Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti  
►B UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 2454/93  
z dne 2. julija 1993  
o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92  
o carinskem zakoniku Skupnosti  
(UL L 253, 11.10.1993, str. 1)  
spremenjena z:  
Uradni list  
št. stran  datum  
►M1 Uredba Komisije (ES) št. 3665/93 z dne 21. decembra 1993  L 335  1  31.12.1993  
►M2 Uredba Komisije (ES) št. 655/94 z dne 24. marca 1994  L 82  15  25.3.1994  
►M3 Uredba Sveta (ES) št. 1500/94 z dne 21. junija 1994  L 162  1  30.6.1994  
►M4 Uredba Komisije (ES) št. 2193/94 z dne 8. septembra 1994  L 235  6  9.9.1994  
►M5 Uredba Komisije (ES) št. 3254/94 z dne 19. decembra 1994  L 346  1  31.12.1994  
►M6 Uredba Komisije (ES) št. 1762/95 z dne 19. julija 1995  L 171  8  21.7.1995  
►M7 Uredba Komisije (ES) št. 482/96 z dne 19. marca 1996  L 70  4  20.3.1996  
►M8 Uredba Komisije (ES) št. 1676/96 z dne 30. julija 1996  L 218  1  28.8.1996  
►M9 Uredba Sveta (ES) št. 2153/96 z dne 25. oktobra 1996  L 289  1  12.11.1996  
►M10  Uredba Komisije (ES) št. 12/97 z dne 18. decembra 1996  L 9  1  13.1.1997  
►M11  Uredba Komisije (ES) št. 89/97 z dne 20. januarja 1997  L 17  28  21.1.1997  
►M12  Uredba Komisije (ES) št. 1427/97 z dne 23. julija 1997  L 196  31  24.7.1997  
►M13  Uredba Komisije (ES) št. 75/98 z dne 12. januarja 1998  L 7  3  13.1.1998  
►M14  Uredba Komisije (ES) št. 1677/98 z dne 29. julija 1998  L 212  18  30.7.1998  
►M15  Uredba Komisije (ES) št. 46/1999 z dne 8. januarja 1999  L 10  1  15.1.1999  
►M16  Uredba Komisije (ES) št. 502/1999 z dne 12. februarja 1999  L 65  1  12.3.1999  
►M17  Uredba Komisije (ES) št. 1662/1999 z dne 28. julija 1999  L 197  25  29.7.1999  
►M18  Uredba Komisije (ES) št. 1602/2000 z dne 24. julija 2000  L 188  1  26.7.2000  
►M19  Uredba Komisije (ES) št. 2787/2000 z dne 15. decembra 2000  L 330  1  27.12.2000  
►M20  Uredba Komisije (ES) št. 993/2001 z dne 4. maja 2001  L 141  1  28.5.2001  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1
 
►M21  Uredba Komisije (ES) št. 444/2002 z dne 11. marca 2002  L 68  11  12.3.2002  
►M22  Uredba Komisije (ES) št. 881/2003 z dne 21. maja 2003  L 134  1  29.5.2003  
►M23  Uredba Komisije (ES) št. 1335/2003 z dne 25. julija 2003  L 187  16  26.7.2003  
►M24  Uredba Komisije (ES) št. 2286/2003 z dne 18. decembra 2003  L 343  1  31.12.2003  
►M25  Uredba Sveta (ES) št. 837/2005 z dne 23. maja 2005  L 139  1  2.6.2005  
►M26  Uredba Komisije (ES) št. 883/2005 z dne 10. junija 2005  L 148  5  11.6.2005  
►M27  Uredba Komisije (ES) št. 215/2006 z dne 8. februarja 2006  L 38  11  9.2.2006  
►M28  Uredba Komisije (ES) št. 402/2006 z dne 8. marca 2006  L 70  35  9.3.2006  
►M29  Uredba Komisije (ES) št. 1875/2006 z dne 18. decembra 2006  L 360  64  19.12.2006  
►M30  Uredba Komisije (ES) št. 1792/2006 z dne 23. oktobra 2006  L 362  1  20.12.2006  
►M31  Uredba Komisije (ES) št. 214/2007 z dne 28. februarja 2007  L 62  6  1.3.2007  
►M32  Uredba Komisije (ES) št. 1192/2008 z dne 17. novembra 2008  L 329  1  6.12.2008  
►M33  Uredba Komisije (ES) št. 312/2009 z dne 16. aprila 2009  L 98  3  17.4.2009  
►M34  Uredba Komisije (ES) št. 414/2009 z dne 30. aprila 2009  L 125  6  21.5.2009  
►M35  Uredba Komisije (EU) št. 169/2010 z dne 1. marca 2010  L 51  2  2.3.2010  
►M36  Uredba Komisije (EU) št. 177/2010 z dne 2. marca 2010  L 52  28  3.3.2010  
►M37  Uredba Komisije (EU) št. 197/2010 z dne 9. marca 2010  L 60  9  10.3.2010  
►M38  Uredba Komisije (EU) št. 430/2010 z dne 20. maja 2010  L 125  10  21.5.2010  
►M39  Uredba Komisije (EU) št. 1063/2010 z dne 18. novembra 2010  L 307  1  23.11.2010  
►M40  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 756/2012 z dne 20. avgusta 2012  L 223  8  21.8.2012  
►M41  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1101/2012 z dne 26. novembra 
2012  L 327  18  27.11.2012  
►M42  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1159/2012 z dne 7. decembra 2012  L 336  1  8.12.2012  
►M43  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1180/2012 z dne 10. decembra 
2012  L 337  37  11.12.2012  
►M44  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 58/2013 z dne 23. januarja 2013  L 21  19  24.1.2013  
►M45  Uredba Komisije (EU) št. 519/2013 z dne 21. februarja 2013  L 158  74  10.6.2013  
►M46  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 530/2013 z dne 10. junija 2013  L 159  1  11.6.2013  
►M47  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1063/2013 z dne 30. oktobra 2013  L 289  44  31.10.2013  
►M48  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1076/2013 z dne 31. oktobra 2013  L 292  1  1.11.2013  
►M49  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1099/2013 z dne 5. novembra 
2013  L 294  40  6.11.2013  
►M50  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1357/2013 z dne 17. decembra 
2013  L 341  47  18.12.2013  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 2
 
►M51  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 174/2014 z dne 25. februarja 2014  L 56  1  26.2.2014  
►M52  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 889/2014 z dne 14. avgusta 2014  L 243  39  15.8.2014  
►M53  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1223/2014 z dne 14. novembra 
2014  L 330  37  15.11.2014  
►M54  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1272/2014 z dne 28. novembra 
2014  L 344  14  29.11.2014  
spremenjena z:  
►A1 Akt o pristopu Avstrije, Finske in Švedske  C 241  21  29.8.1994  
►A2 Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike 
Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, 
Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija
 L 236  33  23.9.2003  
popravljena z:  
►C1 Popravek, UL L 272, 18.10.2005, str. 33 (837/2005)  
►C2 Popravek, UL L 286, 17.10.2006, str. 27 (883/2005)  
►C3 Popravek, UL L 70, 9.3.2007, str. 439 (2286/2003)  
►C4 Popravek, UL L 327, 13.12.2007, str. 32 (1875/2006)  
►C5 Popravek, UL L 277, 18.10.2008, str. 38 (1875/2006)  
►C6 Popravek, UL L 279, 24.10.2009, str. 12 (1192/2008)  
►C7 Popravek, UL L 51, 25.2.2011, str. 23 (177/2010)  
►C8 Popravek, UL L 292, 10.11.2011, str. 26 (1063/2010)  
►C9 Popravek, UL L 169, 21.6.2013, str. 78 (756/2012)  
Opomba: Ta konsolidirana razli čica vsebuje sklicevanja na evropsko obra čunsko enoto in/ali eku, kar se od 1. januarja 1999 
praviloma razume kot sklicevanje na euro – Uredba Sveta (EGS) št. 3308/80 (UL L 345, 20.12.1980, str. 1) in Uredba 
Sveta (ES) št. 1103/97 (UL L 162, 19.6.1997, str. 1).  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 3
UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 2454/93  
z dne 2. julija 1993  
o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 
o carinskem zakoniku Skupnosti  
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE  
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 
o carinskem zakoniku Skupnosti (  1 ), v nadaljevanju „zakonik“, in zlasti 
člena 249 Uredbe, 
ker je zakonik v enem samem pravnem instrumentu povzel obstoje čo 
carinsko zakonodajo; ker je zakonik isto časno povzro čil spremembe te 
zakonodaje, zato da bi jo naredil bolj usklajeno, enostavno in popolno; ker zakonik na ta na čin oblikuje popolno zakonodajo Skupnosti na tem 
področju; 
ker enaki razlogi, ki so povzro čili sprejetje zakonika, veljajo tudi za 
izvedbene predpise na podro čju carin; ker je zato dolo čbe o izvajanju 
carinske zakonodaje, ki so trenutno zajete v mnogih uredbah in dire ­
ktivah Skupnosti, treba združiti v eno samo uredbo; 
ker mora tako dolo čen zakonik za izvajanje carinskega zakonika Skup ­
nosti vsebovati obstoje če izvedbene predpise na podro čju carin; ker pa 
je treba ob upoštevanju pridobljenih izkušenj: 
— z nekaterimi spremembami uskladiti te predpise z dolo čbami zakonika, 
— razširiti podro čje uporabe nekaterih dolo čb, ki so zdaj omejene na 
določene carinske postopke, in tako upoštevati splošno podro čje 
uporabe zakonika, 
— natančno določiti nekatere predpise zaradi ve čje pravne varnosti pri 
njihovi uporabi; 
ker se opravljene spremembe nanašajo predvsem na dolo čbe o carin ­
skem dolgu; 
ker je treba uporabo člena 791(2) do 1. januarja 1995 omejiti in pred 
tem vsebino ponovno preu čiti ob upoštevanju pridobljenih izkušenj;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 4  
( 1 ) UL L 302, 19.10.1992, str. 1.
 ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, skladni z mnenjem Odbora za 
carinski zakonik,  
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:  
DEL I  
SPLOŠNI IZVEDBENI PREDPISI  
NASLOV I  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
POGLAVJE I  
Opredelitev pojmov  
Člen 1  
Posamezni izrazi, uporabljeni v tej uredbi, imajo naslednji pomen: 
1. zakonik : Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o 
carinskem zakoniku Skupnosti;  
▼M6 
2. Zvezek ATA pomeni : mednarodni carinski dokument za za časni 
uvoz, dolo čen z veljavnostjo Konvencije ATA ali Istanbulske 
konvencije;  
▼M21  
3. Odbor pomeni : Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členi 247a 
in 248a zakonika;  
▼B 
4. Svet za carinsko sodelovanje : organizacija, vzpostavljena s konven ­
cijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, sklenjeno 15. decembra 1950 v Bruslju; 
5. navedbe, potrebne za prepoznavanje blaga : na eni strani, navedbe, 
ki se uporabljajo za prepoznavanje blaga v komercialnem smislu in carinskim organom omogo čajo njegovo tarifno uvrstitev, in, na 
drugi strani, koli čina blaga; 
6. blago nekomercialne narave : blago, ki se predloži v dolo čeni 
carinski postopek priložnostno ter katerega narava in koli čina 
kažeta, da je namenjeno za zasebno, osebno ali družinsko uporabo prejemnikov oziroma oseb, ki ga prevažajo, oziroma jasno kaže, da gre za darila; 
7. ukrepi trgovinske politike : netarifni ukrepi, dolo čeni v okviru 
skupne trgovinske politike na podlagi dolo čb Skupnosti, ki se 
uporabljajo za uvoz in izvoz blaga, npr. nadzorni ali zaš čitni ukrepi, 
količinske omejitve ali limiti ter uvozne ali izvozne prepovedi;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 5
 
8. nomenklatura carinske tarife : ena od nomenklatur iz člena 20(6) 
zakonika; 
9. harmonizirani sistem : harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih 
oznak blaga;  
▼M21  
10. Pogodba pomeni : Pogodba o ustanovitvi Evropskih skupnosti;  
▼M6 
11. Istanbulska konvencija pomeni : Konvencija o za časnem uvozu, 
dogovorjena 26. junija 1990 v Carigradu;  
▼M29  
12. Ekonomini ų operacijų vykdytojas  – asmuo, kuris užsiimdamas savo 
verslu vykdo veikl ą, reguliuojam ą muitų teisės aktų; 
▼M32  
13. Enotno dovoljenje  pomeni: dovoljenje, ki vklju čuje carinske uprave 
v več kot eni državi članici za enega izmed naslednjih postopkov: 
— poenostavljen postopek prijavljanja v skladu s členom 76(1) 
zakonika ali 
— postopek hišnega carinjenja v skladu s členom 76(1) zakonika ali 
— carinske postopke z ekonomskim u činkom v skladu s 
členom 84(1)(b) zakonika ali 
— posebno uporabo v skladu s členom 21(1) zakonika; 
14. Integrirano dovoljenje  pomeni: dovoljenje za uporabo ve č kot 
enega izmed postopkov iz to čke 13; dovoljenje ima lahko obliko 
integriranega enotnega dovoljenja, kadar je vklju čena več kot ena 
carinska uprava; 
15. Carinski organ izdajatelj  pomeni: carinski organ, ki izda dovolje ­
nje; 
▼M33  
16. številka EORI (registracijska in identifikacijska številka gospodar ­
skega subjekta)  pomeni: številko, ki je edinstvena v Evropski skup ­
nosti in jo carinski organ države članice ali imenovani organ ali 
organi dodelijo gospodarskim subjektom in drugim osebam v 
skladu s pravili iz poglavja 6; 
17. vstopna skupna deklaracija  pomeni: skupno deklaracijo iz člena 36a 
zakonika, ki jo je treba vložiti za blago, vneseno na carinsko območje Skupnosti, razen če je v tej uredbi dolo čeno druga če;
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 6
 
18. Izstopna skupna deklaracija  pomeni: skupno deklaracijo iz člena 
182c zakonika, ki jo je treba vložiti za blago, ki se iznaša s carin ­
skega obmo čja Skupnosti, razen če je v tej uredbi dolo čeno 
drugače. 
▼M18  
Člen 1a  
Za uporabo členov od 291 do 300 se države Gospodarske unije Bene ­
luksa obravnavajo kot ena sama država članica.  
▼B 
POGLAVJE 2  
Odločbe 
Člen 2  
Če oseba, ki vloži zahtevek za izdajo odlo čbe, ni sposobna zagotoviti 
potrebnih dokumentov in podatkov, potrebnih za odlo čitev, morajo 
carinski organi zagotoviti dokumente in podatke, ki so jim na voljo.  
Člen 3  
Odločba v zvezi z zavarovanjem, ugodna za osebo, ki se je s podpisom 
zavezala, da bo ob prejetju prvega pisnega zahtevka carinskih organov plačala zahtevane zneske, se prekli če, če obveznost ni izpolnjena.
 
Člen 4  
Preklic ne velja za blago, ki je bilo v trenutku, ko je postal preklic 
pravnomo čen, na podlagi preklicanega dovoljenja že predloženo v 
postopek. 
Vendar lahko carinski organi za blago v roku, ki ga sami dolo čijo, 
zahtevajo eno od dopustnih carinsko dovoljenih rab ali uporab.  
▼M1 
POGLAVJE 3  
Računalniški sistem izmenjave podatkov  
Člen 4a  
1. Carinski organi lahko po pogojih in na na čin, ki ga dolo čijo, ter ob 
ustreznem upoštevanju na čel, ki jih dolo čajo carinska pravila, zagoto ­
vijo, da se formalnosti opravijo z ra čunalniškim sistemom izmenjave 
podatkov. 
V ta namen: 
— „računalniški sistem izmenjave podatkov“ pomeni: 
(a) izmenjavo standardiziranih sporo čil EDI s carinskimi organi;  ▼M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 7
 
(b) vnos informacij, potrebnih za izpolnitev ustreznih formalnosti, v 
carinske sisteme za ra čunalniško izmenjavo podatkov; 
— „EDI“ (electronic data interchange) pomeni prenos podatkov, struk ­
turiranih v skladu z dogovorjenimi sporo čilnimi standardi, med enim 
računalniškim sistemom in drugim z elektronskimi sredstvi; 
— „standardizirano sporo čilo“ pomeni vnaprej dolo čeno strukturo, 
priznano za elektronski prenos podatkov. 
2. Pogoji, predpisani za opravljanje formalnosti z ra čunalniškim 
sistemom izmenjave podatkov vklju čujejo med drugim ukrepe za 
preverjanje vira podatkov in za varstvo podatkov pred nevarnostjo nepooblaš čenega dostopa, izgube, spremembe ali uni čenja.
 
Člen 4b  
Kjer se formalnosti opravijo z ra čunalniškim sistemom izmenjave poda ­
tkov, carinski organi dolo čijo pravila za zamenjavo lastnoro čnega 
podpisa z neko drugo metodo, ki lahko temelji na uporabi oznak.  
▼M19  
Člen 4c  
Za poskusne programe, ki uporabljajo tehnike ra čunalniške izmenjave 
podatkov in so namenjeni za ocenjevanje morebitnih poenostavitev, lahko carinski organi za obdobje, ki je nujno potrebno za izvajanje 
programa, opustijo zahtevo po navajanju naslednjih podatkov: 
(a) deklaracije iz člena 178(1); 
(b) z odstopanjem od člena 222(1) podrobnih podatkov v nekaterih 
poljih enotne upravne listine, ki niso potrebni za ugotavljanje isto ­
vetnosti blaga in niso pomembni za uporabo uvoznih ali izvoznih dajatev. 
Takšni podatki pa bodo na razpolago na zahtevo v okviru nadzornih 
postopkov. 
Znesek uvoznih dajatev, ki se zara čunavajo v obdobju, zajetem v odsto ­
panje in odobrenem na podlagi prvega pododstavka, ni nižji od tistega, 
ki bi se zara čunal, če ni odstopanja. 
Države članice, ki se želijo udeležiti takšnega poskusnega programa, 
pošljejo Komisiji vnaprej vse podatke o predlaganem poskusnem programu, skupaj s predvidenim trajanjem. Komisijo obveš čajo tudi o 
dejanskem izvajanju in rezultatih. Komisija obveš ča druge države članice.
 ▼M1 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 8
 
POGLAVJE 4  
Izmenjava podatkov med carinskimi organi z uporabo informacijske 
tehnologije in ra čunalniških mrež  
Člen 4d  
1. Kadar so države članice v sodelovanju s Komisijo razvile elek ­
tronske sisteme za izmenjavo podatkov o carinskem postopku ali gospo ­
darskih subjektih, carinski organi te sisteme uporabljajo za izmenjavo informacij med zadevnimi carinskimi uradi, brez poseganja v kakršne koli posebne okoliš čine in dolo čbe zadevnega postopka, ki se po potrebi 
smiselno uporabljajo. 
2. Kadar so carinski uradi, ki sodelujejo v postopku, v razli čnih 
državah članicah, so sporo čila za izmenjavo podatkov skladna s struk ­
turo in podrobnostmi, ki jih dolo čijo carinski organi z medsebojnim 
dogovorom.
 
Člen 4e  
1. Poleg pogojev iz člena 4a(2) carinski organi vzpostavijo in ohra ­
njajo ustrezne varnostne ureditve za u činkovito, zanesljivo in varno 
delovanje razli čnih sistemov. 
2. Da se zagotovi raven varnosti sistema iz odstavka 1, se zabeleži 
vsak vnos, sprememba in izbris podatkov, pri čemer se navedejo razlogi 
za postopek, to čen čas in oseba, ki je postopek izvedla. Originalni 
podatki in kakršni koli podatki, ki se tako obdelajo, se hranijo najmanj tri koledarska leta po poteku leta, na katero se nanašajo, razen če je 
določeno druga če. 
3. Carinski organi redno spremljajo varnost. 4. Zadevni carinski organi drug drugega in po potrebi zadevni gospo ­
darski subjekt obveš čajo o vseh sumih kršitve varnosti.
 
POGLAVJE 5  
Obvladovanje tveganja  
Člen 4f  
1. Carinski organi izvajajo obvladovanje tveganja, da se razlikuje 
med ravnmi tveganja v zvezi z blagom, ki je predmet carinske kontrole 
ali nadzora, ter da se dolo či, ali bo blago predmet posebne carinske 
kontrole in če bo, kje. 
2. Ravni tveganja se dolo čijo na podlagi ocene verjetnosti pojava 
dogodka povezanega s tveganjem in njegovega u činka, če bi do njega 
res prišlo. Podlaga za izbor pošiljk ali deklaracij, ki bodo pod carinsko kontrolo, vklju čuje element naklju čja. ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 9
 
Člen 4g  
1. Obvladovanje tveganja na ravni Skupnosti iz člena 13(2) zakonika 
se izvaja v skladu s skupnim elektronskim okvirom za obvladovanje tveganja, ki ga sestavljajo naslednji elementi: 
(a) carinski sistem Skupnosti za obvladovanje tveganja za izvajanje 
obvladovanja tveganja, ki se uporablja za izmenjavo podatkov v zvezi s tveganjem, ki bi lahko izboljšali carinske kontrole, med carinskimi organi držav članic in Komisijo; 
(b) skupna prednostna kontrolna obmo čja; 
(c) skupna merila in standardi tveganja za usklajeno izvajanje carinskih 
kontrol v posebnih primerih. 
2. Carinski organi si z uporabo sistema iz to čke (a) odstavka 1 
izmenjajo podatke v zvezi s tveganjem v naslednjih primerih: 
(a) carinski organ oceni, da je tveganje veliko in da zahteva carinsko 
kontrolo, poleg tega pa rezultati kontrole kažejo, da se je zgodil dogodek iz člena 4(25) zakonika; 
(b) rezultati kontrole ne kažejo, da se je zgodil dogodek iz člena 4(25) 
zakonika, vendar zadevni carinski organ meni, da je tveganje drugje v Skupnosti veliko.
 
Člen 4h  
1. Skupna prednostna kontrolna obmo čja vključujejo posebne 
carinsko dovoljene rabe ali uporabe, vrste blaga, prometne poti, na čine 
prevoza ali gospodarske subjekte, za katere bodo v dolo čenem obdobju 
veljale višje ravni analize tveganja in carinskih kontrol. 
2. Uporaba skupnih prednostnih kontrolnih obmo čij temelji na 
skupnem pristopu k analizi tveganja in na skupnih merilih in standardih tveganja za izbor blaga ali gospodarskih subjektov za kontrolo, da se 
zagotovijo enake ravni carinskih kontrol. 
3. Carinske kontrole, ki se izvajajo na skupnih prednostnih 
kontrolnih obmo čjih, ne vplivajo na druge kontrole, ki jih carinski 
organi izvajajo sicer.
 
Člen 4i  
1. Skupna merila in standardi tveganja iz člena 4g(1)(c) vklju čujejo 
naslednje elemente: 
(a) opis tveganja; 
(b) dejavnike ali kazalnike tveganja, ki naj se uporabljajo za izbor blaga 
ali gospodarskih subjektov za carinsko kontrolo; 
(c) vrsto carinskih kontrol, ki naj jih izvajajo carinski organi;  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 10
 
(d) trajanje uporabe carinskih kontrol iz to čke (c). 
Informacije, ki se pridobijo ob uporabi elementov iz prvega podod ­
stavka, se posredujejo prek carinskega sistema Skupnosti za obvlado ­
vanje tveganja iz člena 4g(1)(a). Carinski organi jih uporabljajo v svojih 
sistemih za obvladovanje tveganja. 
2. Carinski organi Komisiji sporo čijo rezultate carinskih kontrol, 
izvedenih v skladu z odstavkom 1.  
Člen 4j  
Pri vzpostavitvi skupnih prednostnih kontrolnih obmo čij in uporabi 
skupnih meril in standardov tveganja se upoštevajo naslednji elementi: 
(a) sorazmernost tveganju; 
(b) nujnost potrebnega izvajanja kontrol; 
(c) verjetni u činki na trgovske tokove, posamezne države članice in vire 
povezane z kontrolo.  
▼M33  
POGLAVJE 6  
Sistem registracije in identifikacije  
Člen 4k  
1. Številka EORI se uporablja za identifikacijo gospodarskih 
subjektov in drugih oseb v njihovih odnosih s carinskimi organi. 
Struktura številke EORI ustreza merilom iz Priloge 38. 2. Če organ, ki je pristojen za dodelitev številke EORI, ni carinski organ, 
imenuje vsaka država članica organ ali organe, pristojne za registriranje 
gospodarskih subjektov in drugih oseb ter dodelitev številk EORI. 
Carinski organi države članice Komisiji sporo čijo ime in naslov organa 
ali organov, pristojnih za dodelitev številke EORI. Komisija te informa ­
cije objavi na internetu. 
3. Države članice lahko ob upoštevanju odstavka 1 kot številko 
EORI uporabijo številko, ki so jo pristojni organi gospodarskemu subjektu ali drugi osebi že dodelili za dav čne, statisti čne ali druge 
namene.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 11
 
Člen 4l  
1. Registracijo gospodarskega subjekta s sedežem na carinskem 
območju Skupnosti opravi carinski organ ali imenovani organ države 
članice, v kateri ima ta sedež. Gospodarski subjekti zaprosijo za regi ­
stracijo, preden za čnejo izvajati dejavnosti iz člena 1(12). Gospodarski 
subjekti, ki niso zaprosili za registracijo, lahko to storijo med svojo prvo operacijo. 
2. V primerih iz člena 4k(3) lahko države članice oprostijo gospo ­
darski subjekt ali drugo osebo obveznosti zaprositi za številko EORI. 
3. Kadar gospodarski subjekt, ki nima sedeža na carinskem obmo čju 
Skupnosti, nima številke EORI, ga registrira carinski organ ali imeno ­
vani organ države članice, kjer prvi č izvede eno od naslednjih ravnanj:  
▼
M35  
(a) vloži v Skupnosti skupno ali carinsko deklaracijo, ki ni karkoli od 
naslednjega: 
(i) carinska deklaracija, dana v skladu s členi 225 do 238; 
(ii) carinska deklaracija za za časni uvoz ali za zaklju ček tega 
postopka s ponovnim izvozom; 
(iii) carinska deklaracija v okviru skupnega tranzitnega postopka 
gospodarskega subjekta s sedežem v pogodbenici h Konvenciji o skupnem tranzitu, ki ni Evropska unija, če se ta deklaracija 
ne uporabi obenem kot vstopna ali izstopna skupna deklaracija; 
(iv) carinska deklaracija v okviru skupnostnega tranzitnega 
postopka, ki jo poda gospodarski subjekt s sedežem v Andori ali San Marinu, če se ta deklaracija ne uporabi obenem kot 
vstopna ali izstopna skupna deklaracija.  
▼
M33  
(b) vloži v Skupnosti izstopno ali vstopno skupno deklaracijo; 
(c) upravlja skladiš če za začasno hrambo v skladu s členom 185(1); 
(d) zaprosi za dovoljenje v skladu s členom 324a ali 372; 
(e) zaprosi za potrdilo pooblaš čenega gospodarskega subjekta v skladu 
s členom 14a;  
▼M51  
(f) gre za prevoznika iz člena 181b v primeru pomorskega prevoza, 
prevoza po celinskih plovnih poteh ali zra čnega prometa, razen če 
mu je dodeljena edinstvena identifikacijska številka tretje države, ki je bila sporo čena v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje 
države, ki ga Unija prizna; to se uporablja brez poseganja v to čko (b); 
(g) gre za prevoznika, ki je povezan v carinski sistem in želi prejemati 
obvestila iz člena 183(6) in (8) ali člena 184d(2).  
▼
M33  
4. Osebe, ki niso gospodarski subjekti, se ne registrirajo, če niso 
izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 
(a) takšno registracijo zahteva zakonodaja države članice; 
(b) osebi številka EORI še ni bila dodeljena;  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 12
 
(c) oseba se ukvarja z operacijami, za katere je treba zagotoviti številko 
EORI v skladu s Prilogo 30a ali naslovom I Priloge 37. 
5. V primerih iz odstavka 4: 
(a) osebo s sedežem na carinskem obmo čju Skupnosti, ki ni gospo ­
darski subjekt iz odstavka 1, registrira carinski organ ali imenovani organ države članice, v kateri ima sedež; 
(b) osebo, ki nima sedeža na carinskem obmo čju Skupnosti, ki ni 
gospodarski subjekt iz odstavka 3, registrira carinski organ ali imenovani organ države članice, v kateri opravlja dejavnosti, ki 
jih zajema carinska zakonodaja. 
6. Gospodarski subjekti in druge osebe imajo samo eno številko EORI. 
7. Za namene tega poglavja se člen 4(2) carinskega zakonika 
smiselno uporablja pri ugotavljanju, ali ima oseba sedež v državi članici.
 
