01997A0716(01) — SL — 01.09.2021 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:









▼B

ZAČASNI EVRO-MEDITERANSKI PRIDRUŽITVENI SPORAZUM

o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze, na drugi strani







EVROPSKA SKUPNOST v nadaljevanju „Skupnost“ na eni strani in PALESTINSKA OSVOBODILNA ORGANIZACIJA (PLO) ZA PALESTINSKO UPRAVO ZAHODNEGA BREGA IN GAZE, v nadaljevanju „Palestinska uprava“, na drugi strani, STA SE OB UPOŠTEVANJU pomena obstoječih vezi med Skupnostjo in palestinskim prebivalsvom Zahodnega brega in Gaze ter skupnih vrednot, ki si jih delita, OB UPOŠTEVANJU želje Skupnosti in PLO po krepitvi vezi in vzpostavitvi trajnih odnosov, temelječih na partnerstvu in vzajemnosti, OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta načelom Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti spoštovanju človekovih pravic, demokratičnih načel in političnih ter gospodarskih svoboščin, ki tvorijo osnovo za njune odnose, V ŽELJI po okrepitvi okvira odnosov med Evropsko skupnostjo in Bližnjim vzhodom ter regionalnega gospodarskega povezovanja držav Bližnjega vzhoda, kot cilja, ki naj se doseže takoj, ko to bodo to dopuščale razmere, OB UPOŠTEVANJU razlik v gospodarskem in socialnem razvoju, ki obstajajo med pogodbenicama, in potrebe po krepitvi obstoječih naporov za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja Zahodnega brega in Gaze, V ŽELJI po vzpostavitvi z rednim dialogom podprtega sodelovanja v gospodarstvu, kulturi, znanosti in izobraževanju, z namenom izboljšanja medsebojnega poznavanja in razumevanja, OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic k prosti trgovini zlasti k spoštovanju določb Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, V ŽELJI po nadgradnji obstoječih samostojnih trgovinskih dogovorov med pogodbenicama in po njihovi pogodbeni in vzajemni ureditvi, V PREPRIČANJU o obstoju potreb po spodbujanju ustvarjanja novega ozračja gospodarskih odnosov za izboljšanje okolja, ugodnega za pretok naložb, OB UPOŠTEVANJU pravic in obveznosti pogodbenic po podpisanih mednarodnih sporazumih, V PREPRIČANJU, da je polno sodelovanje Palestinske uprave v Evro-mediteranskem partnerstvu, ustanovljenem z Barcelonsko konferenco, pomemben korak k normaliziranju odnosov med obema pogodbenicama, ki se trenutno odraža v začasnem Sporazumu, OB ZAVEDANJU političnega pomena volitev v Palestini dne 20. januarja 1996 za postopek, ki vodi k trajni rešitvi, temelječi na resolucijah 242 in 338 Varnostnega sveta Združenih narodov, OB SPOZNANJU, da je treba ta sporazum, takoj ko bodo dopuščale razmere, nadomestiti z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi, DOGOVORILI O NASLEDNJEM:







Člen 1

1. Ustanovi se združenje o začasnem trgovinskem sodelovanju med Skupnostjo in Palestinsko upravo.

2. Cilji tega sporazuma so: — zagotoviti ustrezen okvir za celovit dialog, ki omogoča razvoj tesnih odnosov med pogodbenicama, — vzpostaviti razmere za postopno liberalizacijo trgovine, — z dialogom in medsbojnim sodelovanjem pospeševati razvoj uravnoteženih gospodarskih in socialnih odnosov med pogodbenicama, — prispevati k socialnemu in gospodarskemu razvoju Zahodnega brega in Gaze, — spodbujati regionalno sodelovanje z namenom utrditve mirnega sožitja ter gospodarske in politične stabilnosti, — spodbujati sodelovanje na drugih področjih, ki so v vzajemnem interesu.

Člen 2

Odnosi med pogodbenicama kot tudi določbe samega Sporazuma temeljijo na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki vodijo njuno notranjo in mednarodno politiko ter predstavljajo bistveni element tega sporazuma.







NASLOV I

PROSTI PRETOK BLAGA







TEMELJNA NAČELA

Člen 3

V prehodnem obdobju, do 31. decembra 2001 Skupnost in Palestinska uprava, v skladu z pogoji iz tega naslova in v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ter drugih večstranskih sporazumov o trgovini z blagom, ki so priloženi Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), v nadaljevanju GATT, postopoma vzpostavita območje proste trgovine.







POGLAVJE 1

INDUSTRIJSKI IZDELKI

Člen 4

▼M3

Določbe tega poglavja se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Evropske unije ter Zahodnega brega in Gaze, razen za tiste iz poglavij 1 do 24 kombinirane nomenklature (KN) in carinske tarife Palestinske uprave ter tiste iz Priloge 1(1)(ii) k Sporazumu o kmetijstvu GATT. Vendar se to poglavje še naprej uporablja za kemično čisto laktozo z oznako KN 1702 11 00 ter za glukozo in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje 99 masnih % glukoze ali več z oznakama KN ex 1702 30 50 in ex 1702 30 90 .

▼B

Člen 5

V trgovini med Skupnostjo in Zahodnim bregom ter Gazo se ne uvede nobenih novih carin pri uvozu ali kakršne koli druge dajatve z enakim učinkom.

Člen 6

Uvoz izdelkov s poreklom z Zahodnega brega in Gaze v Skupnost je prost carin in kakršnih koli drugih dajatev z enakim učinkom ter prost količinskih omejitev in kakršnih koli ukrepov z enakim učinkom.

Člen 7

1. Določbe tega poglavja Skupnosti ne preprečujejo, da si pridrži del dajatve iz kmetijstva glede blaga s poreklom iz Zahodnega brega in Gaze, naštetim v Prilogi 1.

Določbe poglavja 2, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode, se smiselno uporabljajo za del dajatve iz kmetijstva.

2. Palestinska uprava lahko za izdelke s poreklom iz Skupnosti, naštete v Prilogi 2, za čas trajanja Sporazuma zadrži carine pri uvozu in dajatve z enakim učinkom, ki niso višje od tistih, ki veljajo na dan 1. julija 1996.

3. Skupni odbor, ustanovljen po členu 63, lahko odloči o nadaljnjih koncesijah, ki jih pogodbenici zagotavljata ena drugi na vzajemni podlagi.

Člen 8

1. Carine in dajatve z enakim učinkom, ki se za izdelke s poreklom iz Skupnosti uporabljajo pri uvozu na Zahodni breg in v Gazo, razen tistih, naštetih v Prilogah 2 in 3, se odpravijo z začetkom veljavnosti Sporazuma.

2. Od začetka veljavnosti Sporazuma lahko Palestinska uprava za izdelke s poreklom iz Skupnosti, naštete v Prilogi 3, ki se uvozijo na Zahodni breg in v Gazo, obračuna davčne dajatve, ki ne presegajo 25 % vrednosti uvoženih izdelkov. Te dajatve se postopno odpravijo v skladu z naslednjim razporedom: eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 90 % osnovne dajatve; dve leti po začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 80 % osnovne dajatve; tri leta po začetka veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 70 % osnovne dajatve; štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 60 % osnovne dajatve; pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma se odpravijo vse še preostale dajatve.

3. V primeru resnih težav pri posameznem izdelku lahko v odstavku 2 navedeni razpored na podlagi skupnega dogovora pregleda Skupni odbor, ob upoštevanju dejstva, da ne more biti opuščen preko maksimalnega prehodnega obdobja petih let. Če Skupni odbor v 30. dneh od skupnega dogovora o pregledu razporeda ne sprejme odločitve, lahko Palestinska uprava opusti razpored za obdobje, ki ne sme biti daljše od enega leta.

4. Če je dajatev znižana s splošno veljavo, ta znižana dajatev od dne uporabe znižanja, nadomesti osnovno dajatev, opisano v odstavku 2.

5. Palestinska uprava obvesti Komisijo o svojih osnovnih carinah in dajatvah.

Člen 9

Določbe v zvezi z odpravo carin pri uvozu se uporabljajo tudi za carine davčne narave.

Člen 10

1. Z odstopanjem od členov 5 in 8 lahko Palestinska uprava za omejen čas sprejme izredne ukrepe za uvedbo, povečanje ali ponovno uvedbo carin.

2. Taki ukrepi se lahko uporabljajo le za gospodarstvo na začetni stopnji razvoja in za sektorje, v katerih poteka prestrukturiranje, ali ki so v resnih težavah, zlasti če te težave vključujejo resne socialne probleme.

3. Carine pri uvozu na Zahodni breg in v Gazo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, ki se uvedejo s takimi izrednimi ukrepi, ne smejo presegati 25 % vrednosti ter morajo ohraniti preferencialno razmerje za izdelke s poreklom iz Skupnosti. Skupna vrednost uvoza izdelkov, ki so predmet takih ukrepov, ne sme presegati 15 % uvoza vseh industrijskih izdelkov s poreklom iz Skupnosti v obdobju zadnjega leta, za katero obstajajo statistični podatki.

4. Taki ukrepi se ne uporabljajo več kot pet let, razen če Skupni odbor odobri daljše trajanje.

5. Palestinska uprava obvesti Skupni odbor o kakršnih koli izrednih ukrepih, ki jih namerava sprejeti, na zaprosilo Skupnosti pa se pred njihovo izvedbo opravijo posvetovanja o ukrepih in zadevnih sektorjih. Ko Palestinska uprava sprejme tovrstne ukrepe, zagotovi odboru razpored za odpravo carin, uvedenih v skladu s tem členom. Tak razpored določi postopno odpravljanje dajatev po enakih letnih obrokih, ki začne teči najkasneje ob koncu drugega leta po njihovi uvedbi. Skupni odbor lahko določi drugačen razpored.







POGLAVJE 2

▼M3

KMETIJSKI PROIZVODI, PREDELANI KMETIJSKI PROIZVODI TER RIBE IN RIBIŠKI PROIZVODI

▼B

Člen 11

▼M3

Določbe tega poglavja se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Evropske unije ter z Zahodnega brega in iz Gaze iz poglavij 1 do 24 kombinirane nomenklature (KN) in carinske tarife Palestinske uprave ter za tiste iz Priloge 1(1)(ii) k Sporazumu o kmetijstvu GATT, z izjemo kemično čiste laktoze z oznako KN 1702 11 00 ter glukoze in glukoznega sirupa, ki v suhem stanju vsebuje 99 masnih % glukoze ali več z oznakama KN ex 1702 30 50 in ex 1702 30 90 , za katere je dajatev prost dostop do trga že odobren v okviru poglavja 1.

▼B

Člen 12

▼M3

Evropska unija in Palestinska uprava postopoma bolje liberalizirata svojo trgovino s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, ki so v interesu obeh pogodbenic.

▼B

Člen 13

▼M3

1. Za kmetijske proizvode, predelane kmetijske proizvode ter ribe in ribiške proizvode s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze, navedene v Protokolu 1 o uvozu v Evropsko unijo, veljajo ureditve iz navedenega protokola.

2. Za kmetijske proizvode, predelane kmetijske proizvode ter ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Evropske unije, navedene v Protokolu 2 o uvozu v Zahodni breg in Gazo, veljajo ureditve iz navedenega protokola.

▼B

Člen 14

1. Po 1. januarju 1999 Skupnost in Palestinska uprava preučita položaj, da določita ukrepe, ki naj jih Skupnost in Palestinska uprava uporabljata od 1. januarja 2000 v skladu s cilji, določenimi v členu 12.

2. Brez poseganja v odstavek 1 in ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama ter posebne občutljivosti teh proizvodov, Skupnost in Palestinska uprava v Skupnem odboru za vsak posamezen proizvod na redni in vzajemni podlagi preučita možnost za medsebojno dodelitev nadaljnjih koncesij.







