 0,0 
93 0,0 
94 0,0 
95 0,0 
96 0,0 
97 0,0 
98 0,0 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
105 0,0 
106 0,0 
107 0,0 
108 0,7 
109 1,1 
110 1,9 
111 2,5 
112 3,5 
113 4,7 
114 6,1 
115 7,5 
116 9,4 
117 11,0 
118 12,9 
119 14,5 
120 16,4 
121 18,0 
122 20,0 
123 21,5 
124 23,5 
125 25,0 
126 26,8 
127 28,2 
128 30,0 
129 31,4 
130 32,5 
131 33,2 
132 33,4 
133 33,7 
134 33,9 
135 34,2 
136 34,4 
137 34,7 
138 34,9 
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 415  
Čas v s  Hitrost v km/h  
140 35,4 
141 35,7 
142 35,9 
143 36,6 
144 37,5 
145 38,4 
146 39,3 
147 40,0 
148 40,6 
149 41,1 
150 41,4 
151 41,6 
152 41,8 
153 41,8 
154 41,9 
155 41,9 
156 42,0 
157 42,0 
158 42,2 
159 42,3 
160 42,6 
161 43,0 
162 43,3 
163 43,7 
164 44,0 
165 44,3 
166 44,5 
167 44,6 
168 44,6 
169 44,5 
170 44,4 
171 44,3 
172 44,2 
173 44,1 
174 44,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
175 43,9 
176 43,8 
177 43,7 
178 43,6 
179 43,5 
180 43,4 
181 43,3 
182 43,1 
183 42,9 
184 42,7 
185 42,5 
186 42,3 
187 42,2 
188 42,2 
189 42,2 
190 42,3 
191 42,4 
192 42,5 
193 42,7 
194 42,9 
195 43,1 
196 43,2 
197 43,3 
198 43,4 
199 43,4 
200 43,2 
201 42,9 
202 42,6 
203 42,2 
204 41,9 
205 41,5 
206 41,0 
207 40,5 
208 39,9 
209 39,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
210 38,7 
211 38,1 
212 37,5 
213 36,9 
214 36,3 
215 35,7 
216 35,1 
217 34,5 
218 33,9 
219 33,6 
220 33,5 
221 33,6 
222 33,9 
223 34,3 
224 34,7 
225 35,1 
226 35,5 
227 35,9 
228 36,4 
229 36,9 
230 37,4 
231 37,9 
232 38,3 
233 38,7 
234 39,1 
235 39,3 
236 39,5 
237 39,7 
238 39,9 
239 40,0 
240 40,1 
241 40,2 
242 40,3 
243 40,4 
244 40,5  Čas v s Hitrost v km/h  
245 40,5 
246 40,4 
247 40,3 
248 40,2 
249 40,1 
250 39,7 
251 38,8 
252 37,4 
253 35,6 
254 33,4 
255 31,2 
256 29,1 
257 27,6 
258 26,6 
259 26,2 
260 26,3 
261 26,7 
262 27,5 
263 28,4 
264 29,4 
265 30,4 
266 31,2 
267 31,9 
268 32,5 
269 33,0 
270 33,4 
271 33,8 
272 34,1 
273 34,3 
274 34,3 
275 33,9 
276 33,3 
277 32,6 
278 31,8 
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 416  
Čas v s  Hitrost v km/h  
280 29,6 
281 28,6 
282 27,8 
283 27,0 
284 26,4 
285 25,8 
286 25,3 
287 24,9 
288 24,5 
289 24,2 
290 24,0 
291 23,8 
292 23,6 
293 23,5 
294 23,4 
295 23,3 
296 23,3 
297 23,2 
298 23,1 
299 23,0 
300 22,8 
301 22,5 
302 22,1 
303 21,7 
304 21,1 
305 20,4 
306 19,5 
307 18,5 
308 17,6 
309 16,6 
310 15,7 
311 14,9 
312 14,3 
313 14,1 
314 14,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
315 13,9 
316 13,8 
317 13,7 
318 13,6 
319 13,5 
320 13,4 
321 13,3 
322 13,2 
323 13,2 
324 13,2 
325 13,4 
326 13,5 
327 13,7 
328 13,8 
329 14,0 
330 14,1 
331 14,3 
332 14,4 
333 14,4 
334 14,4 
335 14,3 
336 14,3 
337 14,0 
338 13,0 
339 11,4 
340 10,2 
341 8,0 
342 7,0 
343 6,0 
344 5,5 
345 5,0 
346 4,5 
347 4,0 
348 3,5 
349 3,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
350 2,5 
351 2,0 
352 1,5 
353 1,0 
354 0,5 
355 0,0 
356 0,0 
357 0,0 
358 0,0 
359 0,0 
360 0,0 
361 2,2 
362 4,5 
363 6,6 
364 8,6 
365 10,6 
366 12,5 
367 14,4 
368 16,3 
369 17,9 
370 19,1 
371 19,9 
372 20,3 
373 20,5 
374 20,7 
375 21,0 
376 21,6 
377 22,6 
378 23,7 
379 24,8 
380 25,7 
381 26,2 
382 26,4 
383 26,4 
384 26,4  Čas v s Hitrost v km/h  
385 26,5 
386 26,6 
387 26,8 
388 26,9 
389 27,2 
390 27,5 
391 28,0 
392 28,8 
393 29,9 
394 31,0 
395 31,9 
396 32,5 
397 32,6 
398 32,4 
399 32,0 
400 31,3 
401 30,3 
402 28,0 
403 27,0 
404 24,0 
405 22,5 
406 19,0 
407 17,5 
408 14,0 
409 12,5 
410 9,0 
411 7,5 
412 4,0 
413 2,9 
414 0,0 
415 0,0 
416 0,0 
417 0,0 
418 0,0 
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 417  
Čas v s  Hitrost v km/h  
420 0,0 
421 0,0 
422 0,0 
423 0,0 
424 0,0 
425 0,0 
426 0,0 
427 0,0 
428 0,0 
429 0,0 
430 0,0 
431 0,0 
432 0,0 
433 0,0 
434 0,0 
435 0,0 
436 0,0 
437 0,0 
438 0,0 
439 0,0 
440 0,0 
441 0,0 
442 0,0 
443 0,0 
444 0,0 
445 0,0 
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0 
479 0,0 
480 0,0 
481 1,6 
482 3,1 
483 4,6 
484 6,1 
485 7,8 
486 9,5 
487 11,3 
488 13,2 
489 15,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
490 16,8 
491 18,4 
492 20,1 
493 21,6 
494 23,1 
495 24,6 
496 26,0 
497 27,5 
498 29,0 
499 30,6 
500 32,1 
501 33,7 
502 35,3 
503 36,8 
504 38,1 
505 39,3 
506 40,4 
507 41,2 
508 41,9 
509 42,6 
510 43,3 
511 44,0 
512 44,6 
513 45,3 
514 45,5 
515 45,5 
516 45,2 
517 44,7 
518 44,2 
519 43,6 
520 43,1 
521 42,8 
522 42,7 
523 42,8 
524 43,3  Čas v s Hitrost v km/h  
525 43,9 
526 44,6 
527 45,4 
528 46,3 
529 47,2 
530 47,8 
531 48,2 
532 48,5 
533 48,7 
534 48,9 
535 49,1 
536 49,1 
537 49,0 
538 48,8 
539 48,6 
540 48,5 
541 48,4 
542 48,3 
543 48,2 
544 48,1 
545 47,5 
546 46,7 
547 45,7 
548 44,6 
549 42,9 
550 40,8 
551 38,2 
552 35,3 
553 31,8 
554 28,7 
555 25,8 
556 22,9 
557 20,2 
558 17,3 
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 418  
Čas v s  Hitrost v km/h  
560 12,3 
561 10,3 
562 7,8 
563 6,5 
564 4,4 
565 3,2 
566 1,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0 
Tabela A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Srednje  1 
Čas v s Hitrost v km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,6 
601 1,9 
602 2,7 
603 5,2 
604 7,0 
605 9,6 
606 11,4 
607 14,1 
608 15,8 
609 18,2 
610 19,7 
611 21,8 
612 23,2 
613 24,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
614 25,8 
615 26,7 
616 27,2 
617 27,7 
618 28,1 
619 28,4 
620 28,7  
621 29,0 
622 29,2 
623 29,4 
624 29,4 
625 29,3 
626 28,9 
627 28,5 
628 28,1 
629 27,6 
630 26,9 
631 26,0 
632 24,6 
633 22,8 
634 21,0 
635 19,5 
636 18,6 
637 18,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
638 19,0 
639 20,1 
640 21,5 
641 23,1 
642 24,9 
643 26,4 
644 27,9 
645 29,2 
646 30,4 
647 31,6 
648 32,8 
649 34,0 
650 35,1 
651 36,3 
652 37,4 
653 38,6 
654 39,6 
655 40,6 
656 41,6 
657 42,4 
658 43,0 
659 43,6 
660 44,0 
661 44,4  Čas v s Hitrost v km/h  
662 44,8 
663 45,2 
664 45,6 
665 46,0 
666 46,5 
667 47,0 
668 47,5 
669 48,0 
670 48,6 
671 49,1 
672 49,7 
673 50,2 
674 50,8 
675 51,3 
676 51,8 
677 52,3 
678 52,9 
679 53,4 
680 54,0 
681 54,5 
682 55,1 
683 55,6 
684 56,2 
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 419  
Čas v s  Hitrost v km/h  
687 57,9 
688 58,4 
689 58,8 
690 58,9 
691 58,4 
692 58,1 
693 57,6 
694 56,9 
695 56,3 
696 55,7 
697 55,3 
698 55,0 
699 54,7 
700 54,5 
701 54,4 
702 54,3 
703 54,2 
704 54,1 
705 53,8 
706 53,5 
707 53,0 
708 52,6 
709 52,2 
710 51,9 
711 51,7 
712 51,7 
713 51,8 
714 52,0 
715 52,3 
716 52,6 
717 52,9 
718 53,1 
719 53,2 
720 53,3 
721 53,3 
722 53,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
723 53,5 
724 53,7 
725 54,0 
726 54,4 
727 54,9 
728 55,6 
729 56,3 
730 57,1 
731 57,9 
732 58,8 
733 59,6 
734 60,3 
735 60,9 
736 61,3 
737 61,7 
738 61,8 
739 61,8 
740 61,6 
741 61,2 
742 60,8 
743 60,4 
744 59,9 
745 59,4 
746 58,9 
747 58,6 
748 58,2 
749 57,9 
750 57,7 
751 57,5 
752 57,2 
753 57,0 
754 56,8 
755 56,6 
756 56,6 
757 56,7 
758 57,1 
759 57,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
760 58,2 
761 59,0 
762 59,8 
763 60,6 
764 61,4 
765 62,2 
766 62,9 
767 63,5 
768 64,2 
769 64,4 
770 64,4 
771 64,0 
772 63,5 
773 62,9 
774 62,4 
775 62,0 
776 61,6 
777 61,4 
778 61,2 
779 61,0 
780 60,7 
781 60,2 
782 59,6 
783 58,9 
784 58,1 
785 57,2 
786 56,3 
787 55,3 
788 54,4 
789 53,4 
790 52,4 
791 51,4 
792 50,4 
793 49,4 
794 48,5 
795 47,5 
796 46,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
797 45,4 
798 44,3 
799 43,1 
800 42,0 
801 40,8 
802 39,7 
803 38,8 
804 38,1 
805 37,4 
806 37,1 
807 36,9 
808 37,0 
809 37,5 
810 37,8 
811 38,2 
812 38,6 
813 39,1 
814 39,6 
815 40,1 
816 40,7 
817 41,3 
818 41,9 
819 42,7 
820 43,4 
821 44,2 
822 45,0 
823 45,9 
824 46,8 
825 47,7 
826 48,7 
827 49,7 
828 50,6 
829 51,6 
830 52,5 
831 53,3 
832 54,1 
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 420  
Čas v s  Hitrost v km/h  
834 55,3 
835 55,7 
836 56,1 
837 56,4 
838 56,7 
839 57,1 
840 57,5 
841 58,0 
842 58,7 
843 59,3 
844 60,0 
845 60,6 
846 61,3 
847 61,5 
848 61,5 
849 61,4 
850 61,2 
851 60,5 
852 60,0 
853 59,5 
854 58,9 
855 58,4 
856 57,9 
857 57,5 
858 57,1 
859 56,7 
860 56,4 
861 56,1 
862 55,8 
863 55,5 
864 55,3 
865 55,0 
866 54,7 
867 54,4 
868 54,2 
869 54,0 
870 53,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
871 53,7 
872 53,6 
873 53,5 
874 53,4 
875 53,3 
876 53,2 
877 53,1 
878 53,0 
879 53,0 
880 53,0 
881 53,0 
882 53,0 
883 53,0 
884 52,8 
885 52,5 
886 51,9 
887 51,1 
888 50,2 
889 49,2 
890 48,2 
891 47,3 
892 46,4 
893 45,6 
894 45,0 
895 44,3 
896 43,8 
897 43,3 
898 42,8 
899 42,4 
900 42,0 
901 41,6 
902 41,1 
903 40,3 
904 39,5 
905 38,6 
906 37,7 
907 36,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
908 36,2 
909 36,0 
910 36,2 
911 37,0 
912 38,0 
913 39,0 
914 39,7 
915 40,2 
916 40,7 
917 41,2 
918 41,7 
919 42,2 
920 42,7 
921 43,2 
922 43,6 
923 44,0 
924 44,2 
925 44,4 
926 44,5 
927 44,6 
928 44,7 
929 44,6 
930 44,5 
931 44,4 
932 44,2 
933 44,1 
934 43,7 
935 43,3 
936 42,8 
937 42,3 
938 41,6 
939 40,7 
940 39,8 
941 38,8 
942 37,8 
943 36,9 
944 36,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
945 35,5 
946 35,0 
947 34,7 
948 34,4 
949 34,1 
950 33,9 
951 33,6 
952 33,3 
953 33,0 
954 32,7 
955 32,3 
956 31,9 
957 31,5 
958 31,0 
959 30,6 
960 30,2 
961 29,7 
962 29,1 
963 28,4 
964 27,6 
965 26,8 
966 26,0 
967 25,1 
968 24,2 
969 23,3 
970 22,4 
971 21,5 
972 20,6 
973 19,7 
974 18,8 
975 17,7 
976 16,4 
977 14,9 
978 13,2 
979 11,3 
980 9,4 
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 421  
Čas v s  Hitrost v km/h  
982 5,6 
983 3,7 
984 1,9 
985 1,0 
986 0,0 
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008 0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0 
5. WLTC za vozila razreda 2  
Slika A1/3  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Nizko  2
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 422  
Slika A1/4  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Srednje  2
 
Slika A1/5  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Visoko  2
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 423  
Slika A1/6  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Zelo visoko  2
 
Tabela A1/3  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Nizko  2 
Čas v s Hitrost v km/h  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,0 
13 1,2 
14 2,6 
15 4,9 
16 7,3 
17 9,4 
18 11,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
19 12,7 
20 13,3 
21 13,4 
22 13,3 
23 13,1 
24 12,5 
25 11,1 
26 8,9 
27 6,2 
28 3,8 
29 1,8 
30 0,0 
31 0,0 
32 0,0 
33 0,0 
34 1,5 
35 2,8 
36 3,6 
37 4,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
38 5,3 
39 6,0 
40 6,6 
41 7,3 
42 7,9 
43 8,6 
44 9,3 
45 10 
46 10,8 
47 11,6 
48 12,4 
49 13,2 
50 14,2 
51 14,8 
52 14,7 
53 14,4 
54 14,1 
55 13,6 
56 13,0  Čas v s Hitrost v km/h  
57 12,4 
58 11,8 
59 11,2 
60 10,6 
61 9,9 
62 9,0  
63 8,2 
64 7,0 
65 4,8 
66 2,3 
67 0,0 
68 0,0 
69 0,0 
70 0,0 
71 0,0 
72 0,0 
73 0,0 
74 0,0 
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 424  
Čas v s  Hitrost v km/h  
76 0,0 
77 0,0 
78 0,0 
79 0,0 
80 0,0 
81 0,0 
82 0,0 
83 0,0 
84 0,0 
85 0,0 
86 0,0 
87 0,0 
88 0,0 
89 0,0 
90 0,0 
91 0,0 
92 0,0 
93 0,0 
94 0,0 
95 0,0 
96 0,0 
97 0,0 
98 0,0 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0 
105 0,0 
106 0,0 
107 0,8 
108 1,4 
109 2,3 
110 3,5 
111 4,7 
112 5,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
113 7,4 
114 9,2 
115 11,7 
116 13,5 
117 15,0 
118 16,2 
119 16,8 
120 17,5 
121 18,8 
122 20,3 
123 22,0 
124 23,6 
125 24,8 
126 25,6 
127 26,3 
128 27,2 
129 28,3 
130 29,6 
131 30,9 
132 32,2 
133 33,4 
134 35,1 
135 37,2 
136 38,7 
137 39,0 
138 40,1 
139 40,4 
140 39,7 
141 36,8 
142 35,1 
143 32,2 
144 31,1 
145 30,8 
146 29,7 
147 29,4 
148 29,0 
149 28,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
150 26,0 
151 23,4 
152 20,7 
153 17,4 
154 15,2 
155 13,5 
156 13,0 
157 12,4 
158 12,3 
159 12,2 
160 12,3 
161 12,4 
162 12,5 
163 12,7 
164 12,8 
165 13,2 
166 14,3 
167 16,5 
168 19,4 
169 21,7 
170 23,1 
171 23,5 
172 24,2 
173 24,8 
174 25,4 
175 25,8 
176 26,5 
177 27,2 
178 28,3 
179 29,9 
180 32,4 
181 35,1 
182 37,5 
183 39,2 
184 40,5 
185 41,4 
186 42,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
187 42,5 
188 43,2 
189 44,4 
190 45,9 
191 47,6 
192 49,0 
193 50,0 
194 50,2 
195 50,1 
196 49,8 
197 49,4 
198 48,9 
199 48,5 
200 48,3 
201 48,2 
202 47,9 
203 47,1 
204 45,5 
205 43,2 
206 40,6 
207 38,5 
208 36,9 
209 35,9 
210 35,3 
211 34,8 
212 34,5 
213 34,2 
214 34,0 
215 33,8 
216 33,6 
217 33,5 
218 33,5 
219 33,4 
220 33,3 
221 33,3 
222 33,2 
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 425  
Čas v s  Hitrost v km/h  
224 33,0 
225 32,9 
226 32,8 
227 32,7 
228 32,5 
229 32,3 
230 31,8 
231 31,4 
232 30,9 
233 30,6 
234 30,6 
235 30,7 
236 32,0 
237 33,5 
238 35,8 
239 37,6 
240 38,8 
241 39,6 
242 40,1 
243 40,9 
244 41,8 
245 43,3 
246 44,7 
247 46,4 
248 47,9 
249 49,6 
250 49,6 
251 48,8 
252 48,0 
253 47,5 
254 47,1 
255 46,9 
256 45,8 
257 45,8 
258 45,8 
259 45,9 
260 46,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
261 46,4 
262 46,6 
263 46,8 
264 47,0 
265 47,3 
266 47,5 
267 47,9 
268 48,3 
269 48,3 
270 48,2 
271 48,0 
272 47,7 
273 47,2 
274 46,5 
275 45,2 
276 43,7 
277 42,0 
278 40,4 
279 39,0 
280 37,7 
281 36,4 
282 35,2 
283 34,3 
284 33,8 
285 33,3 
286 32,5 
287 30,9 
288 28,6 
289 25,9 
290 23,1 
291 20,1 
292 17,3 
293 15,1 
294 13,7 
295 13,4 
296 13,9 
297 15,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
298 16,3 
299 17,4 
300 18,2 
301 18,6 
302 19,0 
303 19,4 
304 19,8 
305 20,1 
306 20,5 
307 20,2 
308 18,6 
309 16,5 
310 14,4 
311 13,4 
312 12,9 
313 12,7 
314 12,4 
315 12,4 
316 12,8 
317 14,1 
318 16,2 
319 18,8 
320 21,9 
321 25,0 
322 28,4 
323 31,3 
324 34,0 
325 34,6 
326 33,9 
327 31,9 
328 30,0 
329 29,0 
330 27,9 
331 27,1 
332 26,4 
333 25,9 
334 25,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
335 25,0 
336 24,6 
337 23,9 
338 23,0 
339 21,8 
340 20,7 
341 19,6 
342 18,7 
343 18,1 
344 17,5 
345 16,7 
346 15,4 
347 13,6 
348 11,2 
349 8,6 
350 6,0 
351 3,1 
352 1,2 
353 0,0 
354 0,0 
355 0,0 
356 0,0 
357 0,0 
358 0,0 
359 0,0 
360 1,4 
361 3,2 
362 5,6 
363 8,1 
364 10,3 
365 12,1 
366 12,6 
367 13,6 
368 14,5 
369 15,6 
370 16,8 
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 426  
Čas v s  Hitrost v km/h  
372 19,6 
373 20,9 
374 22,3 
375 23,8 
376 25,4 
377 27,0 
378 28,6 
379 30,2 
380 31,2 
381 31,2 
382 30,7 
383 29,5 
384 28,6 
385 27,7 
386 26,9 
387 26,1 
388 25,4 
389 24,6 
390 23,6 
391 22,6 
392 21,7 
393 20,7 
394 19,8 
395 18,8 
396 17,7 
397 16,6 
398 15,6 
399 14,8 
400 14,3 
401 13,8 
402 13,4 
403 13,1 
404 12,8 
405 12,3 
406 11,6 
407 10,5 
408 9,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
409 7,2 
410 5,2 
411 2,9 
412 1,2 
413 0,0 
414 0,0 
415 0,0 
416 0,0 
417 0,0 
418 0,0 
419 0,0 
420 0,0 
421 0,0 
422 0,0 
423 0,0 
424 0,0 
425 0,0 
426 0,0 
427 0,0 
428 0,0 
429 0,0 
430 0,0 
431 0,0 
432 0,0 
433 0,0 
434 0,0 
435 0,0 
436 0,0 
437 0,0 
438 0,0 
439 0,0 
440 0,0 
441 0,0 
442 0,0 
443 0,0 
444 0,0 
445 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0 
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0 
479 0,0 
480 0,0 
481 1,4 
482 2,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
483 5,2 
484 7,9 
485 10,3 
486 12,7 
487 15,0 
488 17,4 
489 19,7 
490 21,9 
491 24,1 
492 26,2 
493 28,1 
494 29,7 
495 31,3 
496 33,0 
497 34,7 
498 36,3 
499 38,1 
500 39,4 
501 40,4 
502 41,2 
503 42,1 
504 43,2 
505 44,3 
506 45,7 
507 45,4 
508 44,5 
509 42,5 
510 39,5 
511 36,5 
512 33,5 
513 30,4 
514 27,0 
515 23,6 
516 21,0 
517 19,5 
518 17,6 
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 427  
Čas v s  Hitrost v km/h  
520 14,5 
521 13,5 
522 13,7 
523 16,0 
524 18,1 
525 20,8 
526 21,5 
527 22,5 
528 23,4 
529 24,5 
530 25,6 
531 26,0 
532 26,5 
533 26,9 
534 27,3 
535 27,9 
536 30,3 
537 33,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
538 35,4 
539 38,0 
540 40,1 
541 42,7 
542 44,5 
543 46,3 
544 47,6 
545 48,8 
546 49,7 
547 50,6 
548 51,4 
549 51,4 
550 50,2 
551 47,1 
552 44,5 
553 41,5 
554 38,5 
555 35,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
556 32,5 
557 29,5 
558 26,5 
559 23,5 
560 20,4 
561 17,5 
562 14,5 
563 11,5 
564 8,5 
565 5,6 
566 2,6 
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
573 0,0 
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0 
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0 
Tabela A1/4  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Srednje  2 
Čas v s Hitrost v km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,6 
602 3,6 
603 6,3 
604 9,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
605 11,8 
606 14,2 
607 16,6 
608 18,5 
609 20,8 
610 23,4 
611 26,9 
612 30,3 
613 32,8 
614 34,1 
615 34,2 
616 33,6 
617 32,1 
618 30,0 
619 27,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
620 25,1 
621 22,8 
622 20,5 
623 17,9 
624 15,1 
625 13,4 
626 12,8 
627 13,7 
628 16,0 
629 18,1 
630 20,8 
631 23,7 
632 26,5 
633 29,3 
634 32,0  Čas v s Hitrost v km/h  
635 34,5 
636 36,8 
637 38,6 
638 39,8 
639 40,6 
640 41,1 
641 41,9 
642 42,8 
643 44,3 
644 45,7 
645 47,4  
646 48,9 
647 50,6 
648 52,0 
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 428  
Čas v s  Hitrost v km/h  
650 55,0 
651 56,8 
652 58,0 
653 59,8 
654 61,1 
655 62,4 
656 63,0 
657 63,5 
658 63,0 
659 62,0 
660 60,4 
661 58,6 
662 56,7 
663 55,0 
664 53,7 
665 52,7 
666 51,9 
667 51,4 
668 51,0 
669 50,7 
670 50,6 
671 50,8 
672 51,2 
673 51,7 
674 52,3 
675 53,1 
676 53,8 
677 54,5 
678 55,1 
679 55,9 
680 56,5 
681 57,1 
682 57,8 
683 58,5 
684 59,3 
685 60,2 
686 61,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
687 62,4 
688 63,4 
689 64,4 
690 65,4 
691 66,3 
692 67,2 
693 68,0 
694 68,8 
695 69,5 
696 70,1 
697 70,6 
698 71,0 
699 71,6 
700 72,2 
701 72,8 
702 73,5 
703 74,1 
704 74,3 
705 74,3 
706 73,7 
707 71,9 
708 70,5 
709 68,9 
710 67,4 
711 66,0 
712 64,7 
713 63,7 
714 62,9 
715 62,2 
716 61,7 
717 61,2 
718 60,7 
719 60,3 
720 59,9 
721 59,6 
722 59,3 
723 59,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
724 58,6 
725 58,0 
726 57,5 
727 56,9 
728 56,3 
729 55,9 
730 55,6 
731 55,3 
732 55,1 
733 54,8 
734 54,6 
735 54,5 
736 54,3 
737 53,9 
738 53,4 
739 52,6 
740 51,5 
741 50,2 
742 48,7 
743 47,0 
744 45,1 
745 43,0 
746 40,6 
747 38,1 
748 35,4 
749 32,7 
750 30,0 
751 27,5 
752 25,3 
753 23,4 
754 22,0 
755 20,8 
756 19,8 
757 18,9 
758 18,0 
759 17,0 
760 16,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
761 15,5 
762 14,4 
763 14,9 
764 15,9 
765 17,1 
766 18,3 
767 19,4 
768 20,4 
769 21,2 
770 21,9 
771 22,7 
772 23,4 
773 24,2 
774 24,3 
775 24,2 
776 24,1 
777 23,8 
778 23,0 
779 22,6 
780 21,7 
781 21,3 
782 20,3 
783 19,1 
784 18,1 
785 16,9 
786 16,0 
787 14,8 
788 14,5 
789 13,7 
790 13,5 
791 12,9 
792 12,7 
793 12,5 
794 12,5 
795 12,6 
796 13,0 
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 429  
Čas v s  Hitrost v km/h  
798 14,6 
799 15,7 
800 17,1 
801 18,7 
802 20,2 
803 21,9 
804 23,6 
805 25,4 
806 27,1 
807 28,9 
808 30,4 
809 32,0 
810 33,4 
811 35,0 
812 36,4 
813 38,1 
814 39,7 
815 41,6 
816 43,3 
817 45,1 
818 46,9 
819 48,7 
820 50,5 
821 52,4 
822 54,1 
823 55,7 
824 56,8 
825 57,9 
826 59,0 
827 59,9 
828 60,7 
829 61,4 
830 62,0 
831 62,5 
832 62,9 
833 63,2 
834 63,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
835 63,7 
836 64,0 
837 64,4 
838 64,9 
839 65,5 
840 66,2 
841 67,0 
842 67,8 
843 68,6 
844 69,4 
845 70,1 
846 70,9 
847 71,7 
848 72,5 
849 73,2 
850 73,8 
851 74,4 
852 74,7 
853 74,7 
854 74,6 
855 74,2 
856 73,5 
857 72,6 
858 71,8 
859 71,0 
860 70,1 
861 69,4 
862 68,9 
863 68,4 
864 67,9 
865 67,1 
866 65,8 
867 63,9 
868 61,4 
869 58,4 
870 55,4 
871 52,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
872 50,0 
873 48,3 
874 47,3 
875 46,8 
876 46,9 
877 47,1 
878 47,5 
879 47,8 
880 48,3 
881 48,8 
882 49,5 
883 50,2 
884 50,8 
885 51,4 
886 51,8 
887 51,9 
888 51,7 
889 51,2 
890 50,4 
891 49,2 
892 47,7 
893 46,3 
894 45,1 
895 44,2 
896 43,7 
897 43,4 
898 43,1 
899 42,5 
900 41,8 
901 41,1 
902 40,3 
903 39,7 
904 39,3 
905 39,2 
906 39,3 
907 39,6 
908 40,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
909 40,7 
910 41,4 
911 42,2 
912 43,1 
913 44,1 
914 44,9 
915 45,6 
916 46,4 
917 47,0 
918 47,8 
919 48,3 
920 48,9 
921 49,4 
922 49,8 
923 49,6 
924 49,3 
925 49,0 
926 48,5 
927 48,0 
928 47,5 
929 47,0 
930 46,9 
931 46,8 
932 46,8 
933 46,8 
934 46,9 
935 46,9 
936 46,9 
937 46,9 
938 46,9 
939 46,8 
940 46,6 
941 46,4 
942 46,0 
943 45,5 
944 45,0 
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 430  
Čas v s  Hitrost v km/h  
946 44,2 
947 43,9 
948 43,7 
949 43,6 
950 43,6 
951 43,5 
952 43,5 
953 43,4 
954 43,3 
955 43,1 
956 42,9 
957 42,7 
958 42,5 
959 42,4 
960 42,2 
961 42,1 
962 42,0 
963 41,8 
964 41,7 
965 41,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
966 41,3 
967 41,1 
968 40,8 
969 40,3 
970 39,6 
971 38,5 
972 37,0 
973 35,1 
974 33,0 
975 30,6 
976 27,9 
977 25,1 
978 22,0 
979 18,8 
980 15,5 
981 12,3 
982 8,8 
983 6,0 
984 3,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
985 1,6 
986 0,0 
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008 0,0 
1009  0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0 
Tabela A1/5  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Visoko  2 
Čas v s Hitrost v km/h  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 1,1 
1028 3,0 
1029 5,7 
1030 8,4 
1031 11,1 
1032 14,0 
1033 17,0 
1034 20,1 
1035 22,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1036 23,6 
1037 24,5 
1038 24,8 
1039 25,1 
1040 25,3 
1041 25,5 
1042 25,7 
1043 25,8 
1044 25,9 
1045 26,0 
1046 26,1 
1047 26,3 
1048 26,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1049 26,8 
1050 27,1 
1051 27,5 
1052 28,0 
1053 28,6 
1054 29,3 
1055 30,4 
1056 31,8 
1057 33,7 
1058 35,8 
1059 37,8 
1060 39,5 
1061 40,8  Čas v s Hitrost v km/h  
1062 41,8 
1063 42,4 
1064 43,0 
1065 43,4 
1066 44,0 
1067 44,4 
1068 45,0 
1069 45,4 
1070 46,0 
1071 46,4  
1072 47,0 
1073 47,4 
1074 48,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 431  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1075 48,4 
1076 49,0 
1077 49,4 
1078 50,0 
1079 50,4 
1080 50,8 
1081 51,1 
1082 51,3 
1083 51,3 
1084 51,3 
1085 51,3 
1086 51,3 
1087 51,3 
1088 51,3 
1089 51,4 
1090 51,6 
1091 51,8 
1092 52,1 
1093 52,3 
1094 52,6 
1095 52,8 
1096 52,9 
1097 53,0 
1098 53,0 
1099 53,0 
1100 53,1 
1101 53,2 
1102 53,3 
1103 53,4 
1104 53,5 
1105 53,7 
1106 55,0 
1107 56,8 
1108 58,8 
1109 60,9 
1110 63,0 
1111 65,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1112 66,9 
1113 68,6 
1114 70,1 
1115 71,5 
1116 72,8 
1117 73,9 
1118 74,9 
1119 75,7 
1120 76,4 
1121 77,1 
1122 77,6 
1123 78,0 
1124 78,2 
1125 78,4 
1126 78,5 
1127 78,5 
1128 78,6 
1129 78,7 
1130 78,9 
1131 79,1 
1132 79,4 
1133 79,8 
1134 80,1 
1135 80,5 
1136 80,8 
1137 81,0 
1138 81,2 
1139 81,3 
1140  81,2 
1141 81,0 
1142 80,6 
1143 80,0 
1144 79,1 
1145 78,0 
1146 76,8 
1147 75,5 
1148 74,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1149 72,9 
1150 71,9 
1151 71,2 
1152 70,9 
1153 71,0 
1154 71,5 
1155 72,3 
1156 73,2 
1157 74,1 
1158 74,9 
1159 75,4 
1160 75,5 
1161 75,2 
1162 74,5 
1163 73,3 
1164 71,7 
1165 69,9 
1166 67,9 
1167 65,7 
1168 63,5 
1169 61,2 
1170 59,0 
1171 56,8 
1172 54,7 
1173 52,7 
1174 50,9 
1175 49,4 
1176 48,1 
1177 47,1 
1178 46,5 
1179 46,3 
1180 46,5 
1181 47,2 
1182 48,3 
1183 49,7 
1184 51,3 
1185 53,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1186 54,9 
1187 56,7 
1188 58,6 
1189 60,2 
1190 61,6 
1191 62,2 
1192 62,5 
1193 62,8 
1194 62,9 
1195 63,0 
1196 63,0 
1197 63,1 
1198 63,2 
1199 63,3 
1200 63,5 
1201 63,7 
1202 63,9 
1203 64,1 
1204 64,3 
1205  66,1 
1206 67,9 
1207 69,7 
1208 71,4 
1209 73,1 
1210 74,7 
1211 76,2 
1212 77,5 
1213 78,6 
1214 79,7 
1215 80,6 
1216 81,5 
1217 82,2 
1218 83,0 
1219 83,7 
1220 84,4 
1221 84,9 
1222 85,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 432  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1223 85,2 
1224 84,9 
1225 84,4 
1226 83,6 
1227 82,7 
1228 81,5 
1229 80,1 
1230 78,7 
1231 77,4 
1232 76,2 
1233 75,4 
1234 74,8 
1235 74,3 
1236 73,8 
1237 73,2 
1238 72,4 
1239 71,6 
1240 70,8 
1241 69,9 
1242 67,9 
1243 65,7 
1244 63,5 
1245 61,2 
1246 59,0 
1247 56,8 
1248 54,7 
1249 52,7 
1250 50,9 
1251 49,4 
1252 48,1 
1253 47,1 
1254 46,5 
1255 46,3 
1256 45,1 
1257 43,0 
1258 40,6 
1259 38,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1260 35,4 
1261 32,7 
1262 30,0 
1263 29,9 
1264 30,0 
1265 30,2 
1266 30,4 
1267 30,6 
1268 31,6 
1269 33,0 
1270 33,9 
1271 34,8 
1272 35,7 
1273 36,6 
1274 37,5 
1275 38,4 
1276 39,3 
1277 40,2 
1278 40,8 
1279 41,7 
1280 42,4 
1281 43,1 
1282 43,6 
1283 44,2 
1284 44,8 
1285 45,5 
1286 46,3 
1287 47,2 
1288  48,1 
1289 49,1 
1290 50,0 
1291 51,0 
1292 51,9 
1293 52,7 
1294 53,7 
1295 55,0 
1296 56,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1297 58,8 
1298 60,9 
1299 63,0 
1300 65,0 
1301 66,9 
1302 68,6 
1303 70,1 
1304 71,0 
1305 71,8 
1306 72,8 
1307 72,9 
1308 73,0 
1309 72,3 
1310 71,9 
1311 71,3 
1312 70,9 
1313 70,5 
1314 70,0 
1315 69,6 
1316 69,2 
1317 68,8 
1318 68,4 
1319 67,9 
1320 67,5 
1321 67,2 
1322 66,8 
1323 65,6 
1324 63,3 
1325 60,2 
1326 56,2 
1327 52,2 
1328 48,4 
1329 45,0 
1330 41,6 
1331 38,6 
1332 36,4 
1333 34,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1334 34,2 
1335 34,7 
1336 36,3 
1337 38,5 
1338 41,0 
1339 43,7 
1340 46,5 
1341 49,1 
1342 51,6 
1343 53,9 
1344 56,0 
1345 57,9 
1346 59,7 
1347 61,2 
1348 62,5 
1349 63,5 
1350 64,3 
1351 65,3 
1352 66,3 
1353  67,3 
1354 68,3 
1355 69,3 
1356 70,3 
1357 70,8 
1358 70,8 
1359 70,8 
1360 70,9 
1361 70,9 
1362 70,9 
1363 70,9 
1364 71,0 
1365 71,0 
1366 71,1 
1367 71,2 
1368 71,3 
1369 71,4 
1370 71,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 433  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1371 71,7 
1372 71,8 
1373 71,9 
1374 71,9 
1375 71,9 
1376 71,9 
1377 71,9 
1378 71,9 
1379 71,9 
1380 72,0 
1381 72,1 
1382 72,4 
1383 72,7 
1384 73,1 
1385 73,4 
1386 73,8 
1387 74,0 
1388 74,1 
1389 74,0 
1390 73,0 
1391 72,0 
1392 71,0 
1393 70,0 
1394 69,0 
1395 68,0 
1396 67,7 
1397 66,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1398 66,6 
1399 66,7 
1400 66,8 
1401 66,9 
1402 66,9 
1403 66,9 
1404 66,9 
1405 66,9 
1406 66,9 
1407 66,9 
1408 67,0 
1409 67,1 
1410 67,3 
1411 67,5 
1412 67,8 
1413 68,2 
1414 68,6 
1415 69,0 
1416 69,3 
1417 69,3 
1418 69,2 
1419 68,8 
1420 68,2 
1421 67,6 
1422 67,4 
1423 67,2 
1424 66,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1425 66,3 
1426 65,4 
1427 64,0 
1428 62,4 
1429 60,6 
1430 58,6 
1431 56,7 
1432 54,8 
1433 53,0 
1434 51,3 
1435  49,6 
1436 47,8 
1437 45,5 
1438 42,8 
1439 39,8 
1440 36,5 
1441 33,0 
1442 29,5 
1443 25,8 
1444 22,1 
1445 18,6 
1446 15,3 
1447 12,4 
1448 9,6 
1449 6,6 
1450 3,8 
1451 1,6  Čas v s Hitrost v km/h  
1452 0,0 
1453 0,0 
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0 
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0 
1464 0,0 
1465 0,0 
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0 
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0 
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0 
Tabela A1/6  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Zelo visoko  2 
Čas v s Hitrost v km/h  
1478 0,0 
1479 1,1 
1480 2,3 
1481 4,6 
1482 6,5 
1483 8,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1484 10,9 
1485 13,5 
1486 15,2 
1487 17,6 
1488 19,3 
1489 21,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1490 23,0 
1491 25,0 
1492 26,5 
1493 28,4 
1494 29,8 
1495 31,7  Čas v s Hitrost v km/h  
1496 33,7  
1497 35,8 
1498 38,1 
1499 40,5 
1500 42,2 
1501 43,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 434  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1502 44,5 
1503 45,2 
1504 45,8 
1505 46,6 
1506 47,4 
1507 48,5 
1508 49,7 
1509 51,3 
1510 52,9 
1511 54,3 
1512 55,6 
1513 56,8 
1514 57,9 
1515 58,9 
1516 59,7 
1517 60,3 
1518 60,7 
1519 60,9 
1520 61,0 
1521 61,1 
1522 61,4 
1523 61,8 
1524 62,5 
1525 63,4 
1526 64,5 
1527 65,7 
1528 66,9 
1529 68,1 
1530 69,1 
1531 70,0 
1532 70,9 
1533 71,8 
1534 72,6 
1535 73,4 
1536 74,0 
1537 74,7 
1538 75,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1539 75,7 
1540 76,4 
1541 77,2 
1542 78,2 
1543 78,9 
1544 79,9 
1545 81,1 
1546 82,4 
1547 83,7 
1548 85,4 
1549 87,0 
1550 88,3 
1551 89,5 
1552 90,5 
1553 91,3 
1554 92,2 
1555 93,0 
1556 93,8 
1557 94,6 
1558 95,3 
1559 95,9 
1560 96,6 
1561 97,4 
1562 98,1 
1563 98,7 
1564 99,5 
1565 100,3 
1566 101,1 
1567  101,9 
1568 102,8 
1569 103,8 
1570 105,0 
1571 106,1 
1572 107,4 
1573 108,7 
1574 109,9 
1575 111,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1576 112,3 
1577 113,4 
1578 114,4 
1579 115,3 
1580 116,1 
1581 116,8 
1582 117,4 
1583 117,7 
1584 118,2 
1585 118,1 
1586 117,7 
1587 117,0 
1588 116,1 
1589 115,2 
1590 114,4 
1591 113,6 
1592 113,0 
1593 112,6 
1594 112,2 
1595 111,9 
1596 111,6 
1597 111,2 
1598 110,7 
1599 110,1 
1600 109,3 
1601 108,4 
1602 107,4 
1603 106,7 
1604 106,3 
1605 106,2 
1606 106,4 
1607 107,0 
1608 107,5 
1609 107,9 
1610 108,4 
1611 108,9 
1612 109,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1613 110,2 
1614 110,9 
1615 111,6 
1616 112,2 
1617 112,8 
1618 113,3 
1619 113,7 
1620 114,1 
1621 114,4 
1622 114,6 
1623 114,7 
1624 114,7 
1625 114,7 
1626 114,6 
1627 114,5 
1628 114,5 
1629 114,5 
1630 114,7 
1631 115,0 
1632  115,6 
1633 116,4 
1634 117,3 
1635 118,2 
1636 118,8 
1637 119,3 
1638 119,6 
1639 119,7 
1640 119,5 
1641 119,3 
1642 119,2 
1643 119,0 
1644 118,8 
1645 118,8 
1646 118,8 
1647 118,8 
1648 118,8 
1649 118,9  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 435  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1650 119,0 
1651 119,0 
1652 119,1 
1653 119,2 
1654 119,4 
1655 119,6 
1656 119,9 
1657 120,1 
1658 120,3 
1659 120,4 
1660 120,5 
1661 120,5 
1662 120,5 
1663 120,5 
1664 120,4 
1665 120,3 
1666 120,1 
1667 119,9 
1668 119,6 
1669 119,5 
1670 119,4 
1671 119,3 
1672 119,3 
1673 119,4 
1674 119,5 
1675 119,5 
1676 119,6 
1677 119,6 
1678 119,6 
1679 119,4 
1680 119,3 
1681 119,0 
1682 118,8 
1683 118,7 
1684 118,8 
1685 119,0 
1686 119,2 
1687 119,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1688 120,0 
1689 120,3 
1690 120,5 
1691 120,7 
1692 120,9 
1693 121,0 
1694 121,1 
1695 121,2 
1696 121,3 
1697 121,4 
1698 121,5 
1699 121,5 
1700 121,5 
1701 121,4 
1702 121,3 
1703 121,1 
1704 120,9 
1705 120,6 
1706 120,4 
1707 120,2 
1708 120,1 
1709 119,9 
1710 119,8 
1711 119,8 
1712 119,9 
1713 120,0 
1714 120,2 
1715  120,4 
1716 120,8 
1717 121,1 
1718 121,6 
1719 121,8 
1720 122,1 
1721 122,4 
1722 122,7 
1723 122,8 
1724 123,1 
1725 123,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1726 122,8 
1727 122,3 
1728 121,3 
1729 119,9 
1730 118,1 
1731 115,9 
1732 113,5 
1733 111,1 
1734 108,6 
1735 106,2 
1736 104,0 
1737 101,1 
1738 98,3 
1739 95,7 
1740 93,5 
1741 91,5 
1742 90,7 
1743 90,4 
1744 90,2 
1745 90,2 
1746 90,1 
1747 90,0 
1748 89,8 
1749 89,6 
1750 89,4 
1751 89,2 
1752 88,9 
1753 88,5 
1754 88,1 
1755 87,6 
1756 87,1 
1757 86,6 
1758 86,1 
1759 85,5 
1760 85,0 
1761 84,4 
1762 83,8  Čas v s Hitrost v km/h  
1763 83,2 
1764 82,6 
1765 81,9 
1766 81,1 
1767 80,0 
1768 78,7 
1769 76,9 
1770 74,6 
1771 72,0 
1772 69,0 
1773 65,6 
1774 62,1 
1775 58,5 
1776 54,7 
1777 50,9 
1778 47,3 
1779 43,8 
1780  40,4 
1781 37,4 
1782 34,3 
1783 31,3 
1784 28,3 
1785 25,2 
1786 22,0 
1787 18,9 
1788 16,1 
1789 13,4 
1790 11,1 
1791 8,9 
1792 6,9 
1793 4,9 
1794 2,8 
1795 0,0 
1796 0,0 
1797 0,0 
1798 0,0 
1799 0,0 
1800 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 436  
6. WLTC za vozila razreda 3  
Slika A1/7  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Nizko  3
 
Slika A1/8  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-1
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 437  
Slika A1/9  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-2
 
Slika A1/10  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-1
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 438  
Slika A1/11  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-2
 
Slika A1/12  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Zelo visoko  3
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 439  
Tabela A1/7 
WLTC, Vozila razreda 3, faza Nizko  3 
Čas v s Hitrost v km/h  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,2 
13 1,7 
14 5,4 
15 9,9 
16 13,1 
17 16,9 
18 21,7 
19 26,0 
20 27,5 
21 28,1 
22 28,3 
23 28,8 
24 29,1 
25 30,8 
26 31,9 
27 34,1 
28 36,6 
29 39,1 
30 41,3 
31 42,5 
32 43,3 
33 43,9 
34 44,4 
35 44,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
36 44,2 
37 42,7 
38 39,9 
39 37,0 
40 34,6 
41 32,3 
42 29,0 
43 25,1 
44 22,2 
45 20,9 
46 20,4 
47 19,5 
48 18,4 
49 17,8 
50 17,8 
51 17,4 
52 15,7 
53 13,1 
54 12,1 
55 12,0 
56 12,0 
57 12,0 
58 12,3 
59 12,6 
60 14,7 
61 15,3 
62 15,9 
63 16,2 
64 17,1 
65 17,8 
66 18,1 
67 18,4 
68 20,3 
69 23,2 
70 26,5 
71 29,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
72 32,6 
73 34,4 
74 35,5 
75 36,4 
76 37,4 
77 38,5 
78 39,3 
79 39,5 
80 39,0 
81 38,5 
82 37,3 
83 37,0 
84 36,7 
85 35,9 
86 35,3 
87 34,6 
88 34,2 
89 31,9 
90 27,3 
91 22,0 
92 17,0 
93 14,2 
94 12,0 
95 9,1 
96 5,8 
97 3,6 
98 2,2 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0 
105 0,0 
106 0,0 
107 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
108 0,0 
109 0,0 
110 0,0 
111 0,0 
112 0,0 
113 0,0 
114 0,0 
115 0,0 
116 0,0 
117 0,0 
118 0,0 
119 0,0 
120 0,0 
121 0,0 
122 0,0 
123 0,0 
124 0,0 
125 0,0 
126 0,0 
127 0,0 
128 0,0 
129 0,0 
130 0,0 
131 0,0 
132 0,0 
133 0,0 
134 0,0 
135 0,0 
136 0,0 
137 0,0 
138 0,2 
139 1,9 
140 6,1 
141 11,7 
142 16,4 
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 440  
Čas v s  Hitrost v km/h  
144 19,9 
145 20,8 
146 22,8 
147 25,4 
148 27,7 
149 29,2 
150 29,8 
151 29,4 
152 27,2 
153 22,6 
154 17,3 
155 13,3 
156 12,0 
157 12,6 
158 14,1 
159 17,2 
160 20,1 
161 23,4 
162 25,5 
163 27,6 
164 29,5 
165 31,1 
166 32,1 
167 33,2 
168 35,2 
169 37,2 
170 38,0 
171 37,4 
172 35,1 
173 31,0 
174 27,1 
175 25,3 
176 25,1 
177 25,9 
178 27,8 
179 29,2 
180 29,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
181 29,5 
182 29,2 
183 28,3 
184 26,1 
185 23,6 
186 21,0 
187 18,9 
188 17,1 
189 15,7 
190 14,5 
191 13,7 
192 12,9 
193 12,5 
194 12,2 
195 12,0 
196 12,0 
197 12,0 
198 12,0 
199 12,5 
200 13,0 
201 14,0 
202 15,0 
203 16,5 
204 19,0 
205 21,2 
206 23,8 
207 26,9 
208 29,6 
209 32,0 
210 35,2 
211 37,5 
212 39,2 
213 40,5 
214 41,6 
215 43,1 
216 45,0 
217 47,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
218 49,0 
219 50,6 
220 51,8 
221 52,7 
222 53,1 
223 53,5 
224 53,8 
225 54,2 
226 54,8 
227 55,3 
228 55,8 
229 56,2 
230 56,5 
231 56,5 
232 56,2 
233 54,9 
234 52,9 
235 51,0 
236 49,8 
237 49,2 
238 48,4 
239 46,9 
240 44,3 
241 41,5 
242 39,5 
243 37,0 
244 34,6 
245 32,3 
246 29,0 
247 25,1 
248 22,2 
249 20,9 
250 20,4 
251 19,5 
252 18,4 
253 17,8 
254 17,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
255 17,4 
256 15,7 
257 14,5 
258 15,4 
259 17,9 
260 20,6 
261 23,2 
262 25,7 
263 28,7 
264 32,5 
265 36,1 
266 39,0 
267 40,8 
268 42,9 
269 44,4 
270 45,9 
271 46,0 
272 45,6 
273 45,3 
274 43,7 
275 40,8 
276 38,0 
277 34,4 
278 30,9 
279 25,5 
280 21,4 
281 20,2 
282 22,9 
283 26,6 
284 30,2 
285 34,1 
286 37,4 
287 40,7 
288 44,0 
289 47,3 
290 49,2 
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 441  
Čas v s  Hitrost v km/h  
292 49,2 
293 48,1 
294 47,3 
295 46,8 
296 46,7 
297 46,8 
298 47,1 
299 47,3 
300 47,3 
301 47,1 
302 46,6 
303 45,8 
304 44,8 
305 43,3 
306 41,8 
307 40,8 
308 40,3 
309 40,1 
310 39,7 
311 39,2 
312 38,5 
313 37,4 
314 36,0 
315 34,4 
316 33,0 
317 31,7 
318 30,0 
319 28,0 
320 26,1 
321 25,6 
322 24,9 
323 24,9 
324 24,3 
325 23,9 
326 23,9 
327 23,6 
328 23,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
329 20,5 
330 17,5 
331 16,9 
332 16,7 
333 15,9 
334 15,6 
335 15,0 
336 14,5 
337 14,3 
338 14,5 
339 15,4 
340 17,8 
341 21,1 
342 24,1 
343 25,0 
344 25,3 
345 25,5 
346 26,4 
347 26,6 
348 27,1 
349 27,7 
350 28,1 
351 28,2 
352 28,1 
353 28,0 
354 27,9 
355 27,9 
356 28,1 
357 28,2 
358 28,0 
359 26,9 
360 25,0 
361 23,2 
362 21,9 
363 21,1 
364 20,7 
365 20,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
366 20,8 
367 21,2 
368 22,1 
369 23,5 
370 24,3 
371 24,5 
372 23,8 
373 21,3 
374 17,7 
375 14,4 
376 11,9 
377 10,2 
378 8,9 
379 8,0 
380 7,2 
381 6,1 
382 4,9 
383 3,7 
384 2,3 
385 0,9 
386 0,0 
387 0,0 
388 0,0 
389 0,0 
390 0,0 
391 0,0 
392 0,5 
393 2,1 
394 4,8 
395 8,3 
396 12,3 
397 16,6 
398 20,9 
399 24,2 
400 25,6 
401 25,6 
402 24,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
403 23,3 
404 21,6 
405 20,2 
406 18,7 
407 17,0 
408 15,3 
409 14,2 
410 13,9 
411 14,0 
412 14,2 
413 14,5 
414 14,9 
415 15,9 
416 17,4 
417 18,7 
418 19,1 
419 18,8 
420 17,6 
421 16,6 
422 16,2 
423 16,4 
424 17,2 
425 19,1 
426 22,6 
427 27,4 
428 31,6 
429 33,4 
430 33,5 
431 32,8 
432 31,9 
433 31,3 
434 31,1 
435 30,6 
436 29,2 
437 26,7 
438 23,0 
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 442  
Čas v s  Hitrost v km/h  
440 12,9 
441 7,7 
442 3,8 
443 1,3 
444 0,2 
445 0,0 
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0 
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
479 0,0 
480 0,0 
481 0,0 
482 0,0 
483 0,0 
484 0,0 
485 0,0 
486 0,0 
487 0,0 
488 0,0 
489 0,0 
490 0,0 
491 0,0 
492 0,0 
493 0,0 
494 0,0 
495 0,0 
496 0,0 
497 0,0 
498 0,0 
499 0,0 
500 0,0 
501 0,0 
502 0,0 
503 0,0 
504 0,0 
505 0,0 
506 0,0 
507 0,0 
508 0,0 
509 0,0 
510 0,0 
511 0,0 
512 0,5 
513 2,5 
514 6,6 
515 11,8 
516 16,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
517 20,5 
518 21,9 
519 21,9 
520 21,3 
521 20,3 
522 19,2 
523 17,8 
524 15,5 
525 11,9 
526 7,6 
527 4,0 
528 2,0 
529 1,0 
530 0,0 
531 0,0 
532 0,0 
533 0,2 
534 1,2 
535 3,2 
536 5,2 
537 8,2 
538 13 
539 18,8 
540 23,1 
541 24,5 
542 24,5 
543 24,3 
544 23,6 
545 22,3 
546 20,1 
547 18,5 
548 17,2 
549 16,3 
550 15,4 
551 14,7 
552 14,3 
553 13,7 
554 13,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
555 13,1 
556 13,1 
557 13,3 
558 13,8 
559 14,5 
560 16,5 
561 17,0 
562 17,0 
563 17,0 
564 15,4 
565 10,1 
566 4,8 
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0 
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0 
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 443  
Tabela A1/8 
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-1 
Čas v s Hitrost v km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,0 
602 2,1 
603 5,2 
604 9,2 
605 13,5 
606 18,1 
607 22,3 
608 26,0 
609 29,3 
610 32,8 
611 36,0 
612 39,2 
613 42,5 
614 45,7 
615 48,2 
616 48,4 
617 48,2 
618 47,8 
619 47,0 
620 45,9 
621 44,9 
622 44,4 
623 44,3 
624 44,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
625 45,1 
626 45,7 
627 46,0 
628 46,0 
629 46,0 
630 46,1 
631 46,7 
632 47,7 
633 48,9 
634 50,3 
635 51,6 
636 52,6 
637 53,0 
638 53,0 
639 52,9 
640 52,7 
641 52,6 
642 53,1 
643 54,3 
644 55,2 
645 55,5 
646 55,9 
647 56,3 
648 56,7 
649 56,9 
650 56,8 
651 56,0 
652 54,2 
653 52,1 
654 50,1 
655 47,2 
656 43,2 
657 39,2 
658 36,5 
659 34,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
660 31,0 
661 26,0 
662 20,7 
663 15,4 
664 13,1 
665 12,0 
666 12,5 
667 14,0 
668 19,0 
669 23,2 
670 28,0 
671 32,0 
672 34,0 
673 36,0 
674 38,0 
675 40,0 
676 40,3 
677 40,5 
678 39,0 
679 35,7 
680 31,8 
681 27,1 
682 22,8 
683 21,1 
684 18,9 
685 18,9 
686 21,3 
687 23,9 
688 25,9 
689 28,4 
690 30,3 
691 30,9 
692 31,1 
693 31,8 
694 32,7  Čas v s Hitrost v km/h  
695 33,2 
696 32,4 
697 28,3 
698 25,8 
699 23,1 
700 21,8 
701 21,2 
702 21,0 
703 21,0 
704 20,9 
705 19,9 
706 17,9 
707 15,1 
708 12,8 
709 12,0 
710 13,2 
711 17,1 
712 21,1 
713 21,8 
714 21,2 
715 18,5 
716 13,9 
717 12,0 
718 12,0 
719 13,0 
720 16,3 
721 20,5 
722 23,9 
723 26,0 
724 28,0 
725 31,5 
726 33,4 
727 36,0 
728 37,8 
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 444  
Čas v s  Hitrost v km/h  
730 41,6 
731 41,9 
732 42,0 
733 42,2 
734 42,4 
735 42,7 
736 43,1 
737 43,7 
738 44,0 
739 44,1 
740 45,3 
741 46,4 
742 47,2 
743 47,3 
744 47,4 
745 47,4 
746 47,5 
747 47,9 
748 48,6 
749 49,4 
750 49,8 
751 49,8 
752 49,7 
753 49,3 
754 48,5 
755 47,6 
756 46,3 
757 43,7 
758 39,3 
759 34,1 
760 29,0 
761 23,7 
762 18,4 
763 14,3 
764 12,0 
765 12,8 
766 16,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
767 20,4 
768 24,0 
769 29,0 
770 32,2 
771 36,8 
772 39,4 
773 43,2 
774 45,8 
775 49,2 
776 51,4 
777 54,2 
778 56,0 
779 58,3 
780 59,8 
781 61,7 
782 62,7 
783 63,3 
784 63,6 
785 64,0 
786 64,7 
787 65,2 
788 65,3 
789 65,3 
790 65,4 
791 65,7 
792 66,0 
793 65,6 
794 63,5 
795 59,7 
796 54,6 
797 49,3 
798 44,9 
799 42,3 
800 41,4 
801 41,3 
802 43,0 
803 45,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
804 46,5 
805 48,3 
806 49,5 
807 51,2 
808 52,2 
809 51,6 
810 49,7 
811 47,4 
812 43,7 
813 39,7 
814 35,5 
815 31,1 
816 26,3 
817 21,9 
818 18,0 
819 17,0 
820 18,0 
821 21,4 
822 24,8 
823 27,9 
824 30,8 
825 33,0 
826 35,1 
827 37,1 
828 38,9 
829 41,4 
830 44,0 
831 46,3 
832 47,7 
833 48,2 
834 48,7 
835 49,3 
836 49,8 
837 50,2 
838 50,9 
839 51,8 
840 52,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
841 53,3 
842 54,5 
843 55,7 
844 56,5 
845 56,8 
846 57,0 
847 57,2 
848 57,7 
849 58,7 
850 60,1 
851 61,1 
852 61,7 
853 62,3 
854 62,9 
855 63,3 
856 63,4 
857 63,5 
858 63,9 
859 64,4 
860 65,0 
861 65,6 
862 66,6 
863 67,4 
864 68,2 
865 69,1 
866 70,0 
867 70,8 
868 71,5 
869 72,4 
870 73,0 
871 73,7 
872 74,4 
873 74,9 
874 75,3 
875 75,6 
876 75,8 
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 445  
Čas v s  Hitrost v km/h  
878 76,5 
879 76,2 
880 75,8 
881 75,4 
882 74,8 
883 73,9 
884 72,7 
885 71,3 
886 70,4 
887 70,0 
888 70,0 
889 69,0 
890 68,0 
891 67,3 
892 66,2 
893 64,8 
894 63,6 
895 62,6 
896 62,1 
897 61,9 
898 61,9 
899 61,8 
900 61,5 
901 60,9 
902 59,7 
903 54,6 
904 49,3 
905 44,9 
906 42,3 
907 41,4 
908 41,3 
909 42,1 
910 44,7 
911 46,0 
912 48,8 
913 50,1 
914 51,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
915 54,1 
916 55,2 
917 56,2 
918 56,1 
919 56,1 
920 56,5 
921 57,5 
922 59,2 
923 60,7 
924 61,8 
925 62,3 
926 62,7 
927 62,0 
928 61,3 
929 60,9 
930 60,5 
931 60,2 
932 59,8 
933 59,4 
934 58,6 
935 57,5 
936 56,6 
937 56,0 
938 55,5 
939 55,0 
940 54,4 
941 54,1 
942 54,0 
943 53,9 
944 53,9 
945 54,0 
946 54,2 
947 55,0 
948 55,8 
949 56,2 
950 56,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
951 55,1 
952 52,7 
953 48,4 
954 43,1 
955 37,8 
956 32,5 
957 27,2 
958 25,1 
959 27,0 
960 29,8 
961 33,8 
962 37,0 
963 40,7 
964 43,0 
965 45,6 
966 46,9 
967 47,0 
968 46,9 
969 46,5 
970 45,8 
971 44,3 
972 41,3 
973 36,5 
974 31,7 
975 27,0 
976 24,7 
977 19,3 
978 16,0 
979 13,2 
980 10,7 
981 8,8 
982 7,2 
983 5,5 
984 3,2 
985 1,1 
986 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 446  
Tabela A1/9 
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-2 
Čas v s Hitrost v km/h  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,0 
602 2,1 
603 4,8 
604 9,1 
605 14,2 
606 19,8 
607 25,5 
608 30,5 
609 34,8 
610 38,8 
611 42,9 
612 46,4 
613 48,3 
614 48,7 
615 48,5 
616 48,4 
617 48,2 
618 47,8 
619 47,0 
620 45,9 
621 44,9 
622 44,4 
623 44,3 
624 44,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
625 45,1 
626 45,7 
627 46,0 
628 46,0 
629 46,0 
630 46,1 
631 46,7 
632 47,7 
633 48,9 
634 50,3 
635 51,6 
636 52,6 
637 53,0 
638 53,0 
639 52,9 
640 52,7 
641 52,6 
642 53,1 
643 54,3 
644 55,2 
645 55,5 
646 55,9 
647 56,3 
648 56,7 
649 56,9 
650 56,8 
651 56,0 
652 54,2 
653 52,1 
654 50,1 
655 47,2 
656 43,2 
657 39,2 
658 36,5 
659 34,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
660 31,0 
661 26,0 
662 20,7 
663 15,4 
664 13,1 
665 12,0 
666 12,5 
667 14,0 
668 19,0 
669 23,2 
670 28,0 
671 32,0 
672 34,0 
673 36,0 
674 38,0 
675 40,0 
676 40,3 
677 40,5 
678 39,0 
679 35,7 
680 31,8 
681 27,1 
682 22,8 
683 21,1 
684 18,9 
685 18,9 
686 21,3 
687 23,9 
688 25,9 
689 28,4 
690 30,3 
691 30,9 
692 31,1 
693 31,8 
694 32,7  Čas v s Hitrost v km/h  
695 33,2 
696 32,4 
697 28,3 
698 25,8 
699 23,1 
700 21,8 
701 21,2 
702 21,0 
703 21,0 
704 20,9 
705 19,9 
706 17,9 
707 15,1 
708 12,8 
709 12,0 
710 13,2 
711 17,1 
712 21,1 
713 21,8 
714 21,2 
715 18,5 
716 13,9 
717 12,0 
718 12,0 
719 13,0 
720 16,0 
721 18,5 
722 20,6 
723 22,5 
724 24,0 
725 26,6 
726 29,9 
727 34,8 
728 37,8 
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 447  
Čas v s  Hitrost v km/h  
730 41,6 
731 41,9 
732 42,0 
733 42,2 
734 42,4 
735 42,7 
736 43,1 
737 43,7 
738 44,0 
739 44,1 
740 45,3 
741 46,4 
742 47,2 
743 47,3 
744 47,4 
745 47,4 
746 47,5 
747 47,9 
748 48,6 
749 49,4 
750 49,8 
751 49,8 
752 49,7 
753 49,3 
754 48,5 
755 47,6 
756 46,3 
757 43,7 
758 39,3 
759 34,1 
760 29,0 
761 23,7 
762 18,4 
763 14,3 
764 12,0 
765 12,8 
766 16,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
767 19,1 
768 22,4 
769 25,6 
770 30,1 
771 35,3 
772 39,9 
773 44,5 
774 47,5 
775 50,9 
776 54,1 
777 56,3 
778 58,1 
779 59,8 
780 61,1 
781 62,1 
782 62,8 
783 63,3 
784 63,6 
785 64,0 
786 64,7 
787 65,2 
788 65,3 
789 65,3 
790 65,4 
791 65,7 
792 66,0 
793 65,6 
794 63,5 
795 59,7 
796 54,6 
797 49,3 
798 44,9 
799 42,3 
800 41,4 
801 41,3 
802 42,1 
803 44,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
804 48,4 
805 51,4 
806 52,7 
807 53,0 
808 52,5 
809 51,3 
810 49,7 
811 47,4 
812 43,7 
813 39,7 
814 35,5 
815 31,1 
816 26,3 
817 21,9 
818 18,0 
819 17,0 
820 18,0 
821 21,4 
822 24,8 
823 27,9 
824 30,8 
825 33,0 
826 35,1 
827 37,1 
828 38,9 
829 41,4 
830 44,0 
831 46,3 
832 47,7 
833 48,2 
834 48,7 
835 49,3 
836 49,8 
837 50,2 
838 50,9 
839 51,8 
840 52,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
841 53,3 
842 54,5 
843 55,7 
844 56,5 
845 56,8 
846 57,0 
847 57,2 
848 57,7 
849 58,7 
850 60,1 
851 61,1 
852 61,7 
853 62,3 
854 62,9 
855 63,3 
856 63,4 
857 63,5 
858 64,5 
859 65,8 
860 66,8 
861 67,4 
862 68,8 
863 71,1 
864 72,3 
865 72,8 
866 73,4 
867 74,6 
868 76,0 
869 76,6 
870 76,5 
871 76,2 
872 75,8 
873 75,4 
874 74,8 
875 73,9 
876 72,7 
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 448  
Čas v s  Hitrost v km/h  
878 70,4 
879 70,0 
880 70,0 
881 69,0 
882 68,0 
883 68,0 
884 68,0 
885 68,1 
886 68,4 
887 68,6 
888 68,7 
889 68,5 
890 68,1 
891 67,3 
892 66,2 
893 64,8 
894 63,6 
895 62,6 
896 62,1 
897 61,9 
898 61,9 
899 61,8 
900 61,5 
901 60,9 
902 59,7 
903 54,6 
904 49,3 
905 44,9 
906 42,3 
907 41,4 
908 41,3 
909 42,1 
910 44,7 
911 48,4 
912 51,4 
913 52,7 
914 54,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
915 57,0 
916 58,1 
917 59,2 
918 59,0 
919 59,1 
920 59,5 
921 60,5 
922 62,3 
923 63,9 
924 65,1 
925 64,1 
926 62,7 
927 62,0 
928 61,3 
929 60,9 
930 60,5 
931 60,2 
932 59,8 
933 59,4 
934 58,6 
935 57,5 
936 56,6 
937 56,0 
938 55,5 
939 55,0 
940 54,4 
941 54,1 
942 54,0 
943 53,9 
944 53,9 
945 54,0 
946 54,2 
947 55,0 
948 55,8 
949 56,2 
950 56,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
951 55,1 
952 52,7 
953 48,4 
954 43,1 
955 37,8 
956 32,5 
957 27,2 
958 25,1 
959 26,0 
960 29,3 
961 34,6 
962 40,4 
963 45,3 
964 49,0 
965 51,1 
966 52,1 
967 52,2 
968 52,1 
969 51,7 
970 50,9 
971 49,2 
972 45,9 
973 40,6 
974 35,3 
975 30,0 
976 24,7 
977 19,3 
978 16,0 
979 13,2 
980 10,7 
981 8,8 
982 7,2 
983 5,5 
984 3,2 
985 1,1 
986 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 449  
Tabela A1/10 
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-1 
Čas v s Hitrost v km/h  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 0,8 
1028 3,6 
1029 8,6 
1030 14,6 
1031 20,0 
1032 24,4 
1033 28,2 
1034 31,7 
1035 35,0 
1036 37,6 
1037 39,7 
1038 41,5 
1039 43,6 
1040 46,0 
1041 48,4 
1042 50,5 
1043 51,9 
1044 52,6 
1045 52,8 
1046 52,9 
1047 53,1 
1048 53,3 
1049 53,1 
1050 52,3 
1051 50,7 
1052 48,8 
1053 46,5 
1054 43,8 
1055 40,3 
1056 36,0 
1057 30,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1058 25,4 
1059 21,0 
1060 16,7 
1061 13,4 
1062 12,0 
1063 12,1 
1064 12,8 
1065 15,6 
1066 19,9 
1067 23,4 
1068 24,6 
1069 27,0 
1070 29,0 
1071 32,0 
1072 34,8 
1073 37,7 
1074 40,8 
1075 43,2 
1076 46,0 
1077 48,0 
1078 50,7 
1079 52,0 
1080 54,5 
1081 55,9 
1082 57,4 
1083 58,1 
1084 58,4 
1085 58,8 
1086 58,8 
1087  58,6 
1088 58,7 
1089 58,8 
1090 58,8 
1091 58,8 
1092 59,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1093 60,1 
1094 61,7 
1095 63,0 
1096 63,7 
1097 63,9 
1098 63,5 
1099 62,3 
1100 60,3 
1101 58,9 
1102 58,4 
1103 58,8 
1104 60,2 
1105 62,3 
1106 63,9 
1107 64,5 
1108 64,4 
1109 63,5 
1110 62,0 
1111 61,2 
1112 61,3 
1113 61,7 
1114 62,0 
1115 64,6 
1116 66,0 
1117 66,2 
1118 65,8 
1119 64,7 
1120 63,6 
1121 62,9 
1122 62,4 
1123 61,7 
1124 60,1 
1125 57,3 
1126 55,8 
1127 50,5  Čas v s Hitrost v km/h  
1128 45,2 
1129 40,1 
1130 36,2 
1131 32,9 
1132 29,8 
1133 26,6 
1134 23,0 
1135 19,4 
1136 16,3 
1137 14,6 
1138 14,2 
1139 14,3 
1140 14,6 
1141 15,1 
1142 16,4 
1143 19,1 
1144 22,5 
1145 24,4 
1146 24,8 
1147 22,7 
1148 17,4 
1149 13,8 
1150 12,0 
1151 12,0 
1152  12,0 
1153 13,9 
1154 17,7 
1155 22,8 
1156 27,3 
1157 31,2 
1158 35,2 
1159 39,4 
1160 42,5 
1161 45,4 
1162 48,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 450  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1163 50,3 
1164 52,6 
1165 54,5 
1166 56,6 
1167 58,3 
1168 60,0 
1169 61,5 
1170 63,1 
1171 64,3 
1172 65,7 
1173 67,1 
1174 68,3 
1175 69,7 
1176 70,6 
1177 71,6 
1178 72,6 
1179 73,5 
1180 74,2 
1181 74,9 
1182 75,6 
1183 76,3 
1184 77,1 
1185 77,9 
1186 78,5 
1187 79,0 
1188 79,7 
1189 80,3 
1190 81,0 
1191 81,6 
1192 82,4 
1193 82,9 
1194 83,4 
1195 83,8 
1196 84,2 
1197 84,7 
1198 85,2 
1199 85,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1200 86,3 
1201 86,8 
1202 87,4 
1203 88,0 
1204 88,3 
1205 88,7 
1206 89,0 
1207 89,3 
1208 89,8 
1209 90,2 
1210 90,6 
1211 91,0 
1212 91,3 
1213 91,6 
1214 91,9 
1215 92,2 
1216 92,8 
1217 93,1 
1218 93,3 
1219 93,5 
1220 93,7 
1221 93,9 
1222 94,0 
1223 94,1 
1224 94,3 
1225 94,4 
1226 94,6 
1227 94,7 
1228  94,8 
1229 95,0 
1230 95,1 
1231 95,3 
1232 95,4 
1233 95,6 
1234 95,7 
1235 95,8 
1236 96,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1237 96,1 
1238 96,3 
1239 96,4 
1240 96,6 
1241 96,8 
1242 97,0 
1243 97,2 
1244 97,3 
1245 97,4 
1246 97,4 
1247 97,4 
1248 97,4 
1249 97,3 
1250 97,3 
1251 97,3 
1252 97,3 
1253 97,2 
1254 97,1 
1255 97,0 
1256 96,9 
1257 96,7 
1258 96,4 
1259 96,1 
1260 95,7 
1261 95,5 
1262 95,3 
1263 95,2 
1264 95,0 
1265 94,9 
1266 94,7 
1267 94,5 
1268 94,4 
1269 94,4 
1270 94,3 
1271 94,3 
1272 94,1 
1273 93,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1274 93,4 
1275 92,8 
1276 92,0 
1277 91,3 
1278 90,6 
1279 90,0 
1280 89,3 
1281 88,7 
1282 88,1 
1283 87,4 
1284 86,7 
1285 86,0 
1286 85,3 
1287 84,7 
1288 84,1 
1289 83,5 
1290 82,9 
1291 82,3 
1292 81,7 
1293  81,1 
1294 80,5 
1295 79,9 
1296 79,4 
1297 79,1 
1298 78,8 
1299 78,5 
1300 78,2 
1301 77,9 
1302 77,6 
1303 77,3 
1304 77,0 
1305 76,7 
1306 76,0 
1307 76,0 
1308 76,0 
1309 75,9 
1310 76,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 451  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1311 76,0 
1312 76,1 
1313 76,3 
1314 76,5 
1315 76,6 
1316 76,8 
1317 77,1 
1318 77,1 
1319 77,2 
1320 77,2 
1321 77,6 
1322 78,0 
1323 78,4 
1324 78,8 
1325 79,2 
1326 80,3 
1327 80,8 
1328 81,0 
1329 81,0 
1330 81,0 
1331 81,0 
1332 81,0 
1333 80,9 
1334 80,6 
1335 80,3 
1336 80,0 
1337 79,9 
1338 79,8 
1339 79,8 
1340 79,8 
1341 79,9 
1342 80,0 
1343 80,4 
1344 80,8 
1345 81,2 
1346 81,5 
1347 81,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1348 81,6 
1349 81,4 
1350 80,7 
1351 79,6 
1352 78,2 
1353 76,8 
1354 75,3 
1355 73,8 
1356 72,1 
1357 70,2 
1358 68,2 
1359 66,1 
1360 63,8 
1361 61,6 
1362 60,2 
1363 59,8 
1364 60,4 
1365 61,8 
1366 62,6 
1367 62,7 
1368 61,9 
1369 60,0 
1370 58,4 
1371 57,8 
1372 57,8 
1373 57,8 
1374 57,3 
1375 56,2 
1376  54,3 
1377 50,8 
1378 45,5 
1379 40,2 
1380 34,9 
1381 29,6 
1382 28,7 
1383 29,3 
1384 30,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1385 31,7 
1386 32,9 
1387 35,0 
1388 38,0 
1389 40,5 
1390 42,7 
1391 45,8 
1392 47,5 
1393 48,9 
1394 49,4 
1395 49,4 
1396 49,2 
1397 48,7 
1398 47,9 
1399 46,9 
1400 45,6 
1401 44,2 
1402 42,7 
1403 40,7 
1404 37,1 
1405 33,9 
1406 30,6 
1407 28,6 
1408 27,3 
1409 27,2 
1410 27,5 
1411 27,4 
1412 27,1 
1413 26,7 
1414 26,8 
1415 28,2 
1416 31,1 
1417 34,8 
1418 38,4 
1419 40,9 
1420 41,7 
1421 40,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1422 38,3 
1423 35,3 
1424 34,3 
1425 34,6 
1426 36,3 
1427 39,5 
1428 41,8 
1429 42,5 
1430 41,9 
1431 40,1 
1432 36,6 
1433 31,3 
1434 26,0 
1435 20,6 
1436 19,1 
1437 19,7 
1438 21,1 
1439 22,0 
1440 22,1 
1441  21,4 
1442 19,6 
1443 18,3 
1444 18,0 
1445 18,3 
1446 18,5 
1447 17,9 
1448 15,0 
1449 9,9 
1450 4,6 
1451 1,2 
1452 0,0 
1453 0,0 
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 452  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1464 0,0 
1465 0,0 
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0 
Tabela A1/11  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-2 
Čas v s Hitrost v km/h  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 0,8 
1028 3,6 
1029 8,6 
1030 14,6 
1031 20,0 
1032 24,4 
1033 28,2 
1034 31,7 
1035 35,0 
1036 37,6 
1037 39,7 
1038 41,5 
1039 43,6 
1040 46,0 
1041 48,4 
1042 50,5 
1043 51,9 
1044 52,6 
1045 52,8 
1046 52,9 
1047 53,1 
1048 53,3 
1049 53,1 
1050 52,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1051 50,7 
1052 48,8 
1053 46,5 
1054 43,8 
1055 40,3 
1056 36,0 
1057 30,7 
1058 25,4 
1059 21,0 
1060 16,7 
1061 13,4 
1062 12,0 
1063 12,1 
1064 12,8  
1065 15,6 
1066 19,9 
1067 23,4 
1068 24,6 
1069 25,2 
1070 26,4 
1071 28,8 
1072 31,8 
1073 35,3 
1074 39,5 
1075 44,5 
1076 49,3 
1077 53,3 
1078 56,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1079 58,9 
1080 61,2 
1081 62,6 
1082 63,0 
1083 62,5 
1084 60,9 
1085 59,3 
1086 58,6 
1087 58,6 
1088 58,7 
1089 58,8 
1090 58,8 
1091 58,8 
1092 59,1 
1093 60,1 
1094 61,7 
1095 63,0 
1096 63,7 
1097 63,9 
1098 63,5 
1099 62,3 
1100 60,3 
1101 58,9 
1102 58,4 
1103 58,8 
1104 60,2 
1105 62,3 
1106 63,9  Čas v s Hitrost v km/h  
1107 64,5 
1108 64,4 
1109 63,5 
1110 62,0 
1111 61,2 
1112 61,3 
1113 62,6 
1114 65,3 
1115 68,0 
1116 69,4 
1117 69,7 
1118 69,3 
1119 68,1 
1120 66,9 
1121 66,2 
1122 65,7 
1123 64,9 
1124 63,2 
1125 60,3 
1126 55,8 
1127 50,5 
1128 45,2 
1129 40,1  
1130 36,2 
1131 32,9 
1132 29,8 
1133 26,6 
1134 23,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 453  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1135 19,4 
1136 16,3 
1137 14,6 
1138 14,2 
1139 14,3 
1140 14,6 
1141 15,1 
1142 16,4 
1143 19,1 
1144 22,5 
1145 24,4 
1146 24,8 
1147 22,7 
1148 17,4 
1149 13,8 
1150 12,0 
1151 12,0 
1152 12,0 
1153 13,9 
1154 17,7 
1155 22,8 
1156 27,3 
1157 31,2 
1158 35,2 
1159 39,4 
1160 42,5 
1161 45,4 
1162 48,2 
1163 50,3 
1164 52,6 
1165 54,5 
1166 56,6 
1167 58,3 
1168 60,0 
1169 61,5 
1170 63,1 
1171 64,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1172 65,7 
1173 67,1 
1174 68,3 
1175 69,7 
1176 70,6 
1177 71,6 
1178 72,6 
1179 73,5 
1180 74,2 
1181 74,9 
1182 75,6 
1183 76,3 
1184 77,1 
1185 77,9 
1186 78,5 
1187 79,0 
1188 79,7 
1189 80,3 
1190 81,0 
1191 81,6 
1192 82,4 
1193 82,9 
1194 83,4 
1195 83,8 
1196 84,2 
1197 84,7 
1198 85,2 
1199 85,6 
1200  86,3 
1201 86,8 
1202 87,4 
1203 88,0 
1204 88,3 
1205 88,7 
1206 89,0 
1207 89,3 
1208 89,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1209 90,2 
1210 90,6 
1211 91,0 
1212 91,3 
1213 91,6 
1214 91,9 
1215 92,2 
1216 92,8 
1217 93,1 
1218 93,3 
1219 93,5 
1220 93,7 
1221 93,9 
1222 94,0 
1223 94,1 
1224 94,3 
1225 94,4 
1226 94,6 
1227 94,7 
1228 94,8 
1229 95,0 
1230 95,1 
1231 95,3 
1232 95,4 
1233 95,6 
1234 95,7 
1235 95,8 
1236 96,0 
1237 96,1 
1238 96,3 
1239 96,4 
1240 96,6 
1241 96,8 
1242 97,0 
1243 97,2 
1244 97,3 
1245 97,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1246 97,4 
1247 97,4 
1248 97,4 
1249 97,3 
1250 97,3 
1251 97,3 
1252 97,3 
1253 97,2 
1254 97,1 
1255 97,0 
1256 96,9 
1257 96,7 
1258 96,4 
1259 96,1 
1260 95,7 
1261 95,5 
1262 95,3 
1263 95,2 
1264 95,0 
1265  94,9 
1266 94,7 
1267 94,5 
1268 94,4 
1269 94,4 
1270 94,3 
1271 94,3 
1272 94,1 
1273 93,9 
1274 93,4 
1275 92,8 
1276 92,0 
1277 91,3 
1278 90,6 
1279 90,0 
1280 89,3 
1281 88,7 
1282 88,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 454  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1283 87,4 
1284 86,7 
1285 86,0 
1286 85,3 
1287 84,7 
1288 84,1 
1289 83,5 
1290 82,9 
1291 82,3 
1292 81,7 
1293 81,1 
1294 80,5 
1295 79,9 
1296 79,4 
1297 79,1 
1298 78,8 
1299 78,5 
1300 78,2 
1301 77,9 
1302 77,6 
1303 77,3 
1304 77,0 
1305 76,7 
1306 76,0 
1307 76,0 
1308 76,0 
1309 75,9 
1310 75,9 
1311 75,8 
1312 75,7 
1313 75,5 
1314 75,2 
1315 75,0 
1316 74,7 
1317 74,1 
1318 73,7 
1319 73,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1320 73,5 
1321 74,0 
1322 74,9 
1323 76,1 
1324 77,7 
1325 79,2 
1326 80,3 
1327 80,8 
1328 81,0 
1329 81,0 
1330 81,0 
1331 81,0 
1332 81,0 
1333 80,9 
1334 80,6 
1335 80,3 
1336 80,0 
1337 79,9 
1338 79,8 
1339 79,8 
1340 79,8 
1341 79,9 
1342 80,0 
1343 80,4 
1344 80,8 
1345 81,2 
1346 81,5 
1347 81,6 
1348  81,6 
1349 81,4 
1350 80,7 
1351 79,6 
1352 78,2 
1353 76,8 
1354 75,3 
1355 73,8 
1356 72,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1357 70,2 
1358 68,2 
1359 66,1 
1360 63,8 
1361 61,6 
1362 60,2 
1363 59,8 
1364 60,4 
1365 61,8 
1366 62,6 
1367 62,7 
1368 61,9 
1369 60,0 
1370 58,4 
1371 57,8 
1372 57,8 
1373 57,8 
1374 57,3 
1375 56,2 
1376 54,3 
1377 50,8 
1378 45,5 
1379 40,2 
1380 34,9 
1381 29,6 
1382 27,3 
1383 29,3 
1384 32,9 
1385 35,6 
1386 36,7 
1387 37,6 
1388 39,4 
1389 42,5 
1390 46,5 
1391 50,2 
1392 52,8 
1393 54,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1394 54,9 
1395 54,9 
1396 54,7 
1397 54,1 
1398 53,2 
1399 52,1 
1400 50,7 
1401 49,1 
1402 47,4 
1403 45,2 
1404 41,8 
1405 36,5 
1406 31,2 
1407 27,6 
1408 26,9 
1409 27,3 
1410 27,5 
1411 27,4 
1412 27,1 
1413  26,7 
1414 26,8 
1415 28,2 
1416 31,1 
1417 34,8 
1418 38,4 
1419 40,9 
1420 41,7 
1421 40,9 
1422 38,3 
1423 35,3 
1424 34,3 
1425 34,6 
1426 36,3 
1427 39,5 
1428 41,8 
1429 42,5 
1430 41,9  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 455  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1431 40,1 
1432 36,6 
1433 31,3 
1434 26,0 
1435 20,6 
1436 19,1 
1437 19,7 
1438 21,1 
1439 22,0 
1440 22,1 
1441 21,4 
1442 19,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1443 18,3 
1444 18,0 
1445 18,3 
1446 18,5 
1447 17,9 
1448 15,0 
1449 9,9 
1450 4,6 
1451 1,2 
1452 0,0 
1453 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0 
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0 
1464 0,0 
1465 0,0  Čas v s Hitrost v km/h  
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0 
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0 
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0 
Tabela A1/12  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Zelo visoko  3 
Čas v s Hitrost v km/h  
1478 0,0 
1479 2,2 
1480 4,4 
1481 6,3 
1482 7,9 
1483 9,2 
1484 10,4 
1485 11,5 
1486 12,9 
1487 14,7 
1488 17,0 
1489 19,8 
1490 23,1 
1491 26,7 
1492 30,5  
1493 34,1 
1494 37,5 
1495 40,6 
1496 43,3 
1497 45,7 
1498 47,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1499 49,3 
1500 50,5 
1501 51,3 
1502 52,1 
1503 52,7 
1504 53,4 
1505 54,0 
1506 54,5 
1507 55,0 
1508 55,6 
1509 56,3 
1510 57,2 
1511 58,5 
1512 60,2 
1513 62,3 
1514 64,7 
1515 67,1 
1516 69,2 
1517 70,7 
1518 71,9 
1519 72,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1520 73,4 
1521 73,8 
1522 74,1 
1523 74,0 
1524 73,6 
1525 72,5 
1526 70,8 
1527 68,6 
1528 66,2 
1529 64,0 
1530 62,2 
1531 60,9 
1532 60,2 
1533 60,0 
1534 60,4 
1535 61,4 
1536 63,2 
1537 65,6 
1538 68,4 
1539 71,6 
1540 74,9  Čas v s Hitrost v km/h  
1541 78,4 
1542 81,8 
1543 84,9 
1544 87,4 
1545 89,0 
1546 90,0 
1547 90,6 
1548 91,0 
1549 91,5 
1550 92,0 
1551 92,7 
1552 93,4 
1553 94,2 
1554 94,9 
1555 95,7 
1556 96,6  
1557 97,7 
1558 98,9 
1559 100,4 
1560 102,0 
1561 103,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 456  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1562 105,2 
1563 106,8 
1564 108,5 
1565 110,2 
1566 111,9 
1567 113,7 
1568 115,3 
1569 116,8 
1570 118,2 
1571 119,5 
1572 120,7 
1573 121,8 
1574 122,6 
1575 123,2 
1576 123,6 
1577 123,7 
1578 123,6 
1579 123,3 
1580 123,0 
1581 122,5 
1582 122,1 
1583 121,5 
1584 120,8 
1585 120,0 
1586 119,1 
1587 118,1 
1588 117,1 
1589 116,2 
1590 115,5 
1591 114,9 
1592 114,5 
1593 114,1 
1594 113,9 
1595 113,7 
1596 113,3 
1597 112,9 
1598 112,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1599 111,4 
1600 110,5 
1601 109,5 
1602 108,5 
1603 107,7 
1604 107,1 
1605 106,6 
1606 106,4 
1607 106,2 
1608 106,2 
1609 106,2 
1610 106,4 
1611 106,5 
1612 106,8 
1613 107,2 
1614 107,8 
1615 108,5 
1616 109,4 
1617 110,5 
1618 111,7 
1619 113,0 
1620 114,1 
1621 115,1 
1622 115,9 
1623 116,5 
1624 116,7 
1625 116,6 
1626 116,2 
1627  115,2 
1628 113,8 
1629 112,0 
1630 110,1 
1631 108,3 
1632 107,0 
1633 106,1 
1634 105,8 
1635 105,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1636 105,7 
1637 105,6 
1638 105,3 
1639 104,9 
1640 104,4 
1641 104,0 
1642 103,8 
1643 103,9 
1644 104,4 
1645 105,1 
1646 106,1 
1647 107,2 
1648 108,5 
1649 109,9 
1650 111,3 
1651 112,7 
1652 113,9 
1653 115,0 
1654 116,0 
1655 116,8 
1656 117,6 
1657 118,4 
1658 119,2 
1659 120,0 
1660 120,8 
1661 121,6 
1662 122,3 
1663 123,1 
1664 123,8 
1665 124,4 
1666 125,0 
1667 125,4 
1668 125,8 
1669 126,1 
1670 126,4 
1671 126,6 
1672 126,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1673 126,8 
1674 126,9 
1675 126,9 
1676 126,9 
1677 126,8 
1678 126,6 
1679 126,3 
1680 126,0 
1681 125,7 
1682 125,6 
1683 125,6 
1684 125,8 
1685 126,2 
1686 126,6 
1687 127,0 
1688 127,4 
1689 127,6 
1690 127,8 
1691 127,9 
1692  128,0 
1693 128,1 
1694 128,2 
1695 128,3 
1696 128,4 
1697 128,5 
1698 128,6 
1699 128,6 
1700 128,5 
1701 128,3 
1702 128,1 
1703 127,9 
1704 127,6 
1705 127,4 
1706 127,2 
1707 127,0 
1708 126,9 
1709 126,8  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 457  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1710 126,7 
1711 126,8 
1712 126,9 
1713 127,1 
1714 127,4 
1715 127,7 
1716 128,1 
1717 128,5 
1718 129,0 
1719 129,5 
1720 130,1 
1721 130,6 
1722 131,0 
1723 131,2 
1724 131,3 
1725 131,2 
1726 130,7 
1727 129,8 
1728 128,4 
1729 126,5 
1730 124,1 
1731 121,6 
1732 119,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1733 116,5 
1734 114,1 
1735 111,8 
1736 109,5 
1737 107,1 
1738 104,8 
1739 102,5 
1740 100,4 
1741 98,6 
1742 97,2 
1743 95,9 
1744 94,8 
1745 93,8 
1746 92,8 
1747 91,8 
1748 91,0 
1749 90,2 
1750 89,6 
1751 89,1 
1752 88,6 
1753 88,1 
1754 87,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1755 87,1 
1756 86,6 
1757 86,1 
1758 85,5 
1759 85,0 
1760 84,4 
1761 83,8 
1762 83,2 
1763 82,6 
1764 82,0 
1765 81,3 
1766 80,4 
1767 79,1 
1768 77,4 
1769 75,1 
1770 72,3 
1771 69,1 
1772 65,9 
1773 62,7 
1774  59,7 
1775 57,0 
1776 54,6 
1777 52,2  Čas v s Hitrost v km/h  
1778 49,7 
1779 46,8 
1780 43,5 
1781 39,9 
1782 36,4 
1783 33,2 
1784 30,5 
1785 28,3 
1786 26,3 
1787 24,4 
1788 22,5 
1789 20,5 
1790 18,2 
1791 15,5 
1792 12,3 
1793 8,7 
1794 5,2 
1795 0,0 
1796 0,0 
1797 0,0 
1798 0,0 
1799 0,0 
1800 0,0 
7. Identifikacija cikla  
Da je mogoče potrditi, da je bila izbrana pravilna razli čica cikla ali da 
je bil izveden pravilen cikel v obratovalnem sistemu preskusne 
naprave, so kontrolne vsote vrednosti hitrosti vozila za faze cikla in 
celoten cikel navedene v tabeli A1/13.  
Tabela A1/13  
Kontrolne vsote 1 Hz 
Razred vozila Faza cikla  Kontrolne vsote ciljne 
hitrosti vozi la 1 Hz 
Razred 1 Nizko 11 988,4 
Srednje 17 162,8 
Skupaj 29 151,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 458  
Razred vozila  Faza cikla  Kontrolne vsote ciljne 
hitrosti vozi la 1 Hz 
Razred 2 Nizko 11 162,2 
Srednje 17 054,3 
Visoko 24 450,6 
Zelo visoko  28 869,8 
Skupaj 81 536,9 
Razred 3-1 Nizko 11 140,3 
Srednje 16 995,7 
Visoko 25 646,0 
Zelo visoko  29 714,9 
Skupaj 83 496,9 
Razred 3-2 Nizko 11 140,3 
Srednje 17 121,2 
Visoko 25 782,2 
Zelo visoko  29 714,9 
Skupaj 83 758,6 
8. Sprememba cikla  
Odstavek 8 te podpriloge ne velja za vozila OVC-HEV, vozila 
NOVC-HEV in vozila OVC-FCHV.  
8.1 Splo šne opombe 
Cikel, ki bo prevožen, je odvisen od razmerja nazivne moč i preskus­
nega vozila z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, W/kg, in 
njegovo najve čjo hitrostjo, v  max (v km/h). 
Težave z voznimi lastnostmi se lahko pojavijo pri vozilih z razmerjem 
moči in mase blizu meje med vozili razreda 1 in razreda 2, vozili 
razreda 2 in razreda 3 ali pri vozilih z zelo nizko moč jo razreda 1.  
Ker so te težave ve činoma povezane s fazami cikla s kombinacijo 
velike hitrosti vozila in velikimi pospeški, ne pa z najve čjo hitrostjo 
vozila, se lahko uporabi postopek zmanjševanja za izboljšanje voznih 
lastnosti. 
8.2 Ta odstavek opisuje metodo za prilagoditev profila cikla z uporabo 
postopka zmanjšanja. 
8.2.1 Postopek zmanj šanja za vozila razreda 1  
Slika A1/14 kot primer prikazuje zmanjšano fazo srednje hitrosti 
razreda 1 WLTC.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 459  
Slika A1/14  
Faza zmanj šane srednje hitrosti WLTC razreda 1
  
