1993L0029 — SL — 19.12.2000 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA 93/29/EGS

z dne 14. junija 1993

o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 100a Pogodbe, ob upoštevanju Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil ( 1 ), ob upoštevanju predloga Komisije ( 2 ), v sodelovanju z Evropskim parlamentom ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 4 ), ker notranji trg zajema področje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala; ker je treba zato sprejeti ukrepe, ki so za to potrebni; ker morajo v vsaki državi članici imeti dvo- ali trikolesna vozila v zvezi z napravami za upravljanje ter kontrolnimi in opozorilnimi svetilkami določene tehnične značilnosti, določene v obveznih predpisih, ki so v posameznih državah članicah različni; ker različnost teh predpisov ovira trgovanje znotraj Skupnosti; ker se te ovire za delovanje notranjega trga lahko odpravijo, če vse države članice sprejmejo enake zahteve namesto svojih nacionalnih predpisov; ker je treba sestaviti usklajene zahteve za označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila, da bi bilo mogoče izvajati postopke homologacije vozila in homologacije sestavnega dela, kot je določeno v Direktivi 92/61/EGS, za vsak tip takšnih vozil; ker so zaradi obsega in predvidenega vpliva na zadevnem področju ukrepi Skupnosti, na katere se nanaša ta direktiva, ne le potrebni, temveč bistveni za doseganje zastavljenega cilja, to je vzpostavitev homologacije vozila Skupnosti; ker države članice same ne morejo doseči tega cilja; ker se je zaradi lažjega dostopa do trgov držav zunaj Skupnosti izkazalo, da je treba vzpostaviti enakovrednost med zahtevami v tej direktivi in zahtevami v Pravilniku št. 60 Gospodarske komisije ZN za Evropo, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva se uporablja za označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za vse tipe vozil, ki so določeni v členu 1 Direktive 92/61/EGS.

Člen 2

Postopek za podeljevanje homologacije za sestavne dele glede označevanja naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za določen tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila in pogoji, ki urejajo prost pretok takšnih vozil, so opredeljeni v poglavjih II in III Direktive 92/61/EGS.

Člen 3

Skladno z določbami člena 11 Direktive 92/61/EGS se prizna enakovrednost zahtev, določenih v tej direktivi, s tistimi, ki so določene v Pravilniku št. 60 Gospodarske komisije ZN za Evropo (E/ECE/TRANS/505 — Add. 59).

Pristojni organi držav članic, ki podeljujejo homologacije za sestavne dele, sprejmejo homologacije, podeljene skladno z določbami zgoraj navedenega Pravilnika št. 60 Gospodarske komisije ZN za Evropo, kakor tudi oznake homologacije sestavnega dela kot alternativo za ustrezne homologacije, podeljene skladno z zahtevami te direktive.

Člen 4

Ta direktiva se lahko spremeni skladno s členom 13 Direktive 70/156/EGS ( 5 ) zaradi:

— upoštevanja sprememb pravilnika Gospodarske komisije ZN za Evropo, navedenega v členu 3,

— prilagoditve priloge tehničnemu napredku.

Člen 5

1. Države članice sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 14. decembra 1994. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Po datumu, navedenem v prvem pododstavku, države članice ne smejo zaradi razlogov, ki so povezani z označevanjem naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk, prepovedati začetka uporabe vozil, ki so v skladu s to direktivo.

Predpise, navedene v prvem pododstavku, države članice uporabljajo od 14. junija 1995.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

ZAHTEVE ZA HOMOLOGACIJO SESTAVNEGA DELA DVO- ALI TRIKOLESNIH VOZIL GLEDE OZNAČEVANJA NJIHOVIH NAPRAV ZA UPRAVLJANJE TER KONTROLNIH IN OPOZORILNIH SVETILK

1. POMEN IZRAZOV

V tej direktivi uporabljeni izrazi imajo naslednji pomen:

1.1 „naprava za upravljanje“ je kateri koli del vozila ali sestavni del, ki ga aktivira voznik, kar povzroči spremembo v stanju ali delovanju vozila ali enega izmed njegovih delov;

1.2 „opozorilna svetilka“ je signal, ki označuje aktiviranje neke naprave, delovanja ali pa sumljivo stanje ali motnjo ali odpoved delovanja;

1.3 „kontrolna svetilka“ je naprava, ki obvešča o pravilnem delovanju ali stanju nekega sistema ali dela sistema, kot je npr. nivo neke tekočine;

1.4 „simbol“ je skica, s pomočjo katere se lahko prepozna naprava za upravljanje ter kontrolna ali opozorilna svetilka.

2. ZAHTEVE

2.1 Označevanje

Na vozilu vgrajene naprave za upravljanje ter kontrolne in opozorilne svetilke, navedene v točki 2.1.5, morajo biti označene skladno z naslednjimi zahtevami.