POGLAVJE 3

SKUPNE DOLOČBE

Člen 15

1. V trgovini med Skupnostjo ter Zahodnim bregom in Gazo se ne uvede nobenih novih količinskih omejitev pri uvozu ali kakršnih koli drugih ukrepov z enakim učinkom.

2. Količinske omejitve pri uvozu in ukrepi z enakim učinkom se v trgovini med Skupnostjo ter Zahodnim bregom in Gazo odpravijo z začetkom veljavnosti tega sporazuma.

3. Skupnost in Palestinska uprava pri medsebojnem izvozu ne uporabljata niti carin ali dajatev z enakim učinkom, niti količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom.

Člen 16

1. Izdelki s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze se pri uvozu v Skupnost ne obravnavajo ugodnejše, kot se obravnavajo izdelki, ki jih države članice uvažajo med seboj.

2. Uporaba določb tega sporazuma ne posega v Uredbo Sveta (EGS) št. 1911/91 z dne 26. junija 1991 o uporabi določb prava Skupnosti za Kanarske otoke.

Člen 17

1. V primeru, da se uvedejo posebna pravila kot rezultat izvajanja njene kmetijske politike ali kakršne koli spremembe trenutnih pravil, oziroma v primeru kakršne koli spremembe ali razširitve določb v zvezi z izvajanjem kmetijske politike, lahko katera koli pogodbenica spremeni ureditev iz Sporazuma glede zadevnih izdelkov.

2. V takih primerih pogodbenica obvesti Skupni odbor. Skupni odbor se na zaprosilo druge pogodbenice sestane z namenom ustrezne obravnave interesov sopogodbenice.

3. Če Skupnost ali Palestinska uprava pri uporabi odstavka 1 spremenita ureditev za kmetijske proizvode po tem sporazumu, dodelita uvozu s poreklom iz druge pogodbenice prednost, ki je primerljiva s tisto, določeno v tem sporazumu.

4. O uporabi tega člena se lahko posvetuje Skupni odbor.

Člen 18

1. Pogodbenici se vzdržita kakršnih koli ukrepov ali notranjih davčnih postopkov, ki bi lahko povzročili, posredno ali neposredno, diskriminacijo med izdelki ene pogodbenice in podobnih izdelkov s poreklom z ozemlja sopogodbenice.

2. Na ozemlje ene pogodbenice izvoženi izdelki ne morejo biti deležni vračila posrednega notranjega obdavčenja, ki bi bilo višje od zneska posrednega obdavčenja, ki velja za izdelke bodisi neposredno bodisi posredno.

Člen 19

1. Sporazum ne preprečuje ohranitve ali ustanovitve novih carinskih unij, območij proste trgovine ali dogovorov o obmejni trgovini, razen v kolikor bi ti spreminjali v tem sporazumu obstoječe trgovinske režime.

2. Med pogodbenicama se v Skupnem odboru opravi posvetovanje glede sporazumov, ki ustanavljajo carinske unije ali območja proste trgovine in, če je zaprošeno, o drugih pomembnejših vprašanjih v zvezi s trgovinsko politiko sopogodbenic do tretjih držav. Tako posvetovanje se zlasti opravi v primeru, ko tretja država pristopi k Evropski uniji, da bi se zagotovilo upoštevanje medsebojnih interesov teh sopogodbenic.

Člen 20

Če katera od pogodbenic ugotovi, da se pri trgovini z drugo izvaja damping v smislu člena IV GATT, lahko v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini ter s svojo ustrezno notranjo zakonodajo pod pogoji ter v skladu s postopki, določenimi v členu 23, sprejme primerne ukrepe zoper tako prakso.

Člen 21

Če se kakršen koli izdelek uvaža v tako povečanih količinah in pod takšnimi pogoji, da to povzroča ali grozi s povzročitvijo:

— resne škode domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov na ozemlju ene od pogodbenic, ali

— resnih motenj v katerem koli sektorju gospodarstva, ali

— težav, ki lahko vodijo v resno poslabšanje gospodarskega položaja regije,

lahko katera koli sopogodbenica pod pogoji in v skladu s postopki, določenimi v členu 23, sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 22

Če spoštovanje določb člena 15(3) vodi k:

(i) ponovnemu izvozu v tretjo državo, zoper katero pogodbenica izvoznica za ta izdelek ohranja izvozne količinske omejitve, izvozne dajatve ali ukrepe z enakim učinkom, ali

(ii) resnemu pomanjkanju ali grozečemu pomanjkanju za pogodbenico izvoznico bistvenega izdelka,

in če zgoraj navedene situacije vodijo ali obstaja verjetnost, da vodijo, v večje težave za pogodbenico izvoznico, lahko ta pogodbenica v skladu s pogoji in postopki, določenimi v členu 23, sprejme ustrezne ukrepe. Ukrepi morajo biti nediskriminatorni in se jih odpravi, ko razmere več ne opravičujejo njihovega obstoja.

Člen 23

1. V primeru, da Skupnost ali Palestinska uprava za uvoz izdelkov, ki so vzrok težavam iz člena 21, uvedeta upravni postopek, katerega namen je zagotoviti hitre podatke o gibanju trgovinskih tokov, se o tem medsebojno obvestita.

2. V primerih, navedenih v členih 20, 21 in 22, pogodbenica, preden sprejme tam določene ukrepe, ali v primerih za katere se uporablja odstavek 3(d), takoj, ko je to mogoče, Skupnemu odboru pošlje vse pomembne podatke, potrebne za temeljito preučitev nastalega položaja, z namenom najti za obe pogodbenici sprejemljive rešitve.

Pri izbiri ustreznih ukrepov imajo prednost ukrepi, ki kar najmanj ovirajo uresničevanje Sporazuma.

O zaščitnih ukrepih je potrebno takoj uradno obvestiti Skupni odbor, in o njih v okviru Skupnega odbora potekajo občasna posvetovanja z namenom njihove odprave, takoj ko to dopuščajo okoliščine.

3. Za izvajanje odstavka 2 se uporabljajo naslednje določbe: (a) Glede člena 20 se pogodbenico izvoznico o primeru dampinga obvesti takoj, ko organi pogodbenice uvoznice začnejo preiskavo. Če se damping v smislu člena IV GATT ne ustavi, ali v 30. dneh po danem uradnem obvestilu ni bila dosežena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe. (b) Glede člena 21 se težave, ki izhajajo iz položaja, navedenega v tistem členu, predložijo v preučitev Skupnemu odboru, ki lahko sprejme kakršno koli rešitev, potrebno za ustavitev takih težav. Če Skupni odbor ali pogodbenica izvoznica ne sprejmeta odločitve za ustavitev težav ali, če v 30. dneh od takrat, ko je bila zadeva predložena, ni bila dosežena nobena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe za rešitev problema. Ti ukrepi po svojem obsegu ne smejo preseči okvira potrebnega za odstranitev nastalih težav. (c) Glede člena 22 se težave, ki izhajajo iz položajev, navedenih členu 22, predložijo v preučitev Skupnemu odboru. Odbor lahko sprejme kakršno koli odločitev, potrebno za ustavitev težav. Če take odločitve ne sprejme v 30. dneh odkar mu je bila zadeva predložena, lahko pogodbenica izvoznica pri izvozu tega izdelka uporabi ustrezne ukrepe. (d) Če izjemne okoliščine, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, onemogočajo predhodno obveščanje ali preučitev, lahko zadevna pogodbenica v položajih, navedenih v členih 20, 21 in 22, nemudoma uporabi take preventivne ukrepe, ki so objektivno potrebni za izboljšanje nastalega položaja, in takoj uradno obvesti drugo pogodbenico.

▼M3

Člen 23bis

Začasen umik preferencialov

1. Pogodbenici se strinjata, da sta upravno sodelovanje in pomoč bistvenega pomena za izvajanje preferencialne obravnave in kontrolo nad preferencialno obravnavo, dodeljeno po tem sporazumu, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost, da se bosta borili proti nepravilnostim in goljufijam na področju carine in povezanih zadev.

2. Če pogodbenica na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da se upravno sodelovanje in pomoč ne zagotavljata in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije v okviru tega sporazuma, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov v skladu s tem členom.

3. V tem členu nezagotavljanje upravnega sodelovanja/pomoči med drugim pomeni: (a) ponavljajoče se nespoštovanje obveznosti preverjanja porekla zadevnih proizvodov; (b) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu; (c) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje poizvedb, da bi se preverila verodostojnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo zadevne preferencialne obravnave.

4. Za namene tega člena se lahko med drugim ugotovijo nepravilnosti ali prevare, kadar brez ustrezne razlage pride do nenadnega povečanja blaga, ki presega ustaljeno raven proizvodne in izvozne zmogljivosti druge pogodbenice in ki je povezano z objektivnimi podatki o nepravilnosti in goljufiji.

5. Pri uporabi začasnih opustitev veljajo naslednji pogoji: (a) Pogodbenica, ki na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da se upravno sodelovanje ne zagotavlja in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije, brez nepotrebnega odlašanja obvesti Skupni odbor o svojih ugotovitvah skupaj z objektivnimi informacijami ter na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih ugotovitev začne posvetovanja v okviru Skupnega odbora, da bi se sprejela rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici. (b) Kadar se pogodbenici posvetujeta v okviru Skupnega odbora in se v treh mesecih po obvestilu ne dogovorita o sprejemljivi rešitvi, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov. O začasni opustitvi je treba takoj poročati Skupnemu odboru. (c) Začasne opustitve v okviru tega člena so omejene na potrebne ukrepe za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. Veljajo največ šest mesecev in se lahko podaljšajo, če se ob izteku veljavnosti ni nič spremenilo glede pogojev, ki so privedli do prvotne opustitve. O opustitvah se redno posvetuje v okviru Skupnega odbora, zlasti z namenom, da se opustitve prenehajo uporabljati takoj, ko pogoji za njihovo uporabo ne veljajo več. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi (Evropska unija v Uradnem listu Evropske unije), opomine uvoznikom v zvezi z morebitnimi: obvestili iz odstavka 5(a); odločitvijo iz odstavka 5(b); in podaljšanjem ali prenehanjem iz odstavka 5(c).

▼B

Člen 24

Nobena določba tega sporazumu ne omejuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali za blago v tranzitu, ki so utemeljene na podlagi javne morale, javnega reda ali javne varnosti, varovanja zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, zaščite narodnih bogastev umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti, zaščite intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine, ali pravil glede zlata in srebra. Vendar pa take prepovedi ali omejitve ne smejo predstavljati samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja medsebojne trgovine.

Člen 25

Pojem „izdelki s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja v zvezi z njimi, so za uporabo določb tega naslova opredeljeni v Protokolu 3. Skupni odbor se lahko odloči za sprejem potrebnih prilagoditev tega protokola z namenom izvajanja zbiranja porekla, dogovorjenih v izjavi, sprejeti z Barcelonsko konferenco.

Člen 26

Za razvrščanje blaga v trgovini med pogodbenicama se uporablja kombinirana nomenklatura.







NASLOV II

PLAČILA, KAPITAL, KONKURENCA, INTELEKTUALNA LASTNINA IN JAVNA NAROČILA







POGLAVJE 1

TEKOČA PLAČILA IN GIBANJE KAPITALA

Člen 27

Ob upoštevanju določbe člena 29 se pogodbenici obvežeta, da ne bosta uvedli omejitev na kakršna koli tekoča plačila za tekoče transakcije.

Člen 28

1. Glede transakcij na kapitalskem delu plačilne bilance se pogodbenici obvežeta, da ne bosta uvajali omejitev niti za gibanje kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami na Zahodnem bregu in v Gazi v podjetja, ustanovljena v skladu z veljavno zakonodajo, niti za likvidacijo in repatriacijo dohodkov iz takih naložb ali kakršnega koli dobička, ki iz njih izhaja.