Za cikel razreda 1 je čas zmanjševanja čas med sekundo 651 in 
sekundo 906. Znotraj tega časa se pospeševanje za prvotni cikel izra ­ 
čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h); 
i čas med sekundo 651 in sekundo 906.  
Zmanjševanje je treba najprej uporabi v časovnem obdobju med 
sekundo 651 in sekundo 848. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato 
izračunati z uporabo naslednje enač be: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6 
z i = 651 to 847. 
Za i = 651, v dsc  i ¼ v  orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 907, je treba korek ­
cijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo naslednje enačbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
pri čemer je 36,7 km/h prvotna hitrost vozila v sekundi 907.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 460  
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 849 in sekundo 906 je treba 
nato izračunati z uporabo naslednje enač be: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
za i = 849 to 906.  
8.2.2 Proces zmanj šanja za vozila razreda 2  
Ker so težave z voznimi lastnostmi izrecno povezane s fazami pri zelo 
visoki hitrosti ciklov razreda 2 in razreda 3, je zmanjševanje povezano 
s tistimi deli faz pri zelo visoki hitrosti, kjer se pojavljajo težave z 
voznimi lastnostmi (glej sliko A1/15).  
Slika A1/15  
Faza zmanj šane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 2
  
Za cikel razreda 2 je čas zmanjševanja čas med sekundo 1520 in 
sekundo 1742. Znotraj tega časa se pospeševanje za prvotni cikel 
izračuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h); 
i čas med sekundo 1520 in sekundo 1742.  
Zmanjševanje se najprej uporabi v časovnem obdobju med sekundo 
1520 in sekundo 1725. Sekunda 1725 je čas, ko je dosežena najvišja 
hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato 
izračunati z uporabo naslednje enač be: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 461  
za i = 1520 to 1724.  
Za i = 1520,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 1743, je treba korek ­
cijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo naslednje enačbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h je prvotna hitrost vozila v sekundi 1743. 
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 1726 in sekundo 1742 je treba 
izračunati z uporabo naslednje enač be: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
za i = 1726 to 1742. 
8.2.3 Proces zmanj šanja za vozila razreda 3  
Slika A1/16 kot primer prikazuje fazo zmanjšane zelo visoke hitrosti 
WLTC razreda 3.  
Slika A1/16  
Faza zmanj šane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3
  
Za cikel razreda 3 je čas zmanjševanja čas med sekundo 1533 in 
sekundo 1762. Znotraj tega časa se pospeševanje za prvotni cikel 
izračuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 462  
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h); 
i čas med sekundo 1533 in sekundo 1762. 
Zmanjševanje je treba najprej uporabi v časovnem obdobju med 
sekundo 1533 in sekundo 1724. Sekunda 1724 je čas, ko je dosežena 
najvišja hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je 
treba nato izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6 
za i = 1533 to 1723. 
Za i = 1533,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 1763, je treba korek ­
cijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo naslednje enačbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h je prvotna hitrost vozila v sekundi 1763. 
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 1725 in sekundo 1762 je treba 
nato izračunati z uporabo naslednje enač be: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
za i = 1725 to 1762. 
8.3 Dolo čitev faktorja zmanj šanja  
Faktor zmanj šanja f dsc , je funkcija razmerja r  max med najve čjo 
potrebno mo čjo faz cikla, kjer se uporabi zmanjšanje, in nazivno 
močjo vozila P  rated . 
Največja potrebna mo č P  req,max,i  (v kW) je povezana s specifi čnim 
časom i in ustrezno hitrostjo vozila v  i v sledi cikla in je izra čunana z 
uporabo naslednje ena čbe: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v  i Þ þ ð f 1 Ü v  2 
i Þ þ ð f 2 Ü v  3 
i Þ þ ð 1,03 Ü TM Ü v  i Ü a  i Þ Ì 
3 600  
pri čemer je:  
f 0 , f 1 , f 2 so uporabljeni koeficienti cestne obremenitve, N, N/(km/h) 
in N/(km/h)  2 ; 
TM uporabljena preskusna masa, kg;  
v i hitrost pri času i, km/h.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 463  
Časovni cikel i, pri katerem je potrebna največ ja moč ali vrednosti 
moči blizu najve čje moči, je: sekunda 764 za vozila razreda 1, 
sekunda 1574 za vozila razreda 2 in sekunda 1566 za vozila 
razreda 3.  
Pripadajo če vrednosti hitrosti vozila v i , in vrednosti pospeševanja a  i , 
so naslednje:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 za razred 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 za razred 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 za razred 3,  
r max je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor zmanjševanja f  dsc , je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
če je r max< r  0 , potem je:  f dsc ¼ 0 
in zmanjševanje ni uporabljeno.  
Če je r max ã r  0 , potem je:  f dsc ¼ a  1 Ü r  max þ b  1 
Parameter/koeficienti za izra čun r  0 , a 1 in b  1 , so, kot sledi:  
Razred 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665 
Razred 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525. 
Razred 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510. 
Rezultat f  dsc je matemati čno zaokrožen na 3 decimalna mesta in se 
uporabi samo, če preseže vrednost 0,010.  
Naslednje podatke je treba vključiti v vsa ustrezna poro čila o 
preskusu: 
(a) f  dsc ; 
(b) v  max ; 
(c) prevo žena razdalja, m.  
Razdalja se izračuna kot vsota v  i v km/h, deljena s 3,6 v celotni sledi 
cikla.  
8.4 Dodatne zahteve  
Za različne konfiguracije vozila je zmanjševanje v smislu preskusne 
mase in koeficientov voznega upora treba uporabiti posami čno. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 464  
Če je po uporabi zmanjševanja najvišja hitrost vozila nižja kot najvišja 
hitrost cikla, je v uporabljenem ciklu treba uporabiti postopek, opisan 
v odstavku 9 te podpriloge.  
Če vozilo ne more slediti sledi hitrosti uporabljenega cikla znotraj 
tolerance pri hitrostih, manjših od najvišje hitrosti, ga je treba v tem 
času voziti z do konca pritisnjeno stopalko za plin. Med temi časi 
delovanja je sled hitrosti dovoljeno kršiti.  
9. Prilagoditev cikla za vozila z najvišjo hitrostjo, ki je nižja od najvišje 
hitrosti cikla, kot je navedeno v prejšnjih odstavkih te podpriloge  
9.1 Splo šne opombe 
Ta odstavek se nanaša na vozila, ki tehnič no lahko sledijo sledi 
hitrosti cikla v odstavku 1 te podpriloge (izhodiš čni cikel ali zmanj ­ 
šani izhodiš čni cikel), tj. pri hitrostih, nižjih od njihove najvišje hitro ­
sti, vendar je njihova najvišja hitrost nižja od najvišje hitrosti cikla. 
Najvišja hitrost takšnega vozila se navaja kot njegova omejena hitrost 
v cap . Najvišja hitrost izhodiš čnega cikla se navaja kot v  max,cycle  . 
V takih primerih je treba izhodiš čni cikel prilagoditi, kot je opisano v 
odstavku 9.2, da je mogo če doseči enako razdaljo cikla za cikel 
omejene hitrosti kot za izhodiš čni cikel.  
9.2 Koraki izračuna 
9.2.1 Dolo čitev razlike razdalje na posamezno fazo cikla  
Vmesni cikel omejene hitrosti je treba izpeljati tako, da so vsi vzorci 
hitrosti vozila v  i , pri čemer je v  i > v  cap , nadomešč eni z v  cap . 
9.2.1.1 Če je v  cap < v  max,medium  , je razdalje iz faz srednje hitrosti za izhodiš čni 
cikel d  base,medium  in vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,medium  treba 
izračunati z uporabo naslednje enač be za oba cikla:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 591 do 1 022Þ 
pri čemer je:  
v max,medium  najvišja hitrost vozila v fazi srednje hitrosti, kot je nave ­
deno v tabeli A1/2 za vozila razreda 1, v tabeli A1/4 za 
vozila razreda 2, v tabeli A1/8 za vozila razreda 3a in v 
tabeli A1/9 za vozila razreda 3b.  
9.2.1.2 Če je v  cap < v  max,high  , je razdalje iz faz visoke hitrosti za izhodiš čni 
cikel d  base,high  in vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,high  treba izra ču­
nati z uporabo naslednje enačbe za oba cikla:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 024 do 1 477 Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 465  
v max,high  je najvišja hitrost vozila iz faze visoke hitrosti, kot je nave ­
deno v tabeli A1/5 za vozila razreda 2, v tabeli A1/10 za 
vozila razreda 3a in v tabeli A1/11 za vozila razreda 3b.  
9.2.1.3 Razdalje iz faze zelo visoke hitrosti za izhodiš čni cikel d  base,exhigh  in 
vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,exhigh  je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe za fazo zelo visoke hitrosti obeh ciklov:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 479 do 1 800 Þ 
9.2.2 Dolo čitev časovnih obdobij, ki bodo vmesnim ciklom omejene hitrosti 
dodani za kompenzacijo razlik v razdalji  
Za kompenzacijo razlik v razdalji med izhodiš čnim in vmesnim 
ciklom omejene hitrosti je treba ustrezna časovna obdobja z v  i = 
v cap dodati vmesnemu ciklu omejene hitrosti, kot je opisano v nasled ­
njih odstavkih.  
9.2.2.1 Dodatno časovno obdobje za fazo srednje hitrosti  
Če je v  cap < v  max , medium  , je treba dodatno časovno obdobje, ki se doda 
fazi srednje hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d  cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6  
Število časovnih vzorcev n  add,medium  z v  i = v  cap , ki se doda fazi 
srednje hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je enako Δt medium  , 
matematično zaokroženo na najbližje celo število (npr. 1,4 se zaokroži 
na 1, 1,5 se zaokroži na 2).  
9.2.2.2 Dodatno časovno obdobje za fazo visoke hitrosti  
Če je v  cap < v  max , high , je treba dodatno časovno obdobje, ki se doda 
fazam visoke hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d  cap;high Þ 
v cap Ü 3,6  
Število časovnih vzorcev n  add,high  z v i = v  cap , ki se doda fazi najve čje 
hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je enako Δt high , zaokro­ 
ženo na najbližje celo število.  
9.2.2.3 Dodatno časovno obdobje, ki se doda fazi zelo visoke hitrosti iz 
vmesnega cikla omejene hitrosti, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d  cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6  
Število časovnih vzorcev n  add,exhigh  z v i = v  cap , ki se doda fazi najvišje 
hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je enako Δt exhigh  , zaokro­ 
ženo na najbližje celo število.  
9.2.3 Sestava kon čnega cikla omejene hitrosti  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 466  
9.2.3.1 Vozila razreda 1  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja 
kot t  medium  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,medium  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem 
ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, 
tako da je čas zadnjega vzorca enak (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 Vozila razreda 2 in razreda 3  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja 
kot t  medium  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,medium  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem 
ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, 
tako da je čas zadnjega vzorca enak (1022 + n  add,medium  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze visoke hitrosti v 
vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v fazi 
visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni 
vmesni hitrosti se navaja kot t  high , tako da je čas tega vzorca v 
končnem ciklu omejene hitrosti enak (t  high + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,high  z v i = v  cap , tako da čas zadnjega 
vzorca postane (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti 
v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v fazi 
zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni 
vmesni hitrosti se navaja kot t  exhigh  , tako da je čas tega vzorca v 
končnem ciklu omejene hitrosti enak (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 467  
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega 
cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z zaokroževanjem za n  add,medium  , 
n add,high  in n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja 
kot t  high . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,high  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  high + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1477 + n  add,high  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti 
v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v fazi 
zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni 
vmesni hitrosti se navaja kot t  exhigh  , tako da je čas tega vzorca v 
končnem ciklu omejene hitrosti enak (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega 
cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z zaokroževanjem za n  add,high  in 
n add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se 
navaja kot t  exhigh  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze zelo visoke hitrosti v vmesnem 
ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, 
tako da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega 
cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z zaokroževanjem za n  add,exhigh  . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 468  
Podpriloga 2 
Izbira prestave in določitev točke prestavljanja za vozila z ro čnimi 
menjalniki 
1. Splo šni pristop 
1.1 Postopki prestavljanja, opisani v tej podprilogi, veljajo za vsa vozila, oprem ­
ljena z ro čnimi menjalniki.  
1.2 Predpisane prestave in toč ke prestavljanja so osnovane na ravnotežju med 
močjo, ki je potrebna za preseganje voznega upora in pospeška, in mo čjo, ki 
jo ima motor v vseh možnih prestavah v dolo čenih fazah cikla.  
1.3 Izračun za določanje uporabe prestav mora biti osnovan na vrtilnih 
frekvencah motorja in krivuljah mo či pri polni obremenitvi v primerjavi z 
vrtilno frekvenco motorja.  
1.4 Pri vozilih, ki so opremljena z dvostopenjskim menjalnikom (nizko in viso ­
ko), je treba za dolo čitev uporabe prestave upoštevati samo stopnjo, ki je 
zasnovana za obi čajno cestno vožnjo.  
1.5 Predpisi za delovanje sklopke ne veljajo, če se sklopko upravlja samodejno, 
brez potrebe po vklopu ali izklopu s strani voznika.  
1.6 Ta podpriloga se ne nanaša na vozila, preskušana v skladu s Podprilogo 8.  
2. Zahtevani podatki in predhodni izra čuni 
Zahtevani so podatki, ki so navedeni v nadaljevanju, izra čune pa je treba 
opraviti za dolo čitev prestav, ki bodo uporabljene med voznim ciklom na 
dinamometru z valji:  
(a) P  rated , največja nazivna mo č motorja, kot jo navaja proizvajalec, kW;  
(b) n  rated , nazivna vrtilna frekvenca motorja, pri kateri motor razvije 
največjo moč. Če je najve čja moč razvita čez območje vrtilne frekvence 
motorja, mora biti n  rated najmanjša za to obmo čje, min  –1 ; 
(c) n  idle , vrtilna frekvenca v prostem teku, min  –1 ; 
n idle je treba izmeriti v času najmanj 1 minute pri frekvenci vzor čenja 
vsaj 1 Hz s prižganim in ogretim motorjem, prestavno ro čico, presta ­
vljeno v nevtralni položaj, in pritisnjeno sklopko. Pogoji za temperaturo, 
periferne in dodatne naprave itd. morajo biti enaki pogojem, kot so 
opisani v Podprilogi 6 za preskus tipa 1.  
Vrednost, ki se uporablja v tej Podprilogi, mora biti aritmeti čno 
povprečje v času merjenja, zaokrožena ali skrajšana na najbližje 10 
min  –1 . ▼B
02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 469  
(d) ng, število prestav za vožnjo naprej;  
Prestave za vo žnjo naprej v menjalniku, zasnovane za običajno cestno 
vožnjo, je treba oštevil čiti v padajo čem vrstnem redu razmerja med 
vrtilno frekvenco motorja v min  –1 in hitrostjo vozila v km/h. Prestava 
1 je prestava z najve čjim razmerjem, prestava ng je prestava z najnižjim 
razmerjem; ng dolo ča število prestav za vožnjo naprej.  
(e) ndv  i , razmerje, ki je količ nik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti 
vozila v za vsako prestavo i, za i do ng  max , min  –1 /(km/h);  
(f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficienti cestne obremenitve, izbrani za preskušanje, N, 
N/(km/h) in N/(km/h)  2 ; 
(g) n  max 
n max_95  je najmanjša vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je doseženih 
95 odstotkov nazivne mo či, min  – 1 ; 
Če je n  max_95  manjše od 65 odstotkov n  rated , je treba n  max_95  nastaviti na 
65 odstotkov n  rated . 
Če je 65 odstotkov od ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ð n idle þ 
0,125  × (n rated - n idle )), je treba n  max_95  nastaviti na:  
1,1 Ü ð n idle þ 0,125 Ü ð n rated Ä n  idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v  max;cycle 
pri čemer je:  
ng vmax definirana v odstavku 2.(i) te Podpriloge;  
v max,cycle  je največja hitrost za sled hitrosti vozila v skladu s Podpri ­
logo 1 (v km/h);  
n max je največ n  max_95  in n  max (ng  vmax ), min  –1 . 
(h) P  wot (n), krivulja mo či pri polni obremenitvi v obmo čju vrtilne frekvence 
motorja od n  idle do n  rated ali n  max , oziroma ndv(ng  vmax ) × v  max , kar koli 
je večje. 
ndv(ng  vmax ) je razmerje, ki je količ nik vrtilne frekvence motorja n in 
hitrosti vozila v za prestavo ng  vmax , min  –1 /km/h;  
Krivulja mo či mora imeti zadostno število naborov podatkov (n, P  wot ), 
tako da je izra čun vmesnih toč k med zaporednimi nabori podatkov 
mogoče opraviti z linearno interpolacijo. V skladu s Prilogo XX odsto ­
panje linearne interpolacije od krivulje moč i pri polni obremenitvi ne 
sme prese či 2 odstotkov. Prvi nabor podatkov mora biti pri n  idle ali 
manj. Ni treba, da so nabori podatkov razporejeni enakomerno. Mo č 
pri polni obremenitvi in pri vrtilni frekvenci motorja, ki jih Priloga XX 
ne pokriva (npr. n  idle ), je treba dolo čiti v skladu z metodo, opisano v 
Prilogi XX.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 470  
(i) ng  vmax 
ng vmax , prestava, v kateri je dosežena največ ja hitrost vozila in jo je 
treba dolo čiti na naslednji na čin: 
Če je v  max (ng) ≥ v  max (ng–1), potem je 
ng vmax = ng 
sicer je ng  vmax = ng –1, 
pri čemer je:  
v max (ng) hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni obre ­
menitvi enaka razpoložljivi mo či P wot v prestavi ng (glej 
sliko A2/1a). 
v max (ng–1) je hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni 
obremenitvi enaka razpoložljivi mo či P  wot v naslednji 
nižji prestavi (glej sliko A2/1b).  
Zahtevano mo č cestne obremenitve (v kW) je treba izračunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
P required ¼ f 0 Ü v  max þ f  1 Ü v  2 
max þ f  2 Ü v  3 
max 
3 600  
pri čemer je:  
v max hitrost vozila v km/h.  
Razpolo žljiva mo č pri hitrosti vozila v  max v prestavi ng ali ng – 1 je 
lahko dolo čena iz krivulje mo či pri polni obremenitvi, P  wot (n), z 
uporabo naslednje ena čbe: 
n ng ¼ ndv  ng Ü v  max ðngÞ; n ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v  max ðng Ä 1Þ 
in z zmanjšanjem vrednosti mo či krivulje mo či pri polni obremenitvi za 
10 odstotkov.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 471  
Slika A2/1a  
Primer, kjer je ng  max najvišja prestava
  
Slika A2/1b  
Primer, kjer je ng  max druga najvišja prestava
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 472  
(j) Izločitev počasne prestave  
Prestava 1 je na zahtevo proizvajalca lahko izlo čena, če bodo izpolnjeni 
vsi naslednji pogoji:  
(1) vozilo nima dvostopenjskega menjalnika;  
(2) skupina vozil je homologirana za vleko priklopnega vozila;  
(3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ð v max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7;  
(4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ð v max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4;  
(5) Vozilo, ki ima maso, kot je opredeljeno v spodnji ena čbi, mora biti 
sposobno iz mirujo čega položaja speljati v 4 sekundah, in sicer na 
klancu z naklonom najmanj 12 odstotkov, v petih lo čenih poskusih 
in v času najve č 5 minut.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 v primeru vozil 
kategorije M). 
pri čemer je:  
ndv(ng  vmax ) razmerje, ki je količ nik vrtilne frekvence motorja n in 
hitrosti vozila v za prestavo ng  vmax , min  –1 /km/h;  
m r je masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo (v kg);  
MC je bruto masa vozila s prikolico (bruto masa vozila + 
največja masa prikolice) (v kg).  
V tem primeru prestava 1 ni uporabljena pri voznem ciklu na dinamo ­
metru z valji, prestave pa morajo biti znova oštevil čene, začenši z drugo 
prestavo kot prestavo 1.  
(k) Definicija za n min_drive  
n min_drive  je najmanjša vrtilna frekvenca motorja, ko je vozilo v gibanju 
(min  –1 ); 
Za n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
Za n  gear = 2, 
(a) za prehode iz 1. v 2. prestavo:  
n min_drive  = 1,15 × n  idle , 
(b) za upočasnjevanje do mirovanja:  
n min_drive  = n  idle . 
(c) za vse ostale vozne pogoje:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle , ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 473  
Za n  gear > 2 je n  min_drive  treba dolo čiti z:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Končni rezultat za n  min_drive  je treba zaokrožiti na najbližje celo število. 
Primer: 1 199,5 se zaokroži na 1 200, 1 199,4 se zaokroži na 1 199. 
Višje vrednosti so lahko uporabljene, če tako zahteva proizvajalec.  
(l) TM, preskusna masa vozila v kg.  
3 Izračuni zahtevane mo či, vrtilnih frekvenc motorja, razpolož ljive moč i in 
morebitne prestave, ki bo uporabljena  
3.1 Izračun zahtevane moči 
Za vsako sekundo j sledi cikla je treba mo č, ki je potrebna za preseganje 
voznega upora in za pospeševanje, izra čunati z uporabo naslednje enačbe: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v  j þ f  1 Ü v  2 
j þ f  2 Ü v  3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a  j Ü v  j Ü TM 
3 600  
pri čemer je:  
P required,j  zahtevana mo č pri sekundi j (v kW);  
a j pospeševanje vozila pri sekundi j (v m/s  2 ), a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr faktor upoštevanja vztrajnostnih uporov sistema za prenos mo či 
med pospeševanjem in je nastavljen na 1,03.  
3.2 Dolo čanje vrtilnih frekvenc motorja  
Za vsak v j < 1 km/h se predvideva, da je vozilo v mirovanju in da je vrtilna 
frekvenca motorja nastavljena na n  idle . Prestavno ro čico je treba prestaviti v 
nevtralni položaj, tako da je sklopka pritisnjena, razen 1 sekundo pred 
začetkom pospeševanja iz mirovanja, ko je treba prvo prestavo izbrati 
brez pritisnjene sklopke.  
Za vsak v j ≥ 1 km/h sledi cikla in vsako prestavo i i = 1 do ng  max je vrtilno 
frekvenco motorja treba n  i,j izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v  j 
3.3 Izbira morebitnih prestav glede na vrtilno frekvenco motorja  
Naslednje prestave so lahko izbrane za vožnjo po sledi hitrosti pri v  j : 
(a) vse prestave i < ng  vmax , kjer je n  min_drive  ≤ n  i,j ≤ n  max_95  , 
(b) vse prestave i ≥ ng  vmax kjer je n  min_drive  ≤ n  i,j ≤ n  max (ng  vmax ) 
(c) prestava 1, če je n  1,j < n  min_drive  . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 474  
Če je a  j ≤ 0 in n  i,j ≤ n  idle , je n  i,j treba nastaviti na n  idle , sklopko pa sprostiti.  
Če je a j > 0 in n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), je n  i,j treba nastaviti na (1,15 × n  idle ), 
sklopko pa sprostiti. 
3.4 Izračun razpoložljive moči 
Razpolo žljivo mo č za vsako možno prestavo i in vsako vrednost hitrosti 
vozila v sledi cikla je treba v  i izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
P available_i ;j ¼ P  wot ðn i;j Þ Ü ð 1 Ä ð SM þ ASMÞÞ 
pri čemer je:  
P rated nazivna mo č (v kW); 
P wot razpoložljiva mo č pri n  i,j , tj. pri polni obremenitvi od krivulje mo či 
pri polni obremenitvi;  
SM varnostna rezerva, ki pomeni razliko med krivuljo mo či pri polni 
obremenitvi v stanju mirovanja in mo čjo, ki je na voljo med 
prehodi. SM je nastavljen na 10 odstotkov;  
ASM je dodatna eksponentna varnostna rezerva mo či, ki se lahko uporabi 
na zahtevo proizvajalca. ASM ima poln u činek med n  idle in n  start ter 
se eksponentno približa nič li pri n  end , kot je opisano z naslednjimi 
zahtevami:  
Če je n  i,j ≤ n  start , potem je ASM = ASM  0 ; 
Če je n  i,j > n  start , potem je: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ð n start Ä nÞ=ðn start Ä n  end ÞÞ 
ASM  0 , n start in n  end določi proizvajalec, vendar morata izpolnjevati naslednje 
pogoje: 
n start ≥ n  idle , 
n end > n  start . 
Če je a  j > 0 in i = 1 ali i = 2 in P  available_i,i  < P  required,j  , se n  i,j poveča v 
korakih po 1 min  –1 do P  available_i,i  < P  required,j  , sklopka pa mora biti sproš­ 
čena. 
3.5 Dolo čitev morebitnih prestav, ki bodo uporabljene  
Morebitne prestave, ki bodo uporabljene, morajo biti dolo čene z naslednjimi 
pogoji:  
(a) Pogoji iz odstavka 3.3 so izpolnjeni in  
▼C2 
(b) P  available_i,j  ≥ P  required,j  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 475  
Začetna prestava, ki se uporablja za vsako sekundo j sledi cikla, je najvišja 
možna kon čna prestava, i  max . Pri speljevanju iz mirovanja je treba uporabiti 
samo prvo prestavo. 
Najniž ja možna končna prestava je i  min . 
4. Dodatne zahteve za popravke in/ali spremembe uporabe prestav  
Izbiro za četne prestave je treba preveriti in spremeniti, da bi se izognili 
prepogostemu menjavanju prestav in zagotovili dobre vozne lastnosti in 
praktičnost. 
Faza pospe ševanja je čas, dalj ši od 3 sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1 km/h in z 
enakomernim pove čevanjem hitrosti vozila. Faza upo časnjevanja je čas, 
daljši od 3 sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1 km/h in z enakomernim zmanjše ­
vanjem hitrosti vozila.  
Popravki in/ali spremembe morajo biti narejene v skladu z naslednjimi 
zahtevami:  
(a) Če je med fazo pospe ševanja pri višji hitrosti vozila potrebna nižja 
prestava, je treba prejšnje višje prestave popraviti v nižjo prestavo.  
Primer : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Prvotni izra čun za 
uporabo prestave je 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. V tem primeru bo uporaba 
prestave popravljena na 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
(b) Prestave, uporabljene med pospe ševanjem, morajo biti uporabljene za 
čas vsaj 2 sekund (npr. zaporedje prestav 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 je treba 
nadomestiti z 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Prestav med pospeševanjem ni dovo ­
ljeno preskakovati.  
(c) Med fazo upočasnjevanja je treba uporabiti prestave, kjer je n  gear > 2, 
pri tem pa je treba paziti, da vrtilna frekvenca motorja ne pade pod 
n min_drive  . 
Če prestavno zaporedje traja samo 1 sekundo, ga je treba nadomestiti s 
prestavo 0, sklopka pa mora biti sprošč ena. 
Če prestavno zaporedje traja 2 sekundi, ga je treba v 1. sekundi nado ­
mestiti s prestavo 0, v 2. sekundi pa s prestavo, ki sledi času presta­
vljanja 2 sekund. Sklopka mora biti v 1. sekundi sproš čena. 
Primer : Prestavno zaporedje 5, 4, 4, 2 je treba nadomesti z zaporedjem 
5, 0, 2, 2. 
(d) Med fazo upočasnjevanja je treba za kratek čas uporabiti 2. prestavo, pri 
čemer je treba paziti, da vrtilna frekvenca motorja ne pade pod (0,9 × 
n idle ). 
Če vrtilna frekvenca motorja pade pod n  idle , je treba sprostiti sklopko.  
(e) Če je faza upo časnjevanja zadnji del kratke vožnje tik pred zaustavitvijo 
in bi bila 2. prestava uporabljena samo do dve sekundi, je lahko sklopka 
sprošč ena ali pa prestavna ro čica prestavljena v nevtralni položaj in 
sklopka pritisnjena.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 476  
Prestavljanje v prvo prestavo med temi fazami upo časnjevanja ni dovo­
ljeno. 
(f) Če je prestava i uporabljena v časovnem zaporedju 1 do 5 sekund in je 
prestava pred tem zaporedjem nižja, prestava po tem zaporedju pa enaka 
ali nižja kot prestava pred tem zaporedjem, mora biti prestava za to 
zaporedje popravljena na prestavo pred zaporedjem.  
Primeri : 
(i) prestavno zaporedje i – 1, i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, i – 1, 
i – 1; 
(ii) prestavno zaporedje i – 1, i, i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, 
i – 1, i – 1, i – 1; 
(iii) prestavno zaporedje i – 1, i, i,i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
(iv) prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i – 1 je treba nadomestiti s 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
(v) prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 je treba nadomestiti s 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
V vseh primerih (i) do (v) mora biti izpolnjen i – 1 ≥ i min ; 
5. Odstavke 4(a) do vključno 4(f) je treba uporabiti zaporedno in v vsakem 
posameznem primeru pregledati celotno sled cikla. Ker lahko s spreminja ­
njem odstavkov 4(a) do 4(f) te Podpriloge nastanejo nova zaporedja uporabe 
prestav, je treba ta nova prestavna zaporedja trikrat preveriti in jih po potrebi 
spremeniti.  
Da bi bilo mogo če oceniti pravilnost izra čuna, je treba izra čunati povpre čno 
prestavo za v ≥ 1 km/h, jo zaokrožiti na štiri decimalna mesta in jo vključiti 
v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 477  
Podpriloga 3  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 478  
Podpriloga 4 
Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra  
1. Podro čje uporabe 
Ta podpriloga opisuje določitev cestne obremenitve preskusnega 
vozila in prenos te cestne obremenitve na dinamometer z valji.  
2. Izrazi in opredelitve pojmov  
2.1 Rezervirano  
2.2 To čke referen čne hitrosti se začnejo pri 20 km/h in naraš čajo v 
korakih po 10 km/h in z najvišjo referen čno hitrostjo v skladu z 
naslednjimi dolo čbami:  
(a) Točka najvišje referenčne hitrosti mora biti 130 km/h ali enaka 
točki referen čne hitrosti tik nad najve čjo hitrostjo uporabljenih 
preskusnih ciklov, če je ta vrednost manjša od 130 km/h. V 
primeru, da uporabljeni preskusni cikel vsebuje manj kot 4 
faze cikla (nizko, srednje, visoko in zelo visoko) in na zahtevo 
proizvajalca ter z dovoljenjem homologacijskega organa, je 
največjo referen čno hitrost dovoljeno povišati do toč ke refe­
renčne hitrosti tik nad najve čjo hitrostjo naslednje višje faze, 
vendar ne višje kot 130 km/h; v tem primeru je treba dolo čitev 
cestne obremenitve in nastavitev dinamometra z valji izvesti z 
enakimi toč kami referen čne hitrosti;  
(b) Če je točka referen čne hitrosti, ki jo je mogo če uporabiti za 
cikel, plus 14 km/h ve čja ali enaka najve čji hitrosti vozila 
v max , je treba to toč ko referen čne hitrosti izlo čiti iz preskusa 
iztekanja in iz nastavitve dinamometra z valji. Naslednja nižja 
točka referen čne hitrosti postane najvišja toč ka referen čne 
hitrosti za vozilo.  
2.3 Razen če je opredeljeno druga če, je treba potrebno energijo za cikel 
izračunati v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7, tj. v obmo čju sledi 
ciljne hitrosti za uporabljeni cikel vožnje.  
2.4 f  0 , f 1 , f 2 so koeficienti cestne obremenitve v ena čbi cestne obreme ­
nitve F = f  0 + f 1 × v + f  2 × v  2 , določeni v skladu s to podprilogo.  
f 0 je koeficient konstantne cestne obremenitve (v N);  
f 1 je koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h));  
f 2 je koeficient cestne obremenitve drugega reda (v N/(km/h)  2 ). 
Razen če je navedeno druga če, je treba koeficiente cestne obreme ­
nitve izra čunati z analizo regresije najmanjših kvadratov v obmo čju 
točk referenčne hitrosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 479  
2.5 Rotacijska masa  
2.5.1 Dolo čitev m  r 
m r je enak efektivni masi vseh koles in delov vozila, ki se vrtijo s 
kolesi na cesti, medtem ko je menjalnik v nevtralnem položaju, 
merjeno v kilogramih (kg). m  r je treba izmeriti ali izra čunati z 
uporabo primerne tehnike, dogovorjene s homologacijskim orga ­
nom. Druga možnost je, da je m  r ocenjen na 3 odstotke vsote 
mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, in 25 kg.  
2.5.2 Uporaba vrtilne mase za cestno obremenitev  
Čase iztekanja je treba prenesti v sile in obratno, in sicer z upošte ­
vanjem uporabljene preskusne mase plus m  r . To velja tako za 
meritve na cesti kot tudi na dinamometru z valji.  
2.5.3 Uporaba vrtilne mase za nastavitev vztrajnosti  
Če je vozilo presku šano na dinamometru za vozila s 4-kolesnim 
pogonom in če se vrtita obe osi ter vplivata na rezultate merjenja 
dinamometra, je treba enakovredno vztrajnostno maso dinamometra 
z valji nastaviti na uporabljeno preskusno maso.  
V nasprotnem primeru je enakovredno vztrajnostno maso dinamo ­
metra z valji treba nastaviti na preskusno maso plus enakovredno 
efektivno maso koles, ki ne vplivajo na rezultate meritev, oziroma 
na 50 odstotkov m  r . 
3. Splo šne zahteve 
Proizvajalec je odgovoren za toč nost koeficientov cestne obreme ­
nitve in bo to zagotovil za vsako vozilo iz proizvodnje znotraj 
skupine cestne obremenitve. Odstopanj znotraj metod dolo čanja 
cestne obremenitve, simulacij in izra čunov ni dovoljeno uporabiti 
za prenizko vrednotenje cestne obremenitve vozil iz proizvodnje. Na 
zahtevo homologacijskega organa je treba dokazati to čnost koefi­
cientov cestne obremenitve posameznega vozila.  
3.1 Skupna natančnost merjenja  
Zahtevana skupna natančnost merjenja mora biti naslednja:  
(a) Hitrost vozila: ± 0,2 km/h z merilno frekvenco vsaj 10 Hz;  
(b) Časovna toč nost, natan čnost in lo čljivost: vsaj ± 10 ms;  
(c) Navor koles: ± 6 Nm ali ± 0,5 odstotka največ jega izmerjenega 
skupnega navora, kar je ve čje, za celotno vozilo, s frekvenco 
merjenja vsaj 10 Hz;  
(d) Hitrost vetra: ± 0,3 m/s z merilno frekvenco vsaj 1 Hz;  
(e) Smer vetra: ± 3° z merilno frekvenco vsaj 1 Hz;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 480  
(f) Temperatura ozra čja: ± 1 °C z merilno frekvenco vsaj 0,1 Hz;  
(g) Zračni tlak: ± 0,3 kPa z merilno frekvenco vsaj 0,1 Hz;  
(h) Masa vozila, izmerjena na isti tehtnici pred in po preskusu: 
± 10 kg (± 20 kg za vozila > 4 000 kg);  
(i) Tlak v pnevmatikah: ± 5 kPa;  
(j) Vrtilna hitrost kolesa: ± 0,05 s  -1 ali 1 odstotek, kar koli je ve čje. 
3.2 Merila za vetrovnik  
3.2.1 Hitrost vetra  
Hitrost vetra med merjenjem v središču preskusnega obmo čja mora 
ostati v razponu ± 2 km/h. Možna hitrost vetra mora biti vsaj 140 km/h.  
3.2.2 Temperatura zraka  
Temperatura zraka med merjenjem v središču preskusnega obmo čja 
mora ostati v razponu ± 3 °C. Porazdelitev temperature zraka pri 
izpustni šobi mora ostati v razponu ± 3 °C.  
3.2.3 Turbulenca  
Pri mreži z enakomernimi razmiki 3 × 3 čez celotno izpustno šobo 
intenzivnost turbulence Tu ne sme prese či 1 odstotka. Glej sliko 
A4/1. 
Slika A4/1  
intenzivnost turbulence
  