▼M1

2.1.1 Ti simboli jasno odstopajo od podlage.

▼B

2.1.2 Simbole je treba namestiti na napravi za upravljanje ali na kontrolni svetilki naprave za upravljanje, ki jo je treba označiti, ali v njeni neposredni bližini. Če to ni mogoče, je treba simbol in napravo za upravljanje oziroma kontrolno svetilko povezati z neprekinjeno črto, ki mora biti čim krajša.

2.1.3 Žaromet za dolgi svetlobni pramen se označi z vzporednimi vodoravnimi žarki, žaromet za kratki svetlobni pramen pa z vzporednimi poševno navzdol usmerjenimi žarki.

2.1.4 Če se za kontrolne svetilke uporabijo barve, morajo imeti naslednji pomen:



— rdeča: nevarnost, — oranžna: opozorilo, — zelena: pravilno delovanje. Modra barva se sme uporabiti samo pri kontrolnih svetilkah za žaromet za dolgi svetlobni pramen.

2.1.5. Oznake in slike simbolov Slika 1 Kontrola žarometov — žaromet za dolgi svetlobni pramen Barva: modra. Slika 2 Kontrola žarometov — žaromet za kratki svetlobni pramen Barva: zelena. Slika 3 Smerne svetilke ►( 1 ) M1 Opomba: Če za levo in desno smerno svetilko obstajata ločeni kontrolni svetilki, se obe puščici lahko uporabljata tudi ločeno. Barva: zelena. Slika 4 Varnostne utripalke Dve možnosti: — narisan simbol za označevanje — Barva: rdeča — ali — sočasno delovanje vseh smernih svetilk (obe puščici na sliki 3). Slika 5 Ročna naprava za hladni start Barva: oranžna. Slika 6 Zvočna opozorilna naprava Slika 7 Nivo goriva Barva: oranžna. Slika 8 Temperatura hladilne tekočine Barva: rdeča. Slika 9 Napolnjenost akumulatorja Barva: rdeča. Slika 10 Tlak olja v motorju Barva: rdeča. Slika 11 Žaromet za meglo (3) Barva: zelena. ▼M1 Slika 12 Zadnja svetilka za meglo (3) Barva: oranžna. ▼B Slika 13 Naprava za zagon ali zaustavitev motorja v legi izklop Slika 14 Naprava za zagon ali zaustavitev motorja v legi „delovanje“ ▼M1 Slika 15 Glavno stikalo za svetlobno opremo Barva: zelena. ▼B Slika 16 Pozicijske svetilke (če naprava za upravljanje ni ločena, je lahko označena s simbolom, prikazanim na sliki 15) Barva: zelena. ▼M1 ————— ▼B Slika ►(1) M1 17 Menjalnik v prostem teku Barva: zelena. Slika ►(1) M1 18 Električni zaganjač Opombe: ▼M1 (1) Obrobljene površine so lahko izpolnjene. ▼B (2) Temni del tega simbola se lahko zamenja z obrisom; v tem primeru je beli del skice lahko temne barve. (3) Če je kontrola za žaromet za meglo in zadnjo meglenko skupna, se uporabi kontrolna oznaka za žaromet za meglo.









Dodatek

Struktura osnove za simbole v točki 2.1.5

Slika 1

Osnova za simbole

Osnova sestoji iz:

1. osnovnega kvadrata s stranico 50 mm, katerega mere so enake nazivni meri „a“ v izvirniku;

2. osnovnega kroga s premerom 56 mm, ki ima približno enako površino kot osnovni kvadrat (1);

3. drugega kroga s premerom 50 mm, ki je vrisan v osnovnem kvadratu (1);

4. drugega kvadrata, katerega koti ležijo na osnovnem krogu (2), njegove stranice pa so vzporedne s stranicami osnovnega kvadrata (1);

5. in

6. dveh pravokotnikov, ki imata enako površino kot osnovni kvadrat (1), katerih strani pa so pravokotne med seboj in sta usmerjena tako, da nasproti ležeče stranice osnovnega kvadrata sekata v točkah, ki ležijo med seboj simetrično;

7. ttretjega kvadrata, katerega stranice potekajo skozi sečišča osnovnega kvadrata (1) in osnovnega kroga (2) in so nagnjene za 45° tako, da podajo največjo navpično in vodoravno velikost osnove;

8. nepravilnega osmerokotnika iz premic, ki so nagnjene za 30° k stranicam kvadrata (7).

Osnova je položena na mrežo z delitvijo 12,5 mm, ki sovpada z osnovnim kvadratom (1).









PRILOGA II

▼M1









Dodatek 1

▼B









Dodatek 2