2. Pogodbenici se z namenom olajašati medsebojno gibanje kapitala medsebojno posvetujeta.

Člen 29

Če je ena ali več držav članic Skupnosti ali Palestinska uprava v resnih plačilno-bilančnih težavah, ali če te težave grozijo, lahko Skupnost oziroma Palestinska uprava v skladu s pogoji, vzpostavljenimi po GATT, in členoma VIII in XIV Statuta Mednarodnega denarnega sklada, sprejmeta omejitve za tekoče transakcije, ki so omejene v času in ne smejo presegati tega, kar je potrebno za izboljšanje plačilno-bilančne situacije. Skupnost oziroma Palestinska uprava nemudoma obvestita sopogodbenico in ji takoj, ko je to mogoče, predložita razpored za odpravo teh ukrepov.







POGLAVJE 2

KONKURENCA, INTELEKTUALNA LASTNINA IN JAVNA NAROČILA

Člen 30

1. Za uresničevanje določb Sporazuma so, zaradi vplivov na medsebojno trgovino, nezdružljivi: (i) vsi sporazumi med podjetji, sklepi združenj podjetij in usklajena ravnanja med podjetji, katerih cilj ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence; (ii) zloraba prevladujočega položaja enega ali več podjetij na ozemlju Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze kot celote, ali na njegovem večinskem delu; (iii) kakršna koli državna pomoč, ki s podpiranjem določenih podjetij ali proizvodnje določenega blaga, izkrivlja ali grozi z izkrivljanjem konkurence.

2. Pogodbenici bosta, kjer je to primerno, na podlagi meril, ki izhajajo iz uporabe pravil Skupnosti o konkurenci, preučili prakso, ki bi lahko bila v nasprotju s tem členom.

3. Skupni odbor pred 31. decembrom 2001 s sklepom sprejme pravila, potrebna za izvajanje odstavkov 1 in 2.

Dokler teh pravil ne sprejme, se za izvajanje odstavka 1(iii) in ustreznih delov odstavka 2, uporabljajo določbe Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

4. Pogodbenici glede izvajanja odstavka 1(iii) ugotavljata, da želi Palestinska uprava v obdobju do 31. decembra 2001 uporabljati državno pomoč za podjetja kot način reševanja njenih razvojnih težav.

5. Vsaka pogodbenica zagotovi preglednost na področju državnih pomoči, med drugim z rednim letnim poročanjem sopogodbenici o skupnem znesku in razporeditvi namenjene pomoči in, na podlagi zaprosila, z zagotavljanjem podatkov o programih pomoči. Na zaprosilo pogodbenice zagotovi sopogodbenica podatke o individualnih državnih pomočeh.

6. Glede izdelkov, navedenih v naslovu I, poglavje 2: — se ne uporablja odstavek 1(iii), — se kakršno koli prakso, ki je v nasprotju z odstavkom 1(i), oceni v skladu z merili, ki jih Skupnost vzpostavi na podlagi členov 42 in 43 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti tistimi, ki jih vzpostavlja Uredba Sveta št. 26/62.

7. Če Skupnost ali Palestinska uprava menita, da je posamezna praksa nezdružljiva z določbami odstavka 1 tega člena in: — ni zadostno obravnavana v izvedbenih predpisih, opredljenih v odstavku 3, ali — če takih predpisov ni, in če takšna praksa povzroča ali grozi s povzročitvijo resne škode interesom sopogodbenice ali premoženjske škode njenemu nacionalnemu gospodartsvu, vključno s storitveno industrijo, lahko ta, po posvetovanju v Skupnem odboru ali v 30. dneh po predložitvi v posvetovanje Skupnemu Odboru, sprejme ustrezne ukrepe.

Glede praks, nezdružljivih z odstavkom 1(iii) tega člena, se lahko take ustrezne ukrepe, kadar se zanje uporablja GATT, sprejme le v skladu in pod pogoji, predpisanimi v GATT ali v katerem koli drugem ustreznem dokumentu, sklenjenim v okviru GATT, in ki se uporablja med pogodbenicama.

8. Ne glede na kakršne koli nasprotne določbe, sprejete v skladu s členom 3, si sopogodbenici izmenjujeta informacije ob upoštevanju omejitev, ki jih nalagajo zahteve o strokovni in poslovni tajnosti.

Člen 31

Države članice in Palestinska uprava postopoma odpravijo, brez poseganja v njihove obveznosti iz GATT, kadar je to primerno, vse gospodarske monopole, da bi do 31. decembra 2001 zagotovile, da med državljani držav članic ter palestinskim ljudstvom Zahodnega brega in Gaze glede pogojev za proizvodnjo in trženje blaga ne bo obstajala nikakršna diskriminacija. Skupni odbor se obvesti o ukrepih, sprejetih za izvajanje tega cilja.

Člen 32

Glede javnih podjetij in podjetij z podeljeneno posebno ali izključno pravico, Skupni odbor zagotovi, da do 31. decembra 2001 ne bo niti uzakonjen niti ohranjen noben ukrep, ki v nasprotju z interesi pogodbenic, izkrivlja njuno medsebojno trgovino. Ta določba ne ovira pravnega ali dejanskega izvrševanja posebnih nalog, ki so dodeljene tem podjetjem.

Člen 33

1. Pogodbenici v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, podelita in zagotovita primerno in učinkovito zaščito pravic intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine, vključno z učinkovitimi sredstvi za uveljavljanje teh pravic.

2. Pogodbenici redno preglejujeta izvajanje tega člena. Če se na področju pravic intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine pojavijo težave, ki vplivajo na pogoje trgovanja, se na zaprosilo ene ali druge pogodbenice opravijo nujna posvetovanja v Skupnem odboru, z namenom doseči za obe strani zadovoljivo rešitev.

Člen 34

1. Sopogodbenici se strinjata o cilju vzajemne in postopne liberalizacije pogodb iz javnih naročil.

2. Skupni odbor sprejme potrebne ukrepe za izvajanje odstavka 1.







NASLOV III

GOSPODARSKO SODELOVANJE IN SOCIALNI RAZVOJ

Člen 35

Cilji

1. Pogodbenici se obvežeta okrepiti medsebojno gospodarsko sodelovanje, ki je v njunem medsebojnem interesu in je v skladu s splošnimi cilji tega sporazuma.

2. Namen sodelovanja je podpreti lastne napore Palestinske uprave za doseganje trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja.

Člen 36

Področje uporabe

1. Sodelovanje se najprej osredotoči na področja z notranjimi težavami ali na področja, prizadeta s splošnim procesom liberalizacije gospodarstva Zahodnega brega in Gaze, in zlasti z liberalizacijo trgovine med Zahodnim bregom in Gazo ter Skupnostjo.

2. Na podoben način se sodelovanje osredotoči na področja, za katera obstaja verjetnost, da bodo zbližala gospodarstvi Skupnosti ter Zahodnega brega in Gaze, zlasti tista, ki bodo ustvarila trajnostno rast in zaposlenost.

3. Sodelovanje spodbuja izvajanje ukrepov, ki so namenjeni razvoju sodelovanja med regijami.

4. Pri izvajanju različnih področij gospodarskega sodelovanja se upošteva varstvo okolja in ohranjanje ekološkega ravnovesja.

5. Sopogodbenici se smeta dogovoriti o razširitvi gospodarskega sodelovanja na druge sektorje, ki z določbami tega naslova niso zajeti.

Člen 37

Metode in načini

Gospodarsko sodelovanje obsega:

(a) redni gospodarski dialog sopogodbenic, ki zajema vsa področja makro-ekonomske politike in zlasti proračunske politike, plačilne bilance ter monetarne politike;

(b) redno izmenjavo podatkov in idej na vseh področjih medsebojnega sodelovanja, vključno s sestanki uradnikov in strokovnjakov;

(c) prenosom nasvetov, strokovnega znanja in usposabljanja;

(d) skupno izvajanje aktivnosti, kot so seminarji in delavnice;

(e) tehnično, upravno in zakonodajno pomoč;

(f) spodbujanje skupnih naložb;

(g) širjenje podatkov o medsebojnem sodelovanju.

Člen 38

Industrijsko sodelovanje

Namen industrijskega sodelovanja je:

— podpora Palestinske uprave pri prizadevanjih za posodabljanje in diverzifikacijo industrije in zlasti, ustvarjanje ugodnega okolja za razvoj zasebnega sektorja in gospodarstva,

— spodbujanje sodelovanja med gospodarskimi subjekti sopogodbenic,

— spodbujanje sodelovanja industrijskih politik, konkurenčnosti odprtega gospodarstva ter posodabljanja in razvoja industrije,

— podpiranje politike diverzifikacije proizvodnje in izvoza ter zunanjih obratov,

— podpiranje raziskav in razvoja, inovacij ter prenosa tehnologij, če so koristni za industrijo,

— razvoj in krepitev človeških virov, ki jih zahteva industrija,

— olajšanje dostopa do sistemov financiranja tveganja v korist palestinskega gospodarstva.

Člen 39

Naložbe in spodbujanje naložb

Cilj sodelovanja je ustvarjanje ugodnega in stabilnega okolja za naložbe na Zahodnem bregu in v Gazi.

Sodelovanje med drugim poteka kot spodbujanje naložb. Spodbujanje naložb vključuje razvoj:

— prilagojenih in poenostavljenih upravnih postopkov,

— instrumentov soinvestiranja, še posebej za majhna in srednje velika podjetja (MSP) sopogodbenic,

— informacijskih kanalov in sredstev za prepoznavanje naložbenih priložnosti,

— ugodnega okolja za naložbe na Zahodnem bregu in v Gazi.

Sodelovanje se prav tako lahko razširi na načrtovanje in izvajanje projektov, ki kažejo na učinkovito pridobitev in uporabo osnovnih tehnologij, uporabo standardov, razvoj človeških resursov (npr. pri tehnologijah in upravljanju) ter ustvarjanje delovnih mest.

Člen 40

Standardizacija in ugotavljanje skladnosti

Cilj sodelovanja je zmanjšati razliko v standardih in certificiranju.

Sodelovanje v praksi poteka:

— s spodbujanjem uporabe tehničnih predpisov Skupnosti in evropskih standardov ter postopkov za ugotavljanje skladnosti,

— z dvigovanjem ravni ugotavljanja skladnosti, ki ga izvajajo palestinska telesa za akreditacijo in certificiranje,

— z razpravljanjem o dogovorih o medsebojnem priznavanju, kjer je to primerno,

— s sodelovanjem na področju upravljanja kakovosti,

— z razvojem struktur za zaščito intelektualne, individualne in trgovinske lastnine, za standardizacijo in za določanje standardov kakovosti.

Člen 41

Približevanje zakonodaj

Cilj sodelovanja na področjih urejenih s tem Sporazumom, je približati zakonodajo Palestinskega sveta k zakonodaji Skupnosti.

Člen 42

Majhna in srednje velika podjetja

Cilj sodelovanja je ustvarjanje okolja, ki bo ugodno vplivalo na razvoj majhnih in srednje velikih podjetij na lokalnih in izvoznih trgih, med drugim:

— s spodbujanjem stikov med podjetji, zlasti s pomočjo uporabe mrež Skupnosti ter instrumentov za spodbujanje gospodarskega sodelovanja in partnerstva,

— z lažjim dostopom do financiranja naložb,

— s storitvami informiranja in podpore,

— s krepitvijo človeških resursov za spodbujanje inovacij in ustanavljanja projektov ter poslovnih naložb.

Člen 43

Finančne storitve

Cilj sodelovanja je izboljšanje in razvoj finančnih storitev.

Poteka v obliki:

— spodbujanja krepitve in prestrukturiranja palestinskega finančnega sektorja,

— izboljševanja palestinskih računovodskih, nadzornih in pravnih sistemov v bančništvu, zavarovalništvu in drugih delih finančnega sektorja.