Tu ¼  u′ 
U ∞ 
pri čemer je:  
Tu intenzivnost turbulence;  
u′ nihanje hitrosti turbulence (v m/s);  
U ∞ hitrost prostega toka (v m/s).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 481  
3.2.4 Razmerje blokade trdnega telesa  
Razmerje blokade vozila ε sb , izraženo kot kvocient čelne površine 
vozila in površine izpustne šobe, kot je izra čunano z uporabo 
naslednje ena čbe, ne sme prese či 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
pri čemer je:  
ε sb razmerje blokade vozila;  
A f čelna površina vozila (v m  2 ); 
A nozzle  površina izpustne šobe (v m  2 ); 
3.2.5 Vrtenje koles  
Za pravilno določitev aerodinami čnega vpliva na kolesa se morajo 
kolesa preskusnega vozila vrteti s takšno hitrostjo, da je hitrost 
vozila znotraj ± 3 km/h odstopanja hitrosti vetra.  
3.2.6 Premi čni jermen  
Za simulacijo tekočega pretoka na podvozju preskusnega vozila 
mora vetrovnik imeti premi čni jermen, ki se razteza od za četka do 
konca vozila. Linearna hitrost premi čnega jermena mora biti znotraj 
± 3 km/h hitrosti vetra.  
3.2.7 Kot tekočega pretoka  
Na devetih enakomerno razporejenih točkah na površini šobe 
efektivno odstopanje obeh kotov (ravnina Y in Z) α in β pri izpustni 
šobi ne sme presegati 1°.  
3.2.8 Zra čni tlak  
Na devetih enakomerno razporejenih to čkah na površini izpušne 
šobe mora biti standardni odklon celotnega tlaka pri izpustni šobi 
enak ali manjši od 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
pri čemer je:  
σ standardno odstopanje razmerja tlaka  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t nihanje celotnega tlaka med merilnimi to čkami (v N/m  2); 
q dinami čni tlak (v N/m  2 ). 
Absolutna razlika koeficienta tlaka cp na razdalji 3 metre pred in 3 
metre za središ čem ravnotežja v praznem preskusnem obmo čju in na 
višini središč a izpustne šobe ne sme odstopati za ve č kot ± 0,02. 
jcp x¼þ3m Ä cp  x¼Ä3m j Ï 0,02  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 482  
pri čemer je:  
cp koeficient tlaka.  
3.2.9 Mejna debelina plasti  
Pri x = 0 (točka središč a ravnotežja) mora hitrost vetra znašati vsaj 
99 odstotkov hitrosti pritoka 30 mm nad tlemi vetrovnika. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm 
pri čemer je:  
δ 99 razdalja, pravokotna na cesto, kjer je doseženih 99 odstotkov 
hitrosti prostega pretoka (mejna debelina plasti).  
3.2.10 Razmerje zadrževalne blokade  
Zadrževalni sistem ne sme biti nameš čen na sprednjo stran vozila. 
Relativno razmerje blokade čelnega dela vozila zaradi zadrževalnega 
sistema ε restr ne sme prese či 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
pri čemer je:  
ε restr relativno razmerje blokade zadrževalnega sistema;  
A restr čelna površina zadrževalnega sistema, projicirana na površino 
šobe (v m  2 ); 
A f čelna površina vozila (v m  2 ). 
3.2.11 Natan čnost merjenja ravnotežja v smeri x 
Netočnost nastale sile v smeri x ne sme prese či ± 5 N. Lo čljivost 
izmerjene sile mora biti v razponu ± 3 N.  
3.2.12 Ponovljivost meritev  
Ponovljivost izmerjene sile mora biti v razponu ± 3 N.  
4. Merjenje cestne obremenitve na cesti  
4.1 Zahteve za cestni preskus  
4.1.1 Atmosferski pogoji ozračja za cestni preskus 
4.1.1.1 Dovoljeni vetrovni pogoji  
Največji dovoljeni vetrovni pogoji za določitev cestne obremenitve 
so opisani v odstavkih 4.1.1.1.1 in 4.1.1.1.2.  
Da bi dolo čili uporabnost tipa anemometrije, ki bo uporabljena, je 
treba aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra dolo čiti z neprekinjenim 
merjenjem hitrosti vetra, in sicer z uporabo priznanega meteorolo ­ 
škega instrumenta na lokaciji in višini nad cestiš čem vzdolž 
preskusne ceste, kjer bodo vetrovni pogoji najbolj reprezentativni.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 483  
Če preskusi v nasprotnih smereh ne morejo biti izvedeni na istem 
delu preskusne steze (npr. na ovalni preskusni stezi z obvezno 
smerjo vožnje), je treba hitrost in smer vetra izmeriti za vsak del 
preskusne steze. V tem primeru ve čja izmerjena vrednost dolo ča tip 
anemometrije, ki bo uporabljena, nižja vrednost pa dolo ča merilo za 
dopušč anje opustitve popravka vetra.  
4.1.1.1.1 Dovoljeni vetrovni pogoji pri uporabi nepremi čne anemometrije  
Nepremično anemometrijo je treba uporabiti samo, kadar je hitrost 
vetra v času 5 sekund v povpre čju manjša od 5 m/s, najve čje hitrosti 
vetra pa za manj kot 2 sekundi ne presegajo 8 m/s. Poleg tega mora 
biti vektorska komponenta hitrosti vetra čez preskusno cesto manjša 
od 2 m/s. Vsak popravek vetra je treba izra čunati, kot je opredeljeno 
v odstavku 4.5.3 te podpriloge. Popravek vetra je lahko opušč en, 
kadar je najnižje aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra 2 m/s ali manj.  
4.1.1.1.2 Vetrovni pogoji pri uporabi premi čne anemometrije  
Za presku šanje s premično anemometrijo mora biti naprava upora ­
bljena v skladu z opisom v odstavku 4.3.2 te podpriloge. Skupno 
aritmetično povpre čje hitrosti vetra med preskušanjem na preskusni 
cesti ne sme presegati 7 m/s, največ je hitrosti vetra pa ne smejo 
preseči 10 m/s. Poleg tega mora biti vektorska komponenta hitrosti 
vetra čez cesto manjša od 4 m/s.  
4.1.1.2 Temperatura ozračja 
Temperatura ozra čja mora biti v območju med 5 °C do vklju čno 
35 °C. 
Če je razlika med najvišjo in najnižjo izmerjeno temperaturo med 
preskusom iztekanja ve čja od 5 °C, je treba popravek temperature 
uporabiti loč eno za vsako vožnjo z aritmeti čnim povpre čjem tempe ­
rature ozra čja za to vožnjo.  
V tem primeru je treba vrednosti koeficientov cestne obremenitve f  0 , 
f 1 in f  2 določiti in popraviti za vsako posamezno vožnjo. Kon čni niz 
vrednosti f  0 , f 1 in f  2 je aritmeti čno povpre čje posameznih popra ­
vljenih koeficientov f  0 , f 1 in f  2 . 
Proizvajalec ima možnost izbrati, da je izvajanje iztekanja opra ­
vljeno pri temperaturi med 1 °C in 5 °C.  
4.1.2 Preskusna proga  
Površina proge mora biti ravna, ploš čata, čista, suha, brez ovir 
oziroma vetrobranov, ki bi lahko vplivali na merjenje cestne obre ­
menitve, njena tekstura in sestava pa morata biti vzor čni za obsto ­
ječe cestne površine v mestih in na avtocestah. Vzdolžni naklon 
preskusne proge ne sme prese či ± 1 odstotka. Lokalni naklon med 
katerimi koli to čkami z vmesno razdaljo 3 metre od vzdolžnega 
naklona ± ne sme odstopati ve č kot 0,5 odstotka. Če preskusi v 
nasprotni smeri ne morejo biti izvedeni na istem delu preskusne 
steze (npr. na ovalni preskusni stezi z obvezno smerjo vožnje), 
mora biti vsota vzdolžnih naklonov vzporednih delov preskusne 
steze med 0 in naklonom navzgor, ki znaša 0,1 odstotka. Najve čja 
ukrivljenost preskusne ceste mora biti 1,5 odstotka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 484  
4.2 Priprava 
4.2.1 Preskusno vozilo  
Vsako preskusno vozilo mora v vseh svojih delih ustrezati proiz­
vodni seriji, če pa se vozilo razlikuje od vozila iz proizvodnje, mora 
biti v vsa ustrezna poro čila o preskusu vklju čen celoten opis.  
4.2.1.1 Brez uporabe metode interpolacije  
Preskusno vozilo (vozilo H) v kombinaciji z ustreznimi lastnostmi 
cestne obremenitve (tj. masa, aerodinami čni upor in kotalni upor 
pnevmatik), ki proizvede potrebo po energiji v največ jem ciklu, 
mora biti izbrano iz skupine interpolacij (glej odstavek 5.6 te Prilo ­
ge). 
Če aerodinami čni upor različnih plati šč znotraj ene skupine interpo ­
lacij ni znan, je izbor treba opraviti na podlagi najve čjega pričako­
vanega aerodinami čnega upora. Praviloma je najve čji aerodinami čni 
upor mogo če pričakovati za kolo z a) najve čjo širino, b) najve čjim 
premerom in c) z najbolj odprto zasnovo strukture (v tem vrstnem 
redu pomembnosti).  
Izbira kolesa mora biti opravljena ne glede na zahtevo za potrebo po 
največji energiji v ciklu.  
4.2.1.2 Uporaba metode interpolacije  
Na zahtevo proizvajalca je lahko metoda interpolacije uporabljena 
za posamezna vozila v skupini interpolacij (glej odstavek 1.2.3.1 
Podpriloge 6 in odstavek 3.2.3.2 Podpriloge 7).  
V tem primeru je treba iz skupine interpolacij izbrati dve preskusni 
vozili, ki izpolnjujeta zahteve glede metode interpolacije (odstavka 
1.2.3.1 in 1.2.3.2 Podpriloge 6). 
Preskusno vozilo H je vozilo, ki proizvaja ve čjo, po možnosti 
največjo potrebo po energiji v ciklu za ta izbor, preskusno vozilo 
L pa vozilo, ki proizvaja nižjo, po možnosti najnižjo, potrebo po 
energiji v ciklu za ta izbor.  
Vsi elementi dodatne opreme in/ali oblike karoserije, ki so izbrani, 
da ne bodo upoštevani pri metodi interpolacije, morajo biti nameš ­ 
čeni na obeh preskusnih vozilih, tj. H in L, tako da ti elementi 
dodatne opreme proizvajajo najvišjo kombinacijo potrebe po energiji 
cikla, ki so posledica njihovih ustreznih zna čilnosti cestne obreme ­
nitve (tj. masa, aerodinami čni upor in kotalni upor).  
4.2.1.3 Uporaba skupine cestnih obremenitev  
4.2.1.3.1 Na zahtevo proizvajalca in ob izpolnjevanju pogojev iz odstavka 5.7 
te Priloge je treba izra čunati vrednosti cestne obremenitve za vozili 
H in L iz skupine interpolacij.  
4.2.1.3.2 Za namene odstavka 4.2.1.3 te podpriloge mora vozilo H iz skupine 
cestnih obremenitev nositi oznako vozilo H  R . Vsa sklicevanja na 
vozilo H v odstavku 4.2.1 te podpriloge se nadomestijo z vozilom 
H R in vsi sklici na skupino interpolacije v odstavku 4.2.1 te podpri ­
loge se nadomestijo s skupino cestnih obremenitev.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 485  
4.2.1.3.3 Za namene odstavka 4.2.1.3 te podpriloge mora vozilo L iz skupine 
cestnih obremenitev nositi oznako vozilo L  R . Vsa sklicevanja na 
vozilo L v odstavku 4.2.1 te podpriloge se nadomestijo z vozilom 
L R in vsi sklici na skupino interpolacije v odstavku 4.2.1 te podpri ­
loge se nadomestijo s skupino cestnih obremenitev.  
4.2.1.3.4 Ne glede na zahteve, ki se nanašajo na razpon skupine interpolacij v 
odstavkih 1.2.3.1 in 1.2.3.2 Podpriloge 6, mora razlika v potrebi po 
energiji cikla med H  R in L  R za skupino cestnih obremenitev znašati 
vsaj 4 odstotke in najve č 35 odstotkov glede na H  R znotraj celot ­
nega cikla WLTC razreda 3.  
Če je v skupino cestnih obremenitev vklju čen več kot en menjalnik, 
je treba za dolo čanje cestne obremenitve uporabiti menjalnik z 
največjimi izgubami mo či. 
4.2.1.3.5 Cestni obremenitvi H R in/ali L  R je treba dolo čiti v skladu s to 
podprilogo. 
Cestno obremenitev vozil H (in L) iz skupine interpolacij znotraj 
skupine cestnih obremenitev je treba izra čunati v skladu z odstavki 
3.2.3.2.2 do vklju čno 3.2.3.2.2.4 iz Podpriloge 7, in sicer:  
(a) tako da sta kot vnosa v ena čbo namesto H in L uporabljena H  R 
in L  R iz skupine cestnih obremenitev;  
(b) s parametri cestne obremenitve (tj. preskusna masa Δ(C D × A  f ) 
v primerjavi z vozilom L  R in kotalni upor pnevmatike) vozila H 
(ali L) iz skupine interpolacij, ki so uporabljeni kot vnosi za 
„posamezno vozilo“;  
(c) s ponavljanjem tega izračuna za vsako vozilo H in L iz vsake 
skupine interpolacij znotraj skupine cestnih obremenitev.  
interpolacijo cestne obremenitve je treba uporabiti samo na tistih 
ustreznih zna čilnostih cestne obremenitve, za katere je bilo ugoto ­
vljeno, da se za preskusni vozili L  R in H  R razlikujejo. Za ostale 
ustrezne zna čilnost cestne obremenitve je treba uporabiti vrednost 
vozila H  R . 
4.2.1.4 Uporaba skupine matrik za cestne obremenitve  
Vozilo, ki izpolnjuje merila iz odstavka 5.8 te Priloge, ki je:  
(a) vzorčno vozilo predvidene serije dokončanih vozil, ki bodo 
zajeta v skupino matrik za cestne obremenitve v smislu ocenjene 
najslabše vrednosti C  D in oblike karoserije ter  
(b) vzorčno vozilo predvidene serije vozil, ki bodo zajeta v skupino 
matrik za cestne obremenitve v smislu ocenjene povpre čne mase 
dodatne opreme, je treba uporabiti za dolo čitev cestne obreme ­
nitve.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 486  
V primeru, da za dokon čano vozilo ni mogo če določiti vzorčne 
oblike karoserije, je preskusno vozilo treba opremiti s kvadratno 
škatlo z zaobljenimi robovi s polmeri največ 25 mm in širino, ki 
je enaka najve čji širini vozil, ki so zajeta v skupini matrik za cestne 
obremenitve, in skupni višini preskusnega vozila, ki znaša 3,0 m ± 
0,1 m, vklju čno s škatlo. 
Proizvajalec in homologacijski organ soglasno dolo čita, kateri 
preskusni model vozila je vzor čni model.  
Preskusno maso za parametre vozila, kotalni upor pnevmatik in 
čelno površino obeh vozil, tj. H  M in L  M , je treba dolo čiti na način, 
da vozilo H  M proizvede najve čjo potrebo po energiji cikla, vozilo 
L M pa najmanjšo potrebo po energiji cikla iz skupine matrik za 
cestne obremenitve. Proizvajalec in homologacijski organ soglasno 
določita parametre vozila za vozili H  M in L  M . 
Cestno obremenitev posameznih vozil iz skupine matrik za cestne 
obremenitve, vklju čno s H  M in L  M , je treba izra čunati v skladu z 
odstavkom 5.1 te podpriloge.  
4.2.1.5 Premi čni aerodinami čni deli karoserije  
Premični aerodinami čni deli karoserije na preskusnih vozilih morajo 
med dolo čanjem cestne obremenitve delovati, kot je predvideno s 
preskusnimi pogoji WLTP tipa 1 (preskusna temperatura, hitrost 
vozila in obmo čje pospeševanja, obremenitev motorja itd.).  
Vsak sistem vozila, ki dinamično spreminja aerodinami čni upor 
vozila (npr. nadzor višine vozila), je treba obravnavati kot premi čni 
aerodinami čni del karoserije. Dodati je treba ustrezne zahteve, če 
bodo vozila v prihodnje opremljena s premi čnimi aerodinami čnimi 
elementi dodatne opreme, katerih vpliv na aerodinami čni upor upra­
vičuje potrebo po nadaljnjih zahtevah.  
4.2.1.6 Tehtanje  
Pred in po postopku določanja cestne obremenitve je treba izbrano 
vozilo stehtati, vklju čno z voznikom in opremo, da bo mogo če 
določiti aritmeti čno povpre čno maso, m  av . Masa vozila mora biti 
večja od ali enaka preskusni masi vozila H ali vozila L na za četku 
postopka za dolo čitev cestne obremenitve.  
4.2.1.7 Konfiguracija preskusnega vozila  
Konfiguracijo preskusnega vozila je treba vključiti v vsa ustrezna 
poročila o preskusu in uporabiti za vsako nadaljnje preskušanje 
iztekanja.  
4.2.1.8 Stanje preskusnega vozila  
4.2.1.8.1 Utekanje  
Preskusno vozilo mora biti ustrezno ute čeno za namene nadaljnjih 
preskusov, tj. vsaj 10 000 in najve č 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1 Na zahtevo proizvajalca je dovoljeno uporabiti vozilo z najmanj 
3 000 km.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 487  
4.2.1.8.2 Proizvajal čeve specifikacije  
Da bi se izognili nereprezentativnemu nepotrebnemu uporu, mora 
vozilo ustrezati predvidenim proizvajal čevim specifikacijam vozil iz 
proizvodnje glede tlaka v pnevmatikah, opisanega v odstavku 
4.2.2.3 te podpriloge, poravnanja koles, opisanega v odstavku 
4.2.1.8.3 te podpriloge, odmika od tal, višine vozila, maziv sistema 
za prenos mo či in kolesnih ležajev ter glede nastavitev zavor.  
4.2.1.8.3 Poravnanje koles  
Stekanje in previs je treba nastaviti na največ ji odklon od vzdolžne 
osi vozila v razponu, ki ga dolo či proizvajalec. Če proizvajalec 
predpiše vrednosti za stekanje in previs za vozilo, je treba uporabiti 
te vrednosti. Na zahtevo proizvajalca so lahko uporabljene vrednosti 
z večjimi odkloni od vzdolžne osi vozila od predpisanih. Predpisane 
vrednosti je treba uporabljati kot referen čne vrednosti za vsakršno 
vzdrževanje med življenjsko dobo vozila.  
Druge prilagodljive parametre poravnanja koles (kot je zaostajanje 
kolesa) je treba nastaviti na vrednosti, ki jih priporoč i proizvajalec. 
V primeru,da ni priporo čenih vrednosti, jih je treba nastaviti kot 
aritmetično povpre čje za razpon, kot ga dolo či proizvajalec.  
Tovrstne prilagodljive parametre in nastavljene vrednosti je treba 
vključiti v vse ustrezne preskusne pole.  
4.2.1.8.4 Zaprte plošče 
Med dolo čanjem cestne obremenitve morajo biti pokrov prostora za 
motor, vrata prtljažnega prostora, ro čno premične plošče in vsa okna 
zaprti.  
4.2.1.8.5 Na čin iztekanja  
Če določitev nastavitev dinamometra zaradi sil, ki jih ni mogo če 
ponoviti, ne more izpolnjevati meril, opisanih v odstavkih 8.1.3 ali 
8.2.3 te podpriloge, mora biti vozilo opremljeno s sistemom, ki 
omogoča vožnjo v na činu iztekanja. Nač in iztekanja mora odobriti 
homologacijski organ, uporaba na čina iztekanja pa mora biti vklju ­ 
čena v vsa ustrezna poro čila o preskusu. 
4.2.1.8.5.1 Če je vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu 
iztekanja, je treba ta nač in uporabiti tako med dolo čanjem cestne 
obremenitve kot na dinamometru z valji.  
4.2.2 Pnevmatike  
4.2.2.1 Izbira pnevmatik  
Pnevmatike je treba izbrati, kot je dolo čeno v odstavku 4.2.1 te 
podpriloge, njihov kotalni upor pa je treba izmeriti v skladu s spre ­
membami Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 117/02.  
Koeficienti kotalnega upora morajo biti usklajeni in kategorizirani v 
sladu z razredi kotalnega upora iz Uredbe (ES) št. 1222/2009.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 488  
Dejanske vrednosti kotalnega upora za pnevmatike, nameš čene na 
preskusna vozila, je treba uporabiti za dolo čitev naklona interpola ­
cijske premice z metodo interpolacije iz odstavka 3.2.3.2 Podpriloge 
7. Za posamezna vozila v skupini interpolacij mora metoda interpo ­
lacije temeljiti na vrednosti razreda KKU za pnevmatike, nameš čene 
na posamezno vozilo, kot je navedeno v tabeli A4/1.  
Tabela A4/1  
Razredi energijske učinkovitosti za koeficiente kotalnega upora (KKU) za kategorije pnevmatik C1, 
C2 in C3 (v kg/tono)  
Razred energetske 
učinkovitosti  Vrednost razreda C1 Vrednost razreda C2 Vrednost razreda C3 
A KKU = 5,9 KKU = 4,9 KKU = 3,5 
B KKU = 7,1 KKU = 6,1 KKU = 4,5 
C KKU = 8,4 KKU = 7,4 KKU = 5,5 
D Prazno Prazno KKU = 6,5 
E KKU = 9,8 KKU = 8,6 KKU = 7,5 
F KKU = 11,3 KKU = 9,9 KKU = 8,5 
G KKU = 12,9 KKU = 11,2 Prazno 
4.2.2.2 Stanje pnevmatik  
Pnevmatike, uporabljene za preskus:  
(a) Ne smejo biti starejše od 2 let po datumu proizvodnje;  
(b) Ne smejo biti posebej kondicionirane ali posebej obdelane (npr. 
segrete ali umetno starane), z izjemo brušenja v prvotno obliko 
profila;  
(c) Morajo biti pred dolo čanjem cestne obremenitve ute čene vsaj 
200 km; 
(d) Morajo pred preskusom imeti konstantno globino profila, ki na 
kateri koli toč ki čez celotno širino profila pnevmatike znaša med 
100 in 80 odstotki prvotne globine profila.  
4.2.2.2.1 Po meritvi globine profila mora biti prevožena razdalja omejena na 
500 km. Če je razdalja 500 km presežena, je globino profila treba 
znova izmeriti.  
4.2.2.3 Tlak v pnevmatikah  
Sprednje in zadnje pnevmatike morajo za zadevno os za izbrano 
pnevmatiko pri preskusni masi iztekanja biti napolnjene do spodnje 
meje obmo čja tlaka v pnevmatikah, kot to dolo ča proizvajalec 
vozila.  
4.2.2.3.1 Prilagajanje tlaka v pnevmatikah  
Če je razlika med temperaturo okolice in odstavitve ve č kot 5 °C, je 
treba tlak v pnevmatikah prilagoditi, kot je navedeno v nadaljevanju:  
(a) Pnevmatike je treba za več kot 1 uro odstaviti pri 10 odstotkov 
višjem ciljnem tlaku;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 489  
(b) Pred preskušanjem je treba tlak v pnevmatikah zmanjšati na 
tlak, kot je naveden v odstavku 4.2.2.3 te podpriloge, in ga 
prilagoditi ob upoštevanju razlike med temperaturo okolice 
odstavitve in temperaturo okolice v preskusnem obmo čju, in 
sicer pri hitrosti 0,8 kPa na 1 °C, za kar je treba uporabiti 
naslednjo ena čbo: 
Δp t ¼ 0,8 Ü ð T soak Ä T  amb Þ 
pri čemer je:  
ΔP t prilagoditev tlaka v pnevmatiki, dodana tlaku v pnevma ­
tiki, kot je opredeljeno v odstavku 4.2.2.3 te podpriloge 
(v kPa); 
0,8 faktor prilagoditve tlaka (v kPa/°C);  
T soak temperatura okolice odstavitve pnevmatike (v °C);  
T amb temperatura okolice v preskusnem obmo čju (v °C). 
(c) Med prilagajanjem tlaka in ogrevanjem vozila morajo biti pnev ­
matike zaš čitene pred zunanjimi toplotnimi viri, kar vklju čuje 
tudi sončno sevanje.  
4.2.3 instrumenti  
Vsi instrumenti morajo biti nameš čeni tako, da je njihov vpliv na 
aerodinami čne lastnosti vozila čim manjši. 
Če gre pričakovati, da bo učinek nameš čenega instrumenta na (C  D × 
A f ) večji od 0,015 m  2 , je vozilo treba z in brez instrumenta izmeriti 
v vetrovniku, da je izpolnjeno merilo iz odstavka 3.2 te podpriloge. 
Pripadajo čo razliko je treba odšteti od f  2 . Na zahtevo proizvajalca 
vozila in z odobritvijo homologacijskega organa je tako dolo čeno 
vrednost dovoljeno uporabiti za podobna vozila, kjer gre pri čako­
vati, da bo vpliv opreme enak.  
4.2.4 Ogrevanje vozila  
4.2.4.1 Na cesti  
Ogrevanje mora biti izvedeno samo z vožnjo vozila.  
4.2.4.1.1 Pred ogrevanjem je treba vozilo upo časniti, tako da je sklopka 
sprošč ena ali tako, da je avtomatski menjalnik v nevtralnem polo ­ 
žaju, in sicer z zmernim zaviranjem z 80 na 20 km/h v času 5 do 10 
sekund. Po tem zaviranju se zavorni sistem ne sme več sprožiti 
oziroma ga ni dovoljeno ro čno prilagajati.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa so zavore lahko sprožene tudi po ogrevanju ob enakem 
upočasnjevanju, kot je opisano v tem odstavku in samo, če je to 
potrebno. 
4.2.4.1.2 Ogrevanje in stabilizacija  
Vsa vozila je treba voziti pri 90 odstotkih največje hitrosti ustrez ­
nega WLTC. Vozilo je dovoljeno voziti pri 90 odstotkih najvišje 
hitrosti naslednje višje faze (glej tabelo A4/2), če je ta faza dodana 
ustreznemu postopku ogrevanja WLTC, kot je opredeljeno v 
odstavku 7.3.4 te podpriloge. Vozilo je treba ogrevati vsaj 20 minut, 
dokler niso doseženi stabilni pogoji.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 490  
Tabela A4/2 
Ogrevanje in stabilizacija v fazah  
Razred vozila  Ustrezen WLTC 90 odstotkov 
najvišje hitrosti  Naslednja višja faza 
Razred 1  Nizko  1 + Srednje  1 58 km/h ni na voljo  
Razred 2  Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 + Zelo 
visoko  2 111 km/h ni na voljo  
Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 77 km/h Zelo visoko (111 km/h)  
Razred 3  Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 + Zelo 
visoko  3 118 km/h ni na voljo  
Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 88 km/h Zelo visoko (118 km/h)  
4.2.4.1.3 Merilo za stabilno stanje  
Glej odstavek 4.3.1.4.2 te podpriloge.  
4.3 Merjenje in izračun cestne obremenitve z metodo iztekanja  
Cestno obremenitev je treba dolo čiti z uporabo nepremi čne anemo­
metrije (odstavek 4.3.1 te podpriloge) ali metodo premi čne anemo ­
metrije (odstavek 4.3.2 te podpriloge).  
4.3.1 Metoda iztekanja z nepremi čno anemometrijo  
4.3.1.1 Izbira referenčnih hitrosti za določitev krivulje cestne obremenitve  
Referenčne hitrosti za določanje cestne obremenitve morajo biti 
izbrane v skladu z odstavkom 2 te podpriloge.  
4.3.1.2 Zbiranje podatkov  
Med preskusom morata biti pretečeni čas in hitrost vozila izmerjena 
pri frekvenci najmanj 5Hz.  
4.3.1.3 Postopek iztekanja vozila  
4.3.1.3.1 Po postopku ogrevanja vozila, opisanega v odstavku 4.2.4 te podpri ­
loge, in tik pred vsako preskusno meritvijo je vozilo treba pospešiti 
do hitrosti 10 do 15 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo in ga pri 
tej hitrosti voziti najve č 1 minuto. Po tem je treba takoj za četi 
postopek iztekanja.  
4.3.1.3.2 Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Kolikor 
je to mogo če, je treba volan čim manj premikati, zavor vozila pa ne 
uporabljati.  
4.3.1.3.3 Preskus je treba ponavljati toliko časa, dokler podatki o iztekanju ne 
izpolnjujejo zahtev glede statisti čne natančnosti, kot so opredeljene 
v odstavku 4.3.1.4.2  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 491  
4.3.1.3.4 Čeprav je priporo čljivo, da je vsak postopek iztekanja izveden brez 
prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene vožnje, če podatkov za vse 
točke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Pri lo čenih 
vožnjah je treba poskrbeti, da je stanje vozila na vsaki to čki 
merjenja čim bolj stabilno.  
4.3.1.4 Dolo čanje cestne obremenitve z merjenjem časa iztekanja  
4.3.1.4.1 Izmeriti je treba čas iztekanja, ki ustreza referen čni hitrosti v  j kot 
pretečeni čas od hitrosti vozila (v  j + 5 km/h) do (v  j – 5 km/h). 
4.3.1.4.2 Te meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler niso prid ­
obljeni najmanj trije pari meritev, ki izpolnjujejo zahtevo glede 
statistične natančnosti p  j , določeno v naslednji ena čbi. 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n Ü Δt j p Ï 0,03  
pri čemer je:  
P j statistična natančnost meritve, izvedene pri referen čni hitrosti 
v j ; 
n število parov meritev;  
Δt j aritmetično povpre čje časa iztekanja pri referen čni hitrosti v  j v 
sekundah, podano z ena čbo: 
Δt j ¼ n 
P n 
i¼1 1 
Δt ji 
pri čemer je:  
Δt ji harmonično aritmeti čno povpre čje časa iztekanja i-ega para 
meritev pri hitrosti v  j v sekundah (s), podano z ena čbo: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
pri čemer je:  
Δt jai in Δt jbi časi iztekanja i-te meritve pri referen čni hitrosti v  j v 
sekundah (s) v smereh a in b;  
σ j standardni odklon, izražen v sekundah (s), dolo čen z: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h koeficient, podan v tabeli A4/3.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 492  
Tabela A4/3 
Koeficient h kot funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3 2,48 10 2,2 0,73 
4 3,2 1,60 11 2,2 0,66 
5 2,8 1,25 12 2,2 0,64 
6 2,6 1,06 13 2,2 0,61 
7 2,5 0,94 14 2,2 0,59 
8 2,4 0,85 15 2,2 0,57 
9 2,3 0,77 
4.3.1.4.3 Če med merjenjem v eno smer kakršen koli zunanji dejavnik ali 
dejanje voznika vpliva na preskus cestne obremenitve, je treba to 
merjenje in ustrezno merjenje v nasprotni smeri zavrniti.  
Največje število parov, ki še vedno izpolnjujejo statisti čno natan­ 
čnost, kot je opredeljeno v odstavku 4.3.1.4.2, je treba oceniti, 
število zavrnjenih parov meritev pa ne sme prese či 1/3 celotnega 
števila parov meritev.  
4.3.1.4.4 Naslednjo enačbo je treba uporabljati za izra čun aritmeti čnega 
povprečja cestne obremenitve, kjer je treba uporabiti harmoni čno 
aritmetično povpre čje nadomestnih časov iztekanja.  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m  r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
Δt j harmonično aritmeti čno povpre čje časa meritev nadomestnega 
iztekanja pri hitrosti v  j sekund (s), podano z:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
pri čemer je:  
Δt ja in Δt jb aritmetična povpre čja časa iztekanja v smereh a in b, ki 
ustrezajo referen čni hitrosti v  j v sekundah (s), ki so podana z nasled ­
njima ena čbama:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
in: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
pri čemer je:  
m av aritmetično povpre čje mas preskusnega vozila na za četku in na 
koncu dolo čanja cestne obremenitve (v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 493  
Koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v enačbi cestne obremenitve je treba izra ču­
nati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
V primeru, da je preskusno vozilo vzor čno vozilo skupine matrik za 
cestno obremenitev, je treba koeficient f  1 nastaviti na nič , koefi­
cienta f  0 in f  2 pa preračunati z analizo regresije najmanjših kvadra ­
tov. 
4.3.2 Metoda iztekanja s premično anemometrijo  
Vozilo mora biti ogreto in stabilizirano v skladu z odstavkom 4.2.4 
te podpriloge. 
4.3.2.1 Dodatni instrumenti za premično anemometrijo  
Premični anemometer in instrumente je treba umeriti z delovanjem 
na preskusnem vozilu, kjer se tovrstno umerjanje izvede med ogre ­
vanjem za preskus.  
4.3.2.1.1 Relativna hitrost vetra mora biti izmerjena pri frekvenci najmanj 1 
Hz in natan čnosti 0,3 m/s. Blokado vozila je treba upoštevati pri 
umerjanju anemometra.  
4.3.2.1.2 Smer vetra mora biti relativna glede na smer vozila. Relativna smer 
vetra (odklon) je treba izmeriti z lo čljivostjo 1 stopinje in toč nostjo 
3 stopinj; mrtvi pas instrumenta ne sme prese či 10 stopinj in mora 
biti usmerjen proti zadnjemu delu vozila.  
4.3.2.1.3 Pred iztekanjem mora biti anemometer umerjen za hitrost vetra in 
izravnavo odklona, kot je opredeljeno v Prilogi A k standardu ISO 
10521-1:2006(E). 
4.3.2.1.4 Popravek za blokado anemometra je treba vnesti v postopku umer ­
janja, kot je opisano v Prilogi A k standardu ISO 10521-1:2006(E), 
da bi zmanjšali njen u činek. 
4.3.2.2 Izbira razpona hitrosti vozila za dolo čitev krivulje cestne obreme ­
nitve  
Razpon hitrosti preskusnega vozila mora biti izbran v skladu z 
odstavkom 2.2 te podpriloge.  
4.3.2.3 Zbiranje podatkov  
Med postopkom je treba prete čeni čas, hitrost vozila in hitrost zraka 
(hitrost in smer vetra), relativno glede na vozilo, izmeriti pri 
frekvenci 5 Hz. Temperatura okolice mora biti sinhronizirana in 
vzorčena pri frekvenci najmanj 1 Hz.  
4.3.2.4 Postopek iztekanja vozila  
Meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler ni opravljenih 
vsaj deset zaporednih voženj (pet v vsako smer). Če s posamezno 
vožnjo niso izpolnjeni zahtevani preskusni pogoji za premi čno 
anemometrijo v vozilu, je treba to vožnjo in pripadajo čo vožnjo v 
nasprotni smeri zavrniti. Vse uporabljene pare, tj. najmanj 5 parov 
voženj z iztekanjem, je treba vklju čiti v končno analizo. Za merila 
statistične potrditve glej odstavek 4.3.2.6.10 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 494  
Anemometer je treba namestiti v položaju, v katerem je uč inek na 
lastnosti delovanja vozila čim manjši. 
Anemometer mora biti nameščen v skladu z eno od spodnjih 
možnosti:  
(a) Uporaba prečke pribli žno 2 metra pred prednjo aerodinami čno 
točko mirovanja vozila;  
(b) Na strehi vozila pri njegovem središ ču. Če je mogo če, mora biti 
anemometer nameš čen na razdalji najve č 30 cm od vrha vetro­
branskega stekla.  
(c) Na pokrovu motorja vozila, na njegovi središ čni črti, nameš čen 
na sredini med sprednjo stranjo vozila in spodnjim delom vetro ­
branskega stekla.  
V vseh primerih mora biti anemometer nameš čen vzporedno s povr­ 
šino cestišč a. V primeru, da sta uporabljena položaja (b) ali (c), je 
treba rezultate iztekanja analiti čno prilagoditi za dodaten aerodina ­
mični upor, ki ga povzro či anemometer. Prilagoditev je treba opra ­
viti s preskušanjem iztekanja vozila v vetrovniku z in brez anemo ­
metra, nameš čenega v isti položaj kot na stezi. Izra čunana razlika 
mora biti prirastni koeficient aerodinami čnega upora C  D v kombi­
naciji s čelno površino, ki ga je treba uporabiti za popravek rezul ­
tatov iztekanja.  
4.3.2.4.1 Po postopku ogrevanja vozila, opisanega v odstavku 4.2.4 te podpri ­
loge, in tik pred vsako preskusno meritvijo je vozilo treba pospešiti 
do hitrosti 10 do 15 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo in ga pri 
tej hitrosti voziti najve č 1 minuto. Po tem je treba takoj za četi 
postopek iztekanja.  
4.3.2.4.2 Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Če je le 
mogoče, je treba volan čim manj premikati, zavor vozila pa ne 
uporabljati.  
4.3.2.4.3 Priporo čljivo je, da je vsak postopek iztekanja izveden brez preki ­
nitev. Če podatkov za vse točke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati 
z eno vožnjo, se lahko opravijo lo čene vožnje.Pri ločenih vožnjah je 
treba poskrbeti, da je stanje vozila na vsaki to čki merjenja čim bolj 
stabilno.  
4.3.2.5 Dolo čitev enačbe gibanja  
Simboli, uporabljeni v ena čbi gibanja za premi čni anemometer, so 
navedeni v tabeli A4/4.  
Tabela A4/4  
Simboli, uporabljeni v enačbi gibanja za premi čni anemometer  
Simbol  Enote Opis  
A f m 2 čelna površina vozila  
a 0 … a  n stopinje  -1 Koeficienti aerodinami čnega upora kot funkcija odklon ­
skega kota 
A m N koeficient mehaničnega upora  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 495  
Simbol  Enote Opis  
B m N/(km/h) koeficient mehaničnega upora 
C m N/(km/h)  2 koeficient mehani čnega upora 
C D (Y) koeficient aerodinami čnega upora pri odklonskem kotu 
Y 
D N  upor 
D aero N aerodinami čni upor 
D f N upor prednje osi (vključno s prenosom moči) 
D grav N gravitacijski upor 
D mech N mehani čni upor 
D r N upor zadnje osi (vključ no s prenosom moči) 
D tyre N kotalni upor pnevmatik  
(dh/ds) —  sinus naklona proge v smeri vožnje v smeri (+ pomeni 
narašč anje) 
(dv/dt) m/s  2 pospeševanje 
g m/s  2 gravitacijska konstanta  
m av kg aritmeti čna povpre čna masa preskusnega vozila pred in 
po določitvi cestne obremenitve  
ρ kg/m  3 gostota zraka  
t s  čas 
T K  Temperatura  
v km/h hitrost vozila  
v r km/h relativna hitrost vetra  
Y stopinje  odklonski kot navideznega vetra glede na smer premi­
kanja vozila  
4.3.2.5.1 Splo šna oblika  
Splošna oblika ena čbe gibanja je naslednja:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D  mech þ D  aero þ D  grav 
pri čemer je:  
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D aero ¼ ð  1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
V primeru, da je naklon preskusne steze enak ali manjši od 0,1 
odstotka njegove dolžine, je D  grav mogoče nastaviti na nič . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 496  
4.3.2.5.2 Vzor čenje mehanskega upora  
Mehanični upor, ki sestoji iz ločenih delov in predstavlja torne 
izgube pnevmatik ter D  tyre sprednje in zadnje osi, D  f in D  r , vključno 
z izgubami prenosa mo či, mora biti vzor čen kot polinom tretje 
stopnje, tj. kot funkcija hitrosti vozila v, kot je navedeno v spodnji 
enačbi: 
D mech ¼ A  m þ B  m v þ C  m v 2 
pri čemer je:  
A m , B  m in C  m določeno pri analizi podatkov z uporabo metode 
najmanjših kvadratov. Te konstante odražajo kombiniran prenos 
moči in upor pnevmatik.  
Če je preskusno vozilo vzorčno vozilo skupine matrik za cestno 
obremenitev, je treba koeficient B  m nastaviti na nič , koeficienta 
A m in C  m pa preračunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.3.2.5.3 Vzor čenje aerodinami čnega upora 
Koeficient aerodinami čnega upora C D (Y) mora biti vzor čen kot 
polinom četrte stopnje, tj. kot funkcija odklonskega kota Y, kot je 
navedeno v spodnji ena čbi: 
C D ðYÞ ¼ a  0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 
a 0 do a  4 so konstantni koeficienti, katerih vrednost je dolo čena z 
analizo podatkov.  
Aerodinami čni upor je treba dolo čiti s kombiniranjem koeficienta 
upora, čelne površine vozila A  f in relativne hitrosti vetra. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r Ü C  D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r ða 0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4 Kon čna enačba gibanja  
S substitucijo je kon čna oblika ena čbe gibanja naslednja: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A  m þ B  m v þ C  m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r ða 0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 þÞ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
4.3.2.6 Zmanjšanje količ ine podatkov  
Ustvariti je treba enačbo tretje stopnje, ki silo cestne obremenitve 
opisuje kot funkcijo hitrosti, F = A + Bv + Cv  2 , popravljeno na 
običajno temperaturo okolice in pogoje tlaka v brezvetrju. Metoda 
za ta postopek analiziranja je opisana v odstavkih 4.3.2.6.1 do 
vključno 4.3.2.6.10 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 497  
4.3.2.6.1 Dolo čanje koeficientov umerjanja  
Če niso bili predhodno določeni, je treba faktorje za popravek za 
blokado vozila dolo čiti glede na relativno hitrost vetra in odklonski 
kot. Zabeležiti je treba meritve hitrosti vozila v, relativne hitrosti 
vetra v  r in odklona Y med fazo ogrevanja v preskusnem postopku. 
Opraviti je treba parne vožnje v izmeni čnih smereh na preskusni 
stezi pri stalni hitrosti 80 km/h in dolo čiti aritmeti čne povpre čne 
vrednosti za v, v  r in Y za vsako vožnjo. Izbrati je treba faktorje 
umerjanja, ki zmanjšujejo skupno število napak v čelnem in bo čnem 
vetru v vseh parih voženj, tj. vsoto (head  i – head  i+1 ) 2 itd., tako da se 
head  i in head  i+1 nanašata na hitrost in smer vetra pri parnih vožnjah 
v nasprotnih smereh med ogrevanjem/stabilizacijo vozila pred 
preskušanjem. 
4.3.2.6.2 Izpeljava meritev v sekundnem zaporedju  
Iz podatkov, zbranih med vožnjami v načinu iztekanja, je treba 
vrednosti za v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 in Y dolo čiti z uporabo faktorjev 
umerjanja, pridobljenih v skladu z odstavkoma 4.3.2.1.3 in 4.3.2.1.4 
te podpriloge. Uporabiti je treba filtriranje podatkov, s čimer vzorce 
prilagodimo frekvenci 1 Hz.  
4.3.2.6.3 Predhodna analiza  
Z uporabo linearne regresije najmanjših kvadratov je treba vse poda ­
tkovne točke analizirati naenkrat, da je mogo če določiti A  m ,B m , C m , 
a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ter a  4 , dano vrednost M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r inρ. 
4.3.2.6.4 Podatkovni osamelci  
Predvideno silo  m  e Ê dv 
dt Ì 
je treba izra čunati in primerjati s 
pridobljenimi podatkovnimi to čkami. Podatkovne toč ke s pretiranim 
odstopanjem, npr. ki presegajo tri standardne odklone, morajo biti 
označene. 
4.3.2.6.5 Filtriranje podatkov (neobvezno)  
Uporabljene morajo biti primerne tehnike za filtriranje podatkov, 
preostale podatkovne toč ke pa morajo biti izravnane.  
4.3.2.6.6 Izlo čanje podatkov  
Zbrane podatkovne točke, pri katerih so odklonski koti ve čji od ± 
20 stopinj iz smeri premikanja vozila, morajo biti ozna čene. Zbrane 
podatkovne toč ke, kjer je relativna hitrost vetra manjša od +5 km/h 
(da bi se izognili pogojem, kjer je hitrost hrbtnega vetra ve čja od 
hitrosti vozila), morajo biti prav tako ozna čene. Analiza podatkov 
mora biti omejena na hitrosti vozila znotraj obmo čja hitrosti, izbra ­
nega v skladu z odstavkom 4.3.2.2 te podpriloge.  
4.3.2.6.7 Kon čna analiza podatkov  
Vsi neozna čeni podatki morajo biti analizirani z uporabo linearne 
regresije najmanjših kvadratov. Dolo čiti je treba dani M  e in Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , in ρ, A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ter a  4 . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 498  
4.3.2.6.8 Omejena analiza (neobvezno)  
Da bi bolje ločili aerodinami čni in mehani čni upor vozila, je 
mogoče uporabiti omejeno analizo, tako da sta čelna površina vozila 
A f in koeficient upora C  D lahko stalna, če sta bila dolo čena vnaprej.  
4.3.2.6.9 Popravek na referenčne pogoje 
Enačbe gibanja je treba popraviti na referen čne pogoje, ki so nave ­
deni v odstavku 4.5 te podpriloge.  
4.3.2.6.10 Statisti čna merila za premično anemometrijo  
Izključitev vsakega posameznega para voženj v na činu iztekanja 
spremeni izra čunano cestno obremenitev za vsako referen čno hitrost 
iztekanja v  j , manjšo od zahtevane konvergence za vsei inj: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
n Ä 1 p 
pri čemer je:  
ΔF i (v j ) razlika med izra čunano cestno obremenitvijo z vsemi 
vožnjami v na činu iztekanja in izra čunano cestno obreme ­
nitvijo z i-tim parom izklju čenih voženj v na činu iztekanja 
(v N); 
F(v  j ) izračunana cestna obremenitev z vklju čenimi vsemi 
vožnjami v na činu iztekanja (v N);  
v j referenčna hitrost (v km/h); 
n število parov voženj v na činu iztekanja; uporabljeni so vsi 
veljavni pari.  
V primeru, da zahteva po konvergenci ni izpolnjena, je treba pare 
odstraniti iz analize, za čenši s parom, ki povzro ča največjo razliko v 
izračunani cestni obremenitvi, dokler ni zahteva po konvergenci 
izpolnjena in dokler je uporabljenih vsaj 5 veljavnih parov za 
končno določitev cestne obremenitve.  
4.4 Meritev in izračun kotalnega upora z uporabo metode merilnika 
navora 
Kot alternativa metodam iztekanja se lahko uporabi metoda meril ­
nika navora, pri katerem je kotalni upor dolo čen z merjenjem navora 
kolesa na pogonskih kolesih pri toč kah referen čne hitrosti za čas 
vsaj 5 sekund. 
4.4.1 Namestitev merilnika navora  
Merilnik navora koles mora biti nameš čen med pesto in platišč e 
vsakega pogonskega kolesa, da izmeri navor, potreben za ohranjanje 
stalne hitrosti vozila.  
Merilnik navora mora biti redno umerjen, tj. vsaj enkrat na leto, in 
sledljiv do nacionalnih ali mednarodnih standardov, da lahko izpol ­
njuje zahteve glede to čnosti in natan čnosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 499  
4.4.2 Postopek in vzor čenje podatkov  
4.4.2.1 Izbira referenčnih hitrosti za določitev krivulje kotalnega upora  
Točke referen čne hitrosti za določitev kotalnega upora morejo biti 
izbrane v skladu z odstavkom 2.2 te podpriloge.  
Referenčne hitrosti morajo biti izmerjene v padajo čem zaporedju. 
Na zahtevo proizvajalca so med meritvami lahko stabilizacijska 
obdobja, vendar stabilizacijska hitrost ne sme prese či hitrosti 
naslednje referen čne hitrosti.  
4.4.2.2 Zbiranje podatkov  
Nabore podatkov, sestavljene iz dejanske hitrosti v  ji , dejanskega 
navora C  ji in časa vsaj 5 sekund, je treba izmeriti za vsak v  j pri 
frekvenci vzor čenja vsaj 10 Hz. Nabori podatkov, zbrani v enem 
časovnem obdobju za referen čno hitrost v  j , se štejejo kot ena meri ­
tev. 
4.4.2.3 Postopek merjenja z merilnikom navora vozila  
Pred preskusnim merjenjem z metodo merilnika navora je treba 
ogreti vozilo, kot je opisano v odstavku 4.2.4 te podpriloge.  
Če je le mogo če, je treba med preskusnim merjenjem volan čim 
manj premikati, zavor vozila pa ne uporabljati.  
Preskus je treba ponavljati toliko časa, dokler podatki o kotalnem 
uporu ne izpolnjujejo zahtev glede natanč nosti, kot so opredeljene v 
odstavku 4.4.3.2 te podpriloge. 
Čeprav je priporo čljivo, da je vsaka preskusna vožnja izvedena brez 
prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene vožnje, če podatkov za vse 
točke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Pri lo čenih 
vožnjah je treba poskrbeti, da je stanje vozila na vsaki to čki 
merjenja čim bolj stabilno.  
4.4.2.4 Odstopanje hitrosti  
Med merjenjem pri posamezni to čki referen čne hitrosti mora biti 
odstopanje hitrosti od aritmeti čne povpre čne hitrosti v  ji -v jm , izraču­
nane v skladu z odstavkom 4.4.3 te podpriloge, znotraj vrednosti, ki 
so navedene v tabeli A4/5.  
Poleg tega aritmetična povpre čna hitrost v jm pri vsaki toč ki refe­
renčne hitrosti ne sme odstopati od referen čne hitrosti v  j za več kot 
± 1 km/h ali 2 odstotka referen čne hitrosti v  j , kar koli je ve čje. 
Tabela A4/5 
Odstopanje hitrosti  
Čas (s) Odstopanje hitrosti (v km/h)  
5–10  ± 0,2 
10–15 ± 0,4 
15–20 ± 0,6 
20–25 ± 0,8 
25–30 ± 1,0 
≥ 30 ± 1,2 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 500  
4.4.2.5 Temperatura ozra čja 
Preskusi morajo biti izvedeni pod enakimi temperaturnimi pogoji, 
kot je opredeljeno v odstavku 4.1.1.2 te podpriloge.  
4.4.3 Izra čun aritmeti čne povpre čne hitrosti in aritmetičnega povpre čnega 
navora 
4.4.3.1 Postopek izračuna 
Aritmetična povpre čna hitrost v  jm (v km/h) in aritmeti čni povpre čni 
navor C  jm (v Nm) vsakega merjenja morata biti izra čunana iz 
naborov podatkov, zbranih v skladu z odstavkom 4.4.2.2 te podpri ­
loge, in sicer z uporabo naslednjih enač b: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
in 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C  js 
pri čemer je:  
v ji dejanska hitrost vozila i-tega nabora podatkov pri to čki refe­
renčne hitrosti j (v km/h);  
k število naborov podatkov v posamezni meritvi;  
C ji dejanski navor i-tega nabora podatkov (v Nm);  
C js izraz za izravnavo za odklon hitrosti (v Nm), podan z naslednjo 
enačbo: 
C js ¼ ðm st þ m  r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji ne sme biti ve čje od 0,05 in se jo lahko zanemari, če α j 
ni večje od ± 0,005 m/s  2 ; 
m st masa preskusnega vozila na za četku meritve in jo je treba 
izmeriti tik pred postopkom ogrevanja in ni č prej (v kg); 
mr enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
r j dinamični polmer pnevmatike, dolo čen pri referen čni hitrosti 80 
km/h ali pri najve čji točki referen čne hitrosti vozila, če je ta 
hitrost nižja od 80 km/h, in izra čunan v skladu z naslednjo 
enačbo: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 501  
pri čemer je:  
n vrtilna frekvenca pogonske pnevmatike, s  -1 ; 
α j aritmetični povpre čni pospešek, m/s  2 , ki se izra čuna z uporabo 
naslednje ena čbe: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
pri čemer je:  
t i čas, pri katerem je bil vzor čen i-ti nabor podatkov (v s).  
4.4.3.2 Natan čnost merjenja  
Meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler niso prid ­
obljeni najmanj trije pari meritev pri vsaki referen čni hitrosti v  i , 
za katere  C j izpolnjuje zahteve glede natanč nosti za ρ j , in sicer v 
skladu z naslednjo ena čbo: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
pri čemer je:  
n število parov meritev za C  jm ; 
C j kotalni upor pri hitrosti v  j (v Nm), podan z ena čbo: 
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
pri čemer je:  
C jmi aritmetično povpre čje i-ega para meritev pri hitrosti v  j (v Nm), 
podano z: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C  jmbi Þ 
pri čemer je:  
C jmai in C  jmbi so aritmeti čni povpre čni navori i-te meritve pri hitrosti 
v j , določeni v skladu z odstavkom 4.4.3.1 te podpriloge za smeri a 
in b (v Nm);  
s standardni odklon (v Nm), izra čunan z uporabo naslednje 
enačbe: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h je koeficient kot funkcija n, kot je podan v tabeli A4/3 v 
odstavku 4.3.1.4.2 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 502  
4.4.4 Dolo čitev krivulje kotalnega upora  
Aritmetično povpre čje hitrosti vozila in aritmeti čni povpre čni navor 
pri vsaki točki referen čne hitrosti je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v  jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C  jmb Þ 
Naslednjo krivuljo regresije najmanj ših kvadratov za aritmeti čno 
povprečje kotalnega upora je treba prilagoditi vsem parom podatkov 
(v jm , C jm ) pri vseh referen čnih hitrostih, opisanih v odstavku 4.4.2.1. 
te podpriloge, da je mogo če določiti koeficiente c  0 , c 1 in c  2. 
Koeficiente c  0 , c 1 in c  2 ter čase iztekanja, izmerjene na dinamometru 
z valji (glej odstavek 8.2.4. te podpriloge), je treba vklju čiti v vse 
ustrezne preskusne pole.  
Če je preskusno vozilo vzorčno vozilo skupine matrik za cestno 
obremenitev, je treba koeficient c  1 nastaviti na ni č, koeficienta c  0 
in c  2 pa preračunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.5 Popravek referenčnih pogojev in merilne opreme  
4.5.1 Korekcijski faktor zračnega upora  
Korekcijski faktor za zra čni upor K  2 je treba dolo čiti z naslednjo 
enačbo: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
pri čemer je:  
T aritmeti čno povpre čje temperature ozračja v vseh posameznih 
vožnjah (v kelvinih (K));  
P aritmeti čni povpre čni atmosferski tlak (v kPa);  
4.5.2 Korekcijski faktor kotalnega upora  
Korekcijski faktor K  0 za kotalni upor (v kelvinih  -1 (K -1 )) je mogo če 
določiti na podlagi empiri čnih podatkov in z odobritvijo homologa ­
cijskega organa za dolo čeno vozilo in preskus vozila, mogo če pa ga 
je tudi predvideti, kot sledi: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3 Popravek za veter  
4.5.3.1 Popravek za veter z nepremi čno anemometrijo  
4.5.3.1.1 Popravek za veter za absolutno hitrost vetra vzdolž preskusne proge 
je treba narediti tako, da je razlika, ki se z vožnjami v izmeni čnih 
smereh ne izni či, odšteta od konstantnega izraza f  0 , podanega v 
odstavku 4.3.1.4.4 te podpriloge, ali od c  0 , podanega v odstavku 
4.4.4 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 503  
4.5.3.1.2 Popravek za upor vetra w  1 za metodo iztekanja ali w  2 za metodo z 
uporabo merilnika navora je treba izra čunati z ena čbami:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f  2 Ü v  2 
w 
ali : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c  2 Ü v  2 
w 
pri čemer je:  
w 1 popravek za upor vetra za metodo iztekanja (v N);  
f 2 koeficient aerodinami čnega izraza, dolo čenega v odstavku 
4.3.1.4.4 te podpriloge;  
v w spodnje aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra v nasprotnih 
smereh vzdolž preskusne proge, dobljeno med preskusom 
(v m/s); 
w 2 popravek za upor vetra za metodo z uporabo merilnika navora 
(v Nm); 
c 2 koeficient aerodinami čnega izraza za metodo z uporabo meril ­
nika navora, dolo čenega v odstavku 4.4.4 te podpriloge.  
4.5.3.2 Popravek za veter s premi čno anemometrijo  
V primeru, da je metoda iztekanja osnovana na premi čni anemome ­
triji, je treba w  1 in w  2 v enačbah v odstavku 4.5.3.1.2 nastaviti na 
nič, saj je bil popravek za veter že uporabljen v skladu z odstavkom 
4.3.2 te podpriloge.  
4.5.4 Korekcijski faktor preskusne mase  
Korekcijski faktor K  1 za preskusno maso preskusnega vozila je 
treba dolo čiti z uporabo naslednje enač be: 
K 1 ¼ f  0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
pri čemer je:  
f 0 konstanti izraz (v N);  
TM preskusna masa preskusnega vozila (v kg);  
m av dejanska preskusna masa preskusnega vozila, dolo čena v 
skladu z odstavkom 4.3.1.4.4 te podpriloge (v kg);  
4.5.5 Popravek krivulje cestne obremenitve  
4.5.5.1 Krivulja, dolo čena v odstavku 4.3.1.4.4 te podpriloge, mora biti 
popravljena na referen čne pogoje, kot sledi: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w  1 Ä K  1 Þ þ f  1 vÞ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 20ÞÞ þ K  2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 504  
pri čemer je:  
F* popravljena cestna obremenitev (v N);  
f 0 konstanti izraz (v N);  
f 1 koeficient izraza prve stopnje (v N ·(h/km)); 
f 2 koeficient izraza druge stopnje (v N ·(h/km))  2 ; 
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.2 te podpriloge;  
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.4 te podpriloge;  
K 2 korekcijski faktor za zra čni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.1 te podpriloge;  
T aritmeti čna povpre čna temperatura zraka okolice v ° C;  
v hitrost vozila (v km/h);  
w 1 popravek za upor vetra, kot je opredeljen v odstavku 4.5.3 te 
podpriloge (v N). 
Rezultat izra čuna ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) je treba 
uporabiti kot ciljni koeficient cestne obremenitve A  t v izračunu 
nastavitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 
8.1 te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot 
ciljni koeficient cestne obremenitve B  t v izračunu nastavitve obre­
menitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te podpri ­
loge. 
Rezultat izra čuna (K  2 × f  2 ) je treba uporabiti kot ciljni koeficient 
cestne obremenitve C  t v izračunu nastavitve obremenitve dinamo ­
metra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te podpriloge.  
4.5.5.2 Krivulja, določena v odstavku 4.4.4 te podpriloge, mora biti popra ­
vljena na referen čne pogoje, merilna oprema pa nameš čena v skladu 
z naslednjim postopkom.  
4.5.5.2.1 Popravek na referenčne pogoje 
C ä ¼ ððc 0 Ä w  2 Ä K  1 Þ þ c  1 vÞ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 20ÞÞ þ K  2 c 2 v 2 
pri čemer je:  
C* popravljeni kotalni upor (v Nm);  
c 0 konstanti izraz, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 te podpriloge 
(v Nm);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 505  
c 1 koeficient izraza prve stopnje, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 
te podpriloge (v Nm (h/km));  
c 2 koeficient izraza druge stopnje, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 
te podpriloge (v Nm (h/km))  2 ; 
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.2 te podpriloge;  
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.4 te podpriloge;  
K 2 korekcijski faktor za zra čni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.1 te podpriloge;  
v hitrost vozila (v km/h);  
T aritmeti čna povpre čna temperatura ozračja (v ° C); 
w 2 popravek za upor vetra, kot je opredeljeno v odstavku 4.5.3 te 
podpriloge. 
4.5.5.2.2 Popravek za nameščene merilnike navora  
Če je kotalni upor določen z metodo z uporabo merilnika navora, je 
treba kotalni upor popraviti ob upoštevanju vpliva merilnikov 
navora, ki so nameš čeni na zunanji strani vozila, na aerodinami čne 
lastnosti vozila.  
Koeficient kotalnega upora c 2 je treba popraviti v skladu z naslednjo 
enačbo: 
c 2corr ¼ K  2 Ü c  2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A  f ÞÞ=ðC D 0 Ü A  f 0 ÞÞ 
pri čemer je  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ zmnožek koeficienta aerodinami čnega upora, pomnožen 
s čelno površino vozila, kjer so nameš čeni merilniki 
navora, izmerjen v vetrovniku, ki izpolnjuje merila iz 
odstavka 3.2 te podpriloge (v m  2 ); 
C D × A  f je zmnožek koeficienta aerodinami čnega upora, 
pomnožen s čelno površino vozila, kjer merilniki navora 
niso namešč eni, izmerjen v vetrovniku, ki izpolnjuje 
merila iz odstavka 3.2 te podpriloge (v m  2 ). 
4.5.5.2.3 Ciljni koeficient kotalnega upora  
Rezultat izra čuna ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) je treba 
uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora a  t v izračunu nasta­
vitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 
te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot 
ciljni koeficient kotalnega upora b  t v izračunu nastavitve obreme ­
nitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 506  
Rezultat izra čuna (c  2corr × r) je treba uporabiti kot ciljni koeficient 
kotalnega upora c  t v izračunu nastavitve obremenitve dinamometra z 
valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  
5. Metoda za izračun cestne obremenitve ali kotalnega upora na 
podlagi parametrov vozila  
5.1 Izra čun cestne obremenitve in kotalnega upora za vozila na podlagi 
vzorčnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev  
Če je cestna obremenitev vzor čnega vozila določena v skladu z 
metodo, ki je opisana v odstavku 4.3 te podpriloge, je treba cestno 
obremenitev posameznega vozila izra čunati v skladu z odstavkom 
5.1.1 te podpriloge.  
Če je kotalni upor vzorčnega vozila dolo čen v skladu z metodo, 
opisano v odstavku 4.4 te podpriloge, je treba kotalni upor posa ­
meznega vozila izra čunati v skladu z odstavkom 5.1.2 te podpriloge.  
5.1.1 Za izračun cestne obremenitve vozil iz skupine matrik za cestno 
obremenitev je treba uporabiti parametre vozila, ki so opisani v 
odstavku 4.2.1.4 te podpriloge, in koeficiente cestne obremenitve 
vzorčnega preskusnega vozila, dolo čene v odstavku 4.3 te 
podpriloge.  
5.1.1.1 Silo cestne obremenitve za posamezno vozilo je treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
F c ¼ f  0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ð f 2 Ü v  2 Þ 
pri čemer je:  
F c izračunana sila cestne obremenitve kot funkcija hitrosti vozila 
(v N); 
f 0 stalni koeficient cestne obremenitve (v N), opredeljen z 
enačbo: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f  0r þ 0,95 Ü ð f 0r Ü TM =TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f  0r þ 0,8 Ü ð f 0r Ü TM =TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r stalni koeficient cestne obremenitve za vzor čno vozilo iz 
skupine matrik za cestno obremenitev (v N);  
f 1 koeficient cestne obremenitve prve stopnje, ki ga je treba 
nastaviti na nič ; 
f 2 koeficient cestne obremenitve druge stopnje (v N· (h/km)  2 ), 
opredeljen z ena čbo: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f  2r þ 0,95 Ü f  2r Ü A  f=A fr Þ; ð0,2 Ü f  2r þ 0,8 Ü f  2r Ü A  f=A fr ÞÞ 
f 2r koeficient cestne obremenitve druge stopnje za vzor čno vozilo 
iz skupine matrik za cestno obremenitev (N ·(h/km)  2 ); ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 507  
v hitrost vozila (v km/h);  
TM dejanska preskusna masa posameznega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg);  
TM  r preskusna masa vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno 
obremenitev (v kg);  
A f čelna površina posameznega vozila iz skupine matrik za cestno 
obremenitev (v m  2 ); 
A fr čelna površina vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno 
obremenitev (v m  2 ); 
▼M2 
RR vrednost za razred kotalnega upora pnevmatike posameznega 
vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);  
▼B 
RRr kotalni upor pnevmatike vzorč nega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v kg/tono).  
5.1.2 Za izračun kotalnega upora vozil iz skupine matrik za cestno obre ­
menitev je treba uporabiti parametre vozila, opisane v odstavku 
4.2.1.4 te podpriloge, in koeficiente kotalnega upora za vzor čno 
preskusno vozilo, dolo čene v odstavkih 4.4 te podpriloge.  
5.1.2.1 Kotalni upor za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
C c ¼ c  0 þ c  1 Ü v þ c  2 Ü v  2 
pri čemer je:  
C c izračunani kotalni upor kot funkcija hitrosti vozila (v Nm);  
c 0 stalni koeficient kotalnega upora (v Nm), opredeljen z ena čbo: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c  0r=r 0 þ 0,95 Ü ð 1,02 Ü c  0r=r 0 Ü TM =TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c  0r=r 0 þ 0,8 Ü ð 1,02 Ü c  0r=r 0 Ü TM =TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r stalni koeficient kotalnega upora za vzor čno vozilo iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v Nm);  
c 1 vozni upor prve stopnje, ki ga je treba nastaviti na ni č; 
c 2 koeficient kotalnega upora druge stopnje (v Nm ·(h/km)  2 ), 
opredeljen z ena čbo: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c  2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c  2r=r 0 Ü A  f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c  2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c  2r=r 0 Ü A  f=A fr ÞÞ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 508  
c 2r koeficient kotalnega upora druge stopnje za vzorč no vozilo iz 
skupine matrik za cestno obremenitev (v N ·(h/km)  2 ); 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM dejanska preskusna masa posameznega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg);  
TMr preskusna masa vzorčnega vozila iz skupine matrik za cestno 
obremenitev (v kg);  
A f čelna površina posameznega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v m  2 ); 
A fr čelna površina vzor čnega vozila matrike iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v m  2 ); 
▼M2 
RR vrednost za razred kotalnega upora pnevmatike posameznega 
vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);  
▼B 
RRr kotalni upor pnevmatike vzorč nega vozila iz skupine matrik 
za cestno obremenitev (v kg/tono);  
r’ dinami čni polmer pnevmatike na dinamometru z valji, prid ­
obljen pri 80 km/h (v m);  
1,02 pribli žni koeficient, ki nadomeš ča izgube sistema za prenos 
moči. 
5.2 Izra čun privzete cestne obremenitve na podlagi parametrov vozila  
5.2.1 Kot nadomestilo za določitev cestne obremenitve z metodo iztekanja 
ali merilnika navora se lahko uporabi metodo izra čuna privzete 
cestne obremenitve.  
Za izračun privzete cestne obremenitve, osnovane na parametrih 
vozila, se uporabi ve č parametrov, kot so preskusna masa, širina 
in višina vozila. Privzeta cestna obremenitev F  c se izračuna za 
točke referen čne hitrosti.  
5.2.2 Privzeta sila cestne obremenitve se izra čuna z uporabo naslednje 
enačbe: 
F c ¼ f  0 þ f  1 Ü v þ f  2 Ü v  2 
pri čemer je:  
F c izračunana privzeta sila cestne obremenitve kot funkcija 
hitrosti vozila (v N);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 509  
f 0 stalni koeficient cestne obremenitve (v N), opredeljen z 
naslednjo ena čbo: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
f 1 koeficient cestne obremenitve prve stopnje, ki ga je treba 
nastaviti na nič ; 
f 2 koeficient cestne obremenitve druge stopnje (v N· (h/km)  2 ), 
opredeljen z naslednjo enač bo: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð 0,0170 Ü width Ü height Þ; ð49Þ 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM preskusna masa (v kg); 
width širina vozila, opredeljena v to čki 6.2 standarda ISO 
612:1978 (v m);  
height višina vozila, opredeljena v to čki 6.3 standarda ISO 
612:1978 (v m). 
6. Metoda z uporabo vetrovnika  
Metoda z uporabo vetrovnika je metoda merjenja cestne obreme ­
nitve z uporabo kombinacije vetrovnika in dinamometra z valji 
oziroma vetrovnika in dinamometra s ploš čatim jermenom. 
Preskusne naprave so lahko samostojne ali medsebojno povezane 
naprave.  
6.1 Merilne metode  
6.1.1 Cestno obremenitev je treba dolo čiti z:  
(a) dodajanjem sil cestne obremenitve, izmerjenih v vetrovniku, in 
tistih, ki so izmerjene z dinamometrom s ploš čatim jermenom; 
ali 
(b) dodajanjem sil cestne obremenitve, izmerjenih v vetrovniku, in 
tistih, ki so izmerjene z dinamometrom z valji.  
6.1.2 Aerodinami čni upor je treba izmeriti v vetrovniku.  
6.1.3 Kotalni upor in izgube sistema za prenos mo či je treba izmeriti z 
uporabo dinamometra s ploš čatim jermenom oziroma dinamometra z 
valji, tako da sta sprednja in zadnja os izmerjeni isto časno. 
6.2 Naprave, ki jih odobri homologacijski organ  
Rezultate metode z uporabo vetrovnika je treba primerjati z rezultati, 
pridobljenimi z metodo iztekanja, da je mogo če izkazati ustreznost 
naprav in jih vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu. 
6.2.1 Homologacijski organ izbere tri vozila. Vozila morajo pokrivati 
linijo vozil (npr. glede velikosti, teže), ki bodo izmerjena z zadev ­
nimi napravami.  
6.2.2 Dva lo čena preskusa iztekanja se izvedeta z vsakim od treh vozil v 
skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge, dobljene koeficiente cestne 
obremenitve f  0 , f 1 in f  2 se določi v skladu s tem odstavkom in 
popravi v skladu z odstavkom 4.5.5 te podpriloge. Rezultat preskusa 
iztekanja preskusnega vozila je aritmeti čno povpre čje koeficientov  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 510  
cestne obremenitve njegovih dveh loč enih preskusov iztekanja. Če 
sta potrebna ve č kot dva preskusa iztekanja, da so izpolnjena merila 
za odobritev, je treba izra čunati povpre čne vrednosti vseh upora ­
bljenih preskusov.  
6.2.3 Meritev z metodo uporabe vetrovnika, kot je to v skladu z odstavki 
6.3 do vklju čno 6.7 te podpriloge, je treba opraviti na treh enakih 
vozilih, kot so izbrana v skladu z odstavkom 6.2.1 te podpriloge, in 
pod enakimi pogoji, dolo čiti pa je treba tudi dobljene koeficiente 
cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 . 
Če se proizvajalec odloči, da bo v okviru metode z uporabo vetrov ­
nika uporabil enega ali ve č razpoložljivih alternativnih postopkov 
(tj. v skladu z odstavkom 6.5.2.1 glede predkondicioniranja, 
odstavkov 6.5.2.2 in 6.5.2.3 glede postopka in odstavkom 6.5.2.3.3 
glede nastavitve dinamometra), je te postopke treba uporabiti tudi za 
odobritev naprav.  
6.2.4 Merila za odobritev  
Naprava ali kombinacija uporabljenih naprav je odobrena, če sta 
izpolnjena oba naslednja pogoja:  
(a) Razlika v energiji cikla, izražena kot ε k , med metodo z uporabo 
vetrovnika in metodo iztekanja je znotraj obmo čja ± 0,05 za 
vsako izmed treh vozil k, in sicer v skladu z naslednjo ena čbo: 
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
pri čemer je:  
ε k razlika v energiji cikla v celotnem WLTC razreda 3 
za vozilo k med metodo z uporabo vetrovnika in 
metodo iztekanja (v odstotkih);  
E k,WTM  energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za 
vozilo k, izra čunana s cestno obremenitvijo, izpe ­
ljano z metodo vetrovnika (WTM) in izra čunano v 
skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v J);  
E k,coastdown  energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozi ­
lok, izračunana s cestno obremenitvijo, izpeljano z 
metodo iztekanja in izra čunano v skladu z 
odstavkom 5 Podpriloge 7 (v J); in  
(b) Aritmeti čno povpre čje x treh razlik mora biti znotraj obmo čja 
0,02.  
x ¼ j  ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Napravo je za dolo čitev cestne obremenitve mogo če uporabljati 
največ dve leti po pridobljeni odobritvi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 511  
Vsako kombinacijo dinamometra z valji ali premi čnega jermena in 
vetrovnika je treba odobriti posebej.  
6.3 Priprava vozila in temperatura  
Kondicioniranje in pripravo vozila je treba opraviti v skladu z 
odstavkoma 4.2.1 in 4.2.2 te podpriloge, velja pa tako za dinamo ­
meter s plošč atim jermenom oziroma dinamometer z valji kot za 
meritve z metodo z uporabo vetrovnika.  
V primeru, da je uporabljen nadomestni postopek ogrevanja, opisan 
v odstavku 6.5.2.1, je treba prilagoditev ciljne preskusne mase, 
tehtanje vozila in merjenje opraviti brez voznika v vozilu.  
Preskusne celice dinamometra s ploščatim jermenom oziroma dina ­
mometra z valji morajo imeti nastavljeno vrednost temperature, ki 
znaša 20 °C s toleranco ± 3 °C. Na zahtevo proizvajalca lahko 
nastavljena vrednost temperature znaša 23 °C s toleranco ± 3 °C.  
6.4 Postopek uporabe vetrovnika  
6.4.1 Merila za vetrovnik  
Zasnova vetrovnika, preskusne metode in popravki morajo zagoto ­
viti vrednost (C  D × A  f ), ki je vzor čna vrednost za vrednost (C  D × 
A f ) na cesti in ima ponovljivost, ki znaša 0,015 m  2 . 
Za vse meritve (C D × A  f ) morajo merila za vetrovnik, navedena v 
odstavku 3.2 te podpriloge, izpolnjevati naslednje spremembe:  
(a) razmerje blokade trdnega telesa, opisano v odstavku 3.2.4 te 
podpriloge, mora biti manjše od 25 odstotkov;  
(b) povr šina jermena, ki je v stiku s katero koli pnevmatiko, mora 
dolžino sti čne površine te pnevmatike presegati za vsaj 20 
odstotkov in mora biti široka vsaj toliko kot sti čna površina; 
(c) standardni odklon celotnega zra čnega tlaka na izpustni šobi, 
opisan v odstavku 3.2.8 te podpriloge, mora biti manjši od 1 
odstotka;  
(d) razmerje blokade zadrževalnega sistema, opisano v odstavku 
3.2.10 te podpriloge, mora biti manjše od 3 odstotkov.  
6.4.2 Merjenje v vetrovniku  
Vozilo mora biti v stanju, kot je opisano v odstavku 6.3 te 
podpriloge. 
Vozilo je treba postaviti vzporedno z vzdolžno sredinsko č rto 
predora, z najve čjim odstopanjem 10 mm.  
Vozilo je treba postaviti pri odklonskem kotu 0° in s toleranco 
± 0,1°.  
Aerodinami čni upor je treba meriti vsaj 60 sekund in pri frekvenci 
najmanj 5 Hz. Upor je mogo če meriti tudi pri frekvenci najmanj 1 
Hz in z vsaj 300 nadaljnjimi vzorci. Rezultat je aritmeti čno 
povprečje upora.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 512  
V primeru, da ima vozilo premi čne aerodinami čne dele karoserije, 
veljajo dolo čila iz odstavka 4.2.1.5. Če so premi čni deli odvisni od 
hitrosti, je treba vsak ustrezen položaj izmeriti v vetrovniku, doka ­
zila pa predložiti homologacijskemu organu in navesti razmerje med 
referenčno hitrostjo, položajem premi čnega dela in pripadajo či 
(C D × A  f ). 
6.5 Uporaba ploščatega jermena za metodo z uporabo vetrovnika  
6.5.1 Merila za ploščati jermen  
6.5.1.1 Opis preskusne naprave s ploš čatim jermenom  
Kolesa se morajo na ploščatih jermenih vrteti tako, da ne vplivajo 
na kotalne lastnosti koles v primerjavi z lastnostmi na cesti. Izmer ­
jene sile v smeri x morajo vsebovati sile trenja v sistemu za prenos 
moči. 
6.5.1.2 Sistem za zadrževanje vozila  
Dinamometer mora biti opremljen s centrirno napravo, ki poravnava 
vozilo znotraj tolerance ± 0,5 stopinj vrtenja okoli z-osi. Sistem za 
zadrževanje mora pri dolo čanju cestne obremenitve vzdrževati 
središč ni položaj pogonskega kolesa med vožnjami v na činu izteka ­
nja, in sicer znotraj naslednjih omejitev:  
6.5.1.2.1 Bo čni polo žaj (y-os)  
Vozilo mora biti poravnano v y-smeri, bo čnega premikanja pa mora 
biti čim manj.  
6.5.1.2.2 Polo žaj spredaj in zadaj (x-os)  
Ne glede na zahteve iz odstavka 6.5.1.2.1 te podpriloge morata biti 
obe osi koles znotraj ± 10 mm bo čnih središč nih linij jermena.  
6.5.1.2.3 Navpi čna sila  
Sistem za zadrževanje mora biti zasnovan tako, da ni nobene 
navpične sile na pogonska kolesa. 
6.5.1.3 To čnost izmerjenih sil 
Meriti je treba samo reakcijsko silo za obra čanje koles. V rezultat 
niso vklju čene zunanje sile (npr. sila zraka iz hladilnega ventilatorja, 
zadrževalni elementi vozila, aerodinami čne reakcijske sile na ploš ­ 
čati jermen, izgube dinamometra itd.).  
Silo v smeri x je treba izmeriti s to čnostjo ± 5 N. 
6.5.1.4 Nadzor hitrosti ploščatega jermena  
Hitrost jermena je treba nadzirati s točnostjo ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5 Površina ploščatega jermena  
Površina plošč atega jermena mora biti čista, suha in brez tujkov, ki 
lahko povzro čijo zdrsavanje pnevmatik.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 513  
6.5.1.6 Hlajenje  
Proti vozilu je treba usmeriti tok zraka s spremenljivo hitrostjo. 
Nastavljena vrednost linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala 
mora biti enaka pripadajo či hitrosti dinamometra nad hitrostjo 
merjenja, ki znaša 5 km/h. Odklon linearne hitrosti zraka pri izstopu 
iz puhala mora biti v obmo čju ± 5 ali ± 10 odstotkov pripadajo če 
hitrosti merjenja, kar koli je večje. 
6.5.2 Merjenje s ploščatim jermenom  
Postopek merjenja je treba opraviti v skladu z odstavkom 6.5.2.2 ali 
odstavkom 6.5.2.3 te podpriloge.  
6.5.2.1 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometru, kot je opisano v 
odstavkih 4.2.4.1.1 do vklju čno 4.2.4.1.3 te podpriloge.  
Nastavitev obremenitve dinamometra F  d, za predkondicioniranje 
mora biti: 
F d ¼ a  d þ b  d Ü v þ c  d Ü v  2 
pri čemer je:  
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A  f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Enakovredna vztrajnost dinamometra mora biti enaka preskusni 
masi. 
Aerodinami čni upor, uporabljen za nastavitev obremenitve, je treba 
vzeti iz odstavka 6.7.2 te podpriloge in ga je mogo če neposredno 
določiti kot vnos. Sicer je treba uporabiti a  d , b  d in c  d iz tega 
odstavka. 
Na zahtevo proizvajalca, tj. kot alternativo glede na odstavek 
4.2.4.1.2 te podpriloge, je ogrevanje mogo če opraviti z vožnjo 
vozila s plošč atimi jermeni.  
V tem primeru mora hitrost ogrevanja znašati 110 odstotkov najvišje 
hitrosti uporabljenega WLTC, trajanje pa mora presegati 1 200 
sekund, dokler ni sprememba izmerjene sile v času 200 sekund 
manjša od 5 N. 
6.5.2.2 Postopek merjenja z ustaljenimi hitrostmi  
6.5.2.2.1 Preskus je treba opraviti od najve čje do najnižje toč ke referen čne 
hitrosti.  
6.5.2.2.2 Takoj po merjenju pri prejšnji toč ki hitrosti mora biti upo časnje­
vanje od trenutne do naslednje ustrezne to čke referen čne hitrosti 
izvedeno z blagim prehodom s približno 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3 Referen čna hitrost mora biti stabilizirana za vsaj 4 sekunde in za 
največ 10 sekund. Merilna oprema mora zagotoviti, da je signal 
merjene sile po tem času stabilen.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 514  
6.5.2.2.4 Silo pri vsaki referen čni hitrosti je treba meriti vsaj 6 sekund, hitrost 
pa mora medtem biti konstantna. Dobljena sila za to to čko refe­
renčne hitrosti F  jDyno  mora biti aritmeti čno povpre čje sile med 
merjenjem.  
Korake v odstavkih 6.5.2.2.2 do 6.5.2.2.4 te podpriloge je treba 
ponoviti za vsako referen čno hitrost. 
6.5.2.3 Postopek merjenja z upočasnjevanjem  
6.5.2.3.1 Predkondicioniranje in nastavitev dinamometra je treba opraviti v 
skladu z odstavkom 6.5.2.1 te podpriloge. Pred vsakim iztekanjem 
je treba vozilo voziti pri največji referen čni hitrosti ali, v primeru, da 
je uporabljen alternativni postopek ogrevanja, vsaj 1 minuto pri 110 
odstotkih najve čje referen čne hitrosti. Vozilo mora nato pospešiti na 
hitrost, ki je vsaj 10 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo, izte ­
kanje pa je treba nemudoma za četi. 
6.5.2.3.2 Merjenje je treba opraviti v skladu z odstavki 4.3.1.3.1 do vklju čno 
4.3.1.4.4 te podpriloge. Iztekanje v nasprotnih smereh ni potrebno, 
enačba, uporabljena za izra čun Δt ji iz odstavka 4.3.1.4.2 te podpri ­
loge, pa se ne uporabi. Merjenje je treba po dveh upo časnjevanjih 
ustaviti, če je sila obeh iztekanj pri vsaki to čki referen čne hitrosti 
znotraj ± 10 N; v nasprotnem primeru je treba opraviti vsaj troje 
iztekanj z uporabo meril, ki so dolo čena v odstavku 4.3.1.4.2 te 
podpriloge.  
6.5.2.3.3 Silo f jDyno pri vsaki referen čni hitrosti v  j je treba izra čunati z 
odpravo simulirane aerodinami čne sile:  
f jDyno ¼ f  jDecel Ä c  d Ü v  2 
j 
pri čemer je:  
f jDecel  sila, dolo čena v skladu z ena čbo za izra čun F  j iz odstavka 
4.3.1.4.4 te podpriloge pri toč ki referen čne hitrosti j (v N);  
c d nastavljeni koeficient dinamometra, kot je opredeljeno v 
odstavku 6.5.2.1 te podpriloge (N/(km/h)  2 ). 
Na zahtevo proizvajalca je c d med iztekanjem in za izra čun f  jDyno 
mogoče nastaviti na nič . 
6.5.2.4 Pogoji merjenja  
Vozilo mora biti v stanju, ki je opisano v odstavku 4.3.1.3.2 te 
podpriloge. 
Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Kolikor 
je to mogo če, je treba volan čim manj premikati, zavor vozila pa ne 
uporabljati.  
6.5.3 Rezultat merjenja z metodo ploš čatega jermena  
Rezultat merjenja z dinamometrom s ploš čatim jermenom f  jDyno je 
treba za nadaljnje izra čune v odstavku 6.7 te podpriloge navajati kot 
f j . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 515  
6.6 Dinamometer z valji, uporabljen za metodo z uporabo vetrovnika  
6.6.1 Merila  
Ob opisih v odstavkih 1 in 2 Podpriloge 5 je treba uporabiti tudi 
merila, opisana v odstavkih 6.6.1.1 do vklju čno 6.6.1.6 te podpri­
loge. 
6.6.1.1 Opis dinamometra z valji  
Sprednja in zadnja os mora biti opremljeni z enim valjem, katerega 
premer ni manjši od 1,2 metra. Izmerjene sile v smeri x vsebujejo 
sile trenja v sistemu za prenos mo či. 
6.6.1.2 Sistem za zadrževanje vozila  
Dinamometer mora biti opremljen s centrirno napravo, ki poravnava 
vozilo. Sistem za zadrževanje mora središ čni položaj pogonskega 
kolesa med vožnjami v nač inu iztekanja za dolo čitev cestne obre ­
menitve ohranjati znotraj naslednjih priporo čljivih mejnih vrednosti:  
6.6.1.2.1 Polo žaj vozila  
Vozilo, ki bo presku šano, mora biti postavljeno na valj dinamometra 
z valji, kot je opredeljeno v odstavku 7.3.3 te podpriloge.  
6.6.1.2.2 Navpi čna sila  
Sistem za zadr ževanje mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 
6.5.1.2.3 te podpriloge. 
6.6.1.3 To čnost izmerjenih sil 
Točnost izmerjenih sil mora biti, kot je opisano v odstavku 6.5.1.3 
te podpriloge, kar pa ne velja za silo v smeri x, ki mora biti izmer ­
jena s točnostjo, kot je opisano v odstavku 2.4.1 podpriloge 5.  
6.6.1.4 Nadzor hitrosti dinamometra  
Hitrost valja je treba nadzorovati s točnostjo ± 0,2 km/h. 
6.6.1.5 Površina valja  
Površina valja mora ustrezati opisu v odstavku 6.5.1.5 te podpriloge.  
6.6.1.6 Hlajenje  
Ventilator za hlajenje mora ustrezati opisu v odstavku 6.5.1.6 te 
podpriloge. 
6.6.2 Merjenje z dinamometrom  
Merjenje mora biti izvedeno v skladu z opisom v odstavku 6.5.2 te 
podpriloge. 
6.6.3 Popravek krivulje za valj dinamometra z valji  
Izmerjene sile na dinamometru z valji je treba popraviti na refe ­
renčno toč ko, ki je enaka tej to čki na cesti (ravna površina), rezultat 
pa navajati kot f  j . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 516  
f j ¼ f  jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f  jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
pri čemer je:  
c1 trenje zaradi kotalnega upora pnevmatik za f  jDyno ; 
c2 korekcijski faktor za polmer dinamometra z valji;  
f jDyno sila, izračunana v skladu z odstavkom 6.5.2.3.3 za vsako 
referenčno hitrost j, N;  
R Wheel  polovica premera nazivne zasnove pnevmatike (v m);  
R Dyno polmer valja na dinamometru z valji (v m).  
Proizvajalec in homologacijski organ se morata strinjati o uporabi 
faktorjev c1 in c2, ki bosta uporabljena, in sicer na podlagi dokazil 
korelacijskega preskusa, ki jih proizvajalec predloži za razli čne last­
nosti pnevmatik, ki so namenjene preskušanju na dinamometru z 
valji.  
Uporabiti je mogo če tudi naslednjo ena čbo ohranitve: 
f j ¼ f  jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7 Izra čuni 
6.7.1 Popravek rezultatov za dinamometer s ploš čatim jermenom in dina ­
mometer z valji  
Izmerjene sile, določene v odstavkih 6.5 in 6.6 te podpriloge, je 
treba popraviti na referen čne pogoje, in sicer z uporabo naslednje 
enačbe: 
F Dj ¼ ðf j Ä K  1 Þ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 293ÞÞ 
pri čemer je:  
F Dj popravljeni upor, izmerjen na dinamometru s ploš čatim 
jermenom ali dinamometru z valji pri referen čni hitrosti j (v N);  
f j izmerjena sila pri referen čni hitrosti j, (v N);  
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljeno v 
odstavku 4.5.2 te podpriloge (v K  -1 ); 
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.4 te podpriloge (v N);  
T aritmeti čna povpre čna temperatura v preskusni celici med 
merjenjem (v K).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 517  
6.7.2 Izra čun aerodinami čne sile  
Aerodinami čni upor je treba izra čunati z uporabo spodnje ena čbe. 
Če je vozilo opremljeno s premi čnimi aerodinami čnimi deli karose ­
rije, ki so odvisni od hitrosti, je treba ustrezne vrednosti (C  D × A  f ) 
uporabiti za zadevne toč ke referen čne hitrosti. 
F Aj ¼ ðC D Ü A  f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
pri čemer je:  
F Aj aerodinami čni upor, merjen v vetrovniku pri referen čni 
hitrosti j, (v N);  
(C D × A  f ) j zmnožek koeficienta upora in čelne površine pri dolo ­ 
čeni točki referen čne hitrosti j, kjer je to primerno 
(v m  2 ); 
ρ 0 gostota suhega zraka, opredeljena v odstavku 3.2.10 te 
podpriloge (v kg/m  3 ); 
v j referenčna hitrost j, km/h.  
6.7.3 Izra čun vrednosti cestne obremenitve  
Skupno cestno obremenitev kot vsoto rezultatov iz odstavkov 6.7.1 
in 6.7.2 te podpriloge je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
F ä 
j ¼ F  Dj þ F  Aj 
za vse uporabljene toč ke referen čne hitrosti j (v N); 
Za vse izračunane F  * 
j je koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v enačbi cestne 
obremenitve treba izra čunati z uporabo analizo regresije najmanjših 
kvadratov in jih uporabiti kot ciljne koeficiente v skladu z 
odstavkom 8.1.1 te podpriloge.  
V primeru, da so vozila, preskušena v skladu z metodo vetrovnika, 
vzorčna vozila skupine matrik za cestno obremenitev, je treba koefi ­
cient f  1 nastaviti na nič , koeficienta f  0 in f  2 pa preračunati z analizo 
regresije najmanjših kvadratov.  
7 Prenos cestne obremenitve na dinamometer z vajli  
7.1 Priprava preskusa za dinamometer z valji  
7.1.1 Laboratorijski pogoji  
7.1.1.1 Valji  
Valji dinamometra z valji morajo biti čisti, suhi in brez tujih snovi, 
ki lahko povzro čijo zdrsavanje pnevmatik. Pri dinamometrih z več 
valji mora dinamometer delovati v enakem priklopljenem oziroma 
odklopljenem stanju kot naknadni preskus tipa 1. Hitrost dinamo ­
metra z valji je treba izmeriti z valja, priklopljenega na enoto za 
absorpcijo mo či. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 518  
7.1.1.1.1 Zdrsavanje pnevmatik  
Na ali v vozilo je mogoče dodati težo, ki odpravi zdrsavanje pnev ­
matik. Proizvajalec mora obremenitev dinamometra z valji nastaviti 
z dodatno težo. Dodatna teža mora biti prisotna tako pri nastavitvi 
obremenitve kot tudi preskusih emisij in porabe goriva. Uporabo 
vsake dodatne teže je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o 
preskusu. 
7.1.1.2 Temperatura v prostoru  
Temperatura v prostoru laboratorija mora biti nastavljena na 23 °C 
in med preskusom ne sme odstopati za ve č kot ± 5 °C, razen če ni s 
katerim koli naknadnim preskusom zahtevano druga če. 
7.2 Priprava dinamometra z valji  
7.2.1 Nastavitev vztrajnostne mase  
Enakovredna vztrajnostna masa dinamometra z valji mora biti nasta ­
vljena v skladu z odstavkom 2.5.3 te podpriloge. Če dinamometer z 
valji ni zmožen natan čno izpolnjevati nastavitev za vztrajnost, je 
treba uporabiti naslednjo višja nastavitev za vztrajnost z najve čjim 
povečanjem za 10 kg.  
7.2.2 Ogrevanje dinamometra z valji  
Dinamometer z valji je treba ogreti v skladu s priporo čili proizva ­
jalca dinamometra oziroma ustrezno tako, da so izgube dinamometra 
stabilizirane.  
7.3 Priprava vozila  
7.3.1 Prilagajanje tlaka v pnevmatikah  
Tlak v pnevmatikah pri temperaturi odstavitve za preskus tipa 1 je 
treba nastaviti na najve č 50 odstotkov nad spodnjo mejno vrednostjo 
tlaka v pnevmatikah za izbrano pnevmatiko, kot je to dolo čil proiz­
vajalec vozila (glej odstavek 4.2.2.3 te podpriloge), in mora biti 
vključen v vsa ustrezna poro čila o preskusu. 
7.3.2 Če določitev nastavitev dinamometra zaradi neponovljivih sil ne 
ustreza merilom, opisanim v odstavku 8.1.3 te podpriloge, mora 
biti vozilo opremljeno s sistemom za nač in iztekanja vozila. Nač in 
iztekanja mora odobriti homologacijski organ, uporaba na čina izte­
kanja pa mora biti vklju čena v vsa ustrezna poro čila o preskusu. 
7.3.2.1 Če je vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu 
iztekanja, je treba ta nač in uporabiti tako med dolo čanjem cestne 
obremenitve kot na dinamometru z valji.  
7.3.3 Postavitev vozila na dinamometer  
Preskusno vozilo mora biti postavljeno na dinamometer z valji v 
smeri naprej in ustrezno zavarovano. V primeru, da je uporabljen 
dinamometer z enim valjem, mora biti sredina sti čne površine pnev­
matike na valju znotraj ± 25 mm oziroma znotraj ± 2 odstotkov 
premera valja, gledano z vrha valja, kar koli je manjše.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 519  
7.3.3.1 Če je uporabljena metoda z merilnikom navora, mora biti tlak pnev ­
matik prilagojen tako, da je dinami čni polmer v obmo čju 0,5 
odstotka dinami čnega polmera r  j , izračunanega z uporabo ena čb v 
odstavku 4.4.3.1 te podpriloge pri toč ki 80 km/h referen čne hitrosti. 
Dinamični polmer na dinamometru z valji mora biti izra čunan v 
skladu s postopkom, opisanim v odstavku 4.4.3.1 te podpriloge.  
Če je ta prilagoditev izven obmo čja, opredeljenega v odstavku 7.3.1 
te podpriloge, metoda z merilnikom navora ne sme biti uporabljena.  
7.3.4 Ogrevanje vozila  
7.3.4.1 Vozilo je treba ogreti z ustreznim WLTC. V primeru, da je bilo 
vozilo ogreto do 90 odstotkov najve čje hitrosti naslednje višje faze 
med postopkom, opredeljenim v odstavku 4.2.4.1.2 te podpriloge, je 
ustreznemu WLTC treba dodati to višjo fazo.  
Tabela A4/6 
Ogrevanje vozila  
Razred vozila  Ustrezen WLTC  Uporaba naslednje višje faze Cikel ogrevanja  
Razred 1  Nizko  1 + Srednje  1 ni na voljo  Nizko  1 + Srednje  1 
Razred 2 Nizko  2 + Srednje  2 + 
Visoko  2 + Zelo visoko  2 ni na voljo 
Nizko  2 + Srednje  2 + 
Visoko  2 + Zelo visoko  2 
Nizko  2 + Srednje  2 + Viso­
ko 2 Da (Zelo visoko  2 ) 
Ne Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 
Razred 3 Nizko  3 + Srednje  3 + 
Visoko  3 + Zelo visoko  3 Nizko  3 + Srednje  3 + 
Visoko  3 + Zelo visoko  3 
Nizko  3 + Srednje  3 + 
Visoko  3 + Zelo visoko  3 
Nizko  3 + Srednje  3 + Viso­
ko 3 Da (Zelo visoko  3 ) 
Ne Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 
7.3.4.2 Če je vozilo že ogreto, ga je treba voziti v fazi WLTC, uporabljeni v 
odstavku 7.3.4.1 te podpriloge, in sicer pri najve čji hitrosti.  
7.3.4.3 Alternativni postopek ogrevanja  
7.3.4.3.1 Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa je lahko uporabljen alternativni postopek ogrevanja. 
Odobreni alternativni postopek ogrevanja je lahko uporabljen za 
vozila iz iste skupine cestnih obremenitev in mora izpolnjevati 
zahteve, navedene v odstavkih 7.3.4.3.2 do vklju čno 7.3.4.3.5 te 
podpriloge.  
7.3.4.3.2 Izbrano mora biti vsaj eno vozilo, ki je vzorč no vozilo iz skupine 
cestnih obremenitev.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 520  
7.3.4.3.3 Potreba po energiji cikla, izra čunana v skladu z odstavkom 5 
Podpriloge 7 s popravljenimi koeficienti cestne obremenitve f  0a , 
f 1a in f  2a , mora za alternativni postopek ogrevanja biti enaka ali 
večja od potrebe po energiji cikla, ki je izra čunana s koeficienti 
ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 za vsako zadevno fazo.  
Popravljene koeficiente cestne obremenitve f 0a , f 1a in f  2a je treba 
izračunati v skladu z naslednjimi enač bami:  
f 0a ¼ f  0 þ A  d_alt Ä A  d_WLTC  
f 1a ¼ f  1 þ B  d_alt Ä B  d_WLTC  
f 2a ¼ f  2 þ C  d_alt Ä C  d_WLTC  
pri čemer so: 
A d_alt , B d_alt in C  d_alt koeficienti nastavitve dinamo ­
metra z valji po alternativnem 
postopku ogrevanja;  
A d_WLTC  , B d_WLTC  in C  d_WLTC  koeficienti nastavitve dinamo ­
metra z valji po postopku ogre ­
vanja WLTC, ki je opisan v 
odstavku 7.3.4.1 te podpriloge, 
in veljavna nastavitev dinamo ­
metra z valji v skladu z 
odstavkom 8. te Podpriloge.  
7.3.4.3.4 Popravljene koeficiente cestne obremenitve f  0a , f 1a in f  2a je treba 
uporabiti samo za namen, kot je opisan v odstavku 7.3.4.3.3 te 
podpriloge. Za druge namene je treba kot ciljne koeficiente cestne 
obremenitve uporabljati ciljne koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 
in f  2 . 
7.3.4.3.5 Podrobnosti o postopku in njegovi ustreznosti morajo biti predloženi 
homologacijskemu organu.  
8. Nastavitev obremenitve dinamometra z valji  
8.1 Nastavitev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode izte ­
kanja  
To metodo je treba uporabiti, kadar so koeficienti cestne obreme ­
nitve f  0 , f 1 in f  2 že bili dolo čeni. 
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je to metodo treba 
uporabiti, ko je cestna obremenitev za vzor čno vozilo dolo čena z 
uporabo metode iztekanja, ki je opisana v odstavku 4.3 te podpri ­
loge. Ciljne vrednosti cestne obremenitve so vrednosti, izra čunane z 
uporabo metode, opisane v odstavku 5.1 te podpriloge.  
8.1.1 Nastavitev začetne obremenitve  
Za dinamometer z valji z nadzorom koeficienta je treba enoto za 
absorpcijo mo či dinamometra z valji prilagoditi z uporabo poljubnih 
začetnih koeficientov A  d , B d in C  d ter naslednje ena čbe: ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 521  
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
pri čemer je:  
F d nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
v hitrost valja na dinamometru (v km/h);  
V nadaljevanju so navedeni priporočeni koeficienti za nastavitev 
začetne obremenitve:  
(a) A  d = 0, 5 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometer z valji z eno osjo ali  
A d = 0, 1 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometer z valji z dvema osema, kjer so A  t , B  t in C  t 
koeficienti ciljne cestne obremenitve;  
(b) empiri čne vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljajo za nastavitev 
vozila podobnega tipa.  
Za dinamometer z valji z več kotnim nadzorom je treba na enoti za 
absorpcijo mo či dinamometra z vajli nastaviti ustrezne vrednosti 
obremenitve pri vsaki referen čni hitrosti.  
8.1.2 Iztekanje  
Preskus iztekanja na dinamometru z valji je treba opraviti s postop ­
kom, podanim v odstavku 8.1.3.4.1 ali v odstavku 8.1.3.4.2 te 
podpriloge, preskus pa za četi najve č 120 sekund po zaklju čku 
postopka ogrevanja. Zaporedne vožnje v nač inu iztekanja je treba 
začeti takoj. Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homo ­
logacijskega organa je mogo če čas med postopkom ogrevanja in 
iztekanji z uporabo ponovitvene metode podaljšati, kar zagotavlja 
ustrezno nastavitev vozila za iztekanje. Proizvajalec mora homolo ­
gacijskemu organu predložiti dokazilo, da potrebuje dodaten čas, in 
dokazilo, da to ne vpliva na parametre cestne obremenitve dinamo ­
metra z valji (npr. hladilna teko čina in/ali temperatura olja, sila na 
dinamometru).  
8.1.3 Preverjanje  
8.1.3.1 Ciljno vrednost cestne obremenitve je treba izra čunati z uporabo 
ciljnega koeficienta cestne obremenitve, A  t , B t in C  t , za vsako refe ­
renčno hitrost, v  j : 
F tj ¼ A  t þ B  t v j þ C  t v 2 
j 
pri čemer so: 
A t , B t in C  t parametri ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 ; 
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j (v N);  
v j j-ta referen čna hitrost (v km/h).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 522  
8.1.3.2 Izmerjeno cestno obremenitev je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m  r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
F mj izmerjena cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j , (v N); 
TM preskusna masa vozila, kg; 
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
Δt j čas iztekanja, ki ustreza hitrosti v  j (s). 
8.1.3.3 Simulirano cestno obremenitev na dinamometru z valji je treba 
izračunati v skladu z metodo, ki je opredeljena v odstavku 4.3.1.4 
te podpriloge, z izjemo merjenja v nasprotnih smereh, in z ustrez ­
nimi popravki v skladu z odstavkom 4.5 te podpriloge, rezultat česar 
je krivulja simulirane cestne obremenitve: 
F s ¼ A  s þ B  s Ü v þ C  s Ü v  2 
Simulirano cestno obremenitev za vsako referen čno hitrost v  j je 
treba dolo čiti z uporabo naslednje enač be ter z uporabo izra čunanih 
A, B in C: 
F sj ¼ A  s þ B  s Ü v  j þ C  s Ü v  2 
j 
8.1.3.4. Za nastavitev obremenitve dinamometra je mogo če uporabiti dve 
različni metodi. Če je pospeševanje vozila izvedeno z dinamome ­
trom, je treba uporabiti metode, opisane v odstavku 8.1.3.4.1 te 
podpriloge. Če je pospeševanje vozila izvedeno z njegovo lastno 
močjo, je treba uporabiti metode, opisane v odstavkih 8.1.3.4.1 do 
8.1.3.4.2 te podpriloge. Najmanjši pospešek, pomnožen s hitrostjo, 
je 6 m  2 /sec  3 . Vozila, ki niso zmožna dose či 6 m  2 /s 3 , je treba voziti s 
polnim pospeškom. 
8.1.3.4.1 Metoda vnaprej določene vožnje  
8.1.3.4.1.1 Programska oprema dinamometra mora vsega skupaj opraviti štiri 
iztekanja: Od prvega iztekanja je treba izra čunati koeficiente nasta ­
vitve dinamometra za drugo vožnjo, kot je dolo čeno v odstavku 
8.1.4 te podpriloge. Po prvem iztekanju programska oprema opravi 
še tri dodatna iztekanja z bodisi stalnimi koeficienti nastavitve dina ­
mometra, ki so bili dolo čeni po prvem iztekanju, bodisi s prilago ­
jenimi koeficienti nastavitve dinamometra, kot je to v skladu z 
odstavkom 8.1.4 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 523  
8.1.3.4.1.2 Kon čne koeficiente nastavitve dinamometra A, B in C je treba 
izračunati z uporabo naslednjih ena čb: 
A ¼ A  t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A  d n Þ 
3 
B ¼ B  t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B  d n Þ 
3 
C ¼ C  t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C  d n Þ 
3 
pri čemer so: 
A t , B t in C  t parametri ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 ; 
A sn , B sn in C  sn koeficienti simulirane cestne obremenitve za n  -to 
vožnjo; 
A dn , B dn in C  dn koeficienti nastavitve dinamometra za n  -to vožnjo; 
n indeksno število iztekanj, vključno s prvo stabi­
lizacijsko vožnjo.  
8.1.3.4.2 Ponovitvena metoda  
Izračunane sile v določenih obmo čjih hitrosti morajo biti bodisi 
znotraj tolerance ± 10 N po regresiji najmanjših kvadratov sil za 
dve zaporedni vožnji v na činu iztekanja bodisi je treba opraviti 
dodatna iztekanja po prilagoditvi nastavitve obremenitve dinamo ­
metra z valji v skladu z odstavkom 8.1.4 te podpriloge, dokler 
toleranca ni izpolnjena.  
8.1.4 Prilagoditev  
Nastavitev obremenitve dinamometra z valji je treba prilagoditi v 
skladu z naslednjimi ena čbami: 
F ä 
dj ¼ F  dj Ä F  j ¼ F  dj Ä F  sj þ F  tj 
¼ ðA d þ B  d v j þ C  d v 2 
j Þ Ä ð A s þ B  s v j þ C  s v 2 
j Þ þ ð A t þ B  t v j þ C  t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A  t Ä A  s Þ þ ð B d þ B  t Ä B  s Þv j þ ðC d þ C  t Ä C  s Þv 2 
j 
Zato: 
A ä 
d ¼ A  d þ A  t Ä A  s 
B ä 
d ¼ B  d þ B  t Ä B  s 
C ä 
d ¼ C  d þ C  t Ä C  s 
pri čemer je:  
F dj začetna nastavitev obremenitve dinamometra z 
valji (v N);  
F * 
dj prilagojena nastavitev obremenitve dinamo ­
metra z valji (v N);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 524  
F j prilagoditev cestne obremenitve, ki je enaka 
(F sj - F tj ) (v N); 
F sj simulirana cestna obremenitev pri referen čni 
hitrosti v  j (v N); 
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti 
v j (v N); 
A * 
d , B * 
d in C  * 
d nova nastavitvena koeficienta dinamometra z 
valji.  
8.2 Nastavitev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode 
merilnika navora  
Ta metoda se uporablja, ko je kotalni upor dolo čen z uporabo 
metode merilnika navora, ki je opisana v odstavku 4.4 te podpriloge.  
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je to metodo treba 
uporabiti, ko je kotalni upor za vzorč no vozilo dolo čen z uporabo 
metode merilnika navora, ki je opredeljena v odstavku 4.4 te podpri ­
loge. ►M2 Ciljne vrednosti kotalnega upora so vrednosti, izra ču­
nane z uporabo metode iz odstavka 5.1 te podpriloge. ◄ 
8.2.1 Nastavitev za četne obremenitve  
Za dinamometer z valji z nadzorom koeficienta je treba enoto za 
absorpcijo mo či dinamometra prilagoditi z uporabo poljubnimi za če­
tnimi koeficienti A  d , B d in C  d ter naslednje ena čbe: 
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
pri čemer je:  
F d nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
v hitrost valja na dinamometru (v km/h);  
Za nastavitev za četne obremenitve je priporo čeno uporabiti 
naslednje koeficiente:  
(a) A d ¼ 0,5 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometer z valji z eno osjo ali  
A d ¼ 0,1 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometer z valji z dvema osema, kjer je:  
a t , b t in c  t ciljna koeficienta kotalnega upora; in  
r′ dinamični polmer pnevmatike na dinamometru z vajli, prid ­
obljen pri 80 km/h (v m); ali  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 525  
(b) empiri čne vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljajo za nastavitev 
vozila podobnega tipa.  
Za dinamometer z valji z večkotnim nadzorom je treba za enoto za 
absorpcijo mo či dinamometra z valji nastaviti ustrezne vrednosti 
obremenitve pri vsaki referen čni hitrosti.  
8.2.2 Merjenje navora koles  
Preskus merjenja navora na dinamometru z valji je treba opraviti v 
skladu s postopkom, opisanim v odstavku 4.4.2 te podpriloge. 
Merilniki navora morajo biti enaki merilnikom, ki so bili uporabljeni 
pred cestnim preskusom.  
8.2.3 Preverjanje  
8.2.3.1 Krivuljo ciljnega kotalnega upora (navora) je treba dolo čiti z 
uporabo ena čbe v odstavku 4.5.5.2.1 te podpriloge in je lahko zapi ­
sana na naslednji na čin: 
C ä 
t ¼ a  t þ b  t Ü v  j þ c  t Ü v  2 
j 
8.2.3.2 Krivuljo simuliranega kotalnega upora (navora) na dinamometru z 
valji je treba izra čunati v skladu z opisano metodo, navedeno natan ­ 
čnostjo meritve v odstavku 4.4.3 te podpriloge in v skladu z dolo ­ 
čeno krivuljo kotalnega upora (navora), kot je opisano v odstavku 
4.4.4 te podpriloge, uporabiti pa je treba tudi uporabljene popravke 
v skladu z odstavkom 4.5 te podpriloge, in sicer vse z izjemo 
merjenja v nasprotnih smereh, rezultat česar je krivulja simuliranega 
kotalnega upora: 
C ä 
s ¼ C  0s þ C  1s Ü v  j þ C  2s Ü v  2 
j 
Simulirani kotalni upor (navor) mora biti znotraj tolerance ± 10 
N×r’ glede na ciljni kotalni upor pri vsaki referen čni točki hitrosti, 
kjer je r’ dinami čni polmer pnevmatike v metrih, pridobljen na 
dinamometru z valji pri 80 km/h.  
Če toleranca pri kateri koli referen čni hitrosti ne ustreza merilu za 
metodo, opisano v tem odstavku, je treba za prilagoditev nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji uporabiti postopek, opredeljen v 
odstavku 8.2.3.3 te podpriloge. 
8.2.3.3 Prilagoditev  
Nastavitev obremenitve dinamometra z valji je treba prilagoditi z 
uporabo slede če enačbe: 
F ä 
dj ¼ F  dj Ä F ej 
r′ ¼ F  dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B  d v j þ C  d v 2 
j Þ Ä ða s þ b  s v j þ c  s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b  t v j þ c  t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a  s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b  t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c  s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 526  
zato: 
A ä 
d ¼ A  d þ a t Ä a  s 
r′ 
B ä 
d ¼ B  d þ b t Ä b  s 
r′ 
C ä 
d ¼ C  d þ c t Ä c  s 
r′ 
pri čemer so: 
F * 
dj nova nastavitev obremenitve dinamometra z 
valji (v N);(F  sj - F tj ), (v Nm); 
F ej prilagoditev cestne obremenitve, enaka 
(F sj -F tj ), (v Nm); 
F sj simulirana cestna obremenitev pri referen čni 
hitrosti v  j (v Nm); 
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni 
hitrosti v  j (v Nm); 
A * 
d , B * 
d in C  * 
d novi koeficienti nastavitve dinamometra z 
valji;  
r’ dinami čni polmer pnevmatike na dinamo ­
metru z vajli, pridobljen pri 80 km/h (v m).  
Odstavka 8.2.2 in 8.2.3 te podpriloge je treba ponoviti.  
8.2.3.4 Maso gnanih osi, specifikacije pnevmatik in nastavitev obremenitve 
dinamometra z valji je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih, kadar je zahteva iz odstavka 8.2.3.2 te podpriloge 
izpolnjena.  
8.2.4 Pretvorba koeficientov kotalnega upora v koeficiente cestne obre ­
menitve f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Če vozilo ne izteka na ponovljiv nač in in način iztekanja v skladu z 
odstavkom 4.2.1.8.5 te podpriloge ni izvedljiv, je treba koeficiente 
f 0 , f 1 in f  2 v enačbi cestne obremenitve izra čunati z uporabo ena čb v 
odstavku 8.2.4.1.1 te podpriloge.V vseh ostalih primerih je treba 
izvesti postopek, opisan v odstavkih 8.2.4.2 do vklju čno 8.2.4.4 te 
podpriloge.  
8.2.4.1.1  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 527  
pri čemer so: 
c 0 , c 1 , c 2 koeficienti kotalnega upora, dolo čeni v odstavku 4.4.4 
te podpriloge (v Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ); 
r dinami čni polmer pnevmatike vozila, s katerim je bil 
določen kotalni upor (v m). 
1,02 pribli žni koeficient, ki nadomeš ča izgube sistema za 
prenos mo či. 
8.2.4.1.2 Dolo čene vrednosti f  0 , f 1 , f 2 se ne uporabljajo za nastavitev dina ­
mometra z valji ali kakršnega koli preskušanja emisij ali dose ­
ga.Uporabiti jih je treba samo v naslednjih primerih:  
(a) določitev zmanjševanja, odstavek 8 Podpriloge 1;  
(b) določitev toč k prestavljanja, Podpriloga 2; 
(c) interpolacija porabe CO  2 in goriva, odstavek 3.2.3 Podpriloge 7.  
(d) izračun rezultatov električnih vozil, odstavek 4 v Podprilogi 8.  
8.2.4.2 Ko je dinamometer z valji nastavljen znotraj navedenih toleranc, je 
treba izvesti postopek iztekanja vozila na dinamometru z valji, kot je 
določeno v odstavku 4.3.1.3 te podpriloge. Čase iztekanja je treba 
vključiti v vse ustrezne preskusne pole.  
8.2.4.3 Cestno obremenitev F j pri referen čni hitrosti v  j (v N) je treba dolo­ 
čiti z uporabo naslednje enač be: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m  r Þ Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
F j cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j , N; 
TM preskusna masa vozila (v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
Δv = 10 km/h 
Δt j čas iztekanja, ki ustreza hitrosti v  j (s). 
8.2.4.4 Koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v enačbi cestne obremenitve je treba izra ču­
nati z analizo regresije najmanjših kvadratov v obmo čju referen čne 
hitrosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 528  
Podpriloga 5 
Preskusna oprema in umerjanje  
1. Specifikacije in nastavitve preskusne naprave  
1.1 Specifikacije hladilnega ventilatorja  
1.1.1 Proti vozilu je treba usmeriti tok zraka s spremenljivo hitrostjo. 
Nastavitev linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala mora biti 
enaka hitrosti pripadajo čega valja nad hitrostmi valja, ki znaša 5 
km/h. Odklon linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala mora 
biti v obmo čju ± 5 ali ± 10 odstotkov pripadajo če hitrosti valjev, 
kar koli je ve čje. 
1.1.2 Zgoraj navedeno hitrost zraka je treba dolo čiti kot povpre čno 
vrednost števila merilnih to čk, ki: 
(a) so pri ventilatorjih s pravokotno izstopnimi odprtinami v 
središč u vsakega pravokotnika, s čimer razdelijo izstopno 
odprtino ventilatorja na 9 obmo čij (s čimer so vodoravne in 
navpične strani odprtine ventilatorja razdeljene na 3 enake 
dele). Sredinsko obmo čje se ne meri (kot je prikazano na 
sliki A5/1);  
Slika A5/1  
Ventilator s pravokotno izstopno odprtino
  