Člen 4m  
1. Registracijski in identifikacijski podatki o gospodarskih subjektih 
ali, kadar je to primerno, o drugih osebah, ki so obdelani v okviru sistema iz člena 4o, vsebujejo podatke iz Priloge 38d, za katere veljajo 
posebni pogoji iz člena 4o(4) in (5). 
2. Države članice lahko pri registraciji za številko EORI od gospo ­
darskih subjektov in drugih oseb zahtevajo, da poleg podatkov iz Priloge 38d po potrebi predložijo še druge podatke, če jih potrebujejo 
za namene, dolo čene v njihovih nacionalnih zakonodajah. 
3. Države članice lahko od gospodarskih subjektov ali, kadar je to 
primerno, od drugih oseb zahtevajo, da predložijo podatke iz odstavkov 1 in 2 v elektronski obliki.
 
Člen 4n  
Številka EORI se po potrebi uporablja v vseh stikih gospodarskih 
subjektov in drugih oseb s carinskimi organi. Uporablja se tudi za izmenjavo informacij med carinskimi organi ter med carinskimi in drugimi organi v skladu s pogoji iz členov 4p in 4q.
 
Člen 4o  
1. Države članice sodelujejo s Komisijo pri razvoju centralnega elek ­
tronskega informacijskega in komunikacijskega sistema, ki vsebuje podatke iz Priloge 38d, ki jih zagotavljajo vse države članice. 
2. Carinski organi sodelujejo s Komisijo pri obdelavi in izmenjavi 
registracijskih in identifikacijskih podatkov iz Priloge 38d o gospodar ­
skih subjektih in drugih osebah med carinskimi organi ter med Komisijo in carinskimi organi z uporabo sistema iz odstavka 1. 
Podatki, ki niso navedeni v Prilogi 38d, se v centralnem sistemu ne obdelajo.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 13
 
3. Države članice zagotovijo, da se njihovi nacionalni sistemi sproti 
posodabljajo ter da so popolni in to čni. 
4. Države članice redno vnašajo podatke iz to čk 1 do 4 Priloge 38d o 
gospodarskih subjektih in drugih osebah v centralni sistem ob vsaki dodelitvi novih številk EORI ali ob vsaki spremembi navedenih poda ­
tkov. 
5. Države članice v centralni sistem in nacionalne sisteme, kadar so 
na voljo, redno vnašajo podatke iz to čk 5 do 12 Priloge 38d o gospo ­
darskih subjektih in drugih osebah ob vsaki dodelitvi novih števil EORI ali ob vsaki spremembi navedenih podatkov. 
6. V centralni sistem se vnesejo samo številke EORI, dodeljene v 
skladu s členom 4l(1) do (5), skupaj z drugimi podatki iz Priloge 38d. 
7. Kadar se ugotovi, da gospodarski subjekt ali oseba, ki ni gospo ­
darski subjekt, preneha opravljati dejavnosti iz člena 1(12), države 
članice to navedejo v podatkih iz to čke 11 Priloge 38d.
 
Člen 4p  
Organ, ki je imenovan v skladu s členom 4k(2), v vsaki državi članici 
carinskim organom zadevne države članice omogo či neposreden dostop 
do podatkov iz Priloge 38d.  
Člen 4q  
1. V vsaki državi članici lahko naslednji organi drug drugemu za 
vsak posamezen primer omogo čijo neposreden dostop do podatkov iz 
točk 1 do 4 Priloge 38d, ki jih imajo: 
(a) carinski organi; 
(b) veterinarski organi; 
(c) zdravstveni organi; 
(d) statisti čni organi; 
(e) davčni organi; 
(f) organi, pristojni za boj proti goljufijam; 
(g) organi, pristojni za trgovinsko politiko, vklju čno s kmetijskimi 
organi, kadar je to ustrezno; 
(h) organi, pristojni za nadzor meje.  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 14
 
2. Organi iz odstavka 1 lahko podatke iz navedenega odstavka shra ­
nijo ali jih izmenjujejo med seboj samo, če je takšna obdelava potrebna 
zaradi izpolnjevanja svojih zakonskih obveznosti v zvezi z gibanjem blaga, danega v carinski postopek. 
3. Carinski organi držav članic sporo čijo Komisiji naslove organov iz 
odstavka 1. Komisija te informacije objavi na internetu.
 
Člen 4r  
Številka EORI in podatki iz Priloge 38d se obdelujejo v centralnem 
sistemu toliko časa, kot to dolo ča zakonodaja držav članic, ki vnesejo 
podatke iz člena 4o(4) in (5).  
Člen 4s  
1. Ta uredba ne posega in nikakor ne vpliva na raven varstva posa ­
meznikov pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z dolo čbami zakono ­
daje Skupnosti in nacionalnim pravom, zlasti ne spreminja obveznosti držav članic pri njihovi obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 
95/46/ES niti obveznosti institucij in organov Skupnosti pri njihovi obdelavi osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 pri izpolnjevanju njihovih obveznosti. 
2. Komisija lahko identifikacijske in registracijske podatke o gospo ­
darskih subjektih in drugih osebah, sestavljene iz nabora podatkov iz točk 1, 2 in 3 Priloge 38d objavi na spletu samo, če so gospodarski 
subjekti in druge osebe dali izrecno in prostovoljno pisno soglasje. Kadar je tako soglasje dano, se v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic o njem obvesti organ ali organe držav članic, imenovane 
v skladu s členom 4k(2), ali carinske organe. 
3. Pravice oseb v zvezi z njihovimi registracijskimi podatki iz 
Priloge 38d, ki se obdelajo v nacionalnih sistemih, se izvajajo v skladu z zakonodajo države članice, ki je shranila njihove osebne podatke, in 
zlasti, kadar je to primerno, z izvedbenimi dolo čbami Direktive 95/46/ES.
 
Člen 4t  
Nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov in Evropski nadzornik 
za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelu ­
jejo in zagotavljajo usklajen nadzor nad sistemom iz člena 4o(1).  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 15
 
NASLOV II  
ZAVEZUJO ČA INFORMACIJA  
POGLAVJE 1  
Opredelitve  
Člen 5  
Za namen tega naslova: 
1. zavezujo ča informacija : 
pomeni tarifno informacijo ali informacijo o poreklu, zavezujo čo 
za uprave vseh držav članic Skupnosti, če so izpolnjeni pogoji iz 
členov 6 in 7; 
2. vložnik zahtevka : 
— tarifne zadeve: pomeni osebo, ki pri carinskem organu zahteva 
zavezujočo tarifno informacijo, 
— zadeve v zvezi s poreklom: pomeni osebo, ki pri carinskem 
organu zahteva zavezujo čo informacijo o poreklu in ima za to 
utemeljene razloge; 
3. imetnik : 
pomeni osebo, v imenu katere je zavezujo ča informacija izdana.  
POGLAVJE 2  
Postopek za pridobitev zavezujo če informacije – Vro čitev informacij 
vložnikom zahtevkov in posredovanje Komisiji  
Člen 6  
1. Zahtevki za zavezujo če informacije se predložijo v pisni obliki 
pristojnemu carinskemu organu v državi članici ali državah članicah, 
v katerih se bo informacija uporabljala, ali pristojnemu carinskemu 
organu v državi članici, v kateri ima vložnik zahtevka sedež.  
▼M18  
Zahtevki za zavezujo čo tarifno informacijo se vložijo na obrazcu, ki 
ustreza vzorcu iz Priloge 1B.  
▼M10  
2. Zahtevek za zavezujo čo tarifno informacijo se lahko nanaša samo 
na eno vrsto blaga. Zahtevek za zavezujo čo informacijo o poreklu se 
lahko nanaša samo na eno vrsto blaga in en skupek okoliš čin, ki pode ­
ljujejo poreklo.  ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 16
 
3. (A) Zahtevki za zavezujo če tarifne informacije morajo zajemati 
naslednje podatke: 
(a) ime in naslov imetnika; 
(b) ime in naslov vložnika zahtevka, če ta oseba ni imetnik; 
(c) carinsko nomenklaturo, v katero naj bi bilo blago uvrš čeno. 
Če vložnik zahtevka želi, da se blago uvrsti v eno od 
nomenklatur iz člena 20(3)(b) in (6)(b) Zakonika, mora 
biti v zahtevku za zavezujo čo tarifno informacijo zadevna 
nomenklatura izrecno navedena; 
(d) podroben opis blaga, ki omogo ča njegovo identifikacijo in 
določitev njegove uvrstitve v carinsko nomenklaturo; 
(e) sestavo blaga in morebitne na čine pregleda za njeno dolo ­ 
čitev, če je uvrstitev odvisna od nje; 
(f) morebitne primerke, fotografije, na črte, kataloge ali druge 
razpoložljive dokumente, ki bi lahko bili carinskemu organu v pomoč pri dolo čanju pravilne uvrstitve blaga v carinsko 
nomenklaturo in ki se priložijo kot priloge; 
(g) predvideno uvrstitev; 
(h) soglasje, da se zagotovi prevod morebitnega priloženega 
dokumenta v uradni jezik (ali enega od uradnih jezikov) zadevne države članice, če to zahteva carinski organ; 
(i) morebitne podatke, ki se obravnavajo kot zaupni; (j) navedbo vložnika zahtevka, ali je bila, kolikor mu je znano, 
zavezujoča tarifna informacija za enako ali podobno blago v 
Skupnosti že zahtevana ali izdana;  
▼
M24  
(k) privolitev, da se predložene informacije lahko shranijo v 
podatkovni zbirki Komisije in da se podatki glede zavezujo če 
tarifne informacije, vklju čno z vsemi fotografijami, na črti, 
prospekti itd., lahko javno objavijo na svetovnem spletu razen podatkov, ki jih je vložnik ozna čil kot zaupne; upora ­
bljajo se dolo čbe, ki veljajo na podro čju varstva podatkov.  
▼
M10  
(B) Zahtevki za zavezujo če informacije o poreklu morajo zajemati 
naslednje podatke: 
(a) ime in naslov imetnika;  ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 17
 
(b) ime in naslov vložnika zahtevka, če ta oseba ni imetnik; 
(c) pravno podlago, ki se uporablja, za namene členov 22 in 27 
Zakonika; 
(d) podroben opis blaga in njegove tarifne uvrstitve; 
(e) po potrebi sestavo blaga in morebitne na čine pregleda za 
njeno dolo čitev ter njegovo ceno franko tovarna; 
(f) pogoje, ki omogo čajo določitev porekla, uporabljene mate ­
riale in njihovo poreklo, tarifno uvrstitev, ustrezne vrednosti in opis okoliš čin (pravila o spremembi tarifne številke, 
dodana vrednost, opis obdelave ali predelave ali katero koli drugo posebno pravilo), ki omogo čajo izpolnitev 
zadevnih pogojev; zlasti se navedeta to čno tisto pravilo o 
poreklu, ki je uporabljeno, in predvideno poreklo; 
(g) morebitne primerke, fotografije, na črte, kataloge ali druge 
razpoložljive dokumente o sestavi blaga in njegovih sestavnih materialih in take, ki bi lahko bili v pomo č pri 
opisu proizvodnega postopka ali predelave, ki so ju bili materiali deležni; 
(h) soglasje, da se zagotovi prevod morebitnega priloženega 
dokumenta v uradni jezik (ali enega od uradnih jezikov) zadevne države članice, če to zahteva carinski organ; 
(i) morebitne podatke, ki se obravnavajo kot zaupni in ki se 
nanašajo na javnost ali na uprave; 
(j) navedbo vložnika zahtevka, ali je bila, kolikor mu je znano, 
zavezujoča tarifna informacija ali zavezujo ča informacija o 
poreklu za blago ali materiale, enake ali podobne tistim iz 
točk (d) ali (f), v Skupnosti že zahtevana ali izdana; 
(k) privolitev, da se preskrbljena informacija lahko shrani v 
javno dostopni podatkovni zbirki Komisije; vendar se poleg člena 15 Zakonika uporabljajo dolo čbe, ki v državah 
članicah veljajo za varovanje informacij. 
4. Če ob prejetju zahtevka carinski organ meni, da ta ne vsebuje vseh 
podatkov, potrebnih za oblikovanje utemeljenega mnenja, carinski organ zahteva od vložnika zahtevka, naj preskrbi potrebne informacije. Trime ­
sečni in 150-dnevni rok iz člena 7 za čneta teči v trenutku, ko ima 
carinski organ vse informacije, potrebne za odlo čitev; carinski organ 
obvesti vložnika zahtevka o prejetju zahtevka in datumu za četka nave ­
denih rokov.  ▼
M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 18
 
5. Seznam carinskih organov, ki jih države članice imenujejo za 
sprejemanje zahtevkov za zavezujo če informacije ali za njihovo izdaja ­
nje, se objavi v seriji „C“ Uradnega lista Evropskih skupnosti . 
Člen 7  
1. Zavezujo ča informacija se vložniku zahtevka vro či čim prej. 
(a) Tarifne zadeve: če vložniku zahtevka ni bilo mogo če vročiti zave­
zujoče tarifne informacije v treh mesecih po sprejetju zahtevka, 
carinski organ stopi v stik z vložnikom zahtevka in mu razloži, zakaj je prišlo do zamude, ter navede, kdaj bo po svojem pri čako­
vanju sposoben vro čiti informacijo. 
(b) Zadeve v zvezi s poreklom: informacija se vro či v roku 150 dni od 
datuma sprejetja zahtevka. 
2. Zavezujo ča informacija se vro či v obliki obrazca v skladu s 
primerkom iz Priloge 1 (zavezujo ča tarifna informacija) ali priloge 1A 
(zavezujo ča informacija o poreklu). Pri tem se ozna či, kateri podatki se 
bodo obravnavali kot zaupni. Navede se pravica do pritožbe iz člena 243 Zakonika.  
▼
M24  
Člen 8  
1. V primeru zavezujo čih tarifnih informacij carinski organi držav 
članic Komisiji nemudoma pošljejo: 
(a) izvod zahtevka za izdajo zavezujo če tarifne informacije (Priloga 
1B); 
(b) izvod izdane zavezujo če tarifne informacije (izvod št. 2 v Prilogi 1); 
(c) podatke, kakor so navedeni na izvodu št. 4 v Prilogi 1. 
V primeru zavezujo čih informacij o poreklu Komisiji nemudoma 
pošljejo zahtevane podatke o izdaji zavezujo če informacije o poreklu. 
Prenos se opravi z elektronskimi sredstvi. 
2. Komisija na zahtevo države članice le-tej nemudoma pošlje 
podatke, pridobljene v skladu z odstavkom 1. Prenos se opravi z elek ­
tronskimi sredstvi.  ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 19
 
3. Elektronsko poslani podatki iz zahtevka za izdajo zavezujo če 
tarifne informacije in iz izdane zavezujo če tarifne informacije se skupaj 
s podatki, navedenimi na izvodu št. 4 iz Priloge 1, shranijo v osrednji podatkovni zbirki Komisije. Podatki o zavezujo či tarifni informaciji, 
vključno z vsemi fotografijami, na črti, prospekti itd., se lahko javno 
objavijo na svetovnem spletu, razen zaupnih podatkov iz polj 3 in 8 izdane zavezujo če tarifne informacije.  
▼
M10  
POGLAVJE 3  
Določbe, ki se uporabljajo v primeru neskladnosti zavezujo čih 
informacij  
Člen 9  
1. Če obstajajo razli čne zavezujo če informacije: 
— Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države 
članice uvrsti zadevo na dnevni red Odbora za razpravo na seji v 
prihodnjem mesecu ali, če to ne gre, na naslednji seji, 
— v skladu s postopkom Odbora Komisija sprejme ukrep za zagoto ­
vitev enotne uporabe nomenklature ali pravil o poreklu, kot je ustre ­
zno, čim prej in v šestih mesecih po sestanku iz prve alinee. 
2. Za namen uporabe odstavka 1, se šteje, da sta zavezujo či infor­
maciji o poreklu razli čni, če podeljujeta razli čni porekli blagu: 
— ki se uvrš ča v isto tarifno številko in katerega poreklo je bilo dolo ­ 
čeno po istem pravilu o poreklu, in 
— ki je bilo pridobljeno po istem proizvodnem postopku.  
POGLAVJE 4  
Pravni učinek zavezujo če informacije  
Člen 10  
1. Brez poseganja v člena 5 in 64 Zakonika lahko zavezujo čo infor­
macijo uveljavlja samo njen imetnik. 
2. (a) Tarifne zadeve: carinski organ lahko od imetnika zahteva, naj 
pri opravljanju carinskih formalnosti carinski organ obvesti, da ima zavezujo čo tarifno informacijo za carinjeno blago.  ▼
M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 20
 
(b) Zadeve v zvezi s poreklom: organ, odgovoren za preverjanje 
uporabnosti zavezujo če informacije o poreklu, lahko zahteva 
od imetnika, naj pri opravljanju carinskih formalnosti carinski organ obvesti, da ima zavezujo čo informacijo o poreklu, ki velja 
za blago, za katerega se opravljajo formalnosti. 
3. Imetnik zavezujo če informacije lahko to informacijo uporablja za 
neko blago samo, če se: 
(a) tarifne zadeve: carinskemu organu zadovoljivo dokaže, da zadevno 
blago v vseh pogledih ustreza blagu, opisanemu v predloženi infor ­
maciji; 
(b) zadeve v zvezi s poreklom: organu iz odstavka 2(b) zadovoljivo 
dokaže, da zadevno blago in okoliš čine, ki dolo čajo njegovo pore ­
klo, v vseh pogledih ustrezajo blagu, opisanemu v predloženi infor ­
maciji. 
4. Carinski organ (za zavezujo čo tarifno informacijo) ali organ iz 
odstavka 2(b) (za zavezujo čo informacijo o poreklu) lahko zahteva 
prevod informacije v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov zadevne države članice.
 
Člen 11  
Zavezujoče tarifne informacije, izdane s strani carinskega organa države 
članice od 1. januarja 1991, postanejo zavezujo če za carinske organe 
vseh držav članic pod enakimi pogoji.  
Člen 12  
1. Pri sprejemu enega od aktov ali ukrepov iz člena 12(5) Zakonika 
carinski organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se zavezujo če 
informacije od takrat naprej izdajajo samo v skladu z zadevnim aktom ali ukrepom. 
2. (a) Za zavezujo čo tarifno informacijo je za namene odstavka 1 
zgoraj datum, ki se upošteva: 
— za uredbe iz člena 12(5)(a)(i) Zakonika, ki zadevajo spre ­
membe carinske nomenklature, datum, ko se za čnejo upora ­
bljati, 
— za uredbe iz člena 12(5)(a)(i) Zakonika, ki dolo čajo uvrstitev 
blaga v carinsko nomenklaturo ali vplivajo nanjo, datum njihove objave v seriji „L“  Uradnega lista Evropskih skup ­
nosti , ▼
M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 21
 
— za uredbe iz člena 12(5)(a)(ii) Zakonika, ki zadevajo spre ­
membe pojasnil h kombinirani nomenklaturi, datum njihove objave v seriji „C“  Uradnega lista Evropskih skupnosti , 
— za sodbe Sodiš ča Evropskih skupnosti iz člena 12(5)(a)(ii) 
Zakonika datum sodbe, 
— za ukrepe iz člena 12(5)(a)(ii) Zakonika, ki zadevajo spre ­
jetje mnenja o razvrstitvi ali spremembe pojasnil k nomen ­
klaturi harmoniziranega sistema Svetovne carinske organiza ­
cije, datum sporo čila Komisije v seriji „C“  Uradnega lista 
Evropskih skupnosti . 
(b) Za zavezujo čo informacijo o poreklu je za namene odstavka 1 
datum, ki se upošteva: 
— za uredbe iz člena 12(5)(b)(i) Zakonika, ki zadevajo dolo ­ 
čitev porekla blaga in pravila iz člena 12(5)(b)(ii), datum, ko 
se začnejo uporabljati, 
— za ukrepe iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, ki zadevajo spre ­
membe pojasnil in mnenj, sprejetih na ravni Skupnosti, datum njihove objave v seriji „C“  Uradnega lista Evropskih 
skupnosti , 
— za sodbe Sodiš ča Evropskih skupnosti iz člena 12(5)(b)(ii) 
Zakonika, datum sodbe, 
— za ukrepe iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, ki zadevajo mnenja 
o poreklu ali pojasnila, sprejeta s strani Svetovne trgovinske organizacije, datum, naveden v sporo čilu Komisije v seriji 
„C“ Uradnega lista Evropskih skupnosti , 
— za ukrepe iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, ki zadevajo prilogo 
k Sporazumu o pravilih o poreklu Svetovne trgovinske orga ­
nizacije in taka pravila, sprejeta v okviru mednarodnih sporazumov, datum, na katerega se za čnejo uporabljati. 
3. Komisija carinskim organom čim prej sporo či datume sprejetja 
ukrepov in aktov iz tega člena.  ▼
M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 22
 
POGLAVJE 5  
Določbe, ki se uporabljajo v primeru izteka veljavnosti zavezujo če 
informacije  
Člen 13  
Če je v skladu z drugim stavkom člena 12(4) in členom 12(5) Zakonika 
zavezujoča informacija ni čna ali preneha veljati, carinski organ, ki jo je 
izdal, o tem čim prej obvesti Komisijo.  
Člen 14  
1. Če želi imetnik zavezujo če informacije, ki je prenehala veljati 
zaradi razlogov iz člena 12(5) Zakonika, izkoristiti možnosti uvelja ­
vljanja take informacije v nekem obdobju v skladu z odstavkom 6 navedenega člena, o tem obvesti carinski organ, pri čemer preskrbi 
morebitna potrebna dokazila, ki omogo čajo preverjanje, da so zadevni 
pogoji izpolnjeni. 
2. V izjemnih primerih, ko Komisija v skladu z drugim odstavkom 
člena 12(7) Zakonika sprejme ukrep, ki odstopa od dolo čb odstavka 6 
navedenega člena, ali ko pogoji iz odstavka 1 navedenega člena v zvezi 
z možnostjo nadaljevanja uveljavljanja zavezujo če tarifne informacije ali 
zavezujoče informacije o poreklu niso izpolnjeni, carinski organ pisno 
obvesti imetnika.
 