Člen 44

Kmetijstvo in ribištvo

Cilj sodelovanja v okviru tega poglavja je predvsem posodabljanje in, kjer je to potrebno, tudi prestrukturiranje kmetijstva in ribištva.

Obsega posodabljanje infrastrukture in opreme; razvoj tehnik pakiranja, skladiščenja in trženja; in izboljšanje distribucijskih poti.

Navedeno je zlasti povezano:

— z razvojem stabilnih trgov,

— s podporo politik diverzifikacije proizvodnje in izvoza ter zunanjim obratom,

— z zmanjšanjem odvisnosti od hrane,

— s spodbujanjem okolju prijaznega kmetijstva in ribištva, zlasti ob upoštevanju potrebe po ohranjanju in smotrnem upravljanju ribištva,

— s tesnejšimi prostovoljnimi odnosi med poslovnimi partnerji in organizacijami, ki predstavljajo obrti in poklice,

— s tehničnim sodelovanjem in usposabljanjem,

— z usklajevanjem fitosanitarnih in veterinarskih standardov,

— s celostnim razvojem podeželja, vključno z izboljšanjem osnovnih storitev in z razvojem povezanih gospodarskih dejavnosti in

— s sodelovanjem med podeželskimi regijami ter izmenjavo izkušenj in znanja glede razvoja podeželja.

Člen 45

Socialni razvoj

Pogodbenici priznavata pomen socialnemu razvoju, ki bi moral potekati v skladu z gospodarskim razvojem. Zlasti dajeta prednost spoštovanju temeljnih socialnih pravic.

Pogodbenici dajeta prednost ukrepom, katerih cilj je:

— spodbujati enakost žensk in uravnoteženo sodelovanje pri sprejemanju odločitev na gospodarskem in socialnem področju predvsem z izobraževanjem in s pomočjo medijev,

— razvijati načrtovanje družine ter zaščito mater in otrok,

— izboljšati sistem socialne varnosti,

— izboljšati odzivnost na zdravstvene zahteve,

— izboljšati življenjske razmere v gosto naseljenih območjih v regijah z omejenimi možnostmi,

— spodbujati spoštovanje človekovih pravic in demokracije, med drugim preko socialno-strokovnega dialoga.

Člen 46

Transport

Cilji sodelovanja so:

— pomoč pri prestrukturiranju in posodobitvi cest, pristanišč in letališč,

— izboljšanje potniških in tovornih storitev, tako na medsebojni dvostranski kot regionalni ravni in

— vzpostavitev in izvrševanje standardov poslovanja, primerljivih s tistimi v Skupnosti.

Prednostna področja sodelovanja so:

— cestni transport vključujoč postopno sproščanje tranzitnih zahtev,

— upravljanje železnic, pristanišč in letališč, vključno s sistemi navigacije ter sodelovanjem med ustreznimi nacionalnimi organi,

— posodabljanje cestne, železniške, pristaniške in letališke infrastrukture na glavnih progah, ki so v skupnem interesu,

— vseevropske povezave in proge v regionalnem interesu ter

— nadgradnja tehnične opreme, da bi se jo prilagodilo standardom Skupnosti za cestni in železniški transport, kontejnerski promet in pretovarjanje.

Člen 47

Informacijska infrastruktura in telekomunikacije

Sodelovanje je namenjeno spodbujanju gospodarskega in socialnega razvoja, kot tudi razvoja informacijske družbe.

Prednostna področja sodelovanja so:

— olajševanje sodelovanja na področju telekomunikacijske politike, razvoja mrež in infrastruktur za informacijsko družbo,

— razvoj dialoga o vprašanjih povezanih z informacijsko družbo in spodbujanje izmenjave podatkov ter organizacija seminarjev in konferenc s tega področja,

— spodbujanje in izvajanje skupnih projektov, katerih cilj je uvedba novih telekomunikacijskih storitev ter aplikacij v zvezi z informacijsko družbo,

— omogočanje izmenjave podatkov o standardizaciji, preizkušanju skladnosti in certificiranju informacijskih in komunikacijskih tehnologij,

— medsebojna povezanost in interoperabilnost omrežij in telematičnih storitev.

Člen 48

Energetika

Cilj sodelovanja na področju energetike je pomagati Zahodnemu bregu in Gazi pri pridobivanju tehnologij in infrastrukture, nujne za njun razvoj, zlasti z namenom olajševanja povezav med njenim gospodarstvom in gospodarstvom v Skupnosti.

Prednostna področja sodelovanja so:

— spodbujanje obnovljivih energij,

— spodbujanje varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti,

— podpora dejavnostim, namenjenim olajševanju tranzita plina, nafte in električne energije, ter uporabnim raziskavam omrežij zbirk podatkov v gospodarskem in socialnem sektorju, ki zlasti povezujejo upravljavce Skupnosti in palestinske upravljavce ter

— podpora posodabljanju in razvoju energetskih omrežij ter njihove povezave z omrežji Skupnosti.

Člen 49

Znanstveno in tehnološko sodelovanje

Pogodbenici si prizadevata spodbujati sodelovanje pri znanstvenem in tehnološkem razvoju.

Cilj sodelovanja je:

(a) spodbujati vzpostavitev trajnih vezi med znanstvenima skupnostima pogodbenic, še posebej: — z omogočanjem dostopa palestinskih ustanov do raziskovalnih programov in programov tehnološkega razvoja Skupnosti, v skladu s pravili Skupnosti, ki urejajo vključevanje držav izven Skupnosti v take programe, — s palestinskim sodelovanjem v omrežjih decentraliziranega sodelovanja, — s spodbujanjem sinergij pri usposabljanju in raziskovanju;

(b) izboljšati palestinsko raziskovalno sposobnost;

(c) spodbujati tehnološke inovacije in prenos nove tehnologije, znanja in izkušenj;

(d) spodbujati vse dejavnosti, katerih cilj je vzpostavljanje sinergij na regionalni ravni.

Člen 50

Okolje

Cilji sodelovanja je v preprečevanju poslabšanja okolja, nadziranju onesnaževanja, zaščiti posameznikovega zdravja ter v zagotovitvi smotrne uporabe naravnih virov z namenom spodbujanja trajnostnega razvoja.

Prednost imajo: dezertifikacija, upravljanje z vodnimi viri, salinizacija, vpliv kmetijstva na kakovost zemlje in voda, ustrezna uporaba energije, vplivi industrijskega razvoja na splošno in še posebej varnost industrijskih obratov, upravljanje z odpadki, celostno upravljanje občutljivih območij, kakovost morske vode in nadzor ter preprečevanje onesnaževanja morja, ter okoljskim izobraževanjem in ozaveščanjem.

Sodelovanje se pospešuje z uporabo naprednih orodij okoljskega upravljanja, okoljskih metod spremljanja in nadzora, vključno z uporabo okoljskih informacijskih sistemov ter presoje vpliva na okolje.

Člen 51

Turizem

Prednostne naloge sodelovanja so:

— spodbujanje naložb v turizem,

— izboljšanje poznavanja turistične industrije in zagotavljanje večje usklajenosti politik s področja turizma,

— spodbujanje dobre sezonske razporeditve turizma,

— spodbujanje sodelovanja med regijami in mesti sosednjih držav,

— poudarjanje pomena kulturne dediščine za turizem,

— povečanje konkurenčnosti turizma s podporo povečanju strokovnosti, ki zagotavlja uravnotežen in trajnostni razvoj turizma.

Člen 52

Carinsko sodelovanje

Carinsko sodelovanje je namenjeno zagotavljanju spoštovanja določb o trgovini in jamstvu poštenega trgovanja.

Carinsko sodelovanje lahko privede do naslednjih vrst sodelovanja:

— različnih oblik izmenjave podatkov in programov usposabljanja,

— poenostavitve nadzora in postopkov glede carinjenja blaga,

— uvedbe enojnega upravnega dokumenta in sistema za povezavo tranzitnih ureditev Skupnosti in Palestinske uprave ter

— tehnične pomoči, ki jo zagotovijo strokovnjaki Skupnosti.

Upravni organi sopogodbenic si medsebojno, brez poseganja v ostale oblike sodelovanja iz tega sporazuma, zagotavljajo medsebojno pomoč v carinskih zadevah.

Člen 53

Sodelovanje na področju statistike

Glavni cilj sodelovanja na tem področju je zagotavljanje primerljivosti in uporabnosti statistik o zunanji trgovini, financah in plačilni bilanci, prebivalstvu, migracijah, transportu in komunikacijah, ter na splošno o vseh področjih, urejenih s tem sporazumom, in ki so lahko predmet statistike.

Člen 54

Sodelovanje na področju gospodarske politike

Sodelovanje je namenjeno:

— izmenjavi podatkov o makroekonomskem položaju in izgledih ter razvojnih strategijah,

— skupnim analizam gospodarskih vprašanj, ki so v skupnem interesu in

— spodbujanju sodelovanja med ekonomisti in ustvarjalci gospodarske politike na Zahodnem bregu in v Gazi ter v Skupnosti.

Člen 55

Regionalno sodelovanje

Sopogodbenici, kot del izvajanja gospodarskega sodelovanja na različnih področjih, s tehnično pomočjo spodbujata dejavnosti, namenjene razvoju sodelovanja med Palestinsko upravo in drugimi sredozemskimi partnerji.

To sodelovanje je pomemben element podpore Skupnosti razvoju regije kot celote.

Sopogodbenici dajeta prednost ukrepom, katerih cilj je:

— spodbujanje trgovine znotraj regij,

— razvoj regionalnega okoljskega sodelovanja,

— spodbujanje razvoja komunikacijske infrastrukture, potrebne za gospodarski razvoj regije,

— krepitev razvoja sodelovanja mladih s sosednjimi državami.

Poleg tega pogodbenici krepita sodelovanje med njima glede regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora.

V ta namen se lahko sprejmejo naslednji ukrepi:

— skupni ukrepi regionalnih in lokalnih oblasti na področju gospodarskega razvoja in

— vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo podatkov in izkušenj.







NASLOV IV

SODELOVANJE V AUDIOVIZUALNIH IN KULTURNIH ZADEVAH TER PRI OBVEŠČANJU IN KOMUNICIRANJU

Člen 56

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na avdiovizualnem področju v njuno medsebojno korist. Pogodbenici iščeta načine za pridruževanje Palestinske uprave pobudam Skupnosti na tem področju in s tem za omogočanje sodelovanja na področjih kot so koprodukcija, usposabljanje, razvoj in distribucija.

Člen 57

Pogodbenici spodbujata kulturno sodelovanje. Področje sodelovanja lahko vključuje zlasti dejavnosti Skupnosti glede prevajanja, izmenjave umetniških del in umetnikov, ohranjanje in obnovo zgodovinskih in kulturnih spomenikov ter krajev, usposabljanja oseb, ki delajo na področju kulture, organizacije evropsko usmerjenih kulturnih dogodkov, dvigovanja medsebojne zavesti ter prispevanja k razširjanju informacij o izjemnih kulturnih dogodkih.

Člen 58

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta določili način za bistveno izboljšanje položaja izobraževanja in poklicnega usposabljanja. V ta namen se pozornost posveti zlasti dostopu žensk do izobraževanja, vključno s tehničnimi smermi, visokošolskim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem.

Zaradi razvoja ravni strokovnosti višjih kadrov v javnem in zasebnem sektorju pogodbenici pospešita njuno sodelovanje glede izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter sodelovanje med univerzami in podjetji.

Aktivno je treba spodbujati pripravljenost mladih ljudi, da postanejo aktivni v demokratični civilni družbi. Sodelovanje na področju mladih, vključno z usposabljanjem mladih delavcev in mladinskih voditeljev, izmenjavami mladih ter prostovoljnim delom, je torej treba podpreti in razvijati.