(b) Pri ventilatorjih z okroglo izstopno odprtino ventilatorja je 
odprtino treba z navpi čnimi in vodoravnimi črtami ter črtami 
pod kotom 45° razdeliti na 8 enakih obmo čij. Merilne toč ke 
morajo ležati na radialni središ čnici vsakega obmo čja (22,5°) 
pri dveh tretjinah polmera izstopne odprtine (kot je prikazano 
na sliki A5/2).  
Slika A5/2  
Ventilatorji z okroglo izstopno odprtino
  
Te meritve je treba opraviti tako, da pred ventilatorjem ni nobe ­
nega vozila ali druge ovire. Naprava za merjenje linearne hitrosti 
zraka mora biti nameš čena med 0 in 20 cm od izstopne odprtine.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 529  
1.1.3 Izstopna odprtina ventilatorja ima naslednje zna čilnosti:  
(a) Obmo čje velikosti vsaj 0,3 m  2 ; in 
(b) Širina/premer velikosti vsaj 0,8 metra.  
1.1.4 Polo žaj ventilatorja mora biti naslednji:  
(a) višina od spodnjega roba od tal: približno 20 centimetrov;  
(b) oddaljenost od sprednjega dela vozila: približno 30 
centimetrov.  
1.1.5 Na zahtevo proizvajalca je mogo če spremeniti višino in bo čni 
položaj hladilnega ventilatorja, če homologacijski organ meni, da 
je to primerno.  
1.1.6 V primerih, opisanih v odstavku 1.1.5 te podpriloge, je treba 
položaj ventilatorja (višina in oddaljenost) vključ iti v vsa ustrezna 
poročila o preskusih in uporabiti v vsakem naknadnem preskuša ­
nju. 
2. Dinamometer z valji 
2.1 Splo šne zahteve  
2.1.1 Dinamometer mora biti zmožen opraviti simulacijo cestne obre ­
menitve s tremi koeficienti cestne obremenitve, ki jih je za dolo ­ 
čitev oblike krivulje obremenitve mogo če prilagoditi.  
2.1.2 Dinamometer ima lahko en ali dva valja. V primeru, da so upora ­
bljeni dvovaljni dinamometri, morajo biti valji trajno povezani ali 
pa je treba na sprednjem valju, neposredno ali posredno, poganjati 
vsakršno vztrajnostno maso in napravo za absorbiranje mo či. 
2.2 Posebne zahteve  
Naslednje posebne zahteve se nana šajo na proizvajal čeve specifi ­
kacije dinamometra.  
2.2.1 Opletanje valja mora biti manjše kot 0,25 mm na vseh izmerjenih 
lokacijah.  
2.2.2 Premer valja mora biti znotraj ± 1,0 mm dolo čene nazivne vred ­
nosti na vseh merilnih mestih.  
2.2.3 Dinamometer mora imeti sistem merjenja časa, ki se uporablja pri 
določanju stopnje pospeška in za merjenje časov iztekanja vozila/ 
dinamometra. Sistem za merjenje časa mora imeti toč nost vsaj 
± 0,001 odstotka. To je treba preveriti ob prvotni namestitvi.  
2.2.4 Dinamometer mora imeti sistem za merjenje hitrosti, ki ima 
točnost vsaj ± 0,080 km/h. To je treba preveriti ob prvotni 
namestitvi.  
2.2.5 Odzivni čas dinamometra (90-odstotni odziv na postopno spremi ­
njanje vle čne sile) mora biti manjši od 100 ms, trenutni pospeški 
pa morajo znašati vsaj 3 m/s  2 . To je treba preveriti ob prvotni 
namestitvi in po ve čjem vzdrževanju.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 530  
2.2.6 Izhodišč no vztrajnost dinamometra mora navesti proizvajalec dina ­
mometra in biti mora potrjena v obmo čju ± 0,5 odstotka za vsako 
izmerjeno izhodiš čno vztrajnosti ter ± 0,2 odstotka glede na katero 
koli aritmeti čno povpre čno vrednost z dinamič no izpeljavo, prid ­
obljeno s preskusi pri konstantnem pospešku, upo časnjevanju in 
sili. 
2.2.7 Hitrost valja je treba izmeriti pri frekvenci najmanj 1 Hz.  
2.3 Dodatne posebne zahteve za dinamometer z valji za vozila, ki 
bodo preskušana v na činu štirikolesnega pogona (4WD)  
2.3.1 Sistem za krmiljenje na čina 4WD mora biti zasnovan tako, da so 
med preskušanjem vozila, ki se vozi na WLTC, izpolnjene 
naslednje zahteve.  
2.3.1.1 Simulacijo cestne obremenitve je treba uporabljati tako, da je v 
načinu 4WD poustvarjeno enako razmerje sil, kot bi bilo prisotno 
med vožnjo vozila na gladki, suhi in ravni površini cestiš ča. 
2.3.1.2 Po prvotni namestitvi in po ve čjem vzdrževanju morajo biti izpol ­
njene zahteve odstavka 2.3.1.2.1 te podpriloge in bodisi odstavka 
2.3.1.2.2 bodisi odstavka 2.3.1.2.3 te podpriloge. Razliko v hitrosti 
med sprednjimi in zadnjimi valji je treba oceniti tako, da je za 
podatke o hitrosti valja pri najmanjši frekvenci 20 Hz uporabljen 
filter za povpre čje premikanja v 1 sekundi.  
2.3.1.2.1 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 
0,2 odstotka razdalje, prevožene z WLTC. Absolutno število mora 
biti vklju čeno v izra čun skupne razlike v razdalji z WLTC.  
2.3.1.2.2 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 
0,1 metra v časovnem obdobju 200 ms. 
2.3.1.2.3 Razlika v hitrosti vseh valjev mora biti znotraj +/–0,16 km/h.  
2.4 Umerjanje dinamometra z valji  
2.4.1 Sistem za merjenje sile  
Točnost in linearnost pretvornika sile mora biti najmanj ± 10 N za 
vsa izmerjena pove čanja. To je treba preveriti ob prvotni name ­
stitvi, po ve čjem vzdrževanju in v času 370 dni pred preskuša ­
njem.  
2.4.2 Umerjanje nepotrebnih izgub dinamometra  
Nepotrebne izgube dinamometra je treba izmeriti in posodobiti, če 
se izmerjene vrednosti od krivulje trenutnih izgub razlikujejo za 
več kot 9,0 N. To je treba preveriti ob za četni namestitvi, po 
večjem vzdrževanju in v času 35 dni pred preskušanjem.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 531  
2.4.3 Preverjanje simulacije cestne obremenitve brez vozila  
Delovanje dinamometra je treba preveriti z izvajanjem preskusa 
iztekanja brez obremenitve po prvotni namestitvi, po več jem 
vzdrževanju in v času 7 dni pred preskušanjem. Aritmeti čno 
povprečje napake sile iztekanja mora biti manjše od 10 N ali 2 
odstotkov, kar koli je ve čje, pri vsaki toč ki referen čne hitrosti.  
3. Sistem redčenja izpušnih plinov  
3.1 Specifikacija sistema  
3.1.1 Pregled  
3.1.1.1 Uporabiti je treba sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim 
tokom. Celoten izpuh vozila je treba z vzor čevalnikom s 
konstantno prostornino nenehno red čiti z zrakom iz okolice pod 
nadzorovanimi pogoji. Uporabiti je mogo če venturijevo cev s 
kritičnim pretokom (CFV) ali ve č venturijevih cevi s kriti čnim 
pretokom, razporejenih vzporedno, volumetri čno črpalko (PDP), 
venturijevo cev s podzvo čnim pretokom (SSV) ali ultrazvo čni 
merilnih pretoka (UFM). Izmeriti je treba skupno prostornino 
mešanice izpuha in zraka za red čenje in za analizo zbrati stalno 
sorazmeren vzorec prostornine. Koli čine spojin izpušnih plinov je 
treba dolo čiti iz koncentracij vzorcev, popravljenih za njune 
vsebnosti zraka za red čenje in skupnim pretokom v času preskusa.  
3.1.1.2 Sistem za redčenje izpušnih plinov morajo sestavljati povezovalna 
cev, mešalna naprava in tunel za red čenje, klimatska naprava za 
redčenje, sesalna naprava in naprava za merjenje pretoka. Sonde 
za vzorčenje je treba namestiti v tunel za red čenje, kot je oprede ­
ljeno v odstavkih 4.1, 4.2 in 4.3 te podpriloge.  
3.1.1.3 Mešalna naprava iz odstavka 3.1.1.2 te podpriloge mora biti 
posoda, kot je prikazano na sliki A5/3, v kateri se izpušni plini 
vozila in zrak za red čenje mešajo, tako da na mestu vzor čenja 
nastane homogena zmes.  
3.2 Splo šne zahteve  
3.2.1 Izpušne pline vozila je treba razred čiti z zadostno količ ino zraka, 
da se prepre či kondenzacija vode v sistemu za vzor čenje in merje ­
nje, in sicer pri vseh pogojih, ki se lahko pojavijo med preskusom.  
3.2.2 Mešanica zraka in izpušnih plinov mora biti homogena na to čki, 
kjer se nahajajo sonde za vzor čenje (odstavek 3.3.3 te podpriloge). 
Sonde za vzor čenje iz razred čenih izpušnih plinov izvle čejo repre­
zentativne vzorce.  
3.2.3 Sistem mora omogočati merjenje skupne prostornine razred čenih 
izpušnih plinov.  
3.2.4 Sistem za vzor čenje mora biti neprepusten za pline. Zasnova 
sistema za vzor čenje spremenljivega red čenja in materiali, ki so 
uporabljeni v njegovi konstrukciji, morajo biti takšni, da ne vpli ­
vajo na koncentracijo nobene spojine v razred čenih izpušnih 
plinih. Če kateri koli del sistema (izmenjevalnik toplote, ciklonski 
izločevalnik, sesalna naprava itd.) spremeni koncentracijo katerih 
koli spojin izpušnih plinov in sistemati čne napake ni mogo če 
odpraviti, je vzor čenje za to spojino treba opraviti pred tem delom.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 532  
3.2.5 Vsi deli sistema za red čenje, ki so v stiku z nerazred čenimi ali 
razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je 
odlaganje in spreminjanje lastnosti trdnih delcev oziroma delcev 
čim manjše. Vsi deli morajo biti iz elektri čno prevodnega mate ­
riala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in elektri čno 
ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega učinka.  
3.2.6 Če ima izpušni sistem preskusnega vozila izpušno cev, sestavljeno 
iz več cevi, morajo biti povezovalne cevi čim bližje vozilu, ne da 
bi pri tem neugodno vplivale na njihovo delovanje.  
3.3 Posebne zahteve  
3.3.1 Priklju čitev na izpuh vozila  
3.3.1.1 Za četni del povezovalne cevi je izstopni del izpušne cevi. Kon čni 
del povezovalne cevi je to čka vzorčenja ali prva toč ka redčenja.  
Za konfiguracije z izpuš nimi cevmi, kjer so vse izpušne cevi 
združene, je treba vzeti za četni del povezovalne cevi pri zadnjem 
spoju, kjer so vse izpušne cevi združene. V tem primeru je cev 
med izstopom iz izpušne cevi in za četnim delom povezovalne cevi 
lahko izolirana oziroma ogrevana ali ne.  
3.3.1.2 Povezovalna cev med vozilom in sistemom za red čenje mora biti 
zasnovana tako, da so toplotne izgube čim manjše. 
3.3.1.3 Povezovalna cev mora izpolnjevati naslednje zahteve:  
(a) biti mora krajša od 3,6 metra ali krajša od 6,1 metra, če je 
toplotno izolirana. Njen notranji premer ne sme presegati 105 
mm; izolacijski materiali morajo biti debeli najmanj 25 mm, 
toplotna prevodnost pa ne sme presegati 0,1 W/m  –1 K –1 pri 
400 °C. Po izbiri se lahko cev ogreje na temperaturo nad 
rosiščem. Predpostavljati je mogo če, da je to doseženo, če je 
cev ogreta na 70 °C;  
(b) ne sme povzročati, da se stati čni tlak na izpušnih odprtinah na 
preskusnem vozilu od stati čnih tlakov, zabeleženih v času, ko 
ni nič priklju čeno na kon čne dele izpušnih cevi, razlikuje za 
več kot ± 0,75 kPa pri 50 km/h ali za ve č kot ± 1,25 kPa med 
celotnim trajanjem preskusa.Tlak je treba izmeriti v kon čnem 
delu izpušne odprtine ali v podaljšku z enakim premerom in 
čim bližje koncu izpušne cevi.Uporabijo se lahko sistemi za 
vzorčenje, ki lahko stati čni tlak ohranjajo znotraj ± 0,25 kPa, 
če proizvajalec v pisni zahtevi pristojnemu organu, ki pode ­
ljuje homologacijo, utemelji potrebo po manjših dovoljenih 
odstopanjih;  
(c) noben sestavni del povezovalne cevi ne sme biti iz materiala, 
ki bo morda vplival na plinasto ali trdno sestavo izpušnih 
plinov.Da bi se izognili nastajanju kakršnih koli delcev iz 
elastomernih priklju čkov, morajo biti uporabljeni elastomeri 
termično stabilni in v najmanjši možni meri izpostavljeni 
izpušnim plinom.Priporo čljivo je, da se elastomerni priklju čki 
ne uporabljajo za povezavo izpuha vozila s povezovalno 
cevjo.  
3.3.2 Klimatska naprava za red čenje ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 533  
3.3.2.1 Zrak za red čenje, ki se uporablja za primarno red čenje izpušnih 
plinov v tunelu CVS, mora te či skozi medij, ki zmore delce 
najbolj prodornih velikosti v filtrirnem materialu zmanjšati za ≤ 
99,95 odstotka, ali skozi filter razreda vsaj H13, ki je v skladu s 
standardom EN 1822:2009. To predstavlja specifikacijo filtrov za 
zelo učinkovito zadrževanje zra čnih delcev (HEPA). Iz zraka za 
redčenje je mogo če tudi izlo čiti oglje, preden gre skozi filter 
HEPA. Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se 
uporablja, je priporo čljivo namestiti dodaten filter za izlo čanje 
oglja.  
3.3.2.2 Na zahtevo proizvajalca vozila je zrak za red čenje mogo če vzorčiti 
v skladu z dobro inženirsko prakso, tako da se dolo či, v kolikšni 
meri tunel vpliva na ravni trdnih delcev v ozadju in ravni delcev, 
ki se lahko nato odštejejo od izmerjenih vrednosti v razred čenih 
izpušnih plinih. Glej odstavek 1.2.1.3 Podpriloge 6.  
3.3.3 Tunel za redčenje 
3.3.3.1 Poskrbeti je treba, da se izpušni plini vozila in zrak za red čenje 
zmešajo. Uporabiti je mogo če mešalno napravo. 
3.3.3.2 Homogenost zmesi v katerem koli pre čnem prerezu na mestu 
sonde za vzor čenje se od aritmeti čnega povpre čja vrednosti, 
dobljenih na vsaj petih toč kah, ki se nahajajo v enakih razmikih 
na premeru toka plinov, ne sme razlikovati za več kot ± 2 
odstotka. 
3.3.3.3. Za vzorčenje emisij PM in PN je treba uporabiti tunel za red čenje, 
ki: 
(a) je sestavljen iz ravne cevi iz elektri čno prevodnega materiala, 
ki je ozemljena;  
(b) povzro ča turbulentni tok (Reynoldsovo število ≥ 4 000) in je 
dovolj dolg, da se izpuh in zrak za red čenje povsem preme ­ 
šata; 
(c) ima premer vsaj 200 mm;  
(d) je lahko izoliran in/ali ogrevan.  
3.3.4 Sesalna naprava  
3.3.4.1 Ta naprava lahko deluje pri ve č stalnih hitrostih, s č imer zagota ­
vlja zadosten pretok in prepre či vsako kondenziranje vode. 
Rezultat je pridobljen, če je pretok:  
(a) dvakrat večji od največjega pretoka izpušnih plinov, ki nasta ­
nejo pri pospeševanju med voznim ciklom; ali  
(b) zadosten, da je koncentracija CO  2 v vreči za razred čene 
izpušne vzorce manjša od 3 odstotkov glede na prostornino 
za bencin in dizelsko gorivo, manjša od 2,2 odstotka glede na 
prostornino za LPG in manjša od 1,5 odstotka glede na 
prostornino za NG/biometan.  
3.3.4.2 Skladnost z zahtevami iz odstavka 3.3.4.1 te podpriloge morda ne 
bo potrebna, če je sistem CVS zasnovan tako, da zavira konden ­
zacijo s takšnimi tehnikami ali kombinacijo tehnik, kot so:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 534  
(a) zmanjševanje vsebnosti vode v zraku za red čenje (razvlaže ­
vanje zraka za red čenje);  
(b) ogrevanje zraka za redčenje v CVS in vseh sestavnih delov do 
naprave za merjenje pretoka razred čenih izpušnih plinov in po 
možnosti tudi do sistema za vzor čenje vreč, vključno z vzor­ 
čnimi vrečami in tudi sistemom za merjenje koncentracij v 
vrečah. 
V takih primerih je izbiro hitrosti pretoka v CVS za preskus treba 
upravičiti, tako da se prikaže, da do kondenzacije vode ne more 
priti na nobeni to čki v CVS, vzor čni vreči ali analiznem sistemu.  
3.3.5 Merjenje prostornine v sistemu za primarno red čenje 
3.3.5.1 Metoda merjenja skupne prostornine razred čenih izpušnih plinov, 
vključenih v vzor čenje pri stalni prostornini, mora biti takšna, da 
je meritev v vseh pogojih delovanja toč na na ± 2 odstotka. Če 
naprava ne more nadomestiti sprememb v temperaturi zmesi 
izpušnih plinov in zraka za red čenje na merilni to čki, je treba 
uporabiti toplotni izmenjevalnik za vzdrževanje temperature v 
območju ±6 °C navedene delovne temperature za PDP CVS, ± 
11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS in ± 11 °C za SSV 
CVS. 
3.3.5.2 Po potrebi se lahko za napravo za merjenje prostornine uporabi 
določena oblika zaš čite, npr. ciklonski izlo čevalnik, filter celot ­
nega toka itd.  
3.3.5.3 Neposredno pred napravo za merjenje prostornine je treba name ­
stiti tipalo temperature. Natanč nost in toč nost tega tipala tempera ­
ture mora znašati ± 1 °C, njegov odzivni čas pa mora biti 0,1 
sekunde pri 62 odstotkih dane spremembe temperature (vrednost, 
izmerjena s silikonskim oljem).  
3.3.5.4 Merjenje razlike v tlaku glede na atmosferski tlak je treba opraviti 
pred in, če je potrebno, za napravo za merjenje prostornine.  
3.3.5.5 Natan čnost in to čnost meritev tlaka med preskusom mora biti 
znotraj ± 0,4 kPa. Glej tabelo A5/5.  
3.3.6 Opis priporočljivega sistema  
Slika A5/3 je shematski prikaz sistemov za red čenje izpuhov, ki 
izpolnjujejo zahteve te podpriloge.  
Priporočljiva je uporaba naslednjih sestavnih delov:  
(a) zračni filter za red čenje, ki je lahko po potrebi prej ogret. 
Filter mora biti sestavljen iz naslednjih zaporednih filtrov: 
dodaten filter z aktivnim ogljem (vstopna stran) in filter 
HEPA (izstopna stran). Pred filtrom HEPA in za izlo čeval­
nikom oglja, če se uporablja, je priporo čljivo namestiti 
dodaten ogleni filter. Namen oglenega filtra je, da zmanjša 
in stabilizira koncentracije ogljikovodikov v emisijah iz 
okolice v zraku za red čenje; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 535  
(b) povezovalna cev, preko katere je izpuh vozila doveden v tunel 
za redčenje;  
(c) dodaten izmenjevalnik toplote, kot je opisano v odstavku 
3.3.5.1 te podpriloge;  
(d) mešalna naprava, v kateri se izpušni plin in zrak za red čenje 
homogeno premešata in ki je nameš čena blizu vozila, tako da 
je dolžina povezovalne cevi čim manjša;  
(e) tunel za redčenje, iz katerega se vzorč ijo trdni delci in delci;  
(f) za merilni sistem je mogo če uporabiti dolo čeno obliko zaš čite, 
npr. ciklonski izlo čevalnik, filter celotnega toka itd.;  
(g) sesalna naprava z zmogljivostjo, ki zadoš ča za celotno prostor ­
nino razred čenih izpušnih plinov.  
Natančna skladnost s temi slikami ni nujna. Za pridobivanje doda ­
tnih podatkov in za usklajevanje funkcij posameznih delov sistema 
je mogoče uporabiti dodatne sestavne dele, kot so instrumenti, 
ventili, elektromagneti in stikala.  
Slika A5/3  
Sistem za redčenje izpuš nih plinov
  
3.3.6.1 Volumetri čna črpalka (PDP)  
3.3.6.1.1 Sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom z volumetri čno 
črpalko izpolnjuje zahteve te podpriloge, tako da meri pretok plina 
skozi črpalko pri konstantni temperaturi in tlaku. Skupna prostor ­
nina se meri s štetjem števila obratov, ki jih opravi umerjena 
volumetri čna črpalka. Sorazmeren vzorec je dosežen z vzor čenjem 
s črpalko, merilnikom pretoka in ventilom za nadzor pretoka pri 
konstantni hitrosti pretoka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 536  
3.3.6.2 Venturijeva cev s kriti čnim pretokom (CFV)  
3.3.6.2.1 Uporaba CFV za sistem red čenja plinov s polnim pretokom 
temelji na na čelih mehanike pretoka za kriti čni pretok. Spremen ­
ljiva hitrost pretoka zmesi zraka za red čenje in izpušnih plinov se 
vzdržuje pri zvo čni hitrosti, ki je neposredno sorazmerna s kvadra ­
tnim korenom temperature plina. Pretok se med preskusom 
nenehno spremlja, izra čunava in integrira.  
3.3.6.2.2 Uporaba dodatne venturijeve cevi s kriti čnim pretokom zagotavlja 
sorazmernost vzorcev plina, vzetih iz tunela za red čenje. Ker sta 
tako tlak kot temperatura na obeh vhodih venturijeve cevi enaka, 
je prostornina pretoka plina, odvzetega za vzorč enje, sorazmerna s 
skupno prostornino proizvedene razred čene zmesi izpušnih plinov 
in so tako izpolnjene zahteve te podpriloge.  
3.3.6.2.3 Merilna CFV-cev mora meriti prostornino pretoka razred čenega 
izpušnega plina. 
3.3.6.3 Venturijeva cev s podzvo čnim pretokom (SSV) 
3.3.6.3.1 Uporaba SSV (slika A5/4) za sistem red čenja plinov s polnim 
pretokom temelji na na čelih mehanike pretoka za kriti čni pretok. 
Spremenljiva hitrost pretoka zmesi zraka za red čenje in izpušnih 
plinov se vzdržuje pri podzvo čni hitrosti, ki se izra čuna iz fizi čnih 
dimenzij venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom, izmerjene 
absolutne temperature (T) in tlaka (P) ob vstopu v venturijevo 
cev in tlaka v grlu venturijeve cevi. Pretok se med preskusom 
nenehno spremlja, izra čunava in integrira.  
3.3.6.3.2 SSV mora meriti prostornino pretoka razred čenega izpušnega 
plina.  
Slika A5/4  
Shematski prikaz venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom (SSV)
  
3.3.6.4 Ultrazvo čni merilnik pretoka (UFM)  
3.3.6.4.1 UFM meri hitrost razred čenih izpušnih plinov v CVS-ceveh, in 
sicer z zaznavanjem ultrazvo čnega pretoka s pomo čjo para 
oziroma ve č parov ultrazvo čnih oddajnikov/sprejemnikov, ki so 
nameščeni v cev, kot je na prikazano na sliki A5/5. Hitrost preta ­
kajočega se plina je dolo čena z razliko v času, ki je potreben, da 
ultrazvočni signal potuje od oddajnika do sprejemnika v smeri 
proti toku in v smeri toka. Hitrost plinov se pretvori v standardni 
prostorninski pretok, in sicer z uporabo kalibracijskega faktorja za 
premer cevi s sprotnimi popravki za temperaturo razred čenih 
izpušnih plinov in absolutni tlak.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 537  
3.3.6.4.2 Sestavni deli sistema so:  
(a) Sesalna naprava, opremljena z regulatorjem hitrosti, preto čnim 
ventilom ali drugimi funkcijami za dolo čanje hitrosti pretoka 
skozi CVS in tudi za ohranjanje konstantnega prostorninskega 
pretoka pri standardnih pogojih;  
(b) UFM; 
(c) Naprave za merjenje temperature in tlaka, T in P, potrebne za 
popravek pretoka;  
(d) Neobvezen izmenjevalnik toplote za uravnavanje temperature 
razredčenega izpuha na UFM. Če je namešč en, mora biti 
izmenjevalnik toplote zmožen uravnavati temperaturo razred ­ 
čenega izpušnega plina glede na temperaturo, ki je navedena v 
točki 3.3.5.1 te podpriloge.Med preskusom mora biti tempe ­
ratura mešanice zrak/izpušni plin, izmerjena na to čki nepo­
sredno pred sesalno napravo, v obmo čju ±6 °C od aritmeti čne 
povprečne delovne temperature med preskusom.  
Slika A5/5  
Shematični prikaz ultrazvo čnega merilnika pretoka (UFM)
  
3.3.6.4.3 Za zasnovo in uporabo CVS tipa UFM morajo veljati naslednji 
pogoji:  
(a) hitrost razredčenega izpušnega plina mora zagotoviti Reynold ­
sovo število, ve čje od 4 000, da je mogo če ohranjati stalen 
turbulentni pretok pred vstopom v ultrazvo čni merilnik 
pretoka;  
(b) ultrazvo čni merilnik pretoka je treba vgraditi v cev konstant ­
nega premera z dolžino, ki je 10-kratnik notranjega premera 
pred njim, in 5-kratnik premera za njim;  
(c) tipalo temperature (T) za razred čene izpušne pline je treba 
vgraditi neposredno pred ultrazvo čnim merilnikom pretoka. 
Natančnost in to čnost tega tipala mora znašati ± 1 °C, njegov 
odzivni čas pa mora biti 0,1 sekunde pri 62 odstotkih dane 
spremembe temperature (vrednost, izmerjena s silikonskim 
oljem);  
(d) absolutni tlak (P) razred čenih izpušnih plinov je treba izmeriti 
neposredno pred ultrazvo čnim merilnikom pretoka na 
± 0,3 kPa natan čno; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 538  
(e) če toplotni izmenjevalnik ni vgrajen pred ultrazvo čnim meril­
nikom pretoka, je treba pretok razred čenih izpušnih plinov, 
popravljen na standardne pogoje, med preskusom ohranjati 
na konstantni ravni. To je mogo če doseči z nadzorom sesalne 
naprave, ventila pretoka ali na kateri drug nač in. 
3.4 Postopek umerjanja CVS  
3.4.1 Splo šne zahteve  
3.4.1.1 Sistem CVS je treba umeriti s pomo čjo natančnega merilnika 
pretoka in regulatorjem pretoka ter v presledkih, navedenih v 
tabeli A5/4. Pretok skozi sistem je treba izmeriti pri razli čnih 
vrednostih tlaka, nadzorne parametre sistema pa izmeriti in pove ­
zati s pretoki. Naprava za merjenje pretoka (npr. umerjena ventu ­
rijeva cev, laminarni merilnik pretoka (LFE), umerjeni turbinski 
merilnik) mora biti dinamič na in primerna za visoke stopnje 
pretoka, do katerih prihaja pri preskušanju z vzorčevalnikom s 
konstantno prostornino. Naprava mora imeti certificirano to čnost, 
ki je sledljiva do odobrenega nacionalnega ali mednarodnega 
standarda.  
3.4.1.2 V naslednjih odstavkih so opisane metode za umerjanje naprav 
PDP, CFV, SSV in UFM z uporabo laminarnega merilnika 
pretoka, ki zagotavlja zahtevano natan čnost, skupaj s statisti čnim 
preskusom uporabnosti umerjanja.  
3.4.2 Umerjanje volumetri čne črpalke (PDP)  
3.4.2.1 V naslednjem postopku za umerjanje so opisani oprema, konfigu ­
racija preskusa in razli čni parametri, ki so izmerjeni za dolo čitev 
hitrosti pretoka za črpalko CVS. Vsi parametri, povezani s 
črpalko, se merijo isto časno s parametri, ki se nanašajo na 
merilnik pretoka, ki je zaporedno povezan s črpalko. Izra čunano 
hitrost pretoka (podano v m  3 /min ob vstopu v črpalko za izmerjeni 
absolutni tlak in temperaturo) je nato treba zapisati glede na kore ­
lacijsko funkcijo, ki vklju čuje ustrezne parametre črpalke. Nato je 
treba dolo čiti linearno enač bo, ki kaže razmerje med pretokom 
črpalke in korelacijsko funkcijo. V primeru, da ima CVS večhitro­
stni pogon, je treba umerjanje opraviti za vsakega od uporabljenih 
območij. 
3.4.2.2 Ta postopek umerjanja temelji na merjenju absolutnih vrednosti 
parametrov črpalke in merilnika pretoka, ki na vsaki to čki kažejo 
hitrost pretoka. Za zagotavljanje to čnosti in celovitosti krivulje 
umerjanja je treba izpolnjevati naslednje pogoje:  
3.4.2.2.1 Tlake črpalk je treba izmeriti na odprtinah na črpalki in ne na 
zunanjih ceveh na vstopni in izstopni odprtini črpalke. Tla čne 
izpustne odprtine na zgornji in spodnji sredinski toč ki na vrhnji 
plošči črpalke so izpostavljene dejanskim tlakom črpalke in zato 
odražajo absolutne razlike v tlaku.  
3.4.2.2.2 Med umerjanjem je treba ohranjati konstantno temperaturo. Lami ­
narni merilnik pretoka je ob čutljiv na nihanja vstopne temperature, 
ki povzro čajo, da so podatkovne toč ke razpršene. Postopne tempe ­
raturne spremembe po ± 1°C so sprejemljive, če se pojavljajo v 
časovnem obdobju nekaj minut.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 539  
3.4.2.2.3 Vse povezave med merilnikom pretoka in črpalko CVS morajo 
dobro tesniti. 
3.4.2.3 Med preskusom emisij izpušnih plinov je treba izmerjene para ­
metre črpalke uporabiti za izra čun hitrosti pretoka iz enačbe umer ­
janja.  
3.4.2.4 Slika A5/6 te podpriloge prikazuje primer nastavitve umerjanja. 
Spremembe so dovoljene pod pogojem, da jih homologacijski 
organ odobri kot primerljive to čnosti. Če je uporabljena nastavi ­
tev, prikazana na sliki A5/6, morajo biti naslednji podatki znotraj 
danih omejitev to čnosti: 
Zračni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa 
Temperatura okolice, T ± 0,2 K  
Temperatura zraka pri LFE, ETI ± 0,15 K  
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa 
Padec tlaka v območju matrike LFE, EDP ± 0,0015 kPa 
Temperatura zraka pri vstopu v črpalko CVS, PTI ± 0,2 K 
Temperatura zraka pri izstopu iz črpalke CVS, PTO ± 0,2 K 
Podtlak pri vstopu v črpalko CVS, PPI ± 0,22 kPa 
Tlačna višina pri izstopu iz črpalke CVS, PPO ± 0,22 kPa 
Število obratov črpalke med časom preskusa, n ± 1 min  –1 
Pretečeni čas za obdobje (najmanj 250 sekund) (v t) ± 0,1 s 
Slika A5/6  
Konfiguracija umerjanja PDP
  
3.4.2.5 Po priklju čitvi sistema, kot je prikazano na sliki A5/6, je treba 
pred umerjanjem nastaviti regulirni ventil pretoka v odprt položaj, 
črpalka CVS pa mora pred za četkom umerjanja delovati 20 minut.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 540  
3.4.2.5.1 Regulirni ventil pretoka je treba delno pripreti, da je v sesalni cevi 
črpalke dosežen podtlak (približno 1 kPa), ki bo dal najmanj šest 
podatkovnih toč k za skupno umerjanje. Sistemu mora biti omogo ­ 
čeno, da se 3 minute stabilizira, preden se zajemanje podatkov 
ponovi. 
3.4.2.5.2 Hitrost pretoka zraka Q  s na vsaki preskusni to čki mora biti z 
uporabo podatkov iz merilnika pretoka izra čunana v standardnih 
m 3 /min po postopku, ki ga je predpisal proizvajalec.  
3.4.2.5.3 Hitrost pretoka zraka je nato treba pretvoriti v pretok črpalke V  0 
v m  3 /vrt pri absolutni temperaturi in tlaku ob vstopu v črpalko.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
pri čemer je:  
V 0 hitrost pretoka črpalke pri T  p in P  p , v m  3 /obr.; 
Q s pretok zraka pri 101,325 kPa in 273,15 K (0 °C) (v m  3 /min);  
T p temperatura ob vstopu v črpalko (v kelvinih (K));  
P p absolutni tlak ob vstopu v črpalko (v kPa); 
n hitrost črpalke (v min  –1 ). 
3.4.2.5.4 Za kompenzacijo medsebojnega vplivanja sprememb v tlaku pri 
hitrosti črpalke v črpalki in stopnje izgub črpalke, je treba izra ču­
nati korelacijsko funkcijo x  0 med hitrostjo črpalke n, razliko v 
tlaku med vstopno in izstopno odprtino ter absolutni tlak ob 
izstopu iz črpalke, in sicer z naslednjo enač bo: 
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
pri čemer je:  
x 0 korelacijska funkcija;  
ΔP p razlika v tlaku med vstopno in izstopno odprtino črpalke 
(v kPa); 
P e absolutni tlak ob izstopu iz črpalke (PPO + P  b ) (v kPa). 
Za ustvarjanje kalibracijskih ena čb je treba opraviti linearno prila ­
goditev najmanjših kvadratov; ena čbe imajo naslednjo obliko:  
V 0 ¼ D  0 Ä M Ü x  0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
pri čemer sta B in M naklona, A in D  0 pa odseka krivulj.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 541  
3.4.2.6 Sistem CVS z ve č hitrostmi je treba umeriti za vsako uporabljeno 
hitrost. Krivulje umerjanja, dolo čene za razpone, morajo biti 
približno vzporedne, vrednosti odseka V  0 pa se morajo z zmanj ­ 
ševanjem hitrosti pretoka črpalke ve čati. 
3.4.2.7 Vrednosti, izračunane na podlagi ena čbe, morajo biti v obmo čju ± 
0,5 odstotka izmerjene vrednosti za M. Vrednosti za so od črpalke 
do črpalke razli čne. Umerjanje je treba opraviti ob prvotni 
vgradnji in po ve čjem vzdrževanju.  
3.4.3 Umerjanje venturijeve cevi s kriti čnim pretokom (CFV)  
3.4.3.1 Umerjanje CFV temelji na enač bi pretoka za venturijevo cev s 
kritičnim pretokom:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
pri čemer je:  
Q s pretok (v m  3 /min);  
K v koeficient umerjanja;  
P absolutni tlak (v kPa);  
T absolutna temperatura (v kelvinih (K));  
Pretok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu.  
Postopek umerjanja, opisan v odstavkih 3.4.3.2 do vklju čno 
3.4.3.3.3.4 te podpriloge, dolo ča vrednost koeficienta umerjanja 
pri izmerjenih vrednostih tlaka, temperature in pretoka zraka.  
3.4.3.2 Opraviti je treba meritve za umerjanje pretoka skozi venturijevo 
cev s kriti čnim pretokom, naslednji podatki pa morajo biti znotraj 
omejitev dane to čnosti: 
Zračni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa, 
Temperatura zraka v LFE, merilnik pretoka, ETI ± 0,15 K,  
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa, 
Padec tlaka preko matrike LFE, EDP ± 0,0015 kPa,  
Pretok zraka, Q  s ± 0,5 odstotka, 
Podtlak ob vstopu v CFV, PPI ± 0,02 kPa, 
Temperatura ob vstopu v venturijevo cev, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/7, 
preveriti pa je treba tudi, če kje pušč a. Kakršno koli pušč anje 
med napravo za merjenje pretoka in venturijevo cevjo s kriti čnim 
pretokom zelo vpliva na to čnost umerjanja in ga je zato treba 
preprečiti. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 542  
Slika A5/7  
Konfiguracija umerjanja CFV
  
3.4.3.3.1 Regulirni ventil pretoka je treba nastaviti v odprti položaj, zagnati 
sesalno napravo in stabilizirati sistem. Zbrati je treba podatke iz 
vseh instrumentov. 
3.4.3.3.2 Nastavitev regulirnega ventila pretoka je treba spreminjati in od či­
tati vsaj osem meritev v obmo čju kritičnega pretoka venturijeve 
cevi.  
3.4.3.3.3 Podatke, zabele žene med umerjanjem, je treba uporabiti v nasled ­
njem izra čunu: 
3.4.3.3.3.1 Hitrost pretoka zraka, Q  s , na vsaki merilni toč ki je treba z uporabo 
podatkov iz merilnika pretoka izra čunati po postopku, ki ga je 
določil proizvajalec.  
Vrednosti koeficienta umerjanja je treba izra čunati za vsako toč ko 
preskusa:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
pri čemer je:  
Q s hitrost pretoka (v m  3 /min pri 273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa); 
T v temperatura ob vstopu v venturijevo cev v kelvinih (K);  
P v absolutni tlak ob vstopu v venturijevo cev v kPa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 543  
3.4.3.3.3.2 K  v je treba zapisati kot funkcijo tlaka ob vstopu v venturijevo cev 
P v . Za zvo čni pretok ima K  v relativno konstantno vrednost. Z 
nižanjem tlaka (naraš čanjem vakuuma) se venturijeva odduši in 
K v se zmanjša. Te vrednosti za K  v se ne uporabijo za nadaljnje 
izračune. 
3.4.3.3.3.3 Za najmanj osem točk v obmo čju kritičnega pretoka je treba izra ­ 
čunati aritmeti čno povpre čje K  v in standardni odklon.  
3.4.3.3.3.4 Če standardni odklon prese že 0,3 odstotka aritmeti čnega povpre čja 
K v , je treba izvesti korekcijski ukrep.  
3.4.4 Umerjanje venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom (SSV) 
3.4.4.1 Umerjanje SSV temelji na enač bi za pretok za venturijevo cev s 
podzvočnim pretokom. Pretok plina je funkcija vstopnega tlaka, 
temperature in padca tlaka med vstopom v SSV in grlom.  
3.4.4.2 Analiza podatkov  
3.4.4.2.1 Hitrost pretoka zraka, Q  ssv , na vsakem dušilnem mestu (najmanj 
16 dušilnih mest) je treba izra čunati v standardni enoti m  3 /s, in 
sicer iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo dolo či proiz­
vajalec. Koeficient odvajanja, C  d , je treba izra čunati iz podatkov 
umerjanja za vsako nastavitev z naslednjo ena čbo: 
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p  p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n 
1 
T Ü Ê 
r 1,426 
p Ä r  1,718 
p Ì 
Ü Ê 1 
1 Ä r  4 
D Ü r  1,426 
p Ìo s 
pri čemer je:  
Q SSV hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)) v m  3 /s; 
T temperatura ob vstopu v venturijevo cev v kelvinih (K);  
d V premer grla SSV (v m);  
r p razmerje absolutnega stati čnega tlaka med grlom SSV in 
vstopom,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D razmerje med premerom grla SSV, d  V , in notranjim 
premerom sesalne cevi, D D;  
C d koeficient odvajanja SSV;  
p p absolutni tlak ob vstopu v venturijevo cev v kPa.  
Za določitev obmo čja podzvo čnega pretoka je C d treba zapisati 
kot funkcijo Reynoldsovega števila Re na grlu SSV. Reynoldsovo 
število na grlu SSV je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
Re ¼ A  1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 544  
pri čemer je:  
μ ¼ b Ü T  1:5 
S þ T  
A 1 25,55152 v SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)) v m  3 /s; 
d v premer grla SSV (v m); 
μ absolutna ali dinamična viskoznost plina (v kg/ms);  
b 1.458 × 10 6 (empirična konstanta) (v kg/ms K  0,5 ); 
S 110,4 (empirična konstanta) (v kelvinih (K)).  
3.4.4.2.2 Ker je Q SSV vnos v ena čbo Re, je treba izra čun začeti s predhodno 
domnevo za Q  SSV ali C  d venturijeve cevi za umerjanje in pona ­
vljati, dokler Q  SSV ne konvergira. Metoda konvergence mora biti 
točna na najmanj 0,1 odstotka.  
3.4.4.2.3 Izra čunane vrednosti C  d iz dobljene enač be krivulje umerjanja za 
najmanj šestnajst toč k v obmo čju podzvo čnega pretoka morajo biti 
v območju ± 0,5 % izmerjene vrednosti C  d za vsako to čko umer­
janja.  
3.4.5 Umerjanje ultrazvočnega merilnika pretoka (UFM)  
3.4.5.1 UFM je treba umeriti glede na ustrezen referen čni merilnik 
pretoka.  
3.4.5.2 UFM je treba umeriti v konfiguraciji CVS, ki bo uporabljena v 
preskusni celici (cevi za razred čene izpušne pline, sesalna napra ­
va), in preveriti, če kje pušč a. Glej sliko A5/8.  
3.4.5.3 Vgraditi je treba grelnik, da kondicionira kalibracijski pretok v 
primeru, da sistem UFM ne vklju čuje izmenjevalnika toplote.  
3.4.5.4 Za vsako nastavitev pretoka skozi CVS, ki bo uporabljena, je 
umerjanje treba izvesti pri temperaturah od sobne temperature 
do največje temperature med preskušanjem vozila.  
3.4.5.5 Upo števati je treba priporo čeni postopek proizvajalca za umerjanje 
elektronskih delov (tipala temperature (T) in tlaka (P)) naprave 
UFM. 
3.4.5.6 Meritve za umerjanje pretoka skozi ultrazvo čni merilnik pretoka 
so potrebne in naslednji podatki (v primeru, da je uporabljen 
laminarni merilnik pretoka) morajo biti znotraj zahtevane to čnosti: 
Zračni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa, 
Temperatura zraka v LFE, merilnik pretoka, ETI ± 0,15 K,  
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
Padec tlaka v obmo čju matrike LFE, (EDP) ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 545  
Pretok zraka, Q  s ± 0,5 odstotka, 
Podtlak ob vstopu v UFM, P act ± 0,02 kPa, 
Temperatura ob vstopu v UFM, T  act ± 0,2 K. 
3.4.5.7 Postopek 
3.4.5.7.1 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/8, 
preveriti pa je treba tudi, če kje pušč a. Kakršno koli pušč anje 
med napravo za merjenje pretoka in UFM zelo vpliva na to čnost 
umerjanja.  
Slika A5/8  
Konfiguracija umerjanja UFM
  
3.4.5.7.2 Sesalno napravo je treba zagnati. Njena hitrost in/ali položaj preto ­ 
čnega ventila morata biti prilagojena, da zagotavljata nastavljeni 
pretok za potrjevanje in stabilizacijo sistema. Zbrati je treba 
podatke iz vseh instrumentov.  
3.4.5.7.3 Za sisteme UFM brez toplotnega izmenjevalnika je grelnik treba 
uporabljati za pove čanje temperature zraka za umerjanje, kar 
omogoča stabilizacijo in beleženje podatkov iz vseh instrumentov. 
Temperaturo je treba primerno postopno zviševati, dokler ni dose ­ 
žena najve čja pričakovana temperatura razred čenega izpuha, ki je 
pričakovana med preskusom emisij.  
3.4.5.7.4 Grelnik je nato treba izklopiti, hitrost sesalne naprave in/ali 
pretočni ventil pa prilagoditi na naslednjo nastavitev pretoka, ki 
bo uporabljena za preskušanje emisij vozila, nato pa je zaporedje 
umerjanja treba ponoviti.  
3.4.5.8 Podatke, zabeležene med umerjanjem, je treba uporabiti v nasled ­
njih izračunih: Hitrost pretoka zraka, Q  s , na vsaki merilni toč ki je 
treba z uporabo podatkov iz merilnika pretoka izra čuna po 
postopku, ki ga je dolo čil proizvajalec. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
pri čemer je:  
Q s hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih 
(101,325 kPa, 273,15 K(0 °C)) (v m  3 /s); 
Q reference  hitrost pretoka zraka za hitrost kalibracijskega pretoka 
pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) 
(v m  3 /s); ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 546  
K v koeficient umerjanja.  
Za sisteme, ki nimajo izmenjevalnika toplote, je K  v treba zapisati 
kot funkcijo za T  act . 
Največja razlika v K v ne sme prese či 0,3 odstotka aritmeti čne 
povprečne vrednosti q vseh meritev pri razli čnih temperaturah.  
3.5 Postopek preverjanja sistema  
3.5.1 Splo šne zahteve  
3.5.1.1 Skupno točnost sistema za vzorčenje CVS in analiznega sistema je 
treba dolo čiti z uvajanjem znane mase za emisije plinastih spojin v 
sistem, medtem ko ta deluje pod standardnimi pogoji preskušanja, 
nato pa analizirati in izra čunati emisije plinastih spojin v skladu z 
enačbami iz Podpriloge 7. Tako metoda CFO, opisana v odstavku 
3.5.1.1.1 te podpriloge, kot tudi gravimetri čna metoda, opisana v 
odstavku 3.5.1.1.2 te podpriloge, dajeta ustrezno natanč nost. 
Največje dovoljeno odstopanje med dovedeno in izmerjeno koli ­ 
čino plina je 2 odstotka.  
3.5.1.1.1 Metoda zaslonke s kritičnim pretokom (CFO)  
Metoda CFO konstantni pretok čistega plina (CO, CO  2 ali C  3 H 8 ) 
meri z uporabo naprave z zaslonko s kriti čnim pretokom.  
3.5.1.1.1.1 Znano maso čistega ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida 
ali propana je treba v sistem CVS dovesti skozi umerjeno 
zaslonko s kriti čnim pretokom. Pri dovolj velikem vstopnem 
tlaku je hitrost pretoka (q), ki je omejena z uporabo zaslonke s 
kritičnim pretokom, neodvisna od izstopnega tlaka na zaslonki 
(kritični pretok). Sistem CVS mora delovati kot pri obi čajnem 
preskusu emisij izpušnih plinov, za kasnejšo analizo pa mora 
biti na voljo dovolj časa. Plin, zbran v vre či za vzorce, je treba 
analizirati z obi čajno opremo (odstavek 4.1 te podpriloge) in rezul ­
tate primerjati s koncentracijo znanih vzorcev plina. Če odstopanja 
presegajo 2 odstotka, je treba ugotoviti in odpraviti vzrok napake.  
3.5.1.1.2 Gravimetri čna metoda  
Gravimetri čna metoda tehta količ ino čistega plina (CO, CO  2 ali 
C 3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1 Tež o majhne jeklenke, napolnjene s čistim ogljikovim monoksi ­
dom, ogljikovim dioksidom ali propanom, je treba dolo čiti z 
natančnostjo ± 0,01 g. Sistem CVS mora delovati pod obi čajnimi 
pogoji preskusa izpušnih plinov, ko se čisti plin dovaja v sistem v 
času, ki zadostuje za kasnejšo analizo. Koli čino vklju čenega 
čistega plina je treba dolo čiti z merjenjem razlike mas. Plin, 
zbran v vre či, je treba analizirati z opremo, ki se obi čajno upora­
blja za analizo izpušnih plinov, kot je opisano v to čki 4.1 te 
podpriloge. Rezultate je nato treba primerjati s predhodno izra ču­
nanimi vrednostmi koncentracije. Če odstopanja presegajo 2 
odstotka, je treba ugotoviti in odpraviti vzrok napake.  
4. Oprema za merjenje emisij  
4.1 Oprema za merjenje plinskih emisij  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 547  
4.1.1 Pregled sistema 
4.1.1.1 Za analizo je treba zbrati stalno sorazmeren vzorec razred čenih 
izpušnih plinov in zraka za red čenje.  
4.1.1.2 Maso plinastih emisij je treba dolo čiti iz sorazmernih koncentracij 
vzorca in skupne prostornine, izmerjene med preskusom. Vzorč ne 
koncentracije je treba popraviti, da upoštevajo ustrezne koncen ­
tracije spojin v zraku za red čenje.  
4.1.2 Zahteve glede sistema za vzorč enje 
4.1.2.1 Vzorec razredčenih izpušnih plinov se vzame pred sesalno 
napravo. 
4.1.2.1.1 Z izjemo odstavka 4.1.3.1. (sistem za vzorč enje ogljikovodikov), 
odstavka 4.2 (oprema za merjenje PM) in odstavka 4.3 (oprema za 
merjenje PN) te podpriloge se vzorec razred čenih izpušnih plinov 
lahko vzame za napravo za kondicioniranje ( če obstaja).  
4.1.2.2 Hitrost pretoka za vzorčenje vreč je treba nastaviti tako, da zago ­
tavlja zadostne količ ine zraka za red čenje in razred čenih izpušnih 
plinov v vre čah CVS, da je mogo če meriti koncentracije, hitrost 
pa ne sme prese či 0,3 odstotka hitrosti pretoka razred čenih 
izpušnih plinov, razen če je polnilna prostornina vre č za razred ­ 
čene izpušne pline doda k integrirani prostornini CVS.  
4.1.2.3 Vzorec zraka za redčenje se vzame blizu vstopne odprtine za zrak 
za redčenje (potem ko je filter, če obstaja, nameš čen). 
4.1.2.4 Vzorec zraka za redčenje ne sme biti onesnažen z izpušnimi plini 
iz območja mešanja. 
4.1.2.5 Hitrost vzorčenja za zrak za red čenje mora biti primerljiva tisti, ki 
se uporablja za razred čene izpušne pline. 
4.1.2.6 Materiali, ki se uporabljajo za vzorč enje, morajo biti takšni, da ne 
spremenijo koncentracije spojin emisij.  
4.1.2.7 Za odstranjevanje trdnih delcev iz vzorca so lahko uporabljeni 
filtri.  
4.1.2.8 Vsak ventil, ki se uporablja za usmerjanje izpušnih plinov, mora 
biti takšnega tipa, da se hitro prilagaja in odziva.  
4.1.2.9 Med tripotne ventile in vre če za vzorce je mogo če namestiti nepre ­
dušne priklju čke, ki jih je mogo če hitro pritrditi in ki se samo ­
dejno zatesnijo na strani vre če. Za prenos vzorcev v analizator je 
mogoče uporabiti tudi druge sisteme (npr. tripotne zaporne venti ­
le). 
4.1.2.10 Hramba vzorcev  
4.1.2.10.1 Vzorce plina je treba zbrati v vre če za vzorce z zadostno prostor ­
nino, da ne ovirajo pretoka vzorca.  
4.1.2.10.2 Material vre če mora biti takšen, da na meritve in na kemi čno 
sestavo vzorcev plina ne vpliva za ve č kot ± 2 odstotka po 30 
minutah (npr. laminirane polietilenske/poliamidne folije ali fluori ­
rani poliogljikovodiki).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 548  
4.1.3 Sistemi za vzor čenje 
4.1.3.1 Sistem za vzorčenje ogljikovodikov (ogrevani plamensko-ioniza ­
cijski detektor, HFID)  
4.1.3.1.1 Sistem za vzorčenje ogljikovodikov je sestavljen iz ogrevane 
sonde za zajemanje vzorcev, voda, filtra in črpalke. Vzorec se 
odvzame pred izmenjevalnikom toplote ( če je nameš čen). Sonda 
za zajemanje vzorcev in sonda za vzorč enje delcev morata biti 
enako oddaljeni od dovodne odprtine za izpušne pline, in sicer 
tako, da nobena ne vpliva na vzorce, ki jih zajema druga. Njen 
notranji premer mora znašati vsaj 4 mm.  
4.1.3.1.2 Ogrevalni sistem mora vse ogrevane dele ohranjati pri temperaturi 
190 °C ± 10 °C. 
4.1.3.1.3 Aritmeti čno povpre čje koncentracije izmerjenih ogljikovodikov je 
treba dolo čiti z vklju čevanjem podatkov v sekundnem zaporedju, 
deljeno s trajanjem faze ali preskušanja.  
4.1.3.1.4 Na ogrevani vod za vzor čenje mora biti nameš čen ogrevani filter 
F H , ki ima 99-odstotni izkoristek za delce ≥ 0,3 μm, da izlo či vse 
trdne delce iz neprekinjenega pretoka plina, potrebnega za analizo.  
4.1.3.1.5 Zakasnilni čas sistema za vzor čenje (od sonde do vstopne odprtine 
analizatorja) ne sme biti daljši od 4 sekund.  
4.1.3.1.6 HFID je treba uporabljati skupaj s sistemom za konstantni masni 
pretok (izmenjevalnikom toplote), da se zagotovi reprezentativen 
vzorec, razen če je spremenljiv prostorninski pretok skozi CVS 
izravnan.  
4.1.3.2 Sistem za vzorčenje NO ali NO  2 (kjer je to primerno)  
4.1.3.2.1 V analizator je treba dovajati konstanten pretok vzorca razred čenih 
izpušnih plinov. 
4.1.3.2.2 Aritmeti čno povpre čje koncentracije NO ali NO  2 je treba dolo čiti 
z vključevanjem podatkov v sekundnem zaporedju, deljeno s traja ­
njem faze ali preskušanja.  
4.1.3.2.3 Neprekinjene meritve NO ali NO  2 je treba uporabljati skupaj s 
sistemom za konstantni pretok (izmenjevalnikom toplote), da se 
zagotovi reprezentativen vzorec, razen če je spremenljiv prostor ­
ninski pretok skozi CVS izravnan.  
4.1.4 Analizatorji  
4.1.4.1 Splo šne zahteve za analizo plinov  
4.1.4.1.1 Analizatorji morajo imeti merilno obmo čje, ki je združljivo s 
točnostjo, potrebno za merjenje koncentracij v spojinah vzorcev 
izpušnih plinov. 
4.1.4.1.2 Če ni opredeljeno druga če, napake pri meritvi ne smejo prese či 
± 2 odstotkov (vsebovana napaka analizatorja), ne glede na refe ­
renčno vrednost plinov za umerjanje.  
4.1.4.1.3 Vzorec zraka iz okolice je treba izmeriti z istim analizatorjem in z 
enakim obmo čjem. 
4.1.4.1.4 Pred analizatorji ni dovoljeno uporabiti nobene naprave za sušenje 
plinov, razen če je bilo dokazano, da ne vpliva na vsebnost 
spojine v pretoku plina.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 549  
4.1.4.2 Analiza ogljikovega monoksida (CO) in ogljikovega dioksida 
(CO  2 ) 
4.1.4.2.1 Uporabiti je treba nerazpršilne infrarde če absorpcijske analizatorje 
(NDIR). 
4.1.4.3 Analiza ogljikovodikov (HC) za vsa goriva, razen dizelskega  
4.1.4.3.1 Analizator ogljikovodikov je plamensko-ionizacijski analizator 
(FID), umerjen s propanom, ki je izražen z ekvivalentom oglji ­
kovih atomov (C  1 ). 
4.1.4.4 Analiza ogljikovodikov (HC) za dizelsko gorivo in po možnosti za 
ostala goriva  
4.1.4.4.1 Analizator mora biti ogrevani plamensko-ionizacijski analizator z 
detektorjem, ventili, cevmi itd., ogret na 190 °C ± 10 °C. Umeriti 
ga je treba s propanom, izraženim v ekvivalentu ogljikovih 
atomov (C  1 ). 
4.1.4.5 Analiza metana (CH  4 ) 
4.1.4.5.1 Analizator mora biti plinski kromatograf v kombinaciji plamen ­
sko-ionizacijskim detektorjem (FID) ali plamensko-ionizacijski 
detektor (FID) v kombinaciji z izlo čevalnikom nemetanov 
(NMC-FID), umerjen z metanom in propanom, izraženim v ekvi ­
valentu ogljikovih atomov (C  1 ). 
4.1.4.6 Analiza dušikovih oksidov (NO  x ) 
4.1.4.6.1 Analizatorji morajo biti kemiluminescen čni (CLA) ali nerazpršilni 
ultravijoli čni z resonan čno absorpcijo (NDUV). 
4.1.5 Opisi priporočenega sistema 
4.1.5.1 Slika A5/9 je shematski prikaz sistema za vzorč enje plinskih 
emisij.  
Slika A5/9  
Shematski prikaz sistema za redčenje izpušnih plinov s polnim tokom
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 550  
4.1.5.2 Primeri sestavnih delov sistema so navedeni spodaj.  
4.1.5.2.1 Dve sondi za neprekinjeno vzor čenje zraka za red čenje in za 
razredčene zmesi izpušnega plina/zraka.  
4.1.5.2.2 Filter za odstranjevanje trdnih delcev iz pretokov plinov, zbranih 
za analizo.  
4.1.5.2.3 Črpalke in regulatorji pretoka morajo biti tak šni, da zagotavljajo 
konstanten in enakomeren pretok vzorcev razred čenih izpušnih 
plinov in zraka za red čenje, vzetih med preskusom iz sond za 
vzorčenje ter pretoka vzorcev plina, da na koncu vsakega preskusa 
količina vzorcev zadostuje za analizo.  
4.1.5.2.4 Hitroodzivni ventili za usmerjanje stalnega pretoka vzorcev plina v 
vreče za vzorce ali v zunanji izpuh.  
4.1.5.2.5 Nepredu šni, hitrospojni elementi (Q) med hitroodzivnimi ventili in 
vrečami za vzorce. Spojni element se mora samodejno zatesniti na 
tisti strani, kjer je vre ča. Uporabiti je mogo če tudi druge metode 
za prenos vzorcev v analizator (na primer tripotne zapiralne pipe).  
4.1.5.2.6 Vre če za zbiranje vzorcev razred čenega izpušnega plina in zraka 
za redčenje med preskusom. 
4.1.5.2.7 Venturijeva cev s kritičnim pretokom za vzor čenje vzame soraz ­
merne vzorce razred čenega izpušnega plina (velja samo za 
CFV-CVS). 
4.1.5.3 Dodatni sestavni deli, potrebni za vzorčenje ogljikovodikov, ki 
uporabljajo ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID), kot 
je prikazano na sliki A5/10.  
4.1.5.3.1 Ogrevana sonda za vzorčenje v tunelu za red čenje, ki se nahaja v 
isti navpi čni ravnini kot sonde za trdne delce in delce.  
4.1.5.3.2 Ogrevani filter se nahaja za mestom vzorč enja in pred HFID. 
4.1.5.3.3 Ogrevani izbirni ventili med napravo za dovajanje ni čelnega/kali ­
bracijskega plina in HFID. 
4.1.5.3.4 Sredstva za integriranje in zapisovanje trenutnih koncentracij 
ogljikovodikov.  
4.1.5.3.5 Ogrevane cevi za vzor čenje in ogrevani deli iz ogrevane sonde do 
HFID.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 551  
Slika A5/10  
Deli, potrebni za vzorčenje ogljikovodikov z uporabo HFID
  
4.2 Oprema za merjenje PM  
4.2.1 Specifikacija  
4.2.1.1 Pregled sistema  
4.2.1.1.1 Naprava za vzorčenje trdnih delcev je sestavljena iz sonde za 
vzorčenje (PSP), ki se nahaja v tunelu za red čenje, cevi za prenos 
delcev (PTT), nosilcev filtra (FH), črpalk, regulatorjev hitrosti 
pretoka in merilnih naprav. Gleje slike A5/11, A5/12 in A5/13.  
4.2.1.1.2 Uporabiti je mogoče predklasifikator velikosti delcev (PCF) (npr. 
ciklonski ali udarni). V takem primeru je priporo čljivo, da je 
uporabljen pred nosilcem filtra.  
Slika A5/11  
Alternativna konfiguracija sonde za vzorčenje trdnih delcevt  10 – t 90
 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 552  
4.2.1.2 Splošne zahteve 
4.2.1.2.1 Sonda za vzorčenje za preskusni pretok plinov za delce mora biti 
nameščena v tunel za red čenje, tako da se reprezentativni vzorec 
pretoka plina lahko odvzame iz homogene zmesi zraka/izpuha, 
nameščena pa mora biti pred izmenjevalnikom toplote ( če obstaja).  
4.2.1.2.2 Hitrost pretoka vzorca trdnih delcev mora biti sorazmerna skup ­
nemu masnemu pretoku razred čenih izpušnih plinov v tunelu za 
redčenje s toleranco ± 5 odstotkov glede na hitrost pretoka vzorca 
trdnih delcev. Preverjanje sorazmernosti vzor čenja trdnih delcev je 
treba izvesti v času začetka obratovanja sistema in kot to zahteva 
homologacijski organ.  
4.2.1.2.3 Vzor čeni razred čeni izpušni plin je treba v obmo čju 20 cm pred 
oziroma za dotokom v filter za vzorč enje trdnih delcev ohranjati 
pri temperaturi nad 20 °C in pod 52 °C. Za doseganje tega je 
dovoljeno ogrevanje ali izolacija delov sistema za vzor čenje trdnih 
delcev.  
V primeru, da je mejna vrednost 52 °C med preskusom, kjer ne 
pride do periodi čne regeneracije, presežena, je hitrost pretoka 
skozi CVS treba pove čati ali pa uporabiti dvojno red čenje (ob 
predpostavki, da je hitrost pretoka skozi CVS že zadostna, tako 
da ne povzro ča kondenzacije v CVS, vre či za vzorce ali analiti ­ 
čnem sistemu). 
4.2.1.2.4 Vzorec trdnih delcev je treba zbrati v en filter, ki je namešč en na 
nosilec, skozi katerega se dovaja pretok vzorč enega razred čenega 
izpušnega plina. 
4.2.1.2.5 Vsi deli sistema red čenja in sistema vzor čenja od izpušne cevi 
navzgor do posode za filter, ki so v stiku z nerazred čenimi in 
razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je 
odlaganje in spreminjanje lastnosti delca čim manjše. Vsi deli 
morajo biti iz elektri čno prevodnega materiala, ki ne reagira s 
sestavinami izpušnih plinov, in elektri čno ozemljeni, da ne pride 
do elektrostati čnega učinka.  
4.2.1.2.6 Če nihanj v hitrosti pretoka ni mogo če kompenzirati, je treba 
zagotoviti izmenjevalnik toplote in napravo za uravnavanje tempe ­
rature, kot je dolo čeno v odstavkih 3.3.5.1 ali 3.3.6.4.2 te podpri ­
loge, s čimer se zagotovi, da je hitrost pretoka v sistemu 
konstantna in hitrost vzor čenja temu primerno sorazmerna.  
4.2.1.2.7 Temperature, ki so potrebne za merjenje PM, je treba meriti s 
točnostjo ± 1 °C in odzivnim časom (t  10 – t 90 ) 15 sekund ali manj.  
4.2.1.2.8 Pretok vzorca iz tunela za red čenje je treba meriti s to čnostjo ± 2,5 
odstotka glede na od čitek oziroma ± 1,5 odstotka glede na obseg 
skale, kar od tega je manj.  
Navedena toč nost nad pretokom vzorca iz tunela CVS velja tudi, 
če se uporablja dvojno red čenje. Zato morajo biti merjenje in 
uravnavanje sekundarnega pretoka zraka za red čenje in hitrosti 
pretokov razred čenih izpušnih plinov skozi filter natan čnejši.  
4.2.1.2.9 Vse podatkovne kanale, potrebne za merjenje PM, je treba zabe ­
ležiti pri frekvenci 1 Hz ali hitrejši. To obi čajno obsega:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 553  
(a) temperaturo razred čenih izpušnih plinov v filtru za vzor čenje 
trdnih delcev;  
(b) hitrost pretoka med vzor čenjem;  
(c) hitrost pretoka zraka med sekundarnim red čenjem (če je 
sekundarno red čenje uporabljeno);  
(d) temperatura zraka med sekundarnim red čenjem (če je sekun ­
darno red čenje uporabljeno).  
4.2.1.2.10 Za sisteme dvojnega red čenja se toč nost razred čenih izpušnih 
plinov iz tunela za red čenje V  ep , kot je opredeljeno v odstavku 
3.3.2 Podpriloge 7, v ena čbi ne meri neposredno, ampak je dolo ­ 
čeno z merjenjem razlike v pretoku.  
Točnost merilnikov pretoka, ki se uporabljajo za merjenje in urav ­
navanje dvojno razred čenih izpušnih plinov, ki te čejo skozi filtre 
za vzorčenje delcev, in za merjenje/uravnavanje zraka za sekun ­
darno red čenje, mora biti zadostna, tako da razlika v prostornini 
V ep izpolnjuje zahteve glede to čnosti in sorazmernega vzor čenja, 
določenega za enojno red čenje.  
Zahteva, da se ne sme pojaviti kondenzacija izpušnih plinov v 
tunelu CVS za red čenje, sistemu za merjenje hitrosti pretoka 
razredčenih izpušnih plinov ter v sistemih za zbiranje vzorcev v 
vreče CVS ali sistemih za analizo, velja tudi v primeru uporabe 
sistema za dvojno red čenje.  
4.2.1.2.11 Za vsak merilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzor čenje 
trdnih delcev in sistemu za dvojno red čenje, je treba opraviti 
preverjanje linearnosti, kot to zahteva proizvajalec instrumenta.  
Slika A5/12  
Sistem za vzorčenje trdnih delcev
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 554  
Slika A5/13  
Sistem za dvojno redč enje in vzor čenje trdnih delcev
  