▼M29  
NASLOV IIA  
POOBLAŠ ČENI GOSPODARSKI SUBJEKTI  
POGLAVJE 1  
Postopek izdaje potrdil  
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 14a  
1. Brez poseganja v siceršnje poenostavitve iz carinskih predpisov 
lahko carinski organi po vložitvi zahtevka gospodarskega subjekta in v skladu s členom 5a zakonika izdajajo naslednja potrdila pooblaš če­
nega gospodarskega subjekta (v nadaljnjem besedilu „potrdila AEO“): 
(a) potrdilo AEO – carinske poenostavitve za gospodarske subjekte, ki 
zaprosijo za ugodnosti zaradi poenostavitev iz carinskih predpisov in ki izpolnjujejo pogoje iz členov 14h, 14i in 14j; 
(b) potrdilo AEO – varstvo in varnost v zvezi z gospodarskimi subjekti, 
ki zaprosijo za ugodnosti zaradi olajšav pri carinskih kontrolah v zvezi z varstvom in varnostjo pri vnosu blaga na carinsko obmo čje 
Skupnosti ali iznosu blaga iz carinskega obmo čja Skupnosti in ki 
izpolnjujejo pogoje iz členov od 14h do 14k;  ▼
M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 23
 
(c) potrdilo AEO – carinske poenostavitve/varstvo in varnost v zvezi z 
gospodarskimi subjekti, ki zaprosijo za ugodnosti zaradi poenosta ­
vitev iz to čke (a) in olajšav iz to čke (b) ter izpolnjujejo pogoje iz 
členov od 14h do 14k. 
2. Carinski organi primerno upoštevajo posebne zna čilnosti gospo ­
darskih subjektov, zlasti malih in srednje velikih podjetij.  
Člen 14b  
1. Če imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1) zaprosi 
za eno ali ve č dovoljenj iz členov 260, 263, 269, 272, 276, 277, 282, 
283, 313a, 313b, 324a, 324e, 372, 454a in 912g, carinski organi tistih pogojev, ki so bili preverjeni že ob izdaji potrdila AEO, ne preverijo ponovno. 
2. Kadar imetnik potrdila AEO iz to čke (b) ali (c) člena 14a(1) vloži 
vstopno skupno deklaracijo, lahko pristojni carinski urad pooblaš čeni 
gospodarski subjekt še pred prihodom blaga na carinsko obmo čje Skup­
nosti obvesti o tem, da je bila na podlagi analize tveganja glede varstva in varnosti pošiljka izbrana za nadaljnji fizi čni pregled. Do tega obve ­
stila pride le, če ne ogroža pregleda, ki naj bi se izvedel. 
Vendar lahko države članice pred vnosom blaga na carinsko obmo čje 
Skupnosti izvedejo fizi čni pregled tudi, kadar pooblaš čeni gospodarski 
subjekt o izboru pošiljk za takšno kontrolo ni bil obveš čen. 
Ko blago zapuš ča carinsko obmo čje Skupnosti, se smiselno uporabljata 
prvi in drugi pododstavek. 
3. Imetniki potrdila AEO iz to čke (b) ali (c) člena 14a(1), ki uvažajo 
ali izvažajo blago, lahko vložijo vstopno in izstopno skupno deklaracijo, 
ki vsebujeta krajše podatkovne zahteve iz oddelka 2.5 Priloge 30A. 
Prevozniki, špediterji ali carinski zastopniki, ki so imetniki potrdil AEO 
iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) in sodelujejo pri uvozu ali izvozu blaga 
v imenu imetnikov potrdila AEO iz to čke (b) ali (c) člena 14a(1), lahko 
prav tako vložijo vstopno ali izstopno skupno deklaracijo, ki vsebuje krajše podatkovne zahteve iz oddelka 2.5 priloge 30A. 
Od imetnikov potrdila AEO, ki so upravi čeni do uporabe krajših poda ­
tkovnih zahtev, se lahko zahteva, da predložijo dodatne podatke, da se zagotovi primerno delovanje sistemov glede vzajemnega priznavanja AEO potrdil in ukrepov v zvezi z varnostjo, dolo čenih v mednarodnih 
pogodbah s tretjimi državami.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 24
 
4. Pri imetnikih potrdil AEO se fizi čni pregledi in pregledi doku ­
mentov izvajajo bolj poredko kot pri ostalih gospodarskih subjektih. Carinski organi se lahko odlo čijo drugače z namenom, da se upoštevajo 
posebna nevarnost ali obveze glede kontrol iz druge zakonodaje Skup ­
nosti. 
Kadar pristojni carinski urad po analizi tveganja pošiljko, vklju čeno v 
vstopno ali izstopno skupno deklaracijo ali v carinsko deklaracijo, ki jo vloži pooblaš čeni gospodarski subjekt, vseeno dolo či za nadaljnji 
pregled, potrebno kontrolo izvede kot prednostno nalogo. Če pooblaš ­ 
čeni gospodarski subjekt tako zahteva in če se zadevni carinski organ 
strinja, se lahko ta kontrola izvede na drugem mestu in ne na mestu zadevnega carinskega urada. 
5. Ugodnosti iz odstavkov od 1 do 4 veljajo za gospodarski subjekt, 
če predloži potrebne številke potrdila AEO.
 
O d d e l e k 2  
Zahtevek za izdajo potrdila AEO  
Člen 14c  
1. Zahtevek za izdajo potrdila AEO je lahko na papirju ali v elek ­
tronski obliki v skladu z vzorcem iz Priloge 1C. 
2. Če carinski organ ugotovi, da ta ne vsebuje vseh zahtevanih 
podrobnosti, od gospodarskega subjekta, v 30-ih koledarskih dnevih od prejema zahtevka, zahteva, da predloži potrebne podatke, in to zahtevo tudi utemelji. 
Roki iz členov 14l(1) in 14o(2) za čnejo teči na dan, ko je carinski organ 
prejel vse informacije, ki so potrebne za sprejetje zahtevka. Carinski organi gospodarski subjekt obvestijo, da je bil zahtevek sprejet, ter navedejo datum, ko za čne omenjeni rok te či.
 
Člen 14d  
1. Zahtevek se predloži enemu od naslednjih carinskih organov: 
(a) carinskemu organu države članice, kjer se vodi glavno knjigovod ­
stvo vložnika v zvezi z zadevnimi carinskimi ureditvami in kjer se izvaja vsaj del dejavnosti, ki jih zajema potrdilo AEO; 
(b) carinskemu organu države članice, kjer je v ra čunalniškem sistemu 
vložnika njegovo glavno knjigovodstvo v zvezi z zadevnimi carin ­
skimi ureditvami dostopno pristojnemu carinskemu organu z uporabo informacijske tehnologije in ra čunalniških mrež, ter kjer 
se izvajajo vložnikove splošne logisti čne dejavnosti vodenja in 
kjer se izvaja vsaj del dejavnosti, ki jih zajema potrdilo AEO.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 25
 
Glavno knjigovodstvo vložnika iz to čk (a) in (b) vklju čuje evidenco in 
dokumentacijo, ki carinskemu organu omogo ča, da preveri in spremlja 
pogoje in merila, potrebna za pridobitev potrdila AEO. 
2. Če v skladu z odstavkom 1 ni mogo če določiti pristojnega carin ­
skega organa, se zahtevek predloži enemu od naslednjih carinskih orga ­
nov: 
(a) carinskemu organu države članice, kjer se vodi glavno knjigovod ­
stvo v zvezi zadevnimi carinskimi ureditvami vložnika; 
(b) carinskemu organu države članice, kjer je dostopno glavno knjigo ­
vodstvo v zvezi zadevnimi carinskimi ureditvami vložnika, kot določa odstavek 1(b), in kjer se izvajajo vložnikove splošne logi ­
stične dejavnosti vodenja. 
3. Če se del zadevne evidence in dokumentacije vodi v državi 
članici, ki ni država članica carinskega organa, kateremu je bil pred ­
ložen zahtevek v skladu z odstavkom 1 ali 2, vložnik izpolni polja 13, 16, 17 in 18 obrazca za zahtevek iz Priloge 1C. 
4. Če vložnik ima skladiš ča ali druge prostore v državi članici, ki ni 
država članica carinskega organa, kateremu je bil predložen zahtevek v 
skladu z odstavkom 1 ali 2, vložnik ta podatek navede v polju 13 obrazca za zahtevek iz Priloge 1C, da se carinskim organom te države članice olajša pregled ustreznih pogojev v skladiš ču ali drugih prostorih. 
5. Postopek posvetovanja iz člena 14m se uporablja v primerih iz 
odstavkov 2, 3 in 4 tega člena. 
6. Vložnik zagotovi lahko dostopno osrednjo to čko ali kontaktno 
osebo v upravi vložnika z namenom, da imajo carinski organi na voljo vse podatke, potrebne za ugotavljanje skladnosti z zahtevami za izdajo potrdila AEO. 
7. Vložniki carinskim organom predložijo potrebne podatke, če je le 
mogoče v elektronski obliki.
 
Člen 14e  
Države članice Komisiji sporo čijo seznam svojih pristojnih organov, pri 
katerih je treba vložiti zahtevke, in kakršne koli poznejše spremembe v zvezi s tem. Komisija te podatke posreduje drugim državam članicam 
ali jih da na voljo na internetu. 
Ti organi so tudi carinski organi izdajatelji potrdil AEO.
 
Člen 14f  
Zahtevek se ne sprejme v naslednjih primerih: 
(a) zahtevek ne upošteva členov 14c in 14d;  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 26
 
(b) vložnik je bil obsojen zaradi resnega kaznivega dejanja, povezanega 
z njegovo gospodarsko dejavnostjo, ali pa je v času predložitve 
zahtevka v ste čajnem postopku; 
(c) vložnik ima pravnega zastopnika v carinskih zadevah, ki je bil 
obsojen zaradi resnega kaznivega dejanja v zvezi s kršenjem carin ­
skih predpisov in z njegovimi dejavnostmi zakonitega zastopnika; 
(d) zahtevek se predloži v treh letih po preklicu potrdila AEO, kot 
določa člen 14v(4).  
O d d e l e k 3  
Pogoji in merila za izdajo potrdila AEO  
Člen 14g  
V naslednjih primerih vložniku ni treba imeti sedeža na carinskem 
območju Skupnosti: 
(a) kadar mednarodni sporazum med Skupnostjo in tretjo državo, v 
kateri ima gospodarski subjekt sedež, zagotavlja vzajemno prizna ­
vanje potrdil AEO in dolo či morebitne upravne ureditve za izvajanje 
ustrezne kontrole v imenu carinskega organa države članice; 
(b) kadar zahtevek za podelitev potrdila AEO iz to čke (b) člena 14a(1) 
vloži letalska ali ladjarska družba, ki nima sedeža v Skupnosti, ima 
pa tam regionalno pisarno, poleg tega pa že uporablja poenostavitve 
iz členov 324e, 445 ali 448. 
V primeru iz to čke (b) prvega pododstavka se šteje, da vložnik izpol ­
njuje pogoje iz členov 14h, 14i in 14j, vendar se zahteva izpolnitev 
pogoja iz člena 14k(2).  
Člen 14h  
1. Evidenca o izpolnjevanju carinskih zahtev iz prve alinee člena 
5a(2) zakonika šteje za ustrezno, če v zadnjih treh letih pred predložit ­
vijo zahtevka nobena izmed naslednjih oseb ni huje ali ve čkrat kršila 
carinskih predpisov: 
(a) vložnik; 
(b) osebe, ki vodijo družbo, ki je vložila zahtevek, ali izvajajo kontrolo 
nad njegovim upravljanjem; 
(c) če je ustrezno, pravni zastopnik vložnika v carinskih zadevah; 
(d) oseba iz družbe, ki je vložila zahtevek, pristojna za carinske zadeve. Vseeno lahko evidenca o izpolnjevanju carinskih zahtev šteje za ustre ­
zno, če pristojni carinski organ vse kršitve obravnava kot zanemarljive 
glede na število ali obseg carinskih postopkov in če te ne povzro čajo 
dvomov v zvezi z dobro vero vložnika.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 27
 
2. Če imajo osebe, ki izvajajo kontrolo družbe, ki je vložilo zahtevek, 
sedež ali so rezidenti tretje države, carinski organi njihovo izpolnjevanje carinskih zahtev ocenjujejo na podlagi evidenc in podatkov, ki so jim na voljo. 
3. Če so od vložnikove ustanovitve pretekla manj kot tri leta, carinski 
organi njegovo izpolnjevanje carinskih zahtev ocenjujejo na podlagi evidenc in podatkov, ki so jim na voljo.
 
Člen 14i  
Da lahko carinski organi presodijo, ali ima vložnik zadovoljiv sistem 
vodenja poslovnih in, kadar je primerno, transportnih evidenc iz druge 
alinee člena 5a(2) zakonika, mora vložnik izpolnjevati naslednje pogoje: 
(a) vzdržuje ra čunovodski sistem, ki je skladen s splošno sprejetimi 
računovodskimi na čeli, veljavnimi v državi članici, kjer se vodi knji ­
govodstvo, in ki bo olajšal carinski kontrolo, ki temelji na reviziji; 
(b) carinskemu organu omogo či fizični ali elektronski dostop do svojih 
carinskih in, kadar je primerno, transportnih evidenc; 
(c) ima logisti čni sistem, ki razlikuje med skupnostnim in neskupnos ­
tnim blagom; 
(d) ima upravno organizacijo, ki ustreza vrsti in obsegu poslovanja ter 
upravljanju pretoka blaga, njena notranja kontrola pa je sposobna odkriti nezakonite ali nepravilne transakcije; 
(e) če je primerno, ima zadovoljive postopke za urejanje licenc in 
dovoljenj v zvezi z ukrepi trgovinske politike ali trgovanjem s kmetijskimi proizvodi; 
(f) ima zadovoljive postopke za arhiviranje evidenc in podatkov družbe 
ter varovanje pred izgubo podatkov; 
(g) zagotovi, da so zaposleni seznanjeni s tem, da je treba obvestiti 
carinske organe, kadar se ugotovijo težave pri izpolnjevanju pred ­
pisov, ter vzpostavi primerne kontakte za obveš čanje carinskih 
organov o takih primerih; 
(h) ima ustrezne informacijsko-tehnološke varnostne ukrepe za zaš čito 
računalniškega sistema vložnika pred vdorom nepooblaš čenih oseb 
in za zaščito dokumentacije vložnika. 
V primeru, ko vložnik prosi za potrdilo AEO iz to čke (b) člena 14a(1), 
ni treba izpolnjevati pogoja iz to čke (c) prvega odstavka tega člena.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 28
 
Člen 14j  
1. Pogoj v zvezi s finan čno solventnostjo vložnika iz tretje alinee 
člena 5a(2) zakonika šteje za izpolnjenega, če je njegovo solventnost 
mogoče dokazati za pretekla tri leta. 
Za namene tega člena finan čna solventnost pomeni dober finan čni polo­ 
žaj, ki zadostuje za izpolnjevanje obveznosti vložnika, ob upoštevanju značilnosti vrste poslovne dejavnosti. 
2. Če je vložnik ustanovljen pred manj kot tremi leti, se njegova 
finančna solventnost ocenjuje na podlagi razpoložljivih evidenc in poda ­
tkov.
 
Člen 14k  
1. Varstveni in varnostni standardi vložnika iz četrte alinee člena 
5a(2) zakonika štejejo za ustrezne, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) stavbe, ki se uporabljajo pri dejavnostih, ki jih vklju čuje potrdilo, so 
zgrajene iz materialov, ki ne dopuš čajo nezakonitega vstopa in 
zagotavljajo zaš čito pred nezakonitim vdorom; 
(b) obstajajo ustrezni ukrepi za kontrolo dostopa, da se prepre či nepoo­
blaščen dostop do obmo čij natovarjanja, nakladalnih dokov in 
območij za pretovarjanje; 
(c) ukrepi za ravnanje z blagom vklju čujejo zaš čito pred vnosom, 
menjavo ali izgubo materiala in prirejanjem tovornih enot; 
(d) če je primerno, obstajajo postopki za ravnanje z uvoznimi in/ali 
izvoznimi dovoljenji, povezanimi s prepovedmi in omejitvami, ter za razlikovanje med tem in ostalim blagom; 
(e) vložnik je izvedel ukrepe, ki omogo čajo jasno opredelitev njegovih 
poslovnih partnerjev, da se zaš čiti mednarodna dobavna veriga; 
(f) vložnik izvaja, kolikor to dovoljuje zakonodaja, varnostno prever ­
janje predvidenih zaposlenih, ki bodo delali na varnostno ob čutljivih 
položajih, in izvaja redna preverjanja preteklosti; 
(g) vložnik zagotovi, da njegovo zadevno osebje aktivno sodeluje v 
programih za varnostno ozaveš čanje. 
2. Če letalska ali ladjarska družba, ki nima sedeža v Skupnosti, ima 
pa tam regionalno pisarno in že uporablja poenostavitve iz členov 324e, 
445 ali 448, vloži zahtevek za potrdilo AEO iz to čke (b) člena 14a(1), 
mora izpolnjevati enega od naslednjih pogojev: 
(a) je imetnik mednarodno priznanega varstvenega in/ali varnostnega 
potrdila, izdanega na podlagi mednarodnih konvencij, ki urejajo zadevne prevozne sektorje;  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 29
 
(b) je regulirani agent, kot je opredeljen v členu 3 Uredbe (ES) 
št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (  1 ) (v nadaljnjem bese ­
dilu: regulirani agent), in izpolnjuje zahteve iz Uredbe Komisije (EU) št. 185/2010 (
 2 ); 
▼M29  
(c) je imetnik potrdila, izdanega v državi, ki ni na carinskem obmo čju 
Skupnosti, kadar dvostranski sporazum, ki sta ga podpisali Skupnost in tretja država, zagotavlja sprejetje potrdila glede na pogoje iz navedenega sporazuma. 
Če je letalska ali ladjarska družba imetnik potrdila iz to čke (a) tega 
odstavka, izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 tega člena. Carinski organ 
izdajatelj šteje, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, kolikor so pogoji za izdajo mednarodnega potrdila enaki pogojem iz odstavka 1 tega člena 
ali tem pogojem ustrezajo.  
▼
M52  
Če je letalska družba regulirani agent, se pogoji iz odstavka 1 štejejo za 
izpolnjene v zvezi z lokacijami in postopki, za katere je vložnik zahtevka pridobil status reguliranega agenta, če so pogoji za izdajo 
statusa reguliranega agenta enaki pogojem iz odstavka 1 ali tem pogojem ustrezajo.
 
3. Če ima vložnik zahtevka sedež na carinskem obmo čju Skupnosti 
in je regulirani agent ali znani pošiljatelj, kakor je opredeljen v členu 3 
Uredbe (ES) št. 300/2008, ter izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 185/2010, se pogoji iz odstavka 1 tega člena štejejo za izpolnjene 
v zvezi z lokacijami in postopki, za katere je vložnik zahtevka pridobil 
status reguliranega agenta ali znanega pošiljatelja, če so pogoji za izdajo 
statusa reguliranega agenta ali znanega pošiljatelja enaki pogojem iz odstavka 1 ali tem pogojem ustrezajo.  
▼
M29  
4. Če je vložnik, ki ima sedež v Skupnosti, imetnik mednarodno 
priznanega varstvenega in/ali varnostnega potrdila, izdanega v skladu 
z mednarodnimi konvencijami, evropskega varstvenega in/ali varnost ­
nega potrdila, izdanega v skladu z zakonodajo Skupnosti, mednarodnega standarda Mednarodne organizacije za standardizacijo ali evropskega standarda Evropske organizacije za standardizacijo, pogoji iz odstavka 1 štejejo za izpolnjena, če so pogoji za izdajo teh potrdil enaki pogojem 
iz te uredbe ali tem pogojem ustrezajo.
 
O d d e l e k 4  
Postopek za izdajo potrdil AEO  
Člen 14l  
1. Carinski organ izdajatelj v petih delovnih dneh od dneva prejema 
zahtevka v skladu s členom 14c o tem zahtevku obvesti carinske organe 
vseh drugih držav članic prek komunikacijskega sistema iz člena 14x.  ▼M52  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 30  
( 1 ) UL L 97, 9.4.2008, str. 72. 
( 2 ) UL L 55, 5.3.2010, str. 1.
 2. Kadar ima carinski organ katere druge države članice pomembne 
podatke, ki bi lahko vplivali na izdajo potrdila, navedene podatke posre ­
duje carinskemu organu izdajatelju v 35 koledarskih dneh od dneva obve ­
stila iz odstavka 1 prek komunikacijskega sistema iz člena 14x.  
Člen 14m  
1. Če carinski organ izdajatelj zaradi pomanjkanja podatkov ali 
možnosti ne more preveriti skladnosti z enim ali ve č pogoji iz členov 
14g do 14k, je potrebno posvetovanje med carinskimi organi držav članic. V teh primerih carinski organ države članice izvede posvetovanje 
v 60 koledarskih dneh od datuma posredovanja podatkov s strani carin ­
skega organa izdajatelja, da se omogo či izdaja potrdila pooblaš čenega 
gospodarskega subjekta ali zavrnitev zahtevka v roku iz člena 14o(2). 
Če carinski organ, zaprošen za posvetovanje, ne odgovori v 60 koledar ­
skih dneh, lahko organ, ki je zaprosil za posvetovanje, na odgovornost carinskega organa, zaprošenega za posvetovanje, sklepa, da so zadevna merila izpolnjena. To obdobje se lahko podaljša, če vložnik opravi 
prilagoditve, da bi izpolnil ta merila, in o tem obvesti oba navedena carinska organa. 
2. Kadar po preu čitvi iz člena 14n carinski organ, zaprošen za posve ­
tovanje, ugotovi, da vložnik ne izpolnjuje enega ali ve č meril, se 
ustrezno dokumentirani rezultati posredujejo carinskemu organu izdaja ­
telju, ki zahtevek zavrne. Uporablja se člen 14o(4), (5) in (6).
 
Člen 14n  
1. Carinski organ izdajatelj preveri, ali so pogoji in merila za izdajo 
potrdila iz členov 14g do 14k izpolnjena. Skladnost z merili iz člena 
14k se preverja za vse prostore, ki so povezani s carinskimi dejavnostmi 
vložnika. Carinski organ dokumentira tako preverjanje kot tudi rezultate. 
Kadar zaradi velikega števila prostorov obdobje, ki je na voljo za izdajo 
potrdila, ne dopuš ča preverjanja vseh zadevnih prostorov, vendar 
carinski organ ne dvomi, da vložnik izpolnjuje varnostne standarde 
družbe, ki veljajo v vseh njenih prostorih, lahko carinski organ preveri samo reprezentativen del teh prostorov. 
2. Carinski organ izdajatelj lahko sprejme sklepe, ki jih v zvezi s 
pogoji in merili iz členov 14i, 14j in 14k predloži strokovnjak s podro čij 
iz teh členov. Strokovnjak ne sme biti povezan z vložnikom.
 
Člen 14o  
1. Carinski organ izdajatelj izda potrdilo AEO v skladu z vzorcem iz 
Priloge 1D.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 31
 
2. Carinski organ izda potrdilo AEO ali zavrne zahtevek v 120 koledar ­
skih dneh od dneva prejema zahtevka v skladu s členom 14c. Kadar se 
roka ne more držati, se to obdobje lahko podaljša za še eno obdobje 60 koledarskih dni. V takšnih primerih carinski organ vložnika še pred iztekom roka 120 koledarskih dni obvesti o razlogih za podaljšanje.  
▼
M29  
3. Obdobje iz prvega stavka odstavka 2 se lahko podaljša tudi, če 
vložnik med preverjanjem skladnosti s pogoji opravi prilagoditve, da bi izpolnil te pogoje, in o tem obvesti pristojni organ. 
4. Kadar bi zaradi rezultata preverjanja v skladu s členi 14l, 14m in 
14n zahtevek lahko bil zavrnjen, carinski organ izdajatelj ugotovitve v 30 koledarskih dneh sporo či vložniku in mu omogo či možnost odgo ­
vora, preden zavrne zahtevek. Obdobje iz prvega stavka odstavka 2 se ustrezno podaljša. 
5. Obstoje ča dovoljenja, izdana v skladu s carinskimi predpisi, se 
zaradi zavrnitve zahtevka ne prekli čejo samodejno. 
6. Če je zahtevek zavrnjen, carinski organ obvesti vložnika o vzrokih 
za odločitev. Odlo čba o zavrnitvi zahtevka se sporo či vložniku v rokih 
iz odstavkov (2), (3) in (4).
 
Člen 14p  
Carinski urad izdajatelj v petih delovnih dneh carinske organe drugih 
držav članic obvesti o izdaji potrdila AEO prek komunikacijskega 
sistema iz člena 14x. Če je zahtevek zavrnjen, se podatki o tem posre ­
dujejo v istem roku.  
POGLAVJE 2  
Pravni učinki potrdil AEO  
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 14q  
1. Potrdilo AEO za čne veljati deseti delovni dan po datumu izdaje. 
2. Potrdilo AEO priznavajo vse države članice. 
3. Obdobje veljavnosti potrdila AEO ni omejeno. 
4. Carinski organi spremljajo, ali pooblaš čeni gospodarski subjekt 
izpolnjuje pogoje in merila. 
5. V naslednjih primerih carinski organ izdajatelj izvede ponovno 
oceno pogojev in meril: 
(a) pri ve čjih spremembah zadevne zakonodaje Skupnosti; 
(b) če obstaja utemeljen sum, da pooblaš čeni gospodarski subjekt ne 
izpolnjuje ve č ustreznih pogojev in meril.  ▼M37  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 32
 
Kadar se potrdilo AEO izda vložniku, od čigar ustanovitve so pretekla 
manj kot tri leta, se prvo leto po izdaji izvaja strožji nadzor. 
Uporablja se člen 14n(2). 
Rezultati ponovne ocene so prek komunikacijskega sistema iz člena 14x 
na voljo carinskim organom vseh držav članic.  
O d d e l e k 2  
Začasna ukinitev statusa pooblaš čenega gospodarskega subjekta  
Člen 14r  
1. Carinski organ izdajatelj status pooblaš čenega gospodarskega 
subjekta za časno ukine v naslednjih primerih: 
(a) kadar se ugotovi neskladnost s pogoji ali merili za pridobitev potr ­
dila AEO; 
(b) carinski organi upravi čeno domnevajo, da je bilo storjeno dejanje, ki 
se kazensko preganja in je povezano s kršenjem carinskih predpisov s strani pooblaš čenega gospodarskega subjekta. 
Vendar se lahko v primeru iz to čke (b) prvega odstavka carinski organ 
odloči, da se status pooblaš čenega gospodarskega subjekta ne ukine 
začasno, če meni, da je kršitev zanemarljiva glede na število ali 
obseg carinskih operacij, in ta ne povzro ča dvomov v zvezi z dobro 
vero pooblaš čenega gospodarskega subjekta. 
Pred sprejetjem take odlo čitve carinski organi svoje ugotovitve sporo ­ 
čijo zadevnemu gospodarskemu subjektu. Zadevni gospodarski subjekt 
ima pravico, da popravi razmere in/ali izrazi svoje stališ če v 30 koledar ­
skih dneh od datuma sporo čila. 
Vendar za časna ukinitev velja takoj, če je to potrebno zaradi vrste ali 
stopnje nevarnosti za varstvo in varnost državljanov, javno zdravje ali okolje. Carinski organ, ki za časno ukine ugodnosti, prek komunikacij ­
skega sistema iz člena 14x takoj obvesti carinske organe drugih držav 
članic, da lahko ustrezno ukrepajo. 
2. Če imetnik potrdila AEO stanja iz to čke (a), prvega pododstavka 
odstavka 1 ne odpravi v 30 koledarskih dneh iz pododstavka 3 odstavka 1, pristojni carinski organ pooblaš čeni gospodarski subjekt 
obvesti, da se status pooblaš čenega gospodarskega subjekta za časno 
ukine za obdobje 30 koledarskih dni, s čimer mu omogo či, da sprejme 
potrebne ukrepe za ureditev razmer. Obvestilo se prek komunikacijskega sistema iz člena 14x pošlje tudi carinskim organom drugih držav članic. 
3. Če je imetnik potrdila AEO storil dejanje iz to čke (b), prvega 
pododstavka odstavka 1, carinski organ izdajatelj za časno ukine status 
pooblaščenega gospodarskega subjekta, dokler traja sodni postopek. O 
tem obvesti imetnika potrdila. Obvestilo se prek komunikacijskega 
sistema iz člena 14x pošlje tudi carinskim organom drugih držav članic.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 33
 
4. Kadar zadevni pooblaš čeni gospodarski subjekt ne more urediti 
razmer v 30 koledarskih dneh, lahko pa predloži dokaze, da je pogoje mogoče izpolniti, če se obdobje za časne ukinitve podaljša, carinski 
organ izdajatelj za časno ukine status pooblaš čenega gospodarskega 
subjekta za nadaljnjih 30 koledarskih dni.
 