Posebno pozornost se posveti dejavnostim in programom, ki omogočajo vzpostavitev trajnih vezi (npr. MED-CAMPUS) med specializiranimi telesi iz Skupnosti ter iz Zahodnega brega in Gaze, takih ki spodbujajo združevanje in izmenjavo izkušenj ter tehničnih virov.

Člen 59

Pogodbenici spodbujata dejavnosti v skupnem interesu na področju obveščanja in komuniciranja.

Člen 60

Sodelovanje se izvaja zlasti:

(a) z rednim dialogom med pogodbenicama;

(b) z redno izmenjavo podatkov in idej na vsakem področju sodelovanja, vključno s sestanki uradnikov in strokovnjakov;

(c) s prenosom nasvetov in izkušenj ter usposabljanjem mladih palestinskih diplomantov;

(d) z izvajanjem skupnih ukrepov, kot so seminarji in delavnice;

(e) s tehnično, upravno in pomočjo na področju zakonodaje;

(f) z razširjanjem podatkov o dejavnostih sodelovanja.







NASLOV V

FINANČNO SODELOVANJE

Člen 61

Za doseganje ciljev tega sporazuma je v skladu z ustreznimi postopki in potrebnimi finančnimi viri, Palestinski upravi na voljo paket finančnega sodelovanja.

Obe pogodbenici se po začetku veljavnosti tega sporazuma z uporabo najbolj primernih instrumentov dogovorita o teh postopkih.

Finančno sodelovanje se osredotoči na:

— odzivanje na gospodarske posledice postopne uvedbe območja proste trgovine za Zahodni breg in Gazo, še posebej z nadgrajevanjem in prestrukturiranjem industrije,

— trgovinske ustanove, ki spodbujajo trgovinske vezi s tujimi trgi,

— spremljajoče ukrepe politik, ki se izvajajo na socialnem področju,

— nadgrajevanje gospodarske in socialne infrastrukture,

— spodbujanje zasebnih naložb in dejavnosti za ustvarjanje delovnih mest v sektorjih proizvodnje,

— spodbujanje reform, ki so namenjene posodabljanju gospodarstva,

— storitve,

— razvoj mest in podeželja,

— okolje,

— ustanavljanje in izboljševanje institucij, potrebnih za pravilno delovanje palestinske javne uprave ter razvijanje demokracije in človekovih pravic.

Člen 62

Za zagotavljanje usklajenega pristopa h kakršnim koli izjemnim makroekonomskim in finančnim težavam, ki lahko nastanejo kot posledica izvajanja tega sporazuma, pogodbenici z rednim gospodarskim dialogom, opisanim v naslovu III, namenjata posebno pozornost spremljanju trgovine in finančnih tokov v odnosih med njima.







NASLOV VI

INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 63

1. Ustanovi se Skupni odbor za trgovino in sodelovanje Evropske skupnosti in Palestinske uprave, v tem sporazumu naveden kot „Skupni odbor“. Pooblaščen je za sprejemanje odločitev v primerih, navedenih v Sporazumu, kot tudi v drugih primerih, ko je to potrebno za namen doseganja v Sporazumu določenih ciljev.

Sprejete odločitve so zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta ukrepe, ki so potrebni za njihovo izvajanje.

2. Skupni odbor lahko prav tako oblikuje kakršne koli resolucije, priporočila ali mnenja, ki so po njegovem mnenju zaželena za doseganje skupnih ciljev in uresničevanje Sporazuma.

3. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 64

1. Skupni odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti in Palestinske uprave.

2. Skupni odbor odloča z medsebojnim sporazumom med Skupnostjo in Palestinsko upravo.

Člen 65

1. Skupnost in Palestinska uprava v skladu s pogoji, opredeljenimi v poslovniku, izmenično predsedujeta Skupnemu odboru.

2. Skupni odbor se na pobudo njegovega predsednika sestane enkrat letno, in takrat, ko to zahtevajo okoliščine.

Člen 66

1. Skupni odbor lahko odloči, da se ustanovi kakršen koli drug odbor, ki mu lahko pomaga pri izvajanju njegovih nalog.

2. Skupni odbor določi sestavo in naloge takih odborov ter način njihovega delovanja.

Člen 67

1. Katera koli pogodbenica lahko Skupnemu odboru predloži kakršen koli spor v zvezi z uporabo ali razlago tega sporazuma.

2. Skupni odbor lahko reši spor s sklepom.

3. Vsaka pogodbenica se zaveže sprejeti ukrepe, ki so potrebni za izvršitev sklepa iz odstavka 2.

4. Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 2, lahko ena ali druga pogodbenica uradno obvesti drugo o imenovanju arbitra, druga pogodbenica pa mora potem v dveh mesecih imenovati drugega arbitra.

Tretjega arbitra imenuje Skupni odbor.

Odločitve arbitrov se sprejmejo z večino glasov.

Vsaka pogodbenica v sporu mora sprejeti ukrepe, potrebne za izvedbo odločitve arbitrov.

Člen 68

Nič v Sporazumu ne preprečuje pogodbenici sprejeti kakršne koli ukrepe:

(a) glede katerih je mnenja, da so potrebni za preprečevanje razkritja podatkov, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

(b) ki so povezani s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškimi materiali ali z raziskovanjem, razvojem ali proizvodnjo, neizogibno potrebno za obrambne namene, pod pogojem, da taki ukrepi ne poslabšajo konkurenčnih pogojev glede izdelkov, ki niso namenjeni v posebne vojaške namene;

(c) ki so na podlagi njenega mnenja bistveni za njeno varnost v primeru resnih mednarodnih motenj, ki vplivajo na ohranjanje zakonitosti in reda, v času vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki predstavljajo grožnjo z vojno, ali za izvajanje obveznosti, ki jih je sprejela za namen ohranjanja miru in mednarodne varnosti.

Člen 69

Na področjih, ki jih zajema ta sporazum in brez poseganja v katere koli posebne določbe v njem:

— ureditev, ki jo glede Skupnosti uporablja Palestinska uprava, ne sme povzročiti kakršne koli diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani ali njihovimi podjetji,

— ureditev, ki jo glede Palestinske uprave uporablja Skupnost, ne sme povzročiti kakršne koli diskriminacije med pripadniki palestinskega prebivalstva, družbami ali podjetji Zahodnega brega in Gaze.

Člen 70

1. Pogodbenici sprejmeta kakršne koli splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje njunih obveznosti po Sporazumu. Zagotovita, da se dosežejo v Sporazumu določeni cilji.

2. Če je ena ali druga pogodbenica mnenja, da druga pogodbenica ni izpolnila neke obveznosti iz Sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Pred tem pa, razen v primerih posebne nujnosti, Skupnemu odboru priskrbi vse pomembne podatke, potrebne za temeljito preučitev položaja z namenom najti za obe pogodbenici sprejemljive rešitve.

Prednost pri izbiri se daje ukrepom, ki najmanj ovirajo uresničevanje Sporazuma. O izbiri teh ukrepov se takoj uradno obvesti Skupni odbor, in če druga pogodbenica za to zaprosi, so ti ukrepi predmet posvetovanj v Skupnem odboru.

Člen 71

Priloge 1 do 3 in Protokoli 1 do 3 so sestavni del tega sporazuma.

Izjave se nahajajo v Sklepni listini, ki je sestavni del tega sporazuma.

Člen 72

Za namen tega sporazuma izraz „pogodbenici“ pomeni PLO v korist Palestinske uprave in Skupnost, kjer vsaka deluje v skladu s svojimi pooblastili.

Člen 73

Ta sporazum velja na eni strani na ozemljih, kjer se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s pogoji določenimi v tej pogodbi, na drugi strani pa na ozemlju Zahodnega brega in Gaze.

Člen 74

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. Deponira se pri generalnem sekretarju Sveta Evropske unije.

Člen 75

1. Ta sporazum države pogodbenice odobrijo v skladu s svojimi nacionalnimi postopki.

Sporazum začne veljati prvi dan tistega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki navedeni v prvem odstavku.

2. Najkasneje 4. maja 1999 se začnejo pogajanja z namenom sklenitve Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi. Dokler tak sporazum ni sklenjen ostane v veljavi ta sporazum, ob upoštevanju kakršnih koli sprememb, dogovorjenih med pogodbenicama.

3. Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum odpove z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Sporazum preneha veljati šest mesecev po dnevu takega uradnega obvestila.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Seznam prilog







Priloga 1: Izdelki, navedeni v členu 7(1) Priloga 2: Izdelki, navedeni v členu 7(2) Priloga 3: Izdelki, navedeni v členu 8(2)

PRILOGA 1

IZDELKI, NAVEDENI V ČLENU 7(1)







Oznaka KN Poimenovanje 0403 Pinjenec, kislo mleko in smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali ne, aromatizirano ali z dodanim sadjem, oreščki ali kakavom ali ne: 0403 10 51 do0403 10 99 Jogurt, aromatiziran, ali z dodanim sadjem, oreščki ali kakavom 0403 90 71 do0403 90 99 Drugo aromatizirano, ali z dodanim sladkorjem, oreščki ali kakavom 0710 40 00 Sladka koruza (termično neobdelana ali termično obdelana s paro ali v vodi), zamrznjena 0711 90 30 Sladka koruza, začasno konzervirana (npr. z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplani vodi ali v drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar kot takšna neprimerna za takojšnjo porabo ex 15 17 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti in olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen jedilnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tar. št. 1516: 1517 10 10 Margarina, razen tekoče margarine, ki vsebuje več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 15 mas. % mlečnih maščob 1517 90 10 Drugo, ki vsebuje več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 15 mas. % mlečnih maščob ex 17 04 Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava; razen ekstrakta sladke koreninice, ki vsebuje več kot 10 mas. % saharoze, vendar ne vsebuje drugih dodatkov iz oznake KN 1704 90 10 1806 Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav ex 19 01 Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, brez dodatka kakava v prahu ali z dodatkom kakava v prahu v količini manj kot 50 mas. %, in ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404 brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom kakavovega prahu v količini manj kot 10 mas. %, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, razen živil iz oznake KN 1901 90 91 ex 19 02 Testenine, razen polnjenih testenin iz oznak KN 1902 20 10 in 1902 20 30 ; kuskus, pripravljen ali ne 1903 Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba kot kosmiči, zrnca, perle in v podobnih oblikah 1904 Pripravljena živila z nabrekanjem ali praženjem žit ali izdelkov iz žit (npr. koruzni kosmiči); žita razen koruze, v obliki zrn, predkuhana ali drugače pripravljena 1905 Kruh, peciva, sladice, biskviti in drugi pekovski izdelki, z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule za farmacevtske izdelke, oblati, rižev papir in podobni izdelki 2001 90 30 Sladka koruza (Zea mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini 2001 90 40 Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini 2004 10 91 Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjen 2004 90 10 Sladka koruza (Zea mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjena 2005 20 10 Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen 2005 80 00 Sladka koruza (Zea mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena 2008 92 45 Pripravki vrste Müsli, ki temeljijo na nepraženih kosmičih žit 2008 99 85 Koruza, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata), ki je pripravljena ali konzervirana drugače, in ne vsebuje dodanega alkohola ali sladkorja 2008 99 91 Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani drugače, in ki ne vsebujejo dodanega alkohola ali sladkorja 2101 10 98 Pripravki na osnovi kave 2101 20 98 Pripravki na osnovi čaja ali maté čaja 2101 30 19 Praženi kavni nadomestki, razen pražene cikorije 2101 30 99 Ekstrakti, esence in koncentrati praženih kavnih nadomestkov, razen tistih iz pražene cikorije 2102 10 31 do2102 10 39 Pekovski kvas ex 21 03 Omake in njihovi pripravki: — Majoneza 2105 Sladoled in druge ledene sladice, s kakavom ali brez kakava ex 21 06 Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, razen tistih iz oznak KN 2106 10 20 in 2106 90 92 ter razen aromatiziranih ali obarvanih sladkornih sirupov 22029091 22029095 22029099 Brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov iz oznake KN 2009 , ki vsebujejo izdelke iz oznake KN 0401 do 0404 ali maščobo, pridobljeno iz izdelkov iz oznake KN 0401 do 0404 2905 43 00 Manitol 2905 44 D-glucitol (sorbitol) ex 3505 10 Dekstrini in drugi modificirani škrobi, razen estrificiranih ali etrificiranih škrobov iz oznake KN 3505 10 50 3505 20 Lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov 3809 10 Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi in pripravki (npr. sredstva za apreturo ali jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski ali podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu 3823 60 Sorbitol, razen tistega iz oznake KN 2905 44