4.2.1.3 Posebne zahteve  
4.2.1.3.1 Sonda za vzor čenje 
4.2.1.3.1.1 Sonda za vzorčenje mora izpolnjevati zahteve glede razvrš čanja 
velikosti delcev, kot je dolo čeno v odstavku 4.2.1.3.1.4 te podpri­
loge. To je priporo čljivo dose či z uporabo odprte sonde z ostrimi 
robovi, obrnjene neposredno v smeri toka, in predklasifikatorja 
(ciklonski, udarni itd.). Uporabiti je mogo če tudi ustrezno sondo 
za vzorčenje, kot je sonda, navedena na sliki A5/11, pod pogojem, 
da doseže u činek predklasifikacije, dolo čene v odstavku 
4.2.1.3.1.4 te podpriloge.  
4.2.1.3.1.2 Sondo za vzorčenje je treba namestiti najmanj 10 premerov tunela 
za vstopno odprtino za izpušne pline v tunel, njen notranji premer 
pa mora biti najmanj 8 mm.  
Če je iz ene sonde za vzorčenje vzet ve č kot en hkratni vzorec, je 
treba pretok, vzet iz te sonde, razdeliti v enake podtoke, da se ne 
pojavljajo artefakti vzorčenja.  
Če je uporabljenih več sond, mora vsaka sonda imeti ostre robove, 
biti odprta in obrnjena neposredno v smer pretoka. Sonde je treba 
enakomerno razporediti okrog osrednje vzdolžne osi tunela za 
redčenje, razmik med njimi pa mora biti vsaj 5 cm.  
4.2.1.3.1.3 Razdalja od konice sonde za vzor čenje do nosilca filtra mora 
znašati vsaj pet premerov sonde, vendar ne sme presegati 2 000 
mm. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 555  
4.2.1.3.1.4 Predklasifikator (npr. ciklonski, udarni itd.) je treba namestiti pred 
sestavom nosilca filtra. Predklasifikator s 50-odstotnim premerom 
delcev v prerezu mora znašati med 2,5 μm in 10 μm pri hitrosti 
prostorninskega pretoka, izbrani za vzorč enje PM. Predklasifikator 
mora dovoljevati vsaj 99 odstotkov masne koncentracije delcev 
velikosti 1 μm, ki v predklasifikator vstopajo in te čejo skozi 
njegovo izstopno odprtino pri hitrosti prostorninskega pretoka, 
izbrani za vzor čenje PM. 
4.2.1.3.2 Cev za prenos delcev (PTT)  
4.2.1.3.2.1 Vsi upognjeni deli PTT morajo biti gladki in morajo imeti najve čji 
možen polmer.  
4.2.1.3.3 Sekundarno redčenje 
4.2.1.3.3.1 Vzorec, vzet iz CVS za namen merjenja PM, je mogo če tudi 
razredčiti na sekundarni stopnji, pri čemer je treba upoštevati 
naslednje zahteve:  
4.2.1.3.3.1.1 Zrak za sekundarno red čenje je treba filtrirati skozi medij, ki 
zmore delce najbolj prodornih velikosti v filtrirnem materialu 
zmanjšati za ≥ 99,95 odstotka, ali skozi filter HEPA razreda 
vsaj H13, ki je v skladu s standardom EN 1822:2009. Iz zraka 
za redčenje je mogo če tudi izlo čiti oglje, preden gre skozi filter 
HEPA. Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se 
uporablja, je priporo čljivo namestiti dodaten filter za izlo čanje 
oglja.  
4.2.1.3.3.1.2 Zrak za sekundarno red čenje je treba vbrizgati v PTT čim bližje 
izstopni odprtini za razred čene izpušne pline iz tunela za red čenje.  
4.2.1.3.3.1.3 Čas zadr ževanja od točke vbrizganja sekundarno razred čenega 
zraka v dotok v filter mora biti najmanj 0,25 sekunde, a ne več 
od 5 sekund. 
4.2.1.3.3.1.4 Če se dvojno razredčeni vzorec vrne v CVS, je mesto vrnitve 
vzorca treba izbrati tako, da ne moti odvzemanja drugih vzorcev 
iz CVS. 
4.2.1.3.4 Črpalka za vzorce in merilnik pretoka  
4.2.1.3.4.1 Naprava za merjenje pretoka vzorca plina mora biti sestavljena iz 
črpalk, regulatorjev pretoka plina in naprav za merjenje pretoka.  
4.2.1.3.4.2 Temperatura pretoka plina v merilniku pretoka ne sme nihati za 
več kot ±3 °C, razen: 
(a) kadar ima merilnik pretoka vzorč enja funkcijo sprotnega 
spremljanja in uravnavanja pretoka, ki deluje pri frekvenci 
1 Hz ali ve č; 
(b) med preskusi regeneracije vozil, ki so opremljena z napravami 
za periodič no regenerativno naknadno obdelavo.  
Če se zaradi prevelike obremenitve filtra prostornina pretoka 
nesprejemljivo spremeni, je preskus treba razveljaviti. Ko se 
ponovi, je hitrost pretoka treba zmanjšati.  
4.2.1.3.5 Filter in nosilec filtra  
4.2.1.3.5.1 Ventil je treba namestiti za filtrom v smeri pretoka. Ventil se mora 
odpreti in zapreti v času 1 sekunde od za četka in zaklju čka 
preskusa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 556  
4.2.1.3.5.2 Za dani preskus je treba hitrost dotoka plinov v filter nastaviti na 
začetno vrednost v obmo čju 20 cm/s do 105 cm/s in jo dolo čiti na 
začetku preskusa, tako da ne preseže 105 cm/s, ko sistem za 
redčenje deluje pri pretoku vzorčenja, ki je sorazmeren s hitrostjo 
pretoka skozi CVS.  
4.2.1.3.5.3 Uporabiti je treba filtre iz steklenih vlaken, prevle čene s fluoroo­
gljikom, ali membranske filtre, prevle čene s fluoroogljikom.  
Vsi tipi filtrov morajo imeti DOP (dioktilftalat) velikosti 0,3 μm 
ali PAO (poli-alfa-olefin) CS 68649-12-7 oziroma CS 68037-01-4 
z zbiralno u činkovitostjo najmanj 99 odstotkov pri hitrosti dotoka 
plinov v filter 5,33 cm/s, izmerjeni po enem od naslednjih stan ­
dardov: 
(a) ZDA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aero ­
sol-Filter Element;  
(b) ZDA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas- 
Mask Canisters; 
(c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST- 
RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter Media. 
4.2.1.3.5.4 Nosilec za filter mora biti zasnovan tako, da zagotavlja enako ­
merno porazdelitev pretoka po delovni površini filtra. Filter 
mora biti okrogel in mora imeti delovno površino vsaj 1 075 mm  2 . 
4.2.2 Specifikacije za tehtalno komoro (ali prostor) in analitsko tehtnico  
4.2.2.1 Pogoji za tehtalno komoro (ali prostor)  
(a) Temperatura tehtalne komore (ali prostora) za kondicioniranje 
in tehtanje filtrov za delce mora biti med celotnim kondicio ­
niranjem in tehtanjem filtrov v obmo čju 22 °C ± 2 °C (22 °C 
± 1 °C, če je mogo če). 
(b) Vla žnost je treba ohranjati pri rosiš ču manj kot 10,5 °C, rela ­
tivno vlažnost pa v obmo čju 45 odstotkov ±8 odstotkov.  
(c) Omejena odstopanja od specifikacij temperature in vlage v 
tehtalni komori (ali prostoru) so dovoljena, če njihovo skupno 
trajanje ne presega 30 minut v katerem koli času kondicioni ­
ranja filtra.  
(d) Ravni onesna ževal iz okolice v okolju komore (ali prostore) za 
tehtanje, ki bi se usedli na filtre za vzorč enje delcev med 
njihovo stabilizacijo, je treba zmanjšati.  
(e) Med tehtanjem ni dovoljeno nobeno odstopanje od navedenih 
pogojev. 
4.2.2.2 Linearni odziv analitske tehtnice  
Analitska tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, mora 
izpolnjevati merila preverjanja linearnosti iz tabele A5/1, s kate ­
rimi je uporabljena linearna regresija. To pomeni natan čnost vsaj 
2 μg in ločljivost vsaj 1 μg (1 števka = 1 ug). Preizkusiti je treba 
vsaj 4 enako oddaljene referen čne uteži. Ni čelna vrednost mora 
biti znotraj ± 1 μg. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 557  
Tabela A5/1  
Merila za preverjanje analitske tehtnice  
Merilni sistem  Prestrezanje a0 Naklon a1 Standardna napaka 
SEE Koeficient 
določanja r  2 
Tehtnica delcev  ≤ 1 μg 0,99–1,01 najve č ≤ 1 odstotka  ≥ 0,998 
4.2.2.3 Odpravljanje u činkov stati čne elektrike  
Učinke stati čne elektrike je treba izni čiti. To je mogo če doseči z 
ozemljitvijo tehtnice, tako da je postavljena na antistati čno 
podlago, in nevtralizacijo filtrov za vzorč enje trdnih delcev pred 
tehtanjem, za kar je treba uporabiti polonijski nevtralizator ali 
napravo s podobnim u činkom. Druga možnost je, da so u činki 
statične elektrike izni čeni z izravnavo stati čnega naboja.  
4.2.2.4 Popravek za plovnost  
Teža vzorcev in referen čnega filtra je treba popravi za njihovo 
plovnost v zraku. Popravek za plovnost je funkcija gostote filtra 
za vzorčenje, gostote zraka in gostote mase kalibracijske tehtnice 
in ne upošteva plovnosti samih delcev.  
Če gostota materiala filtra ni znana, je treba uporabiti naslednje 
gostote:  
(a) filter iz steklenih vlaken, prevle čen s PTFE: 2 300 kg/m  3 ; 
(b) membranski filter PTFE: 2 144 kg/m  3 ; 
(c) membranski filter PTFE z nosilnim obro čkom iz polimetilpen ­
tena: 920 kg/m  3 . 
Za kalibracijske uteži iz nerjavnega jekla je treba uporabiti gostoto 
8 000 kg/m  3 . Če je material kalibracijske uteži druga čen, je treba 
poznati in uporabiti njegovo gostoto. Za kalibracijske uteži je 
treba upoštevati mednarodno priporo čilo OIML R111-1 izdaje 
2004 (E) (ali enakovredno), ki ga izda Mednarodna organizacija 
za zakonsko meroslovje.  
Uporabiti je treba naslednjo enačbo: 
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä  ρ a 
ρ w 
1 Ä  ρ a 
ρ f ! 
pri čemer je:  
Pe f popravljena masa vzorca delcev (v mg);  
Pe uncorr  nepopravljena masa vzorca delcev (v mg);  
ρ a gostota zraka (v kg/m  3 ); 
ρ w gostota kalibracijske uteži tehtnice (v kg/m  3 ); ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 558  
ρ f gostota filtra za vzorč enje delcev (v kg/m  3 ). 
Gostoto zraka ρ a je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
ρ a ¼ p b Ü M  mix 
R Ü T  a 
p b skupni atmosferski tlak (v kPa);  
T a temperatura zraka v okolici tehtnice (v K);  
M mix molska masa zraka v okolici tehtnice (28,836 g mol  –1 ); 
R molska plinska konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3 Oprema za merjenje PN  
4.3.1 Specifikacija  
4.3.1.1 Pregled sistema  
4.3.1.1.1 Sistem za vzorčenje delcev morajo sestavljati sonda ali to čka 
vzorčenja, ki vzame vzorec iz homogenega mešanega pretoka v 
sistemu za red čenje, izlo čevalnik hlapnih delcev (VPR) pred 
števcem števila delcev (PNC) in ustrezne cevi za prenos. Glej 
sliko A5/14. 
4.3.1.1.2 Priporo čljivo je, da je pred vstopno odprtino VPR nameš čen pred­
klasifikator velikosti delcev (PCF) (npr. ciklonski, udarni itd.). 
PCF s 50-odstotnim premerom delcev v prerezu mora znašati 
med 2,5 μm in 10 μm pri hitrosti prostorninskega pretoka, izbrani 
za vzorčenje delcev. Predklasifikator mora dovoljevati vsaj 99 
odstotkov masne koncentracije delcev velikosti 1 μm, ki v PCF 
vstopajo in te čejo skozi njegovo izstopno odprtino pri hitrosti 
prostorninskega pretoka, izbrani za vzor čenje delcev.  
Sonda za vzorčenje, ki deluje kot naprava za razvrš čanje velikosti, 
kot je sonda, prikazana na sliki A5/11, je sprejemljiva alternativa 
za uporabo PCF. 
4.3.1.2 Splo šne zahteve  
4.3.1.2.1 To čka vzorčenja delcev mora biti v sistemu za red čenje. V 
primeru, da je uporabljen sistem za dvojno red čenje, mora toč ka 
vzorčenja delcev biti v primarnem sistemu za red čenje.  
4.3.1.2.1.1 Konica sonde za vzorčenje oziroma PSP in PTT skupaj tvorita 
sistem za prenos delcev (PTS). PTS usmerja vzorec iz tunela za 
redčenje do vstopne odprtine v VPR. PTS mora izpolnjevati 
naslednje pogoje:  
(a) Sondo za vzor čenje je treba namestiti najmanj 10 premerov 
tunela za vstopno odprtino za izpušne pline, obrnjena pa mora 
biti v smeri pretoka plina skozi tunel, njena os na konici pa 
mora biti vzporedna s tisto v tunelu za red čenje; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 559  
(b) Sonda za vzor čenje mora biti nameš čena pred katero koli 
napravo za kondicioniranje (npr. izmenjevalnik toplote);  
(c) Sondo za vzorčenje je v tunel za red čenje treba namestiti tako, 
da je vzorec vzet iz homogene mešanice red čila/izpuha.  
4.3.1.2.1.2 Pretok vzorca plina skozi PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:  
(a) v primeru, da se uporablja sistem za red čenje izpušnih plinov 
s polnim tokom, mora njegovo Reynoldsovo številko pretoka 
Re biti manjše od 1 700;  
(b) v primeru, da se uporablja sistem za dvojno red čenje, mora 
njegovo Reynoldsovo številko pretoka Re v PTT biti manjše 
od 1 700, tj. za sondo ali toč ko za vzor čenje;  
(c) imeti mora čas zadr ževanja, ki je ≤ 3 sekundam. 
4.3.1.2.1.3 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzor ­ 
čenja za sistem za prenos delcev, za katero se lahko dokaže 
enakovreden prodor delcev s premerom 30 nm.  
4.3.1.2.1.4 Izhodna cev, ki usmerja razred čeni vzorec od izlo čevalca hlapnih 
delcev do vstopa v števec števila delcev, mora imeti naslednje 
lastnosti:  
(a) Notranji premer mora biti ≥ 4 mm; 
(b) Zadr ževalni čas pretoka vzor čnega plina ≤ 0,8 sekund. 
4.3.1.2.1.5 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzor ­ 
čenja za izstopno cev, za katero je mogo če doseči enakovreden 
prodor delcev z velikostjo 30 nm.  
4.3.1.2.2 Izlo čevalnik hlapnih delcev mora obsegati naprave za redčenje 
vzorca in za izločanje hlapnih delcev.  
4.3.1.2.3 Vsi deli sistema za red čenje in sistema za vzor čenje, tj. od izpušne 
cevi do števca števila delcev, ki so v stiku z nerazred čenimi in 
razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti izdelani tako, da je odla ­
ganje delcev čim manjše. Vsi deli morajo biti iz elektri čno prevod­
nega materiala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in 
električno ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega učinka.  
4.3.1.2.4 Sistem za vzorčenje delcev mora omogo čati dobro prakso vzor­ 
čenja aerosola, kar pomeni čim manj zelo zaobljenih delov in 
nenadnih sprememb v pre čnem prerezu, gladke notranje površine 
in čim krajše vode za vzor čenje. Postopne spremembe v pre čnem 
prerezu so dopustne.  
4.3.1.3 Posebne zahteve  
4.3.1.3.1 Vzorec delcev ne sme iti skozi črpalko, dokler ne gre skozi števec 
števila delcev.  
4.3.1.3.2 Priporo čljiva je uporaba predklasifikatorja vzorcev.  
4.3.1.3.3 Naprava za predkondicioniranje vzorcev mora:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 560  
(a) biti zmožna red čiti vzorec v eni ali ve č fazah, da se doseže 
koncentracija števila delcev pod zgornjo mejno vrednostjo za 
način enega štetja delcev v PNC, temperatura plina ob vstopu 
PNC pa mora biti pod 35 °C; 
(b) vključevati začetno ogrevano fazo redčenja, katere rezultat je 
temperatura vzorca ≥ 150 °C in ≤ 350 °C± 10 °C, red čenje pa 
poteka z najmanj 10-kratnim faktorjem;  
(c) uravnavati ogrevane faze pri konstantnih nazivnih tempera ­
turah delovanja znotraj obmo čja ≥ 150 °C in ≤ 400 °C 
± 10 °C;  
(d) prikazati, ali so ogrevane faze izvajajo pri ustreznih delovnih 
temperaturah;  
(e) biti zasnovana tako, da doseže vsaj 70-odstotno učinkovitost 
penetracije trdnih delcev za delce, ki imajo premer elektri čne 
mobilnosti 100 nm;  
(f) dosegati faktor zmanjšanja koncentracije delcev f  r (d i ) za delce 
s premeroma elektri čne mobilnosti 30 nm in 50 nm, ki ni za 
več kot 30 odstotkov in 20 odstotkov višji (v tem zaporedju) 
oziroma ni za ve č kot 5 odstotkov manjši od faktorjev za 
delce s premerom elektri čne mobilnosti 100 nm (velja za 
VPR kot celoto); 
Faktor zmanj šanja koncentracije delcev pri vsaki velikosti 
delcev f  r (d i ) je treba izra čunati z uporabo naslednje enačbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemer je:  
N in (d i ) koncentracija števila delcev gorvodno za delce s 
premerom d  i ; 
N out (d i ) koncentracija števila delcev dolvodno za delce s 
premerom d  i ; 
d i je premer elektri čne mobilnosti delcev (30, 50 ali 
100 nm). 
N in (d i ) in N  out (d i ) je treba popraviti na iste pogoje.  
Aritmetično povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije 
delcev pri dani nastavitvi red čenja in  f r je treba izra čunati z 
naslednjo ena čbo: 
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f  r ð50 nmÞ þ f  r ð100 nmÞ 
3 
Priporočljivo je, da VPR umerjen in potrjen kot celotna enota;  
(g) biti zasnovana v skladu z dobro inženirsko prakso, da se 
zagotovi, da so faktorji zmanjšanja koncentracije delcev v 
celotnem preskusu stabilni;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 561  
(h) dosegati tudi > 99,0-odstotno izhlapevanje delcev tetrakontana 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom 30 nm, s koncentracijo pri 
vstopni odprtini ≥ 10 000 na cm  3 , in sicer z ogrevanjem in 
zmanjšanjem delnih tlakov tetrakontana.  
4.3.1.3.4 Števec števila delcev mora: 
(a) delovati pri delovnih pogojih celotnega toka;  
(b) izkazovati točnost štetja z odstopanjem ± 10 odstotkov v 
območju 1 na cm  3 do zgornje meje, ki jo dolo ča števec števila 
delcev v na činu štetja posameznih delcev pri sledljivem stan ­
dardu. Pri koncentracijah pod 100 na cm  3 bodo morda 
potrebne meritve, za katere se izra čuna povpre čje v razširjenih 
časih vzorčenja, da se dokaže natan čnost števca števila delcev 
z visoko stopnjo statisti čne zanesljivosti;  
(c) imeti ločljivost vsaj 0,1 delca na cm  3 pri koncentracijah pod 
100 na cm  3 ; 
(d) imeti linearni odziv na koncentracijo števila delcev v celotnem 
razponu meritve v na činu enega štetja delcev;  
(e) imeti pogostost poročanja o podatkih, ki je enaka ali več ja od 
0,5 Hz; 
(f) imeti odzivni čas t  90 v razponu merjene koncentracije, ki je 
manjši od 5 sekund; 
(g) vključevati funkcijo popravka za sovpadanje do največ 10 
odstotkov popravka, pri čemer se lahko uporabi interni faktor 
umerjanja, kot je dolo čen v odstavku 5.7.1.3. te podpriloge, ne 
pa tudi drugi algoritmi za popravek ali opredelitev uč inkovi­
tosti štetja;  
(h) imeti učinkovitost štetja pri različnih velikostih delcev, kot je 
opredeljeno v tabeli A5/2.  
Tabela A5/2  
Učinkovitost štetja PNC  
Premer elektri čne mobilnosti 
velikosti delcev (nm)  Učinkov itost štetja PNC (odsto ­
tek) 
23 ± 1 50 ± 12 
41 ± 1 > 90 
4.3.1.3.5 Če PNC uporablja delovno tekočino, jo je treba zamenjati tako 
pogosto, kot navaja proizvajalec instrumenta.  
4.3.1.3.6 Če se tlak in/ali temperatura na točki, na kateri se nadzoruje 
hitrost pretoka PNC, ne ohranjata na znanem konstantnem nivoju, 
ju je treba izmeriti ob vstopu v PNC, da se meritev koncentracije 
delcev prilagodi standardnim pogojem.  
4.3.1.3.7 Skupni čas zadrževanja za PTS, VPR in OT plus odzivni čas PNC 
t 90 ne sme presegati 20 sekund.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 562  
4.3.1.4 Opis priporo čljivega sistema  
Naslednji odstavek opisuje prakso, ki se priporo ča za merjenje 
števila delcev. Vseeno pa so sprejemljivi tudi sistemi, ki izpol ­
njujejo specifikacije delovanja iz odstavkov 4.3.1.2 in 4.3.1.3 te 
podpriloge. 
Slika A5/14  
Priporočeni sistem za vzorčenje delcev R  f
 
4.3.1.4.1 Opis sistema za vzor čenje 
4.3.1.4.1.1 Sistem za vzor čenje delcev mora obsegati konico sonde za vzor ­ 
čenje ali toč ko za vzor čenje delcev v sistemu za red čenje, PTT, 
PCF in VPR pred napravo PNC.  
4.3.1.4.1.2 Izlo čevalnik hlapnih delcev (VPR) mora vklju čevati naprave za 
redčenje vzorcev (naprave za red čenje števila delcev: PND  1 in 
PND  2 ) in izhlapevanje delcev (cev za izhlapevanje, ET).  
4.3.1.4.1.3 Sonda za vzorčenje ali toč ka vzorčenja za pretok preskusnega 
plina mora biti v tunelu za red čenje nameš čena tako, da je mogo če 
zajeti reprezentativni vzorec pretoka plina iz homogene mešanice 
redčila in izpušnih plinov.  
5. Intervali in postopki umerjanja  
5.1 Intervali umerjanja  
Tabela A5/3  
Intervali umerjanja instrumentov  
Pregleda instrumenta  Interval  Merilo  
Linearizacija (umerjanje) analiza ­
torja plinov  Vsakih 6 mesecev ± 2 odstotka odčitka 
Sredina razpona  Vsakih 6 mesecev  ± 2 odstotka 
CO NDIR:Motnja CO  2 /H 2 O Vsak mesec –1 do 3 ppm 
Pregled pretvornika NO  x Vsak mesec > 95 odstotkov 
Preverjanje rezalnika CH  4 Letno  98 odstotkov etana  
Odziv FID CH  4 Letno  Glej odstavek 5.4.3 te podpriloge  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 563  
Pregleda instrumenta  Interval  Merilo  
Pretok zraka/goriva skozi FID Pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Laserski infrarde či spektrometri 
(modulirani infrarde či ozkopa ­
sovni analizatorji visoke lo čljivo­
sti): preverjanje motenj  Letno ali pri večjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru­
menta.  
QCL Letno ali pri večjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru­
menta.  
Metode GC Glej odstavek 7.2 te podpriloge  Glej odstavek 7.2 te podpriloge  
Metode LC Letno ali pri večjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru­
menta.  
Fotoakustika  Letno ali pri večjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru­
menta.  
Linearnost mikrogramske tehtnice  Letno ali pri ve čjem vzdrževa ­
nju Glej odstavek 4.2.2.2 te podpri­
loge 
PNC (števec števila delcev)  Glej odstavek 5.7.1.1 te podpri ­
loge Glej odstavek 5.7.1.3 te podpri­
loge 
VPR (izlo čevalnik hlapnih 
delcev)  Glej odstavek 5.7.2.1 te podpri­
loge Glej odstavek 5.7.2 te podpriloge  
Tabela A5/4 
Intervali umerjanja vzor čevalnika s konstantno prostornino (CVS)  
CVS Interval Merilo  
Pretok skozi CVS Po pregledu ± 2 odstotka 
Pretok red čenja Letno  ± 2 odstotka 
Tipalo temperature  Letno ± 1 °C 
Tipalo tlaka  Letno  ± 0,4 kPa 
Preverjanje vbrizgavanja  Vsak teden ± 2 odstotka 
Tabela A5/5  
Intervali umerjanja okoljskih podatkov  
Klimatizacija  Interval  Merilo  
Temperatura  Letno ± 1 °C 
Rosišče vlage  Letno  ± 5 odstotkov rel. vlažnosti  
Tlak okolice  Letno ± 0,4 kPa 
Ventilator za hlajenje  Po pregledu  V skladu z odstavkom 1.1.1 te 
podpriloge  
5.2 Postopki umerjanja analizatorja  
5.2.1 Vsak analizator je treba umeriti, kot je to dolo čil proizvajalec 
instrumenta, ali vsaj tako pogosto, kot je navedeno v tabeli A5/3.  
5.2.2 Vsako obi čajno delovno obmo čje je treba linearizirati v skladu z 
naslednjim postopkom:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 564  
5.2.2.1 Krivuljo linearizacije analizatorja je treba dolo čiti z najmanj petimi 
točkami umerjanja, ki so čimbolj enakomerno razporejene. 
Nazivna koncentracija kalibracijskega plina z najvišjo koncentra ­
cijo ne sme biti manjša od 80 % obsega skale.  
5.2.2.2 Koncentracijo plina za umerjanje je mogo če dobiti tudi s pomo čjo 
delilnika plinov, kjer se za red čenje uporablja pre čiščeni N  2 ali 
prečiščeni sinteti čni zrak.  
5.2.2.3 Krivuljo linearizacije je treba izra čunati z metodo najmanjših 
kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma ve čja od 3, mora 
biti število toč k za umerjanje najmanj enako tej stopnji polinoma 
plus 2. 
5.2.2.4 Krivulja linearizacije se od nazivne vrednosti vsakega kalibracij ­
skega plina ne sme razlikovati za več kot ± 2 odstotka.  
5.2.2.5 Iz poteka krivulje linearizacije in linearizacijskih to čk je mogo če 
preveriti, če je bilo umerjanje pravilno izvedeno. Navesti je treba 
različne parametre lastnosti analizatorja, zlasti:  
(a) analizator in plinsko komponento,  
(b) razdaljo, 
(c) datum linearizacije.  
5.2.2.6 Če homologacijski organ ugotovi, da dajejo alternativne tehnolo ­
gije (npr. ra čunalnik, elektronsko krmiljenje merilnega obmo čja 
itd.) enakovredno natan čnost, se lahko uporabijo te alternative.  
5.3 Postopek ničelne in kalibracijske potrditve analizatorja  
5.3.1 Vsako normalno uporabljano delovno obmo čje je treba preveriti 
pred vsako analizo v skladu z odstavki 5.3.1.1 in 5.3.1.2 te 
podpriloge 
5.3.1.1 Umerjanje je treba preveriti z uporabo ni čelnega in kalibracijskega 
plina v skladu z odstavkom 1.2.14.2.3 Podpriloge 6.  
5.3.1.2 Po preskusu je treba ni čelni plin in isti kalibracijski plin uporabiti 
za ponovno preverjanje v skladu z odstavkom 1.2.14.2.4 Podpri ­
loge 6.  
5.4 Postopek preverjanja odziva ogljikovodika v FID 
5.4.1 Optimizacija odziva detektorja  
FID je treba nastaviti v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. 
Propan v zraku je treba uporabiti v najbolj obi čajnem delovnem 
območju. 
5.4.2 Umerjanje analizatorja HC 
5.4.2.1 Analizator je treba umeriti z uporabo propana v zraku in oč išče­
nega sinteti čnega zraka.  
5.4.2.2 Krivuljo umerjanja je treba dolo čiti, kot je opisano v odstavku 
5.2.2 te podpriloge.  
5.4.3 Faktorji odzivnosti razli čnih ogljikovodikov in priporo čene 
omejitve  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 565  
5.4.3.1 Faktor odzivnosti R  f za določeno spojino ogljikovodika je 
razmerje med od čitkom za FID C  1 in koncentracijo plinov v 
jeklenki, izraženo v ppm C  1 . 
Koncentracija preskusnega plina mora biti na taki ravni, da je 
odziv približno 80 odstotkov obsega skale za delovno obmo čje. 
Koncentracija mora biti znana na ± 2 % natanč no glede na gravi ­
metrijsko standardno vrednost, izraženo kot prostornino. Poleg 
tega je treba jeklenko s plinom predkondicionirati 24 ur pri tempe ­
raturi med 20 in 30 °C.  
5.4.3.2 Faktorje odzivnosti je treba dolo čiti ob prvi uporabi analizatorja in 
večjih prekinitvah obratovanja kasneje. Preskusni plini, ki bodo 
uporabljeni, in priporo čeni faktorji odzivnosti so:  
Propilen in očiščeni zrak:  0,90 < R  f< 1,10  
Toluen in o čiščeni zrak:  0,90 < R  f< 1,10  
Ti so glede na 1,00 R  f za propan in o čiščeni zrak. 
5.5 Postopek preskusa učinkovitosti pretvornika NO  x 
5.5.1 Z uporabo preskusne nastavitve, kot je prikazana na sliki A5/15, 
in postopka, opisanega spodaj, je treba u činkovitost pretvornikov 
za pretvorbo NO  2 v NO preskusiti s pomo čjo ozonatorja, kot 
sledi:  
5.5.1.1 Analizator je treba umeriti v najbolj obi čajnem delovnem 
območju, in sicer po navodilih proizvajalca ter z ni čelnim in kali ­
bracijskim plinom (v katerem mora vsebnost NO znašati 80 % 
delovnega obmo čja, koncentracija NO  2 v mešanici plinov pa 
manj kot 5 % koncentracije NO). Analizator NO  x mora biti v 
načinu NO, tako da kalibracijski plin ne te če skozi pretvornik. 
Prikazano koncentracijo je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne 
pole.  
5.5.1.2 Prek T-kosa je treba v tok kalibracijskih plinov stalno dodajati 
kisik ali sinteti čni zrak, dokler prikazana koncentracija ni približno 
10 odstotkov manjša od prikazane kalibracijske koncentracije, 
podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge. Prikazano koncentracijo 
(c) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole. Ozonator mora 
biti med celotnim postopkom izklopljen.  
5.5.1.3 Ozonator je zdaj treba vklopiti, da proizvede dovolj ozona za 
znižanje koncentracije NO na 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske 
koncentracije, podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge. Prikazano 
koncentracijo (d) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
5.5.1.4 Analizator NO  x je treba postopoma preklopiti v na čin NO  x , tako 
da mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO  2 , O  2 in N  2 ) teče 
skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo (a) je treba vklju čiti v 
vse ustrezne preskusne pole.  
5.5.1.5 Ozonator je zdaj treba izklopiti. Mešanica plinov, opisanih v 
odstavku 5.5.1.2 te podpriloge, mora te či skozi pretvornik v detek ­
tor. Prikazano koncentracijo (b) je treba vklju čiti v vse ustrezne 
preskusne pole.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 566  
Slika A5/15  
Preskusna konfiguracija učinkovitosti pretvornika NO  x
 
5.5.1.6 Ko je ozonator izklopljen, je treba pretok kisika in sinteti čnega 
zraka zapreti. Od čitek za NO  2 na analizatorju potem koli čine, 
podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge, ne sme presegati za 
več kot 5 odstotkov.  
5.5.1.7 Odstotek u činkovitosti pretvornika NO  x je treba izra čunati z 
uporabo koncentracij a, b, c in d, dolo čenih v odstavkih 5.5.1.2 
do 5.5.1.5 te podpriloge, vklju čno z naslednjo ena čbo: 
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1 U činkovitost pretvornika ne sme biti manjša od 95 odstotkov. 
Učinkovitost pretvornika je treba preskusiti tako pogosto, kot je 
opredeljeno v tabeli A5/3.  
5.6 Umerjanje mikrogramske tehtnice  
5.6.1 Umerjanje mikrogramske tehtnice, ki se uporablja za tehtanje 
filtrov za vzor čenje delcev, mora biti sledljiva do nacionalnega 
ali mednarodnega standarda. Bilanca mora ustrezati zahtevam za 
linearnost, podanim v odstavku 4.2.2.2. te podpriloge. Preverjanje 
linearnosti je treba opraviti najmanj vsakih 12 mesecev oziroma 
po vsakem popravilu ali spremembi sistema, ki bi lahko vplivala 
na umerjanje.  
5.7. Umerjanje in validacija sistema za vzor čenje delcev  
Primeri metod za umerjanje/validacijo so na voljo na:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 567  
5.7.1. Umerjanje števca PNC  
5.7.1.1. Homologacijski organ mora v 13 mesecih pred izvedbo preskusa 
emisij zagotoviti potrdilo o umerjanju za števec PNC, ki potrjuje 
njegovo skladnost s sledljivim standardom. Med posameznimi 
umerjanji je treba spremljati morebitno slabšo števno uč inkovitost 
števca PNC ali pa stenj v števcu PNC vsakih 6 mesecev redno 
menjavati. Glej sliki A5/16 in A5/17. Števno u činkovitost števca 
PNC je mogo če primerjati z referen čnim števcem PNC ali pa z 
vsaj dvema drugima meritvama števca PNC. Če števec PNC zazna 
koncentracijo števila delcev v obmo čju ± 10 odstotkov aritmeti ­ 
čnega povpre čja referen čnega števca PNC ali skupine dveh ali ve č 
števcev PNC, je ta števec PNC treba upoštevati kot stabilen, sicer 
je števec PNC treba servisirati. Med spremljanjem števca PNC v 
primerjavi z dvema ali več drugimi meritvami števcev PNC je 
dovoljena uporaba referen čnega vozila, ki deluje zaporedno v 
različnih preskusnih celicah, kjer ima vsaka svoj števec PNC.  
Slika A5/16  
Nazivno letno zaporedje števca PNC
  
Slika A5/17  
Podaljšano letno zaporedje števca PNC (v primeru, da je 
polno umerjanje števca PNC preloženo) f  r (d)
 
5.7.1.2. Števec PNC je treba prav tako znova umeriti, za kar je treba po 
vseh večjih vzdrževalnih delih izdati novo potrdilo o umerjanju.  
5.7.1.3. Umerjanje mora biti sledljivo do nacionalnega ali mednarodnega 
standarda za metodo umerjanja, tj. s primerjanjem odziva števca 
PNC, ki se umerja, z: 
(a) umerjenim električnim števcem aerosolov ob hkratnem vzor ­ 
čenju elektrostati čno razvršč enih kalibracijskih delcev; ali  
(b) sekundarnim števcem PNC, ki je bil neposredno umerjen z 
zgoraj opisano metodo.  
5.7.1.3.1. V odstavku 5.7.1.3. (a) te podpriloge je treba umerjanje opraviti z 
najmanj šestimi standardnimi koncentracijami, ki so čim enako­
merneje porazdeljene v merilnem obmo čju števca PNC.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 568  
5.7.1.3.2. V odstavku 5.7.1.3. (b) te podpriloge je treba umerjanje opraviti z 
najmanj šestimi standardnimi koncentracijami v merilnem 
območju števca PNC. Na najmanj 3 toč kah morajo biti koncen ­
tracije pod 1 000 na cm  3 , preostale koncentracije pa je treba 
linearno porazdeliti med 1 000 na cm  3 in največjim obmo čjem 
števca PNC v na činu štetja posameznih delcev.  
5.7.1.3.3. V odstavkih 5.7.1.3.(a) in 5.7.1.3.(b) te podpriloge morajo izbrane 
točke obsegati nazivno nič elno točko koncentracije, dobljeno tako, 
da so filtri HEPA razreda vsaj H13 EN 1822:2008 ali filtri z 
enakovrednim u činkom nameš čeni na vstopno odprtino vsakega 
instrumenta. Če se za števec PNC, ki se umerja, kalibracijski 
faktor ne uporablja, morajo izmerjene koncentracije biti v obmo čju 
± 10 odstotkov standardne koncentracije za vsako koncentracijo, 
razen ničelne toč ke; v nasprotnem primeru je treba števec PNC, ki 
se umerja, zavrniti. Izra čunati in zapisati je treba gradient od 
linearne regresije najmanjših kvadratov za podatkovna niza. Za 
števec PNC, ki se umerja, je treba uporabiti kalibracijski faktor, 
ki je enak recipro čni vrednosti gradienta. Linearnost odziva je 
treba izra čunati kot kvadrat Pearsonovega koeficienta korelacije 
produkt-moment (r) za podatkovna niza in mora biti enaka ali 
večja od 0,97. Pri izra čunu gradienta in r  2 je treba linearno regre ­
sijo povle či skozi izhodišč e (ničelna koncentracija na obeh instru ­
mentih).  
5.7.1.4 Umerjanje mora v skladu z zahtevami odstavka 4.3.1.3.4 (h) te 
podpriloge prav tako vklju čevati preverjanje u činkovitosti zazna ­
vanja na števcu PNC za delce s premerom elektri čne mobilnosti 
23 nm. Preverjanje u činkovitosti štetja za delce s premerom 41 nm 
ni potrebno.  
5.7.2 Umerjanje/validacija izločevalnika hlapnih delcev (VPR)  
5.7.2.1 Faktorje zmanjšanja koncentracij delcev v VPR je treba obvezno 
umeriti v celotnem razponu nastavitev red čenja, tj. pri nespreme ­
njenih nazivnih delovnih temperaturah instrumenta, če je enota 
nova in po vseh ve čjih vzdrževalnih delih. Zahteva po periodi čni 
validaciji za faktor zmanjšanja koncentracije delcev v VPR je 
omejena na preverjanje pri eni sami nastavitvi, ki se obič ajno 
uporablja za merjenje na vozilih, opremljenih s filtrom za delce. 
Homologacijski organ mora v roku 6 mesecev pred preskusom 
emisij zagotoviti obstoj potrdila o umerjanju ali validaciji za 
VPR. Če ima VPR alarme za spremljanje temperature, je dovoljen 
13-mesečni interval za validacijo.  
Priporočljivo je, da je VPR umerjen in potrjen kot cela enota.  
VPR je treba opredeliti za faktor zmanjšanja koncentracije delcev 
za trdne delce s premerom elektri čne mobilnosti 30, 50 in 100 nm. 
Faktorji zmanjšanja koncentracije delcev f  r (d) za delce s premerom 
električne mobilnosti 30 nm in 50 nm ne smejo biti za več kot 30 
oz. 20 odstotkov ve čji oziroma ne za ve č kot 5 odstotkov manjši 
od delcev s premerom elektri čne mobilnosti 100 nm. Za namene 
validacije mora biti aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja 
koncentracije delcev v obmo čju ± 10 odstotkov aritmeti čnega 
povprečja faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f r , določenega 
med primarnim umerjanjem VPR.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 569  
5.7.2.2 Preskusni aerosol za te meritve morajo biti trdni delci s premerom 
električne mobilnosti 30, 50 in 100 nm, najmanjša koncentracija 
pri vstopni odprtini v VPR pa mora znašati 5 000 delcev na cm  3 . 
Za validacijo je treba uporabiti tudi polidisperzni aerosol s 
premerom elektri čne mobilnosti 50 nm. Preskusni aerosol mora 
biti pri delovnih temperaturah VPR toplotno stabilen. Koncentra ­
cije števila delcev je treba meriti pred sestavnimi deli in za njimi.  
Faktor zmanj šanja koncentracije delcev za vsako monodisperzno 
velikost delcev f  r (d i ) je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemer je:  
N in (d i ) koncentracija števila delcev gorvodno za delce s 
premerom d  i ; 
N out (d i ) koncentracija števila delcev dolvodno za delce s 
premerom d  i ; 
d i je premer elektri čne mobilnosti delcev (30, 50 ali 
100 nm). 
N in (d i ) in N  out (d i ) je treba popraviti na iste pogoje.  
Aritmetično povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f r 
pri dani nastavitvi red čenja je treba izra čunati z naslednjo enač bo: 
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f  r ð50nmÞ þ f  r ð100nmÞ 
3 
Ko je za validacijo uporabljen polidisperzni aerosol velikosti 50 
nm, je treba aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja koncentra ­
cije delcev  f v pri nastavitvi red čenja, ki je uporabljena za valida ­
cijo, izračunati s pomo čjo naslednje ena čbe: 
f v ¼ N in 
N out 
pri čemer je:  
N in koncentracija števila delcev gorvodno;  
N out koncentracija števila delcev dolvodno.  
5.7.2.3 VPR mora izkazovati ve č kot 99,0-odstotno izlo čevanje delcev 
tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom elektri čne mobilnosti 
najmanj 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 na cm  3 , če 
deluje pri najmanjši nastavitvi red čenja in delovni temperaturi, 
ki jo priporo čajo proizvajalci.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 570  
5.7.3 Postopki preverjanja merilnega sistema števila delcev (PN)  
5.7.3.1 Mese čno izmerjena vrednost pretoka v števec PNC mora biti v 
območju 5 odstotkov nazivne hitrosti pretoka za števec PNC, ko je 
preverjanje opravljeno z umerjenim merilnikom pretoka.  
5.8 To čnost mešalne naprave  
Če se za umerjanje uporablja delilnik plinov, kot je opredeljeno v 
odstavku 5.2 te podpriloge, mora biti toč nost mešalne naprave 
takšna, da je koncentracijo razred čenih kalibracijskih plinov 
mogoče določiti v obmo čju ± 2 odstotka. Krivuljo umerjanja je 
treba preveriti s preverjanem sredine razpetine, kot je opisano v 
odstavku 5.3 te podpriloge. Kalibracijski plin s koncentracijo, 
manjšo od 50 odstotkov merilnega obmo čja analizatorja, mora 
biti v obmo čju 2 odstotkov njegove potrjene koncentracije.  
6. Referen čni plini  
6.1 Čisti plini  
6.1.1 Vse vrednosti v ppm pomenijo V-ppm (vpm)  
6.1.2 Za umerjanje in delovanje morajo po potrebi biti na voljo 
naslednji čisti plini:  
6.1.2.1 Du šik: 
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm 
NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, < 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2 Sinteti čni zrak:  
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm 
NO; vsebnost kisika med 18 in 21 odstotki prostornine;  
6.1.2.3 Kisik: 
Čistost: > 99,5 odstotkov prostornine O  2 ; 
6.1.2.4 Vodik (in mešanica, ki vsebuje helij ali dušik):  
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vsebnost vodika med 39 in 
41 odstotki prostornine;  
6.1.2.5 Ogljikov monoksid:  
Najmanj ša čistost 99,5 odstotka; 
6.1.2.6 Propan: 
Najmanj ša čistost 99,5 odstotkov. 
6.2 Kalibracijski plini 
6.2.1 Dejanska koncentracija kalibracijskega plina mora biti znotraj ± 1 
odstotka deklarirane vrednosti oziroma kot sledi v nadaljevanju.  
Mešanice plinov z naslednjo sestavo morajo biti v skladu z 
odstavkoma 6.1.2.1 ali 6.1.2.2 te podpriloge na razpolago s speci ­
fikacijami najpogostejšega plina:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 571  
(a) C  3 H 8 v sintetičnem zraku (glej odstavek 6.1.2.2 te podprilo ­
ge); 
(b) CO v dušiku; 
(c) CO  2 v dušiku; 
(d) CH  4 v sintetičnem zraku;  
(e) NO v dušiku (koli čina NO  2 v tem kalibracijskem plinu ne sme 
presegati 5-odstotnega deleža NO);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 572  
Podpriloga 6 
Postopki in pogoji preskusa tipa 1  
1. Postopki in pogoji preskusa  
1.1 Opis preskusov  
1.1.1 Preskus tipa 1 se uporablja za preverjanje emisij plinastih spojin, 
trdnih delcev, števila delcev, masnih emisij CO  2 , porabe goriva, 
porabe elektri čne energije in elektri čnih dosegov v uporabljenem 
preskusnem ciklu WLTP.  
1.1.1.1 Preskusi morajo biti opravljeni v skladu z metodo, opisano v 
odstavku 1.2 te podpriloge ali v odstavku 3 Podpriloge 8 za 
povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila in hibridna 
vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom.Izpušni plini, trdni 
delci in delci morajo biti vzorč eni ter analizirani v skladu s pred ­
pisanimi metodami.  
1.1.2 Število preskusov mora biti dolo čeno v skladu z diagramom 
poteka na sliki A6/1. Mejna vrednost je najve čja dovoljena vred ­
nost za ustrezno merilo za onesnaževalo, kot je opredeljeno v 
Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
1.1.2.1 Diagram poteka na sliki A6/1 mora veljati le za celoten upora ­
bljeni preskusni cikel WLTP in ne za posamezne faze.  
1.1.2.2 Rezultati preskusa morajo biti vrednosti po uporabi popravka na 
podlagi spremembe energije v sistemu REESS, popravka Ki in 
poppravka ATCT. 
1.1.2.3 Dolo čanje skupnih vrednosti cikla  
1.1.2.3.1 Če je med katerim koli preskusom prekora čena omejitev merila za 
emisije, se vozilo zavrne.  
1.1.2.3.2 Proizvajalec mora glede na vrsto vozila kot veljavno navesti 
skupno vrednost cikla za masne emisije CO  2 , porabo elektri čne 
energije, porabo goriva za vozila NOVC-FCHV, kot tudi za PER 
in AER, kot je to v skladu s tabelo A6/1.  
1.1.2.3.3 Deklarirana vrednost za porabo elektri čne energije za vozila OVC- 
HEV v stanju delovanja s praznjenjem naboja ni dolo čena v 
skladu s sliko A6/1. Če je deklarirana vrednost CO  2 sprejeta kot 
odobrena vrednost, se obravnava kot homologacijska vrednost. V 
nasprotnem primeru se izmerjena vrednost porabe elektri čne ener­
gije obravnava kot homologacijska vrednost.  
1.1.2.3.4 Če so po prvem preskusu izpolnjena vsa merila iz vrstice 1 v 
veljavni tabeli A6/2, je treba vse vrednosti, ki jih navede proiz ­
vajalec, sprejeti kot homologacijske vrednosti. Če katero koli od 
meril iz vrstice 1 v veljavni tabeli A6/2 ni izpolnjeno, mora biti za 
isto vozilo opravljen drugi preskus.  
1.1.2.3.5 Po drugem preskusu je treba izra čunati aritmeti čno povpre čje obeh 
preskusov. Če rezultati aritmeti čnega povpre čja izpolnjujejo vsa 
merila iz vrstice 2 v veljavni tabeli A6/2, je treba vse vrednosti,  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 573  
ki jih navede proizvajalec, sprejeti kot homologacijske vrednosti. 
Če katero koli od meril iz vrstice 2 v veljavni tabeli A6/2 ni 
izpolnjeno, mora biti za isto vozilo opravljen tretji preskus.  
1.1.2.3.6 Po tretjem preskusu je treba izra čunati aritmeti čno povpre čje vseh 
treh preskusov. Za vse parametre, ki izpolnjujejo ustrezno merilo 
iz vrstice 3 v veljavni tabeli A6/2, je treba deklarirano vrednost 
sprejeti kot homologacijsko vrednost. Za kateri koli parameter, ki 
ne izpolnjuje ustreznega merila iz vrstice 3 v veljavni tabeli A6/2, 
je treba rezultat aritmeti čnega povpre čja sprejeti kot homologa ­
cijsko vrednost.  
1.1.2.3.7 Če po prvem ali drugem preskusu ni izpolnjeno katero koli merilo 
iz veljavne tabele A6/2, je – na zahtevo proizvajalca ter v skladu z 
odobritvijo homologacijskega organa z namenom zmanjšanja 
zahtevanega št. preskusov za homologacijo – znova deklarirane 
vrednosti mogo če navesti kot višje vrednosti za emisije ali porabo 
oziroma kot nižje vrednosti za elektri čne dosege.  
1.1.2.3.8 Dolo čanje dCO2  1 , dCO2  2 in dCO2  3 . 
1.1.2.3.8.1 Ne glede na zahteve iz odstavka 1.1.2.3.8.2 je treba naslednje 
vrednosti za dCO2  1 , dCO2  2 in dCO2  3 uporabiti v zvezi z merili 
za število preskusov iz tabele A6/2:  
dCO2  1 = 0,990 
dCO2  2 = 0,995 
dCO2  3 = 1,000 
1.1.2.3.8.2 Če preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV 
obsega dva ali ve č veljavnih preskusnih ciklov WLTP, vrednost 
dCO2x pa je manjša od 1,0, je treba vrednost dCO2x nadomestiti 
z 1,0. 
1.1.2.3.9 Če sta bila rezultat preskusa ali povpre čje rezultatov preskusa 
sprejeta in potrjena kot homologacijska vrednost, je treba za 
namene prihodnjih izra čunov ta rezultat navajati kot „deklarirano 
vrednost“.  
Tabela A6/1  
Veljavni predpisi za deklarirane vrednosti proizvajalca (skupne vrednosti ciklov)  ( 1 ) 
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km) FC 
(kg/100 km) Poraba elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km) Povsem elektri čni 
doseg / Povse m 
električni doseg (  3 ) 
(km) 
Vozila, preskušena v 
skladu s Podprilogo 6 
(ICE) M CO2 Odstavek 
3 Podpriloge 7 — —  —  
Vozila NOVC-FCHV —  FC CS Odstavek 
4.2.1.2.1 
Priloge 8 — —  
Vozila NOVC-HEV M CO2,CS  
Odstavek 4.1.1 
Podpriloge 8 — —  —  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 574  
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km) FC 
(kg/100 km) Poraba elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km) Povsem elektri čni 
doseg / Povse m 
električni doseg (  3 ) 
(km) 
Vozila 
OVC-HEV CD M CO2,CD  
Odstavek 4.1.2 
Podpriloge 8 — EC AC,CD  
Odstavek 4.3.1 
Podpriloge 8 AER Odstavek 
4.4.1.1 Podpri­
loge 8 
CS M CO2,CS  
Odstavek 4.1.1 
Podpriloge 8 — —  —  
Vozila PEV  —  —  EC WLTC  
Odstavek 
4.3.4.2 Podpri­
loge 8 PER  WLTC  
Odstavek 4.4.2 
Podpriloge 8  
( 1 ) Deklarirana vrednost mora biti ustrezno popravljena vrednost (tj. popravki za Ki in drugi regionalni popravki). 
( 2 ) Zaokroževanje xxx.xx 
( 3 ) Zaokroževanje xxx.x  
Slika A6/1  
Diagram poteka za število preskusov tipa 1
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 575  
Tabela A6/2 
Merila za število preskusov  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila ICE, NOVC-HEV 
in OVC-HEV.  
Preskus Parameter presoje  Merilo za emisije  M  CO2 
Vrstica 1 Prvi 
preskus Rezultati prvega preskusa  ≤ uredbena omejitev 
× 0,9 ≤ deklarirana vred­
nost × dCO2  1 
Vrstica 2 Drugi 
preskus Aritmetično povpre čje rezul­
tatov prvega in drugega 
preskusa ≤ uredbena omejitev 
× 1,0 (  1 ) ≤ deklarirana vred­
nost × dCO2  2 
Vrstica 3 Tretji 
preskus Aritmetično povpre čje rezul­
tatov vseh treh preskusov ≤ uredbena omejitev 
× 1,0 (  1 ) ≤ deklarirana vred­
nost × dCO2  3 
( 1 ) Rezultat vsakega preskusa mora izpolnjevati uredbeno omejitev.  
Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV.  
Preskus Parameter presoje Merila za emisije  M  CO2,CD  AER 
Vrstica 1 Prvi 
presk­
us Rezultati prvega 
preskusa ≤ uredbena 
omejitev × 0,9 ( 1 ) ≤ deklarirana 
vrednost × 
dCO2  1 ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0 
Vrstica 2 Drugi 
presk­
us Aritmetično 
povprečje rezultatov 
prvega in drugega 
preskusa ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 ( 2 ) ≤ deklarirana 
vrednost × 
dCO2  2 ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0 
Vrstica 3 Tretji 
presk­
us Aritmetično 
povprečje rezultatov 
vseh treh preskusov ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 ( 2 ) ≤ deklarirana 
vrednost × 
dCO2  3 ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
( 1 ) „0,9“ je treba za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV nadomestiti z „1,0“ samo v primeru, da 
preskus pri praznjenju naboja obsega dva ali ve č veljavnih ciklov WLTC. 
( 2 ) Rezultat vsakega preskusa mora upoštevati uredbeno omejitev.  
Za vozila PEV  
Preskus Parameter presoje  Poraba elektri čne energije PER  
Vrstica 1 Prvi 
preskus Rezultati prvega preskusa  ≤ deklarirana vred­
nost × 1,0  ≥ deklarirana vred­
nost × 1,0  
Vrstica 2 Drugi 
preskus Aritmetično povpre čje rezul­
tatov prvega in drugega 
preskusa ≤ deklarirana vred ­
nost × 1,0 ≥ deklarirana vred­
nost × 1,0  
Vrstica 3 Tretji 
preskus Aritmetično povpre čje rezul­
tatov vseh treh preskusov ≤ deklarirana vred ­
nost × 1,0  ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
Za vozila NOVC-FCHV  
Preskus Parameter presoje  FC  CS 
Vrstica 1 Prvi preskus Rezultati prvega preskusa  ≤ deklarirana vrednost × 1,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 576  
Preskus Parameter presoje  FC  CS 
Vrstica 2 Drugi preskus Aritmeti čno povpre čje rezultatov prvega in 
drugega preskusa ≤ deklarirana vrednost × 1,0  
Vrstica 3 Tretji preskus  Aritmeti čno povpre čje rezultatov vseh treh 
preskusov ≤ deklarirana vrednost × 1,0  
1.1.2.4 Dolo čanje vrednosti za specifi čno fazo 
1.1.2.4.1 Vrednost za CO  2 v specifični fazi  
1.1.2.4.1.1 Ko je navedena skupna vrednost cikla za masne emisije CO  2 
sprejeta, je treba aritmeti čno povpre čje za specifi čno fazo iz rezul ­
tatov preskusa v g/km pomnožiti s faktorjem prilagoditve 
CO2_AF, ki izravna razliko med deklarirano vrednostjo in rezul ­
tati preskusa. Ta popravljena vrednost mora biti homologacijska 
vrednost za CO  2 . 
CO2_AF ¼  deklarirana vrednost 
kombinirana vrednost faze  
pri čemer je: 
kombinirana vrednost faze  ¼ CO2  ave  L Ü D  L þ CO2  ave  M Ü D  M þ CO2  ave  H Ü D  H þ CO2  ave  exH Ü D  exH 
D L þ D  M þ D  H þ D  exH 
pri čemer je:  
CO2  ave  L aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo L 
(v g/km);  
CO2  ave  M aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo M 
(v g/km);  
CO2  ave  H aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo H 
(v g/km);  
CO2  ave  exH aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo exH 
(v g/km); 
D L teoretična razdalja faze L (v km);  
D M teoretična razdalja faze M (v km);  
D H teoretična razdalja faze H (v km);  
D exH teoretična razdalja faze exH (v km);  
1.1.2.4.1.2 Če navedena skupna vrednost cikla za masne emisije CO  2 ni 
sprejeta, je homologacijsko vrednost masnih emisij CO  2 za speci­
fično fazo treba izra čunati na podlagi aritmeti čnega povpre čja vseh 
preskusnih rezultatov za pripadajo čo fazo. 
1.1.2.4.2 Vrednosti porabe goriva za specifi čno fazo  
1.1.2.4.2.1 Porabo goriva je treba izra čunati na podlagi masnih emisij CO  2 za 
specifično fazo, in sicer s pomo čjo enačb iz odstavka 1.1.2.4.1 te 
podpriloge in aritmeti čnega povpre čja emisij.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 577  
1.1.2.4.3 Vrednost porabe elektri čne energije za specifi čno fazo, PER in 
AER. 
1.1.2.4.3.1 Poraba električne energije za specifi čno fazo in elektri čni dosegi 
za specifi čno fazo so izra čunani na podlagi aritmeti čnega 
povprečja vrednosti za specifi čno fazo iz rezultatov preskusa in 
brez faktorja prilagoditve.  
1.2 Pogoji za preskus tipa 1  
1.2.1 Pregled 
1.2.1.1 Preskus tipa 1 sestoji iz predpisanih zaporedij priprave dinamo ­
metra ter pogojev za dovajanje goriva, odstavitev in delovanje.  
1.2.1.2 Preskus tipa 1 mora obsegati delovanje vozila na dinamometru z 
valji veljavnega sistema WLTC za skupino interpolacij. Soraz ­
merni del razred čenih emisij izpušnih plinov je treba zbirati nepre ­
kinjeno za kasnejšo analizo z vzor čevalnikom s konstantno 
prostornino. 
1.2.1.3 Koncentracije stopenj ozadja je treba izmeriti za vse spojine, za 
katere so opravljene meritve razred čenih masnih emisij. Za 
preskuse emisij izpušnih plinov to zahteva vzor čenje in analizo 
zraka za red čenje.  
1.2.1.3.1 Merjenje del cev iz ozadja  
1.2.1.3.1.1 Kadar proizvajalec zahteva odbitek bodisi zraka za red čenje bodisi 
mase delcev iz ozadja tunela za red čenje, je treba te stopnje ozadja 
določiti v skladu s postopki, navedenimi v odstavkih 1.2.1.3.1.1.1 
do vključno 1.2.1.3.1.1.3 te podpriloge.  
1.2.1.3.1.1.1 Najve čji dovoljeni popravek ozadja mora biti masa na filtru, ki je 
enakovredna 1 mg/km pri hitrosti pretoka v preskusu.  
1.2.1.3.1.1.2 Če ozadje prese že to raven, je treba privzeto vrednost 1 mg/km 
odšteti. 
1.2.1.3.1.1.3 Če je rezultat razlike za dodano vrednost ozadja negativen, se 
šteje, da je stopnja ozadja enaka ni č. 
1.2.1.3.1.2 Stopnjo mase delcev iz ozadja v zraku za red čenje je treba dolo čiti 
tako, da filtrirani zrak za red čenje teče skozi filter za delce iz 
ozadja. Vzorec je treba vzeti na prvi to čki za filtri za zrak za 
redčenje. Stopnje ozadja v μ/m 3 je treba dolo čiti kot aritmeti čno 
drseče povpre čje vsaj 14 meritev z najmanj eno meritvijo na 
teden.  
1.2.1.3.1.3 Stopnjo mase delcev iz ozadja v tunelu za red čenje je treba dolo ­ 
čiti tako, da filtrirani zrak za red čenje teče skozi filter za delce iz 
ozadja. Vzorec je treba vzeti na isti to čki kot vzorec trdnih delcev. 
Kadar je v preskusu uporabljeno sekundarno red čenje, je treba 
sistem za sekundarno red čenje aktivirati za namene meritev 
ozadja. Ena meritev je lahko opravljena na dan preskusa, in 
sicer pred preskusom ali po njem.  
1.2.1.3.2 Dolo čitev števila delcev iz ozadja  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 578  
1.2.1.3.2.1 Kadar proizvajalec zahteva popravek za ozadje, je treba te stopnje 
ozadja dolo čiti, kot sledi:  
1.2.1.3.2.1.1 Vrednost ozadja je lahko izra čunana ali izmerjena. Najve čji dopu­
stni popravek za ozadje mora biti v povezavi z najve čjo dovoljeno 
stopnjo pušč anja merilnega sistema za število delcev (0,5 delcev 
na cm  3 ), zmanjšano za faktor zmanjšanja koncentracije delcev, 
PCRF in hitrost pretoka skozi CVS iz dejanskega preskusa.  
1.2.1.3.2.1.2 Homologacijski organ ali proizvajalec lahko zahtevata, da je treba 
namesto izra čunanih uporabiti dejanske meritve ozadja.  
1.2.1.3.2.1.3 Če je rezultat razlike za dodano vrednost ozadja negativen, je 
treba za rezultat PN upoštevati, da je enak nič . 
1.2.1.3.2.2 Stopnjo števila delcev iz ozadja v zraku za red čenje je treba 
določiti z vzor čenjem filtriranega zraka za red čenje. Vzorec je 
treba vzeti na prvi to čki za filtri za zrak za red čenje v merilni 
sistem PN. Stopnje ozadja v delcih na cm  3 je treba dolo čiti kot 
aritmetično drseče povprečje vsaj 14 meritev z najmanj eno merit ­
vijo na teden.  
1.2.1.3.2.3 Stopnjo števila delcev iz ozadja v tunelu za red čenje je treba 
določiti z vzor čenjem filtriranega zraka za red čenje. Vzorec je 
treba vzeti na isti to čki kot vzorec PN. Kadar je v preskusu 
uporabljeno sekundarno red čenje, je treba sistem za sekundarno 
redčenje aktivirati za namene meritev ozadja. Ena meritev je lahko 
izvedena na dan preskusa, bodisi pred preskusom ali po njem, z 
uporabo dejanskega PCRF in hitrosti pretoka skozi CVS, upora ­
bljena v preskusu. 
1.2.2 Splo šna oprema v preskusni celici  
1.2.2.1 Parametri, ki bodo izmerjeni  
1.2.2.1.1 Naslednje temperature je treba izmeriti s to čnostjo ± 1,5 °C:  
(a) zrak v okolici preskusne celice;  
(b) temperature sistema za redčenje in vzor čenje, kot je zahtevano 
za sisteme za merjenje emisij iz Podpriloge 5.  
1.2.2.1.2 Atmosferski tlak mora biti mogo če meriti z loč ljivostjo ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3 Specifi čno vlažnost H mora biti mogo če meriti z lo čljivostjo ± 1 g 
H 2 O/kg suhega zraka.  
1.2.2.2 Preskusna celica in prostor za odstavitev  
1.2.2.2.1 Preskusna celica  
1.2.2.2.1.1 Temperatura v preskusni celici mora biti nastavljena na 23 °C. 
Odstopanja od dejanske vrednosti morajo biti v obmo čju ± 5 °C. 
Temperaturo in vlažnost zraka je treba meriti na izhodu ventila ­
torja za hlajenje preskusne celice pri najnižji frekvenci 1 Hz. Za 
temperaturo na za četku preskusa glej odstavek 1.2.8.1 Podpri ­
loge 6.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 579  
1.2.2.2.1.2 Specifi čna vlažnost H zraka v preskusni celici ali vsesanega zraka 
motorja mora izpolnjevati naslednji pogoj:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ð g H  2 O=kg suhega zrakaÞ 
1.2.2.2.1.3 Vlaž nost je treba neprekinjeno meriti pri najnižji frekvenci 1 Hz.  
1.2.2.2.2 Prostor za odstavitev  
Temperatura v prostoru za odstavitev mora biti nastavljena na 
23 °C, odstopanja od dejanske vrednosti pa morajo biti v obmo čju 
± 3 °C od aritmeti čnega povpre čja 5-minutnega delovanja in ne 
smejo kazati sistemati čnega odstopanja od nastavljene to čke. 
Temperatura mora biti merjena neprekinjeno pri frekvenci najmanj 
1 Hz. 
1.2.3 Preskusno vozilo  
1.2.3.1 Splo šno 
Preskusno vozilo mora v vseh svojih delih ustrezati proizvodni 
seriji, če pa se vozilo razlikuje od proizvodne serije, mora biti v 
vsa ustrezna poro čila o preskusu vklju čen celoten opis. Pri izbi ­
ranju preskusnega vozila se morata proizvajalec in homologacijski 
organ dogovoriti, kateri model vozila je vzor čno vozilo za skupino 
interpolacij.  
Pri meritvah emisij je treba za cestno obremenitev upoštevati 
vrednost, dolo čeno s preskusnim vozilom H. V primeru skupine 
matrik za cestno obremenitev pri meritvah emisij je treba upošte ­
vati cestno obremenitev, izra čunano za vozilo H  M v skladu z 
odstavkom 5.1 Podpriloge 4. 
Če je na zahtevo proizvajalca uporabljena metoda interpolacije 
(glej odstavek 3.2.3.2 Podpriloge 7), je treba za cestno obremeni ­
tev, določeno s preskusnim vozilom L, opraviti dodatno meritev 
emisij. Preskusi vozil H in L morajo biti opravljeni z istim 
preskusnim vozilom in z najkrajšim kon čnim prestavnim 
razmerjem iz skupine interpolacij. V primeru skupine matrik za 
cestno obremenitev je treba opraviti dodatno meritev emisij in 
upoštevati cestno obremenitev, izra čunano za vozilo L  M v skladu 
z odstavkom 5.1 Podpriloge 4.  
1.2.3.2 Interpolacijski razpon za CO  2 
Metodo interpolacije je treba uporabiti le, če je razlika v CO  2 med 
preskusnim vozilom L in H v obmo čju najmanj 5 in najve č 
30 g/km oziroma 20 odstotkov emisij CO  2 iz vozila H, katera 
koli vrednost je manjša. 
Na zahtevo proizvajalca ter z dovoljenjem homologacijskega 
organa je interpolacijsko premico mogo če ekstrapolirati do največ 
3 g/km nad emisijami CO  2 za vozilo H in/ali pod emisijami CO  2 
za vozilo L. Ta razširitev je veljavna samo znotraj absolutnih 
mejnih vrednosti za interpolacijski razpon, opredeljen zgoraj.  
Ta odstavek ne velja za razlike CO  2 med vozili H  M in L  M iz 
skupine matrik za cestno obremenitev.  
1.2.3.3 Utekanje  
Vozilo mora biti v dobrem tehnič nem stanju. Pred preskusom 
mora biti ute čeno in imeti prevoženih od 3 000 do 15 000 kilome ­
trov. Motor, menjalnik in vozilo morajo biti ute čeni po priporo ­ 
čilih proizvajalca.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 580  
1.2.4 Nastavitve  
1.2.4.1 Nastavitve in preverjanje dinamometra je treba opraviti v skladu s 
Podprilogo 4. 
1.2.4.2 Delovanje dinamometra  
1.2.4.2.1 Pomo žne naprave je treba med delovanjem dinamometra izklopiti 
ali onemogo čiti, razen če se zahteva njihovo delovanje.  
1.2.4.2.2 Na čin delovanja dinamometra vozila, če je na voljo, je treba akti ­
virati v skladu z navodili proizvajalca (tj. s pritiskom na gumbe na 
volanu vozila v dolo čenem zaporedju, s pomo čjo preskusne 
naprave proizvajalca in z odstranitvijo varovalke).  
Proizvajalec homologacijskemu organu predloži seznam onemogo ­ 
čenih naprav in razlogov za onemogo čitev. Način delovanja dina ­
mometra mora odobriti homologacijski organ, uporabo nač ina 
delovanja dinamometra pa je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro ­ 
čila o preskusih.  
1.2.4.2.3 Na čin delovanja dinamometra ne sme aktivirati, modulirati, zakas ­
niti ali onemogo čiti delovanja katerega koli dela, ki pod preskus ­
nimi pogoji vpliva na emisije in porabo goriva. Kakršna koli 
naprava, ki vpliva na delovanje dinamometra z valji, mora biti 
nastavljena tako, da zagotavlja ustrezno delovanje.  
1.2.4.2.4 Če je preskusno vozilo preskušeno v na činu vožnje na dvokolesni 
pogon (2WD), je vozilo treba preskusiti z enoosnim dinamome ­
trom z valji, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 Podpriloge 5. Na 
zahtevo proizvajalca ter z odobritvijo homologacijskega organa je 
vozilo lahko preskušeno z dvoosnim dinamometrom z valji.  
1.2.4.2.5 Če je preskusno vozilo preskušeno v na činu, kjer bi pod pogoji 
WLTP v ustreznem ciklu prešlo v delovanje na delno ali popol ­
noma štirikolesni pogon (4WD), je vozilo treba preskusiti z 
dvoosnim dinamometrom z valji, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 
2.3 Podpriloge 5.  
Na zahtevo proizvajalca ter z odobritvijo homologacijskega organa 
se vozilo lahko preskusi z enoosnim dinamometrom z valji, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji:  
a) preskusno vozilo v vseh fazah preskušanja stalno deluje v 
načinu 2WD; 
b) proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokazila, da so 
CO  2 , poraba goriva in/ali elektri čne energije pretvorjenega 
vozila enaki ali ve čji kot v primeru nepretvorjenega vozila, 
ki je preizkušeno z dvoosnim dinamometrom z valji.  
1.2.4.3 V izpušnem sistemu ni pušč anja, ki bi zmanjšalo koli čino zbra­
nega plina.  
1.2.4.4 Nastavitve pogonskega sistema in upravljalnih elementov so 
takšne, kot jih je za proizvodno serijo predpisal proizvajalec.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 581  
1.2.4.5 Pnevmatike morajo biti tipa, kot ga dolo či proizvajalec v origi ­
nalni opremi. Tlak v pnevmatikah je lahko pove čan za 50 odsto­
tkov nad tlakom, ki je opredeljen v odstavku 4.2.2.3 Podpriloge 4. 
Enak tlak v pnevmatikah je treba uporabiti v nastavitvah dinamo ­
metra in v vseh nadaljnjih preskusih. Uporabljeni tlak v pnevma ­
tikah je treba zabeležiti v vsa poro čila o preskusu. 
1.2.4.6 Referen čno gorivo 
1.2.4.6.1 Za preskus je treba uporabiti ustrezno referen čno gorivo, kot je 
določeno v Prilogi IX. 
1.2.4.7 Priprava preskusnega vozila  
1.2.4.7.1 Med preskusom mora vozilo stati približno vodoravno, da se 
gorivo normalno porazdeli.  
1.2.4.7.2 Po potrebi mora proizvajalec zagotoviti dodatne priklju čne kose in 
adapterje, ki so potrebni za praznjenje goriva, in sicer na najnižji 
možni toč ki posod oziroma posode za gorivo, ki je nameš čena na 
vozilo, ter predložiti zbirko vzorcev izpušnih plinov.  
1.2.4.7.3 Pri vzorčenju trdnih delcev (PM) med preskusom, ko je naprava 
za regeneracijo pod stabilnimi pogoji obremenitve (tj. se na vozilu 
ne opravlja regeneracija), je priporo čeno, da je vozilo opravilo > 
1/3 prevoženih kilometrov med na črtovanimi regeneracijami ali da 
je naprava za redno regeneracijo prestala enakovredno obreme ­
nitev zunaj vozila.  
1.2.5 Predhodni preskusni cikli 
1.2.5.1 Na zahtevo proizvajalca se lahko z namenom spremljanja sledi 
hitrosti znotraj predpisanih omejitev izvršijo predhodni preskusni 
cikli.  
1.2.6 Predkondicioniranje preskusnega vozila  
1.2.6.1 Posoda (oziroma posode) za gorivo je treba napolniti s specifi čnim 
preskusnim gorivom. Če gorivo, ki je že v posodi (oziroma poso ­
dah) za gorivo, ne ustreza specifikacijam iz odstavka 1.2.4.6 te 
podpriloge, je treba to gorivo pred polnjenjem s preskusnim 
gorivom izto čiti. Sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlape ­
vanja ne splakujte oziroma obremenjujte preve č intenzivno.  
1.2.6.2 Polnjenje sistemov REESS  
Pred preskusnim ciklom predkondicioniranja mora biti sistem 
REESS povsem napolnjen. Na zahtevo proizvajalca je polnjenje 
pred predkondicioniranjem mogo če izpustiti. Sistem REESS ne 
sme biti ponovno napolnjen pred za četkom uradnega preskušanja.  
1.2.6.3 Preskusno vozilo je treba prestaviti v preskusno celico in izvesti 
postopke, navedene v odstavkih 1.2.6.3.1 do 1.2.6.3.9  
1.2.6.3.1 Preskusno vozilo je treba bodisi z vožnjo bodisi s potiskanjem 
postaviti na dinamometer in upravljati prek veljavnih ciklov 
WLTC. Ni treba, da je vozilo hladno, poleg tega ga je dovoljeno 
uporabiti za nastavitev obremenitve dinamometra.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 582  
1.2.6.3.2 Obremenitev dinamometra je treba nastaviti v skladu z odstav ­
koma 7 in 8 Podpriloge 4.  
1.2.6.3.3 Med predkondicioniranjem mora biti temperatura v preskusni 
celici enaka, kot je opredeljeno za preskus tipa 1 (odstavek 
1.2.2.2.1 te podpriloge). 
1.2.6.3.4 Tlak v pnevmatikah pogonskih koles je treba nastaviti v skladu z 
odstavkom 1.2.4.5 te podpriloge.  
1.2.6.3.5 Vozila z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP 
ali ZP/biometan oziroma so opremljena tako, da lahko za gorivo 
uporabljajo bodisi bencin bodisi UNP ali ZP/biometan, je treba 
med preskusi s prvim in drugim referen čnim plinastim gorivom 
pred preskusom z drugim referen čnim gorivom znova predkondi ­
cionirati.  
1.2.6.3.6 Za predkondicioniranje je treba odpeljati veljaven cikel WLTC. 
Zagon motorja in vožnja morata potekati v skladu z odstavkom 
1.2.6.4 te podpriloge.  
Dinamometer je treba nastaviti v skladu s Podprilogo 4.  
1.2.6.3.7 Na zahtevo proizvajalca ali homologacijskega organa je dovoljeno 
z namenom stabiliziranja vozila in njegovih krmilnih sistemov 
izvesti dodaten cikel WLTC.  
1.2.6.3.8 Obseg tovrstnega dodatnega predkondicioniranja je treba vklju čiti 
v vsa ustrezna poro čila o preskusih. 
1.2.6.3.9 V presku ševalnem objektu, kjer lahko med preskušanjem vozila z 
nizkimi emisijami delcev pride do kontaminacije z ostanki prejš ­
njega preskusa vozila z visokimi emisijami delcev, je zaradi pred ­
kondicioniranja opreme za vzor čenje priporo čljivo, da vozilo z 
nizkimi emisijami delcev 20 min vozi vozni cikel pri stalni hitrosti 
120 km/h. Daljše delovanje in/ali delovanje pri visoki hitrosti je 
dovoljeno za predkondicioniranje opreme za vzor čenje, če je to 
potrebno. Meritve ozadja tunela za red čenje je treba opraviti po 
predkondicioniranju tunela in pred vsakim naknadnim preskuša ­
njem vozila.  
1.2.6.4 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo 
naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z navodili proizvajalca.  
Menjava na čina delovanja, ki ni izvedena iz vozila, med 
preskusom ni dovoljena, razen če je navedeno druga če. 
1.2.6.4.1 Če sprož itev postopka za zagon pogonskega sistema ni bila uspe ­ 
šna, tj. motor se ne zažene v skladu s pri čakovanji ali pa na vozilu 
pride do zagonske napake, je preskus neveljaven, preskuse s pred­
kondicioniranjem pa je treba ponoviti ter odpeljati nov preskus.  
1.2.6.4.2 Cikel se za čne ob začetku postopka za zagon pogonskega sistema.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 583  
1.2.6.4.3 Če se kot gorivo uporablja UNP ali ZP/biometan, je motor dovo ­
ljeno zagnati z bencinom in nato po vnaprej dolo čenem času, ki ga 
voznik ne more spreminjati, samodejno preklopiti na UNP ali 
ZP/biometan.  
1.2.6.4.4 V fazah mirovanja/prostega teka vozila je treba zavore uporabljati 
v tej meri, da se pogonska kolesa ne vrtijo.  
1.2.6.4.5 Med preskusom je treba hitrost meriti glede na čas ali jo pridobiti 
iz sistema za zbiranje podatkov pri frekvenci, ki ni manjša od 
1 Hz, tako da je mogo če oceniti dejansko hitrost vožnje.  
1.2.6.4.6 Dejansko prevo ženo razdaljo vozila je treba vklju čiti v vse 
ustrezne preskusne pole za vsako fazo cikla WLTC.  
1.2.6.5 Uporaba menjalnika  
1.2.6.5.1 Ro čni menjalnik  
Upoštevati je treba navodila o menjavanju prestav, opredeljena v 
Podprilogi 2. Vozila, preskušena v skladu s Podprilogo 8, je treba 
voziti v skladu z odstavkom 1.5 te Podpriloge.  
Vozila, ki ne uspejo doseči vrednosti pospeška in najve čje hitrosti, 
predpisanih za veljavni cikel WLTC, je treba voziti z do konca 
pritisnjeno stopalko za plin, dokler znova ne dosežejo predpisa ­
nega sledenja hitrosti. Kršitve sledi hitrosti pod temi pogoji 
preskusa ne razveljavijo. Odstopanja od voznega cikla je treba 
zapisati v vse ustrezne preskusne pole.  
1.2.6.5.1.1 Upoštevati je treba dovoljena odstopanja iz odstavka 1.2.6.6 te 
podpriloge.  
1.2.6.5.1.2 Menjavanje prestave je treba za četi in zaklju čiti v času ± 1,0 
sekunde od dolo čene toč ke menjave prestave.  
1.2.6.5.1.3 Sklopko je treba pritisniti v času ± 1,0 sekunde od dolo čene toč ke 
delovanja sklopke.  
1.2.6.5.2 Avtomatski menjalnik  
1.2.6.5.2.1 Vozila, opremljena z avtomatskim menjalnikom, je treba preskusiti 
v najpogosteje uporabljenem na činu. Stopalko za plin je treba 
uporabljati tako, da lahko natan čno sledi hitrosti.  
1.2.6.5.2.2 Vozila, opremljena z avtomatskim menjalnikom z na čini, ki jih 
izbere voznik, morajo izpolnjevati omejitve glede meril za emisije 
v vseh na činih avtomatskega menjavanja za vožnjo v smeri naprej. 
Proizvajalec mora ustrezna dokazila posredovati homologacij ­
skemu organu. Na podlagi tehnič nih dokazil, ki jih zagotovi proiz ­
vajalec, in z dovoljenjem homologacijskega organa namenski 
načini, ki jih izbere voznik, za zelo omejene in posebne namene 
ne bodo upoštevani (tj. na čin vzdrževanja, na čin lazenja).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 584  
1.2.6.5.2.3 Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti vsa doka­
zila o obstoju na čina, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.5.9 te 
priloge. Z dovoljenjem homologacijskega organa je kot edini 
način, ki omogo ča določitev meril za emisije, emisij CO  2 in 
porabe goriva, dovoljeno uporabiti najpogosteje uporabljeni nač in. 
Ne glede na obstoj najpogosteje uporabljenega nač ina morajo biti 
zahteve glede omejitev meril za emisije izpolnjene v vseh 
zadevnih na činih samodejnega menjavanja, ki se uporabljajo za 
vožnjo v smeri naprej, kot je opisano v odstavku 1.2.6.5.2.2 te 
podpriloge.  
1.2.6.5.2.4 Če v vozilu ni najpogosteje uporabljenega nač ina ali pa zahteva­
nega najpogosteje uporabljenega na čina kot takšnega ni odobril 
homologacijski organ, je treba vozilo preskusiti v najboljšem in 
najslabšem možnem na činu glede na merila za emisije, emisije 
CO  2 in porabo goriva. Najboljši in najslabši možni nač in je 
treba dolo čiti na podlagi dokazil o emisijah CO  2 in porabi goriva 
v vseh na činih. Emisije CO  2 in poraba goriva morajo biti aritme ­
tično povpre čje rezultatov preskusa v obeh na činih. Rezultate 
preskusa v obeh na činih je treba zapisati v vsa ustrezna poro čila 
o preskusih. Ne glede na uporabo najboljšega in najslabšega 
možnega na čina v preskusu morajo biti zahteve glede omejitev 
meril za emisije izpolnjene v vseh zadevnih na činih samodejnega 
menjavanja, ki se uporabljajo za vožnjo v smeri naprej, kot je 
opisano v odstavku 1.2.6.5.2.2 te podpriloge.  
1.2.6.5.2.5 Upoštevati je treba dovoljena odstopanja iz odstavka 1.2.6.6 te 
podpriloge. 
Po začetni uporabi se prestavno stikalo med opravljanjem preskusa 
ne sme ve č uporabiti. Za četna uporaba se mora zgoditi 1 sekundo 
pred začetkom prvega pospeševanja.  
1.2.6.5.2.6 Vozila z avtomatskim menjalnikom z ro čnim načinom morajo biti 
preskušena v skladu z odstavkom 1.2.6.5.2 te podpriloge.  
1.2.6.6 Odstopanja v sledi hitrosti  
Dopustna so naslednja odstopanja med dejansko hitrostjo vozila in 
predpisano hitrostjo ustreznega preskusnega cikla. Odstopanja 
vozniku ne bodo prikazana:  
(a) Zgornja meja: 2,0 km/h hitreje kot na najvišji to čki sledi v 
času ± 1,0 sekunde glede na dano časovno to čko; 
(b) Spodnja meja: 2,0 km/h po časneje kot na najnižji to čki sledi v 
času ± 1,0 sekunde glede na dani č as. 
Glej sliko A6/2.  
Večja odstopanja hitrosti od predpisanih so sprejemljiva, če nikoli 
ne trajajo ve č kot 1 sekundo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 585  
V preskusu ne sme biti ve č kot deset tovrstnih odstopanj.  
Slika A6/2  
Odstopanja v sledi hitrosti
  