Člen 14s  
1. Začasna ukinitev ne vpliva na carinske postopke, ki so se pri čeli 
že pred datumom za časne ukinitve in se še niso kon čali. 
2. Začasna ukinitev ne vpliva samodejno na katero koli dovoljenje, ki 
je bilo izdano ne glede na potrdila AEO, razen če se razlogi za za časno 
ukinitev nanašajo tudi na ta dovoljenja. 
3. Začasna ukinitev ne vpliva samodejno na dovoljenja za uporabo 
carinskih poenostavitev, ki so bile dodeljene na podlagi potrdil AEO in glede katerih so pogoji še vedno izpolnjeni. 
4. Če imetnik potrdila AEO iz to čke (c) člena 14a(1) ne izpolnjuje le 
pogojev iz člena 14k, se status pooblaš čenega gospodarskega subjekta 
delno začasno ukine, na zahtevo gospodarskega subjekta pa se mu lahko 
izda novo potrdilo AEO iz to čke (a) člena 14a(1).
 
Člen 14t  
1. Kadar zadevni gospodarski subjekt v skladu z zahtevami carinskih 
organov izvede potrebne ukrepe za izpolnjevanje pogojev in meril, ki 
jih mora izpolnjevati pooblaš čeni gospodarski subjekt, carinski organ 
izdajatelj prekli če začasno ukinitev ter o tem obvesti zadevni gospo ­
darski subjekt in carinske organe drugih držav članic. Začasna ukinitev 
se lahko prekli če pred potekom roka iz člena 14r(2) ali (4). 
V primeru člena 14s(4) carinski organ,  ►C5 ki je začasno ukinil potr ­
dilo, ◄ to potrdilo obnovi. Po tem prekli če potrdilo AEO iz to čke (a) 
člena 14a(1). 
2. Če zadevni gospodarski subjekt v obdobju za časne ukinitve iz 
člena 14r(2) ali (4) ne izvede potrebnih ukrepov, carinski organ izdaja ­
telj prekli če potrdilo AEO in takoj obvesti carinske organe drugih držav 
članic prek komunikacijskega sistema iz člena 14x. 
V primeru okoliš čin iz člena 14s(4) se izvirno potrdilo ustrezno prekli če, 
veljavno pa je samo novo potrdilo AEO iz to čke (a) člena 14a(1).  
Člen 14u  
1. Kadar pooblaš čeni gospodarski subjekt za časno ne more izpolnje ­
vati katerega izmed meril iz člena 14a, lahko zaprosi za za časno 
ukinitev statusa pooblaš čenega gospodarskega subjekta. V tem primeru 
pooblaščeni gospodarski subjekt o tem obvesti carinski organ izdajatelja, 
pri tem pa navede datum, do katerega bo spet sposoben izpolnjevati merila. Carinski organ izdajatelja obvesti tudi o kakršnih koli na črto­
vanih ukrepih in njihovem časovnem okviru.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 34
 
Obveščeni carinski organ prek komunikacijskega sistema iz člena 14x 
obvesti carinske organe drugih držav članic. 
2. Če pooblaš čenemu gospodarskemu subjektu v obdobju, ki ga je 
navedel v svojem obvestilu, ne uspe urediti razmer, lahko carinski organ izdajatelj odobri razumno podaljšanje tega obdobja, pod pogojem, da je pooblaščeni gospodarski subjekt ravnal v dobri veri. O tem podaljšanju 
se prek komunikacijskega sistema iz člena 14x obvestijo carinski organi 
drugih držav članic. 
V vseh drugih primerih se potrdilo AEO prekli če, pristojni carinski 
organ izdajatelj pa prek komunikacijskega sistema iz člena 14x takoj 
obvesti carinske organe drugih držav članic. 
3. Če zahtevani ukrepi niso sprejeti v obdobju za časne ukinitve, se 
uporablja člen 14v.
 
O d d e l e k 3  
Preklic potrdila AEO  
Člen 14v  
1. Carinski organ izdajatelj prekli če potrdilo AEO v naslednjih 
primerih: 
(a) kadar pooblaš čeni gospodarski subjekt ne izvede ukrepov iz člena 
14t(1); 
(b) kadar je pooblaš čeni gospodarski subjekt resno kršil carinske pred ­
pise in nima ve č možnosti pritožbe na sodiš če; 
(c) kadar pooblaš čeni gospodarski subjekt v obdobju za časne ukinitve 
iz člena 14u ne izvede potrebnih ukrepov; 
(d) na zahtevo pooblaš čenega gospodarskega subjekta. 
Vendar se lahko v primeru iz to čke (b) carinski organ odlo či, da se 
potrdila AEO ne prekli če, če meni, da so kršitve zanemarljive glede na 
število ali obseg carinskih postopkov, in te ne povzro čajo dvomov v 
zvezi z dobro vero pooblaš čenega gospodarskega subjekta. 
2. Preklic za čne veljati naslednji dan po obvestilu. 
Kadar imetnik potrdila AEO iz to čke (c) člena 14a(1) ne izpolnjuje le 
pogojev iz člena 14k, carinski organ izdajatelj potrdilo prekli če, izda 
novo potrdilo AEO iz to čke (a) člena 14a(1). 
3. Carinski organ izdajatelj prek komunikacijskega sistema iz člena 
14x o preklicu potrdila AEO takoj obvesti carinske organe drugih držav članic. 
4. Razen v primerih preklica iz to čk (c) in (d) odstavka 1 gospo ­
darski subjekt v obdobju treh let od datuma preklica ne sme vložiti novega zahtevka za potrdilo AEO.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 35
 
POGLAVJE 3  
Izmenjava podatkov  
Člen 14w  
1. Pooblaš čeni gospodarski subjekt obvesti carinski organ izdajatelja 
o vseh okoliš činah, nastalih po tem, ko je bilo potrdilo izdano, ki bi 
lahko vplivale na nadaljnjo veljavnost ali vsebino potrdila. 
2. Vsi pomembni podatke, ki so dostopni carinskemu uradu izdajate ­
lju, se dajo na voljo carinskim organom drugih držav članic, v katerih 
pooblaščeni gospodarski subjekt izvaja dejavnosti povezane s carino. 
3. Če carinski organ prekli če posebno dovoljenje zadevnega pooblaš ­ 
čenega gospodarskega subjekta za uporabo posameznih carinskih poeno ­
stavitev iz členov 260, 263, 269, 272, 276, 277, 282, 283, 313a, 313b, 
324a, 324e, 372, 454a in 912g, izdano na podlagi potrdila AEO, o tem obvesti carinski organ, ki je izdal potrdilo AEO.  
▼
M52  
4. Carinski organ izdajatelj da ustreznemu nacionalnemu organu, odgovornemu za varnost civilnega letalstva, nemudoma na voljo vsaj naslednje informacije v zvezi s statusom pooblaš čenega gospodarskega 
subjekta, s katerimi razpolaga: 
(a) potrdilo AEO – varstvo in varnost (AEOS) in potrdilo AEO – 
carinske poenostavitve/varstvo in varnost (AEOF), vklju čno z 
imenom imetnika potrdila ter po potrebi spremembo ali preklicem 
ali začasno ukinitvijo statusa pooblaš čenega gospodarskega subjekta 
in ustreznimi razlogi; 
(b) informacije o tem, ali so posamezno zadevno lokacijo obiskali 
carinski organi, datum zadnjega obiska in namen obiska (postopek izdaje dovoljenja, ponovna ocena, spremljanje); 
(c) informacije o vseh ponovnih ocenah potrdil AEOS in AEOF ter o 
njihovih rezultatih. 
Nacionalni carinski organi v soglasju z ustreznim nacionalnim organom, 
odgovornim za varnost civilnega letalstva, dolo čijo podrobna pravila za 
izmenjavo vseh informacij iz prvega pododstavka, ki niso zajete v elek ­
tronskem informacijskem in komunikacijskem sistemu iz člena 14x, in 
sicer najpozneje do 1. marca 2015. 
Nacionalni organi, odgovorni za varnost civilnega letalstva, ki obdelu ­
jejo zadevne informacije, jih uporabijo samo za namene ustreznih programov za reguliranega agenta ali znanega pošiljatelja ter izvedejo ustrezne tehni čne in organizacijske ukrepe, da se zagotovi varnost teh 
informacij.  
▼
M29  
Člen 14x  
1. Za izmenjavo podatkov in sporo čanje med carinskimi organi ter za 
obveščanje Komisije in gospodarskih subjektov se uporablja elektronski 
sistem informiranja in sporo čanja, ki ga dolo čijo Komisija in carinski 
organi z medsebojnim dogovorom.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 36
 
2. S pomo čjo sistema iz odstavka 1 lahko Komisija in carinski organi 
hranijo in imajo dostop do naslednjih informacij: 
(a) elektronsko preneseni podatki o zahtevkih; 
(b) potrdila AEO ter, kjer je uporabno, podatki o njihovih spremembah, 
opustitvi in preklicu; 
(c) vse ostale pomembne podatke.  
▼M52  
2a. Kjer je to ustrezno, zlasti ko se status pooblaš čenega gospodar ­
skega subjekta šteje kot podlaga za izdajo odobritve ali dovoljenj ali olajšav v skladu z drugo zakonodajo Unije, se lahko dostop do infor ­
macij iz to čk (a) in (c) člena 14w(4) dodeli tudi ustreznemu nacional ­
nemu organu, odgovornemu za varnost civilnega letalstva.  
▼
M29  
3. Carinski organ izdajatelj o izdaji, spremembah, opustitvi ali 
preklicu potrdila AEO obvesti urade, ki so pristojni za izvedbo analize tveganja v njegovi državi članici. Obvesti tudi vse ostale organe izda ­
jatelje iz drugih držav članic. 
4. S predhodnim soglasjem zadevnih pooblaš čenih gospodarskih 
subjektov lahko Komisija seznam pooblaš čenih gospodarskih subjektov 
javno objavi na internetu. Seznam se posodablja.
 
▼M18  __________  
▼B 
NASLOV IV  
POREKLO BLAGA  
POGLAVJE I  
Nepreferencialno poreklo blaga  
O d d e l e k 1  
Predelave oziroma obdelave, ki spremenijo poreklo  
Člen 35  
To poglavje dolo ča za tekstil in tekstilne izdelke, ki se uvrš čajo v 
oddelek XI kombinirane nomenklature carinske tarife, in za nekatere druge izdelke, ki niso tekstil in tekstilni izdelki, vrste obdelav ali prede ­
lav, ki v skladu z merili iz člena 24 zakonika tem izdelkom dodelijo 
poreklo države, v kateri je bila obdelava ali predelava opravljena. 
Pojem „država“ lahko pomeni tretjo državo ali Skupnost.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 37
 
P o d o d d e l e k 1  
Tekstil in tekstilni izdelki, ki se uvrš čajo v oddelek XI kombinirane 
nomenklature carinske tarife  
Člen 36  
Za tekstil in tekstilne izdelke iz oddelka XI kombinirane nomenklature 
carinske tarife se kot obdelava oziroma predelava, na podlagi katere se v skladu s členom 24 zakonika dodeli poreklo države, šteje celotni 
postopek predelave, kakršen je dolo čen v členu 37.
 
Člen 37  
Kot celotni postopek predelave se šteje obdelava ali predelava, zaradi 
katere se pridobljeni izdelek razvrš ča pod drugo tarifno številko kombi ­
nirane nomenklature carinske tarife, kakor je tarifna številka kombini ­
rane nomenklature carinske tarife vseh uporabljenih materialov brez porekla. 
Pri izdelkih iz Priloge 10 se kot celotni postopek predelave štejejo samo 
tiste vrste postopkov, ki so navedeni v stolpcu 3 te priloge za vsak pridobljen izdelek ne glede na to, ali se pri teh postopkih tarifna številka spremeni ali ne. 
Način uporabe pravil iz Priloge 10 je dolo čen v uvodnih opombah iz 
Priloge 9.
 
Člen 38  
Za izvajanje prejšnjega člena se naslednje obdelave ali predelave, ne 
glede na to, ali se je tarifna številka spremenila ali ne, vedno štejejo kot nezadostne za pridobitev porekla: 
(a) postopki, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju med 
prevozom in skladiš čenjem (prezra čevanje, razprostiranje, sušenje, 
odstranjevanje pokvarjenih delov in podobni postopki); 
(b) enostavno odstranjevanje prahu, presejanje, izlo čevanje, sortiranje, 
razvrščanje v skupine (vklju čno s sestavljanjem v set), pranje, razre ­
zovanje; 
(c) (i) zamenjava embalaže ter razdeljevanje in združevanje tovorkov; 
(ii) preprosto pakiranje blaga v vre čke, škatle, zaboje, pritrjevanje 
na kartone ali ploš če in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; 
(d) pritrjevanje oznak, nalepk ali drugih podobnih znakov na izdelke ali 
njihovo embalažo; 
(e) preprosto sestavljanje delov izdelka v popoln izdelek; 
(f) kombinacija dveh ali ve č postopkov iz to čk (a) do (e).  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 38
 
P o d o d d e l e k 2  
Izdelki, ki niso tekstil in tekstilni izdelki iz oddelka XI kombinirane 
nomenklature carinske tarife  
Člen 39  
Za pridobljene izdelke iz Priloge 11 se obdelava ali predelava, navedena 
v stolpcu 3 te priloge, šteje kot postopek ali predelava, ki omogo ča 
pridobitev porekla v skladu s členom 24 zakonika. 
Način uporabe pravil iz Priloge 11 je dolo čen v uvodnih opombah iz 
Priloge 9.  
P o d o d d e l e k 3  
Skupne dolo čbe za vse izdelke  
Člen 40  
Kjer seznama v Prilogah 10 in 11 dolo čata, da izdelek pridobi poreklo, 
če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne presega dolo čenega 
odstotka cene franko tovarna pridobljenega izdelka, se ta odstotek izra ­ 
čuna na naslednji na čin: 
— „vrednost“ pomeni carinsko vrednost uporabljenih materialov brez 
porekla v času uvoza ali, če ta ni znana ali se ne da ugotoviti, prvo 
preverljivo ceno, pla čano za te materiale v državi, v kateri se opravi 
predelava, 
— „cena franko tovarna“ pomeni ceno franko tovarna pridobljenega 
izdelka, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povr ­
nejo pri izvozu tega izdelka, 
— „vrednost, pridobljena na podlagi postopkov sestavljanja“ pomeni 
povečanje vrednosti zaradi sestavljanja, skupaj z zaklju čnimi 
postopki in postopki preverjanja, in vgradnje vseh delov po poreklu iz države, v kateri se navedeni postopki opravljajo, vklju čno z 
dobičkom in splošnimi stroški, ki nastanejo v tej državi zaradi teh 
postopkov.
 
O d d e l e k 2  
Izvedbeni predpisi glede nadomestnih delov  
Člen 41  
▼M1 
1. Velja, da imajo dodatki, rezervni deli ali orodje, dostavljeni s katerim koli delom opreme, stroja, aparata ali vozila, ki so del njegove standardne opreme, enako poreklo kakor ta del opreme, stroja, aparata ali vozila.  
▼
B 
►M1 2. ◄ Za bistvene nadomestne dele, namenjene opremi, stroju, 
aparatu ali vozilu, ki se predhodno sprostijo v prosti promet ali izvozijo, se šteje, da imajo enako poreklo kakor ta oprema, stroj, aparat ali vozilo, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz tega oddelka.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 39
 
Člen 42  
Domneva iz prejšnjega člena se upošteva le, če: 
— je to nujno zaradi uvoza v namembno državo, 
— vključitev bistvenega nadomestnega dela v opremo, stroje, aparate 
ali vozilo v proizvodni proces ne bi prepre čila, da bi ta oprema, 
stroj, aparat ali vozilo dobilo poreklo Skupnosti ali poreklo države, v kateri poteka proizvodni proces.
 
Člen 43  
Za izvajanje člena 41: 
(a) „oprema, stroji, aparati ali vozila“ pomenijo blago, ki se uvrš ča v 
oddelke XVI, XVII in XVIII kombinirane nomenklature carinske tarife; 
(b) „bistveni nadomestni deli“ pomenijo dele: 
— brez katerih se pravilno delovanje blaga iz to čke a, ki je bilo 
predhodno sproš čeno v prosti promet ali predhodno izvoženo, 
ne more zagotoviti, 
— ki so zna čilni za to blago, in 
— so namenjeni za normalno vzdrževanje blaga in za nadomestitev 
enakih delov, ki so poškodovani ali so postali neuporabni.
 
Člen 44  
Če se pri pristojnih organih ali pooblaš čenih organizacijah držav članic 
za bistvene nadomestne dele iz člena 41 vloži zahtevek za izdajo potr ­
dila o poreklu, morata potrdilo in njegov zahtevek v polju št. 6 (zapo ­
redna številka, oznake in številke, število in vrsta tovorkov, poimeno ­
vanje blaga) vsebovati izjavo udeleženega, da je navedeno blago name ­
njeno za normalno vzdrževanje predhodno izvožene opreme, stroja, 
aparata ali vozila, in natan čne podatke za to opremo, stroj, aparat ali 
vozilo. 
Poleg tega udeleženi po možnosti navede podatke o potrdilu o poreklu 
blaga (organ izdaje, številka in datum potrdila), s katerim so bili izvo ­ 
ženi oprema, stroj, aparat ali vozilo, vzdrževanju katerih so nadomestni deli namenjeni.
 
Člen 45  
Če je treba poreklo bistvenih nadomestnih delov iz člena 41 zaradi 
njihove sprostitve v prosti promet v Skupnosti dokazati s predložitvijo potrdila o poreklu blaga, mora to vsebovati navedbe iz člena 44.
 
Člen 46  
Pristojni organi držav članic lahko zaradi zagotavljanja uporabe pravil, 
ki jih dolo ča ta oddelek, zahtevajo predložitev dodatnih dokazil in pred ­
vsem:  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 40
 
— računa ali kopije ra čuna, ki se nanaša na predhodno v prosti promet 
sproščeno ali izvoženo opremo, stroj, aparat ali vozilo, 
— pogodbo ali kopijo pogodbe ali katerega koli drugega dokumenta, iz 
katerega je razvidno, da se dobava opravlja v okviru normalnega vzdrževanja.
 
O d d e l e k 3  
Izvedbeni predpisi glede potrdil o poreklu blaga  
P o d o d d e l e k 1  
Izvedbeni predpisi za splošna potrdila o poreklu blaga  
Člen 47  
Če se ob uvozu dokazuje ali je treba dokazovati poreklo blaga s pred ­
ložitvijo potrdila o poreklu blaga, mora to potrdilo izpolnjevati naslednje pogoje: 
(a) izdati ga mora zanesljiv organ ali organizacija, ki ga je država 
izdaje za to ustrezno pooblastila; 
(b) vsebovati mora vse podatke, potrebne za prepoznavanje blaga, na 
katero se nanaša, predvsem pa: 
— število tovorkov, njihovo naravo, ozna čbe in številke, 
— tip blaga, 
— bruto in neto težo blaga; te podatke lahko nadomestijo drugi, na 
primer število ali volumen, če se blagu med prevozom ob čutno 
spremeni teža ali če njegove teže ni mogo če določiti oziroma če 
se njegova prepoznava obi čajno zagotovi s temi drugimi 
podatki, 
— ime pošiljatelja; 
(c) nedvoumno dokazovati, da je blago, na katero se nanaša, po poreklu 
iz določene države.
 
Člen 48  
1. Potrdila o poreklu blaga, ki jih izdajajo pristojni organi ali pooblaš čene 
organizacije držav članic, morajo izpolnjevati pogoje iz člena 47(a) in (b). 
2. Ta potrdila in pripadajo či zahtevki se morajo izdati na obrazcih, ki 
ustrezajo vzorcem iz Priloge 12. 
3. Ta potrdila o poreklu blaga potrjujejo, da je blago po poreklu iz 
Skupnosti. 
Če je to potrebno zaradi zunanje trgovine, se lahko v njih potrjuje, da je 
blago po poreklu iz dolo čene države članice.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 41
 
Če so pogoji iz člena 24 zakonika izpolnjeni na podlagi ve č postopkov 
ali predelav, opravljenih v razli čnih državah članicah, se lahko potrdi 
samo poreklo blaga iz Skupnosti.  
Člen 49  
Potrdila o poreklu blaga se izdajo na podlagi pisnega zahtevka udele ­ 
ženega. 
Če to upravi čujejo okoliš čine, predvsem če vložnik zahtevka redno 
opravlja izvoz, lahko države članice opustijo zahtevo predložitve 
zahtevka za vsako dejanje v zvezi z izvozom, če se spoštujejo dolo čbe 
o poreklu. 
Če je to potrebno zaradi trgovanja, se lahko za vsako potrdilo o poreklu 
blaga izda en ali ve č dodatnih kopij istega potrdila o poreklu blaga. 
Te kopije morajo biti izdelani na obrazcih, ki ustrezajo vzorcu iz Priloge 12.  
Člen 50  
1. Obrazec potrdila meri 210 × 297 milimetrov. Dovoljeno odsto ­
panje po dolžini je minus 5 milimetrov oziroma plus 8 milimetrov. Uporabljati je treba bel, klejen, brezlesni pisalni papir, ki tehta najmanj 64 g/m
 2 ali med 25 in 30 g/m  2 , če gre za papir za letalska pisma. Imeti 
mora ozadje s tiskanim rjavkasto črnim vzorcem „giljoše“, tako da je 
opazno vsako ponarejanje z mehanskimi in kemi čnimi sredstvi. 
2. Obrazec zahtevka je natisnjen v uradnem jeziku ali v enem ali ve č 
uradnih jezikih izvozne države članice; obrazec potrdila o poreklu blaga 
je natisnjen v enem ali ve č uradnih jezikov Skupnosti ali, v skladu z 
običaji in potrebami trgovanja, v kakšnem drugem jeziku. 
3. Države članice si lahko pridržijo pravico, da same tiskajo obrazce 
potrdil o poreklu blaga ali pa jih dajo tiskat pooblaš čenim tiskarjem. V 
tem primeru se mora vsak obrazec potrdila sklicevati na tako poobla ­
stilo. Vsako potrdilo o poreklu blaga mora vsebovati ime in naslov tiskarja ali oznako, ki omogo ča njegovo prepoznavanje. Vsebovati 
mora tudi zaporedno številko, tiskano ali odtisnjeno, ki omogo ča 
njegovo prepoznavanje.
 
Člen 51  
Zahtevek in potrdilo o poreklu blaga morata biti izpolnjena s pisalnim 
strojem ali v rokopisu, z velikimi tiskanimi črkami, vendar enotno, v 
enem od uradnih jezikov Skupnosti ali, v skladu z obi čaji in potrebami 
trgovanja, v kakšnem drugem jeziku.  
Člen 52  
Vsako potrdilo o poreklu blaga iz člena 48 mora vsebovati zaporedno 
številko, po kateri ga je mogo če identificirati. Zahtevek za potrdilo in 
vse kopije istega potrdila o poreklu blaga morajo vsebovati enako zapo ­
redno številko.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 42
 
Pristojni organi ali pooblaš čene organizacije držav članic lahko te doku ­
mente števil čijo v skladu z vrstnim redom njihove izdaje.  
Člen 53  
Pristojni organi držav članic lahko dolo čijo dodatne navedbe, ki jih je 
treba vnesti v zahtevek. Te dodatne navedbe je treba omejiti na mini ­
mum. 
Vsaka država članica sporo či Komisiji dolo čbe, ki jih sprejme v skladu 
s prejšnjim odstavkom. Komisija te podatke nemudoma sporo či drugim 
državam članicam.  
Člen 54  
Pristojni organi ali pooblaš čene organizacije držav članic, ki so izdale 
potrdila o poreklu blaga, morajo hraniti zahtevke najmanj dve leti. 
Vendar se lahko zahtevki hranijo tudi v obliki kopij istega potrdila o 
poreklu blaga, če imajo ti v zakonodaji zadevne države članice enako 
dokazno mo č. 
P o d o d d e l e k 2  
Izvedbeni predpisi glede potrdil o poreklu za nekatere kmetijske proizvode, 
za katere se uporabljajo posebni uvozni režimi  
Člen 55  
Členi 56 do 65 dolo čajo pogoje za uporabo potrdil o poreklu blaga za 
kmetijske proizvode s poreklom iz tretjih držav, za katere so bili 
uvedeni posebni nepreferencialni uvozni režimi, kolikor se ti režimi nanašajo na naslednje dolo čbe.
 