PRILOGA 2

IZDELKI, NAVEDENI V ČLENU 7(2)







Oznaka KN Poimenovanje 1902 Testenine in kuskus: A — iz pšenice durum B — drugo 1905 10 Hrustljavi kruh 1905 20 90 Kruh in podobni izdelki, začinjeni z ingverjem, ne posebej za diabetike: A — ki vsebuje preko 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo ex 30 00 A Vaflji in oblati A1 — nepolnjeni, prevlečeni ali ne A1a — ki vsebujejo preko 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice, glede na skupno vsebnost moke A1b — drugo A2 — drugo A2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 mas. % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 mas. % mlečnih beljakovin A2b — drugo 1905 40 10 Prepečenec z dodanim sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom in podobnim: A — ki vsebuje preko 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo 1905 ex 30 00 ) + 9019) B Drugi pekovski izdelki s sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom in podobnim: B1 — ki vsebujejo dodana jajca, najmanj 2,5 mas. % B2 — ki vsebujejo dodano suho sadje ali oreščke: B2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob in najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin; glej Prilogo V B2b — drugo B3 — ki vsebujejo manj kot 10 mas. % dodanega sladkorja in ne vsebujejo dodanih jajc, suhega sadja ali oreščkov

PRILOGA 3

IZDELKI, NAVEDENI V ČLENU 8(2)







Oznaka KN Poimenovanje 1704 90 39/05 Bonboni in lizike 1806 32 00/2 Čokolada 1905 90 90/7 Biskviti in oblati 2005 20 90/6 Čipsi in prigrizki 6208 51 00/2 Frotirni kopalni plašči 6302 60 00 Brisače

Seznam Protokolov







Protokol 1 o začasnih ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom z Zahodnega Brega in iz Gaze v Evropsko Unijo Protokol 2 o ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom iz evropske unije na zahodni breg in v gazo Protokol 3 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

▼M3

PROTOKOL 1

o začasnih ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom z Zahodnega Brega in iz Gaze v Evropsko Unijo







1. Carinske in druge dajatve z enakim učinkom (vključno z njihovo kmetijsko komponento), ki se uporabljajo za uvoz proizvodov s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze v Evropsko unijo iz poglavij 1 do 24 kombinirane nomenklature (KN) in carinske tarife Palestinske uprave ter za tiste iz Priloge 1(1)(ii) k Sporazumu o kmetijstvu GATT, z izjemo kemično čiste laktoze z oznako KN 1702 11 00 ter glukoze in glukoznega sirupa, ki v suhem stanju vsebuje 99 masnih % glukoze ali več z oznakama KN ex 1702 30 50 in ex 1702 30 90 iz poglavja 1, se začasno odpravijo v skladu z določbami točke C.1(a) Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov in o spremembi tega sporazuma, podpisanega leta 2011.

2. Ne glede na pogoje iz točke 1 tega protokola se odprava za proizvode, za katere velja vhodna cena v skladu s členom 140a Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 ( 1 ) in za katere skupna carinska tarifa določa uporabo carin ad valorem in posebno carino, uporablja le za del dajatve ad valorem.

▼M1

PRILOGA K PROTOKOLU št. 1







Oznaka KN (1) Poimenovanje (2) Znižanje carin MFN (3) % Tarifna kvota (t, razen če ni določeno drugače) Znižanje carin MFN, razen obstoječe ali možne tarifne kvote (3) % Referenčna količina (v tonah, razen če ni določeno drugače) Posebne določbe a b c d e 0409 00 00 Naravni med 100 500 0 točka 4 – letno povečanje za 250 t ex 0603 10 Rezano cvetje in cvetni brsti, sveži 100 2 000 0 točka 4 – letno povečanje za 250 t 0702 00 00 Paradižnik, svež ali ohlajen, od 1. decembra do 31. marca 100 60 2 000 ex 0703 10 Čebula, sveža ali ohlajena, od 15. februarja do 15. maja 100 60 0709 30 00 Jajčevci, sveži ali ohlajeni, od 15. januarja do 30. aprila 100 60 3 000 ex 0709 60 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, sveži ali ohlajeni: 0709 60 10 sladka paprika 100 40 1 000 0709 60 99 Drugo 100 80 0709 90 70 Bučke, sveže ali ohlajene, od 1. decembra do konca februarja 100 60 300 ex 0709 90 90 Divja čebula vrste Muscari comosum, sveža ali ohlajena, od 15. februarja do 15. maja 100 60 0710 80 59 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, termično neobdelani ali termično obdelani s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjeni 100 80 0711 90 10 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, začasno konzervirani, vendar kot takšni neprimerni za takojšnjo uporabo 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Gobe, bezgova uhljevka (Auricularia spp.), drhtavka (Tremella spp.) in gomoljke, sušene 100 500 0 ex 0805 10 Pomaranče, sveže 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveže 100 60 500 0805 40 00 Grenivke 100 80 ex 0805 50 10 Limone (Citrus limon, Citrus limonum), sveže 100 40 800 0806 10 10 Sveže namizno grozdje, od 1. februarja do 14. julija 100 1 000 0 točka 4 – letno povečanje za 500 t 0807 19 00 Melone (vključno z lubenicami), sveže, od 1. novembra do 31. maja 100 50 10 000 0810 10 00 Sveže jagode, od 1. novembra do 31. marca 100 2 000 0 točka 4 – letno povečanje za 500 t 0812 90 20 Pomaranče, začasno konzervirane, vendar v takšnem stanju neprimerne za takojšnjo prehrano 100 80 0904 20 30 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, suhi, nezdrobljeni in nezmleti 100 80 1509 10 Deviško oljčno olje 100 2 000 0 točka 4 – letno povečanje za 500 t 2001 90 20 Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini 100 80 2005 90 10 Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta, pripravljeni ali konzervirani, drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezmrznjeni 100 80 ( 1 ) Oznake KN, ki ustrezajo Uredbi (ES) št. 1789/2003 (UL L 281, 30.10.2003, str. 1). ( 2 ) Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba jemati poimenovanje proizvodov zgolj okvirno, pri čemer je preferencialna shema v tej prilogi določena z oznako KN. Kjer so navedene oznake „ex“ KN, je treba preferencialno shemo določiti s skupno uporabo oznake KN in pripadajočega poimenovanja. ( 3 ) Znižanje dajatve se uporablja le za dajatve ad valorem. Vendar pa se za izdelke pod oznako 1509 10 uporablja znižane dajatve tudi za posebne dajatve.

▼M3

PROTOKOL 2

o ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom iz evropske unije na zahodni breg in v gazo







1. Proizvodom, navedenim v Prilogah, s poreklom iz Evropske unije se dovoli uvoz na Zahodni breg in v Gazo v skladu s pogoji, navedenimi v nadaljevanju besedila in v Prilogah.

2. Uvozne dajatve na uvoz se odpravijo ali znižajo, kakor je navedeno v stolpcu „a“, znotraj meje letne tarifne kvote iz stolpca „b“ z upoštevanjem posebnih določb iz stolpca „c“.

3. Za uvožene količine, ki presegajo tarifne kvote, se uporabljajo splošne carine, ki veljajo za tretje države, z upoštevanjem posebnih določb iz stolpca „c“.

4. Obseg tarifnih kvot in referenčnih količin se za prvo leto uporabe izračuna kot sorazmeren del osnovnega obsega, ob upoštevanju obdobja, ki je preteklo pred datumom začetka veljavnosti tega protokola.

PRILOGA 1 K PROTOKOLU 2







Oznaka KN Opis Dajatev (%) Tarifna kvota (t, če ni navedeno drugače) Posebne določbe a b c 0102 90 71 Živo govedo mase nad 300 kg, za zakol, razen telic in krav 0 300 0202 30 90 Meso, goveje, brez kosti, razen sprednje četrti, „kompenzirane“ četrti, pleča, plečne bržole in prsi s spodnjim delom plečeta, zamrznjeno 0 200 0206 22 00 Užitna jetra od goved, zamrznjena 0 100 0406 Sir in skuta 0 200 0407 00 19 Ptičja jajca, valilna, razen puranja in gosja 0 120 000 kosov 1101 00 15 Moka iz navadne pšenice in pire 0 13 000 2309 90 99 Drugi pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali 2 100

PRILOGA 2 K PROTOKOLU 2







PROIZVODI IZ ČLENA 7(2) ZAČASNEGA EVRO-MEDITERANSKEGA PRIDRUŽITVENEGA SPORAZUMA Oznaka KN Opis 1902 Testenine in kuskus: A — iz trde pšenice B — drugo 1905 10 Hrustljavi kruh 1905 20 90 Medenjaki in podobni proizvodi, ki niso posebej namenjeni diabetikom: A — ki vsebuje več kot 15 mas. % moke iz žitaric, razen iz pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo ex 1905 32 A Vaflji in oblati Al — brez polnjenja, s premazom ali brez Ala — ki vsebuje več kot 15 mas. % moke iz žitaric, razen iz pšenice, glede na skupno vsebnost moke Alb — drugo A2 — drugo A2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin A2b — drugo 1905 40 10 Prepečenec, z dodanim sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom ali podobnim: A — ki vsebuje več kot 15 mas. % moke iz žitaric, razen iz pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo 1905 ex 31) B + ex 90) Drugi pekovski proizvodi, z dodanim sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom ali podobnim: Bl — ki vsebujejo dodana jajca z najmanj 2,5 mas. %. B2 — ki vsebuje dodano suho sadje ali oreške: B2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob in najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin; glej Prilogo V B2b — drugo ВЗ — ki vsebujejo manj kot 10 mas. % dodanega sladkorja in ne vsebujejo dodanih jajc, suhega sadja ali oreškov

▼M6

PROTOKOL 3

O OPREDELITVI POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ IN NAČINIH UPRAVNEGA SODELOVANJA







Člen 1

Veljavna pravila o poreklu

1. Uradnem listu Evropske unije . Za izvajanje Sporazuma se uporabljajo Dodatek I in ustrezne določbe Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ( 2 ) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), kakor je bila nazadnje spremenjena in objavljena v

2. Vsa sklicevanja na „zadevni sporazum“ iz Dodatka I in ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji se razumejo kot sklicevanja na Sporazum.

Člen 2

Alternativna veljavna pravila o poreklu

1. Ne glede na člen 1 tega protokola se za namen izvajanja Sporazuma izdelki, ki pridobijo preferencialno poreklo v skladu z alternativnimi veljavnimi pravili o poreklu iz Dodatka A k temu protokolu (v nadaljnjem besedilu: Prehodna pravila), prav tako štejejo zaizdelke s poreklom iz Evropske unije ali Zahodnega brega in Gaze.

2. Prehodna pravila se uporabljajo, dokler ne začne veljati sprememba Konvencije, na kateri temeljijo Prehodna pravila.

Člen 3

Reševanje sporov

1. Kadar pride do sporov v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 Dodatka I h Konvenciji ali člena 34 Dodatka A k temu protokolu, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvedbo tega preverjanja, se ti spori predložijo Skupnemu odboru.

2. V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

Člen 4

Spremembe Protokola

Skupni odbor se lahko odloči, da bo spremenil določbe tega protokola.