1.2.6.7 Pospeševanje 
1.2.6.7.1 Med vožnjo je na stopalki za plin uporabljena ustrezna sila, da je 
mogoče točno slediti hitrosti.  
1.2.6.7.2 Vožnja vozila ne sme biti motena, pri tem pa je treba upoštevati 
vzorčne toč ke menjavanja, hitrosti in postopke.  
1.2.6.7.3 V primeru ročnega menjalnika je treba stopalko za plin sprostiti 
med vsakim menjavanjem, ki mora biti opravljeno v najkrajšem 
možnem času. 
1.2.6.7.4 Če vozilo ne more slediti hitrosti, ga je treba voziti pri najve čji 
možni mo či, dokler njegova hitrost znova ne doseže ustrezne 
ciljne hitrosti.  
1.2.6.8 Upo časnjevanje  
1.2.6.8.1 Med upočasnjevanjem v ciklu mora voznik sprostiti stopalko za 
plin, vendar sklopke sam ne sprosti do toč ke, določene v odstavku 
4 (c) Podpriloge 2.  
1.2.6.8.1.1 Če vozilo upočasnjuje hitreje, kot to predpisuje sled hitrosti, je 
treba stopalko za plin upravljati tako, da vozilo to čno sledi 
hitrosti. 
1.2.6.8.1.2 Če vozilo upo časnjuje prepo časi, da bi lahko sledilo predvidenemu 
upočasnjevanju, je treba zavore uporabiti tako, da vozilo to čno 
sledi hitrosti.  
1.2.6.9 Nepri čakovana zaustavitev motorja  
1.2.6.9.1 V primeru nepri čakovane zaustavitve motorja je treba predkondi ­
cioniranje ali preskus tipa 1 razveljaviti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 586  
1.2.6.10 Po zaključ ku cikla je treba ugasniti motor. Vozila ni dovoljeno znova 
zagnati do za četka preskusa, za katerega je bilo predkondicionirano.  
1.2.7 Odstavitev  
1.2.7.1 Po predkondicioniranju in pred preskušanjem se mora preskusno 
vozilo nahajati v prostoru z okoljskimi pogoji, ki so navedeni v 
odstavku 1.2.2.2.2 te podpriloge.  
1.2.7.2 Vozilo mora biti z odprtim ali zaprtim pokrovom motorja odsta ­
vljeno za najmanj 6 in najve č 36 ur. V kolikor to ni izklju čeno v 
posebnih pogojih za posamezno vozilo, je hlajenje mogo če doseči 
s prisilno ohladitvijo do nastavljene vrednosti temperature. Če je 
hlajenje pospešeno z ventilatorji, jih je treba namestiti tako, da je 
največje hlajenje pogonskega sistema, motorja ter sistema za 
naknadno obdelavo izpušnih plinov doseženo isto časno. 
1.2.8 Preskus emisij in porabe goriva (preskus tipa 1)  
1.2.8.1 Temperatura preskusne celice na za četku preskusa mora biti 23 °C 
± 3 °C, izmerjena pri najmanjši frekvenci 1 Hz. Temperatura 
motornega olja in hladilne teko čine, če se uporabljata, mora biti 
v območju ± 2 °C glede na nastavljeno vrednost 23 °C.  
1.2.8.2 Preskusno vozilo je treba potisniti na dinamometer.  
1.2.8.2.1 Pogonska kolesa vozila je treba na dinamometer postaviti brez 
zagona motorja.  
1.2.8.2.2 Tlak v pnevmatikah pogonskih koles je treba nastaviti v skladu z 
določili iz odstavka 1.2.4.5 te podpriloge.  
1.2.8.2.3 Pokrov motorja mora biti zaprt.  
1.2.8.2.4 Vse povezovalne izpušne cevi morajo biti nameš čene na izpušno 
cev oziroma cevi vozila tik pred zagonom motorja.  
1.2.8.3 Zagon pogonskega sistema in vožnja  
1.2.8.3.1 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo 
naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z navodili proizvajalca.  
1.2.8.3.2 Vozilo je treba voziti v skladu z predpisi iz odstavkov od 1.2.6.4 
do 1.2.6.10, vklju čno s to Podprilogo glede veljavnega cikla 
WLTC, kot je opisano v Podprilogi 1.  
1.2.8.4 Podatke za RCB je treba izmeriti za vsako fazo cikla WLTC, kot 
je opredeljeno v Dodatku 2 te podpriloge.  
1.2.8.5 Dejansko hitrost vozila je treba vzorč iti z merilno frekvenco 10 Hz, 
indeksi sledenja vožnji, ki so opisani v odstavku 7 Podpriloge 7, pa 
morajo biti izmerjeni in dokumentirani.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 587  
1.2.9 Vzor čenje plinov  
Vzorce plinov je treba zbrati v vreče, spojine pa analizirati ob 
zaključku preskusa ali preskusne faze; spojine je mogo če analizi­
rati tudi neprekinjeno in jih integrirati med ciklom.  
1.2.9.1 Pred vsakim preskusom je treba opraviti naslednje:  
1.2.9.1.1 O čiščene, izpraznjene vreče za vzorčenje je treba namestiti na 
sistem za zbiranje vzorcev razred čenih izpušnih plinov in zraka 
za redčenje.  
1.2.9.1.2 Merilne instrumente je treba vklopiti v skladu z navodili proizva ­
jalcev instrumentov.  
1.2.9.1.3 Izmenjevalnik toplote za napravo CVS ( če je nameš čen) je treba 
najprej predhodno segreti ali ohladiti do obmo čja njegove delovne 
temperature za preskus, ki je dolo čena v odstavku 3.3.5.1 Podpri­
loge 5.  
1.2.9.1.4 Dele, kot so cevi za vzor čenje, filtri, ohlajevalniki in črpalke, je 
treba po potrebi segreti ali ohladiti na stabilizirano delovno 
temperaturo.  
1.2.9.1.5 Hitrosti pretoka skozi CVS je treba nastaviti v skladu z odstavkom 
3.3.4 Podpriloge 5, hitrosti pretoka vzorcev pa je treba nastaviti na 
ustrezno raven. 
1.2.9.1.6 Vsakršne vgrajene elektronske naprave je treba nastaviti na 
ničelno vrednost, na ničelno vrednost pa jih je mogo če znova 
nastaviti pred za četkom katere koli faze cikla.  
1.2.9.1.7 Za vse analizatorje za neprekinjeno merjenje plinov je treba dolo ­ 
čiti ustrezne razpone. Med preskusom so lahko vklopljeni le, če se 
to zgodi s spremembo umerjanja, v katerem je uporabljena digi ­
talna loč ljivost instrumenta. Oja čenja, ki jih dajo analogni oja če­
valniki delovanja v analizatorju, med preskusom ne smejo biti 
uporabljena.  
1.2.9.1.8 Vsi analizatorji za neprekinjeno merjenje plinov morajo biti nasta ­
vljeni na nič elno vrednost in umerjeni s pomo čjo plinov v skladu 
z zahtevami iz odstavka 6 Podpriloge 5.  
1.2.1. Vzor čenje za dolo čitev trdnih delcev (PM)  
1.2.10.1 Pred začetkom vsakega preskusa je treba upoštevati korake, 
opisane v odstavkih 1.2.10.1.1 do vklju čno 1.2.10.1.2.3 te 
podpriloge.  
1.2.10.1.1 Izbor filtra  
1.2.10.1.1.1 Za celoten veljavni cikel WLTC je treba uporabiti en filter za 
delce brez nadomestnega filtra. Z namenom upoštevanja razlik v 
regionalnem ciklu je v prvih treh fazah lahko uporabljen isti, v 
četrti fazi pa nov filter.  
1.2.10.1.2 Priprava filtra  
1.2.10.1.2.1 Najmanj 1 uro pred preskusom je treba filter dati v petrijevko, ki 
zagotavlja zaš čito pred vdorom prahu, kar omogo ča izmenjavo 
zraka, petrijevko pa nato dati v tehtalno komoro (ali prostor), 
kjer je stabilizirana.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 588  
Pred zaklju čkom stabilizacije je treba filter stehtati, podatek o 
njegovi teži pa vpisati v vse ustrezne preskusne pole. Filter je 
treba nato hraniti v zaprti petrijevki ali zatesnjenem nosilcu za 
filter, dokler ne bo uporabljen za preskušanje. Filter je treba 
uporabiti v 8 urah po odstranitvi iz tehtalne komore (ali prostora).  
Filter je treba v prostor za stabilizacijo vrniti v roku 1 ure po 
preskusu in ga je treba najmanj 1 uro pred tehtanjem kondicionirati.  
1.2.10.1.2.2 Filter za delce z vzorcem je treba previdno vstaviti v nosilec za 
filter. S filtrom je treba rokovati le z uporabo kleš č ali prijemalk. 
Grobo ali abrazivno rokovanje s filtrom lahko privede do tega, da 
bo teža napa čno določena. Sestav nosilca za filter je treba dati v 
nepretočno cev za vzor čenje.  
1.2.10.1.2.3 Mikrotehtnico je priporočeno preveriti pred vsakim tehtanjem, tj. v 
roku 24 ur od tehtanja vzorca in s tehtanjem referen čnega pred ­
meta, težkega približno 100 mg. Ta predmet je treba stehtati 
trikrat, aritmeti čno povpre čje rezultatov pa vpisati v vse ustrezne 
preskusne pole. Č e je aritmeti čno povpre čje rezultatov tehtanja v 
območju ± 5 μg glede na rezultate predhodnega tehtanja, se 
tehtanje in tehtnica upoštevata kot veljavna.  
1.2.1. Vzor čenje števila delcev (PN)  
1.2.11.1 Pred začetkom vsakega preskusa je treba upoštevati korake, opisane 
v odstavkih 1.2.11.1.1 do vklju čno 1.2.11.1.2. te podpriloge.  
1.2.11.1.1 Sistem za redčenje specifi čnih delcev in opremo za merjenje 
delcev je treba vklopiti in pripraviti za vzor čenje. 
1.2.11.1.2 Pravilno delovanje elementov števca PNC in izlo čevalnika VPR 
mora biti potrjeno v skladu s postopki, ki so navedeni v odstavkih 
1.2.11.1.2.1 do 1.2.11.1.2.4 te podpriloge. 
1.2.11.1.2.1 Pri preverjanju puščanja, ki se opravi s filtrom ustrezne zmoglji ­
vosti, namešč enim na vstopno odprtino celotnega sistema za 
merjenje PN, izlo čevalnika VPR in števca PNC, mora izmerjena 
koncentracija znašati manj kot 0,5 delcev na cm  3 . 
1.2.11.1.2.2 Z dnevnim preverjanjem ni čelne nastavitve števca PNC z uporabo 
filtra ustrezne zmogljivosti, ki je nameš čen na vstopno odprtino 
števca PNC, mora izmerjena koncentracija znašati ≤ 0,2 delcev na 
cm 3 . Ko je filter odstranjen, mora PNC pri vzorč enju zraka iz 
okolice pokazati pove čanje v izmerjeni koncentraciji do vsaj 100 
delcev na cm  3 , ko pa je filter namešč en nazaj, se mora koncen ­
tracija vrniti na vrednost ≤ 0,2 delcev na cm  3 . 
1.2.11.1.2.3 Potrditi je treba, da sistem za merjenje kaže, da je cev za izhla ­
pevanje, če je sistem opremljen z njo, dosegla svojo pravilno 
delovno temperaturo.  
1.2.11.1.2.4 Potrditi je treba, da sistem za merjenje kaže, da je PND  1 naprave 
za redčenje dosegel ustrezno delovno temperaturo.  
1.2.1. Vzor čenje med preskusom  
1.2.12.1 Zagnati je treba sistem za red čenje, črpalke za vzorce in sistem za 
zbiranje podatkov.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 589  
1.2.12.2 Zagnati je treba sistema za vzorč enje PM in PN. 
1.2.12.3 Merjenje števila delcev mora potekati neprekinjeno. Aritmeti čno 
povprečje koncentracije je treba dolo čiti z integriranjem signalov 
analizatorja iz vsake faze.  
1.2 12.4 Vzorčenje je treba začeti pred ali ob za četku postopka za zagon 
pogonskega sistema in ga zaklju čiti ob zaklju čku cikla.  
1.2.12.5 Menjava vzorcev  
1.2.12.5.1 Plinaste emisije  
1.2.12.5.1.1 Vzorce razredčenih izpušnih plinov in zraka za red čenje je po 
potrebi treba ob zaklju čku vsake faze veljavnega cikla WLTC, v 
katerem bo vožnja potekala, zamenjati z naslednjim parom vre č. 
1.2.12.5.2 Trdni delci  
1.2.12.5.2.1 Upoštevati je treba zahteve iz odstavka 1.2.10.1.1.1 te podpriloge.  
1.2.12.6 Razdaljo, prevo ženo na dinamometru, je za vsako fazo treba vklju ­ 
čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
1.2.13. Zaključ ek preskusa 
1.2.13.1 Motor je treba po zaklju čku zadnjega dela preskusa takoj izklopiti.  
1.2.13.2 Vzor čevalnik s konstantno prostornino, CVS in druge sesalne 
naprave je treba izklopiti ali pa prekiniti povezavo z izpušno 
cevjo oz. cevmi vozila.  
1.2.13.3 Vozilo je nato mogo če odstraniti z dinamometra.  
1.2.1. Postopki po preskusu 
1.2.14.1 Preverjanje analizatorja plina  
1.2.14.1.1 Preveriti je treba odčitek za nič elni in kalibracijski plina na anali ­
zatorjih, uporabljenih za neprekinjeno merjenje razred čenih plinov. 
Preskus se šteje za sprejemljivega, če je razlika med rezultati pred 
in po preskusu manj kot 2 % vrednosti kalibracijskega plina.  
1.2.14.2 Analiza vreče 
1.2.14.2.1 Izpušne pline in zrak za red čenje, zajete v vre či, je treba analizi ­
rati, takoj ko je mogo če. Izpušni plini v nobenem primeru ne 
smejo biti analizirani pozneje kot v 30 minutah po zaklju čku 
faze cikla.  
Upoštevati je treba reaktivni č as plina za spojine v vre či. 
1.2.14.2.2 Takoj, ko je to izvedljivo pred analizo, je treba merilno obmo čje 
analizatorja, ki bo uporabljeno za vsako spojino, z ustreznim 
ničelnim plinom nastaviti na ni č. 
1.2.14.2.3 Krivulje umerjanja za analizatorje je treba nastaviti z uporabo 
kalibracijskih plinov, ki imajo nazivne koncentracije od 70 do 
100 % celotnega obmo čja. ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 590  
1.2.14.2.4 Nato je treba znova preveriti ni čelne nastavitve na analizatorjih: 
Če odčitana vrednost za ve č kot 2 % obsega skale odstopa od 
območja iz odstavka 1.2.14.2.2 te podpriloge, je treba za ta anali ­
zator postopek ponoviti.  
1.2.14.2.5 Nato je treba vzorce naknadno analizirati.  
1.2.14.2.6 Po analizi je treba z istimi plini znova preveriti ni čelne toč ke in 
točke umerjanja. Preskus se šteje za sprejemljivega, če je razlika 
manjša od 2 odstotkov vrednosti kalibracijskega plina.  
1.2.14.2.7 Hitrosti pretoka in tlaki razli čnih plinov v analizatorju morajo biti 
enaki tistim, ki so bili uporabljeni med umerjanjem analizatorjev.  
1.2.14.2.8 Vsebnost vsake izmerjene spojine je po stabilizaciji merilne 
naprave treba vpisati v vse ustrezne preskusne pole.  
1.2.14.2.9 Maso in število vseh emisij je po potrebi treba izra čunati v skladu 
s Podprilogo 7. 
1.2.14.2.10 Umerjanje in preverjanje je treba opraviti:  
(a) pred in po analizi vsakega para vre č; ali 
(b) pred in po zaklju čenem preskusu. 
V primeru (b) je treba umerjanja in preverjanja opraviti na vseh 
analizatorjih za vsa obmo čja, uporabljena med preskusom.  
V obeh primerih, tj. (a) in (b), je za pripadajo če vreče z zrakom iz 
okolice in izpušnimi plini treba uporabiti enako obmo čje 
analizatorja.  
1.2.14.3 Tehtanje filtra za delce z vzorcem  
1.2.14.3.1 Filter za delce z vzorcem je treba vrniti v tehtalno komoro (ali 
prostor) najkasneje 1 uro po zaklju čku preskusa. Filter je treba 
najmanj 1 uro kondicionirati v petrijevki, ki je zaš čitena pred 
vdorom prahu in omogo ča izmenjavo zraka, nato pa ga stehtati. 
Bruto teža filtra mora biti vklju čena v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih. 
1.2.14.3.2 Vsaj dva neuporabljena referen čna filtra je treba stehtati v 8 urah 
po tehtanjih filtra z vzorcem, najbolje pa je, da se to izvede 
istočasno. Referen čni filtri morajo biti enake velikost in iz enakih 
materialov kot filter z vzorcem.  
1.2.14.3.3 Če se specifična tež a katerega koli referen čnega filtra v primerjavi 
z tehtanji filtra z vzorcem spremeni za ve č kot ± 5 μg, je treba 
filter z vzorcem in referen čni filtri znova kondicionirati v tehtalni 
komori (ali prostoru) ter znova stehtati.  
1.2.14.3.4 Primerjavo rezultatov tehtanja referen čnega filtra je treba opraviti 
na podlagi specifi čnih tež in aritmeti čnega drse čega povpre čja 
specifične teže tega referen čnega filtra. Aritmeti čno drseče 
povprečje je treba izra čunati na podlagi specifi čnih tež, prid­
obljenih v obdobju po tem, ko so bili referen čni filtri dani v 
tehtalno komoro (ali prostor). Povpre čni čas mora biti najmanj 
en dan in ne ve č kot 15 dni.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 591  
1.2.14.3.5 Dovoljenih je ve č ponovnih kondicioniranj in tehtanj vzorca ter 
referenčnih filtrov, tj. najve č 80 ur po merjenju plinov iz preskusa 
emisij. Če pred iztekom 80 ur ve č kot polovica referen čnih filtrov 
izpolni merilo ± 5 μg, je treba tehtanje filtra z vzorcem upoštevati 
kot veljavno. Če sta bila ob izteku 80 ur uporabljena dva refe ­
renčna filtra, od katerih eden ne izpolnjuje merila ± 5 μg, se 
tehtanje filtra z vzorcem šteje kot veljavno pod pogojem, da je 
vsota absolutnih razlik med specifi čno in drse čo vrednostjo obeh 
referenčnih filtrov manjša ali enaka 10 μg. 
1.2.14.3.6 Če merilo ± 5 μg izpolni manj kot polovica referen čnih filtrov, je 
treba filter z vzorcem zavre či in preskus emisij ponoviti. Vse 
referenčne filtre je treba zavre či in zamenjati v roku 48 ur. V 
vseh drugih primerih je referen čne filtre treba zamenjati vsakih 
30 dni, in sicer na tak na čin, da noben filter z vzorci ne bo stehtan 
brez primerjave z referen čnim filtrom, ki je bil v tehtalni komoro 
(ali prostoru) prisoten najmanj en dan.  
1.2.14.3.7 Če niso izpolnjena merila za stabilizacijo tehtalne komore (ali 
prostora), opisana v odstavku 4.2.2.1 Podpriloge 5, tehtanja refe ­
renčnega filtra pa ta merila izpolnjujejo, lahko proizvajalec vozila 
sprejme teže filtra z vzorcem ali pa preskuse razveljavi, po popra ­
vilu krmilnega sistema tehtalne komore (ali prostora) pa ponovi 
preskus.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 592  
Dodatek 1 
Podpriloge 6 
Postopek preskusa emisij za vsa vozila, opremljena s sistemi z redno 
regeneracijo  
1. Splo šno 
1.1 Ta dodatek določa posebne dolo čbe v zvezi s preskušanjem vozil s 
sistemi z redno regeneracijo iz odstavka 3.8.1 te priloge.  
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa lahko 
proizvajalec, da dokaže enakovrednost postopka, oblikuje alternativni 
postopek, ki vklju čuje toplotni filter, obseg obremenitve in prevoženo 
razdaljo. To lahko stori na preskusni napravi na motorju ali na dina ­
mometru z valji.  
Namesto opravljanja preskusnih postopkov, opredeljenih v tem dodatku, 
je mogoče za vrednost CO  2 in porabo goriva uporabiti nespremenljivo 
vrednost za K  i , ki znaša 1,05. 
1.2 Med cikli, v katerih se izvede regeneracija, ni treba uporabiti emisijskih 
standardov. Če se redna regeneracija izvede najmanj enkrat med 
preskusom tipa 1 in se je že izvršila najmanj enkrat med pripravo 
vozila, poseben preskusni postopek ni potreben. V tem primeru ta 
dodatek ni veljaven.  
1.3 Dolo čbe tega dodatka je treba uporabiti samo za meritve trdnih delcev 
(PM), ne pa tudi za meritve števila delcev (PN).  
1.4 Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa se 
preskusni postopek, dolo čen za sisteme z redno regeneracijo, ne upora ­
blja za regeneracijsko napravo, če proizvajalec predloži podatke, ki 
dokazujejo, da emisije med regeneracijo ostanejo pod mejnimi vred ­
nostmi emisij za zadevno kategorijo vozil.  
1.5 Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa je 
lahko iz dolo čanja faktorja regeneracije K_i za vozila razreda 2 in 3 
izločena faza „zelo visoko“.  
2. Preskusni postopek  
Preskusno vozilo mora biti zmožno prepre čiti ali omogo čiti postopek 
regeneracije, če to delovanje ne vpliva na prvotno umerjanje motorja. 
Preprečevanje regeneracije je dovoljeno le med polnjenjem regeneracij ­
skega sistema in cikli predkondicioniranja. Med merjenjem emisij v fazi 
regeneriranja ni dovoljeno. Preskus emisij je treba izvesti z nespreme ­
njeno krmilno enoto proizvajalca originalne opreme. Na zahtevo proiz ­
vajalca in z odobritvijo homologacijskega organa je med dolo čanjem K  i 
lahko uporabljena „tehni čna krmilna enota“, ki ne vpliva na prvotno 
umerjanje motorja.  
2.1 Meritve emisij izpušnih plinov med dvema cikloma WLTC z regenera ­
cijskimi dogodki  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 593  
2.1.1 Aritmeti čno povpre čje emisij med dogodki regeneracije in med polnje ­
njem regeneracijske naprave je treba dolo čiti z aritmeti čno sredino ve č 
(če sta več kot dva) preskusov tipa 1 v približno enakem razmiku. 
Druga možnost je, da proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da 
emisije v ciklih WLTC med dogodki regeneracije ostanejo konstantne 
(±15 odstotkov). V tem primeru je mogo če uporabiti emisije, izmerjene 
v preskusu tipa 1. V vseh drugih primerih je treba izmeriti emisije za 
vsaj dva cikla tipa 1: eno takoj po regeneraciji (pred novo obremenit ­
vijo) in eno čim bliže fazi regeneracije. Vsa merjenja emisij je treba 
opraviti v skladu s to podprilogo, vse izra čune pa v skladu z odstavkom 
3 tega Dodatka. 
2.1.2 Postopek obremenitve in določitev K  i je treba opraviti med ciklom 
vožnje tipa 1 na dinamometru z valji ali preskusni napravi za motor z 
uporabo enakovrednega preskusnega cikla. Ti cikli lahko potekajo 
neprekinjeno (tj. med cikli ni treba izklopiti motorja). Po katerem koli 
zaključenem ciklu je vozilo lahko odstranjeno z dinamometra in preskus 
se lahko nadaljuje pozneje.  
2.1.3 Število ciklov D med dvema cikloma WLTC, v katerih nastopijo rege ­
neracijski dogodki, število ciklov, v katerih se opravljajo merjenja 
emisij n in merjenja masnih emisij M ′ sij za vsako spojino i v vsakem 
ciklu j je treba vpisati v vse ustrezne preskusne pole.  
2.2 Merjenje emisij med regeneracijo  
2.2.1 Priprava vozila na preskus emisij med fazo regeneracije, če je to potrebno, 
je lahPriprava vozila na preskus emisij med fazo regeneracije, če je to 
potrebno, je lahko zaklju čena s cikli predkondicioniranja iz odstavka 1.2.6 
te podpriloge ali enakovrednimi cikli za preskusno napravo motorja, 
odvisno od izbranega postopka obremenitve iz odstavka 2.1.2 te podpri ­
loge. 
2.2.2 Preskusni pogoji in pogoji za vozilo za preskus tipa 1, ki je opisan v tej 
Prilogi, veljajo, preden se izvede prvi veljavni preskus emisij.  
2.2.3 Regeneracija se ne sme za četi med pripravo vozila. To je mogo če 
zagotoviti na enega od naslednjih nač inov: 
2.2.3.1 za cikle predkondicioniranja je mogo če vgraditi „navidezni“ sistem z 
regeneracijo ali delni sistem;  
2.2.3.2 s katero koli drugo metodo, dogovorjeno med proizvajalcem in homo ­
logacijskim organom.  
2.2.4 Preskus emisij izpušnih plinov pri hladnem zagonu, vključ no z regene ­
racijskim postopkom, se lahko opravi v skladu z veljavnim ciklom 
WLTC.  
2.2.5 Če regeneracijski postopek zahteva ve č kot en cikel WLTC, je treba 
zaključiti vsak cikel WLTC. Za dokon čanje regeneracije je dovoljeno za 
več ciklov uporabiti en filter za delce z vzorcem.  
2.2.5.1 Če je potreben ve č kot en cikel WLTC, je treba vožnje za naknadne 
cikle WLTC opraviti takoj in brez izklopa motorja, dokler ni regenera ­
cija v celoti zaklju čena. Če bi število vre č za plinske emisije, potrebnih 
za več ciklov, preseglo število razpoložljivih vre č, je treba novi preskus 
pripraviti v najkrajšem možnem času. V tem času motor ne sme biti 
izklopljen.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 594  
2.2.6 Vrednost emisij za vsako spojino i med regeneracijo M  ri je treba izra ­ 
čunati v skladu z odstavkom 3 tega dodatka. Število zadevnih 
preskusnih ciklov, izmerjenih za celotno regeneracijo, je treba vpisati 
v vse ustrezne preskusne pole. 
3. Izra čuni 
3.1 Izra čun emisij izpušnih plinov in CO  2 ter poraba goriva pri enem 
sistemu z regeneracijo 
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n for n ã 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d for d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M  ri Ü d 
D þ d  
pri čemer za vsako zadevno spojino i velja:  
M′ sij masne emisije spojine i v preskusnem ciklu j brez regeneracije (v 
g/km); 
M′ rij masne emisije spojine i v preskusnem ciklu j brez regeneracije (v 
g/km) (če d > 1, je prvi preskus cikla WLTC treba opraviti pri 
hladnem teku, naknadne cikle pa pri toplem);  
M si povprečne vrednosti masnih emisij spojine i brez regeneracije (v 
g/km);  
M ri povprečne vrednosti masnih emisij spojine i med regeneracijo (v 
g/km);  
M pi povprečne vrednosti masnih emisij spojine i (v g/km);  
n število preskusnih ciklov med cikli, v katerih nastopijo regenera ­
cijskimi dogodki, med katerimi so merjene emisije v ciklih 
WLTC tipa 1, ≥ 1; 
d število zaključenih veljavnih preskusnih ciklov, ki so potrebni za 
regeneracijo;  
D število zaključenih veljavnih preskusnih ciklov med dvema 
cikloma, kjer se zgodi regeneracijski dogodek.  
Izračun za M  pi je grafično prikazan na sliki A6, Dodatek 1/1.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 595  
Slika A6, Dodatek 1/1  
Parametri, izmerjeni v preskusu emisij med cikli, v katerih se začne 
regeneracija, in med temi cikli (shematski prikaz, emisije v času trajanja 
„D“ se lahko pove čajo ali zmanjšajo)
  
3.1.1 Izra čun faktorja regeneracije K  i za vsako zadevno spojino i.  
Proizvajalec lahko za vsako spojino neodvisno dolo či bodisi seštevne 
izravnave bodisi faktorje množenja.  
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i izravnava:  K i ¼ M  pi Ä M  si 
M si , M  pi in K  i rezultate ter proizvajal čevo izbiro vrste faktorja je treba 
zabeležiti. Rezultat K  i je treba zabeležiti v vsa zadevna poro čila o 
preskusu. Rezultate M  si , M  pi in K  i je treba zabeležiti v vse zadevne 
preskusne pole. 
K i je mogoče določiti po zaklju čku enega regeneracijskega zaporedja, ki 
obsega meritve pred, med in po regeneracijskem dogodku, kot je prika ­
zano na sliki A6, Dodatek 1/1.  
3.2 Izra čun emisij izpušnih plinov in CO  2 ter porabe goriva za ve č sistemov 
z redno regeneracijo  
Naslednje postavke je treba izra čunati za (a) en delovni cikel tipa 1 za 
merila za emisije in (b) za vsako posamezno fazo za emisije CO  2 in 
porabo goriva. 
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik;j 
n k za : n  j ã 1 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 596  
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik;j 
d k za : d ã 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i izravnava:  K i ¼ M  pi Ä M  si 
pri čemer so: 
M si povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino 
i brez regeneracije (v g/km);  
M ri povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino 
i med regeneracijo (v g/km);  
M pi povprečne vrednosti masne emisije za vse dogodke k za spojino 
i (v g/km); 
M sik povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i 
brez regeneracije (v g/km);  
M rik povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i 
med regeneracijo (v g/km);  
M′ sik,j povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i 
brez regeneracije, izmerjene na to čki j, kjer je 1 ≤ j ≤ n  k (v 
g/km); 
M′ rik,j masne emisije za dogodek k za spojino i med regeneracijo (ko je 
j > 1, je prvi preskus tipa 1 opravljen pri hladnem teku, 
naknadni cikli pa pri toplem), izmerjene v preskusnem ciklu j, 
kjer je 1 ≤ j ≤ d  k (v g/km); 
n k število zaklju čenih preskusnih ciklov za dogodek k med dvema 
cikloma, v katerima nastopijo regeneracijske faze, med katerimi 
so izmerjene emisije (cikli WLTC tipa 1 ali enakovredni cikli na 
preskusni napravi za motor), ≥ 2; 
d k število zaklju čenih veljavnih preskusnih ciklov za dogodek k, ki 
so potrebni za popolno regeneracijo;  
D k število zaklju čenih veljavnih ciklov za dogodek k med dvema 
cikloma, v katerima nastopijo faze regeneracije;  
x število dokončanih regeneracijskih dogodkov.  
Izračun M  pi je grafično prikazan na sliki A6, Dodatek 1/2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 597  
Slika A6, Dodatek 1/2  
Parametri, izmerjeni v preskusu emisij med cikli, v katerih se za čne regeneracija, in med temi cikli 
(shematski prikaz)
  
Izračun K  i za več sistemov z redno regeneracijo je mogo č šele po 
določenem številu regeneracijskih dogodkov za vsak sistem.  
Po izvedbi celotnega postopka (A do B, glej sliko A6, Dodatek 1/2) 
mora biti znova dosežen prvotni za četni pogoj A.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 598  
Podpriloga 6 
Dodatek 2 
Preskusni postopek za spremljanje sistema za polnjenje z elektri čno energijo 
1. Splo šno 
V primeru presku šanja vozil NOVC-HEV in OVC-HEV veljata Dodatka 
2 in 3 Podpriloge 8.  
V tem dodatku so opredeljene posebne dolo čbe v zvezi s popravkom 
rezultatov za preskus masnih emisij CO  2 kot funkcije energijske bilance 
ΔE REESS  za vse sisteme REESS. 
Popravljene vrednosti masnih emisij CO  2 morajo ustrezati nič elni ener­
gijski bilanci ( ΔE REESS  = 0) in jih je treba izra čunati s pomo čjo korekcij ­
skega koeficienta, dolo čenega, kot sledi v nadaljevanju.  
2. Merilna oprema in instrumenti  
2.1 Meritev toka 
Praznjenje naboja iz sistema REESS je treba opredeliti kot negativni tok.  
2.1.1 Tok v sistemu REESS je treba meriti med preskusi, in sicer z uporabo 
tokovnega pretvornika objemnega ali zaprtega tipa. Sistem za merjenje 
toka mora izpolnjevati zahteve, navedene v tabeli A8/1. Pretvorniki toka 
morajo biti zmožni meriti najvišje toke ob zagonu motorja in pri tempe ­
raturnih pogojih v času meritve.  
2.1.2 Tokovne pretvornike je treba namestiti na kateri koli sistem REESS na 
enega izmed kablov, ki je priklju čen neposredno v sistem REESS, v 
meritvi pa mora biti upoštevan skupni tok v sistemu REESS.  
V primeru, da so žice zaščitene, je treba uporabiti ustrezne metode, kot jih 
je določil homologacijski organ.  
Za enostavno merjenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne 
opreme naj proizvajalci poskrbijo, da bodo v vozilo vgrajene ustrezne, 
varne in dostopne priklju čne toč ke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec 
homologacijskemu organu dolžan pomagati tokovni pretvornik priklju čiti 
na enega od kablov, ki je priklju čen v sistem REESS na na čin, kot je 
opisan zgoraj.  
2.1.3 Izmerjeni tok je treba integrirati glede na čas pri najmanjši frekvenci 20 Hz, 
kar daje izmerjeno vrednost Q, izraženo v amper urah (Ah). Izmerjeni tok 
je treba integrirati glede na čas, kar daje izmerjeno vrednost Q, izraženo v 
amper urah (Ah). Integracijo je mogo če opraviti v sistemu za merjenje 
toka. 
2.2 Podatki na vozilu  
2.2.1 Tok v sistemu REESS je mogo če določiti tudi na podlagi podatkov na 
vozilu. Z namenom uporabe te merilne metode je iz preskusnega vozila 
treba zbrati naslednje podatke:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 599  
(a) integrirano vrednost za nivo napolnjenosti od zadnjega vžiga v Ah;  
(b) integriranoa vrednost za nivo napolnjenosti iz podatkov na vozilu, 
izračunana pri najmanjši frekvenci vzorca 5 Hz;  
(c) vrednost za nivo napolnjenosti prek priklju čka OBD, kot je to 
opisano v SAE J1962. 
2.2.2 To čnost podatkov o polnjenju in praznjenju na vozilu iz sistema REESS 
mora proizvajalec dokazati homologacijskemu organu.  
Proizvajalec lahko ustvari skupino vozil za spremljanje sistema REESS, 
da bi dokazal, da so podatki o polnjenju in praznjenju na vozilu iz 
sistemu REESS to čni. Točnost podatkov mora biti dokazana na vzorč nem 
vozilu.  
Veljati morajo naslednja merila za skupino:  
(a) identi čni procesi zgorevanja (tj. pozitivni vžig, kompresijski vžig, 
dvotaktni, štiritaktni);  
(b) identi čen način polnjenja in/ali rekuperacije (podatkovni modul 
programske opreme za sistem REESS);  
(c) razpoložljivost podatkov na vozilu;  
(d) identi čen nivo napolnjenosti, izmerjen s podatkovnim modulom 
sistema REESS;  
(e) simulacija identičnega nivoja napolnjenosti na vozilu.  
3. Postopek za popravek glede na spremembo energije v sistemu REESS  
3.1 Merjenje toka v sistemu REESS je treba za četi hkrati z za četkom 
preskusa in zaklju čiti takoj, ko vozilo prevozi celoten vozni cikel.  
3.2 Energijsko bilanco Q, izmerjeno v sistemu za polnjenje z elektri čno 
energijo, je treba uporabiti kot merilo razlike v energetski vsebnosti 
sistema REESS ob zaklju čku cikla v primerjavi z za četkom cikla. Ener ­
gijsko bilanco je treba dolo čiti za vse cikle WLTC za veljavni razred 
vozila.  
3.3 Lo čene vrednosti za Q  phase je treba beležiti skozi faze cikla, ki jih je 
potrebno opraviti za ustrezni razred vozila.  
3.4 Popravek za masne emisije CO  2 v celotnem ciklu kot funkcija korekcij ­
skega merila c.  
3.4.1 Izra čun korekcijskega merila c 
Korekcijsko merilo c je razmerje med absolutno vrednostjo spremembe 
električne energije ΔE REESS,j  ter energije goriva in ga je treba izra čunati z 
uporabo naslednjih ena čb: 
c ¼ j  ΔE REESS ;j 
E fuel j 
pri čemer je:  
c ckorekcijsko merilo;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 600  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije za vse sisteme REESS v času j, 
določena v skladu z odstavkom 4.1 tega dodatka (v Wh);  
j v tem odstavku celoten veljavni preskusni cikel WLTP;  
E fuel energija goriva v skladu z naslednjo enač bo: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
pri čemer je:  
E fuel energijska vsebnost porabljenega goriva v veljavnem preskusnem 
ciklu WLTP (v Wh);  
HV kalori čna vrednost v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/1 (v kWh/l);  
FC nb neuravnotežena poraba goriva iz preskusa tipa 1, ki ni popravljena 
za energijsko bilanco, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpri ­
loge 7 (v l/100 km);  
d prevo žena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP (v km);  
10 faktor pretvorbe v Wh. 
3.4.2 Popravek je treba uporabiti, če je ΔE REESS  negativen (ustreza praznjenju 
sistema REESS), korekcijsko merilo c, izra čunano v skladu z odstavkom 
3.4.1 te podpriloge, pa je ve čje od veljavnega odstopanja v skladu s 
tabelo A6, Dodatek 2/2.  
3.4.3 Popravek je treba izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če je 
korekcijsko merilo c, izra čunano v skladu z odstavkom 3.4.1 te podpri ­
loge, manjše od veljavnega odstopanja v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2.  
3.4.4 Popravek je mogoče izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, č e: 
(a) ΔE REESS  je pozitiven (ustreza polnjenju sistema REESS), korekcijsko 
merilo c, izra čunano v skladu z odstavkom 3.4.1 te podpriloge, pa je 
večje od veljavnega odstopanja v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2;  
(b) proizvajalec lahko homologacijskemu organu z meritvijo dokaže, da 
ni nobene povezave med ΔE REESS  in masno emisijo CO  2 ter ΔE REESS  
in porabo goriva. 
Tabela A6, Dodatek 2/1  
Energijska vsebnost goriva  
Gorivo Bencin Dizelsko gorivo  
Vsebnost etanola/biodizla, odstotek  E10 E85 B7 
Toplotna vrednost (kWh/l)  8,64 6,41 9,79  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 601  
Tabela A6, Dodatek 2/2 
Korekcijsko merilo za RCB  
Cikel  nizek + srednji  nizek + srednji + visok  nizek + srednji + visok + zelo 
visok  
Korekcijsko merilo c  0,015 0,01 0,005 
4. Uporaba funkcije popravka  
4.1 Za uporabo funkcije popravka je treba izra čunati spremembo elektri čne 
energije ΔE REESS,j  za čas j v vseh sistemih REESS iz izmerjenega toka in 
nazivne napetosti:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j,i  sprememba elektri čne energije i v sistemu REESS med 
zadevnim obdobjem j (v Wh);  
in: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U  REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
pri čemer je:  
U REESS  nazivna napetost v sistemu REESS v skladu z DIN EN 60050- 
482 (v V); 
I(t) j,i električni tok v sistemu REESS i med zadevnim obdobjem j, ki 
je določen v skladu z odstavkom 2 tega dodatka (v A);  
t 0 čas na začetku zadevnega obdobja j (v s);  
t end čas na zaklju čku zadevnega obdobja j (v s).  
i indeksno število zadevnega sistema REESS;  
n celotno število sistemov REESS;  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je lahko 
obdobje vsaka veljavna faza cikla, kombinacija faz cikla in 
veljaven celotni cikel;  
1 
3 600 faktor pretvorbe iz Ws v Wh.  
4.2 Za popravek masne emisije CO  2 (v g/km) je treba uporabiti Wiliansove 
faktorje za specifi čni proces zgorevanja iz tabele A6, Dodatek 2/3.  
4.3 Popravek je treba izvesti in uporabiti za celoten cikel in za vsako fazo 
cikla posebej ter ga vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu. 
4.4 Za ta specifični izračun je treba uporabiti nespremenljivo u činkovitost 
alternatorja za oskrbo z elektri čno energijo:  
η alternator ¼ 0,67 for electric power supply system REESS alternators  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 602  
4.5 Dobljeno razliko masne emisije CO  2 za zadevno obdobje je treba zaradi 
načina delovanja alternatorja pod obremenitvijo za polnjenje sistema 
REESS izra čunati z naslednjo enač bo: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
pri čemer je:  
ΔM CO2,j dobljena razlika masne emisije CO  2 za obdobje j (v g/km);  
ΔE REESS,j  sprememba energije za sistem REESS v zadevnem obdobju 
j, izračunana v skladu z odstavkom 4.1. tega dodatka (v 
Wh); 
d j prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je lahko 
obdobje vsaka veljavna faza cikla, kombinacija faz cikla in 
veljaven celotni cikel;  
0,0036 faktor pretvorbe iz Wh v MJ;  
η alternator  učinkovitost alternatorja v skladu z odstavkom 4.4. tega 
dodatka;  
Willans  factor Willansov faktor za specifi čni proces zgorevanja, kot je 
opredeljeno v tabeli A6, Dodatek 2/3 (v gCO  2 /MJ); 
4.5.1 Vrednosti CO  2 za vsako fazo in celoten cikel je treba popraviti, kot sledi:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
pri čemer je:  
ΔM CO2,j rezultat iz odstavka 4.5. te podpriloge za obdobje j (v g/km).  
4.6 Za popravek emisije CO  2 , g/hm, je treba uporabiti Wiliansove faktorje iz 
tabele A6, Dodatek 2/2.  
Tabela A6, Dodatek 2/3 
Willansovi faktorji  
Polnjenje pri tlaku 
okolice  Tlačno polnj enje 
Prisilni vžig Bencin (E10)  l/MJ 0,0756 0,0803 
gCO  2 /MJ 174 184 
CNG (G20) m  3 /MJ 0,0719 0,0764 
gCO  2 /MJ 129 137 
UNP l/MJ 0,0950 0,101 
gCO  2 /MJ 155 164  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 603  
Polnjenje pri tlaku 
okolice  Tlačno polnj enje 
E85 l/MJ 0,102 0,108 
gCO  2 /MJ 169 179 
Motorji na kompresijski 
vžig Dizelsko gorivo 
(B7) l/MJ 0,0611 0,0611 
gCO  2 /MJ 161 161  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 604  
Podpriloga 6a 
Korekcijski preskus za temperaturo okolice za dolo čitev emisij CO  2 pod 
vzorčnimi pogoji regionalne temperature  
1. Uvod 
Ta podpriloga opisuje dodatni postopek za korekcijski preskus tempe ­
rature okolice (ATCT) za dolo čitev emisij CO  2 pod reprezentativnimi 
vzorčnimi pogoji regionalne temperature.  
1.1 Emisije CO  2 za vozila ICE in NOVC-HEV ter vrednost ohranjanja 
energije za vozila OVC-HEV je treba popraviti v skladu z zahtevami 
te podpriloge. Popravek za vrednost CO  2 za preskus pri praznjenju 
naboja ni potreben. Popravek za elektri čni doseg ni potreben.  
2 Skupina korekcijskih preskusov za temperaturo okolice (ATCT)  
2.1 Samo vozilom, ki so identi čna glede na vse naslednje lastnosti, je 
dovoljeno, da so del iste skupine ATCT:  
(a) zgradba pogonskega sistema (tj. z notranjim zgorevanjem, hibrid, 
gorivne celice ali elektri čno); 
(b) proces zgorevanja (tj. dvotaktni, štiritaktni);  
(c) število in razporeditev valjev;  
(d) način zgorevanja v motorju (tj. posredno ali neposredno vbrizgava ­
nje); 
(e) vrsta hladilnega sistema (tj. zrak, voda ali olje);  
(f) način polnjenja (tj. polnjenje pri tlaku okolice, tla čno polnjenje);  
(g) gorivo, za katerega je motor zasnovan (tj. bencin, dizelsko gorivo, 
ZP, UNP itd.);  
(h) katalizator (tj. tristezni, redukcijski lovilnik, SCR, redukcijski kata ­
lizator ali drugi);  
(i) ali je filter za delce nameš čen; in  
(j) vračanje izpušnih plinov (z ali brez, hlajeno ali nehlajeno).  
Poleg tega morajo biti vozila podobna z vidika naslednjih lastnosti:  
(k) vozila imajo razlike v delovni prostornini motorja, ki ne presegajo 
30 % vozila z najmanjšo delovno prostornino; in  
(l) izolacija prostora za motor mora biti podobnega tipa glede mate ­
riala, koli čine in mesta izolacije. Proizvajalci morajo homologacij ­
skemu organu predložiti dokazila (npr. z grafikami CAD), da sta 
prostornina in teža nameš čenega izolacijskega materiala znotraj 
10 % glede na preskus ATCT, izmerjen za referen čno vozilo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 605  
2.1.1 Če so naprave za aktivno shranjevanje toplote nameš čene, se samo 
vozila, ki izpolnjujejo naslednje zahteve, štejejo za del iste skupine 
ATCT: 
(i) toplotna kapaciteta, opredeljena z entalpijo, shranjeno v sistemu, je 
v razponu od 0 do 10 % nad entalpijo preskusnega vozila; in  
(ii) proizvajalec originalne opreme lahko dokaže tehni čni službi, da je 
čas za sproščanje toplote pri zagonu motorja znotraj skupine v 
razponu od 0 do 10 % pod časom, potrebnim za sprostitev toplote 
preskusnega vozila.  
2.1.2 Samo za vozila, ki izpolnjujejo merila v skladu z odstavkom 3.9.4 te 
podpriloge, se šteje, da so del iste skupine ATCT. 
3. Postopek ATCT  
Preskus tipa 1, ki je določen v Podprilogi 6, je treba izvesti z izjemo 
zahtev iz odstavkov 3.1 do vklju čno 3.9 te Podpriloge 6a za ATCT.  
3.1 Okoljski pogoji za ATCT  
3.1.1 Temperatura (T reg ), pri kateri je vozilo treba odstaviti in preskusiti za 
ATCT, mora biti 14 °C.  
3.1.2 Najkraj ši čas odstavitve (t soak_ATCT  ) mora biti 9 ur. 
3.2 Preskusna celica in prostor za odstavitev  
3.2.1 Preskusna celica  
3.2.1.1 Preskusna celica mora imeti nastavljeno temperaturo, ki je enaka T  reg . 
Dejanska vrednost temperature mora biti v obmo čju ± 3 °C na za četku 
in v obmo čju ± 5 °C med preskusom. Temperaturo zraka in vlažnost je 
treba izmeriti pri izstopni odprtini hladilnega ventilatorja pri frekvenci 
najmanj 1Hz.  
3.2.1.2 Specifi čna vlažnost (H) zraka v preskusni celici ali vsesanega zraka 
motorja mora izpolnjevati naslednji pogoj:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ð g H  2 O=kg suhega zrakaÞ 
3.2.1.3 Temperaturo zraka in vlažnost je treba izmeriti pri izstopni odprtini 
hladilnega ventilatorja vozila pri hitrosti 1 Hz.  
3.2.2 Prostor za odstavitev  
3.2.2.1 Prostor za odstavitev mora imeti temperaturo nastavljeno na vrednost, ki 
je enaka T  reg , dejanska vrednost temperature pa mora biti v obmo čju 
± 3 °C na 5 minut aritmeti čnega povpre čja delovanja in ne sme kazati 
sistematičnega odstopanja od nastavljene vrednosti. Temperatura mora 
biti vzorčena neprekinjeno pri frekvenci najmanj 1 Hz.  
3.2.2.2 Lokacija tipala temperature za prostor za odstavitev mora biti reprezen ­
tativna za merjenje temperature okolice okrog vozila in jo mora preve ­
riti tehnična služba.  
Tipalo mora biti nameš čeno vsaj 10 cm stran od stene obmo čja za 
odstavitev in mora biti zaš čiteno pred neposrednim pretokom zraka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 606  
Pogoji pretoka zraka v prostoru za odstavitev v bližini vozila morajo 
biti vzorčni za naravni konvekcijski pretok, ki je reprezentativen za 
dimenzijo prostora (brez prisilne konvekcije).  
3.3 Preskusno vozilo  
3.3.1 Vozilo, ki bo preskušano, mora biti reprezentativno za skupino, za 
katero so dolo čeni podatki ATCT (kot je opisano v odstavku 2.3 te 
podpriloge). 
3.3.2 Iz skupine ATCT je treba izbrati skupino interpolacij z najmanjšo 
delovno prostornino motorja (glej odstavek 2 te podpriloge), preskusno 
vozilo pa mora biti v konfiguraciji „vozila H“ te skupine.  
3.3.3 Kjer je primerno, je treba izbrati vozilo z najnižjo entalpijo naprave za 
aktivno shranjevanje toplote in najpo časnejšim sprošč anjem toplote za 
napravo za aktivno shranjevanje toplote iz skupine ATCT.  
3.3.4 Preskusno vozilo mora izpolnjevati zahteve, opredeljene v odstavku 
1.2.3 Podpriloge 6. 
3.4 Nastavitve  
3.4.1 Cestna obremenitev in nastavitve dinamometra morajo biti takšne, kot je 
opredeljeno v Podprilogi 4.  
Za upo števanje razlike v gostoti zraka pri 14 °C v primerjavi z gostoto 
zraka pri 20 °C, je treba dinamometer z valji nastaviti, kot je dolo čeno v 
odstavkih 7 in 8 iz Podpriloge 4 z izjemo, da je f  2_TReg  iz naslednje 
enačbe treba uporabiti kot ciljni koeficient C  t . 
f 2_TReg ¼ f  2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
pri čemer je:  
f 2 koeficient druge stopnje za cestno obremenitev pri referen čnih 
pogojih (v N/(km/h)  2 ); 
T ref referenčna temperatura cestne obremenitve, kot je navedeno v 
odstavku 3.2.10 te priloge (v C);  
T reg regionalna temperatura, kot je opredeljena v odstavku 3.1.1 (v C);  
V primeru, da je preskus z veljavno nastavitvijo dinamometra z valji pri 
23 °C na voljo, je treba koeficient druge stopnje za dinamometer z valji, 
C d , prilagoditi v skladu z naslednjo ena čbo: 
C d_Treg ¼ C  d þ ðf 2_TReg Ä f  2 Þ 
3.5 Predkondicioniranje  
3.5.1 Predkondicioniranje vozila je treba izvesti v skladu z odstavkom 1.2.6 
Podpriloge 6. Na zahtevo proizvajalca se lahko predkondicioniranje 
izvede pri T  reg . 
3.6 Postopek odstavitve  
3.6.1 Po predkondicioniranju in pred preskušanjem morajo biti vozila v 
prostoru za odstavitev z okoljskimi pogoji, opisanimi v odstavku 
3.2.2 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 607  
3.6.2 Prehod iz prostora za predkondicioniranje v prostor za odstavitev je 
treba opraviti čim prej, vendar v najve č 10 minutah.  
3.6.3 Vozilo naj bo v prostoru za odstavitev toliko časa, da je čas od konca 
predkondicioniranja in do za četka preskusa ATCT enak t  soak_ATCT  , s 
toleranco dodatnih 15 minut. Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi 
homologacijskega organa se lahko t  soak_ATCT  podaljša do 120 minut. V 
tem primeru je treba podaljšani čas izkoristiti za ohlajanje, kot je opre ­
deljeno v odstavku 3.9 te podpriloge.  
3.6.4 Odstavitev je treba opraviti brez uporabe hladilnega ventilatorja, vsi deli 
karoserije pa morajo biti nameš čeni, kot je predvideno pri obi čajnem 
parkiranju. Čas med zaklju čkom predkondicioniranja in za četkom 
preskusa ATCT je treba zabeležiti.  
3.6.5 Prehod iz prostora za odstavitev v preskusni prostor je treba opraviti 
čim prej. Vozilo ne sme biti temperaturi, druga čni od T  reg , izpostavljeno 
dlje kot 10 minut.  
3.6.6 V kolikor to preskusno vozilo služi kot referen čno vozilo za skupino 
ATCT, je treba opraviti dodatno odstavitev pri 23 °C, kot je opredeljeno 
v odstavku 3.9. 
3.7 Preskus ATCT  
3.7.1 Preskusni cikel mora biti WLTC, opredeljen v Podprilogi 1, ki je 
veljaven za vozilo tega razreda.  
3.7.2 Slediti je treba postopkom za izvajanje preskusov emisij, kot je oprede ­
ljeno v Podprilogi 6, z izjemo, da so okoljski pogoji za preskusni 
prostor takšni, kot je opisano v odstavku 3.2.1 te podpriloge.  
▼M2 
3.7.3 Emisije iz izpušne cevi, izmerjene med preskusom ATCT, zlasti ne 
presegajo mejnih vrednosti emisij Euro 6, ki se uporabljajo za presku ­ 
šeno vozilo in so opredeljene v tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007.  
▼B 
3.8 Izra čun in dokumentacija  
3.8.1 Korekcijski faktor skupine,  FCF , je treba izra čunati, kot sledi:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
pri čemer je 
M CO2,23°  masna emisija CO  2 v celotnem ciklu WLTC za preskus tipa 
1 pri 23 °C za vozilo H, po opravljenem koraku 3 iz tabele 
A7/1 Podpriloge 7, vendar brez nadaljnjih popravkov (v 
g/km);  
M CO2,Treg  masna emisija CO  2 v celotnem ciklu WLTC za preskus pri 
regionalni temperaturi, po opravljenem koraku 3 iz tabele 
A7/1 Podpriloge 7, vendar brez nadaljnjih popravkov (v 
g/km). 
FCF je treba vključiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
3.8.2 Vrednosti CO  2 za vsako vozilo znotraj skupine ATCT (kot je oprede ­
ljeno v odstavku 3 te podpriloge) je treba izra čunati z uporabo nasled ­
njih enačb: ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 608  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF 
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF 
pri čemer so: 
M CO2,c,4  in M  CO2,p,4  masne emisije CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) 
in v fazah cikla (p), dobljenih iz prejšnjega 
koraka izra čuna (v g/km);  
M CO2,c,5  in M  CO2,p,5  masne emisije CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) 
in v fazah cikla (p), vklju čno s popravkom 
ATCT, in jih je treba uporabiti za vse nadaljnje 
popravke ali nadaljnje izra čune (v g/km); 
3.9 Dolo čba glede ohlajanja  
3.9.1 Za preskusno vozilo, ki služi kot referen čno vozilo za skupino ATCT, 
in za vsa vozila H iz skupine interpolacij znotraj skupine ATCT je treba 
končno temperaturo hladilne teko čine motorja izmeriti po opravljeni 
vožnji v okviru preskusa tipa 1 pri 23 °C ter po odstavitvi pri 23 °C 
in času t  soak_ATCT  , s toleranco dodatnih 15 minut.  
3.9.1.1 V primeru, da je bil t  soak_ATCT  v zadevnem preskusu ATCT podaljšan, 
je treba uporabiti enak čas odstavitve, s toleranco dodatnih 15 minut.  
3.9.2 Postopek ohlajanja je treba izvesti čim prej po zaklju čku preskusa tipa 1 
z največjo zakasnitvijo 10 minut. Izmerjeni čas odstavitve je čas med 
merjenjem kon čne temperature in zaklju čkom preskusa tipa 1 pri 23 °C 
in ga je treba vklju čiti v vse ustrezne pole o preskusu.  
3.9.3 Povpre čno temperaturo v prostoru za odstavitev za zadnje 3 ure 
postopka odstavitve je treba odšteti od izmerjene kon čne temperature 
hladilne teko čine motorja ob izteku č asa odstavitve, kot je opredeljeno v 
odstavku 3.9.1. To se navaja kot Δ T_ATCT  . 
3.9.4 Razen če je dobljena Δ T_ATCT  glede na referen čno vozilo znotraj 
območja – 2 °C do + 4 °C, se ta skupina interpolacij ne šteje kot del 
iste skupine ATCT.  
3.9.5 Za vsa vozila znotraj skupine ATCT je treba hladilno tekočino izmeriti 
na istem mestu v hladilnem sistemu. Lokacija mora biti čim bližje 
motorju, tako da je temperatura hladilne tekoč ine čim bolj reprezenta ­
tivna za temperaturo motorja.  
3.9.6 Merjenje temperature v prostorih za odstavitev mora biti izvedeno, kot 
je opredeljeno v odstavku 3.2.2.2 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 609  
Podpriloga 7 
Izračuni 
1. Splo šne zahteve  
1.1 Izra čuni, ki se nana šajo posebej na hibridna, povsem elektri čna 
vozila in vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom, so opisani 
v Podprilogi 8.  
Postopno predpisovanje rezultata izračunov je opisano v odstavku 
4 Podpriloge 8. 
1.2 Izra čune, opisane v tej podprilogi, je treba uporabiti za vozila z 
motorjem z notranjim zgorevanjem.  
1.3 Zaokro ževanje rezultatov preskusa  
1.3.1 Vmesnih korakov v izračunih se ne zaokroži. 
1.3.2 Kon čne rezultate emisij v okviru merila je treba zaokrožiti v enem 
koraku na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja 
veljavni emisijski standard, pove čan za eno dodatno veljavno 
mesto. 
1.3.3 Korekcijski faktor za NO  x , KH, je treba zaokrožiti na dve deci­
malni mesti.  
1.3.4 Faktor redčenja, DF, je treba zaokrožiti na dve decimalni mesti.  
1.3.5 Za informacije, ki niso povezane s standardi, je treba uporabiti 
dobro inženirsko presojo.  
1.3.6 Zaokro ževanje rezultatov za CO  2 in za porabo goriva je opisano v 
odstavku 1.4 te podpriloge.  
1.4 Postopno predpisovanje za izračun končnih rezultatov preskusa za 
vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem  
Rezultate je treba izračunati na na čin, opisan v tabeli A7/1. Zabe ­
ležiti je treba vse veljavne rezultate v stolpcu „Rezultat“. Stolpec 
„Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali 
vsebujejo dodatne izra čune. 
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati 
naslednjo nomenklaturo:  
c celoten veljavni cikel;  
p vsaka veljavna faza cikla;  
i vsaka veljavna komponenta merila za emisije, brez CO  2 ; 
CO  2 Emisija CO  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 610  
Tabela A7/1 
Postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa  
Vir Vnos Postopek Rezultat Št. 
koraka  
Priloga 6 Neobdelani rezul ­
tati preskusa  Masne emisije 
Podpriloga 7, odstavki 3 do 
vključno 3.2.2. M i,p,1 (v g/km); 
M CO2,p,1  (v g/km). 1 
Rezultat za 
korak 1 M i,p,1 (v g/km); 
M CO2,p,1  (v g/km).  Izračun vrednosti kombiniranega 
cikla: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d  p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d  p P 
p d p 
pri čemer je: 
M i/CO2,c,2  rezultati emisij v 
celotnem ciklu; 
d p prevožene razdalje za faze cikla 
(v p).  M i,c,2 (v g/km); 
M CO2,c,2  (v g/km). 2 
Rezultat za 
koraka 1 in 2 M CO2,p,1  (v g/km); 
M CO2,c,2  (v g/km). Popravek za RCB 
Podpriloga 6, Dodatek 2 M CO2,p,3  (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km). 3 
Rezultat za 
koraka 2 in 3 M i,c,2 (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km). Postopek preskusa emisij za vsa 
vozila, opremljena s sistemi z 
redno regeneracijo (v K  i ). 
Podpriloga 6, Dodatek 1.  
M i;c;4 ¼ K  i Ü M  i;c;2 
ali 
M i;c;4 ¼ K  i Ü M  i;c;2 
in 
M CO2 ;c;4 ¼ K  CO2 Ü M  CO2 ;c;3 
ali 
M CO2 ;c;4 ¼ K  CO2 Ü M  CO2 ;c;3 
Seštevna izravnava ali faktor 
množenja, ki bo uporabljen, glede 
na določitev Ki. 
Če K  i ni mogoče uporabiti:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2 ;c;4 ¼ M  CO2 ;c;3 M i,c,4 (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km). 4a 
Rezultat za 
koraka 3 in 
4a M CO2,p,3  (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km). Če je K  i mogoče uporabiti, uskla ­
dite vrednosti faze CO  2 z vred­
nostmi kombiniranega cikla:  M CO2,p,4  (v g/km). 4b  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 611  
Vir Vnos Postopek Rezultat Št. 
koraka  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
za vsako fazo cikla p; 
pri čemer je: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Če K  i ni mogoče uporabiti:  
M CO2 ;p;4 ¼ M  CO2 ;p;3 
Rezultat za 
korak 4 M i,c,4 (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km); 
M CO2,p,4  (v g/km). Popravek za ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2. Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabšanja, izra čunani v 
skladu s Prilogo VII in uporabljeni 
za vrednosti emisij za merilo.  M i,c,5 (v g/km); 
M CO2,c,5  (v g/km); 
M CO2,p,5  (v g/km). 5 
„rezu­
ltat 
posa­
mezn­
ega 
presk­
usa“ 
Rezultat za 
korak 5 Za vsak preskus: 
M i,c,5 (v g/km); 
M CO2,c,5  (v g/km); 
M CO2,p,5  (v g/km). Povprečje preskusov in deklarirane 
vrednosti. 
Podpriloga 6, odstavki 1.1.2. do 
vključno 1.1.2.3.  M i,c,6 (v g/km); 
M CO2,c,6  (v g/km); 
M CO2,p,6  (v g/km). 
M CO2,c,declared  
(v g/km). 6 
Rezultat za 
korak 6 M CO2,c,6  (v g/km); 
M CO2,p,6  (v g/km). 
M CO2,c,declared  
(v g/km). Uskladitev vrednosti faz. 
Podpriloga 6, odstavek 1.1.2.4. 
in: M CO2 ;c;7 ¼ M  CO2 ;c;declared  M CO2,c,7  (v g/km); 
M CO2,p,7  (v g/km). 7 
Rezultat za 
koraka 6 in 7 M i,c,6 (v g/km); 
M CO2,c,7  (v g/km); 
M CO2,p,7  (v g/km). Izračun porabe goriva. 
Podpriloga 7, odstavek 6. 
Izračun porabe goriva je treba 
opraviti loč eno za veljavni cikel 
in njegove faze. V ta namen: 
(a) je treba uporabiti veljavno 
fazo ali vrednosti cikla CO  2 ; 
(b) je treba uporabiti emisije za 
merilo v celotnem ciklu. 
in: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2 ;c;8 ¼ M  CO2 ;c;7 
M CO2 ;p;8 ¼ M  CO2 ;p;7 FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,8 (v l/100 km); 
M i,c,8 (v g/km); 
M CO2,c,8  (v g/km); 
M CO2,p,8  (v g/km). 8 
„rezu­
ltat 
presk­
usa 
tipa 1 
za 
presk­
usno 
vozi­
lo“ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 612  
Vir Vnos Postopek Rezultat Št. 
koraka  
Korak 8 Za vsako od 
preskusnih vozil H 
in L: 
M i,c,8 (v g/km); 
M CO2,c,8  (v g/km); 
M CO2,p,8  (v g/km); 
FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,8 (v l/100 km).  Če je bilo poleg preskusnega 
vozila H preskušeno tudi 
preskusno vozilo L, mora biti 
dobljena vrednost emisij za merilo 
večja od obeh vrednosti in jo je 
treba navajati kot M  i,c . 
V primeru kombiniranih emisij 
THC + NOx je treba uporabiti 
največjo vrednost vsote za VH ali 
VL. 
V nasprotnem primeru, če vozilo L 
ni bilo preskušeno, velja  
M i;c ¼ M  i;c;8 
Za CO  2 in FC je treba uporabiti 
vrednosti, izra čunane v koraku 8, 
vrednosti za CO  2 je treba zaokro ­ 
žiti na dve decimalni mesti, vred ­
nosti FC pa na tri decimalna 
mesta. M i,c (v g/km); 
M CO2,c,H  (v g/km); 
M CO2,p,H  (v g/km); 
FC c,H (v l/100 km); 
FC p,H (v l/100 km); 
in če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
M CO2,c,L  (v g/km); 
M CO2,p,L  (v g/km); 
FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,L (v l/100 km). 9 
„rezu­
ltat za 
skupi­
no 
inter­
pola­
cij“ 
Konč­
ni 
rezult­
at 
emisij 
za 
merilo  
Korak 9 M  CO2,c,H  (v g/km); 
M CO2,p,H  (v g/km); 
FC c,H (v l/100 km); 
FC p,H (v l/100 km); 
in če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
M CO2,c,L  (v g/km); 
M CO2,p,L  (v g/km); 
FC c,L (v l/100 km); 
FC p,L (v l/100 km). Izračuni porabe goriva in CO  2 za 
posamezna vozila in skupino inter ­
polacij za CO  2 . 
Podpriloga 7, odstavek 3.2.3 
Emisije CO  2 morajo biti izražene v 
gramih na kilometer (g/km), 
zaokrožene na najbližje celo 
število; 
Vrednosti FC je treba zaokrožiti na 
eno decimalno mesto, izraženo v 
(l/100 km). M CO2,c,ind  (v g/ 
km); 
M CO2,p,ind  (v g/ 
km); 
FC c,ind (v l/100 
km); 
FC p,ind (v l/100 
km). 10 
„rezu­
ltat za 
posa­
mezno 
vozil­
o“ 
Konč­
ni 
rezult­
at za 
CO  2 
in FC 
2. Dolo čanje prostornine razred čenih izpušnih plinov  
2.1 Izra čun prostornine za napravo za spremenljivo red čenje, ki lahko 
deluje pri konstantni ali spremenljivi hitrosti pretoka  
2.1.1 Prostorninski pretok je treba meriti neprestano. Skupno prostor­
nino je treba meriti med celotnim trajanjem preskusa.  
2.2 Izra čun prostornine za napravo za spremenljivo red čenje z 
uporabo volumetri čne črpalke  
2.2.1 Prostornino je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
V ¼ V  0 Ü N 
pri čemer je:  
V prostornina razred čenega plina v litrih na preskus (pred 
popravkom);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 613  
V 0 prostornina plina, ki ga je pri preskusnih pogojih dovedla 
volumetri čna črpalka, v litrih na vrtljaj črpalke;  
N število vrtljajev na preskus.  
2.2.1.1 Popravljanje prostornine glede na standardne pogoje  
Prostornino razred čenih izpušnih plinov, V, je treba popraviti na 
standardne pogoje v skladu z naslednjo enačbo: 
V mix ¼ V Ü K  1 Ü Í P B Ä P  1 
T p Î 
pri čemer je:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B zračni tlak v preskusnem prostoru (v kPa);  
P 1 vakuum na vstopni odprtini volumetri čne črpalke glede na 
zračni tlak okolice (v kPa);  
T p aritmetična povpre čna temperatura razred čenih izpušnih 
plinov na vstopni odprtini volumetri čne črpalke med 
preskusom (v kelvinih (K)). 
3. Masne emisije  
3.1 Splo šne zahteve  
3.1.1 Ob predpostavki, da ni vplivov zaradi stisljivosti, se lahko vsi 
plini, ki so del polnilnega zraka motorja, zgorevalnih in izpušnih 
procesov, štejejo, da so idealni v skladu z Avogadrovo hipotezo.  
3.1.2 Maso M plinastih spojin, ki se sproš čajo iz vozila med preskusom, 
je treba dolo čiti z zmnožkom prostorninske koncentracije zadev ­
nega plina in prostornine razred čenega izpušnega plina ob upošte­
vanju naslednjih gostot pri referen čnih pogojih 273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa:  
Ogljikov monoksid (CO)  ρ ¼ 1,25 g =l 
Ogljikov dioksid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964 g =l 
Ogljikovodiki:  
za bencin (E10) (C 1 H 1,93 O 0,033 ) ρ ¼ 0,646 g =l 
za dizelsko gorivo (B7) (C  1 H 1,86 O 0,007 ) ρ ¼ 0,625 g =l 
za UNP (C  1 H 2,525 ) ρ ¼ 0,649 g =l 
za ZP/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716 g =l 
za etanol (E85) (C  1 H 2,74 O 0,385 ) ρ ¼ 0,934 g =l 
Dušikovi oksidi (NO  x ) ρ ¼ 2,05 g =l ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 614  
Gostota za izra čune mas NMHC mora biti enaka tisti pri skupnih 
ogljikovodikih pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa in je odvisna 
od goriva. Gostota za izra čune mas propana (glej odstavek 3.5 v 
Podprilogi 5) znaša 1,967 g/l pri standardnih pogojih. 
V kolikor tip goriva ni naveden v tem odstavku, je treba gostoto 
tega goriva izra čunati z uporabo ena čbe, ki je podana v odstavku 
3.1.3 te podpriloge.  
3.1.3 Splo šna enačba za izra čun gostote vseh ogljikovodikov za vsako 
referenčno gorivo s povpre čno sestavo C  X H Y O Z je naslednja:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
pri čemer je:  
ρ THC gostota skupnih ogljikovodikov in nemetanskih ogljikovo ­
dikov (v g/l);  
MW  C molska masa ogljika (12,011 g/mol);  
MW  H molska masa vodika (1,008 g/mol);  
MW  O molska masa kisika (15,999 g/mol);  
V M molska prostornina idealnega plina pri 273,15 K (0° C) in 
101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C razmerje vodika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
O/C razmerje kisika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
3.2 Izra čun masnih emisij  
3.2.1 Masne emisije plinastih spojin na posamezno fazo cikla je treba 
izračunati z uporabo naslednje enač be: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C  i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
pri čemer je:  
M i masna emisija za spojino i na preskus ali fazo (v g/km);  
V mix prostornina razred čenega izpušnega plina na preskus ali 
fazo, izražena v litrih na preskus/fazo in popravljena na 
standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa); 
ρ i gostota spojine i v gramih na liter pri obi čajni temperaturi 
in tlaku (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
KH korekcijski faktor za vlažnost, ki se uporablja pri izra čuna­
vanju masnih emisij dušikovih oksidov NO  2 in NO  x , na 
preskus ali fazo;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 615  
C i koncentracija spojine i na preskus ali fazo v razred čenih 
izpušnih plinih, izražena v ppm in popravljena za koli čino 
spojine i, ki jo vsebuje zrak za red čenje;  
d prevo žena razdalja v veljavnem preskusu WLTC (v km);  
n število faz veljavnega preskusa WLTC.  
3.2.1.1 Koncentracijo plinaste spojine v razred čenih izpušnih plinih je 
treba popraviti s koli čino plinaste spojine v zraku za red čenje, 
in sicer z uporabo naslednje enač be: 
C i ¼ C  e Ä C  d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
pri čemer je:  
C i koncentracija plinaste spojine i v razred čenih izpušnih 
plinih, popravljena za količ ino plinaste spojine i, ki jo 
vsebuje zrak za red čenje (v ppm);  
C e izmerjena koncentracija plinaste spojine i v razred čenem 
izpušnem plinu (v ppm);  
C d koncentracija plinaste spojine i v razred čenem izpušnem 
plinu (v ppm); 
DF faktor redčenja. 
3.2.1.1.1 Faktor redčenja, DF, je treba izračunati z uporabo naslednje 
enačbe za zadevno gorivo:  
DF ¼  13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za bencin (E10)  
DF ¼  13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za dizelsko gorivo (B7)  
DF ¼  11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za UNP  
DF ¼  9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za ZP/biometan  
DF ¼  12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za etanol (E85)  
DF ¼  35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 za vodik  
Z ozirom na ena čbo za vodik:  
C H2O je koncentracija H  2 O v razred čenem izpušnem plinu v 
vreči za vzorčenje, izražena v odstotku prostornine;  
C H2O-DA  je koncentracija H  2 O v zraku za red čenje, izražena v 
odstotku prostornine;  
C H2 je koncentracija H  2 v razredčenem izpušnem plinu v 
vreči za vzorčenje, izražena v ppm.  
Če tip goriva ni naveden v tem odstavku, je treba faktor red čenja 
tega goriva izra čunati z uporabo ena čb v odstavku 3.2.1.1.2 te 
podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 616  
Če proizvajalec uporablja faktor red čenja, ki pokriva številne faze, 
je treba faktor red čenja izračunati s srednjo vrednostjo koncentra ­
cije plinastih spojin za zadevno fazo.  
Srednjo vrednost koncentracije plinastih spojin je treba izra čunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V  mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
pri čemer je:  
C i srednja vrednost koncentracije plinastih spojin;  
C i,phase  koncentracija za vsako fazo;  
V mix,phase  V mix pripadajo če faze;  
3.2.1.1.2 Splošna ena čba za izra čun faktorja red čenja (DF) za vsako refe ­
renčno gorivo s aritmeti čno povpre čno sestavo C  x H y O z je nasled­
nja: 
DF ¼  X 
C CO2 þ ðC HC þ C  CO Þ Ü 10 Ä4 
pri čemer je: 
X ¼ 100 Ü  x 
x þ  y 
2 þ 3,76ðx þ  y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 koncentracija CO  2 v razredčenem izpušnem plinu v vre či 
za vzorčenje (v odstotku prostornine); 
C HC koncentracija HC v razred čenem izpušnem plinu v vre či za 
vzorčenje (v ppm ekvivalenta ogljika);  
C CO koncentracija CO v razred čenem izpušnem plinu v vre či za 
vzorčenje (v ppm).  
3.2.1.1.3 Merjenje metana  
3.2.1.1.3.1 Za merjenje metana z uporabo GC-FID je treba NMHC izra čunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
C NMHC ¼ C  THC Ä ðRf CH4 Ü C  CH4 Þ 
pri čemer je:  
C NMHC  popravljena koncentracija NMHC v razred čenem 
izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta ogljika);  
C THC koncentracija THC v razred čenem izpušnem plinu (v 
ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena s koli čino 
THC v zraku za red čenje;  
C CH4 koncentracija C  CH4 v razredčenem izpušnem plinu (v 
ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena s količ ino CH  4 
v zraku za red čenje, ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 617  
Rf CH4 faktor odzivnosti FID na metan, kot je opredeljeno v 
odstavku 5.4.3.2 Podpriloge 5. 
3.2.1.1.3.2 Za merjenje metana z uporabo NMC-FID je izra čun NMHC 
odvisen od kalibracijskega plina/metode, ki se uporabi za ni čelno/ 
kalibracijsko prilagoditev.  
FID, uporabljen za merjenje THC (brez NMC), je treba umeriti s 
propanom/zrakom na obi čajen način. 
Za umerjanje FID v serijah z NMC so dovoljene naslednje 
metode:  
(a) Kalibracijski plin, ki je sestavljen iz propana/zraka, zaobide 
NMC; 
(b) Kalibracijski plin, ki je sestavljen iz metana/zraka, gre skozi 
NMC. 
Zelo priporo čljivo je, da je metan v FID umerjen z metanom/ 
zrakom skozi NMC.  
V primeru (a) je treba koncentracijo CH  4 in NMHC izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h Ü ðE E Ä E  M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=NMCÞ 
E E Ä E  M 
Če je r  h < 1,05, je lahko izpuš čen iz zgornje ena čbe za C  CH4 . 
V primeru (b) je treba koncentracijo CH  4 in NMHC izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h Ü ðE E Ä E  M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ 
E E Ä E  M 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če vzorčni plin te če skozi NMC 
(v ppm C); 
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če vzorčni plin zaobide NMC (v 
ppm C); 
r h faktor odzivnosti metana, kot je dolo čeno z 
odstavkom 5.4.3.2 Podpriloge 5;  
E M učinkovitost metana, kot je dolo čeno z odstavkom 
3.2.1.1.3.3.1 te podpriloge;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 618  
E E učinkovitost etana, kot je dolo čeno z odstavkom 
3.2.1.1.3.3.2 te podpriloge. 
Če je r  h < 1,05, je lahko izpuš čen iz enačb za primer (b) zgoraj za 
C CH4 in C  NMHC  . 
3.2.1.1.3.3 Pretvorbena učinkovitost izlo čevalnika nemetanov (NMC)  
Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje 
nemetanskih ogljikovodikov iz vzorčnega plina, in sicer z oksida ­
cijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je 
pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki vsebujejo 
etan, pa 100 %. Da bo meritev za NMHC toč na, je treba dolo čiti 
dve učinkovitosti in ju uporabiti za izra čun emisije NMHC.  
3.2.1.1.3.3.1 U činkovitost pretvorbe metana, E M 
Kalibracijski plin metana/zraka je treba dovesti v FID skozi NMC 
in mimo NMC, obe koncentraciji pa je treba zabeležiti. Uč inko­
vitost je treba dolo čiti z uporabo naslednje enač be: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče skozi NMC 
(v ppm C); 
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če CH  4 zaobide NMC 
(v ppm C); 
3.2.1.1.3.3.2 U činkovitost pretvorbe etana, E E 
Kalibracijski plin etana/zraka je treba dovesti v FID skozi NMC in 
mimo NMC, obe koncentraciji pa je treba zabeležiti. U činkovitost 
je treba dolo čiti z uporabo naslednje enač be: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče skozi NMC 
(v ppm C); 
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 zaobide NMC 
(v ppm C). 
Če učinkovitost pretvorbe etana za NMC znaša 0,98 ali ve č, je 
treba E  E nastaviti na 1 za vsak nadaljnji izra čun. 
3.2.1.1.3.4 Če je metan v FID umerjen skozi izlo čevalnik, je E M 0. 
Enačba za izra čun C  H4 v odstavku 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej 
podprilogi postane:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 619  
C CH4 ¼ C  HCðw=NMCÞ 
Enačba za izra čun C  NMHC  v odstavku 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej 
podprilogi postane: 
C NMHC ¼ C  HCðw=oNMCÞ Ä C  HCðw=NMCÞ Ü r  h 
Gostota, uporabljena za izra čun mase NMHC, mora biti enaka tisti 
pri skupnih ogljikovodikih pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa in 
je odvisna od goriva. 
3.2.1.1.4 Izra čun koncentracije aritmetičnega povpre čja ponderiranega 
pretoka  
Naslednjo metodo za izračun je treba uporabljati le za sisteme 
CVS, ki niso opremljeni z izmenjevalnikom toplote, ali za sisteme 
CVS z izmenjevalnikom toplote, ki niso v skladu z odstavkom 
3.3.5.1 Podpriloge 5.  
Ko se stopnja pretoka skozi CVS, qvcvs, v preskusu razlikuje za 
več kot ±3 odstotke aritmeti čnega povpre čja stopnje pretoka, je 
treba aritmeti čno povpre čje ponderiranega pretoka uporabiti za 
neprekinjene meritve razred čenih plinov, vklju čno s PN: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
pri čemer je:  
C e koncentracija aritmeti čnega povpre čja ponderiranega 
pretoka;  
qvcvs(i) stopnja pretoka skozi CVS pri času t ¼ i Ü Δt, (v 
m 3 /min;)  
C(i) koncentracija pri času (v ppm);  t ¼ i Ü Δt, ppm; 
Δt interval vzor čenja (v s);  
V skupna prostornina CVS (v m  3 ). 
3.2.1.2 Izra čun korekcijskega faktorja za vlažnost NO  x 
Za popravek za vpliv vlažnosti na rezultate za dušikove okside se 
uporabljajo naslednji izra čuni: 
KH ¼  1 
1 Ä 0,0329 Ü ð H Ä 10,71Þ 
pri čemer je: 
H ¼ 6,211 Ü R  a Ü P  d 
P B Ä P  d Ü R  a Ü 10 Ä2 
in: 
H specifi čna vlažnost v gramih vodne pare na kilogramsuhega 
zraka;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 620  
R a relativna vlažnost zraka v okolici (v odstotkih);  
P d tlak nasičene pare pri temperaturi okolice (v kPa);  
P B atmosferski tlak v prostoru (v kPa).  
Faktor KH je treba izračunati za vsako fazo preskusnega cikla.  
Temperaturo okolice in relativno vlažnost je treba dolo čiti kot 
aritmetično povpre čje neprekinjeno merjenih vrednosti med 
vsako fazo. 
3.2.2 Dolo čanje masnih emisij HC iz motorjev s kompresijskim vžigom 
3.2.2.1 Za izračun masnih emisij HC iz motorjev s kompresijskim vžigom 
je treba aritmeti čno povpre čno koncentracijo HC izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
pri čemer je: 
R t 2 
t 1 C HC dt integral od čitka ogretega FID med preskusom (t  1 do 
t 2 ); 
C e koncentracija HC, izmerjena v razred čenem izpušnem 
plinu, izražena v ppm C  i , in nadomeš ča C  HC v vseh 
ustreznih ena čbah. 
3.2.2.1.1 Koncentracijo zraka za redčenje HC je treba dolo čiti iz vre č za 
zrak za red čenje. Popravek je treba izvesti v skladu z odstavkom 
3.2.1.1 te podpriloge.  
3.2.3 Izra čuni porabe goriva in CO  2 za posamezna vozila in skupino 
interpolacij  
3.2.3.1 Poraba goriva in emisije CO  2 brez uporabe metode interpolacije  
Vrednost CO  2 , kot je izra čunana v odstavku 3.2.1 te podpriloge, 
in porabo goriva, kot je izra čunana v skladu z odstavkom 6. te 
podpriloge, je treba pripisati vsem posameznim vozilom v skupini 
interpolacij in metoda interpolacije ni veljavna.  
3.2.3.2 Poraba goriva in emisije CO  2 z uporabo metode interpolacije  
Emisije CO  2 in porabo goriva za vsako posamezno vozilo v 
skupini interpolacij je treba izra čunati v skladu z metodo interpo ­
lacije, opisano v odstavkih 3.2.3.2.1 do vklju čno 3.2.3.2.5 te 
podpriloge.  
3.2.3.2.1 Poraba goriva in emisije CO  2 preskusnih vozil L in H  
Masne emisije CO  2 , M  CO  2 ÄL , in M  CO  2 ÄH ter njihove faze p,  
M CO  2 ÄL;p in M  CO  2 ÄH;p preskusnih vozil L in H, uporabljenih za 
naslednje izra čune, je treba vzeti iz koraka 9 v tabeli A7/1.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 621  
Vrednosti porabe goriva je prav tako treba vzeti iz koraka 9 v 
tabeli A7/1 in jih navajati kot FC  L,p in FC  H,p . 
3.2.3.2.2 Izra čun cestne obremenitve za posamezno vozilo  
3.2.3.2.2.1 Masa posameznega vozila  
Preskusne mase vozil H in L je treba uporabiti kot vnos za metodo 
interpolacije.  
TM  ind (v kg) je posamezna preskusna masa vozila v skladu z 
odstavkom 3.2.25 te priloge.  
Če je ista preskusna masa uporabljena za preskusni vozili L in H, 
je treba vrednostTM  ind nastaviti na maso preskusnega vozila H za 
metodo interpolacije.  
3.2.3.2.2.2 Kotalni upor posameznega vozila  
Dejanske vrednosti kotalnega upora za izbrane pnevmatike na 
preskusnem vozilu L, RR  L in preskusnem vozilu H, RR  H je 
treba uporabiti kot vnos za metodo interpolacije. Glej odstavek 
4.2.2.1 Podpriloge 4. 
Če imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila L ali H 
različne vrednosti kotalnega upora, je treba ponderirano povpre čje 
kotalnih uporov izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
pri čemer je:  
RR  x,FA kotalni upor pnevmatik na sprednji osi (v kg/tono);  
RR  x,RA kotalni upor pnevmatik na zadnji osi (v kg/tono);  
mp x,FA delež mase vozila na sprednji osi vozila H;  
x predstavlja vozilo L, H ali posamezno vozilo.  
Za pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, je treba vrednost 
kotalnega upora RR  ind nastaviti na vrednost razreda za veljavni 
razred kotalnega upora pnevmatike, kot je to v skladu s tabelo 
A4/1 Podpriloge 4. 
Če imajo pnevmatike različne vrednosti kotalnega upora na 
sprednji in zadnji osi, je treba uporabiti ponderirano povpre čje, 
izračunano z uporabo ena čbe v tem odstavku.  
Če so bile enake pnevmatike nameš čene na preskusnih vozilih L 
in H, je treba vrednost RR  ind za metodo interpolacije nastaviti na 
RR  H . 
3.2.3.2.2.3 Aerodinami čni upor posameznega vozila  
Aerodinami čni upor je treba izmeriti za vsak element dodatne 
opreme, ki vpliva na upor, in vse oblike karoserije v vetrovniku, 
ki izpolnjuje zahteve odstavka 3.2. Podpriloge 4 in ki ga potrdi 
homologacijski organ.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 622  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa je mogo če uporabiti alternativno metodo (npr. simulacijo, 
vetrovnik, ki ne izpolnjuje merila v Podprilogi 4) za dolo čitev 
Δ(C D ×A f ), če so izpolnjena naslednja merila:  
(a) alternativna metoda določitve mora izpolnjevati to čnost za 
Δ(C D ×A f ), ki znaša ±0,015 m  2 ; v primeru, da je uporabljena 
simulacija, je treba podrobno preveriti veljavnost ra čunalniške 
dinamike teko čin, tako da se prikazani vzorci dejanskega 
zračnega pretoka okrog karoserije, vklju čno z razsežnostmi 
hitrosti pretoka, silami ali tlaki, ujemajo s potrjenimi rezultati 
preskusa; 
(b) alternativno metodo je treba uporabiti samo za tiste dele, ki 
vplivajo na aerodinamiko (npr. kolesa, obliko karoserije, 
sistem hlajenja), za katere je bila izkazana enakovrednost;  
(c) dokazilo o enakovrednosti je treba vnaprej predloži homolo ­
gacijskemu organu za vsako skupino cestnih obremenitev v 
primeru, da je uporabljena matemati čna metoda, ali vsaka štiri 
leta v primeru, da je uporabljena merilna metoda, dokazilo pa 
mora v vsakem primeru temeljiti na meritvah vetrovnika, ki 
izpolnjuje merila iz te priloge;  
(d) če je Δ(C D × A  f ) za dolo čeno možnost ve č kot dvakrat ve čje 
kot pri možnosti, za katero je bilo podano dokazilo, se aero ­
dinamični upor ne dolo či z alternativno metodo; in  
(e) v primeru, da je simulacijski model spremenjen, je potrebna 
ponovna potrditev. Δ(C D ×A f ) LH je razlika v zmnožku koefi ­
cienta aerodinami čnega upora s čelno površino preskusnega 
vozila H v primerjavi z preskusnim vozilom L, vklju čiti pa 
jo je treba v vsa ustrezna poro čila o preskusu (v m  2 ). 
Δ(C D ×A f ) ind je razlika v zmnožku koeficienta aerodinami ­ 
čnega upora s čelno površino vozila med posameznim 
vozilom in preskusnim vozilom L, in sicer zaradi možnosti 
in oblik karoserije na vozilu, ki se razlikujejo od tistih na 
preskusnem vozilu L (v m  2 ). 
Te razlike v aerodinami čnem uporu, Δ(C D ×A f ), je treba dolo ­ 
čiti s točnostjo 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A f ) ind je treba izra čunati v skladu z naslednjo enač bo, ki 
ohranja točnost 0,015 m  2 tudi za vsoto elementov dodatne opreme 
in oblike karoserije: 
ΔðC D Ü A  f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A  f Þ i 
pri čemer je:  
C D koeficient aerodinami čnega upora;  
A f čelna površina vozila (v m  2 ). 
n število elementov dodatne opreme na vozilu, ki so 
za posamezno vozilo in preskusno vozilo L razli ­ 
čni; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 623  
ΔðC D Ü A  f Þ i razlika v zmnožku koeficienta aerodinami čnega 
upora s čelno površino zaradi posamezne lastnosti, 
i, na vozilu in je pozitivna za element dodatne 
opreme, ki doda aerodinami čni upor z ozirom na 
preskusno vozilo L in obratno (v m  2 ); 
vsota vseh razlik  ΔðC D Ü A  f Þ i med vozili L in H se mora ujemati 
s skupno razliko med preskusnima voziloma L in H in jih je treba 
navajati kot Δ(C D ×A f ) LH . 
Povečanje ali zmanjšanje zmno žka koeficienta aerodinami čnega 
upora s čelno površino je treba izraziti kot Δ (C D ×A f ) za vse 
elemente dodatne opreme in oblike karoserije v skupini interpola ­
cij, ki:  
(a) imajo vpliv na aerodinami čni upor vozila; in  
(b) bodo vključeni v interpolacijo,  
je treba vključiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu. 
Aerodinami čni upor vozila H je treba uporabiti za celotno skupino 
interpolacije in Δ(C D ×A f ) LH je treba nastaviti na ni č, če: 
(a) z vetrovnikom ni mogoče natančno določiti Δ(C D ×A f ); ali 
(b) na preskusnih vozilih L in H ni elementov dodatne opreme, ki 
bi vplivali na upor in morajo biti vklju čeni v metodo interpo ­
lacije.  
3.2.3.2.2.4 Izra čun cestne obremenitve za posamezna vozila v skupini inter ­
polacij  
Koeficiente cestne obremenitve f 0 , f 1 in f  2 (kot je opredeljeno v 
Podprilogi 4) za preskusni vozili H in L je treba navajati kot f  0,H , 
f 1,H in f  2,H , f 0,L , f 1,H in f  2,H . Prilagojena krivulja cestne obreme ­
nitve za preskusno vozilo L je opredeljena, kot sledi: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f  1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v  2 
Uporabo metode regresije najmanjših kvadratov v razponu to čk 
referenčne hitrosti ter prilagojene koeficiente cestne obremenitve  
f ä 
0;L in f ä 
2;L je treba za  F L ðvÞ določiti z linearnim koeficientom  f ä 
1;L , 
nastavljenim na f  1,H . Koeficienti cestne obremenitve f  0,ind , f 1,ind in 
f 2,ind za posamezno vozilo v skupini interpolacij je treba izra čunati 
z uporabo naslednjih ena čb: 
f 0;ind ¼ f  0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
ali, če je ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0 , je treba za  f 0;ind 
uporabiti spodnjo ena čbo: 
f 0;ind ¼ f  0;H Ä Δf 0 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 624  
f 1;ind ¼ f  1;H 
f 2;ind ¼ f  2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A  f â LH Ä Δ½C d Ü A  f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A  f â LH Þ 
ali, če je ΔðC d Ü A  f ÞLH ¼ 0 , je treba za  F 2;ind uporabiti spodnjo 
enačbo: 
f 2;ind ¼ f  2;H Ä Δf 2 
pri čemer je: 
Δf 0 ¼ f  0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f  2;H Ä f ä 
2;L 
V primeru skupine matrik cestne obremenitve je treba koeficiente 
f 0 , f 1 in f  2 za posamezno vozilo izra čunati v skladu z ena čbami v 
odstavku 5.1.1 Podpriloge 4. 
3.2.3.2.3 Izra čun potrebe po energiji cikla  
Potrebo po energiji cikla za veljavni WLTC, E  k , in potrebo po 
energiji za vse veljavne faze cikla E  k,p je treba izra čunati v skladu 
s postopkom iz odstavka 5 te podpriloge, in sicer za naslednje 
sklope k za koeficiente cestne obremenitve in mase:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(preskusno vozilo L) 
k=2: f  0 ¼ f  0;H; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f  2;H; m ¼ TM  H 
(preskusno vozilo H) 
k=3: f  0 ¼ f  0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f  2;ind; m ¼ TM  ind 
(posamezno vozilo v skupini interpolacij)  
3.2.3.2.4 Izra čun vrednosti CO  2 za posamezno vozilo znotraj skupine inter ­
polacij z uporabo metode interpolacije  
Za vsako fazo cikla p za veljavni cikel je masne emisije CO  2 
(g/km) posameznega vozila treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M  CO  2 ÄL;p Þ 
Masne emisije CO  2 (g/km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo 
je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E  1 
E 2 Ä E  1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M  CO  2 ÄL Þ 
Izrazi E  1,p , E 2,p in E  3,p in E  1 , E 2 in E  3 so opredeljeni v odstavku 
3.2.3.2.3 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 625  
3.2.3.2.5 Izra čun vrednosti porabe goriva FC za posamezno vozilo znotraj 
skupine interpolacij z uporabo metode interpolacije  
Za vsako fazo cikla p za veljavni cikel je porabo goriva (l/100 km) 
posameznega vozila treba izra čunati z uporabo naslednje enačbe:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Porabo goriva (l/100 km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E  1 
E 2 Ä E  1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Izrazi E  1,p , E 2,p in E  3,p in E  1 , E 2 in E  3 so opredeljeni v odstavku 
3.2.3.2.3 te podpriloge. 
3.2.4 Izra čuni porabe goriva in CO  2 za posamezna vozila v skupini 
matrik za cestne obremenitve  
Emisije CO  2 in porabo goriva za vsako posamezno vozilo v 
skupini matrik za cestne obremenitve je treba izra čunati v skladu 
z metodo interpolacije, opisano v odstavkih 3.2.3.2.3 do vklju čno 
3.2.3.2.5 te podpriloge. Kjer je to primerno, je treba referen čne 
vrednosti za vozilo L in/ali H nadomestiti z referen čnimi vrednosti 
za vozilo L  M in/ali H  M . 
3.2.4.1 Dolo čitev porabe goriva in emisij CO  2 za vozila L  M in H  M 
Maso emisij CO  2 M CO2 za vozila L  M in H  M je treba dolo čiti v 
skladu z izra čuni v odstavku 3.2.1 te podpriloge, in sicer za posa ­
mezne faze cikla p za veljavni WLTC ter ju navajati kot  
M CO  2 –LM ;p in M  CO  2 –HM ;p . Porabo goriva za posamezne faze 
cikla za veljavni WLTC je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 
6 te podpriloge in jo navajati kot FC  LM,p in FC  HM,p . 
3.2.4.1.1 Izra čun cestne obremenitve za posamezno vozilo  
Silo cestne obremenitve je treba izra čunati v skladu s postopkom, 
opisanim v odstavku 5.1 Podpriloge 4.  
3.2.4.1.1.1 Masa posameznega vozila  
Preskusne mase vozil H M in L  M , izbrane v skladu z odstavkom 
4.2.1.4 Podpriloge 4, je treba uporabiti kot vnos.  
TM  ind (v kg) je preskusna masa posameznega vozila v skladu z 
opredelitvijo preskusne mase v odstavku 3.2.25 te priloge.  
Če je enaka preskusna masa uporabljena za vozila L  M in H  M , je 
treba vrednost TM  ind nastaviti na maso vozila H  M za metodo 
skupine matrik za cestne obremenitve.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 626  
3.2.4.1.1.2 Kotalni upor posameznega vozila  
Vrednosti kotalnega upora za vozilo L  M , RR  LM in vozilo H  M , 
RR  HM , izbrane v skladu z odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4, je 
treba uporabiti kot vnos.  
V kolikor imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila 
L M ali H  M različne vrednosti kotalnega upora, je treba ponderirano 
povprečje kotalnih uporov izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
pri čemer je:  
RR  x,FA kotalni upor pnevmatik na sprednji osi (v kg/tono);  
RR  x,RA kotalni upor pnevmatik na zadnji osi (v kg/tono);  
mp x,FA delež mase vozila na sprednji osi vozila;  
x predstavlja vozilo L, H ali posamezno vozilo.  
Za pnevmatike, nameščene na posamezno vozilo, je treba vrednost 
kotalnega upora RR  ind nastaviti na vrednost razreda za veljavni 
razred kotalnega upora pnevmatike, kot je to v skladu s tabelo 
A4/1 Podpriloge 4. 
V kolikor imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh razli čne 
vrednosti za razred kotalnega upora, je treba uporabiti ponderirano 
povprečje, izračunano z uporabo ena čbe v tem odstavku.  
Če je enak kotalni upor uporabljen za vozila L  M in H  M , je treba 
vrednost RR  ind nastaviti na RR  HM za metodo skupine matrik za 
cestne obremenitve.  
3.2.4.1.1.3 Čelna povr šina posameznega vozila  
Čelno povr šina za vozilo L  M , A fLM in vozilo H  M , A fHM , izbrana z 
odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4, je treba uporabiti kot vnos. 
A f,ind , m  2 je čelna površina posameznega vozila.  
Če je enaka čelna povr šina uporabljena za vozila L  M in H  M , je 
treba vrednost A  f,ind nastaviti na vrednost čelne površine vozila 
H M za metodo skupine matrik za cestne obremenitve.  
3.3 PM 
3.3.1 Izra čun 
PM je treba izra čunati z uporabo naslednjih dveh enač b: 
PM ¼ ðV mix þ V  ep Þ Ü P  e 
V ep Ü d ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 627  
kjer so izpušni plini izpušč eni izven tunela;  
in: 
PM ¼  V mix Ü P  e 
V ep Ü d 
kjer se izpušni plini vrnejo v tunel;  
pri čemer je:  
V mix prostornina razred čenih izpušnih plinov (glej odstavek 2 te 
podpriloge) pri standardnih pogojih;  
V ep prostornina razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi 
filter za vzor čenje delcev pri standardnih pogojih;  
P e masa trdnih delcev, zbrana z enim ali več filtri za vzorce 
(v mg); 
d prevo žena razdalja, ki ustreza preskusnemu ciklu (v km).  
3.3.1.1 Če je bil uporabljen popravek za maso trdnih delcev v ozadju 
filtra iz sistema za red čenje, je treba to dolo čiti v skladu z 
odstavkom 1.2.1.3.1 Podpriloge 6. V tem primeru je treba maso 
trdnih delcev (mg/km) izra čunati z uporabo naslednjih enač b: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V  ep Þ 
d 
v primeru, da so izpušni plini izpušč eni izven tunela;  
in: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
v primeru, da so izpušni plini vrnjeni v tunel;  
pri čemer je:  
V ap prostornina zraka iz tunela, ki te če skozi ozadje filtra za trdne 
delce pri standardnih pogojih;  
P a masa trdnih delcev iz zraka za red čenje ali zraka za red čenje 
iz ozadja tunela, kot je dolo čeno z eno izmed metod, opisanih 
v odstavku 1.2.1.3.1 Podpriloge 6;  
DF faktor redčenja, dolo čen v odstavku 3.2.1.1.1 te podpriloge.  
Če je rezultat uporabe popravka ozadja negativen, se za rezultat 
šteje, da je enak nič mg/km.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 628  
3.3.2 Izra čun PM z uporabo metode dvojnega red čenja 
V ep ¼ V  set Ä V  ssd 
pri čemer je:  
V ep prostornina razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi 
filter za vzorce trdnih delcev pod standardnimi pogoji;  
V set prostornina dvojno razred čenega izpušnega plina, ki te če 
skozi filtre za vzorce trdnih delcev pod standardnimi pogoji;  
V ssd prostornina zraka za sekundarno razred čenje pod standard ­
nimi pogoji.  
Če se vzorec sekundarno razredčenega vzor čnega plina za meritev 
PM ne vrne v tunel, je treba prostornino CVS izra čunati kot pri 
enojnem red čenju, tj.: 
V mix ¼ V  mix indicated þ V  ep 
pri čemer je:  
V mix indicated  izmerjena prostornina razred čenega izpušnega plina 
v sistemuza red čenje po ekstrakciji vzorca trdnih 
delcev pri standardnih pogojih.  
4. Dolo čanje PN 
4.1 PN je treba izra čunati z naslednjo ena čbo: 
PN ¼  V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C  b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
pri čemer je:  
PN število delcev v emisijah (v delcih na kilometer);  
V prostornina razredčenega izpušnega plina v litrih na preskus 
(po prvotnem red čenju samo v primeru dvojnega red čenja) in 
popravljena na standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa); 
k kalibracijski koeficient za popravek meritev za PNC na raven 
referenčnega instrumenta, ko ta še ni interno uporabljen v 
PNC. Če je kalibracijski koeficient že interno uporabljen v 
PNC, je kalibracijski faktor enak 1;  
C s popravljena koncentracija števila delcev iz razred čenega 
izpušnega plina, izražena kot aritmeti čno povpre čje števila 
delcev na kubi čni centimeter iz preskusa emisij, vklju čno s 
celotnim trajanjem voznega cikla. Č e rezultati povpre čja 
prostorninske koncentracije  C iz PNC niso izmerjeni pri stan ­
dardnih pogojih (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa), je treba 
koncentracije popraviti na tiste pogoje  C s ; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 629  
C b bodisi koncentracija zraka za red čenje bodisi koncentracija 
števila delcev v ozadju tunela za red čenje, kot to dovoljuje 
homologacijski organ, v delcih na kubi čni centimeter, popra ­
vljena za sovpadanje in standardne pogoje (273,15 K (0 °C) 
in 101,325 kPa);  
f r faktor zmanjšanja povpre čne koncentracije delcev za VPR pri 
nastavitvi red čenja, uporabljeni za preskus;  
f rb faktor zmanjšanja povpre čne koncentracije delcev za VPR pri 
nastavitvi red čenja, uporabljeni za meritev ozadja;  
d prevožena razdalja, ki ustreza veljavnemu preskusnemu ciklu 
(v km);  
C je treba izra čunati z naslednjo enač bo: 
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
pri čemer je:  
C i diskretna meritev koncentracije števila delcev v razred čenem 
izpušnem plinu iz PNC; delci na cm  3 in popravljeni za 
sovpadanje;  
n skupno število meritev za koncentracijo diskretnega števila 
delcev, opravljenih med veljavnim preskusnim ciklom, ki jih 
je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
n ¼ t Ü f 
pri čemer je:  
t čas trajanja veljavnega preskusnega cikla (v s);  
f pogostost beleženja podatkov za števec delcev (v Hz).  
5. Izra čun potrebe po energiji cikla  
Razen če je navedeno drugače, mora izra čun temeljiti na sledi 
ciljne hitrosti, podani v diskretnih časovnih toč kah vzorca.  
Za izračun je treba vsako časovno to čko vzorca razlagati kot 
časovno obdobje. Razen če ni druga če določeno, je trajanje Δt 
za ta obdobja enako 1 sekundi.  
Skupno potrebo po energiji E za celoten cikel ali dolo čeno fazo 
cikla je treba izra čunati kot seštevek E  i v pripadajo čem času cikla 
med t  start in t  end v skladu z naslednjo ena čbo: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 630  
pri čemer je:  
E i ¼ F  i Ü d  i če F  i> 0 
E i ¼ 0 če F  i Ï 0 
in: 
t start čas, pri katerem se veljavni cikel preskusa ali faze za čne 
(v s); 
t end čas, pri katerem se cikel ali faza preskusa zaklju či (v s); 
E i potreba po energiji v časovnem obdobju (i-1) do (i) v (v Ws);  
F i pogonska sila v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v N);  
d i prevožena razdalja v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m); 
F i ¼ f  0 þ f  1 Ü Ê v i þ v  iÄ1 
2 Ì 
þ f  2 Ü ðv i þ v  iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a  i 
pri čemer je:  
F i pogonska sila v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v N); 
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h); 
TM preskusna masa (v kg); 
a i pospeševanje v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m/s  2 ); 
f 0 , f 1 ,f 2 koeficienti cestne obremenitve za preskusno vozilo ob 
upoštevanju n (TM  L , TM  H ali TM  ind ) pri N, N/km/h in N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
d i prevožena razdalja v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m);  
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
t i čas (v s). 
a i ¼ v i Ä v  iÄ1 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
a i pospeševanje v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m/s  2 ); 
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
t i čas (v s).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 631  
6. Izra čun porabe goriva 
6.1 Lastnosti goriva, potrebnega za izra čun vrednosti porabe goriva, je 
treba vzeti iz Priloge IX.  
6.2 Vrednosti porabe goriva je treba izra čunati iz emisij ogljikovodika, 
ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida, in sicer z uporabo 
rezultatov iz koraka 6 za merila emisij in koraka 7 za CO  2 v tabeli 
A7/1. 
6.2.1 Za izračun porabe goriva je treba uporabiti splošno enačbo v 
odstavku 6.12 z uporabo razmerij H/C in O/C.  
6.2.2 Za vse enačbe v odstavku 6 te podpriloge:  
FC je poraba goriva za specifi čno gorivo (v l/100 km) (ali m  3 
na 100 km v primeru zemeljskega plina ali kg/100 km v 
primeru vodika);  
H/C je razmerje vodika in ogljika za specifi čno gorivo 
C X H Y O Z ; 
O/C je razmerje kisika in ogljika za specifi čno gorivo 
C X H Y O Z ; 
MW  C molska masa ogljika (12,011 g/mol);  
MW  H molska masa vodika (1,008 g/mol);  
MW  O molska masa kisika (15,999 g/mol);  
ρ fuel je gostota preskusnega goriva (v kg/l). Za plinska goriva, 
gostota goriva pri 15 °C;  
HC so emisije ogljikovodika (v g/km);  
CO so emisije ogljikovega monoksida (v g/km);  
CO  2 so emisije ogljikovega dioksida (v g/km);  
H 2 O so emisije vode (v g/km); 
H 2 so emisije vodika (v g/km);  
p 1 je tlak plina v posodi za gorivo pred veljavnim 
preskusnim ciklom (v Pa);  
p 2 je tlak plina v posodi za gorivo po veljavnem preskusnem 
ciklu (v Pa);  
T 1 je temperatura plina v posodi za gorivo pred veljavnim 
preskusnim ciklom (v K);  
T 2 je temperatura plina v posodi za gorivo po veljavnem 
preskusnem ciklu (v K);  
Z 1 je faktor stisljivosti plinastega goriva p  1 in T  1 ; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 632  
Z 2 je faktor stisljivosti plinastega goriva p  2 in T  2 ; 
V je notranja prostornina posode za plinasto gorivo (v m  3 ); 
d je teoretična dolžina uporabljene faze ali cikla (v km).  
6.3 Rezervirano  
6.4 Rezervirano  
6.5 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo 
bencin (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo 
UNP 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1 Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od 
sestave, predvidene za izra čun normirane porabe, je na zahtevo 
proizvajalca mogo če uporabiti korekcijski faktor cf, in sicer z 
uporabo naslednje ena čbe: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð 0,825 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
Korekcijski faktor, cf, ki se lahko uporabi, je dolo čen z uporabo 
naslednje ena čbe: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n  actual 
pri čemer je:  
n actual dejansko razmerje H/C za uporabljeno gorivo.  
6.7 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja 
ZP/biometan 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8 Rezervirano  
6.9 Rezervirano  
6.10 Za vozilo z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporablja 
dizelsko gorivo (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 633  
6.11 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja 
etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12 Porabo goriva za vsak preskus goriva je mogo če izračunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
FC ¼  MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ  MW  C 
MW  CO Ü CO þ  MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13 Poraba goriva za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo 
uporablja vodik: 
FC ¼ 0,024 Ü  V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Z odobritvijo homologacijskega organa in za vozila, ki za gorivo 
uporabljajo plinasti ali teko či vodik, se proizvajalec lahko odlo či 
izračunati porabo goriva bodisi z uporabo enač be za FC spodaj 
bodisi z metodo, ki uporablja standardni protokol, kot je SAE 
J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H  2 O þ H  2 Ì 
Faktor stisljivosti, Z, je treba pridobiti iz naslednje tabele:  
Tabela A7/2 
Faktor stisljivosti Z 
T (K) 
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900  
p (bar) 33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576 
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,57 3,954 4,329 
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358 
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829 
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498 
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271 
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107 
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981 
193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882 
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735 
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482  1,568 1,652 1,736 
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 634  
T (K) 
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900  
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655 
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621 
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590 
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562 
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537 
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514 
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493 
Če zahtevane vhodne vrednosti za p in T niso navedene v tabeli, 
je treba faktor stisljivosti pridobiti z linearno interpolacijo 
faktorjev stisljivosti iz tabele, pri čemer je treba izbrati tiste, ki 
so najbliže iskani vrednosti.  
7. Izra čun indeksov sledi vožnje  
7.1 Splo šna zahteva  
Predpisano hitrost med časovnimi to čkami v tabelah A1/1 do 
A1/12 je treba dolo čiti z metodo linearne interpolacije pri 
frekvenci 10 Hz.  
V primeru, da je stopalka za plin pritisnjena do konca, je treba 
namesto dejanske hitrosti vozila za izra čun indeksa sledi vožnje 
med takšnimi obdobji delovanja uporabiti predpisano hitrost.  
7.2 Izra čun indeksov sledi vožnje  
Naslednje indekse je treba izračunati v skladu s SAE J2951 (spre­
menjen januarja 2014):  
(a) ER: ocena energetske u činkovitosti  
(b) DR: ocena razdalje  
(c) EER: ocena varčevanja z energijo  
(d) ASCR: ocena absolutne spremembe hitrosti  
(e) IWR: ocena vztrajnostnega dela  
(f) RMSSE: koren povpre čne kvadratne napake hitrosti  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 635  
Podpriloga 8 
Povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila in hibridna elektri čna 
vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom  
1. Splo šne zahteve 
V primeru presku šanja vozil NOVC-HEV, vozil OVC-HEV in vozil 
NOVC-FCHV, Dodatek 2 in Dodatek 3 k tej podprilogi nadomestita 
Dodatek 2 k Podprilogi 6.  
V kolikor ni navedeno drugače, se vse zahteve v tej podprilogi 
nanašajo na vozila z in brez na čina, ki ga izbere voznik. Razen 
če je navedeno druga če v tej podprilogi, je treba vse zahteve in 
postopke, navedene v Podprilogi 6, še naprej uporabljati za vozila 
NOVC-HEV, vozila OVC-HEV ter vozila NOVC-FCHV in PEV.  
1.1 Enote, točnost in loč ljivost elektri čnih parametrov  
Parametri, enote in točnost meritev morajo ustrezati vrednostim, kot 
je navedeno v tabeli A8/1.  
Tabela A8/1 
Parametri, enote in točnost meritev  
Parameter  Enote To čnost Lo čljivost  
Električna energija (  1 ) Wh ±1 odstotek  0,001 kWh ( 2 ) 
Električni tok A  ±0,3 odstotka FSD ali 
±1 odstotek od čitka (  3 ) ( 4 ) 0,1 A 
Električna napetost  V  ±0,3 odstotka FSD ali 
±1 odstotek od čitka (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Oprema: stati čni merilnik za aktivno energijo. 
( 2 ) Merilnik vatnih ur izmeni čnega toka, razred 1 v skladu z IEC 62053-21 ali enakovredno. 
( 3 ) Kar koli je ve čje. 
( 4 ) Trenutna frekvenca integracije pri 20 Hz ali ve č. 
1.2 Preskušanje emisij in porabe goriva  
Parametri, enote in točnost meritev morajo biti enaki tistim, kot so 
potrebni za obi čajna vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem.  
1.3 Enote in natančnost končnih rezultatov preskusa  
Enote in njihova natančnost za posredovanje kon čnih rezultatov 
morajo slediti podatkom, podanim v Tabeli A8/2. Za namen izra ­ 
čuna v odstavku 4 te podpriloge je treba uporabiti nezaokrožene 
vrednosti. 
Tabela A8/2 
Enote in natančnost kon čnih rezultatov preskusa  
Parameter  Enote Posredovanje kon čnih rezult atov 
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Zaokroženo na najbližje celo 
število  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 636  
Parameter  Enote Posredovanje kon čnih rezultatov  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  ponderirano  za vozila HEV  (v l/100) km  Zaokroženo na eno decimalno 
mesto 
FC CS(,p)  ( 2 ) za vozila FCHV (v kg/100) km Zaokroženo na dve decimalni 
mesti 
M CO2, CS(,p)  ( 2 ), M  CO2, CD  , M  CO2 ,ponderirano (v g/km) Zaokroženo na najbližje celo 
število 
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC, ponderirano  (V Wh/km) Zaokroženo na najbližje celo 
število 
E AC (v kWh) Zaokroženo na eno decimalno 
mesto  
( 1 ) brez posameznega parametra vozila 
( 2 ) (p) pomeni zadevno obdobje, ki je lahko faza, kombinacija faz ali celoten cikel  
1.4 Razvrstitev vozil  
Vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV je treba 
razvrstiti kot vozila razreda 3. Veljavni preskusni cikel za preskusni 
postopek tipa 1 je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 1.4.2 te 
podpriloge, ki temelji na ustreznem referen čnem preskusnem ciklu, 
kot je opisan v točki 1.4.1 te podpriloge.  
1.4.1 Referen čni preskusni cikel  
1.4.1.1 Referen čni preskusni cikel za vozila razreda 3 je opredeljen v 
odstavku 3.3 Podpriloge 1. 
1.4.1.2 Za vozila PEV je postopek zmanjševanja v skladu z odstavkoma 
8.2.3 in 8.3 Podpriloge 1 lahko uporabljen za preskusne cikle, kot je 
to v skladu z odstavkom 3.3 Podpriloge 1, tako da je nazivna mo č 
nadomešč ena z najve čjo močjo. V tem primeru je zmanjšani cikel 
referenčni preskusni cikel. 
1.4.2 Veljavni preskusni cikel  
1.4.2.1 Veljavni preskusni cikel WLTP  
Referenčni preskusni cikel v skladu z odstavkom 1.4.1. te podpri ­
loge mora biti veljavni preskusni cikel WLTP (WLTC) za preskusni 
postopek tipa 1.  
V primeru, da se uporablja odstavek 9 Podpriloge 1 na osnovi 
referenčnega preskusnega cikla, kot je opisano v odstavku 1.4.1 te 
podpriloge, mora ta spremenjeni preskusni cikel biti veljavni 
preskusni cikel WLTP (WLTC) za postopek preskusa tipa 1.  
1.4.2.2 Veljavni mestni preskusni cikel WLTP  
Mestni preskusni cikel WLTP (WLTC  city ) za vozila razreda 3 je 
opredeljen v odstavku 3.5 Podpriloge 1.  
1.5 Vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in PEV z roč nimi menjalniki  
Vozila je treba voziti v skladu z navodili proizvajalca, ki so nave ­
dena v uporabniškem priro čniku za vozila iz serijske proizvodnje, in 
v skladu s tehni čnim instrumentom za menjanje prestav.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 637  
2. Priprava sistema REESS in sistema z gorivnimi celicami  
2.1 Za vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV in PEV velja 
naslednje:  
(a) Ne glede na zahteve iz odstavka 1.2.3.3 Podpriloge 6 morajo 
biti vozila, preskušena v skladu s to Podprilogo, ute čena z vsaj 
300 km, ko so namešč eni sistemi REESS;  
(b) V primeru, da sistemi REESS delujejo nad obi čajnim obmo čjem 
delovne temperature, mora upravljavec upoštevati postopek, ki 
ga priporo ča proizvajalec, da bo temperaturo sistema REESS 
ohranil v obi čajnem obmo čju delovanja. Proizvajalec mora pred ­
ložiti zagotovilo, da sistem za upravljanje toplote, ki je del 
sistema REESS, ni onemogo čen ali deluje pri zmanjšani 
zmogljivosti.  
2.2 Za vozila NOVC-FCHV velja, da morajo biti vozila, preskušena v 
skladu s to Podprilogo in ne glede na zahteve iz odstavka 1.2.3.3 
Podpriloge 6, ute čena z vsaj 300 km, ko so namešč eni sistemi z 
gorivnimi celicami.  
3. Preskusni postopek  
3.1 Splo šne zahteve 
3.1.1 Za vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV velja 
naslednje, kjer je to primerno:  
3.1.1.1 Vozila morajo biti preskušena v skladu z veljavnimi preskusnimi 
cikli, opisanimi v odstavku 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.1.2 Če vozilo ne more slediti veljavnemu preskusnemu ciklu znotraj 
tolerance sledi hitrosti, kot je to v skladu z odstavkom 1.2.6.6 
Podpriloge 6, mora biti stopalka za plin pritisnjena do konca, 
razen če je navedeno druga če, dokler ni zahtevana slede hitrosti 
znova doseženo.  
3.1.1.3 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo 
naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z navodili proizvajalca.  
3.1.1.4 Za vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in PEV je treba vzor čenje 
izpušnih emisij in merjenje elektri čne porabe za četi za vsak veljavni 
preskusni cikel, pred ali na za četku postopka zagona vozila in na 
koncu zaklju čka vsakega veljavnega preskusnega cikla.  
3.1.1.5 Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je treba spojine plinskih emisij 
analizirati za vsako posamezno preskusno fazo. Fazo analize je 
dovoljeno opustiti za faze, ko motor z notranjim zgorevanjem ne 
deluje.  
3.1.1.6 Število delcev je treba analizirati za vsako posamezno fazo, emisijo 
trdnih delcev pa je treba analizirati za vsak veljaven preskusni cikel.  
3.1.2 Prisiljeno hlajenje, kot je opisano v odstavku 1.2.7.2 Podpriloge 6, 
je treba uporabiti samo za preskus tipa 1 ohranjanja energije za 
vozila OVC-HEV, kot je to v skladu z odstavkom 3.2 te podpriloge, 
in za preskušanje vozil NOVC-HEV, kot je to v skladu z odstavkom 
3.3 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 638  
3.2 Vozila OVC-HEV 
3.2.1 Vozila je treba preskusiti pri praznjenju naboja (stanje CD) in pri 
ohranjanju naboja (stanje CS).  
3.2.2 Vozila so lahko preskušena v skladu s štirimi možnimi zaporedji 
preskusov: 
3.2.2.1 Mo žnost 1: preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
3.2.2.2 Mo žnost 2: preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja.  
3.2.2.3 Mo žnost 3: preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim 
preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
3.2.2.4 Mo žnost 4: preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim 
preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja.  
Slika A8/1  
Možna zaporedja preskusov v primeru preskušanja vozil OVC-HEV
  