(a) Potrdila o poreklu blaga  
Člen 56  
1. Potrdila o poreklu blaga za kmetijske proizvode s poreklom iz 
tretjih držav, za katere so bili uvedeni posebni nepreferencialni uvozni 
režimi, morajo biti izdana na obrazcu, ki ustreza vzorcu iz Priloge 13. 
2. Ta potrdila izdajo pristojni državni organi zadevnih tretjih držav, v 
nadaljevanju „organi izdaje“, če se izdelki, na katere se ta potrdila 
nanašajo, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz teh držav v skladu z določbami, ki veljajo v Skupnosti. 
3. Ta potrdila morajo vsebovati tudi vse potrebne navedbe, pred ­
videne v predpisih Skupnosti za posebne uvozne režime iz člena 55.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 43
 
4. Brez poseganja v posebne dolo čbe o posebnih uvoznih režimih iz 
člena 55 je obdobje veljavnosti teh potrdil deset mesecev, šteto od 
datuma, ko jih izdajo organi izdaje.  
Člen 57  
1. Potrdila o poreklu blaga, izdana v skladu z dolo čbami tega podod ­
delka, smejo vsebovati en sam izvod, ki je ozna čen kot „izvirnik“ poleg 
naslova dokumenta. 
Če se izkaže, da so potrebni dodatni izvodi, morajo ti poleg naslova 
dokumenta vsebovati zaznamek „kopija“. 
2. Pristojni organi v Skupnosti sprejmejo kot veljaven samo izvirnik 
potrdila o poreklu blaga.  
Člen 58  
1. Obrazec potrdila o poreklu blaga meri 210 × 297 milimetrov. 
Dovoljeno odstopanje po dolžini je minus 5 milimetrov oziroma plus 8 milimetrov. Uporabljati je treba bel, klejen, brezlesni pisalni papir, ki tehta najmanj 40 g/m
 2 . Sprednja stran izvirnika mora imeti ozadje s 
tiskanim rumenim vzorcem „giljoše“, tako da je vsako ponarejanje z 
mehanskimi in kemi čnimi sredstvi opazno. 
2. Obrazci potrdila morajo biti natisnjeni in izpolnjeni v enem od 
uradnih jezikov Skupnosti.  
Člen 59  
1. Obrazci potrdila o poreklu blaga morajo biti izpolnjeni s pisalnim 
strojem ali z mehanografskim ali podobnim postopkom. 
2. Na potrdilu se ne sme ni č izbrisati ali ponovno vpisati. Morebitni 
popravki morajo biti izvedeni tako, da se napa čne navedbe pre črtajo in 
po potrebi dodajo pravilne navedbe. Vsako tako opravljeno spremembo mora potrditi tisti, ki jo je opravil, in jo morajo overiti organi izdaje.
 
Člen 60  
1. Potrdila o poreklu blaga, izdana v skladu s členi 56 do 59, morajo 
v polju št. 5 vsebovati vse dodatne navedbe iz člena 56(3), ki bi se 
lahko izkazale za potrebne pri izvajanju posebnih uvoznih režimov, na katere se nanašajo. 
2. Neuporabljeni prostor v poljih št. 5, 6 in 7 se mora pre črtati, da se 
tako prepre čijo vsi naknadni vnosi.
 
Člen 61  
Vsako potrdilo o poreklu blaga mora vsebovati zaporedno številko, 
tiskano ali ne, po kateri ga je mogo če identificirati, ter žig organa izdaje 
in podpis osebe ali oseb, ki so pooblaš čene za podpisovanje.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 44
 
Potrdilo o poreklu blaga se izda ob izvozu izdelkov, na katere se 
nanaša, organ izdaje pa od vsakega izdanega potrdila zadrži eno kopijo.  
Člen 62  
Izjemoma se lahko navedeno potrdilo o poreklu blaga izda tudi po 
opravljenem izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če to ni bilo izdano 
ob izvozu zaradi napak, nenamernih opustitev ali posebnih okoliš čin. 
Organi izdaje ne smejo naknadno izdati potrdila o poreklu blaga iz 
členov 56 do 61, dokler ne preverijo, ali se navedbe, vsebovane v 
zahtevku izvoznika, ujemajo z navedbami v ustreznem izvoznem spisu. 
Naknadno izdana potrdila morajo vsebovati eno od naslednjih navedb: 
— expedido a posteriori, 
— udstedt efterfølgende, 
— Nachträglich ausgestellt, 
— Εκδοθέν  εκ των υστέρων , 
— Issued retrospectively, 
— Délivré  a posteriori , 
— rilasciato a posteriori, 
— afgegeven a posteriori, 
— emitido a posteriori,  
▼A1 
— annettu jaelkikaeteen/utfaerdat i efterhand, 
— utfaerdat i efterhand,  
▼A2 
— Vystaveno dodate čně, 
— Välja antud tagasiulatuvalt, 
— Izsniegts retrospekt īvi, 
— Retrospektyvusis išdavimas, 
— Kiadva visszamen őleges hatállyal, 
— Maħruġ retrospettivament, 
— Wystawione retrospektywnie, 
— Izdano naknadno,  
▼M26  
— Vyhotovené dodato čne, ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 45
 
— Издаден  впоследствие , 
— Eliberat ulterior,  
▼M45  
— Izdano naknadno.  
▼B 
v polju „Opombe“.  
(b) Upravno sodelovanje  
Člen 63  
1. Če je v posebnih uvoznih režimih za nekatere kmetijske proizvode 
predvidena uporaba potrdila o poreklu blaga iz členov 56 do 62, se 
uporaba takšnih režimov pogojuje z uvedbo postopka upravnega sode ­
lovanja, razen če ni v teh posebnih režimih dolo čeno druga če. 
V ta namen zadevne tretje države Komisiji Evropskih skupnosti 
sporočijo: 
— imena in naslove organov za izdajo potrdil o poreklu blaga skupaj z 
vzorci žigov, ki jih ti organi uporabljajo, 
— imena in naslove državnih organov, pristojnih za sprejemanje 
zahtevkov za naknadno preverjanje potrdil o poreklu blaga iz člena 64. 
Komisija sporo či vse te podatke pristojnim organom držav članic. 
2. Če zadevne tretje države Komisiji Evropskih skupnosti ne 
sporočijo podatkov iz odstavka 1, pristojni organi v Skupnosti 
zavrnejo dodelitev ugodnosti posebnih uvoznih režimov.
 
Člen 64  
1. Potrdila o poreklu blaga iz členov 56 do 62 se naknadno 
preverjajo naklju čno in kadar se pojavi utemeljen dvom o pristnosti 
potrdila ali to čnosti navedb, vsebovanih v njem. 
V zvezi s poreklom se preverjanje opravi na pobudo pristojnih carinskih 
organov. 
Glede izvajanja predpisov na podro čju kmetijstva lahko po potrebi 
opravljajo preverjanje tudi drugi pristojni organi. 
2. Za izvajanje dolo čb odstavka 1 pristojni organi v Skupnosti vrnejo 
potrdilo o poreklu blaga ali njegovo kopijo državnemu organu, ki ga pooblasti izvozna država, in po potrebi navedejo vsebinske ali formalne razloge, ki opravi čujejo preiskavo. Vrnjenemu potrdilu priložijo ra čun 
ali kopijo ra čuna, če je bil izdan, in sporo čijo vse informacije, ki so jih 
lahko pridobili in na podlagi katerih se domneva nepravilnost navedb v potrdilu oziroma podvomi o njegovi pristnosti.  ▼
M30  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 46
 
Če se carinski organi Skupnosti odlo čijo, da bodo za časno prenehali 
izvajati dolo čbe teh posebnih uvoznih režimov, medtem ko čakajo na 
izide preverjanja, morajo ti organi odobriti sprostitev izdelkov, pogojeno s previdnostnimi ukrepi, ki se jim zdijo potrebni.
 
Člen 65  
1. Izidi naknadnega preverjanja se takoj, ko je mogo če, sporočijo 
pristojnim organom v Skupnosti. 
Iz njih mora biti razvidno, ali se potrdila o poreklu blaga, ki so bila v 
skladu s pogoji iz člena 64 vrnjena, nanašajo na dejansko izvoženo 
blago in ali se za to blago dejansko lahko uporabijo zadevni posebni uvozni režimi. 
2. Če zahtevkom za naknadno preverjanje najpozneje v šestih 
mesecih ne sledi odgovor, pristojni organi v Skupnosti dokon čno 
zavrnejo dodelitev ugodnosti posebnih uvoznih režimov.  
▼
M18  
POGLAVJE 2  
Preferencialno poreklo  
▼M39  
O d d e l e k 1  
Splošni sistem preferencialov  
P o d o d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
▼M46  
Člen 66  
Ta oddelek dolo ča pravila v zvezi z opredelitvijo pojma „izdelek s 
poreklom“ ter z njim povezanih postopkov in metod upravnega sode ­
lovanja za namene uporabe sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (v nadaljnjem besedilu: shema), ki jih Evropska unija z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
 1 ) 
dodeljuje državam v razvoju.  
▼M39  
Člen 67  
1. V tem oddelku in oddelku 1A tega poglavja se uporabljajo 
naslednje opredelitve:  
▼M46  
(a) „država upravi čenka“ pomeni državo ali ozemlje iz člena 2(d) 
Uredbe (EU) št. 978/2012;  
▼M39  
(b) „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, 
vključno s sestavljanjem; 
(c) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del 
itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 47  
( 1 ) UL L 303, 31.10.2012, str. 1.
 (d) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za 
kasnejšo uporabo pri drugem postopku izdelave; 
(e) „blago“ pomeni materiale in izdelke; 
(f) „bilateralna kumulacija“ pomeni sistem, ki omogo ča izdelkom, ki 
imajo v skladu s to uredbo poreklo iz Evropske unije, da se štejejo kot materiali s poreklom iz države upravi čenke, kadar so nadalje 
obdelani ali vklju čeni v izdelek v tej državi upravi čenki; 
(g) „kumulacija z Norveško, Švico ali Tur čijo“ pomeni sistem, ki 
omogoča izdelkom s poreklom iz Norveške, Švice ali Tur čije, 
da se štejejo kot materiali s poreklom iz države upravi čenke, 
kadar so nadalje obdelani ali vklju čeni v izdelek v tej državi 
upravičenki in uvoženi v Evropsko unijo; 
(h) „regionalna kumulacija“ pomeni sistem, v okviru katerega se 
izdelki, ki imajo v skladu s to uredbo poreklo iz države, ki je 
članica regionalne skupine, štejejo kot materiali s poreklom iz 
druge države te iste regionalne skupine (ali države iz druge regionalne skupine, ko je možna kumulacija med skupinami), kadar so nadalje obdelani ali vklju čeni v tam izdelan izdelek; 
(i) „razširjena kumulacija“ pomeni sistem, ki ga na zahtevo države 
upravičenke odobri Komisija in v okviru katerega se nekateri 
materiali s poreklom iz držav, s katerimi ima Evropska unija sklenjen veljaven sporazum o prosti trgovini v skladu s členom 
XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), štejejo kot materiali s poreklom iz zadevne države upravi čenke, kadar so 
nadalje obdelani ali vklju čeni v izdelek, izdelan v tej državi; 
(j) „zamenljivi materiali“ pomenijo materiale, ki so enake vrste in 
tržne kakovosti z enakimi tehni čnimi in fizi čnimi lastnostmi in 
ki se jih ne da med seboj lo čiti, ko so enkrat vgrajeni v kon čni 
izdelek; 
(k) „regionalna skupina“ pomeni skupino držav, med katerimi se 
uporablja regionalna kumulacija; 
(l) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je dolo čena v skladu s 
Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o 
carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o dolo čanju 
carinske vrednosti); 
(m) „vrednost materialov“ na seznamu v Prilogi 13a pomeni carinsko 
vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta 
ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, pla čano za 
materiale v državi upravi čenki. Kadar je treba ugotoviti vrednost 
uporabljenih materialov s poreklom, se dolo čbe te točke smiselno 
uporabljajo;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 48
 
(n) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko 
tovarna pla ča proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja 
obdelava ali predelava, pod pogojem, da cena vklju čuje vrednost 
vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi z izdelavo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; 
Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z 
izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v državi upravi čenki, 
cena franko tovarna pomeni vsoto vseh teh stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; 
(o) „najve čja dovoljena vsebnost materialov brez porekla“ pomeni 
največjo vsebnost materialov brez porekla, ki je dovoljena, da 
se izdelava šteje za zadostno obdelavo ali predelavo, da izdelku dodeli status porekla. Izražena je lahko v odstotkih od cene izdelka franko tovarna ali v deležu neto teže teh uporabljenih materialov, ki spadajo v dolo čeno skupino poglavij, poglavje, 
tarifno številko ali tarifno podštevilko; 
(p) „neto teža“ pomeni težo blaga samega brez kakršnega koli embal ­
ažnega materiala ali embalaže za blago; 
(q) „poglavja“, „tarifne številke“ in „tarifne podštevilke“ pomenijo 
poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (štirištevil čne ali 
šestštevilčne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja 
harmonizirani sistem, s spremembami v skladu s Priporo čilom z 
dne 26. junija 2004 Sveta za carinsko sodelovanje; 
(r) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v dolo čeno 
tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema; 
(s) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki so: 
— poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku; ali 
— zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim 
izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku ali če ni takšnega 
dokumenta, zajeti na enem ra čunu; 
(t) „izvoznik“ pomeni osebo, ki izvaža blago v Evropsko unijo ali v 
državo upravi čenko in je sposobna dokazati poreklo blaga, ne 
glede na to, ali je sama proizvajalec oziroma sama opravlja izvozne formalnosti; 
(u) „registriran izvoznik“ pomeni izvoznika, ki je pri pristojnih 
organih zadevne države upravi čenke registriran za dajanje 
navedb o poreklu za namene izvoza v okviru sheme;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 49
 
(v) „navedba o poreklu“ pomeni navedbo, ki jo da izvoznik, s katero 
izjavlja, da izdelki, ki jih zajema, izpolnjujejo pravila sheme o poreklu, in katere namen je, da bodisi omogo či osebi, ki 
prijavlja blago za sprostitev v prosti promet v Evropski uniji, da uveljavlja ugodnosti preferencialne tarifne obravnave, bodisi omogoči gospodarskemu subjektu v državi upravi čenki, ki 
materiale uvaža za nadaljnjo obdelavo v okviru pravil o kumu ­
laciji, da z njo dokaže status porekla tega blaga;  
▼
M46  
1a. Za namene odstavka 1(a) pri sklicevanju na izraz „država upra ­
vičenka“ ta izraz zajema tudi teritorialno morje te države ali ozemlja v 
smislu Konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu, vendar njegovih meja ne sme presegati (Konvencija iz Montego Baya z dne 10. decembra 1982).  
▼
M39  
2. Za namene to čke (n) odstavka 1 v primeru, ko je zadnja obdelava 
ali predelava dodeljena proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz, „proiz ­
vajalec“ iz prvega pododstavka to čke (n) odstavka 1 lahko nanaša na 
podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo.  
Člen 68  
1. Da se zagotovi pravilna uporaba sheme, se morajo države upra ­
vičenke zavezati, da bodo: 
(a) vzpostavile in vzdrževale ustrezne upravne strukture in sisteme, 
potrebne za izvajanje in upravljanje v tem oddelku dolo čenih 
pravil in postopkov v tej državi, vklju čno, kjer je to primerno, z 
dogovori, ki so potrebni za uporabo kumulacije; 
(b) njihovi pristojni organi sodelovali s Komisijo in carinskimi organi 
držav članic. 
2. Sodelovanje, omenjeno v to čki (b) odstavka 1, pomeni: 
(a) zagotavljanje vse potrebne podpore v primeru zahteve Komisije za 
njeno spremljanje ustreznega upravljanja sheme v zadevni državi, vključno z obiski za preverjanje na kraju samem s strani Komisije 
ali carinskih organov držav članic; 
(b) brez poseganja v člen 97g in 97h, preverjanje statusa porekla 
izdelkov in skladnosti z drugimi pogoji, dolo čenimi v tem 
oddelku, vklju čno z obiski na kraju samem, kadar to zahteva 
Komisija ali carinski organi držav članic v okviru preiskav porekla. 
3. Države upravi čenke morajo Komisiji predložiti zavezo iz odstavka 1.
 
Člen 69  
1. Države upravi čenke Komisijo uradno obvestijo o nazivih in 
naslovih organov na njihovem ozemlju, ki so: 
(a) del državnih organov zadevne države ali delujejo v okviru pris ­
tojnosti vlade in so pooblaš čeni, da lahko izvoznike registrirajo ali 
umaknejo iz evidence registriranih izvoznikov;  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 50
 
(b) del državnih organov zadevne države ter pooblaš čeni za podporo 
Komisiji in carinskim organom držav članic v okviru upravnega 
sodelovanja, dolo čenega v tem oddelku. 
2. Države upravi čenke Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli 
spremembah informacij iz odstavka 1. 
3. Komisija vzpostavi elektronsko bazo podatkov registriranih 
izvoznikov na podlagi informacij, ki jih predložijo državni organi 
držav upravi čenk in carinski organi držav članic. 
Dostop do same baze podatkov ter podatkov v njej ima izklju čno 
Komisija. Organi iz prvega pododstavka zagotovijo, da so podatki, predloženi Komisiji, posodobljeni ter popolni in to čni. 
Podatki, obdelani v podatkovni bazi iz prvega pododstavka, so javnosti 
dostopni prek spleta, z izjemo zaupnih podatkov iz polj 2 in 3 zahtevka za registracijo izvoznika iz člena 92. 
Prenos ali dostop do osebnih podatkov, ki se obdelajo v podatkovni bazi 
iz prvega pododstavka in s strani držav članic v skladu s tem oddelkom, 
se lahko omogo či tretjim državam ali mednarodnim organizacijam samo 
v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001. 
4. Ta uredba nikakor ne vpliva na raven varstva posameznikov pri 
obdelavi osebnih podatkov v skladu z dolo čbami zakonodaje Evropske 
unije in nacionalnim pravom, zlasti ne spreminja obveznosti držav 
članic pri njihovi obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 
95/46/ES niti obveznosti institucij in organov Evropske unije pri njihovi obdelavi osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 pri izpolnjevanju njihovih obveznosti. 
Komisija lahko identifikacijske in registracijske podatke o izvoznikih, 
sestavljene iz nabora podatkov iz to čk 1, 3 (v zvezi z opisom dejav ­
nosti), 4 in 5 Priloge 13c objavi na spletu samo, če so izvozniki dali 
izrecno in prostovoljno pisno soglasje. 
Izvoznikom se predložijo informacije iz člena 11 Uredbe (ES) 
št. 45/2001. 
Pravice oseb v zvezi z njihovimi registracijskimi podatki iz Priloge 13c, 
obdelanimi v nacionalnih podatkovnih sistemih, se izvajajo v skladu z zakonodajo države članice, ki je shranila njihove osebne podatke 
izvajajoč Direktivo 95/46/ES.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 51
 
Pravice oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v centralni 
podatkovni bazi iz odstavka 3 se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. 
Nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov in Evropski nadzornik 
za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sode ­
lujejo in zagotavljajo usklajen nadzor nad bazo podatkov iz odstavka 3.
 
Člen 70  
▼M46  
1. Komisija v  Uradnem listu Evropske unije  (serija C) objavi seznam 
držav upravi čenk in datum, kdaj naj bi te države izpolnile pogoje iz 
členov 68 in 69. Komisija bo ta seznam posodobila vsaki č, ko nova 
država upravi čenka izpolni enake pogoje in ko država upravi čenka 
pogojev ne izpolnjuje ve č. 
2. Izdelki s poreklom iz države upravi čenke v smislu tega oddelka ob 
sprostitvi v prosti promet v Uniji uživajo prednosti sheme samo pod pogojem, da so bili iz države upravi čenke izvoženi na dan, naveden na 
seznamu iz odstavka 1, ali pozneje.  
▼
M39  
3. Za državo upravi čenko se šteje, da izpolnjuje pogoje iz členov 68 
in 69 z dnem, ko predloži svojo zavezo iz člena 68(1) in pošlje uradno 
obvestilo iz člena 69(1).  
▼M46  
Člen 71  
1. V primeru, da pristojni organi države upravi čenke ne izpolnijo 
pogojev iz členov 68(1), 69(2), 91, 92, 93 ali 97g, ali v primeru siste ­
matičnega neizpolnjevanja pogojev iz člena 97h(2), lahko to v skladu s 
členom 21 Uredbe (EU) št. 978/2012 za to državo pomeni za časen umik 
preferencialov v okviru sheme. 
2. Za namene tega oddelka za državo ali ozemlje, ki sta bila črtana s 
seznama držav upravi čenk iz člena 70(1), za obdobje treh let od datuma 
črtanja s tega seznama še naprej veljajo obveznosti iz členov 68, 
88(1)(b), 97g(1)(a), 97g(3) in 97i(1)(b).  
▼M39  
P o d o d d e l e k 2  
Opredelitev pojma „izdelki s poreklom“  
Člen 72  
Kot izdelki s poreklom v državi upravi čenki se štejejo: 
(a) izdelki, v celoti pridobljeni v tej državi v smislu člena 75;  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 52
 
(b) izdelki, pridobljeni v tej državi, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v 
celoti pridobljeni v tej državi, pod pogojem, da so bili ti materiali zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 76.
 
Člen 73  
1. Pogoji iz tega pododdelka za pridobitev statusa porekla morajo biti 
izpolnjeni v zadevni državi upravi čenki. 
2. Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz države upravi čenke v drugo 
državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se 
pristojnim organom lahko zadovoljivo dokaže: 
(a) da so izdelki, ki se vra čajo, isti izdelki, ki so bili izvoženi, in 
(b) da se na njih medtem, ko so bili v navedeni državi ali med 
izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju.
 
Člen 74  
1. Izdelki, ki se prijavljajo za sprostitev v prosti promet v Evropski 
uniji, morajo biti isti kot izdelki, ki so bili izvoženi iz države upra ­
vičenke, za katero se šteje, da imajo poreklo. Preden se izdelki prijavijo 
za sprostitev v prosti promet, ne smejo biti spremenjeni ali preobli ­
kovani na kakršen koli na čin, niti se na njih ne smejo opraviti 
nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju. Skladiš čenje izdelkov ali pošiljk in delitev pošiljk je 
možna, kadar se to opravi pod odgovornostjo izvoznika ali kasnejšega 
imetnika izdelkov in če izdelki v državi/državah tranzita ostanejo pod 
carinskim nadzorom. 
2. Skladnost z odstavkom 1 se upošteva kot izpolnjena, razen, če 
imajo carinski organi razlog, da verjamejo v nasprotno; v takih primerih lahko carinski organi od deklaranta zahtevajo, da predloži dokazilo o izpolnjevanju zahtev, ki se lahko predloži v kakršni koli obliki, vklju čno z pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na 
primer enotni tovorni listi ali dejanska oz. konkretna dokazila, ki temeljijo na ozna čevanju ali števil čenju tovorkov ali katero koli 
dokazilo v zvezi z blagom samim. 
3. Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata, kadar se uporablja kumu ­
lacija iz členov 84, 85 ali 86.
 
Člen 75  
1. Za v celoti pridobljene v državi upravi čenki se štejejo: 
(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega 
dna; ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 53
 
(b) tam pridelani ali pobrani rastlinski in zelenjavni izdelki; 
(c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; 
(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali; 
(e) izdelki, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in 
vzrejenih živali; 
(f) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; 
(g) izdelki ribogojstva, kadar so ribe, raki in mehkužci tam rojeni in 
vzrejeni; 
(h) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z 
njenimi plovili zunaj katerega koli teritorialnega morja; 
(i) izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izklju čno iz 
izdelkov iz to čke (h); 
(j) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin; 
(k) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo; 
(l) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj katerega 
koli teritorialnega morja pod pogojem, da ima izklju čno pravico do 
obdelave morskega dna ali podzemlja; 
(m) blago, izdelano izklju čno iz izdelkov, navedenih v to čkah (a) do (l). 
2. Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 
1(h) in (i) se uporabljata izklju čno za plovila in predelovalne ladje, ki 
izpolnjujejo vsako izmed naslednjih zahtev: 
(a) so registrirane v državi upravi čenki ali v državi članici; 
(b) plujejo pod zastavo države upravi čenke ali države članice; 
(c) izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev: 
(i) so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov države upravi čenke 
ali držav članic ali  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 54
 
(ii) so v lasti podjetij, 
— ki imajo sedež in glavni kraj poslovanja v državi upra ­
vičenki ali državi članici in 
— ki so v najmanj 50-odstotni lasti države upravi čenke ali 
držav članic ali javnih organizacij ali državljanov države 
upravičenke ali države članice.  
▼M46  
3. Posami čni pogoji iz odstavka 2 so lahko izpolnjeni v državah 
članicah ali razli čnih državah upravi čenkah, v kolikor vse zadevne 
države upravi čenke uživajo ugodnosti regionalne kumulacije v skladu 
s členom 86(1) in (5). V tem primeru se šteje, da imajo izdelki poreklo 
tiste države upravi čenke, pod katere zastavo pluje plovilo ali prede ­
lovalna ladja v skladu s to čko (b) odstavka 2. 
Prvi pododstavek se uporablja samo takrat, ko so izpolnjeni pogoji iz 
člena 86(2)(a), (c) in (d).  
▼M39  
Člen 76  
1. Brez poseganja v člena 78 in 79 se za izdelke, ki niso v celoti 
pridobljeni v zadevni državi upravi čenki v smislu člena 75, šteje, da 
imajo poreklo te države, če so za zadevno blago izpolnjeni pogoji s 
seznama v Prilogi 13a. 
2. Če se izdelek, ki je pridobil status porekla v državi v skladu z 
odstavkom 1, v tej državi nadalje obdela in se uporablja kot material pri izdelavi novega izdelka, se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki bi lahko bili uporabljeni pri njegovi izdelavi.
 