Člen 5

Odstop od Konvencije

1. Če Evropska unija ali Palestinska osvobodilna organizacija (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze pisno obvesti depozitarja Konvencije o svoji nameri, da odstopi od Konvencije v skladu s členom 9 Konvencije, Evropska unija in Palestinska osvobodilna organizacija (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze nemudoma začneta pogajanja glede pravil o poreklu za namene izvajanja Sporazuma.

2. Do začetka veljavnosti takih na novo izpogajanih pravil o poreklu se za Sporazum še naprej uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, ustrezne določbe Dodatka II h Konvenciji, ki veljajo v trenutku odstopa. Vendar se od trenutka odstopa pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, ustrezne določbe Dodatka II h Konvenciji razumejo tako, da dopuščajo le dvostransko kumulacijo med Evropsko unijo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze.

DODATEK A

ALTERNATIVNA VELJAVNA PRAVILA O POREKLU

Pravila za neobvezno uporabo med pogodbenicami Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Konvencije

(v nadaljnjem besedilu: Pravila ali Prehodna pravila)

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ IN NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

KAZALO CILJI NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitev pojmov NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Člen 2 Splošne zahteve Člen 3 V celoti pridobljeni izdelki Člen 4 Zadostni postopki obdelave ali predelave Člen 5 Dovoljeno odstopanje Člen 6 Nezadostni postopki obdelave ali predelave Člen 7 Kumulacija porekla Člen 8 Pogoji za uporabo kumulacije porekla Člen 9 Enota kvalifikacije Člen 10 Kompleti Člen 11 Nevtralne sestavine Člen 12 Ločeno knjigovodsko izkazovanje NASLOV III ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA Člen 13 Načelo teritorialnosti Člen 14 Nespreminjanje Člen 15 Razstave NASLOV IV POVRAČILO ALI IZVZETJE Člen 16 Povračilo ali izvzetje od carin NASLOV V DOKAZILO O POREKLU Člen 17 Splošne zahteve Člen 18 Pogoji za izjavo o poreklu Člen 19 Pooblaščeni izvoznik Člen 20 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 Člen 21 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 Člen 22 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 Člen 23 Veljavnost dokazila o poreklu Člen 24 Proste cone Člen 25 Uvozne zahteve Člen 26 Uvoz po delih Člen 27 Izjeme pri dokazilu o poreklu Člen 28 Razlike in oblikovne napake Člen 29 Izjave dobavitelja Člen 30 Zneski, izraženi v eurih NASLOV VI NAČELA SODELOVANJA IN DOKUMENTARNA DOKAZILA Člen 31 Dokumentarna dokazila, hranjenje dokazil o poreklu in dokazilnih listin Člen 32 Reševanje sporov NASLOV VII UPRAVNO SODELOVANJE Člen 33 Obveščanje in sodelovanje Člen 34 Preverjanje dokazil o poreklu Člen 35 Preverjanje izjav dobavitelja Člen 36 Kazni NASLOV VIII UPORABA DODATKA A Člen 37 Evropski gospodarski prostor Člen 38 Lihtenštajn Člen 39 Republika San Marino Člen 40 Kneževina Andora Člen 41 Ceuta in Melilla Seznam prilog PRILOGA I: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II PRILOGA II: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom PRILOGA III: Besedilo izjave o poreklu PRILOGA IV: Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 in zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 PRILOGA V: Posebni pogoji v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille PRILOGA VI: Izjava dobavitelja PRILOGA VII: Dolgoročna izjava dobavitelja

CILJI

Ta pravila niso obvezna. Namenjena so začasni uporabi do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija PEM ali Konvencija). Pravila se bodo uporabljala dvostransko med pogodbenicami, ki se tako odločijo in se nanje sklicujejo ali jih vključijo v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume. Pravila se uporabljajo kot alternativna možnost pravilom Konvencije, ki v skladu s Konvencijo ne posegajo v načela, določena v zadevnih sporazumih in drugih povezanih dvostranskih sporazumih med pogodbenicami. Zato ta pravila ne bodo obvezna.Uporabljajo jih lahko gospodarski subjekti, ki želijo uporabljati preferenciale na podlagi teh pravil namesto na podlagi pravil Konvencije.

Namen teh pravil ni spreminjanje Konvencije. Konvencija se bo še naprej v celoti uporabljala med pogodbenicami Konvencije. Ta pravila ne bodo spremenila pravic in obveznosti pogodbenic, ki jih imajo na podlagi Konvencije.

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V teh pravilih:

(a) ,pogodbenica uporabnica‘ pomeni pogodbenico Konvencije PEM, ki ta pravila vključi v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume z drugo pogodbenico Konvencije PEM ter vključuje pogodbenice Sporazuma;

(b) „poglavja“, „tarifne številke“ in „tarifne podštevilke“ pomeni poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (štirištevilčne ali šestštevilčne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem), s spremembami v skladu s Priporočilom Sveta za carinsko sodelovanje z dne 26. junija 2004;

(c) „uvrščen“ pomeni uvrstitev blaga pod določeno tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema;

(d) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki so: (i) poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku ali (ii) zajeti v eni sami prevozni listini, s katero izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali, če ni takšnega dokumenta, zajeti na enem računu;

(e) „carinski organi pogodbenice ali pogodbenice uporabnice“ za Evropsko unijo pomeni kateri koli carinski organ države članice Evropske unije;

(f) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti);

(g) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu v pogodbenici, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če ta cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi s proizvodnjo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka. Kadar je zadnja obdelava ali predelava oddana proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz „proizvajalec“ nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo. Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v pogodbenici, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka;

(h) „zamenljivi material “ ali „zamenljivi izdelek“ pomeni material ali izdelek, ki je enake vrste in tržne kakovosti, z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki se ga med seboj ne da ločiti;

(i) „blago“ pomeni oboje, material in izdelek;

(j) „izdelava“ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem;

(k) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka;

(l) „največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla“ pomeni največjo vsebnost materialov brez porekla, ki je dovoljena, da se izdelava šteje za zadostno obdelavo ali predelavo, da izdelku dodeli status izdelka s poreklom. Izražena je lahko v odstotku cene izdelka franko tovarna ali v deležu neto mase teh uporabljenih materialov, ki se uvrščajo pod določeno skupino poglavij, poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko;

(m) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za poznejšo uporabo v drugem postopku izdelave;

(n) „ozemlje“ vključuje kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje pogodbenice;

(o) „dodana vrednost“ je cena izdelka franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih pogodbenic uporabnic, za katere se uporablja kumulacija, če pa ta ni znana ali se je ne da ugotoviti, je to prva preverljiva cena, plačana za materiale v pogodbenici izvoznici;

(p) „vrednost materialov“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici. Kadar je treba ugotoviti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se določbe te točke smiselno uporabljajo.

NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

Za namene izvajanja Sporazuma se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico:

(a) izdelki, ki so v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 3;

(b) izdelki, ki so pridobljeni v pogodbenici in vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v tej pogodbenici, pod pogojem, da so bili taki materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 4.

Člen 3

V celoti pridobljeni izdelki

1. Naslednji izdelki se štejejo za v celoti pridobljene izdelke v pogodbenici, kadar se izvozijo v drugo pogodbenico: (a) mineralni izdelki in naravna voda, pridobljeni iz njenih tal ali morskega dna; (b) rastline, vključno z vodnimi rastlinami, in rastlinski izdelki, ki se tam gojijo ali pobirajo; (c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; (d) proizvodi iz živih, tam vzrejenih živali; (e) proizvodi, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali; (f) proizvodi, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; (g) proizvodi iz akvakulture, pri čemer so se ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji tam razvili ali so bili tam vzrejeni iz jajčec, ličink, ribje zalege ali mladic; (h) proizvodi morskega ribolova in drugi morski proizvodi, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja; (i) proizvodi, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz proizvodov, navedenih v točki (h); (j) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za reciklažo surovin; (k) odpadki in ostanki tam opravljenih proizvodnih postopkov; (l) proizvodi, pridobljeni z morskega dna ali podzemlja zunaj njenega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima ta država izključno pravico za izkoriščanje tega morskega dna ali podzemlja; (m) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (l).

2. Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v točki (h) oziroma (i) odstavka 1 se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje, ki izpolnjujejo vse izmed naslednjih zahtev: (a) so registrirani v pogodbenici izvoznici ali uvoznici; (b) plujejo pod zastavo pogodbenice izvoznice ali uvoznice; (c) izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev: (i) so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov pogodbenice izvoznice ali uvoznice ali (ii) so v lasti podjetij, ki: — imajo sedež in glavni kraj poslovanja v pogodbenici izvoznici ali uvoznici ter — so v vsaj 50 % lasti pogodbenice izvoznice ali uvoznice ali javnih subjektov ali državljanov teh pogodbenic.

3. Kadar je pogodbenica izvoznica ali uvoznica Evropska unija, to za namene odstavka 2 pomeni države članice Evropske unije.

4. Za namene odstavka 2 se države Efte štejejo kot ena pogodbenica uporabnica.

Člen 4

Zadostni postopki obdelave ali predelave

1. Brez poseganja v odstavek 3 tega člena in v člen 6 se izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v pogodbenici, štejejo za zadosti obdelane ali predelane, kadar so za zadevno blago izpolnjeni pogoji iz seznama Priloge II.

2. Če je izdelek, ki mu je bilo v skladu z odstavkom 1 priznano poreklo v pogodbenici, uporabljen kot material pri izdelavi novega izdelka, se morebitni materiali brez porekla, ki so bili uporabljeni pri njegovi izdelavi, ne upoštevajo.

3. Izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 je treba preveriti za vsak izdelek posebej.

Vendar pa lahko carinski organi pogodbenic v primeru, ko relevantno pravilo temelji na skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla, izvoznikom dovolijo, da izračunajo ceno izdelka franko tovarna in vrednost materialov brez porekla na podlagi povprečnih vrednosti iz odstavka 4, da se upoštevajo nihanja v stroških in valutnih tečajih.

4. Kadar se uporablja drugi pododstavek odstavka 3, se povprečna cena izdelka franko tovarna in povprečna vrednost uporabljenih materialov brez porekla izračunata tako, da se seštejejo vse cene franko tovarna, zaračunane za vse prodaje enakih izdelkov v predhodnem poslovnem letu, oziroma tako, da se sešteje vrednost vseh materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi enakih izdelkov v predhodnem poslovnem letu, kot je opredeljeno v pogodbenici izvoznici, ali, kadar podatki za celotno poslovno leto niso na voljo, v krajšem obdobju, ki ne sme biti krajše od treh mesecev.

5. Izvozniki, ki se odločijo za izračun na povprečni osnovi, morajo to metodo dosledno uporabljati med letom, ki sledi referenčnemu poslovnemu letu, ali, kadar je to primerno, med letom, ki sledi krajšemu obdobju, ki se je upoštevalo kot referenca. To metodo lahko prenehajo uporabljati, kadar ugotovijo, da so med danim poslovnim letom ali krajšim reprezentativnim obdobjem najmanj treh mesecev prenehala nihanja v stroških ali deviznih tečajih, ki so upravičevala uporabo take metode.

6. Povprečne vrednosti iz odstavka 4 se uporabijo kot cena franko tovarna oziroma vrednost materialov brez porekla za namene doseganja skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla.

Člen 5

Dovoljeno odstopanje

1. Z odstopanjem od člena 4 in ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji s seznama iz Priloge II ne smejo uporabljati pri izdelavi določenega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če njihova skupna neto masa ali vrednost, ocenjena za ta izdelek, ne presega: (a) 15 % neto mase izdelka, ki spada v poglavja 2 in 4 do 24, z izjemo predelanih ribiških proizvodov iz poglavja 16; (b) 15 % cene izdelka franko tovarna za izdelke, ki niso zajeti v točki (a).