3.2.3 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba nastaviti, kot je opisano v 
naslednjih zaporedjih preskusov (možnosti 1 do 4).  
3.2.4 Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 
1 pri ohranjanju naboja (možnost 1)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 1, opisano v odstavkih 
3.2.4.1 do vklju čno 3.2.4.7 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 
1/1 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 639  
3.2.4.1 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 2.2 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.4.2 Preskusni pogoji 
3.2.4.2.1 Preskus je treba izvesti, ko je sistem REESS napolnjen do konca, 
kot je to v skladu z zahtevami glede polnjenja, opisanimi v odstavku 
2.2.3 Dodatka 4 k tej Podprilogi, vozilo pa mora delovati pri praz ­
njenju naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.5 te priloge.  
3.2.4.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v 
skladu z odstavkom 2 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.4.3 Preskusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja  
3.2.4.3.1 Preskusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja sestavlja več zapo­
rednih ciklov, kjer vsakemu ciklu sledi čas odstavitve, ki ne sme biti 
daljši od 30 minut, dokler ni doseženo stanje delovanja pri ohra ­
njanju naboja.  
3.2.4.3.2 Med odstavitvijo med posameznimi veljavnimi preskusnimi cikli 
mora pogonski sistem biti onemogo čen, sistema REESS pa ni dovo ­
ljeno znova napolniti iz zunanjega vira elektri čne energije. Instru ­
menti za merjenje elektri čnega toka vseh sistemov REESS in za 
določitev elektri čne napetosti vseh sistemov REESS, kot je to v 
skladu z Dodatkom 3 te podpriloge, med fazami preskusnega 
cikla ne smejo biti izklopljeni. V primeru merjenja z merilnikom 
amper ur mora integracija ostati aktivna skozi celoten preskus, 
dokler ni preskus zaključ en. 
Po ponovnem zagonu po odstavitvi mora vozilo delovati v nač inu, 
ki ga izbere voznik, v skladu z odstavkom 3.2.4.2.2 te podpriloge.  
3.2.4.3.3 Z odstopanjem od odstavka 5.3.1 Podpriloge 5 in ne glede na 
odstavek 5.3.1.2 Podpriloge 5 so lahko analizatorji umerjeni in 
preverjeni za nič elno nastavitev pred in po preskusu tipa 1 pri praz ­
njenju naboja.  
3.2.4.4 Zaključek preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja  
Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja velja, da je zaklju čen, ko je 
prvič doseženo merilo za prekinitev, ko je to v skladu z odstavkom 
3.2.4.5 te podpriloge. Število veljavnih preskusnih ciklov WLTP do 
in vključno s tistim, ko je bil prvič doseženo merilo za prekinitev, je 
nastavljen na n+1.  
Veljavni preskusni cikel WLTP n je opredeljen kot prehodni cikel.  
Veljavni preskusni cikel WLTP n+1 je opredeljen kot potrditveni 
cikel.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 640  
Za vozila brez zmožnosti ohranjanja naboja v celotnem veljavnem 
preskusnem ciklu WLTP je zaklju ček preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja dosežen, ko je na standardni ploš či z instrumenti v vozilu 
prikazano, da zaustavite vozilo, ali ko vozilo od predpisane vozne 
tolerance odstopa za 4 zaporedne sekunde ali več . Stopalko za plin 
je treba sprostiti, vozilo pa mora v 60 sekundah zavirati do mirova ­
nja. 
3.2.4.5 Merilo za prekinitev  
3.2.4.5.1 Oceniti je treba, ali je bilo merilo za prekinitev doseženo za vsak 
prevoženi veljavni preskusni cikel WLTP.  
3.2.4.5.2 Merilo za prekinitev iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja je 
doseženo, ko je relativna sprememba elektri čne energije REEC  i , 
kot je izra čunana z uporabo naslednje enač be, manjša od 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600 
pri čemer je:  
REEC  i relativna sprememba elektri čne energije za obravnavani 
veljavni preskusni cikel i iz preskusa tipa 1 pri praz ­
njenju naboja;  
ΔE REESS,i  sprememba elektri čne energije i v vseh sistemih REESS 
za obravnavani preskusni cikel tipa 1 pri praznjenju 
naboja, izra čunana v skladu z odstavkom 4.3 te podpri ­
loge (v Wh);  
E cycle potreba po energiji cikla za obravnavani veljavni 
preskusni cikel WLTP, izra čunana v skladu z 
odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  
i indeksno število obravnavanega veljavnega preskusnega 
cikla WLTP;  
1 
3 600 faktor pretvorbe v Wh za potrebo po energiji cikla.  
3.2.4.6 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.2.4.6.1 Vozilo mora biti priklju čeno v elektri čno omrežje v času 120 minut 
po veljavnem preskusnem ciklu WLTP n+1, v katerem je merilo za 
prekinitev preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja doseženo prvi č. 
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za 
zaključ ek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 
4 k tej podprilogi.  
3.2.4.6.2 Oprema za merjenje elektri čne energije, nameš čena med polnil ­
nikom vozila in elektri čnim omrežjem, mora meriti raven napolnje ­
nosti z elektri čno energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi 
njeno trajanje. Merjenje elektri čne energije se lahko ustavi, ko je 
doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.4.7 Vsak posamezni veljavni preskusni cikel WLTP iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja mora izpolnjevati merila za dolo čitev mejnih 
vrednosti emisij, kot je to v skladu z odstavkom 1.1.2 Podpriloge 6.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 641  
3.2.5 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 
1 pri praznjenju naboja (možnost 2)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 2, kot je opisano v 
odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3.3 te podpriloge, kakor tudi 
pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na 
sliki A8, Dodatek 1/2 v Dodatku1 k tej podprilogi.  
3.2.5.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 2.1 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.5.2 Preskusni pogoji 
3.2.5.2.1 Preskuse je treba opraviti z vozilom, ki deluje v stanju ohranjanja 
energije, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 te podpriloge.  
3.2.5.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija ohranja, kot je to v 
skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.5.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.2.5.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnimi postopki tipa 1, 
opisanimi v Podprilogi 6.  
3.2.5.3.2 Po potrebi je treba masno emisijo CO  2 popraviti v skladu z 
Dodatkom 2 k tej podprilogi. 
3.2.5.3.3 Preskus v skladu z odstavkom 3.2.5.3.1 te podpriloge mora izpol ­
njevati merila za dolo čitev mejnih vrednosti emisij, kot je to v 
skladu z odstavkom 1.1.2 Podpriloge 6.  
3.2.6 Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 
pri ohranjanju naboja (možnost 3)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 3, kot je opisano v 
odstavkih 3.2.6.1 do vklju čno 3.2.6.3 te podpriloge, kakor tudi 
pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na 
sliki A8, Dodatek 1/3 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.2.6.1 Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja je treba uporabiti postopek, 
opisan v odstavkih 3.2.4.1 do vklju čno 3.2.4.5, kot tudi odstavek 
3.2.4.7 te podpriloge. 
3.2.6.2 Nato je treba upoštevati postopek za preskus tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, opisan v odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3 te podpri­
loge. Odstavki 2.1.1 do vklju čno 2.1.2 Dodatka 4 k tej podprilogi ne 
veljajo.  
3.2.6.3 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.2.6.3.1 Vozilo mora biti priklju čeno v elektri čno omrežje v času 120 minut 
po zaklju čku preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za 
zaključ ek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 
4 k tej podprilogi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 642  
3.2.6.3.2 Oprema za merjenje energije, nameš čena med polnilnikom vozila in 
električnim omrežjem, mora meriti raven napolnjenosti z elektri čno 
energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. 
Merjenje elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo 
za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.7 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 
pri praznjenju naboja (možnost 4)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 4, opisano v odstavkih 
3.2.7.1 do vklju čno 3.2.7.2 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 
1/4 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.2.7.1 Za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja je treba uporabiti postopek, 
opisan v odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3 te podpriloge, kot 
tudi odstavek 3.2.6.3.1 te podpriloge.  
3.2.7.2 Nato je treba upoštevati postopek za preskus tipa 1 pri praznjenju 
naboja, opisan v odstavkih 3.2.4.2 do vklju čno 3.2.4.7 te podpriloge. 
3.3 Vozila NOVC-HEV  
Zaporedje preskusov, opisano v odstavkih 3.3.1 do vklju čno 3.3.3 te 
podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, 
sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/5 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.3.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
3.3.1.1 Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 
1.2.6 Podpriloge 6. 
Poleg zahtev iz odstavka 1.2.6 se lahko raven stanja polnjenja 
pogonskega sistema REESS za preskus ohranjanja energije dolo či 
v skladu s priporo čili proizvajalca pred predkondicioniranjem, da bi 
bilo mogo če doseči preskus v stanju delovanja pri ohranjanju 
naboja. 
3.3.1.2 Odstavitev vozila je treba opraviti v skladu z odstavkom 1.2.7 
Podpriloge 6. 
3.3.2 Preskusni pogoji  
3.3.2.1 Vozila morajo biti preskušena v stanju delovanja pri ohranjanju 
naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 te priloge.  
3.3.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija ohranja, kot je to v 
skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.3.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.3.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, 
opisanim v Podprilogi 6.  
3.3.3.2 Če je treba, je treba masno emisijo CO  2 popraviti v skladu z 
Dodatkom 2 k tej podprilogi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 643  
3.3.3.3 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja mora izpolnjevati veljavne 
omejitve emisij izpuha, kot je to v skladu z odstavkom 1.1.2 Podpri ­
loge 6. 
3.4 Vozila PEV  
3.4.1 Splo šne zahteve 
Preskusni postopek za določitev povsem elektri čnega dosega in 
porabe elektri čne energije je treba izbrati v skladu z ocenjenim 
povsem elektri čnim dosegom (PER) za preskusno vozilo iz tabele 
A8/3. V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je treba 
veljavni postopek preskusa izbrati v skladu s PER za vozilo H 
znotraj specifi čne skupine interpolacij.  
Tabela A8/3  
Postopki za dolo čitev povsem električnega dosega (PER) in porabe elektri čne energije  
Veljavni preskusni cikel  Ocenjeni PER je … Veljavni preskusni postopek  
Preskusni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.1, 
vključno z fazo Zelo 
visoko … kraj ši od dolžine 3 veljavnih 
preskusnih ciklov WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v skladu z odstavkom 
3.4.4.1 te podpriloge) 
… je enak ali daljši od dolžine 3 
veljavnih preskusnih ciklov WLTP.  Skraj šani preskusni postopek tipa 1 (v 
skladu z odstavkom 3.4.4.2 te podpri ­
loge) 
Preskusni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.1, brez 
faze Zelo visoko … je krajši od dolžine 4 veljavnih 
preskusnih ciklov WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v skladu z odstavkom 
3.4.4.1 te podpriloge) 
… je enak ali daljši od dolžine 4 
veljavnih preskusnih ciklov WLTP.  Skraj šani preskusni postopek tipa 1 (v 
skladu z odstavkom 3.4.4.2 te podpri ­
loge) 
Mestni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.2 … ni na voljo v veljavnem 
preskusnem ciklu WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v skladu z odstavkom 
3.4.4.1 te podpriloge) 
Proizvajalec mora homologacijskemu organu še pred preskusom 
predložiti dokazilo za ocenjeni povsem elektri čni doseg (PER). V 
primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je treba veljavni 
postopek preskusa dolo čiti na osnovi ocenjenega PER za vozilo H iz 
skupine interpolacij. S PER, dolo čenim z uporabljenim postopkom 
preskusa, je treba potrditi, da je bil uporabljen pravilen preskusni 
postopek. 
Zaporedje preskusov za preskusni postopek tipa 1 za zaporedni 
cikel, opisano v odstavkih 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4.1 te podpriloge, 
kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prika ­
zana na sliki A8, Dodatek 1/6 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
Zaporedje preskusov za skraj šani preskusni postopek tipa 1, opisano 
v odstavkih 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4.2, kakor tudi pripadajo če stanje 
REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/7 
v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.4.2 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 3 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 644  
3.4.3 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik, je treba nač in 
za preskus izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.4.4 Preskusni postopki tipa 1 za vozilo PEV 
3.4.4.1 Preskusni postopek tipa 1 za zaporedni cikel  
3.4.4.1.1 Sled hitrosti in prekinitve  
Preskus je treba opraviti z vožnjo v zaporednih veljavnih preskusnih 
ciklih, dokler ni doseženo merilo za prekinitev v skladu z 
odstavkom 3.4.4.1.3 te podpriloge.  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca so dovoljene le med 
preskusnimi cikli in z najdaljšim skupnim časom prekinitve, kot je 
določeno v tabeli A8/4. Med prekinitvijo mora biti pogonski sistem 
izklopljen.  
3.4.4.1.2 Merjenje toka in napetosti v sistemu REESS  
Od začetka preskusa, dokler ni dose ženo merilo za prekinitev, je 
treba elektri čni tok za vse sisteme REESS meriti v skladu z 
Dodatkom 3 k tej podprilogi, elektri čno napetost pa dolo čiti v 
skladu z Dodatkom 3 k tej podprilogi.  
3.4.4.1.3 Merilo za prekinitev  
Merilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo za 4 zaporedne sekunde 
ali več preseže predpisano toleranco sledenja hitrosti, kot je oprede ­
ljeno v odstavku 1.2.6.6 Podpriloge 6. Stopalko za plin je treba 
sprostiti. Vozilo mora v 60 sekundah zavirati do mirovanja.  
3.4.4.2 Skrajšani preskusni postopek tipa 1 
3.4.4.2.1 Sled hitrosti  
Skraj šani preskusni postopek tipa 1 je sestavljen iz dveh dinamič nih 
segmentov (DS  1 in DS  2 ) v kombinaciji z dvema segmentoma 
konstantne hitrosti (CSS  M in CSS  E ), kot je prikazano na sliki A8/2.  
Slika A8/2  
Skrajšani preskusni postopek tipa 1 za sled hitrosti
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 645  
Dinamična segmenta DS  1 in DS  2 se uporabljata za dolo čitev porabe 
energije za veljavni preskusni cikel WLTP.  
Segmenta konstantne hitrosti CSS  M in CSS  E sta namenjena zmanj ­ 
šanju trajanja preskusa, tako da praznjenje naboja iz sistema REESS 
poteka hitreje kot pri preskusnem postopku tipa 1 za zaporedni 
cikel.  
3.4.4.2.1.1 Dinami čni segmenti 
Vsak dinami čni segment DS  1 in DS  2 je sestavljen iz veljavnega 
preskusnega cikla WLTP, kot je to v skladu z odstavkom 1.4.2.1, 
ki mu sledi veljavni mestni preskusni cikel WLTP, kot je to v 
skladu z odstavkom 1.4.2.2.  
3.4.4.2.1.2 Segment konstantne hitrosti  
Konstantne hitrosti med segmentoma CSS  M in CSS  E morajo biti 
identične. Če je uporabljen interpolacijski pristop, je treba uporabiti 
enako konstantno hitrost znotraj skupine interpolacij.  
(a) Specifikacija hitrosti  
Najmanj ša hitrost pri segmentih konstantne hitrosti mora biti 
100 km/h. Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologa ­
cijskega organa je mogo če v segmentih konstantne hitrosti 
izbrati ve čjo konstantno hitrost. 
Pospe ševanje do nivoja konstantne hitrosti mora biti enako ­
merno in doseženo v 1 minuti po zaklju čku dinami čnih segmen ­
tov, v primeru prekinitve, kot je to v skladu s tabelo A8/4, pa 
po zagonu pogonskega sistema.  
Če je najvi šja hitrost vozila nižja od zahtevane najmanjše hitrost 
za segmente konstantne hitrosti, kot je to v skladu s specifika ­
cijo hitrosti iz tega odstavka, mora biti zahtevana hitrost v 
segmentih konstantne hitrosti enaka največji hitrosti vozila.  
(b) Določitev razdalje za CSS  E in CSS  M 
Dolžino segmenta konstantne hitrosti CSS  E je treba dolo čiti na 
osnovi odstotka uporabne energije za sistem REESS UBE  STP , 
kot je to v skladu z odstavkom 4.4.2.1 te podpriloge. Preostala 
energija v pogonskem sistemu REESS po segmentu dinamič ne 
hitrosti DS  2 mora biti enaka ali manjša od 10 odstotkov 
UBE  STP . Proizvajalec mora homologacijskemu organu po 
preskusu zagotoviti dokazilo, da je ta zahteva izpolnjena.  
Dolžino segmenta konstante hitrosti CSS  M je mogoče izračunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
d CSSM ¼ PER  est Ä d  DS1 Ä d  DS2 Ä d  CSSE 
pri čemer je:  
PER  est ocenjeni povsem elektri čni doseg zadevnega vozila PEV 
(v km); 
d DS1 dolžina segmenta dinamič ne hitrosti 1 (v km);  
d DS2 dolžina segmenta dinamič ne hitrosti 2 (v km);  
d CSSE dolžina segmenta konstantne hitrosti CSS  E (v km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 646  
3.4.4.2.1.3 Prekinitve  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca so dovoljene le v segmentih 
konstantne hitrosti, kot je dolo čeno v tabeli A8/4.  
Tabela A8/4 
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca preskusa  
Prevožena razdalja (km)  Najdaljša skupna prekinitev (min)  
Do 100 10 
Do 150 20 
Do 200 30 
Do 300 60 
Več kot 300 Zasnovano na priporočilu proizvajalca  
Opomba: med prekinitvijo mora biti pogonski sistem izklopljen.  
3.4.4.2.2 Merjenje toka in napetosti v sistemu REESS  
Od začetka preskusa, dokler ni dose ženo merilo za prekinitev, je 
treba elektri čni tok za vse sisteme REESS in elektri čno napetost 
vseh sistemov REESS dolo čiti v skladu z Dodatkom 3 k tej podpri ­
logi. 
3.4.4.2.3 Merilo za prekinitev  
Merilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo za 4 zaporedne sekunde 
v drugem segmentu konstantne hitrosti CSS  E preseže predpisano 
vozno toleranco, kot je opredeljeno v odstavku 1.2.6.6 Podpriloge 
6. Stopalko za plin je treba sprostiti. Vozilo mora v 60 sekundah 
zavirati do mirovanja.  
3.4.4.3 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.4.4.3.1 V skladu z odstavkom 3.4.4.1.3 te podpriloge za preskusni postopek 
tipa 1 za zaporedni cikel in v skladu z odstavkom 3.4.4.2.3 te 
podpriloge za skrajšani preskusni postopek tipa 1, je treba vozilo 
po prehodu v mirovanje v 120 minutah priklju čiti v elektri čno 
omrežje. 
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za 
zaključ ek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 
4 k tej podprilogi.  
3.4.4.3.2 Oprema za merjenje energije, nameš čena med polnilnikom vozila in 
električnim omrežjem, mora meriti raven napolnjenosti z elektri čno 
energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. 
Merjenje elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo 
za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.5 Vozila NOVC-FCHV  
Zaporedje preskusov, opisano v odstavkih 3.5.1 do vklju čno 3.5.3 te 
podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, 
sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/5 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 647  
3.5.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Vozila je treba kondicionirati in odstaviti v skladu z odstavkom 
3.3.1 te podpriloge.  
3.5.2 Preskusni pogoji  
3.5.2.1 Vozila morajo biti preskušena v stanju delovanja pri ohranjanju 
naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 te priloge.  
3.5.2.2 Izbira načina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z načinom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija ohranja, kot je to v 
skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.5.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.5.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, 
opisanim v Podprilogi 6, porabo goriva pa izra čunati v skladu z 
Dodatkom 7 te podpriloge.  
3.5.3.2 Po potrebi je treba porabo goriva popraviti v skladu z Dodatkom 2 k 
tej podprilogi.  
4. Izra čuni za hibridna elektri čna vozila, povsem električna vozila in 
vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom  
4.1 Izra čuni plinastih spojin emisij, emisij trdnih delcev in števila delcev  
4.1.1 Masna emisija pri ohranjanju naboja za plinaste spojine emisij, 
emisije trdnih delcev ter število delcev v emisijah za vozila OVC- 
HEV in NOVC-HEV  
Emisije trdih delcev pri ohranjanju naboja PM  CS je treba izra čunati 
v skladu z odstavkom 3.3 Podpriloge 7.  
Število delcev v emisijah pri ohranjanju naboja PN  CS je treba izra ­ 
čunati v skladu z odstavkom 4 Podpriloge 7.  
4.1.1.1 Postopno predpisovanje za izračun končnih rezultatov preskusa tipa 
1 pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV  
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabeli A8/5. Zabe ­
ležiti je treba vse veljavne rezultate v stolpcu „Rezultat“. Stolpec 
„Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali 
vsebujejo dodatne izra čune. 
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati 
naslednjo nomenklaturo:  
c celotni veljavni preskusni cikel;  
p vsaka veljavna faza cikla;  
i veljavna komponenta merila za emisije (razen CO  2 ); 
CS ohranjanje naboja  
CO  2 Masna emisija CO  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 648  
Tabela A8/5 
Izračun končnih vrednosti za plinske emisije pri ohranjanju naboja  
Vir Vnos Postopek Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 6 Neobdelani 
rezultati preskusa  Masne emisije pri ohranjanju 
naboja 
Podpriloga 7, odstavki 3 do 
vključno 3.2.2  M i,CS,p,1  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,1  
(v g/km). 1 
Rezultat iz 
koraka št. 1 
te tabele.  M i,CS,p,1  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,1  
(v g/km).  Izračun kombiniranih vrednosti 
cikla pri ohranjanju naboja: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d  p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 P 
p d p 
pri čemer je: 
M i,CS,c,2  rezultat masnih emisij pri 
ohranjanju naboja v celotnem 
ciklu; 
M CO2,CS,c,2  rezultat masne emisije 
CO  2 pri ohranjanju naboja v 
celotnem ciklu; 
d p prevožene razdalje v fazah 
cikla p.  M i,CS,c,2  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,2  
(v g/km). 2 
Rezultat iz 
koraka št. 1 
in 2 te Tabe­
le. M CO2,CS,p,1  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,2  
(v g/km). Popravek za spremembo elek ­
trične energije v REESS 
Podpriloga 8, odstavki 4.1.1.2 do 
vključno 4.1.1.5  M CO2,CS,p,3  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,3  
(v g/km). 3 
Rezultat iz 
koraka št. 2 
in 3 te Tabe­
le. M i,CS,c,2  
(v g/km) 
M CO2,CS,c,3  
(v g/km). Popravek za masno emisijo pri 
ohranjanju naboja za vsa vozila, 
opremljena s sistemi z redno 
regeneracijo K  i v skladu s Podpri­
logo 6, Dodatek 1. 
M i;CS;c;4 ¼ K  i Ü M  i;CS;c;2 
ali 
M i;CS;c;4 ¼ K  i þ M  i;CS;c;2 
in 
M CO2;CS;c;4 ¼ K  CO2;K i Ü M  CO2;CS;c;3 
ali 
M CO2;CS;c;4 ¼ K  CO2;K i þ M  CO2;CS;c;3 
Seštevna izravnava ali faktor 
množenja, ki bo uporabljen, 
glede na dolo čitev K  i . M i,CS,c,4  (v g/ 
km). 
M CO2,CS,c,4  
(v g/km). 4a ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 649  
Vir Vnos Postopek Rezultat  Št. koraka  
Če K  i ni mogoče uporabiti:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2 ;CS;c;4 ¼ M  CO2 ;CS;c;3 
Rezultat iz 
koraka št. 3 
in 4a te 
Tabele.  M CO2,CS,p,3  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,3  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,4  
(v g/km).  Če je K  i mogoče uporabiti, uskla ­
dite vrednosti faze CO  2 z vred­
nostmi kombiniranega cikla: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
za vsako fazo cikla p; 
pri čemer je:  
AF Ki ¼ M CO2 ;c;4 
M CO2 ;c;3 
Če K  i ni mogoče uporabiti:  
M CO2 ;CS;p;4 ¼ M  CO2 ;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  (v g/ 
km). 4b 
Rezultat iz 
koraka št. 4 
te tabele.  M i,CS,c,4  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,4  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,4  
(v g/km); Popravek za ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2 Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabšanja, izra čunani in 
uporabljeni v skladu s Prilogo 
VII. M i,CS,c,5  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,5  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,5  
(v g/km). 5 
„rezultat posa­
meznega 
preskusa“ 
Rezultat iz 
koraka št. 5 
te tabele.  Za vsak preskus: 
M i,CS,c,5  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,5  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,5  
(v g/km) Povpreč je preskusov in deklari­
rane vrednosti v skladu z odstavki 
1.1.2 do vklju čno 1.1.2.3 te 
podpriloge 6.  M i,CS,c,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,declared  
(v g/km). 6 
„M  iCS rezul­
tati preskusa 
tipa 1 za 
preskusno 
vozilo“  
Rezultat iz 
koraka št. 6 
te tabele.  M CO2,CS,c,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,declared  
(v g/km). Uskladitev vrednosti faz. 
Podpriloga 6, odstavek 1.1.2.4 
in: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,7  
(v g/km); 7 
„M  CO2,CS  
rezultati 
preskusa tipa 
1 za pres- 
kusno vozilo“  
Rezultat iz 
koraka št. 6 
in 7 te tabele. Za vsako od 
preskusnih vozil 
H in L: 
M i,CS,c,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,7  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,7  
(v g/km); Če je bilo poleg preskusnega 
vozila H preskušeno tudi 
preskusno vozilo L, mora biti 
dobljena vrednost emisij za merila 
večja od obeh vrednosti in jo je 
treba navajati kot M  i,CS,c 
V primeru kombiniranih emisij 
THC + NOx je treba uporabiti 
največjo vrednost vsote za VH 
ali VL. M i,CS,c 
(v g/km); 
M CO2,CS,c,H  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,H  
(v g/km); 
in, če je bilo 
preskušeno 
vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,L  
(v g/km); 8 
„rezultat za 
skupino inter ­
polacij “ 
končni 
rezultat emisij 
za merilo  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 650  
Vir Vnos Postopek Rezultat  Št. koraka  
V primeru, da nobeno vozilo 
L ni bilo preskušeno,  
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
Za CO  2 je treba uporabiti vredno ­
sti, pridobljene v koraku št. 7 te 
tabele. 
Vrednosti CO  2 je treba zaokrožiti 
na dve decimalni mesti.  
Rezultat iz 
koraka št. 8 
te tabele.  M CO2,CS,c,H  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,H  
(v g/km); 
in, če je bilo 
preskušeno 
vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,L  
(v g/km); Izračun masne emisije CO  2 v 
skladu z odstavkom 4.5.4.1 te 
podpriloge za posamezna vozila 
v skupini interpolacij. 
Vrednosti CO  2 morajo biti 
zaokrožene v skladu s tabelo 
A8/2. M CO2,CS,c,ind  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,ind  
(v g/km); 9 
„rezultat za 
posamezno 
vozilo“ 
končni 
rezultat CO  2 
4.1.1.2 V primeru, da popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej 
podprilogi ni bil uporabljen, je treba uporabiti naslednjo masno 
emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb 
pri čemer je:  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v skladu s tabelo 
A8/5, korak št. 3 (v g/km); 
M CO2,CS,nb  neuravnotežena masna emisija CO  2 pri ohranjanju 
naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km).  
4.1.1.3 Če je potreben popravek za masno emisijo CO  2 pri ohranjanju 
naboja v skladu z odstavkom 1.1.3 Dodatka 2 k tej podprilogi ali 
v primeru, da je bil uporabljen popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 
Dodatka 2 k tej podprilogi, je treba korekcijski koeficient masne 
emisije CO  2 določiti v skladu z odstavkom 2 Dodatka 2 k tej 
podprilogi. Popravljeno masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja 
je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K  CO2 Ü EC  DC;CS 
pri čemer je:  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v skladu s tabelo 
A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb  neuravnotežena masna emisija CO  2 iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, ki ni popravljena za energijsko 
bilanco, dolo čeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 
(v g/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 651  
EC DC,CS  poraba elektri čne energije iz preskusa tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km);  
K CO2 korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z 
odstavkom 2.3.2 Dodatka 2 k tej podprilogi, (g/km)/ 
(Wh/km). 
4.1.1.4 V primeru, da korekcijski koeficienti masne emisije CO  2 , specifične 
za fazo, niso bili dolo čeni, je treba masno emisijo CO  2 , specifično 
za fazo, izra čunati z uporabo naslednje enačbe: 
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K  CO2 Ü EC  DC;CS;p 
pri čemer je:  
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v fazi p iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masna emisija CO  2 v fazi p iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popra ­
vljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
EC DC,CS,p  poraba elektri čne energije v fazi p iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km); 
K CO2 korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z 
odstavkom 2.3.2 Dodatka 2 k tej podprilogi, (g/km)/ 
(Wh/km). 
4.1.1.5 V primeru, da so korekcijski koeficienti masne emisije CO  2 , speci­
fične za fazo, bili dolo čeni, je treba masno emisijo CO  2 , specifično 
za fazo, izra čunati z uporabo naslednje enačbe:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K  CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
pri čemer je:  
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v fazi p iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masna emisija CO  2 v fazi p iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popra ­
vljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
EC DC,CS,p  poraba elektri čne energije v fazi p iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 
4.3 te podpriloge (v Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 652  
K CO2,p  korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z 
odstavkom 2.3.2.2 Dodatka 2 k tej podprilogi, (g/km)/ 
(Wh/km);  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega 
preskusa WLTP. 
4.1.2 Masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , tj. M  CO2,CD  , ponderirano s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M  CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemer je:  
M CO2,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri 
praznjenju naboja (v g/km);  
M CO2,CD,j  masna emisija CO  2 , določena v skladu z odstavkom 
3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v preskusu tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v g/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, mora biti k 
število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla vozila L. 
n veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in 
posameznim vozilom ( če to velja) iz skupine interpolacij vozila,  
n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom 
L, n veh_L  , je treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila 
(če to velja) vklju čiti v izračun. Masne emisije CO  2 iz vsake faze 
potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne 
energije, ki je enaka nič EC  DC,CD,j  = 0, in sicer z uporabo korekcij ­
skega koeficienta CO  2 , kot je to v skladu z Dodatkom 2 te podpri ­
loge. 
4.1.3 Masne emisije plinastih spojin, ponderirane s faktorjem uporabe, 
emisije trdnih delcev in števila delcev v emisijah za vozila OVC- 
HEV. 
4.1.3.1 Masno emisijo plinastih spojin, ponderirano s faktorjem uporabe, je 
treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M  i;CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M  i;CS ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 653  
pri čemer je:  
M i,weighted  spojina i v masni emisiji, ponderirana ss faktorjem 
uporabe (v g/km); 
i indeksno število za zadevne emisije plinastih spojin;  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
M i,CD,j masna emisija za emisije plinastih spojin i, dolo čena v 
skladu z odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v 
preskusu tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
M i,CS masna emisija za emisije plinastih spojin i pri ohranjanju 
naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je k število faz, 
prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla vozila L. n  veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in 
posameznim vozilom ( če je primerno) iz skupine interpolacij vozila,  
n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom 
L, n  veh_L  , je treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila 
(če je primerno) vklju čiti v izra čun. Masne emisije CO  2 iz vsake 
faze potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne 
energije, ki je enaka ni č EC  DC;CD;j ¼ 0, in sicer z uporabo korekcij ­
skega koeficienta CO  2 , kot je to v skladu z Dodatkom 2 te podpri ­
loge. 
4.1.3.2 Število delcev v emisijah, ponderirano s faktorjem uporabe, je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
pri čemer je:  
PN weighted  število delcev v emisijah, ponderirano s faktorjem 
uporabe (v delcih na kilometer);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
PN CD,j število delcev v emisijah med fazo j, dolo čeno v skladu 
z odstavkom 4 Podpriloge 7, iz preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v delcih na kilometer);  
PN CS število delcev v emisijah, dolo čeno v skladu z 
odstavkom 4.1.1 te podpriloge, iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v delcih na kilometer);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 654  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.1.3.3 Emisije trdnih delcev, ponderirane s faktorjem uporabe, je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð 1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
pri čemer je:  
PM  weighted  emisija trdnih delcev, ponderirana s faktorjem uporabe 
(v mg/km); 
UF c faktor uporabe v ciklu c, kot je to v skladu z Dodatkom 
5 te podpriloge;  
PM  CD,c emisija trdnih delcev pri praznjenju naboja v ciklu c, 
določena v skladu z odstavkom 3.3. Podpriloge 7, iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v mg/km);  
PM  CS emisija trdnih delcev iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, kot je to v skladu z odstavkom 4.1.1. te podpri ­
loge (v mg/km);  
c indeksno število zadevnega cikla;  
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih 
do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.2 Izra čun porabe goriva 
4.2.1 Poraba goriva mpri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV, NOVC- 
HEV in NOVC-FCHV  
4.2.1.1 Porabo goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC- 
HEV je treba izra čunati postopoma v skladu s tabelo A8/6.  
Tabela A8/6 
Izračun končne porabe goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
Vir Vnos Postopek Rezultat Št. koraka  
Rezultat iz koraka 
št. 6 in 7 v tabeli 
A8/5 te podpriloge.  M i,CS,c,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,7  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,7  
(v g/km); Izračun porabe 
goriva v skladu z 
odstavkom 6. 
Podpriloge 7. 
Izračun porabe 
goriva je treba za 
veljavni cikel in 
njegove faze opra ­
viti loč eno. FC CS,c,1  
(v l/100 km); 
FC CS,p,1  
(v l/100 km); 1 
„FC  CS rezultati 
preskusa tipa 1 za 
preskusno vozilo“  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 655  
Vir Vnos Postopek Rezultat Št. koraka  
V ta namen: 
(a) je treba upora- 
biti veljavno 
fazo ali vred­
nosti cikla 
CO  2 ; 
(b) je treba upora- 
biti emisije za 
merilo v 
celotnem ciklu.  
Korak št. 1 te 
Tabele.  Za vsako od 
preskusnih vozil 
H in L: 
FC CS,c,1  
(v l/100 km); 
FC CS,p,1  
(v l/100 km); uporabiti je treba 
vrednosti FC, prid­
obljene v koraku 
št. 1 te tabele. 
Vrednosti FC je 
treba zaokrožiti na 
tri decimalna 
mesta. FC CS,c,H  
(v l/100 km); 
FC CS,p,H  
(v l/100 km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
FC CS,c,L  
(v l/100 km); 
FC CS,p,L  
(v l/100 km); 2 
„rezultat za 
skupino interpola ­
cij“ 
končni rezultat 
emisij za merilo  
Korak št. 2 te tabe­
le. FC CS,c,H  
(v l/100 km); 
FC CS,p,H  
(v l/100 km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
FC CS,c,L  
(v l/100 km); 
FC CS,p,L  
(v l/100 km); Izračun porabe 
goriva v skladu z 
odstavkom 4.5.5.1 
te podpriloge za 
posamezna vozila 
v skupini interpola­
cij. 
Vrednosti FC je 
treba zaokrožiti na 
dve decimalni 
mesti v skladu s 
tabelo A8/2. FC CS,c,ind  
(v l/100 km); 
FC CS,p,ind  
(v l/100 km); 3 
„rezultat za posa­
mezno vozilo“ 
končni rezultat za 
FC 
4.2.1.2 Poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
4.2.1.2.1 Postopno predpisovanje za izračun končnih rezultatov porabe goriva 
iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Rezultate je treba izračunati na na čin, opisan v tabelah A8/7. Zabe ­
ležiti je treba vse veljavne rezultate v stolpcu „Rezultat“. Stolpec 
„Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali 
vsebujejo dodatne izra čune. 
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati 
naslednjo nomenklaturo:  
c: celotni veljavni preskusni cikel;  
p: vsaka veljavna faza cikla;  
CS: ohranjanje naboja  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 656  
Tabela A8/7 
Izračun končne porabe goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Vir Vnos Postopek Rezultat  Št. koraka  
Dodatek 7 te 
podpriloge. Neuravnotežena 
poraba goriva pri 
ohranjanju naboja 
FC CS,nb 
(v kg/100 km) Poraba goriva pri 
ohranjanju naboja 
v skladu z 
odstavkom 2.2.6 
Dodatka 7 k tej 
podprilogi  FC CS,c,1  
(v kg/100 km); 1 
Rezultat iz koraka 
št. 1 te tabele.  FC CS,c,1  
(v kg/100 km); Popravek za spre­
membo elektri čne 
energije v REESS 
Podpriloga 8, 
odstavki 4.2.1.2.2 
do vklju čno 
4.2.1.2.3 te 
podpriloge FC CS,c,2  
(v kg/100 km); 2 
Rezultat iz koraka 
št. 2 te tabele.  FC CS,c,2  
(v kg/100 km); Popravek za 
ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2 
Podpriloge 6a. 
Faktorji poslab ša­
nja, izra čunani v 
skladu s Prilogo 
VII. FC CS,c,3  
(v kg/100 km); 3 
„rezultat posamez ­
nega preskusa“  
Rezultat iz koraka 
št. 3 te tabele.  Za vsak preskus: 
FC CS,c,3  
(v kg/100 km); Povpreč je 
preskusov in 
deklarirane vred ­
nosti v skladu z 
odstavki 1.1.2 do 
vključno 1.1.2.3 
te podpriloge 6.  FC CS,c,4  
(v kg/100 km); 4 
Rezultat iz koraka 
št. 4 te tabele.  FC CS,c,4  
(v kg/100 km); 
FC CS,c,declared  
(v kg/100 km) Uskladitev vred ­
nosti faz. 
Podpriloga 6, 
odstavek 1.1.2.4 
in: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  
(v kg/100 km); 5 
„FC CS rezultati 
preskusa tipa 1 za 
preskusno vozilo“  
4.2.1.2.2 V primeru, da popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej 
podprilogi ni bil uporabljen, je treba uporabiti naslednjo porabo 
goriva pri ohranjanju naboja: 
FC CS ¼ FC  CS;nb ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 657  
pri čemer je:  
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, korak št. 2 
(v kg/100 km); 
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena 
za energijsko bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korakom 
št. 1 (v kg/100 km). 
4.2.1.2.3 Če je potreben popravek za porabo goriva v skladu z odstavkom 
1.1.3 Dodatka 2 k tej podprilogi ali v primeru, da je bil uporabljen 
popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej podprilogi, je 
treba korekcijski koeficient porabe goriva dolo čiti v skladu z 
odstavkom 2 Dodatka 2 k tej podprilogi. Popravljeno porabo goriva 
pri ohranjanju naboja je treba dolo čiti z uporabo naslednje enač be: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K  fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
pri čemer je:  
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, korak št. 2 
(v kg/100 km); 
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, ki ni popravljena za energetsko 
bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 
(v kg/100 km); 
EC DC,CS  poraba elektri čne energije iz preskusa tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km); 
K fuel,FCHV  korekcijski koeficient porabe goriva v skladu z 
odstavkom 2.3.1 Dodatka 2 k tej podprilogi, (kg/100 
km)/(Wh/km).  
4.2.2 Poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja FC  CD , je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemer je:  
FC CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja (v l/100 km);  
FC CD,j poraba goriva za fazo j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpriloge 7 
(v l/100 km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 658  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je k število faz, 
prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla vozila L. n  veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in 
posameznim vozilom ( če je primerno) iz skupine interpolacij vozila,  
n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom 
L, n  veh_L  , je treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila 
(če je primerno) vklju čiti v izra čun. Porabo goriva iz vsake faze 
potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne 
energije, ki je enaka ni č EC  DC;CD;j ¼ 0, in sicer z uporabo korekcij ­
skega koeficienta za porabo goriva, kot je to v skladu z Dodatkom 2 
te podpriloge. 
4.2.3 Poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za vozila OVC- 
HEV 
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju in ohranjanju naboja, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
pri čemer je:  
FC weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe (v l/100 
km); 
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
FC CD,j poraba goriva v fazi j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpriloge 7 
(v l/100 km); 
FC CS poraba goriva, dolo čena v skladu s tabelo A8/6, korak št. 
1 (v l/100 km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, mora biti k 
število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla vozila L. 
n veh_L ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 659  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in 
posameznim vozilom ( če to velja) iz skupine interpolacij vozila,  
n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom 
L, n  veh_L  , je treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila 
(če to velja) vklju čiti v izračun. Porabo goriva iz vsake faze potr ­
ditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne energije, 
ki je enaka nič  EC  DC;CD;j ¼ 0, in sicer z uporabo korekcijskega 
koeficienta za porabo goriva, kot je to v skladu z Dodatkom 2 te 
podpriloge. 
4.3 Izra čun porabe elektri čne energije  
Za določitev porabe elektri čne energije, ki temelji na toku in nape ­
tosti, ki sta dolo čena v skladu z Dodatkom 3 te podpriloge, je treba 
uporabiti naslednjo ena čbo: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
pri čemer je:  
EC DC,j poraba elektri čne energije med zadevnim obdobjem j, ki 
temelji na praznjenju sistema REESS (v Wh/km);  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med zadevnim obdobjem j (v Wh);  
d j prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
in 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j,i  : sprememba elektri čne energije i v sistemu REESS med 
zadevnim obdobjem j (v Wh);  
in 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
pri čemer je:  
U(t)  REESS,j,i  napetost sistema REESS i med zadevnim obdobjem j, 
določena v skladu z Dodatkom 3 te podpriloge (v V);  
t 0 čas na začetku obravnavanega obdobja j (v s);  
t end čas na zaključ ku obravnavanega obdobja j (v s);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 660  
I(t) j,i električni tok sistema REESS i med zadevnim 
obdobjem j, dolo čen v skladu z Dodatkom 3 te podpri ­
loge (v A); 
i indeksno število zadevnega sistema REESS;  
n celotno število sistemov REESS;  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je 
lahko obdobje katera koli kombinacija faz ali ciklov;  
1 
3600 faktor pretvorbe iz Ws v Wh.  
4.3.1 Poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabepri praz ­
njenju naboja glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja, je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemer je:  
EC AC,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno elek ­
trično energijo iz elektri čnega omrežja (v Wh/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 k tej podprilogi; 
EC AC,CD,j  poraba elektri čne energije glede na napolnjeno elek ­
trično energijo iz elektri čnega omrežja v fazi j (v 
Wh/km);  
in 
EC AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemer je:  
EC DC,CD,j  poraba elektri čne energije, ki temelji na praznjenju 
naboja iz sistema REESS med fazo j iz preskusa tipa 
1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km); 
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te podpriloge (v 
Wh); 
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije za vse sisteme REESS 
med fazo j, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 661  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla 
za vozilo L n  veh_L  , kot je to v skladu z odstavkom 
3.2.4.4 te podpriloge. 
4.3.2 Poraba električne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za vozila 
OVC-HEV 
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe glede 
na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja, je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
pri čemer je:  
EC AC,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
električnega omrežja (v Wh/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
EC AC,CD,j  poraba elektri čne energije glede na napolnjeno elek ­
trično energijo iz elektri čnega omrežja v fazi j, kot je 
to v skladu z odstavkom 4.3.1 v tej podprilogi (v 
Wh/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevo ženih do zaključka prehodnega cikla 
za vozilo L n  veh_L  , kot je to v skladu z odstavkom 
3.2.4.4 te podpriloge. 
4.3.3 Poraba električne energije za vozila OVC-HEV  
4.3.3.1 Dolo čitev porabe električne energije v specifičnem ciklu  
Porabo elektri čne energije glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
električnega omrežja in enakovreden izklju čno elektri čni doseg je 
treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
EC ¼  E AC 
EAER  
pri čemer je:  
EC poraba električne energije v veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP glede na elektri čno energijo, napolnjeno iz elektri ­ 
čnega omrežja, in enakovreden izklju čno elektri čni doseg (v 
Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te podpriloge (v Wh);  
EAER enakovreden izklju čno elektri čni doseg, kot je to v skladu z 
odstavkom 4.4.4.1 te podpriloge (v km).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 662  
4.3.3.2 Dolo čitev porabe elektri čne energije v specifi čni fazi  
Porabo elektri čne energije v specifi čni fazi glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja in enakovreden izklju čno 
električni doseg v specifi čni fazi je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
pri čemer je:  
EC P : poraba elektri čne energije v specifi čni fazi glede na elek ­
trično energijo, napolnjeno iz elektri čnega omrežja, in 
enakovreden izklju čno elektri čni doseg (v Wh/km);  
E AC : elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te podpriloge (v Wh);  
EAER  P : enakovreden izklju čno elektri čni doseg v specifi čni fazi, 
kot je to v skladu z odstavkom 4.4.4.2 te podpriloge 
(v km). 
4.3.4 Poraba električne energije za vozila PEV  
4.3.4.1 Porabo električne energije, določeno v tem odstavku, je treba izra ­ 
čunati samo, če je vozilo bilo zmožno slediti veljavnemu preskus ­
nemu ciklu znotraj toleranc sledenja hitrosti med celotnim zadevnim 
obdobjem, kot je to v skladu z odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6.  
4.3.4.2 Dolo čitev porabe električne energije v veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP  
Porabo elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu WLTP 
glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja in 
povsem elektri čni doseg je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
pri čemer je:  
EC WLTC  poraba elektri čne energije v veljavnem preskusnem 
ciklu WLTP glede na elektri čno energijo, napolnjeno 
iz električnega omrežja, in povsem elektri čni doseg za 
veljavni preskusni cikel WLTP (v Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te podpriloge (v 
Wh);  
PER  WLTC  povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel 
WLTP, kot je izra čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.1 
ali odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge, odvisno od 
preskusnega postopka za vozilo PEV, ki mora biti 
uporabljen (v km).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 663  
4.3.4.3 Dolo čitev porabe elektri čne energije v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP  
Porabo elektri čne energije v veljavnem mestnem preskusnem ciklu 
WLTP glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja in povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
pri čemer je:  
EC city poraba elektri čne energije v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP glede na elektri čno energijo, 
napolnjeno iz elektri čnega omrežja, in povsem elektri čni 
doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP (v 
Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te podpriloge (v Wh);  
PER  city povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP, kot je izra čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.2 ali 
odstavkom 4.4.2.2.2 te podpriloge, odvisno od preskusnega 
postopka za vozilo PEV, ki mora biti uporabljen (v km).  
4.3.4.4 Dolo čitev porabe električne energije za vrednosti specifi čne faze  
Porabo elektri čne energije v vsaki posamezni fazi glede na napol ­
njeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja in povsem elek ­
trični doseg za specifi čno fazo je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
pri čemer je:  
EC p poraba elektri čne energije v vsaki posamezni fazi p glede 
na elektri čno energijo, napolnjeno iz elektri čnega omrežja, 
in povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo (v Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te podpriloge (v Wh);  
PER  p povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo, kot je izra ­ 
čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.3 ali odstavkom 
4.4.2.2.3 te podpriloge, odvisno od uporabljenega preskus ­
nega postopka za vozilo PEV (v km).  
4.4 Izra čun elektri čnih dosegov 
4.4.1 Izklju čno elektri čni dosegi (AER) in AER  city za vozila OVC-HEV  
4.4.1.1 Izklju čno elektri čni doseg (AER)  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 664  
Izključno elektri čni doseg (AER) za vozila z OVC-HEV je treba 
določiti s preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v 
odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju 
preskusov, in v skladu z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je 
naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov, in sicer z vožnjo v 
veljavnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te 
podpriloge. AER je opredeljen kot razdalja, prevožena od za četka 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do č asovne toč ke, ko motor z 
notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
4.4.1.2 Izklju čno elektri čni doseg v mestu AER  city 
4.4.1.2.1 Povsem elektri čni doseg v mestu AER  city za vozila z OVC-HEV je 
treba dolo čiti s preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v 
odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju 
preskusov, in v skladu z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je 
naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov, in sicer z vožnjo v 
veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 
1.4.2.2 te podpriloge. AER  city je opredeljen kot razdalja, prevožena 
od začetka preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do časovne toč ke, 
ko motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
4.4.1.2.2 Kot alternativo glede na odstavek 4.4.1.2.1 te podpriloge je 
izključno elektri čni doseg v mestu AER  city mogoče določiti tudi s 
preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, ki je opisan v odstavku 
3.2.4.3 te podpriloge, in sicer z vožnjo v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te podpri ­
loge. V tem primeru je treba preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z 
vožnjo v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP izpustiti in 
izključno elektri čni doseg v mestu AER  city izračunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
pri čemer je:  
UBE  city uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od za četka 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanega v 
odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih 
preskusnih ciklih WLTP do časovne toč ke, ko motor z 
notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo (v Wh);  
EC DC,city  ponderirana poraba elektri čne energije v veljavnih 
preskusnih mestnih ciklih WLTP s povsem elektri čno 
vožnjo, in sicer iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, 
opisanega v odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v 
veljavnih preskusnih ciklih WLTP (v Wh);  
in 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔΕ REESS ;j 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med fazo j (v Wh);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 665  
j indeksno število zadevne faze;  
k število prevo ženih faz od za četka preskusa do in ne 
vključno s fazo, ko motor z notranjim zgorevanjem 
začne porabljati gorivo;  
in 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K  city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za j-ti veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP s povsem elektri čno vožnjo iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v skladu 
z odstavkom 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih 
preskusnih ciklih WLTP (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za j-ti veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP s povsem elektri čno vožnjo iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja, kot je to v skladu z odstavkom 
3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih preskusnih 
ciklih WLTP;  
j indeksno število zadevnega povsem elektri čno prevože­
nega veljavnega mestnega preskusnega cikla WLTP;  
n city,pe  število izklju čno elektri čno prevoženih veljavnih 
mestnih preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med prvim veljavnim mestnim preskusnim ciklom WLTP iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh);  
in 
K city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
n city;pe Ä 1 za j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2 Povsem elektri čni doseg za vozila PEV 
Dosege, dolo čene v tem odstavku, je treba izra čunati samo, če je 
vozilo bilo zmožno slediti veljavnemu preskusnemu ciklu WLTP 
znotraj toleranc sledenja hitrosti med celotnim zadevnim obdobjem, 
kot je to v skladu z odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6.  
4.4.2.1 Dolo čanje povsem elektri čnih dosegov, ko je uporabljen skrajšani 
preskusni postopek tipa 1  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 666  
4.4.2.1.1 Povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, tj. 
PER  WLTC  , za vozila PEV je treba izra čunati iz skrajšanega preskusa 
tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpriloge, in sicer z 
uporabo naslednjih ena čb: 
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
pri čemer je:  
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od 
začetka skrajšanega preskusnega postopka tipa 1, 
dokler ni doseženo merilo za prekinitev, kot je opre ­
deljeno v odstavku 3.4.4.2.3 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,WLTC  ponderirana poraba elektri čne energije za veljavni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
in 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
pri čemer je:  
ΔE REESS ;DS 1 sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med DS  1 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;DS 2 sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med DS  2 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med CSS  M iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med CSS  E iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh); 
in 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K  WLTC ;j 
pri čemer je:  
EC DC,WLTC,j  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel 
WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 
1 v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
k WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP 
DS j iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 667  
in 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K  WLTC ;1 
pri čemer je:  
K WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel 
WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka 
tipa 1; 
ΔE REESS,WLTC,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med veljavnim preskusnim ciklom WLTP 
iz DS  1 in iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 
1 (v Wh). 
4.4.2.1.2 Povsem električni doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, 
tj. PER  city , za vozila PEV je treba izra čunati iz skrajšanega preskus ­
nega postopka tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpri­
loge, in sicer z uporabo naslednjih enač b: 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
pri čemer je:  
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,city  ponderirana poraba elektri čne energije za veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
in 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K  city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP, kjer je prvi veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP za DS  1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 naveden kot j = 2, prvi 
veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden 
kot j = 3 in drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP 
za DS  2 naveden kot j = 4 za skrajšani preskusni 
postopek tipa 1, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP, kjer je prvi veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP za DS  1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 naveden kot j = 2, prvi 
veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden 
kot j = 3 in drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP 
za DS  2 naveden kot j = 4,  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 668  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba energije v vseh sistemih REESS med 
prvim veljavnim mestnim preskusnim ciklom WLTP 
za DS  1 iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 (v 
Wh); 
4.4.2.1.3 Povsem električni doseg za specifi čno fazo PER  p za vozila PEV je 
treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 
te podpriloge, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
pri čemer je:  
UBE  UBE uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,p ponderirana poraba elektri čne energije za vsako posa­
mezno fazo za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega preskus­
nega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
V primeru, da je faza p = low in faza p = medium, je treba uporabiti 
naslednje ena čbe: 
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  poraba elektri čne energije za fazo p, kjer je prva faza 
p za DS  1 navedena kot j = 1, druga faza p za DS  1 
navedena kot j = 2, prva faza p za DS  2 navedena kot 
j = 3 in druga faza p za DS  2 navedena kot j = 4 za 
skrajšani preskusni postopek tipa 1, kot je to v skladu 
z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K p,j ponderirani faktor za fazo p, kjer je prva faza p za 
DS 1 navedena kot j = 1, druga faza p za DS  1 nave­
dena kot j = 2, prva faza p za DS  2 navedena kot j = 3 
in druga faza p za DS  2 navedena kot j = 4 za skraj ­ 
šani preskusni postopek tipa 1;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K  p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  : sprememba energije v vseh sistemih REESS med 
prvo fazo p za DS  1 iz skrajšanega postopka preskusa 
tipa 1 (v Wh).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 669  
V primeru, da je faza p = high in faza p = extraHigh, je treba 
uporabiti naslednje enačbe: 
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  poraba elektri čne energije za fazo p DS  j iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 v skladu z odstavkom 4.3 
te podpriloge (v Wh/km);  
k p,j ponderirani faktor za fazo p DS  j iz skrajšanega postopka 
preskusa tipa 1; 
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K  p;1 
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med prvo fazo p za DS  1 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh). 
4.4.2.2 Dolo čanje povsem električnih dosegov, ko je uporabljen preskusni 
postopek tipa 1 za zaporedni cikel  
4.4.2.2.1 Povsem električni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, tj. 
PER  WLTP  , za vozila PEV je treba izra čunati iz preskusa tipa 1, 
kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo 
naslednjih ena čb: 
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od 
začetka preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, kot je 
opredeljeno v odstavku 3.4.4.1.3 te podpriloge (v 
Wh); 
EC DC,WLTC  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel 
WLTP, dolo čen iz v celoti odpeljanih veljavnih 
preskusnih ciklov WLTP iz preskusnega postopka 
tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  
in 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 670  
pri čemer je:  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med fazo j iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število prevo ženih faz od za četka do in vklju čno s fazo, 
ko je doseženo merilo za prekinitev;  
in 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K  WLTC ;j 
pri čemer je:  
EC DC,WLTC,j  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel 
WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km); 
K WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP j 
iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel;  
j indeksno število veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n WLTC  celotno število celih dokon čanih prevoženih 
preskusnih ciklov WLTP; 
in 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K  WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
pri čemer je:  
ΔE REESS,WLTC,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med prvim veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v Wh).  
4.4.2.2.2 Povsem električni doseg za mestni preskusni cikel WLTP, tj. 
PER  city , za vozila PEV je treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot 
je opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo 
naslednjih ena čb: 
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge (v Wh);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 671  
EC DC,city  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP, dolo čen iz v celoti odpeljanih veljavnih 
mestnih preskusnih ciklov WLTP iz preskusnega 
postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  
in 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za zapo ­
redni cikel, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km); 
K city,j ponderirani faktor za veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel;  
j indeksno število veljavnega mestnega preskusnega 
cikla WLTP;  
n city celotno število celih dokon čanih prevoženih veljavnih 
mestnih preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med prvim veljavnim mestnim preskusnim 
ciklom WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za 
zaporedni cikel (v Wh).  
4.4.2.2.3 Povsem električni doseg za specifi čno fazo PER  p za vozila PEV je 
treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 
te podpriloge, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,p poraba elektri čne energije za zadevno fazo p, dolo čena iz 
v celoti odpeljanih preskusnih faz p iz preskusnega 
postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 672  
in 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  j-ta poraba elektri čne energije za zadevno fazo p iz 
preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel, kot je 
to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
k p,j j-ti ponderirani faktor za zadevno fazo p iz preskusnega 
postopka tipa 1 za zaporedni cikel;  
j indeksno število zadevne faze p;  
n p celotno število celih dokon čanih prevoženih faz p za 
WLTC;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K  p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med prvo prevoženo fazo p med preskusnim 
postopkom tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh).  
4.4.3 Doseg s ciklom pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Doseg s ciklom pri praznjenju naboja R  CDC je treba dolo čiti s 
preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v odstavku 3.2.4.3 
te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preskusov, in v skladu 
z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je naveden kot možnost 3 v 
zaporedju preskusov. R  CDC je prevožena razdalja od za četka 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do zaklju čka prehodnega 
cikla v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.4.4 Enakovredni izključno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
4.4.4.1 Dolo čitev enakovrednega izključno elektri čnega dosega za specifični 
cikel  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čni cikel je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M  CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R  CDC 
pri čemer je:  
EAER enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čni 
cikel (v km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 673  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
M CO2,CD,avg  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri praz­
njenju naboja v skladu z enač bo spodaj (v g/km);  
R CDC doseg cikla pri praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.4.2 te podpriloge (v km);  
in 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d  j Þ 
P k 
j¼1 d j 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri praz­
njenju naboja (v g/km);  
M CO2,CD,j  masna emisija CO  2 , določena v skladu z odstavkom 
3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v preskusu tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v g/km);  
dj prevožena razdalja v fazi j iz preskusa tipa 1 pri praz ­
njenju naboja (v km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla 
n, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpri ­
loge. 
4.4.4.2 Dolo čitev enakovrednega izkljuzčno elektri čnega dosega za speci­
fično fazo 
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifično fazo je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M  CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
pri čemer je:  
EAER  p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čno 
fazo p (v km);  
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 za specifi čno fazo iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja za zadevno fazo p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
ΔE REESS,j  spremembe elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med zadevno fazo j (v Wh);  
EC DC,CD,p  poraba elektri čne energije med zadevno fazo j, ki 
temelji na praznjenju naboja iz sistema REESS (v 
Wh/km);  
j indeksno število zadevne faze;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 674  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
in 
M CO2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d  p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg,p  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri praz­
njenju naboja za zadevno fazo p (v g/km);  
M CO2,CD,p,c  masna emisija CO  2 , določena v skladu z odstavkom 
3.2.1 Podpriloge 7, med fazo p v ciklu c iz preskusa 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
d p,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega 
cikla WLTP;  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega 
preskusa WLTP; 
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevo ­ 
ženih do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
in 
E C  DC;CD;P ¼ P nc 
c¼1 EC DC;CD;P;C Ü d  p;c P nc 
c¼1 d p;c 
pri čemer je:  
EC DC,CD,P  poraba elektri čne energije v zadevni fazi p, ki temelji 
na praznjenju sistema REESS iz preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v Wh/km);  
EC DC,CD,P,C  poraba elektri čne energije v zadevni fazi p v ciklu c, 
ki temelji na praznjenju naboja sistema REESS iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v 
skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
d p,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preskusa 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega 
cikla WLTP;  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega 
preskusa WLTP;  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 675  
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih 
do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
Zadevne vrednosti faze morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid- 
phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra high-phase“ 
(zelo visoka faza) in „city driving cycle“ (cikel mestne vožnje).  
4.4.5 Dejanski doseg pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Dejanski doseg pri praznjenju naboja je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M  CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M  CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d  n 
pri čemer je:  
R CDA dejanski doseg pri praznjenju naboja (v km);  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu 
s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
M CO2,n,cycle  masna emisija CO  2 za veljavni preskusni cikel 
WLTP n iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v g/km); 
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja od za četka 
in do vklju čno z veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP (n – 1) (v g/km);  
d c prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel 
WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v km); 
d n prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel 
WLTP n iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v km); 
c indeksno število zadevnega veljavnega preskus­
nega cikla WLTP;  
n število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevo­ 
ženih do vklju čno prehodnega cikla, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
in 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d  c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja od za četka 
in do vklju čno z veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP (n – 1) (v g/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 676  
M CO2,CD,c  masna emisija CO  2 , določena v skladu z 
odstavkom 3.2.1. Podpriloge 7, med veljavnim 
preskusnim ciklom WLTP c iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja (v g/km);  
d c prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel 
WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v km); 
c indeksno število zadevnega veljavnega preskus­
nega cikla WLTP;  
n število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevo­ 
ženih do vklju čno prehodnega cikla, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
4.5 Interpolacija vrednosti za posamezno vozilo  
4.5.1 Interpolirani doseg za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV 
Metodo interpolacije je treba uporabiti samo, če je razlika med 
masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja M  CO2,CS  , kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korakom št. 8, med preskusnima voziloma 
L in H v obmo čju najmanj 5 g/km in najve č 20 g/km ali 20 odsto ­
tkov masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja M  CO2,CS  za vozilo H, 
kot je to v skladu s tabelo A8/5, korakom št. 8, katera koli vrednost 
je manjša. 
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa je 
interpolacijo vrednosti za posamezno vozilo znotraj skupine mogo če 
povečati, če največja ekstrapolacija ne presega masne emisije CO  2 
pri ohranjanju naboja za vozilo H za več kot 3 g/km in/ali če od 
masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo L ni manjša za 
več kot 3 g/km. Ta razširitev je veljavna samo znotraj absolutnih 
mejnih vrednosti za interpolirani doseg, opredeljen v tem odstavku.  
Največjo absolutno mejno vrednost razlike, tj. 20 g/km masne 
emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo L in vozilo H ali 20 
odstotkov masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo H, kar 
koli je manjše, je mogo če povečati za 10 g/km, če preskus poteka za 
vozilo M. Vozilo M je vozilo iz skupine interpolacij s potrebo po 
energiji cikla znotraj ±10 odstotkov aritmeti čnega povpre čja vozil L 
in H.  
Linearnost masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo M je 
treba preveriti glede na linearno interpolirano masno emisijo CO  2 
pri ohranjanju naboja med voziloma L in H.  
Merilo linearnosti za vozilo M se šteje kot izpolnjeno, če je razlika 
med masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo M, izpe ­
ljana iz meritve in interpolirane masne emisije CO  2 pri ohranjanju 
naboja med voziloma L in H, manjša od 1 g/km. Č e je razlika ve čja, 
se merilo linearnosti šteje kot izpolnjeno, če ta razlika znaša 3 g/km 
ali 3 odstotke interpolirane masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja 
za vozilo M, kar koli je manjše. 
Če je merilo linearnosti izpolnjeno, mora biti interpolacijo med 
voziloma L in H mogo če uporabiti za vsa posamezna vozila iz 
skupine interpolacij.  
V kolikor merilo linearnosti ni izpolnjeno, je treba skupino interpo ­
lacij razdeliti v dve podskupini, tj. za vozila s potrebo po energiji 
cikla med vozili L in M in za vozila s potrebo po energiji cikla med 
vozili M in H.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 677  
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tisto za vozili L in 
M, je treba vsak parameter vozila H, ki je potreben za interpolacijo 
vrednosti za posamezna vozila OVC-HEV in NOVC-HEV, nadome ­
stiti s pripadajo čim parametrom za vozilo M.  
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tisto za vozili M in 
H, je treba vsak parameter vozila L, ki je potreben za interpolacijo 
vrednosti za posamezni cikel, nadomestiti s pripadajoč im parame ­
trom za vozilo M. 
4.5.2 Izra čun potrebe po energiji v časovnem obdobju  
Potrebo po energiji E k,p in prevoženo razdaljo d  c,p v časovnem 
obdobju p, veljavni za posamezna vozila v skupini interpolacij, je 
treba izra čunati v skladu s postopkom v odstavku 5 Podpriloge 7 za 
sklope k za koeficiente cestne obremenitve in mase, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.2.3.2.3 Podpriloge 7. 
4.5.3 Izra čun koeficienta interpolacije za posamezna vozila K  ind,p 
Koeficient interpolacije K  ind,p v časovnem obdobju je treba izra ču­
nati za vsako zadevno obdobje p, in sicer z uporabo naslednje 
enačbe: 
K ind;p ¼ E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p 
pri čemer je:  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
E 1,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za vozilo L, 
kot je to v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  
E 2,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za vozilo H, 
kot je to v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  
3,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za posa­
mezno vozilo, kot je to v skladu z odstavkom 5. Podpriloge 
7 (v Ws); 
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega 
preskusnega cikla. 
V primeru, da je obravnavano časovno obdobje p veljavni preskusni 
cikel WLTP, se K  ind,p imenuje K  ind . 
4.5.4 Interpolacija masne emisije CO  2 za posamezna vozila  
4.5.4.1 Posamezna masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozila 
OVC-HEV in NOVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo je 
treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K  ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M  CO2–L ;CS;p Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 678  
pri čemer je:  
M CO2–ind,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za posa ­
mezno vozilo v zadevnem časovnem obdobju p, kot 
je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 9 (g/km);  
M CO2–L,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo 
L v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (g/km);  
M CO2–H,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo 
H v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (g/km);  
K ind,d koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj 
veljavnega preskusnega cikla WLTP.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), 
„mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra 
high-phase“ (zelo visoka faza) in „applicable WLTP test cycle“ 
(veljavni preskusni cikel WLTP).  
4.5.4.2 Posamezna masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri 
praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K  ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M  CO2–L ;CD Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja za posamezno vozilo (v g/km);  
M CO2–L,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja za vozilo L (v g/km);  
M CO2–H,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja za vozilo H (v g/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo 
za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.4.3 Posamezna masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , ponderirano s faktorjem uporabe za posamezno 
vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K  ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M  CO2–L ;weighted Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 679  
pri čemer je:  
M CO2–ind,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem 
uporabe za posamezno vozilo (v g/km);  
M CO2–L,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem 
uporabe za vozilo L (v g/km);  
M CO2–H,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem 
uporabe za vozilo H (v g/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.5 Interpolacija porabe goriva za posamezna vozila  
4.5.5.1 Posamezna poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC- 
HEV in NOVC-HEV  
Porabo gorivapri ohranjanju naboja za posamezno vozilo je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K  ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
pri čemer je:  
FC ind,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno 
vozilo v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/6, korak št. 3 (v l/100 km);  
FC L,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo L v 
zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);  
FC H,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo H v 
zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav­
nega preskusnega cikla WLTP.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), 
„mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra 
high-phase“ (zelo visoka faza) in „applicable WLTP test cycle“ 
(veljavni preskusni cikel WLTP).  
4.5.5.2 Posamezna poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K  ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 680  
pri čemer je:  
FC ind,CD  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za posamezno vozilo (v l/100 km);  
FC L,CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za vozilo L (v l/100 km);  
FC H,CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za vozilo H (v l/100 km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.5.3 Posamezna poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozila OVC-HEV 
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe za posamezno 
vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K  ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
pri čemer je:  
FC ind,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
posamezno vozilo (v l/100 km);  
FC L,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozilo L (v l/100 km);  
FC H,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozilo H (v l/100 km); 
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo 
za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6 Interpolacija porabe električne energije za posamezna vozila  
4.5.6.1 Posamezna poraba električne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri pri praznjenju naboja glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe pri 
praznjenju naboja glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elek ­
tričnega omrežja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K  ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
pri čemer je:  
EC AC–ind,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja za posa ­
mezno vozilo (v Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 681  
EC AC–L,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo 
L (v Wh/km);  
EC AC–H,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo 
H (v Wh/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6.2 Posamezna poraba električne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja za vozila OVC-HEV 
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe glede 
na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za posa ­
mezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K  ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
pri čemer je:  
EC AC–ind,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s 
faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za posamezno 
vozilo (v Wh/km);  
EC AC–L,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s 
faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo L (v 
Wh/km);  
EC AC–H,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s 
faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo H (v 
Wh/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6.3 Posamezna poraba električne energije za vozila z OVC-HEV in PEV  
Porabo elektri čne energije za posamezno vozilo v skladu z 
odstavkom 4.3.3. te podpriloge v primeru vozil OVC-HEV in, v 
skladu z odstavkom 4.3.4 te podpriloge, v primeru vozil PEV je 
treba izra čunati z uporabo naslednje enač be: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K  ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 682  
pri čemer je:  
EC ind,p poraba elektri čne energije posameznega vozila za zadevno 
obdobje p (v Wh/km);  
EC L,p poraba elektri čne energije vozila L za zadevno obdobje p 
(v km); 
EC H,p poraba elektri čne energije vozila H za zadevno obdobje p 
(v km); 
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega 
preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), 
„mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra 
high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ 
(veljavni mesti preskusni cikel WLTP) in „applicable WLTP test 
cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).  
4.5.7 Interpolacija električnih dosegov za posamezna vozila  
4.5.7.1 Posamezni izključno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
Če je naslednje merilo  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0 ; 1 
pri čemer je:  
AER  L : izklju čno elektri čni doseg vozila L za veljavni preskusni 
cikel WLTP (v km);  
AER  H : izključno elektri čni doseg vozila H za veljavni preskusni 
cikel WLTP (v km);  
R CDA,L  : dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila L (v km);  
R CDA,H  : dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila H (v km);  
izpolnjeno, je treba izključno elektri čni doseg za posamezno vozilo 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K  ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
pri čemer je:  
AER  ind,p izključno elektri čni doseg za posamezno vozilo za 
obravnavano obdobje p (v km);  
AER  L,p izključno elektri čni doseg za vozilo L za obravnavano 
obdobje p (v km);  
AER  H,p izključno elektri čni doseg za vozilo H za obravnavano 
obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav ­
nega preskusnega cikla.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 683  
Zadevna obdobja morajo biti veljavni mestni preskusni cikel WLTP 
in veljavni preskusni cikel WLTP.  
Če merilo, opredeljeno v tem odstavku, ni izpolnjeno, je treba 
povsem elektri čni doseg (AER), dolo čen za vozilo H, uporabiti za 
vsa vozila znotraj skupine interpolacij.  
4.5.7.2 Posamezni povsem električni doseg za vozila PEV  
Povsem elektri čni doseg za posamezno vozilo je treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K  ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
pri čemer je:  
PER  ind,p povsem elektri čni doseg za posamezno vozilo za 
zadevno obdobje p (v km);  
PER  L,p povsem elektri čni doseg za vozilo L za zadevno obdobje 
p (v km); 
PER  H,p povsem elektri čni doseg za vozilo H za zadevno obdobje 
p (v km); 
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav­
nega preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), 
„mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra 
high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ 
(veljavni mesti preskusni cikel WLTP) in „applicable WLTP test 
cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).  
4.5.7.3 Posamezni enakovredni izključno elektri čni doseg za vozila OVC- 
HEV 
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K  ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
pri čemer je:  
EAER  ind,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za posamezno 
vozilo za zadevno obdobje p (v km);  
EAER  L,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozilo L za 
zadevno obdobje p (v km);  
EAER  H,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozilo H za 
zadevno obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo 
za obdobje p; 
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav­
nega preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), 
„mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra 
high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ 
(veljavni mesti preskusni cikel WLTP) in „applicable WLTP test 
cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 684  
Priloga 8 
Dodatek 1 
Stanje sistema REESS za profil polnjenja 
1 Zaporedja preskusa in profili sistema REESS: Vozila OVC-HEV, preskus 
praznjenja in ohranjanja naboja  
1.1 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 1:  
Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (A8, Dodatek 1/1) 
Slika A8, Dodatek 1/1 
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja
  