Člen 77  
1. Izpolnjevanje zahtev iz člena 76(1) je treba preveriti za vsak 
izdelek posebej. 
Vendar pa se lahko v primeru, ko je dolo čeno pravilo osnovano na 
skladnosti z najve čjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla, 
vrednost materialov brez porekla izra čuna na podlagi povpre čnih vred­
nosti, kot je opisano v odstavku 2, z namenom upoštevanja nihanja v stroških in valutnih te čajih. 
2. V primeru, ki ga omenja drugi pododstavek odstavka 1, se 
povprečna cena izdelka franko tovarna in povpre čna vrednost 
uporabljenih materialov brez porekla izra čuna tako, da se seštejejo vse 
cene franko tovarna, zara čunane za vse prodaje izdelkov v predhodnem 
poslovnem letu oziroma, da se sešteje vrednost vseh materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi izdelkov v predhodnem poslovnem letu, kot je opredeljeno v državi izvoznici ali, kadar podatki za celotno dav čno leto niso na voljo, v krajšem obdobju, ki ne sme biti 
krajše od treh mesecev.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 55
 
3. Izvozniki, ki se odlo čijo za izra čunavanje na povpre čni osnovi, 
morajo to metodo dosledno uporabljati skozi celo leto, ki sledi refer ­
enčnemu poslovnemu letu, ali, kadar je to primerno, skozi celo leto, ki 
sledi krajšemu obdobju, ki se je upoštevalo kot referenca. To metodo lahko prenehajo uporabljati, kadar ugotovijo, da so se med danim poslovnim letom ali krajšim reprezentativnim obdobjem najmanj treh mesecev prenehala nihanja v stroških ali valutnih te čajih, ki so 
uporabo take metode opravi čevala. 
4. Povpre čne vrednosti iz odstavka 2 se uporabijo kot cena franko 
tovarna in vrednost materialov brez porekla za namene doseganja skladnosti z najve čjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla.
 
Člen 78  
1. Brez poseganja v odstavek 3 naslednji postopki veljajo kot neza ­
dostna obdelava ali predelava, da bi izdelki pridobili status izdelkov s poreklom ne glede na to, ali so zahteve člena 76 izpolnjene ali ne: 
(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in 
skladiščenjem; 
(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov; 
(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali 
drugih snovi za prekrivanje; 
(d) likanje ali stiskanje tekstila in tekstilnih izdelkov; 
(e) preprosti postopki barvanja in loš čenja; 
(f) luščenje in delno ali popolno mletje riža; loš čenje in glaziranje žit 
in riža; 
(g) postopki barvanja sladkorja ali aromatiziranje sladkorja ali 
oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja; 
(h) lupljenje, razkoš čičevanje in luš čenje sadja, oreš čkov in zelenjave; 
(i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; (j) sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrš čanje v skupine, razvrš čanje po 
stopnjah, usklajevanje (vklju čno s sestavljanjem garnitur izdelkov); 
(k) preprosto pakiranje v steklenice, plo čevinke, čutare, vre čke, zaboje, 
škatle, pritrjevanje na lepenko ali ploš če in vsi drugi preprosti 
postopki pakiranja; 
(l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih 
podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo; 
(m) preprosto mešanje izdelkov, razli čnih vrst ali ne; mešanje sladkorja 
s katerim koli materialom;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 56
 
(n) preprosto dodajanje vode ali red čenje, izsuševanje ali denaturacija 
izdelkov; 
(o) preprosto sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali 
razstavljanje izdelkov na dele; 
(p) kombinacija dveh ali ve č postopkov iz to čk od (a) do (o); 
(q) zakol živali. 
2. V odstavku 1 se postopki upoštevajo kot preprosti, kadar ne 
zahtevajo posebnih znanj niti strojev, naprav ali orodji, ki bi bili 
posebej izdelani ali nameš čeni za izvajanje teh postopkov. 
3. Pri ugotavljanju, ali se predelava ali obdelava, opravljena na posa ­
meznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v državi upravi čenki.
 
Člen 79  
1. Z odstopanjem od člena 76 in ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 
tega člena, se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji s seznama 
iz Priloge 13a ne smejo uporabljati v izdelavi dolo čenega izdelka, 
vseeno lahko uporabijo pod pogojem, da njihova skupna vrednost ali neto teža, ocenjena za ta izdelek, ne presega: 
(a) 15 % teže izdelka za izdelke, ki spadajo v poglavja 2 in 4 do 24 
harmoniziranega sistema, z izjemo predelanih ribiških izdelkov iz 
poglavja 16; 
(b) 15 % cene izdelka franko tovarna za druge izdelke, razen za izdelke, ki 
spadajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, za katere se uporabljajo odstopanja iz opomb 6 in 7 dela I Priloge 13a. 
2. V skladu z odstavkom 1 ni dovoljeno presegati katerega koli 
odstotka za najve čjo dovoljeno vsebnost materialov brez porekla, kot 
je opredeljeno v pravilih na seznamu v Prilogi 13a. 
3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za izdelke, v celoti pridobljene v 
državi upravi čenki v smislu člena 75. Kljub temu pa se brez poseganja v 
člena 78 in 80(2) odstopanje iz omenjenih odstavkov vendarle uporablja 
za seštevek vseh materialov, uporabljenih v izdelavi izdelka in za katere pravilo s seznama v Prilogi 13a za zadevni izdelek zahteva, da so taki materiali v celoti pridobljeni.
 
Člen 80  
1. Enota kvalifikacije za uporabo dolo čb tega oddelka je dolo čen 
izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se dolo ča uvrstitev z 
uporabo harmoniziranega sistema.  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 57
 
2. Kadar je pošiljka sestavljena iz dolo čenega števila enakih 
izdelkov, ki se uvrš čajo v enako tarifno številko harmoniziranega 
sistema, je treba pri uporabi dolo čb tega oddelka vsak izdelek obrav ­
navati posebej. 
3. Če je v skladu s splošnim pravilom 5 za razlago harmoniziranega 
sistema embalaža vklju čena v izdelek zaradi uvrš čanja, mora biti 
vključena tudi pri dolo čanju porekla.  
Člen 81  
Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, 
stroja, naprave ali vozila, ki so del obi čajne opreme in vklju čeni v 
njeno ceno franko tovarna, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.
 
Člen 82  
Garniture, opredeljene v splošnem pravilu 3 za razlago harmoniziranega 
sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, kadar so vsi sestavni deli izdelki s poreklom. 
Če je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in izdelkov brez 
porekla, se garnitura kot celota obravnava kot izdelek s poreklom, pod pogojem, da vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.
 
Člen 83  
Da bi dolo čili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla 
naslednjih sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi: 
(a) energija in gorivo; 
(b) naprave in oprema; 
(c) stroji in orodja; 
(d) katero koli drugo blago, ki ni vklju čeno ali ni namenjeno za 
vključitev v kon čno sestavo izdelka.  
P o d o d d e l e k 3  
Kumulacija  
Člen 84  
Bilateralna kumulacija omogo ča, da se izdelki s poreklom iz Evropske 
unije štejejo kot materiali s poreklom iz države upravi čenke, kadar so 
vključeni v izdelek, ki je izdelan v tej državi, pod pogojem, da tam 
opravljena obdelava ali predelava presega postopke opisane v členu 78(1).  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 58
 
Člen 85  
1. Pod pogojem, da Norveška, Švica in Tur čija izdelkom s poreklom 
iz držav upravi čenk odobrijo splošne tarifne preferenciale in uporabljajo 
opredelitev pojma porekla, ki ustreza opredelitvi iz tega oddelka, kumu ­
lacija z Norveško, Švico in Tur čijo omogo ča izdelkom s poreklom iz 
Norveške, Švice ali Tur čije, da se jih šteje kot materiale s poreklom iz 
države upravi čenke pod pogojem, da tam opravljena obdelava ali 
predelava presega postopke opisane v členu 78(1). 
2. Odstavek 1 se uporablja pod pogojem, da Tur čija, Norveška in 
Švica po na čelu vzajemnosti enako obravnavajo izdelke s poreklom iz 
držav upravi čenk, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Evropske unije. 
3. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke, ki sodijo v poglavja 1 do 
24 harmoniziranega sistema. 
4. Komisija bo v  Uradnem listu Evropske unije  (serija C) objavila 
datum, ko se izpolnijo pogoji iz odstavkov 1 in 2.  
Člen 86  
▼M46  
1. Regionalna kumulacija se uporablja za naslednje štiri lo čene 
regionalne skupine: 
(a) Skupina I: Brunej, Burma/Mjanmar, Filipini, Indonezija, Kambodža, 
Laos, Malezija, Tajska, Vietnam; 
(b) Skupina II: Bolivija, Kolumbija, Kostarika, Ekvador, Salvador, 
Gvatemala, Honduras, Nikaragva, Panama, Peru, Venezuela; 
(c) Skupina III: Bangladeš, Butan, Indija, Maldivi, Nepal, Pakistan, Šri 
Lanka; 
(d) Skupina IV: Argentina, Brazilija, Paragvaj in Urugvaj. 2. Regionalna kumulacija med državami znotraj iste skupine se 
uporablja samo, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) države, udeležene pri kumulaciji, so v času izvoza izdelka v Unijo: 
(i) države upravi čenke, dokler se v teh državah ne za čne 
uporabljati sistem registriranih izvoznikov; 
(ii) države upravi čenke, vklju čene na seznam iz člena 70(1), če se v 
teh državah uporablja sistem registriranih izvoznikov; 
(b) za namene regionalne kumulacije med državami iz iste regionalne 
skupine se uporabljajo pravila o poreklu iz tega oddelka; 
(c) države znotraj iste regionalne skupine so se zavezale k: 
(i) ravnanju v skladu ali zagotavljanju skladnosti s tem oddelkom 
in 
(ii) zagotavljanju upravnega sodelovanja, potrebnega za zagotovitev 
ustreznega izvajanja tega oddelka, tako z Unijo kot med njimi samimi;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 59
 
(d) o zavezah iz to čke (c) je Komisijo obvestil sekretariat zadevne 
regionalne skupine ali drug pristojni skupni organ, ki zastopa vse članice zadevne skupine. 
Kadar zahtevani postopek iz dela II Priloge 13a ni enak za vse države, 
udeležene pri kumulaciji, se za namene to čke (b) poreklo izdelkov, ki se 
izvozijo iz ene države v drugo državo regionalne skupine za namene regionalne kumulacije, dolo či na podlagi pravila, ki bi se uporabljalo, če 
bi se izdelki izvažali v Unijo. 
Če so države v regionalni skupini že pred 1. januarjem 2011 izpolnile 
pogoje iz to čk (c) in (d) prvega pododstavka, nova zaveza ni potrebna.  
▼
M39  
3. Materiali iz seznama v Prilogi 13b so izklju čeni iz regionalne 
kumulacije iz odstavka 2, kadar: 
(a) tarifni preferencial, ki se uporablja v Evropski uniji, ni enak za vse 
države, udeležene pri kumulaciji; in 
(b) kadar bi zadevni materiali prek kumulacije koristili prednosti tarifne 
obravnave, ki bi bila ugodnejša od tiste, ki bi je bili deležni, če bi 
bili neposredno izvoženi v Evropsko unijo.  
▼M46  
4. Regionalna kumulacija med državami upravi čenkami znotraj iste 
regionalne skupine se uporablja samo pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v državi upravi čenki, v kateri so materiali 
dodatno obdelani ali vgrajeni, presega postopke opisane v členu 78(1) 
in, v primeru tekstilnih izdelkov, tudi postopke navedene v Prilogi 16.
 
▼C8 
Kadar pogoj iz prvega pododstavka ni izpolnjen, se pri izdelkih kot 
država porekla upošteva tista država iz regionalne skupine, ki ji pripada najve čji delež vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz 
držav zadevne regionalne skupine.  
▼
M39  
Kadar je država porekla dolo čena v skladu z drugim pododstavkom, se 
ta država navede kot država porekla na dokazilu o poreklu, ki ga izda izvoznik izdelka v Evropsko unijo, oziroma, dokler se ne za čne 
uporabljati sistem registriranih izvoznikov, ki ga izdajo organi države upravičenke izvoznice. 
5. Na zahtevo organov države upravi čenke iz skupine I ali skupine 
III lahko Komisija odobri regionalno kumulacijo državami teh skupin, kadar je prepri čana, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:  
▼
M46  
(a) pogoji iz odstavkov 2(a) in (b) so izpolnjeni in  
▼M39  
(b) države, ki bodo udeležene pri taki regionalni kumulaciji, so se 
zavezale in so skupaj obvestile Komisijo o svoji zavezi k: 
(i) ravnanju v skladu ali zagotavljanju skladnosti s tem oddelkom in  ▼M46  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 60
 
(ii) zagotavljanju upravnega sodelovanja, potrebnega za zago ­
tovitev ustreznega izvajanja tega oddelka, tako z Evropsko unijo kot med njimi samimi. 
Zahtevek, omenjen v prvem pododstavku, se podpre z dokazili, da so 
pogoji iz tega pododstavka izpolnjeni. Naslovi se na Komisijo. Komisija se bo glede ugoditve zahtevi odlo čila ob upoštevanju vseh elementov v 
zvezi s kumulacijo, ki se ji zdijo pomembni, vklju čno z materiali, ki 
bodo kumulirani. 
6. Kadar se v Evropsko unijo izvažajo izdelki, izdelani v državi 
upravičenki iz skupine I ali III, ob uporabi materialov s poreklom iz 
države, ki spada v drugo izmed teh dveh skupin, se poreklo teh izdelkov določi, kot sledi: 
(a) materiali s poreklom iz države v eni regionalni skupini se štejejo kot 
materiali s poreklom iz države v drugi regionalni skupini, kadar so vključeni v tam pridobljeni izdelek, pod pogojem, da obdelava ali 
predelava, opravljena v slednji državi upravi čenki presega postopke 
opisane v členu 78(1) in, v primeru tekstilnih izdelkov, tudi 
postopke navedene v prilogi 16.  
▼
C8 
(b) Kadar pogoj iz to čke (a) ni izpolnjen, se pri izdelkih kot država 
porekla upošteva tista država izmed udeleženih pri tej kumulaciji, ki ji pripada najve čji delež vrednosti uporabljenih materialov s 
poreklom iz držav, udeleženih pri isti kumulaciji.  
▼
M39  
Kadar je država porekla dolo čena v skladu s to čko (b) prvega 
pododstavka, se ta država navede kot država porekla na dokazilu o poreklu, ki ga izda izvoznik izdelka v Evropsko unijo, oziroma, dokler se ne za čne uporabljati sistem registriranih izvoznikov, ki ga 
izdajo organi države upravi čenke izvoznice. 
7. Na zahtevo organov katere koli države upravi čenke lahko 
Komisija odobri razširjeno kumulacijo med državo upravi čenko in 
državo, s katero ima Evropska unija v veljavi sporazum o prosti trgovini v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in 
trgovini (GATT), pod pogojem, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 
(a) države, udeležene pri kumulaciji, so se zavezale k ravnanju v skladu 
ali zagotavljanju skladnosti s tem oddelkom in zagotavljanju 
upravnega sodelovanja, potrebnega za zagotovitev ustreznega izvajanja tega oddelka, tako z Evropsko unijo kot med njimi samimi; 
(b) o zavezi iz to čke (a) je Komisijo uradno obvestila zadevna država 
upravičenka. 
Zahtevek iz prvega pododstavka mora vsebovati seznam materialov, ki 
pri kumulaciji pridejo v poštev, in mora biti podprt z dokazili, da so pogoji iz to čk (a) in (b) prvega pododstavka izpolnjeni. Naslovi se ga na 
Komisijo. Kadar pride do spremembe v zadevnih materialih, je treba predložiti nov zahtevek.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 61
 
Materiali, ki spadajo v poglavja 1 do 24 harmoniziranega sistema, so 
izključeni iz razširjene kumulacije. 
8. V primerih razširjene kumulacije iz odstavka 7 se poreklo 
uporabljenih materialov in uporabljiva dokumentarna dokazila, določijo v skladu s pravili iz ustreznega sporazuma o prosti trgovini. 
Poreklo izdelkov, ki bodo izvoženi v Evropsko unijo, se dolo či v skladu 
s pravili o poreklu iz tega oddelka. 
Da bi pridobljeni izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ni 
potrebno, da bi bili materiali s poreklom iz države, s katero ima Evropska unija v veljavi sporazum o prosti trgovini, ki so bili uporabljeni v državi upravi čenki pri izdelavi izdelka za izvoz v 
Evropsko unijo, zadosti obdelani ali predelani, pod pogojem, da 
opravljena obdelava ali predelava v zadevni državi upravi čenki 
presega postopke opisane v členu 78(1). 
9. Komisija bo v  Uradnem listu Evropske unije  (serija C) objavila 
naslednje: 
(a) datum za četka kumulacije iz člena 5 med državami iz skupine I in 
skupine III, države, udeležene pri tej kumulaciji, in, kjer je to primerno, seznam materialov, za katere se kumulacija uporablja. 
(b) Datum za četka razširjene kumulacije, države, udeležene pri njej, in 
seznam materialov, za katere se kumulacija uporablja.
 
Člen 87  
Kadar se bilateralna kumulacija ali kumulacija z Norveško, Švico ali 
Turčijo uporabi v kombinaciji z regionalno kumulacijo, dobi pridobljeni 
izdelek poreklo ene izmed držav članic zadevne regionalne skupine, ki 
je določeno v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 86(4).  
Člen 88  
1. Pododdelka 1 in 2 se smiselno uporabljata v naslednjih primerih: 
(a) izvozi iz Evropske unije v državo upravi čenko za namene bilat ­
eralne kumulacije.  
▼M46  
(b) izvozi iz ene države upravi čenke v drugo za namene regionalne 
kumulacije v skladu s členom 86(1) in (5), brez poseganja v 
drugi pododstavek člena 86(2)(b).  
▼M39  
2. Če so pri obdelavi ali predelavi izdelka bili uporabljeni zamenljivi 
materiali s poreklom in taki brez porekla, lahko carinski organi držav članic na pisno zahtevo gospodarskih subjektov dovolijo upravljanje 
materialov v Evropski uniji z uporabo metode lo čenega knjigovodskega 
izkazovanja za namene kasnejšega izvoza v državo upravi čenko v 
okviru bilateralne kumulacije, ne da bi bili materiali skladiš čeni ločeno. ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 62
 
3. Carinski organi držav članic lahko dovoljenje iz odstavka 2 izdajo 
pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni. 
Dovoljenje se odobri samo v primeru, če se z uporabo metode iz 
odstavka 2 lahko zagotovi, da je število pridobljenih izdelkov, ki se jih lahko šteje za „izdelke s poreklom iz Evropske unije“, v vsakem trenutku enako številu, ki bi ga dobili z uporabo metode fizi čnega 
ločevanja zalog. 
Če se dovoljenje odobri, se metoda uporablja in njena uporaba beleži na 
podlagi splošnih ra čunovodskih na čel, ki se uporabljajo v Evropski uniji. 
4. Upravi čenec do metode iz odstavka 2 izda oziroma, dokler se ne 
začne uporabljati sistem registriranih izvoznikov, zaprosi za dokazila o 
poreklu za tiste koli čine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s 
poreklom iz Evropske unije. Na zahtevo carinskih organov držav 
članic mora uporabnik dati izjavo o tem, kako so bile koli čine vodene. 
5. Carinski organi držav članic nadzorujejo uporabo dovoljenja iz 
odstavka 2. 
Dovoljenje lahko odvzamejo v naslednjih primerih: 
(a) kadar uporabnik dovoljenje na kakršen koli na čin nepravilno 
uporablja, ali 
(b) kadar uporabnik ne izpolnjuje katerega koli od drugih pogojev 
določenih v tem oddelku ali oddelku 1A.
 
P o d o d d e l e k 4  
Odstopanja  
Člen 89  
1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države upra ­
vičenke slednji odobri za časno odstopanje od dolo čb iz tega oddelka, 
kadar: 
(a) zaradi notranjih ali zunanjih dejavnikov za časno ni sposobna ravnati 
v skladu s pravili za pridobitev porekla iz člena 72, čeprav je v 
preteklosti to že lahko, ali 
(b) je potreben čas, da se pripravi na uskladitev s pravili za pridobitev 
porekla iz člena 72. 
2. Začasno odstopanje je omejeno na trajanje u činkov notranjih ali 
zunanjih dejavnikov, zaradi katerih je bilo odstopanje zahtevano, ali na čas, ki ga država upravi čenka potrebuje za uskladitev s pravili. 
3. Zahtevek za odstopanje se v pisni obliki predloži Komisiji. V njem 
morajo biti navedeni razlogi, kot so opredeljeni v odstavku 1, zakaj se odstopanje zahteva in mora vsebovati ustrezne dokazilne listine.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 63
 
4. Kadar se odstopanje odobri, mora država upravi čenka izpolnjevati 
vse predpisane zahteve glede informacij, ki jih je treba Komisiji predložiti v zvezi z uporabo odstopanja in upravljanjem koli čin, za 
katere je bilo odstopanje odobreno.
 
P o d o d d e l e k 5  
Postopki pri izvozu iz države upravi čenke 
Člen 90  
Shema se uporablja v naslednjih primerih: 
(a) za blago, ki izpolnjuje zahteve tega oddelka in ga izvaža registrirani 
izvoznik v smislu člena 92; 
(b) za vsako pošiljko enega ali ve č tovorkov, ki vsebujejo izdelke s 
poreklom, ki jih izvaža kateri koli izvoznik, kadar skupna vrednost poslanih izdelkov s poreklom ne presega 6 000 EUR.
 
Člen 91  
1. Pristojni organi v državi upravi čenki vzpostavijo in sproti poso ­
dabljajo elektronsko evidenco registriranih izvoznikov v tej državi. To evidenco je treba nemudoma posodobiti, kadar se kakšnega izvoznika v skladu s členom 93(2) umakne s seznama. 
2. Evidenca vsebuje naslednje informacije: 
(a) ime in polni naslov kraja, na katerem registrirani izvoznik biva ali 
ima sedež, vklju čno z oznako države ali ozemlja (šifra države ISO 
alpha 2); 
(b) številka registriranega izvoznika; 
(c) izdelki namenjeni izvozu v okviru sheme (indikativni seznam 
poglavij ali tarifnih številk harmoniziranega sistema, kot se zdi primerno vlagatelju); 
(d) datum od kdaj in do kdaj je oz. je bil izvoznik registriran; 
(e) razlog za umik (zahteva registriranega izvoznika / odvzem s strani 
pristojnih organov). Ti podatki morajo biti na voljo samo pristojnim organom. 
3. Pristojni organi držav upravi čenk Komisijo obvestijo o svojem 
nacionalnem sistemu števil čenja, uporabljenim za ozna čevanje regis ­
triranih izvoznikov. Številka se za čne s šifro države ISO alpha 2.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 64
 
Člen 92  
Da bi se registrirali, izvozniki vložijo zahtevek pri pristojnih organih 
države upravi čenke iz člena 69(1)(a), pri čemer uporabijo obrazec, 
katerega vzorec je v Prilogi 13c. Z izpolnitvijo obrazca izvozniki dajo privolitev za shranitev teh informacij v podatkovno bazo Komisije in za spletno objavo podatkov, ki niso zaupni. 
Zahtevek pristojni organi sprejmejo samo, če je ta v celoti izpolnjen.
 
Člen 93  
1. Registrirani izvozniki, ki ne izpolnjujejo ve č pogojev za izvoz 
katerega koli blaga na podlagi sheme ali takega blaga ne nameravajo več izvažati, o tem obvestijo pristojne organe v državi upravi čenki, ki 
jih nemudoma umaknejo iz evidence registriranih izvoznikov, ki jo vodi zadevna država upravi čenka. 
2. Če registrirani izvozniki namerno ali iz malomarnosti sestavijo ali 
povzročijo sestavo navedbe o poreklu ali katere koli dokazilne listine z 
nepravilnimi informacijami, ki povzro čijo nepravilno ali goljufivo 
pridobitev ugodnosti preferencialne tarifne obravnave, pristojni organi države upravi čenke brez poseganja v sistem kazni in sankcij, ki se 
uporablja v tej državi upravi čenki, izvoznika umaknejo iz evidence 
registriranih izvoznikov, ki jo vodi zadevna država upravi čenka. 
3. Brez poseganja v možen vpliv ugotovljenih nepravilnosti na 
nerešena preverjanja, umik iz evidence registriranih izvoznikov velja za naprej, tj. za navedbe, dane po datumu umika. 
4. Izvozniki, ki so jih pristojni organi v skladu z odstavkom 2 
umaknili iz evidence registriranih izvoznikov, se lahko ponovno vnesejo v evidenco registriranih izvoznikov le, potem ko so pristojnim 
organom države upravi čenke dokazali, da so odpravili stanje, zaradi 
katerega so bili umaknjeni.
 
Člen 94  
1. Izvozniki morajo, ne glede na to, ali so registrirani ali ne, 
izpolnjevati naslednje obveznosti: 
(a) vzdržujejo ustrezno trgovsko ra čunovodsko dokumentacijo za proiz ­
vodnjo in dobavo blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo; 
(b) hranijo in dajejo na razpolago vsa dokazila v zvezi z materialom, 
uporabljenim pri izdelavi; 
(c) hranijo vso carinsko dokumentacijo v zvezi z materialom, 
uporabljenim pri izdelavi; 
(d) najmanj tri leta po koncu leta, v katerem je bila dana navedba o 
poreklu, ali dlje, če je tako zahtevano v nacionalni zakonodaji, 
hranijo evidence o: 
(i) navedbah o poreklu, ki so jih dali, in  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 65
 
(ii) njihovih materialih s poreklom in brez njega, ra čune proiz ­
vodnje in evidence zalog. 
Evidenca iz to čke (d) prvega pododstavka je lahko elektronska, vendar 
mora omogo čati sledljivost materialov, uporabljenih pri izdelavi 
izvoženih izdelkov, in potrditev njihovega statusa blaga s poreklom. 
2. Obveznosti iz odstavka 1 veljajo tudi za dobavitelje, ki 
izvoznikom predložijo izjave dobavitelja, ki potrjuje, da ima blago, ki ga dobavljajo, status blaga s poreklom.
 