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema, za katere se uporabljajo odstopanja iz opomb 6 in 7 Priloge I.

2. V skladu z odstavkom 1 tega člena ni dovoljeno preseči odstotkov za največjo dovoljeno vsebnost materialov brez porekla, kot je opredeljeno v pravilih na seznamu v Prilogi II.

3. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata za izdelke, ki so v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 3. Kljub temu pa se brez poseganja v člen 6 in člen 9(1) odstopanja iz omenjenih odstavkov vseeno uporabljajo za izdelke, za katere pravilo iz seznama v Prilogi II zahteva, da so materiali, uporabljeni pri izdelavi tega izdelka, v celoti pridobljeni.

Člen 6

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je zadoščeno zahtevam iz člena 4: (a) postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem; (b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov; (c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; (d) likanje tekstila ali likanje tekstila s paro; (e) preprosti postopki barvanja in loščenja; (f) luščenje in delno ali popolno mletje riža; loščenje in glaziranje žit in riža; (g) postopki barvanja sladkorja, dodajanja arome ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja; (h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave; (i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; (j) presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje; (vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov); (k) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; (l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo; (m) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; (n) mešanje sladkorja s katerim koli materialom; (o) enostavno dodajanje vode ali redčenje, izsuševanje ali denaturacija izdelkov; (p) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele; (q) zakol živali; (r) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (q).

2. Pri presoji, ali se obdelava ali predelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v pogodbenici izvoznici.

Člen 7

Kumulacija porekla

1. Brez poseganja v člen 2 izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz katere koli pogodbenice uporabnice, ki ni pogodbenica izvoznica, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici, presega postopke iz člena 6. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Kadar obdelava ali predelava, ki se opravlja v pogodbenici izvoznici, ne presega postopkov iz člena 6, se šteje, da ima izdelek, pridobljen z uporabo materialov s poreklom iz katere koli druge pogodbenice uporabnice, poreklo iz pogodbenice izvoznice samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge pogodbenice uporabnice. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice uporabnice, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v pogodbenici izvoznici.

3. Brez poseganja v člen 2 in ob izključitvi izdelkov iz poglavij 50 do 63 se obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici uporabnici, ki ni pogodbenica izvoznica, šteje, kakor da je bila opravljena v pogodbenici izvoznici, kadar so pridobljeni izdelki deležni nadaljnje obdelave ali predelave v tej pogodbenici izvoznici.

4. Brez poseganja v člen 2 se za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63, in samo za namene dvostranske trgovine med pogodbenicami obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici uvoznici, šteje, kakor da je bila opravljena v pogodbenici izvoznici, kadar se izdelki v tej pogodbenici izvoznici naknadno obdelajo ali predelajo.

Za namene tega odstavka se udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa Evropske unije in Republika Moldavija štejejo kot ena pogodbenica uporabnica.

5. Pogodbenice imajo možnost, da enostransko razširijo uporabo odstavka 3 tega člena na uvoz izdelkov iz poglavij 50 do 63. Pogodbenica, ki se odloči za tako razširitev, uradno obvesti drugo pogodbenico in obvesti Evropsko komisijo v skladu s členom 8(2).

6. Za namene kumulacije v smislu odstavkov 3 do 5 tega člena se za izdelke s poreklom šteje, da imajo poreklo iz pogodbenice izvoznice samo, če obdelava ali predelava, ki je bila tam izvedena, presega postopke iz člena 6.

7. Izdelki s poreklom iz pogodbenic uporabnic, navedeni v odstavku 1, ki niso obdelani ali predelani v pogodbenici izvoznici, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od drugih pogodbenic uporabnic.

Člen 8

Pogoji za uporabo kumulacije porekla

1. Kumulacija, predvidena v členu 7, se lahko uporablja le pod pogojem, da: (a) velja med pogodbenicami uporabnicami, ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, in namembno pogodbenico uporabnico preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT) ter (b) je blago pridobilo status blaga s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz teh pravil.

2. Obvestila o izpolnjevanju potrebnih zahtev za uporabo kumulacije se objavijo v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v uradni publikaciji v Zahodnem bregu in Gazi, v skladu z lastnimi postopki.

Kumulacija iz člena 7 se uporablja od datuma, ki je naveden v teh obvestilih.

Pogodbenice Evropski komisiji sporočijo podrobnosti zadevnih sporazumov, sklenjenih z drugimi pogodbenicami uporabnicami, vključno z datumi začetka veljavnosti teh pravil.

3. Dokazilo o poreklu mora vključevati izjavo v angleškem jeziku „CUMULATION APPLIED WITH (ime ustrezne pogodbenice uporabnice / pogodbenic uporabnic v angleškem jeziku)“, če so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla v skladu s členom 7.

V primerih ko se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 uporabi kot dokazilo o poreklu, se ta izjava navede v polju 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4. Pogodbenice lahko odločijo, da se za izdelke, ki se izvažajo vanje in so v pogodbenici izvoznici pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla v skladu s členom 7, opusti obveznost vključitve izjave iz odstavka 3 tega člena v dokazilo o poreklu ( 3 ).

Pogodbenice Evropsko komisijo uradno obvestijo o opustitvi v skladu s členom 8(2).

Člen 9

Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo teh pravil je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema. Iz tega sledi: (a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; (b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi teh pravil vsak izdelek obravnavati posebej.

2. Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

3. Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno franko tovarna, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 10

Kompleti

Kompleti, opredeljeni v splošnem pravilu 3 harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, če so vsi sestavni deli izdelki s poreklom.

Kadar je komplet sestavljen iz izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, se komplet kot celota obravnava kot izdelek s poreklom, pod pogojem, da vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene kompleta franko tovarna.

Člen 11

Nevtralne sestavine

Pri presoji, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla naslednjih sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodja;

(d) katero koli drugo blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.

Člen 12

Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1. Če so bili pri obdelavi ali predelavi izdelka uporabljeni zamenljivi materiali s poreklom in brez porekla, lahko gospodarski subjekti zagotovijo upravljanje materialov z metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja, ne da bi bili materiali skladiščeni ločeno.

2. Gospodarski subjekti lahko zagotovijo upravljanje zamenljivih izdelkov s poreklom in brez porekla iz tarifne številke 1701 z uporabo metode ločenega knjigovodskega izkazovanja, ne da bi bili izdelki skladiščeni ločeno.

3. Pogodbenice lahko določijo, da je za uporabo ločenega knjigovodskega izkazovanja potrebno predhodno dovoljenje carinskih organov. Carinski organi lahko izdajo dovoljenje pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, in spremljajo njegovo uporabo. Carinski organi lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga upravičenec kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev iz teh pravil.

Z ločenim knjigovodskim izkazovanjem se mora zagotoviti, da je število izdelkov, ki se lahko štejejo za „izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice“, v vsakem trenutku enako ali manjše številu, ki bi ga dobili z uporabo metode fizičnega ločevanja zalog.

Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki se uporabljajo v pogodbenici izvoznici.

4. Upravičenec do metode iz odstavkov 1 in 2 izda oziroma zaprosi za dokazila o poreklu za zalogo izdelkov, za katere se lahko šteje, da imajo poreklo v pogodbenici izvoznici. Na zahtevo carinskih organov mora uporabnik dati izjavo o tem, kako upravlja zaloge.

NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 13

Načelo teritorialnosti

1. Pogoji iz naslova II morajo biti v zadevni pogodbenici ves čas izpolnjeni.

2. Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz pogodbenice v drugo državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se lahko carinskim organom zadovoljivo dokaže naslednje: (a) vrnjeni izdelki so isti kot izdelki, ki so bili izvoženi, ter (b) na njih se medtem, ko so bili v drugi državi, ali med izvozom niso opravili nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju.

3. Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj pogodbenice izvoznice na materialih, izvoženih iz te pogodbenice in tja ponovno uvoženih, pod pogojem, da: (a) so zadevni materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici izvoznici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6, ter (b) se lahko carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (i) so se ponovno uvoženi izdelki pridobili z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter (ii) skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice izvoznice ob uporabi tega člena, ne presega 10 % cene končnega izdelka franko tovarna, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4. Za namene odstavka 3 tega člena se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj pogodbenice izvoznice. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju pogodbenice izvoznice in upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj te pogodbenice z uporabo tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5. Za uporabo odstavkov 3 in 4 „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenice izvoznice, vključno z vrednostjo tam vključenih materialov.

6. Odstavka 3 in 4 tega člena se ne uporabljata za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih na seznamu Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja iz člena 5.

7. Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta s tem členom, opravljena zunaj pogodbenice izvoznice, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 14

Nespreminjanje izdelkov

1. Preferencialna obravnava, predvidena v Sporazumu, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz teh pravil in so prijavljeni za uvoz v pogodbenici, pod pogojem, da so ti izdelki enaki tistim, ki se izvažajo iz pogodbenice izvoznice. Preden se izdelki deklarirajo za domačo uporabo, ne smejo biti na noben način spremenjeni ali preoblikovani, niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju ali za dodajanje ali pritrjevanje oznak, nalepk, pečatov ali kakršne koli dokumentacije za zagotovitev skladnosti s specifičnimi notranjimi zahtevami pogodbenice uvoznice, pri čemer se ti postopki izvedejo pod carinskim nadzorom v tretji državi ali državah tranzita, ali delitve pošiljke.

2. Skladiščenje izdelkov ali pošiljk se lahko izvede, če ostanejo pod nadzorom carinskih organov v tretji državi ali tretjih državah tranzita.

3. Brez poseganja v naslov V tega dodatka je delitev pošiljk mogoča, če zadevno blago ostane pod carinskim nadzorom v tretji državi ali tretjih državah delitve.

4. V primeru dvoma lahko pogodbenica uvoznica od uvoznika ali njegovega zastopnika kadar koli zahteva, da predloži vse ustrezne dokumente za zagotovitev dokazov o skladnosti s tem členom, ki se lahko predložijo v kakršni koli obliki dokumentarnih dokazil, zlasti: (a) s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer tovorni listi; (b) z dejanskimi oziroma konkretnimi dokazili, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov; (c) s potrdilom o neposeganju, ki ga zagotovijo carinski organi države ali držav tranzita ali delitve, ali katerimi koli drugimi dokumenti, ki dokazujejo, da je blago ostalo pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita ali delitve ali (d) s kakršnim koli dokazilom v zvezi z blagom samim.

Člen 15

Razstave

1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo, razen tistih, za katere se uporablja kumulacija v skladu s členoma 7 in 8, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v pogodbenico, veljajo pri uvozu ugodnosti na podlagi zadevnega sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (a) je izvoznik poslal izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil; (b) je zadevni izvoznik izdelke prodal ali jih je kako drugače odstopil osebi v drugi pogodbenici; (c) so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo, ter (d) izdelki od takrat, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2. V skladu z naslovom V tega dodatka je treba izdati ali sestaviti dokazilo o poreklu, ki se na običajen način predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice. Na njem morata biti navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatna dokumentacija, ki dokazuje pogoje, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerimi so izdelki pod carinskim nadzorom.

NASLOV IV

POVRAČILO ALI IZVZETJE

Člen 16

Povračilo ali izvzetje od carin

1. Za materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov, ki spadajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, s poreklom iz pogodbenice, za katere se izda ali sestavi dokazilo o poreklu v skladu z naslovom V tega dodatka, se v pogodbenici izvoznici ne morejo uveljavljati nobena povračila ali izvzetje od kakršnih koli carin.

2. Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na vsa delna ali celotna povračila, odpuste ali neplačila carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko uporabljajo v pogodbenici izvoznici izrecno ali posledično, za materiale, uporabljene pri izdelavi, takrat, ko se izdelki, pridobljeni iz omenjenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo uporabo.

3. Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4. Prepoved iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja za trgovino med pogodbenicami za izdelke, ki so pridobili status izd