1.2. Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 2:  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja (A8, Dodatek 1/2)  
Slika A8, Dodatek 1/2 
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 685  
1.3 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 3:  
Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (A8, Dodatek 1/3) 
Slika A8, Dodatek 1/3 
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom 
tipa 1 pri ohranjanju naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 686  
1.4 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 4:  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri 
praznjenju naboja  
Slika A8, Dodatek 1/4 
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom 
tipa 1 pri ohranjanju naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 687  
2. Zaporedje preskusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV 
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja  
Slika A8, Dodatek 1/5 
Vozila z NOVC-HEV in NOVC-FCHV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja
  
3. Zaporedje preskusa za vozilo PEV  
3.1 Postopek z zaporednimi cikli  
Slika A8, Dodatek 1/6 
Preskusni postopek z zaporednimi cikli za vozila PEV
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 688  
3.2 Skrajšani preskusni postopek 
Slika A8, Dodatek 1/7 
Zaporedje skraj šanega preskusnega postopka za vozila PEV
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 689  
Podpriloga 8 
Dodatek 2 
Postopek za popravek glede na spremembo energije v sistemu REESS 
Ta dodatek opisuje postopek za popravek masne emisije CO  2 iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja za vozila z NOVC-HEV in OVC-HEV in porabo goriva za 
vozila NOVC-FCHV kot funkcijo spremembe elektri čne energije za vse sisteme 
REESS. 
1. Splo šne zahteve 
1.1 Uporabnost tega dodatka 
1.1.1 Porabo goriva v specifični fazi za vozila NOVC-FCHV ter masno 
emisijo CO  2 za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV je treba popraviti.  
1.1.2 V primeru, da je uporabljen popravek za porabo goriva za vozila 
NOVC-FCHV ali popravek masne emisije CO  2 za vozila NOVC- 
HEV in OVC-HEV, izmerjene v celotnem ciklu, kot je to v skladu 
z odstavkom 1.1.3 ali odstavkom 1.1.4 tega dodatka, je treba za 
izračun spremembe energije za sistem REESS iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja ΔE REESS,CS  uporabiti odstavek 4.3 te podpriloge. 
Zadevno obdobje j, uporabljeno v odstavku 4.3 te podpriloge, je 
opredeljeno s preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
1.1.3 Popravek je treba uporabiti, če je ΔE REESS,CS  negativen, kar ustreza 
praznjenju sistema REESS, merilo za popravek c, izra čunano v 
odstavku 1.2, pa je ve čje od veljavne tolerance, kot je to v skladu s 
tabelo A8, Dodatek 2/1.  
1.1.4 Popravek je mogoče izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če: 
(a) ΔE REESS,CS  je pozitiven, kar ustreza polnjenju sistema REESS, 
merilo za popravek c, izra čunano v odstavku 1.2, pa je ve čje 
od veljavne tolerance, kot je to v skladu s tabelo A8, Dodatek 2/1;  
(b) merilo za popravek c, izra čunano v odstavku 1.2, je manjše od 
veljavne tolerance, kot je to v skladu s tabelo A8, Dodatek 2/1;  
(c) proizvajalec lahko homologacijskemu organu z meritvijo dokaže, 
da ni nobene povezave med Δ E REESS,CS  in masno emisijo CO  2 pri 
ohranjanju energije ter ΔE REESS,CS  in porabo goriva.  
1.2 Merilo za popravek c je razmerje med absolutno vrednostjo spre ­
membe elektri čne energije v sistemu REESS ΔE REESS,CS  in energijo 
goriva, izra čunati pa ga je treba, kot sledi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
pri čemer je:  
ΔE REESS,CS  sprememba energije v sistemu REESS pri ohranjanju 
energije v skladu z odstavkom 1.1.2 tega dodatka (v 
Wh); ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 690  
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno 
gorivo, kot je to v skladu z odstavkom 1.2.1 v primeru 
vozil NOVC-HEV in OVC-HEV ter kot je to v skladu z 
odstavkom 1.2.2 v primeru vozil NOVC-FCHV (v Wh).  
1.2.1 Energija goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC- 
HEV 
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za 
vozila NOVC-HEV in OVC-HEV je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d  CS 
pri čemer je:  
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo 
v veljavnem preskusnem ciklu WLTP iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v Wh);  
HV kalori čna vrednost v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/1 (v 
kWh/l);  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena za 
energijsko bilanco, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpri ­
loge 7, in sicer z uporabo vrednosti za emisije plinastih 
spojin v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v l/100 km); 
d CS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP (v km); 
10 faktor pretvorbe v Wh.  
1.2.2 Energija goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za 
vozila NOVC-FCHV je treba izra čunati z uporabo naslednje enačbe: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d  CS 
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo 
v veljavnem preskusnem ciklu WLTP iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, (v Wh);  
121 ni žja kalorična vrednost vodika (v MJ/kg);  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena za 
energetsko bilanco, dolo čena v skladu s tabelo A8/7, korak 
št. 1 (v kg/100 km); 
d CS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP (v km);  
1 
0,36 faktor pretvorbe v Wh.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 691  
Tabela A8, Dodatek 2/1 
Merila za popravek  
Veljavni preskusni cikel tipa 1 Nizek + Srednji  Nizek + Srednji + Visok Nizek + Srednji + Visok + 
Zelo visok  
Razmerje merila za popravek c  0,015 0,01 0,005 
2. Izra čun korekcijskih koeficientov  
2.1 Korekcijski koeficient K CO2 za masno emisijo CO  2 , korekcijski koefi ­
cient za porabo goriva K  fuel,FCHV  in, če tako zahteva proizvajalec, 
korekcijske koeficiente za specifi čno fazo K  CO2,p  ter K  fuel,FCHV,p  je 
treba dolo čiti na podlagi veljavnih preskusnih ciklov tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja.  
V primeru, da je bilo vozilo H preskušeno za dolo čitev korekcijskega 
koeficienta za masno emisijo CO  2 za vozila NOVC-HEV in OVC- 
HEV, je koeficient lahko uporabljen v skupini interpolacij.  
2.2 Korekcijske koeficiente je treba dolo čiti iz sklopa preskusov tipa 1 pri 
ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 3 tega dodatka. Število 
preskusov, ki jih opravi proizvajalec, mora biti enako ali ve čje od pet.  
Proizvajalec lahko zahteva, da je stanje polnjenja sistema REESS 
nastavljeno pred preskusom, kot je to v skladu s priporo čili proizva ­
jalca, in kot je opisano v odstavku 3 tega dodatka. To prakso je treba 
uporabiti samo za namen doseganja preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja z nasprotnim znakom za ΔE REESS,CS  in z odobritvijo homolo ­
gacijskega organa.  
Sklop meritev mora izpolnjevati naslednja merila:  
(a) Sklop mora vsebovati vsaj en preskus z ΔE REESS,CS  in vsaj en 
preskus z ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  je vsota spremembe elektri čne 
energije v vseh sistemih REESS iz preskusa n, izra čunana v 
skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge.  
(b) Razlika v M CO2,CS  med preskusom z najve čjo negativno spre ­
membo elektri čne energije in preskusom z najve čjo pozitivno 
spremembo elektri čne energije mora biti ve čja ali enaka 5 g/km. 
To merilo ne sme biti uporabljeno za dolo čitev K  fuel,FCHV  . 
V primeru določitve K  CO2 je mogoče potrebno število preskusov 
zmanjšati na tri preskuse, če so poleg meril (a) in (b) izpolnjena 
vsa naslednja merila:  
(c) razlika v M CO2,CS  med katerima koli dvema sosednjima merit ­
vama, povezana s spremembo elektri čne energije med preskusom, 
mora biti manjša ali enaka 10 g/km.  
(d) dodatno k merilu (b), preskus z najve čjo negativno spremembo 
električne energije in preskus z najve čjo pozitivno spremembo 
električne energije ne sme biti znotraj obmo čja, ki je opredeljeno z:  
Ä 0,01 Ï  ΔE REESS  
E fuel Ï þ 0,01 , ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 692  
pri čemer je:  
E fuel vsebnost energije za porabljeno gorivo, izra čunana v 
skladu z odstavkom 1.2 tega dodatka (v Wh).  
(e) Razlika v M  CO2,CS  med preskusom z najve čjo negativno spre ­
membo elektri čne energije in sredinsko toč ko ter razlika v 
M CO2,CS  med sredinsko toč ko in preskusom z najve čjo pozitivno 
spremembo elektri čne energije morata biti podobni in po možnosti 
znotraj obmo čja, opredeljenega z (d).  
Korekcijske koeficiente, ki jih določi proizvajalec, mora pregle ­
dati in odobriti homologacijski organ pred njihovo uporabo.  
Če sklop vsaj petih preskusov ne izpolnjuje merila (a) ali merila 
(b) oziroma obeh, mora proizvajalec homologacijskemu organu 
predložiti dokazilo, zakaj vozilo ni zmožno izpolniti posameznega 
ali obeh meril. V kolikor homologacijski organ ni zadovoljen z 
dokazilom, lahko zahteva, da se opravijo dodatni preskusi. Če 
merila po dodatnih preskusih še vedno niso izpolnjena, bo homo ­
logacijski organ dolo čil korekcijski koeficient ohranitve, ki bo 
temeljil na meritvah.  
2.3 Izra čun korekcijskih koeficientov K fuel,FCHV  in K  CO2 
2.3.1 Dolo čitev korekcijskega faktorja za porabo goriva K  fuel,FCHV  
Za vozila NOVC-FCHV je korekcijski faktor za porabo goriva 
K fuel,FCHV  , ki je dolo čen s sklopom preskusov tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, opredeljen z uporabo naslednje ena čbe: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ð FC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemer je:  
K fuel,FCHV  korekcijski koeficient za porabo goriva, (kg/100 km)/ 
(Wh/km);  
EC DC,CS,n  poraba elektri čne energije iz preskusa n pri ohranjanju 
naboja, osnovana na praznjenju naboja iz REESS v 
skladu s spodnjo ena čbo (v Wh/km);  
EC DC,CS,avg  povprečna poraba elektri čne energije iz preskusov n  cs 
pri ohranjanju naboja, osnovana na praznjenju naboja 
iz REESS v skladu s spodnjo ena čbo (v Wh/km);  
FC CS,nb,n  poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa n, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, v skladu s tabelo 
A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);  
FC CS,nb,avg  aritmetično povpre čje porabe goriva pri ohranjanju 
naboja iz preskusov n  cs , ki je osnovano na porabi goriva 
in ni popravljeno za energijsko bilanco, v skladu s 
spodnjo ena čbo (v kg/100 km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 693  
n indeksno število zadevnega preskusa;  
n cs celotno število preskusov;  
in: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
in: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
in: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
pri čemer je:  
ΔE REESS,CS,n  sprememba elektri čne energije v sistemu REESS pri 
ohranjanju energije iz preskusa n v skladu z 
odstavkom 1.1.2 tega dodatka (v Wh);  
d CS,n prevožena razdalja v ustreznem preskusu n tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v km).  
Korekcijski koeficient za porabo goriva je treba zaokrožiti na štiri 
mesta natan čno. Homologacijski organ mora oceniti statisti čno značil­
nost korekcijskega koeficienta za porabo goriva.  
2.3.1.1 Dovoljeno je uporabiti korekcijski koeficient porabe goriva, ki je bil 
za popravek vsake posamezne faze pridobljen iz preskusov v celotnem 
veljavnem preskusnem ciklu WLTP.  
2.3.1.2 Ne glede na zahteve iz odstavka 2.2 tega dodatka je na zahtevo 
proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa mogo če določiti 
ločene korekcijske koeficiente porabe goriva K  fuel,FCHV,p  za vsako 
posamezno fazo. V tem primeru mora biti izpolnjeno isto merilo, 
kot je opisano v odstavku 2.2. tega dodatka, v vsaki posamezni 
fazi, postopek, opisan v odstavku 2.3.1 tega dodatka, pa je treba 
uporabiti za vsako posamezno fazo in tako dolo čiti korekcijski koefi ­
cient za specifi čno fazo.  
2.3.2 Dolo čitev korekcijskega koeficienta K CO2 za masno emisijo CO  2 
Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je korekcijski koeficient za 
masno emisijo CO  2 K CO2 , ki je dolo čen s sklopom preskusov tipa 1 
pri ohranjanju naboja, opredeljen z naslednjo ena čbo: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ð M CO2;CS;nb;n Ä M  CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 694  
pri čemer je:  
K CO2 korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 (v 
(g/km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  poraba elektri čne energije iz preskusa n pri ohra ­
njanju naboja, osnovana na praznjenju naboja iz 
REESS v skladu z odstavkom 2.3.1 tega dodatka (v 
Wh/km);  
EC DC,CS,avg  aritmetično povpre čje porabe elektri čne energije iz 
preskusov n  cs pri ohranjanju naboja, osnovano na 
praznjenju naboja iz REESS v skladu z odstavkom 
2.3.1 tega dodatka (v Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa 
n, ki ni popravljena za energijsko bilanco, izra čunana 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri ohra­
njanju naboja iz preskusov n  cs , ki so osnovani na 
masni emisiji CO  2 in niso popravljeni za energijsko 
bilanco, kot je to v skladu s spodnjo enačbo (v g/km);  
n indeksno število zadevnega preskusa;  
n cs celotno število preskusov;  
in: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 je treba zaokrožiti na 
štiri mesta natan čno. Homologacijski organ mora oceniti statisti čno 
značilnost korekcijskega koeficienta za masno emisijo CO  2 . 
2.3.2.1 Dovoljeno je uporabiti korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 , 
ki je bil za popravek vsake posamezne faze pridobljen iz preskusov v 
celotnem veljavnem preskusnem ciklu WLTP.  
2.3.2.2 Ne glede na zahteve iz odstavka 2.2 tega dodatka je na zahtevo 
proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa mogo če določiti 
ločene korekcijske koeficiente K  CO2,p  za masno emisijo CO  2 za vsako 
posamezno fazo. V tem primeru mora biti izpolnjeno isto merilo, kot 
je opisano v odstavku 2.2 tega dodatka, v vsaki posamezni fazi, 
postopek, opisan v odstavku 2.3.2 tega dodatka, pa je treba uporabiti 
za vsako posamezno fazo in tako dolo čiti korekcijske koeficiente za 
specifično fazo.  
3. Postopek preskusa za določitev korekcijskih koeficientov  
3.1 Vozila OVC-HEV  
Za vozila OVC-HEV je v skladu s sliko A8, Dodatek 2/1 treba 
uporabiti eno od naslednjih zaporedij preskusa, s katerim so izmerjene 
vse vrednosti, ki so potrebne za dolo čitev korekcijskih koeficientov v 
skladu z odstavkom 2 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 695  
Slika A8, Dodatek 2/1  
Zaporedja preskusa za vozila OVC-HEV
  
3.1.1 Zaporedje preskusa za možnost 1  
3.1.1.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Predkondicioniranje in odstavitev je treba izvesti v skladu z 
odstavkom 2.1 Dodatka 4 te podpriloge.  
3.1.1.2 Prilagoditev sistema REESS  
Pred preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 3.1.1.3 lahko 
proizvajalec prilagodi sistem REESS. Proizvajalec mora predložiti 
dokaz, da so izpolnjene zahteve za za četek preskusa v skladu z 
odstavkom 3.1.1.3 
3.1.1.3 Preskusni postopek 
3.1.1.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba za veljavni preskusni cikel WLTP 
izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.1.1.3.2 Za presku šanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.1.3.3 Razen če je navedeno drugače v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.1.1.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, potrebnih za 
določitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi več 
potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, ki 
obsega odstavke od 3.1.1.1 do vklju čno odstavka 3.1.1.3 tega 
dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 696  
3.1.2 Zaporedje preskusa za možnost 2  
3.1.2.1 Predkondicioniranje  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 
2.1.1 ali odstavkom 2.1.2 Dodatka 4 te podpriloge.  
3.1.2.2 Prilagoditev sistema REESS  
Po predkondicioniranju je treba odstavitev, kot je to v skladu z 
odstavkom 2.1.3 Dodatka 4 k tej podprilogi, izpustiti, prekinitev, 
med katero je dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa lahko traja 
največ 60 minut. Podobno prekinitev je treba uporabiti pred vsakim 
preskusom. Takoj po koncu prekinitve je treba uporabiti zahteve iz 
odstavka 3.1.2.3 tega dodatka. 
Na zahtevo proizvajalca je mogoče opraviti dodaten postopek ogre ­
vanja pred prilagoditvijo sistema REESS, da se zagotovijo podobni 
začetni pogoji za dolo čanje korekcijskega koeficienta. Če proizvajalec 
zahteva ta dodatni postopek ogrevanja, je treba identi čni postopek 
ogrevanja opraviti ve čkrat v zaporedju preskusa.  
3.1.2.3 Preskusni postopek  
3.1.2.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, za veljavni preskusni cikel WLTP je treba 
izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.1.2.3.2 Za presku šanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.2.3.3 Razen če je navedeno drugače v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.1.2.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so 
potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi 
več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, 
ki obsega odstavka 3.1.2.2 in 3.1.2.3 tega dodatka.  
3.2 Vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV  
Za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV je v skladu s sliko A8, 
Dodatek 2/2 treba uporabiti eno od naslednjih zaporedij preskusa, s 
katerim so izmerjene vse vrednosti, ki so potrebne za dolo čitev korek ­
cijskih koeficientov v skladu z odstavkom 2 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 697  
Slika A8, Dodatek 2/2  
Zaporedja preskusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV
  
3.2.1 Zaporedje preskusa za možnost 1  
3.2.1.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati in odstaviti v skladu z 
odstavkom 3.3.1 te podpriloge. 
3.2.1.2 Prilagoditev sistema REESS  
Pred preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 3.2.1.3 lahko 
proizvajalec prilagodi sistem REESS. Proizvajalec mora predložiti 
dokaz, da so izpolnjene zahteve za za četek preskusa v skladu z 
odstavkom 3.2.1.3. 
3.2.1.3 Preskusni postopek  
3.2.1.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 3 
Dodatka 6 te podpriloge. 
3.2.1.3.2 Za presku šanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.2.1.3.3 Razen če je navedeno drugače v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1 pri ohranjanju naboja, 
opisanim v Podprilogi 6. 
3.2.1.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so 
potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi 
več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, 
ki obsega odstavke 3.2.1.1 do vklju čno odstavka 3.2.1.3 tega dodatka. 
3.2.2 Zaporedje preskusa za možnost 2  
3.2.2.1 Predkondicioniranje  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 
3.3.1.1 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 698  
3.2.2.2 Prilagoditev sistema REESS 
Po predkondicioniranju je treba odstavitev, kot je to v skladu z 
odstavkom 3.3.1.2 te podpriloge, izpustiti, prekinitev, med katero je 
dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa lahko traja najve č 60 minut. 
Podobno prekinitev je treba uporabiti pred vsakim preskusom. Takoj 
po koncu prekinitve je treba uporabiti zahteve iz odstavka 3.2.2.3 tega 
dodatka. 
Na zahtevo proizvajalca je mogoče opraviti dodaten postopek ogre ­
vanja pred prilagoditvijo sistema REESS, da se zagotovijo podobni 
začetni pogoji za dolo čanje korekcijskega koeficienta. Če proizvajalec 
zahteva ta dodatni postopek ogrevanja, je treba identi čni postopek 
ogrevanja opraviti ve čkrat v zaporedju preskusa.  
3.2.2.3 Preskusni postopek  
3.2.2.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, za veljavni preskusni cikel WLTP je treba 
izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.2.3.2 Za presku šanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.2.2.3.3 Razen če je navedeno drugače v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.2.2.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so 
potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi 
več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, 
ki obsega odstavka 3.2.2.2 in 3.2.2.3 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 699  
Podpriloga 8 
Dodatek 3 
Določitev toka in napetosti v sistemu REESS za vozila NOVC-HEV, OVC- 
HEV, PEV in NOVC-FCHV 
1. Uvod 
1.1 V tem dodatku so dolo čeni metoda in zahtevani instrumenti za dolo čitev 
toka in napetosti v sistemu REESS za vozila NOVC-HEV, OVC-HEV, 
PEV in NOVC-FCHV.  
1.2 Meritev toka in napetosti v sistemu REESS je treba za četi hkrati z 
začetkom preskusa in zaklju čiti takoj, ko vozilo zaklju či preskus. 
1.3 Dolo čiti je treba tok in napetost v sistemu REESS za vsako fazo.  
1.4 Seznam instrumentov, ki jih proizvajalec uporablja za merjenje napetosti 
in toka v sistemu REESS (vklju čno z proizvajalcem instrumenta, številko 
modela, serijsko številko, zadnjimi datumi umerjanja (kjer je to primer ­
no)) med:  
(a) preskusom tipa 1 v skladu z odstavkom 3 te podpriloge,  
(b) postopkom za določitev korekcijskih koeficientov v skladu z 
Dodatkom 2 te podpriloge (kjer je to primerno),  
(c) ATCT, kot je opredeljen v Podprilogi 6a,  
je treba posredovati homologacijskemu organu.  
2. Tok v sistemu REESS  
Praznjenje sistema REESS se šteje kot negativni tok.  
2.1 Zunanje merjenje toka v sistemu REESS  
2.1.1 Tok v sistemu REESS je treba meriti med preskusi, in sicer z uporabo 
tokovnega pretvornika objemnega ali zaprtega tipa. Sistem za merjenje 
toka mora izpolnjevati zahteve, navedene v tabeli A8/1 te podpriloge. 
Pretvorniki toka morajo biti zmožni meriti najvišje toke ob zagonu 
motorja in pri temperaturnih pogojih v času meritve.  
2.1.2 Tokovne pretvornike je treba namestiti na kateri koli sistem REESS na 
enega izmed kablov, ki je priklju čen neposredno v sistem REESS, v 
meritvi pa mora biti upoštevan skupni tok v sistemu REESS.  
V primeru, da so žice zaščitene, je treba uporabiti ustrezne metode, kot jih 
je določil homologacijski organ.  
Za enostavno merjenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne 
opreme naj proizvajalec poskrbi, da bodo v vozilu na voljo ustrezne, 
varne in dostopne priklju čne toč ke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec 
dolžan homologacijskemu organu pomagati priklju čiti tokovni pretvornik 
na enega od kablov, ki je neposredno priklju čen v sistem REESS na 
način, kot je opisan zgoraj v tem odstavku.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 700  
2.1.3 Izhodni tok tokovnega pretvornika je treba vzor čiti pri frekvenci najmanj 
20 Hz. Izmerjeni tok je treba integrirati glede na čas, kar daje izmerjeno 
vrednost Q, izraženo v amper urah (Ah). Integracijo je mogo če opraviti v 
sistemu za merjenje toka.  
2.2 Podatki o toku v sistemu REESS v vozilu  
Kot alternativo glede na odstavek 2.1 tega dodatka lahko proizvajalec 
uporabi meritvene podatke o toku, izmerjene v vozilu. Toč nost teh poda­
tkov je treba dokazati homologacijskemu organu.  
3. Napetost v sistemu REESS 
3.1 Zunanje merjenje napetosti v sistemu REESS  
Med preskusi, opisanimi v odstavku 3 te podpriloge, je treba napetost v 
sistemu REESS izmeriti z opremo in ob upoštevanju zahtev glede to čno­
sti, ki so opredeljene v odstavku 1.1 te podpriloge. Za merjenje napetosti 
v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne opreme mora proizvajalec 
homologacijskemu organu zagotoviti merilne to čke napetosti v sistemu 
REESS. 
3.2 Nazivna napetost v sistemu REESS  
Za vozila NOVC-HEV, NOVC-FCHV in OVC-HEV je namesto izmer­
jene napetosti v sistemu REESS, kot je to v skladu z odstavkom 3.1 tega 
dodatka, mogo če uporabiti nazivno napetost v sistemu REESS, dolo čeno 
v skladu z DIN EN 60050-482. 
3.3 Podatki o napetosti v sistemu REESS v vozilu  
Kot alternativo glede na odstavek 3.1 in 3.2 tega dodatka lahko proizva ­
jalec uporabi meritvene podatke o napetosti, izmerjene v vozilu. Toč nost 
teh podatkov je treba dokazati homologacijskemu organu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 701  
Podpriloga 8 
Dodatek 4 
Predkondicioniranje, odstavitev in pogoji polnjenja sistema REESS za vozila 
PEV in OVC-HEV 
1. Ta dodatek opisuje preskusne postopke za sistem REESS in predkon ­
dicioniranje motorja z notranjim zgorevanjem kot pripravo za:  
(a) meritve električnega dosega, praznjenja in ohranjanja naboja med 
vozili OVC-HEV; in 
(b) merjenje električnega dosega in merjenje porabe elektri čne energije 
med preskušanjem vozil PEV.  
2 Predkondicioniranje in odstavitev za vozila OVC-HEV  
2.1 Predkondicioniranje in odstavitev, ko se preskusni postopek za čne s 
preskusom pri ohranjanju naboja  
2.1.1 Za predkondicioniranje motorja z notranjim zgorevanjem je treba vozilo 
voziti v najmanj enem veljavnem preskusnem ciklu WLTP. Med vsakim 
ciklom predkondicioniranja je treba preveriti nivo napolnjenosti sistema 
REESS. Predkondicioniranje je treba ustaviti ob zaklju čku veljavnega 
preskusnega cikla WLTP, med katerim je izpolnjeno merilo za preki ­
nitev v skladu z odstavkom 3.2.4.5 te podpriloge.  
2.1.2 Kot alternativo glede na odstavek 2.1.1 tega dodatka je na zahtevo 
proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa stanje polnjenja 
sistema REESS iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja mogo če nasta­
viti v skladu s priporo čili proizvajalca z namenom, da bo dosežen 
preskus v stanju delovanja pri ohranjanju naboja.  
V takš nem primeru je treba uporabiti postopek predkondicioniranja, ki 
ga je sicer mogo če uporabljati tudi za obi čajna vozila, kot je opisano v 
odstavku 1.2.6 Podpriloge 6. 
2.1.3 Odstavitev vozila je treba opraviti v skladu z odstavkom 1.2.7 Podpri ­
loge 6. 
2.2 Predkondicioniranje in odstavitev, ko se preskusni postopek za čne z 
preskusom pri praznjenju naboja  
2.2.1 Vozila OVC-HEV morajo prevoziti vsaj en veljavni preskusni cikel 
WLTP. Med vsakim ciklom predkondicioniranja je treba preveriti 
nivo napolnjenosti sistema REESS. Predkondicioniranje je treba ustaviti 
ob zaklju čku veljavnega preskusnega cikla WLTP, med katerim je 
izpolnjeno merilo za prekinitev v skladu z odstavkom 3.2.4.5 te podpri ­
loge. 
2.2.2 Odstavitev vozila je treba opraviti v skladu z odstavkom 1.2.7 Podpri ­
loge 6. Prisilno hlajenje se ne uporablja za vozila, ki so predkondicio ­
nirana za preskus tipa 1. Med odstavitvijo je treba sistem REESS polniti 
po običajnem postopku polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3 
tega dodatka.  
2.2.3 Uporaba običajnega polnjenja  
2.2.3.1 Sistem REESS je treba polniti pri temperaturi okolice, kot je oprede ­
ljeno v odstavku 1.2.2.2.2 Podpriloge 6, bodisi:  
(a) s polnilnikom v vozilu, če je vgrajen; bodisi  
(b) z zunanjim polnilnikom, ki ga priporo ča proizvajalec, z uporabo 
načina polnjenja, predpisanega za obi čajno polnjenje.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 702  
Postopki v tem odstavku izklju čujejo vse vrste posebnega polnjenja, ki 
se lahko sprožijo samodejno ali ro čno, kot na primer izravnalno 
polnjenje ali vzdrževalno polnjenje. Proizvajalec mora navesti, da med 
preskusom ni bil uporabljen postopek posebnega polnjenja.  
2.2.3.2 Merilo za zaključek polnjenja  
Merilo za zaklju ček polnjenja je doseženo, ko vgrajeni ali zunanji 
instrumenti zaznajo, da je sistem REESS popolnoma napolnjen.  
3. Predkondicioniranje vozila PEV  
3.1 Za četno polnjenje sistema REESS  
Začetno polnjenje sistema REESS obsega praznjenje sistema REESS in 
uporabo obi čajnega polnjenja.  
3.1.1 Praznjenje sistema REESS  
Postopek praznjenja je treba izvesti v skladu s priporoč ili proizvajalca. 
Proizvajalec mora zagotoviti, da je sistem REESS s postopkom praz ­
njenja čim bolj izpraznjen.  
3.1.2 Uporaba običajnega polnjenja  
Sistem REESS je treba polniti v skladu z odstavkom 2.2.3.1 tega 
dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 703  
Podpriloga 8 
Dodatek 5 
Faktorji uporabe (UF) za vozila OVC-HEV 
1 Faktorji uporabe (UF) so razmerja, ki temeljijo na voznih statistikah in dose ­
gih, doseženih v na činu praznjenja naboja in na činih ohranjanja naboja za 
vozila OVC-HEV, uporabljajo pa se za ponderiranje emisij, emisije CO  2 in 
porabo goriva. 
Podatkovna baza, uporabljena za izračun faktorjev uporabe v odstavku 2, je 
povečini temeljila na lastnostih uporabe (npr. izkoristek, dnevna prevožena 
razdalja, deleži za vozila razli čnih razredov) obi čajnih vozil. Ko bo na evrop­
skem trgu v uporabi zadostno število vozil OVC-HEV, bo treba z raziskavo 
uporabnikov vozil znova oceniti faktor uporabe in pogostost polnjenja.  
2. Za izračun vsakega faktorja uporabe za specifi čno fazo (UF) je treba uporabiti 
naslednjo ena čbo: 
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > :Ä 8 
> > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
pri čemer je:  
UF  i Faktor uporabe za fazo i;  
d i Razdalja, prevožena do zaklju čka faze i (v km). 
C j j-ti koeficient (glej tabelo A8, Dodatek 5/1).  
d n Normalizirana razdalja (glej tabelo A8, Dodatek 5/1).  
k Obseg izrazov in koeficientov v eksponentu (glej tabelo A8, 
Dodatek 5/1). 
i Številka zadevne faze. 
j Številka zadevnega izraza/koeficienta.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l Vsota izra čunanih faktorjev uporabe do faze (i-1).  
Krivulja, ki temelji na naslednjih parametrih v tabeli A8, Dodatek 5/1, velja od 
0 km do normalizirane razdalje  d n , kjer UF konvergira v 1,0 (kot je prikazano 
na sliki A8/Dodatek 5/1).  
Tabela A8, Dodatek 5/1 
Parameter, ki bo uporabljen v ena čbi y 
C 1 26,25 
C 2 – 38,94 
C 3 – 631,05  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 704  
C 4 5 964,83 
C 5 – 25 094,60 
C 6 60 380,21 
C 7 – 87 517,16 
C 8 75 513,77 
C 9 – 35 748,77 
C 10 7 154,94 
d n [km] 800 
k 10 
Krivulja, prikazana spodaj na sliki A8/Dodatek 5/1, je namenjena samo za 
ponazoritev. To ni del uredbenega besedila.  
Slika A8, Dodatek 5/1 
Krivulja za faktor uporabe, ki temelji na parametru ena čbe iz tabele A8, 
Dodatek 5/1
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 705  
Podpriloga 8 
Dodatek 6 
Izbira na činov, ki jih izbere voznik  
1. Splo šna zahteva 
1.1 Proizvajalec mora izbrati nač in, ki ga izbere voznik, za preskusni postopek 
tipa 1, kot je to v skladu z odstavkom 2 do vklju čno odstavka 4 tega 
dodatka, ki vozilu omogo ča, da sledi zadevnemu preskusnemu ciklu znotraj 
toleranc sledenja hitrosti v skladu z odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6.  
1.2 Proizvajalec mora homologacijskemu organu zagotoviti naslednje:  
(a) razpoložljivost najpogosteje uporabljenega nač ina na podlagi upošte­
vanih pogojev;  
(b) najve čjo hitrost zadevnega vozila;  
in, če je treba:  
(c) načina za najboljši in najslab ši primer, dolo čena z dokazili o porabi 
goriva in, če je primerno, o masni emisiji CO  2 v vseh na činih (glej 
Podprilogo 6, odstavek 1.2.6.5.2.4); 
(d) način z najve čjo porabo električne energije;  
(e) potrebo po energiji cikla (v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7, kjer je 
ciljna hitrost zamenjana z dejansko hitrostjo).  
1.3 Namenski načini, ki jih izbere voznik, kot je „mountain mode“ (na čin 
vožnje navkreber) ali „maintenance mode“ (na čin za vzdrževanje), ki niso 
namenjeni obi čajni vsakodnevni uporabi, ampak za posebne namene 
omejene uporabe, se ne upoštevajo.  
2. Vozila OVC-HEV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, v stanju 
delovanja pri praznjenju naboja  
Za vozila, opremljena z nač inom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za 
preskus tipa 1 pri praznjenju naboja izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/1 prikazuje izbiro načina v skladu z 
odstavkom 2 tega dodatka.  
2.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni način, ki omogo ča, da vozilo sledi 
referenčnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je 
treba izbrati ta na čin. 
2.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne 
omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri praznjenju naboja, je treba način za preskus izbrati v skladu z 
naslednjimi pogoji:  
(a) če obstaja samo en na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba 
izbrati ta na čin; ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 706  
(b) če je na voljo ve č načinov, ki lahko sledijo referen čnemu preskusu v 
stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati na čin z najve čjo 
porabo elektri čne energije.  
2.3 Če ni načina, ki bi v skladu z odstavkom 2.1 in odstavkom 2.2 tega dodatka 
vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba refe ­
renčni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1:  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni nač in, ki vozilu omogo ča, da 
sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati ta na čin. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi 
načini, ki vozilu omogočajo, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba 
izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
(c) Če način, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, ni na voljo, 
je treba dolo čiti način oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji 
cikla ter izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
Slika A8, Dodatek 6/1 
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila OVC-HEV v stanju delovanja s praznjenjem naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 707  
3. Vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC-FCHV, opremljena z na činom, 
ki ga izbere voznik, v stanju delovanja pri ohranjanju naboja  
Za vozila, opremljena z nač inom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za 
preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/2 prikazuje izbiro načina v skladu z 
odstavkom 3 tega dodatka.  
3.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni način, ki omogo ča, da vozilo sledi 
referenčnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je 
treba izbrati ta na čin. 
3.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne 
omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri ohranjanju naboja, je treba nač in za preskus izbrati v skladu z 
naslednjimi pogoji:  
(a) če obstaja samo en način, ki vozilu omogo ča, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je treba 
izbrati ta na čin; 
(b) če je na voljo več načinov, ki omogo čajo sledenje referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, se proiz ­
vajalec odlo či, ali bo izbral na čin za najslabši primer ali nač in tako za 
najboljši kot najslabši primer ter izra čunal aritmeti čno povpre čje rezul­
tatov.  
3.3 Če ni načina, ki bi v skladu z odstavkom 3.1 in odstavkom 3.2 tega dodatka 
vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba refe ­
renčni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1:  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni nač in, ki vozilu omogo ča, da 
sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri ohranjanju naboja, je treba izbrati ta nač in. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi 
načini, ki vozilu omogočajo, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je med 
temi načini treba izbrati na čin za najslabši primer.  
(c) Če način, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, ni na voljo, 
je treba dolo čiti način oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji 
cikla ter izbrati na čin za najslabši primer.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 708  
Slika A8, Dodatek 6/2  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC- FCHV v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja
  
4. Vozila PEV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z nač inom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za 
preskus izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/3 prikazuje izbiro načina v skladu z 
odstavkom 3 tega dodatka.  
4.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni način, ki omogo ča, da vozilo sledi 
referenčnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta na čin. 
4.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne 
omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba nač in za 
preskus izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
(a) Če je na voljo samo en na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta nač in. 
(b) Če je na voljo več načinov, ki lahko sledijo referen čnemu preskusnemu 
ciklu, je treba izbrati način z najve čjo porabo elektri čne energije.  
4.3 Če ni načina, ki bi v skladu z odstavkom 4.1 in odstavkom 4.2 tega dodatka 
vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba refe ­
renčni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1. 
Dobljeni preskusni cikel je treba poimenovati kot veljavni preskusni cikel 
WLTP:  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 709  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni način, ki omogo ča, da vozilo 
sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta 
način. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi 
načini, ki vozilu omogočajo, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba izbrati nač in z najve čjo porabo elektri čne 
energije.  
(c) Če način, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu, ni na voljo, je treba dolo čiti način oziroma na čine 
z največjo potrebo po energiji cikla ter izbrati na čin z najve čjo porabo 
električne energije.  
Slika A8, Dodatek 6/3 
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila PEV
  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 710  
Priloga 8 
Dodatek 7 
Merjenje porabe goriva v hibridnih vozilih na gorivne celice s stisnjenim 
vodikom 
1. Splo šne zahteve  
1.1 Porabo goriva je treba izmeriti z uporabo gravimetri čne metode v skladu 
z odstavkom 2 tega dodatka.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa je porabo goriva mogo če izmeriti z uporabo metode pod tlakom 
ali metode pretoka. V tem primeru mora proizvajalec zagotoviti 
tehnično dokazilo, da metoda daje enakovredne rezultate. Metoda pod 
tlakom in metoda pretoka sta opisani v ISO23828.  
2. Gravimetri čna metoda  
Porabo goriva je treba izračunati z meritvijo mase posode za gorivo 
pred in po preskusu. 
2.1 Oprema in nastavitev  
2.1.1 Primer instrumentov je prikazan na sliki A8, Dodatek 7/1. Za merjenje 
porabe goriva je treba uporabiti enega ali ve č zunanjih posod za gorivo. 
Zunanje posode za gorivo je treba priklju čijo na cev za dovod goriva 
vozil med prvotno posodo za gorivo in sistem z gorivnimi celicami.  
2.1.2 Za predkondicioniranje je mogoče uporabiti prvotno nameš čeno posodo 
za gorivo ali zunanji vir vodika.  
2.1.3 Pritisk za polnjenje je treba nastaviti na priporo čeno vrednost proizva ­
jalca.  
2.1.4 Razliko v tlakih za dovajanje plina v vodih je treba čim bolj zmanjšati, 
ko se voda preklopita. 
V primeru, da je mogoče pričakovati vpliv zaradi razlike v tlaku, se 
proizvajalec in homologacijski organ dogovorita, ali je popravek 
potreben ali ne.  
2.1.5 Precizna tehtnica  
2.1.5.1 Precizna tehtnica, ki se uporablja za merjenje porabe goriva, mora 
ustrezati pogojem v tabeli A8, Dodatek 7/1.  
Tabela A8, Dodatek 7/1 
Merila za preverjanje analitske tehtnice  
Merjenje Lo čljivost (berljivost)  Natan čnost (pon ovljivos t) 
Precizna tehtnica  Najve č 0,1 g Najve č 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Poraba goriva (nivo napolnjenosti sistema REESS = 0) med preskusom, v masi, standardni odklon  
2.1.5.2 Precizna tehtnica mora biti umerjena v skladu s specifikacijami, ki jih je 
zagotovil proizvajalec tehtnice, ali vsaj tako pogosto, kot je navedeno v 
tabeli A8, Dodatek 7/2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 711  
Tabela A8, Dodatek 7/2 
Intervali umerjanja instrumentov  
Pregledi instrumenta  Interval  
Natančnost (ponovljivost) Letno in pri ve čjem vzdrž evanju  
2.1.5.3 Zagotoviti je treba ustrezno opremo za zmanjšanje vpliva vibracij in 
konvekcije, kot je dušilna ploš ča ali pregrada za veter.  
Slika A8, Dodatek 7/1 
Primer merilnega instrumenta
  
pri čemer je:  
1 zunanji dovod goriva za predkondicioniranje  
2 krmilnik tlaka  
3 prvotna posoda za gorivo  
4 sistem z gorivnimi celicami  
5 precizna tehtnica  
6 zunanja posoda oz. posode za gorivo za merjenje porabe goriva  
2.2 Preskusni postopek  
2.2.1 Maso zunanje posode za gorivo je treba izmeriti pred preskusom.  
2.2.2 Zunanjo posodo za gorivo je treba priklju čiti na cev za dovod goriva na 
vozilu, kot je prikazano na sliki A8, Dodatek 7/1.  
2.2.3 Preskus je treba opraviti s polnjenjem iz zunanje posode za gorivo.  
2.2.4 Zunanjo posodo za gorivo je treba odstraniti s cevi za dovod.  
2.2.5 Maso posode za gorivo je treba izmeriti po preskusu.  
2.2.6 Neuravnoteženo porabo goriva pri ohranjanju naboja FC  CS,nb iz izmer­
jene mase pred in po preskusu je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 712  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g  2 
d Ü 100  
pri čemer je:  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja, izmer ­
jena med preskusom (v kg/100 km);  
g 1 masa posode za gorivo ob za četku preskusa (v kg); 
g 2 masa posode za gorivo ob zaklju čku preskusa (v kg); 
d razdalja, prevo žena med preskusom (v km).  
FC CS,nb,p  ▼B
 02017R1151 — SL — 27.07.2017 — 001.003 — 713  
Podpriloga 9 
Določanje enakovrednosti metode  
1. Splo šna zahteva 
Na zahtevo proizvajalca lahko homologacijski organ odobri tudi druge 
metode merjenja, če te metode v skladu z odstavkom 1.1 te podpriloge 
dajo enakovredne rezultate. Enakovrednost predlagane metode je treba doka ­
zati homologacijskemu organu.  
1.1 Odlo čitev o enakovrednosti  
Predlagana metoda bo obravnavana kot enakovredna, če bosta toč nost in 
natančnost enaki ali boljši kot pri referen čni metodi.  
1.2 Ugotavljanje enakovrednosti  
Ugotavljanje enakovrednosti metode mora temeljiti na študiji korelacije med 
predlaganimi in referen čnimi metodami. Metode, ki bodo uporabljene za 
preskušanje korelacije, mora odobriti homologacijski organ.  
Temeljno na čelo za določanje točnosti in natan čnosti predlaganih in referen ­ 
čnih metod mora slediti smernicam v standardu ISO 5725, del 6 priloge 8, 
tj. „Comparison of alternative Measurement Methods“ (Primerjava alterna ­
tivnih metod merjenja).  
1.3 Zahteve glede izvajanja  
Rezervirano  ▼B