Člen 95  
1. Navedbo o poreklu izda izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se 
nanaša, če se zadevno blago lahko šteje za blago s poreklom iz zadevne 
države upravi čenke ali druge države upravi čenke v skladu z drugim 
pododstavkom člena 86(4) ali s to čko (b) prvega pododstavka člena 
86(6). 
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se navedba o poreklu lahko 
izjemoma izda po izvozu („naknadna navedba“) pod pogojem, da se jo v državi članici prijave za sprostitev v prosti promet, ne predloži 
pozneje kot dve leti po izvozu. 
3. Navedbo o poreklu izvoznik predloži svoji stranki v Evropski uniji 
in vsebuje podatke, navedene v Prilogi 13d. Navedba o poreklu je napisana bodisi v angleškem ali v francoskem jeziku. 
Sestavljena je lahko na katerem koli trgovinskem dokumentu, na 
podlagi katerega je mogo če prepoznati zadevnega izvoznika in 
vpleteno blago. 
4. V primeru kumulacije na podlagi člena 84, člena 86(1) ali člena 
86(5) in (6) se izvoznik izdelka, pri izdelavi katerega se uporabljajo materiali s poreklom iz pogodbenice, s katero je kumulacija dovoljena, opira na navedbo o poreklu, ki jo je predložil dobavitelj. V teh primerih mora navedba o poreklu, ki jo izda izvoznik, vsebovati ustrezno oznako „EU cumulation“, „regional cumulation“ ali „Cumul UE“, „cumul regional“. 
5. V primeru kumulacije na podlagi člena 85 se izvoznik izdelka, pri 
izdelavi katerega se uporabljajo materiali s poreklom iz pogodbenice, s katero je kumulacija dovoljena, opira na dokazilo o poreklu, ki ga je predložil dobavitelj in je izdano v skladu z dolo čbami pravil GSP o 
poreklu, ki veljajo na Norveškem, v Švici ali Tur čiji, odvisno od 
primera. V tem primeru mora navedba o poreklu, ki jo izda izvoznik, vsebovati oznako „Norway cumulation“, „Switzerland cumulation“, „Turkey cumulation“ ali „Cumul Norvège“, „Cumul Suisse“, „Cumul 
Turquie“. 
6. V primeru razširjene kumulacije na podlagi člena 86(7) in (8) se 
izvoznik izdelka, pri izdelavi katerega se uporabljajo materiali s poreklom iz pogodbenice, s katero je razširjena kumulacija dovoljena, opira na dokazilo o poreklu, ki ga je predložil dobavitelj in je izdano v skladu z dolo čbami ustreznega sporazuma o prosti trgovini med 
Evropsko unijo in zadevno pogodbenico.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 66
 
V tem primeru navedba o poreklu, ki jo izda izvoznik, vsebuje oznako 
„extended cumulation with country x“ ali „cumul étendu avec le pays x“.  
Člen 96  
1. Navedba o poreklu se izda za vsako pošiljko. 
2. Navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma, ko jo 
izda izvoznik. 
3. Ena navedba o poreklu lahko zajema ve č pošiljk, če blago 
izpolnjuje naslednje pogoje: 
(a) gre za razstavljene ali nesestavljene izdelke v smislu splošnega 
pravila 2(a) za razlago harmoniziranega sistema; 
(b) izdelki spadajo v oddelek XVI ali XVII ali pod tarifno številko 
7308 ali 9406 harmoniziranega sistema; in 
(c) izdelki so namenjeni za uvoz po delih.  
P o d o d d e l e k 6  
Postopki pri sprostitvi v prosti promet v Evropski uniji  
Člen 97  
1. Carinska deklaracija za sprostitev v prosti promet se sklicuje na 
navedbo o poreklu. Navedba o poreklu mora biti na razpolago carinskim organom, ki lahko zahtevajo njeno predložitev za preverjanje dekla ­
racije. Ti organi lahko zahtevajo prevod navedbe v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov zadevne države članice. 
2. Kadar deklarant zahteva uporabo sheme, ne da bi imel v času 
sprejema carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet navedbo o poreklu, se deklaracija šteje za nepopolno v smislu člena 253(1) in se 
ustrezno obravnava. 
3. Pred prijavo blaga za sprostitev v prosti promet deklarant zagotovi, 
da blago izpolnjuje pravila tega oddelka in zlasti preveri: 
(i) da je izvoznik registriran v bazi podatkov iz člena 69(3), da izdaja 
navedbe o poreklu, razen kadar skupna vrednost odpremljenih izdelkov s poreklom ne presega 6 000 EUR, in 
(ii) da je navedba o poreklu sestavljena v skladu s Prilogo 13d.
 
Člen 97a  
1. Naslednji izdelki so izvzeti iz obveznosti dajanja in predložitve 
navedbe o poreklu: 
(a) izdelki, ki jih posamezniki pošiljajo drugim posameznikom kot 
manjše tovorke, katerih skupna vrednost ne presega 500 EUR;  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 67
 
(b) izdelki, ki so del osebne prtljage potnikov, katerih skupna vrednost 
ne presega 1 200 EUR. 
2. Izdelki iz odstavka 1 morajo izpolnjevati naslednje pogoje: 
(a) izdelki se ne uvažajo v trgovinske namene; 
(b) za njih je bila dana izjava, da izpolnjujejo pogoje za pridobitev 
prednosti v okviru sheme; 
(c) ni dvoma o resni čnosti izjave iz to čke (b). 
3. Za namene to čke (a) odstavka 2 uvozi ne veljajo za uvoze v 
trgovinske namene, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 
(a) uvozi so ob časni; 
(b) uvozi so sestavljeni samo iz izdelkov za osebno uporabo 
prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin; 
(c) iz narave in koli čine izdelkov je razvidno, da niso namenjeni 
trgovanju.  
Člen 97b  
1. Če so med navedbami v navedbi o poreklu in navedbami v doku ­
mentih, ki so bile predložene carinskim organom zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene manjše razlike, to še ne 
pomeni ni čnosti navedbe o poreklu, če se pravilno ugotovi, da 
dokument ustreza zadevnim izdelkom. 
2. Očitne oblikovne napake v navedbi o poreklu, npr. tipkarske, ne 
morejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o 
pravilnosti navedb v dokumentu. 
3. Navedbe o poreklu, ki so carinskim organom države uvoza 
predložene po poteku veljavnosti iz člena 96, se lahko sprejmejo 
zaradi uporabe tarifnih preferencialov, če jih zaradi izjemnih okoliš čin 
ni bilo mogo če predložiti do dolo čenega kon čnega datuma. V drugih 
primerih predložitve z zamude lahko carinski organi države uvoza 
sprejmejo navedbe o poreklu, če so bili izdelki predloženi carini pred 
tem končnim datumom.
 
Člen 97c  
1. Postopek iz člena 96(3) se uporablja za obdobje, ki ga dolo čijo 
carinski organi držav članic. 
2. Carinski organi držav članic uvoza, ki nadzorujejo zaporedne 
sprostitve v prosti promet, preverijo in potrdijo, da so zaporedne pošiljke del razstavljenih ali nesestavljenih izdelkov, za katere je bila sestavljena navedba o poreklu.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 68
 
Člen 97d  
1. Če izdelki še niso bili sproš čeni v prosti promet, lahko navedbo o 
poreklu nadomestijo ena ali ve č nadomestnih navedb o poreklu, ki jih 
izda imetnik blaga z namenom pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov drugam znotraj carinskega ozemlja Skupnosti ali na Norveško, v Švico ali Turčijo. Imetniki blaga niso nujno registrirani izvozniki, da bi bili 
upravičeni dajati nadomestne navedbe o poreklu. 
2. Kadar se navedba o poreklu nadomesti, vsebuje izvirna navedba o 
poreklu naslednje: 
(a) podatke nadomestne navedbe oziroma navedb o poreklu; 
(b) imena in naslove pošiljatelja blaga; 
(c) prejemnika oziroma prejemnike v Evropski uniji. 
Izvirna navedba o poreklu se ozna či z ustrezno navedbo „Replaced“ ali 
„Remplacée“. 
3. Na nadomestni navedbi o poreklu je navedeno naslednje: 
(a) vse podrobnosti ponovno odpremljenih izdelkov; 
(b) datum sestave izvirne navedbe o poreklu; 
(c) vse potrebne navedbe, kot je opredeljeno v Prilogi 13d; 
(d) ime in naslov pošiljatelja izdelkov v Evropski uniji; 
(e) ime in naslov prejemnika v Evropski uniji, na Norveškem, v Švici 
ali Turčiji; 
(f) datum in kraj sestave nadomestila. 
Oseba, ki izda nadomestno navedbo o poreklu, lahko nadomestni 
navedbi o poreklu priloži kopijo prvotne navedbe o poreklu. 
4. Odstavki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za navedbe, ki 
nadomeščajo navedbe o poreklu, ki so same nadomestne navedbe o 
poreklu. Odstavki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za nadomestne navedbe, ki jih izdajo pošiljatelji blaga na Norveškem, v Švici in Turčiji. ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 69
 
5. V primeru izdelkov, ki uživajo prednosti tarifnih preferencialov na 
podlagi odstopanja, odobrenega v skladu z dolo čbami člena 89,  se 
nadomestilo iz tega člena uporablja samo, kadar so takšni izdelki 
namenjeni za Evropsko unijo. Kadar je zadevni izdelek pridobil status blaga s poreklom z regionalno kumulacijo, se nadomestna navedba o poreklu lahko sestavi za pošiljanje izdelkov na Norveško, v Švico ali Turčijo le, če v teh državah veljajo enaka pravila glede regionalne 
kumulacije kot v Evropski uniji. 
6. Odstavki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za navedbe, ki 
nadomeščajo navedbe o poreklu v primeru delitve pošiljke, opravljene 
v skladu s členom 74.
 
Člen 97e  
1. Carinski organi lahko v primeru njihovega dvoma glede statusa 
izdelkov s poreklom zahtevajo od deklaranta, da v razumnem času, ki 
ga oni dolo čijo, predloži katera koli razpoložljiva dokazila, da bi 
preverili to čnost oznake porekla na deklaraciji ali izpolnjevanje 
pogojev iz člena 74. 
2. Carinski organi lahko za časno prenehajo uporabljati preferencialne 
tarifne ukrepe v času trajanja postopka preverjanja iz člena 97h: 
(a) če informacije, ki jih predloži deklarant, ne zadostujejo za potrditev 
statusa porekla izdelkov ali izpolnjevanja pogojev iz členov 73 
ali 74; 
(b) če deklarant ne odgovori v času, dovoljenem za predložitev 
informacij iz odstavka 1. 
3. Med čakanjem na informacije, ki se zahtevajo od deklaranta, iz 
odstavka 1 ali izide postopka preverjanja iz odstavka 2 se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni.
 
Člen 97f  
1. Carinski organi države članice uvoza zavrnejo upravi čenost do 
sheme, ne da bi bili obvezani zahtevati kakršno koli dodatno dokazilo ali poslati zahtevo za preverjanje državi upravi čenki, če: 
(a) blago ni enako tistemu, ki je navedeno v navedbi o poreklu; 
(b) deklarant ne predloži navedbe o poreklu za zadevne izdelke, kadar 
je takšna navedba obvezna; 
(c) brez poseganja v to čko (b) člena 90 in člen 97d(1), navedbe o 
poreklu, ki jo ima deklarant, ni sestavil izvoznik, registriran v državi upravi čenki;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 70
 
(d) navedba o poreklu ni sestavljena v skladu s Prilogo 13d; 
(e) pogoji iz člena 74 niso izpolnjeni. 
2. Carinski organi države članice uvoza zavrnejo upravi čenost do 
sheme, potem ko so na pristojne organe države upravi čenke naslovili 
zahtevo za preverjanje v smislu člena 97h, če so carinski organi države 
članice uvoza: 
(a) prejeli odgovor v skladu s katerim izvoznik ni bil upravi čen 
sestaviti navedbe o poreklu; 
(b) prejeli odgovor v skladu s katerim zadevni izdelki nimajo porekla v 
državi upravi čenki ali pogoji iz člena 73 niso bili izpolnjeni; 
(c) upravi čeno dvomili o veljavnosti navedbe o poreklu ali to čnosti 
informacij, ki jih je zagotovil deklarant glede pravega porekla zadevnih izdelkov, ko so predložili zahtevo za preverjanje, in 
(i) niso prejeli odgovora v času, dovoljenem v skladu s členom 97h, ali 
(ii) prejeli odgovor, ki ni zagotovil ustreznih odgovorov na 
vprašanja, navedena v zahtevi.
 
P o d o d d e l e k 7  
Nadzor porekla  
Člen 97g  
1. Da bi zagotovili izpolnjevanje pravil o statusu izdelkov s 
poreklom, pristojni organi države upravi čenke opravijo: 
(a) preverjanja statusa izdelkov s poreklom na zahtevo carinskih 
organov držav članic; 
(b) redne preglede izvoznikov na lastno pobudo. 
Kolikor so Norveška, Švica in Tur čija sklenile sporazum z Evropsko 
unijo, v katerem so se zavezale, da si bodo zagotavljale potrebno medsebojno podporo v zadevah upravnega sodelovanja, se prvi podod ­
stavek smiselno uporablja za zahteve, ki se pošljejo organom Norveške, 
Švice in Tur čije za preverjanje nadomestnih navedb o poreklu, 
sestavljenih na njihovem ozemlju, da bi te organe zaprosili za nadaljnjo povezovanje s pristojnimi organi v državi upravi čenki. 
Razširjena kumulacija je dovoljena na podlagi člena 86(7) in (8) le, če 
je država, s katero ima Evropska unija v veljavi sporazum o prosti trgovini, privolila, da bo državi upravi čenki zagotavljala podporo v 
zadevah upravnega sodelovanja na enak na čin, kot bi tako podporo 
zagotavljala carinskim organom držav članic v skladu z ustreznimi 
določbami zadevnega sporazuma o prosti trgovini.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 71
 
2. Pregledi iz to čke (b) odstavka 1 zagotavljajo, da izvozniki nepre ­
kinjeno izpolnjujejo svoje obveznosti. Opravljajo se v presledkih, ki so določeni na podlagi ustreznih meril za analizo tveganja. V ta namen 
pristojni organi držav upravi čenk zahtevajo od izvoznikov predložitev 
kopij ali seznam navedb o poreklu, ki so jih izdali. 
3. Pristojni organi držav upravi čenk imajo pravico zahtevati katero 
koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigo ­
vodstva in po potrebi ra čunov proizvajalcev, ki mu dobavljajo 
izdelke, vklju čno s poslovnimi prostori, ter katere koli druge preglede, 
ki se jim zdijo primerni.
 
Člen 97h  
1. Naknadno preverjanje navedb o poreklu se opravi naklju čno ali 
kadar carinski organi držav članic upravi čeno dvomijo o njihovi prist ­
nosti, statusu porekla izdelkov ali izpolnitvi drugih zahtev iz tega oddelka. 
Kadar carinski organi države članice zaprosijo pristojne organe države 
upravičenke za sodelovanje pri preverjanju veljavnosti navedb o 
poreklu, statusa porekla izdelkov ali obeh, morajo v zahtevi, kadar je to primerno, navesti razloge za upravi čen dvom o veljavnosti navedb o 
poreklu ali statusu porekla izdelkov. 
V podporo zahtevi za preverjanje se lahko pošljejo kopija navedbe o 
poreklu in katere koli dodatne informacije ali dokumentacija, ki kažejo, da so informacije v navedbi napa čne. 
Država članica, ki zahteva preverjanje, dolo či šestmese čni začetni rok za 
sporočitev izidov preverjanja, ki se za čne z datumom zahteve za prever ­
janje, razen v primeru zahtev, poslanih na Norveško, v Švico ali Tur čijo 
za namen preverjanja nadomestnih navedb o poreklu, sestavljenih na njihovem ozemlju na podlagi navedbe o poreklu, sestavljene v državi 
upravičenki, za katere se rok podaljša na osem mesecev. 
2. Če v primerih upravi čenega dvoma ni odgovora v roku iz 
odstavka 1 ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za 
določitev pravega porekla izdelkov, se pristojnim organom pošlje 
drugo obvestilo. V tem obvestilu je dolo čen nadaljnji rok, ki ne 
presega šestih mesecev.
 
P o d o d d e l e k 8  
Druge dolo čbe 
Člen 97i  
1. Pododdelki 5, 6 in 7 se smiselno uporabljajo za: 
(a) izvoz iz Evropske unije v državo upravi čenko za namene bilateralne 
kumulacije;  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 72
 
(b) izvoz iz ene države upravi čenke v drugo za namene regionalne 
kumulacije, kot je dolo čeno v členu 86(1) in (5). 
2. Carinski organ države članice obravnava izvoznika iz Evropske 
unije na njegovo zahtevo kot registriranega izvoznika za namene sheme, če izpolnjuje naslednje pogoje: 
(a) izvoznik ima številko EORI v skladu s členi 4k do 4t; 
(b) izvoznik ima status „pooblaš čenega izvoznika“ na podlagi prefer ­
encialne ureditve; 
(c) izvoznik v svoji zahtevi, naslovljeni na carinski organ države 
članice, v skladu z vzorcem iz Priloge 13c zagotovi naslednje: 
(i) podatke iz polj št. 1 in 4, 
(ii) zavezujo čo izjavo iz polja št. 5.
 
Člen 97j  
1. Pododdelki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo pri ugotavljanju, ali 
se izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz države upravi čenke v 
primeru izvoza v Ceuto ali Melillo oziroma za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille v primeru izvoza v državo upravi čenko za namene 
bilateralne kumulacije. 
2. Pododdelki 5, 6 in 7 se smiselno uporabljajo za izdelke, ki se 
izvažajo iz države upravi čenke v Ceuto ali Melillo, in za izdelke, ki 
se izvažajo iz Ceute in Melille v državo upravi čenko za namene bilat ­
eralne kumulacije. 
3. Španski carinski organi so odgovorni za uporabo pododdelkov 1, 
2, 3, 5, 6 in 7 v Ceuti in Melilli. 
4. Za namene iz odstavkov 1 in 2 se Ceuta in Melilla štejeta za 
enotno ozemlje..
 
O d d e l e k 1 A  
Postopki in na čini upravnega sodelovanja, ki se uporabljajo do 
uporabe sistema registriranih izvoznikov  
P o d o d d e l e k 1  
Splošna na čela 
Člen 97k  
1. Vsaka država upravi čenka izpolnjuje ali zagotavlja izpolnjevanje: 
(a) pravil o poreklu za izdelke, ki se izvažajo, iz oddelka 1;  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 73
 
(b) pravil za izpolnitev in izdajo potrdil o poreklu obrazec A, katerega 
vzorec je v Prilogi 17; 
(c) določb za uporabo izjav na ra čunu, katerih vzorec je v Prilogi 18; 
(d) določb v zvezi z na čini upravnega sodelovanja iz člena 97s; 
(e) določb v zvezi z odobritvijo odstopanj iz člena 89. 
2. Pristojni organi držav upravi čenk sodelujejo s Komisijo ali 
državami članicami, tako da zlasti: 
(a) zagotovijo vso potrebno podporo v primeru zahteve Komisije za 
njeno spremljanje ustreznega upravljanja sheme v zadevni državi, vključno z obiski za preverjanje na kraju samem s strani Komisije 
ali carinskih organov držav članic; 
(b) brez poseganja v člena 97s in 97t, preverjajo status porekla izdelkov 
in izpolnjevanje drugih pogojev iz tega oddelka, vklju čno z obiski 
na kraju samem, kadar to zahteva Komisija ali carinski organi držav članic v okviru preiskav porekla. 
3. Kadar je v državi upravi čenki imenovan organ, pristojen za izdajo 
potrdil o porekluje obrazec A, se dokazna dokumentacija o poreklu preverja in se izdajajo potrdila o poreklu na obrazcu A za izvoz v Evropsko unijo, velja, da je zadevna država upravi čenka sprejela 
pogoje iz odstavka 1.  
▼
M46  
4. Kadar sta država ali ozemlje priznana ali ponovno priznana kot država upravi čenka v zvezi z izdelki iz Uredbe (EU) št. 978/2012, je 
blago s poreklom iz te države ali ozemlja upravi čeno do ugodnosti 
splošnega sistema preferencialov pod pogojem, da se izvozi iz države upravičenke ali upravi čenega ozemlja na datum iz člena 97s ali po 
njem.  
▼
M39  
5. Dokazilo o poreklu je veljavno deset mesecev od datuma izdaje v državi izvoznici in se mora v tem roku predložiti carinskim organom države uvoznice.  
▼
M46  
6. Za namene pododdelkov 2 in 3 tega oddelka za državo ali ozemlje, ki je bilo črtano s seznama držav upravi čenk iz člena 97s(2), 
še naprej veljajo obveznosti iz členov 97k(2), 97l(5), 97t(3), (4), (6) in 
(7) ter 97u(1) za obdobje treh let od datuma črtanja s seznama.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 74
 
7. Obveznosti iz odstavka 6 se uporabljajo za Singapur za obdobje 
treh let od 1. januarja 2014 dalje.  
▼M39  
P o d o d d e l e k 2  
Postopki pri izvozu iz države upravi čenke 
Člen 97l  
1. Potrdila o poreklu obrazec A, katerega vzorec je dolo čen v Prilogi 
17, se izdajo na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega poob ­
laščenega zastopnika, ki so mu priloženi vsi ustrezni dokumenti, ki 
dokazujejo, da izdelki, namenjeni za izvoz, izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdila o poreklu obrazec A. 
2. Potrdilo se da izvozniku na razpolago takoj, ko je izvoz opravljen 
ali zagotovljen. Potrdilo o poreklu obrazec A, pa se izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če: 
(a) ni bilo izdano v času izvoza zaradi napak ali nenamernih opustitev 
ali posebnih okoliš čin; ali 
(b) se pristojnim državnim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo 
potrdilo o poreklu obrazec A izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto. 
3. Pristojni državni organi lahko izdajo potrdilo naknadno samo po 
opravljenem preverjanju, da se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem izvoznem spisu in da ob izvozu zadevnih izdelkov potrdilo o poreklu obrazec A, ki izpolnjuje dolo čbe tega oddelka, ni bilo 
izdano. Potrdila o poreklu obrazec A, ki so izdana naknadno, morajo v 
polju št. 4 vsebovati zaznamek „Issued retrospectively“ ali „Délivré  à 
posteriori “. 
4. Če je bilo potrdilo o poreklu obrazec A, ukradeno, izgubljeno ali 
uničeno, lahko izvoznik pristojne državne organe, ki so ga izdali, 
zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih listin, ki jih imajo. Tako izdani dvojnik obrazca A mora v polju št. 4 vsebovati zaznamek „Duplicate“ ali „Duplicata“ ter datum izdaje in zaporedno številko izvirnega potrdila. Dvojnik za čne veljati na datum za četka veljavnosti 
izvirnika. 
5. Za namene preverjanja, ali izdelek, za katerega se zaprosi potrdilo 
o poreklu obrazec A, izpolnjuje ustrezna pravila o poreklu, imajo pristojni državni organi pravico zahtevati katera koli dokumentarna dokazila ali opraviti kateri koli drug pregled, ki se jim zdi primeren.  ▼
M46  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 75
 
6. Izpolnitev polja št. 2 na potrdilu o poreklu obrazca A ni obvezna. 
V polju št. 12 je navedeno „European Union“ ali ime ene od držav članic. Datum izdaje potrdila o poreklu obrazec A se vpiše v polje 
št. 11. Podpis v tem polju, namenjen navedbi pristojnih državnih organov, ki izdajo potrdilo, in podpis izvoznikovega pooblaš čenega 
podpisnika, ki se vpiše v polje št. 12, morata biti lastnoro čna.
 
Člen 97m  
▼M46  
1. Izjavo na ra čunu lahko da kateri koli izvoznik, ki je dejaven v 
državi upravi čenki, za vsako pošiljko, sestavljeno iz enega ali ve č 
paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR, če se za ta postopek uporablja upravno sodelovanje 
iz člena 97k(2).  
▼
M39  
2. Izvoznik, ki daje izjavo na ra čunu, mora biti kadar koli 
pripravljen, da na zahtevo carinskih ali drugih pristojnih državnih 
organov države izvoznice predloži vse ustrezne dokumente, ki doka ­
zujejo status porekla zadevnih izdelkov. 
3. Izjavo na ra čunu, katere besedilo je v Prilogi 18, mora izvoznik 
natipkati, odtisniti ali natisniti na ra čun, dobavnico ali drug trgovinski 
dokument v francoš čini ali angleš čini. Če je izjava napisana z roko, 
mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami. Izjave na ra čunu 
morajo imeti izvirni lastnoro čni podpis izvoznika. 
4. Za uporabo izjave na ra čunu veljajo naslednji pogoji: 
(a) ena izjava na ra čunu se izdela za vsako posami čno pošiljko; 
(b) če je bilo za blago, zajeto v pošiljki, že opravljeno preverjanje v 
izvozni državi v zvezi z opredelitvijo pojma „izdelki s poreklom“, lahko izvoznik na to preverjanje opozori v izjavi na ra čunu. 
5. V primeru kumulacije na podlagi členov 84, 85 ali 86 se pristojni 
državni organi države upravi čenke, ki naj bi izdali potrdilo o poreklu, 
obrazec A za izdelke, pri izdelavi katerih se uporabljajo materiali s poreklom iz pogodbenice, s katero je kumulacija dovoljena, opirajo na naslednje: 
— v primeru bilateralne kumulacije na dokazilo o poreklu, ki ga 
predloži izvoznikov dobavitelj in je izdano v skladu z dolo čbami 
pododdelka 5;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 76
 
— v primeru kumulacije z Norveško, Švico ali Tur čijo na dokazilo o 
poreklu, ki ga predloži izvoznikov dobavitelj in je, odvisno od primera, izdano v skladu s pravili GSP o poreklu, ki veljajo na Norveškem, v Švici ali Tur čiji; 
— v primeru regionalne kumulacije na dokazilo o poreklu, ki ga 
predloži izvoznikov dobavitelj, in sicer potrdilo o poreklu obrazec A katerega vzorec je v Prilogi 17, ali, glede na okoliš čine, izjavo na 
računu, katere besedilo je v Prilogi 18; 
— v primeru razširjene kumulacije na dokazilo o poreklu, ki ga 
predloži izvoznikov dobavitelj in je izdano v skladu z dolo čbami 
ustreznega sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in zadevno državo. 
V primerih iz prve, druge, tretje in četrte alinee prvega pododstavka 
mora biti v polje št. 4 potrdila o poreklu obrazec A vklju čena ustrezna 
navedba „EU cumulation“, „Norway cumulation“, „Switzerland cumu ­
lation“, „Turkey cumulation“, „regional cumulation“, „extended cumu ­
lation with country x“ ali „Cumul UE“, „Cumul Norvège“, „Cumul Suisse“, „Cumul Turquie“, „cumul regional“, „cumul étendu avec le pays x“.
 
P o d o d d e l e k 3  
Postopki pri sprostitvi v prosti promet v Evropski uniji  
Člen 97n  
1. Potrdila o poreklu obrazec A ali izjave na ra čunu se predložijo 
carinskim organom držav članic uvoza v skladu s postopki v zvezi s 
carinsko deklaracijo. 
2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom države uvoznice 
predložena po poteku veljavnosti iz člena 97k(5), se lahko sprejmejo 
zaradi uporabe tarifnih preferencialov, če jih zaradi izjemnih okoliš čin 
ni bilo mogo če predložiti do dolo čenega kon čnega datuma. V drugih 
primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoznice 
dokazila o poreklu sprejmejo, če so bili izdelki predloženi carini pred 
tem končnim datumom.  
Člen 97o  
1. Kadar se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih dolo čijo 
carinski organi države članice uvoza, razstavljeni ali nesestavljeni 
izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema iz oddelka XVI ali XVII ali tarifne številke 7308 ali 9406 harmoniziranega 
sistema, uvažajo po delih, se za take izdelke pri prvem delnem uvozu 
lahko carinskim organom predloži eno samo dokazilo o poreklu. 
2. Na zahtevo uvoznika in ob upoštevanju pogojev, ki jih dolo čijo 
carinski organi države članice uvoza, je mogo če ob uvozu prve pošiljke 
carinskim organom predložiti eno samo potrdilo o poreklu, kadar je to blago: 
(a) ki se uvaža v okviru pogostih in rednih trgovinskih tokov 
pomembne tržne vrednosti;  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 77
 
(b) ki je predmet enakih prodajnih pogodb, katerih pogodbenice imajo 
sedež v državi izvoznici ali državah članicah; 
(c) ki je uvrš čeno v enako tarifno oznako (osemmestno) kombinirane 
nomenklature; 
(d) ki ga dobavlja vedno isti izvoznik in je namenjeno vedno istemu 
uvozniku ter se uvozne formalnosti zanj opravijo vedno pri istem carinskem uradu iste države članice. 
Ta postopek se uporablja za obdobje, ki ga dolo čijo pristojni carinski 
organi.
 
Člen 97p  
1. Kadar so izdelki s poreklom dani pod carinski nadzor carinskega 
urada ene države članice, je mogo če izvirno dokazilo o poreklu nado ­
mestiti z enim ali ve č potrdili o poreklu obrazec A z namenom 
pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov drugam znotraj Evropske unije ali, kjer je to ustrezno, na Norveško, v Švico ali Tur čijo. 
2. Nadomestna potrdila o poreklu obrazec A izda carinski urad, pod 
nadzor katerega so bili izdelki dani. Nadomestno potrdilo se izda na podlagi pisnega zahtevka ponovnega izvoznika. 
3. Desno zgornje polje nadomestnega potrdila vsebuje ime države 
posrednice, ki potrdilo izda. V polje št. 4 se vpiše zaznamek „Replacement certificate“ ali „Certificat de remplacement“ ter datum izdaje izvirnega potrdila o poreklu in njegovo zaporedno številko. V polju št. 1 se navede ime ponovnega izvoznika. Ime kon čnega 
prejemnika se lahko vpiše v polju št. 2. Vse podrobnosti o ponovno izvoženih izdelkih iz izvirnega potrdila se prenesejo v polja št. 3 do 9 in sklicevanje na ra čun ponovnega izvoznika se vpiše v polje št. 10. 
4. Carinski organi, ki so izdali nadomestno potrdilo, v polje št. 11 
vpišejo zaznamek o tem. Odgovornost teh organov je omejena na izdajo 
nadomestnega potrdila. Podatki v polju št. 12 o državi porekla in 
namembni državi se prenesejo iz izvirnega potrdila. V to polje se podpiše ponovni izvoznik. Ponovni izvoznik, ki v dobri veri podpiše to polje, ne odgovarja za to čnost podatkov iz izvirnega potrdila. 
5. Carinski urad, od katerega se zahteva izvedba postopka iz 
odstavka 1, na izvirno potrdilo vpiše težo, številke in naravo izdelkov, ki jih pošlje naprej in na njem navede zaporedne številke ustreznega nadomestnega potrdila ali nadomestnih potrdil. Izvirno potrdilo hrani najmanj tri leta. Nadomestnemu potrdilu se lahko priloži fotokopija izvirnega potrdila.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 78
 
6. V primeru izdelkov, ki uživajo prednosti tarifnih preferencialov na 
podlagi odstopanja, odobrenega v skladu s členom 89, se postopek iz 
tega člena uporablja zgolj takrat, kadar so takšni izdelki namenjeni za 
Evropsko unijo. Kadar je zadevni izdelek pridobil status blaga s poreklom z regionalno kumulacijo, se nadomestna izjava lahko sestavi za pošiljanje izdelkov na Norveško, v Švico ali Tur čijo le takrat, ko v 
teh državah veljajo enaka pravila glede regionalne kumulacije kot v Evropski uniji.
 
Člen 97q  
1. Izdelki, ki jih posamezniki pošiljajo drugim posameznikom kot 
manjše tovorke ali so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ki so upravi čeni do uporabe tarifnih preferencialov 
v skladu s členom 66, ne da bi bilo potrebno predložiti potrdilo o 
poreklu obrazec A ali izjavo na ra čunu, če 
(a) taki izdelki: 
i) niso uvoženi v trgovinske namene; 
ii) je bila dana izjava, da izpolnjujejo zahtevane pogoje za 
pridobitev prednosti v okviru sheme; 
(b) ni dvoma o verodostojnosti izjave iz to čke (a)(ii). 
2. Uvozi se ne obravnavajo kot uvozi v trgovinske namene, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) uvozi so ob časni; 
(b) uvozi so sestavljeni zgolj iz izdelkov za osebno uporabo 
prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin; 
(c) iz narave in koli čine izdelkov je razvidno, da niso namenjeni 
trgovanju. 
3. Skupna vrednost izdelkov iz odstavka 2 ne sme presegati 500 
EUR v primeru manjših tovorkov ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del osebne prtljage potnikov.
 
Člen 97r  
1. Če so med navedbami v potrdilu o poreklu obrazec A ali v izjavi 
na računu in tistimi v dokumentih, ki so bile predložene carinskemu 
uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene 
manjše razlike, to še ne pomeni ni čnosti potrdila ali izjave, če se 
pravilno ugotovi, da dokument ustreza predloženim izdelkom. 
2. Očitne oblikovne napake na potrdilu o poreklu obrazec A, potrdilu 
o gibanju blaga EUR.1 ali izjavi na ra čunu ne smejo biti razlog za 
zavrnitev, če te napake ne povzro čajo dvomov o pravilnosti navedb v 
tem dokumentu.  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 79
 
P o d o d d e l e k 4  
Načini upravnega sodelovanja  
Člen 97s  
1. Države upravi čenke obvestijo Komisijo o imenih in naslovih 
državnih organov na njihovem ozemlju, ki so pooblaš čeni za izdajo 
potrdil o poreklu obrazcu A, skupaj z vzor čnimi odtisi pe čatov, ki jih 
ti organi uporabljajo, ter imeni in naslovi zadevnih državnih organov, pristojnih za preverjanje potrdil o poreklu obrazec A, in izjav na ra čunu. 
Komisija te informacije posreduje carinskim organom držav članic. 
Kadar se ti podatki sporo čijo v okviru spremembe predhodnih 
obvestil, Komisija naznani datum za četka uporabe teh novih pe čatov 
v skladu z navodili, ki jih dajo pristojni državni organi držav upra ­
vičenk. Te informacije so namenjene uradni rabi, vendar lahko 
zadevni carinski organi, če je blago namenjeno sprostitvi v prosti 
promet, omogo čijo uvozniku ali njegovemu ustrezno pooblaš čenemu 
zastopniku vpogled v vzor čne odtise pe čatov. 
Države upravi čenke, ki so že predložile informacije, zahtevane v prvem 
pododstavku, jih niso obvezane znova predložiti, razen če se spre ­
menijo.  
▼
M46  
2. Komisija bo za namen člena 97k(4) v  Uradnem listu Evropske 
unije  (serija C) objavila datum, na katerega je država ali ozemlje, ki 
sta priznana ali ponovno priznana kot država upravi čenka v zvezi z 
izdelki iz Uredbe (EU) št. 978/2012, izpolnila obveznosti iz odstavka 1 tega člena.  
▼
M39  
3. Komisija bo državam upravi čenkam na zahtevo pristojnih organov 
držav upravi čenk poslala vzor čne odtise pe čatov, ki jih uporabljajo 
carinski organi držav članic za izdajo potrdil o gibanju EUR.1.  
Člen 97t  
1. Naknadno preverjanje potrdil o poreklu obrazec A in izjav na 
računu se opravi naklju čno ali kadar carinski organi držav članic upra ­
vičeno dvomijo o pristnosti teh dokumentov, statusu porekla zadevnih 
izdelkov ali izpolnitvi drugih zahtev tega oddelka. 
2. Ko carinski organi držav članic zaprosijo za naknadno preverjanje, 
morajo pristojnim državnim organom države upravi čenke izvoznice 
vrniti potrdilo o poreklu obrazec A in ra čun, če jim je bil predložen, 
izjavo na ra čunu ali kopijo teh dokumentov ter, kadar je to primerno, 
navesti razloge za poizvedbo. V podporo zahtevi za preverjanje se pošljejo vsak pridobljeni dokument in informacija, ki kaže, da so informacije na dokazilu o poreklu napa čne. ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 80
 
Če se carinski organi držav članic odlo čijo, da bodo med čakanjem na 
izide preverjanja za časno opustili podeljevanje tarifnih preferecnialov, 
morajo uvozniku ponuditi sprostitev izdelkov ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki so po njihovem mnenju potrebni. 
3. Ob zahtevi po naknadnem preverjanju, se tako preverjanje opravi 
in njegovi izidi sporo čijo carinskim organom držav članic najpozneje v 
šestih mesecih ali v primeru zahtev, poslanih Norveški, Švici ali Tur čiji 
za namen preverjanja nadomestnih dokazil o poreklu, danih na njihovem ozemlju na podlagi potrdila o poreklu obrazec A ali izjave na ra čunu, 
sestavljenih v državi upravi čenki, najpozneje v osmih mesecih po 
datumu, na katerega je bila zahteva poslana. Izidi morajo biti takšni, da je iz njih mogo če ugotoviti, ali zadevno dokazilo o poreklu velja za 
izdelke, ki so bili dejansko izvoženi, in ali se ti izdelki lahko štejejo za 
izdelke s poreklom iz države upravi čenke. 
4. V primeru potrdil o poreklu obrazec A, izdanih na podlagi bilat ­
eralne kumulacije, mora odgovor vsebovati kopijo (kopije) potrdila 
(potrdil) o gibanju blaga EUR.1 ali, kadar je to potrebno, ustrezne izjave (izjav) na ra čunu. 
5. Če v primerih upravi čenega dvoma ni odgovora v šestih mesecih, 
kot je dolo čeno v odstavku 3, ali če odgovor ne vsebuje zadostnih 
informacij za dolo čitev pristnosti zadevnega dokumenta ali pravega 
porekla izdelkov, se pristojnim organom pošlje drugo obvestilo. Če po 
drugem obvestilu organi, ki so zahtevali preverjanje, ne prejmejo izidov preverjanja v štirih mesecih po datumu, na katerega je bilo poslano drugo obvestilo, ali če ti izidi ne omogo čajo določitve pristnosti obrav ­
navanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, ti organi, razen v izjemnih okoliš činah, zavrnejo upravi čenost do uporabe tarifnih prefer ­
encialov. 
6. Če postopek preverjanja ali katera koli druga razpoložljiva 
informacija kaže na to, da so kršena pravila o poreklu, mora izvozna država upravi čenka na lastno pobudo ali zahtevo carinskih organov 
držav članic opraviti potrebne poizvedbe ali zagotoviti izvedbo takšnih 
poizvedb s potrebno nujnostjo, da bi ugotovila in prepre čila takšne 
kršitve. V ta namen lahko pri preiskavah sodelujejo Komisija ali carinski organi držav članic. 
7. Za namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu obrazec A 
morajo izvozniki hraniti vse ustrezne dokumente, ki dokazuje status porekla zadevnih izdelkov, pristojni državni organi izvozne države upra ­
vičenke pa morajo hraniti kopije potrdil kot tudi katere koli izvozne 
dokumente, ki jih zadevajo. Ti dokumenti se hranijo najmanj tri leta po koncu leta, v katerem je bilo izdano potrdilo o poreklu obrazec A.
 
Člen 97u  
1. Člena 97s in 97t se uporabljata tudi med državami iste regionalne 
skupine za namene predložitve informacij Komisiji ali carinskim organom držav članic in naknadnega preverjanja potrdil o poreklu 
obrazec A ali izjav na ra čunu, izdanih v skladu s pravili o poreklu, ki 
veljajo za regionalno kumulacijo.  ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 81
 
2. Za namene členov 85, 97m in 97p vsebuje sporazum, sklenjen 
med Evropsko unijo, Norveško, Švico in Tur čijo, med drugim zavezo, 
da si pogodbenice zagotavljajo potrebno medsebojno podporo v zadevah upravnega sodelovanja. 
Za namen člena 86(7) in (8) ter člena 97k država, s katero ima Evropska 
unija sklenjen veljaven sporazum o prosti trgovini in ki je privolila, da bo udeležena pri razširjeni kumulaciji z državo upravi čenko, mora 
privoliti tudi, da državi upravi čenki zagotavlja podporo v zadevah 
upravnega sodelovanja na enak na čin, kot bi tako podporo zagotavljala 
carinskim organom držav članic v skladu z ustreznimi dolo čbami 
zadevnega sporazuma o prosti trgovini.
 
P o d o d d e l e k 5  
Postopki za namen bilateralne kumulacije  
Člen 97v  
1. Status izdelkov Evropske unije s poreklom se dokaže s predlo ­ 
žitvijo: 
(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi 21; ali 
(b) izjave na ra čunu, katere besedilo je v Prilogi 18. Izjavo na ra čunu 
lahko da kateri koli izvoznik za pošiljke, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR, ali poob ­
laščeni izvoznik Evropske unije. 
2. Izvoznik ali njegov pooblaš čeni zastopnik vpiše „GSP beneficiary 
countries“ in „EU“ ali „Pays bénéficiaires du SPG“ in „UE“ v polje št. 2 potrdila o gibanju blaga EUR.1. 
3. Dolo čbe tega oddelka v zvezi z izdajo, uporabo in naknadnim 
preverjanjem potrdil o poreklu obrazec A, se smiselno uporabljajo za potrdila o gibanju blaga EUR.1 in, z izjemo dolo čb v zvezi z izdajo, za 
izjave na ra čunu. 
4. Carinski organi držav članic lahko v okviru bilateralne kumulacije 
pooblastijo katerega koli izvoznika, v nadaljevanju: „pooblaš čeni 
izvoznik“, ki pogosto pošilja izdelke s poreklom iz Evropske unije, da izdaja izjave na ra čunu, ne glede na vrednost zadevnih izdelkov, 
kadar ta izvoznik nudi carinskim organom vsa zadovoljiva jamstva, ki 
so potrebna za preverjanje: 
(a) statusa porekla izdelkov, in 
(b) izpolnitve drugih zahtev, ki veljajo v zadevni državi članici. 
5. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaš čenega izvoznika pod 
kakršnimi koli pogoji, ki so po njihovem mnenju primerni. Carinski organi dodelijo pooblaš čenemu izvozniku številko carinskega poob ­
lastila, ki se navede v izjavi na ra čunu. ▼
M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 82
 
6. Carinski organi spremljajo, kako pooblaš čeni izvoznik uporablja 
pooblastilo. Pooblastilo lahko kadar koli umaknejo. 
Pooblastilo umaknejo, če: 
(a) pooblaš čeni izvoznik ne daje ve č jamstev iz odstavka 4; 
(b) pooblaš čeni izvoznik ne izpolnjuje ve č pogojev iz odstavka 5; 
(c) pooblaš čeni izvoznik pooblastilo kako druga če nepravilno uporablja. 
7. Pooblaš čenemu izvozniku ni treba podpisovati izjav na ra čunu, če 
se pooblaš čeni izvoznik carinskim organom pisno zaveže, da sprejema 
polno odgovornost za vsako izjavo na ra čunu, po kateri je mogo če 
prepoznati pooblaš čenega izvoznik, kot da jo je pooblaš čeni izvoznik 
lastnoročno podpisal.  
P o d o d d e l e k 6  
Ceuta in Melilla  
Člen 97w  
Določbe tega oddelka v zvezi z izdajo, uporabo in naknadnim prever ­
janjem dokazil o poreklu se smiselno uporabljajo za izdelke, ki se iz države upravi čenke izvozijo v Ceuto in Melillo, in izdelke, ki se iz 
Ceute in Melille izvozijo v državo upravi čenko za namene bilateralne 
kumulacije. 
Ceuta in Melilla se štejeta za enotno ozemlje. Španski carinski organi so odgovorni za uporabo tega oddelka v Ceuti 
in Melilli.  
▼
M18  
O d d e l e k 2  
▼M21  
Države ali obmo čja uporabniki, za katere se 
uporabljajopreferencialni tarifni ukrepi, ki jih je Skupnost 
enostranskosprejela v korist nekaterih držav ali obmo čij 
▼M39  
Člen 97x  
1. V tem oddelku se uporabljajo naslednje opredelitve: 
(a) „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vklju čno 
s sestavljanjem; 
(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del 
itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka; 
(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za 
poznejšo uporabo pri drugem postopku izdelave; 
(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke; 
(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je dolo čena v skladu s 
Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah 
in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o dolo čanju carinske vred ­
nosti);  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 83
 
(f) „cena franko tovarna“ v seznamu v Prilogi 15 pomeni ceno, ki se za 
izdelek franko tovarna pla ča proizvajalcu, pri katerem se opravi 
zadnja obdelava ali predelava, če cena vklju čuje vrednost vseh 
uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka. 
Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z izdelavo 
izdelka, ki so dejansko nastali v državi upravi čenki, cena franko 
tovarna pomeni vsoto vseh teh stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; 
(g) „vrednost materialov“ v seznamu v Prilogi 15 pomeni carinsko 
vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta 
ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, pla čano za 
materiale v Evropski uniji ali državi upravi čenki v smislu člena 
98(1). Kadar je treba ugotoviti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se smiselno uporablja ta pododstavek; 
(h) „poglavja“, „tarifne številke“ in „tarifne podštevilke“ pomenijo 
poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (oznake s štirimi ali šestimi ciframi), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem; 
(i) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v dolo čeno 
tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema; 
(j) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki so: 
— poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku ali 
— zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik 
dobavlja te izdelke prejemniku ali če takšnega dokumenta ni, 
zajeti na enem ra čunu. 
2. Za namene odstavka 1(f) v primeru, ko je zadnja obdelava ali 
predelava dodeljena proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz, „proiz ­
vajalec“ iz prvega odstavka odstavka 1(f) lahko nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo.  
▼
M18  
P o d o d d e l e k 1  
Opredelitev pojma izdelki s poreklom  
Člen 98  
▼M21  
1. Za namene izvajanja dolo čb glede preferencialnih tarifnih ukrepov, 
ki jih je enostransko sprejela Skupnost v korist nekaterih držav, skupin držav ali obmo čij (v nadaljnjem besedilu: ‘države ali obmo čja upor­
abniki'), razen tistih iz oddelka 2 tega poglavja, ter čezmorskih držav 
in območij, povezanih s Skupnostjo, se naslednji proizvodi štejejo kot 
proizvodi s poreklom iz države ali obmo čja uporabnika:  
▼
M18  
(a) izdelki, ki so v celoti pridobljeni v tej  ►M21  državi ali obmo čju 
uporabnika ◄ v smislu člena 99;  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 84
 
(b) izdelki, pridobljeni v tej  ►M21  državi ali obmo čju uporabnika ◄, 
pri izdelavi katerih se uporabljajo drugi izdelki, kakor so tisti iz točke (a), če so bili navedeni izdelki zadosti obdelani ali 
predelani v smislu člena 100. 
2. V tem oddelku se izdelki s poreklom iz Skupnosti v smislu 
odstavka 3, ki so v  ►
M21  državi ali obmo čju uporabnika ◄ 
obdelani ali predelani bolj, kakor to dolo ča člen 101, razumejo kot 
izdelki s poreklom iz te  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄. 
3. Odstavek 1 se smiselno uporablja za dolo čanje porekla izdelkov, 
pridobljenih v Skupnosti.  
Člen 99  
1. Razume se, da so v celoti pridobljeni v  ►M21  državi ali obmo čju 
uporabnika ◄ ali v Skupnosti: 
(a) mineralni proizvodi, pridobljeni iz njene zemlje ali morskega dna; 
(b) tam pridelani rastlinski izdelki; 
(c) žive živali, tam rojene in vzrejene; 
(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;  
▼M39  
(d)a izdelki, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in 
vzrejenih živali;  
▼M18  
(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; 
(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z 
njenimi plovili zunaj njenega teritorialnega morja; 
(g) izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izklju čno iz 
izdelkov, navedenih v to čki (f); 
(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin; 
(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo; (j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega 
teritorialnega morja, če ima izklju čno pravico do obdelave 
morskega dna ali podzemlja; 
(k) blago, tam izdelano izklju čno iz izdelkov, opredeljenih v to čkah (a) 
do (j).  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 85
 
2. Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 1(f) 
in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje: 
— ki so registrirane ali vpisane v seznam v  ►M21  državi ali obmo čju 
uporabnika ◄ ali v državi članici, 
— ki plujejo pod zastavo  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali 
države članice, 
— ki so v najmanj 50 % lasti državljanov  ►M21  države ali obmo čja 
uporabnika ◄ ali držav članic ali družbe s sedežem v tej  ►M21  državi 
ali območju uporabnika ◄ ali eni od držav članic, v kateri so direktor 
ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta in večina članov takšnih odborov državljani te  ►
M21  države ali 
območja uporabnika ◄ ali držav članic in še dodatno, če v družbah 
vsaj polovica kapitala pripada tej  ►M21  državi ali obmo čju upor­
abnika ◄ ali državam članicam ali javnim organom ali državljanom 
te ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali držav članic, 
— katerih kapitan in častniki so državljani  ►M21  države ali obmo čja 
uporabnika ◄ ali držav članic in 
— katerih najmanj 75 % članov posadke je državljanov  ►M21  države 
ali območja uporabnika ◄ ali držav članic. 
3. Izraza „ ►M21  država ali obmo čje uporabnika ◄“ in „Skupnost“ 
zajemata tudi teritorialno morje te  ►M21  države ali obmo čja upor­
abnika ◄ ali držav članic. 
4. Plovila, ki plujejo na odprtem morju, vklju čno s predelovalnimi 
ladjami, na katerih se ulovljene ribe obdelajo ali predelajo, se obrav ­
navajo kot del ozemlja te  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali 
države članice, ki ji pripadajo, če izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2.  
Člen 100  
V členu 98 se izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v  ►M21  državi ali 
območju uporabnika ◄ ali v Skupnosti, razumejo kot zadosti obdelani 
ali predelani, če so izpolnjeni pogoji, navedeni na seznamu iz Priloge 15. 
Ti pogoji navajajo za vse izdelke, za katere velja ta oddelek, postopke 
obdelave ali predelave, ki morajo biti opravljeni na materialih brez 
porekla, uporabljenih pri izdelavi teh izdelkov, in zadevajo samo takšne materiale. 
Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev s tega 
seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vklju čen, ne uporabljajo zanj 
in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki bi bili lahko uporabljeni pri njegovi izdelavi.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 86
 
Člen 101  
▼M22  
1. Brez poseganja v odstavek 2 naslednji postopki veljajo kot neza ­
dostna obdelava ali predelava, da bi izdelki pridobili status izdelkov s poreklom ne glede na to, ali so zahteve člena 100 izpolnjene ali ne: 
(a) postopki, ki zagotavljajo, da ostanejo izdelki med prevozom in 
skladiščenjem v dobrem stanju; 
(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov; 
(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidnih, oljnih, barvnih ali 
drugih prevlek; 
(d) likanje ali stiskanje tekstila; 
(e) preprosti postopki barvanja in loš čenja; 
(f) luščenje plev, delno ali popolno mletje, poliranje in glaziranje žit 
in riža;  
▼
M39  
(g) postopki barvanja sladkorja ali aromatiziranje sladkorja ali 
oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja;  
▼
M22  
(h) lupljenje, odstranjevanje koš čic in lupin pri sadju, oreš čkih in 
vrtninah; 
(i) brušenje, preprosto drobljenje ali preprosto rezanje; 
(j) sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrš čanje po skupinah, stopnjah, 
usklajevanje (vklju čno s sestavljanjem garnitur izdelkov); 
(k) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, steklene bu če, vreče, 
zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali lepenko in vsi drugi preprosti na čini pakiranja; 
(l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih 
podobnih razlo čevalnih znakov na izdelke ali njihovo embalažo;  
▼
M39  
(m) preprosto mešanje izdelkov, razli čnih vrst ali ne; mešanje 
sladkorja s katerim koli materialom;  
(m)a preprosto dodajanje vode ali red čenje, izsuševanje ali denaturacija 
izdelkov;  
▼M22  
(n) preprosto sestavljanje delov izdelkov v popolni izdelek ali 
razstavljanje izdelkov na dele; 
(o) kombinacija dveh ali ve č postopkov iz to čk od (a) do (n); 
(p) zakol živali.  
▼M18  
2. Vsi postopki, ki se na danem izdelku opravijo v  ►M21  državi ali 
območju uporabnika ◄ ali v Skupnosti, se upoštevajo skupaj, ko se 
ugotavlja, ali se obdelava ali predelava, opravljena na tem izdelku, razume kot nezadostna v smislu odstavka 1.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 87
 
Člen 101a  
1. Enota kvalifikacije za uporabo dolo čb tega oddelka je dolo čeni 
izdelek, ki se razume kot osnovna enota, kadar se dolo ča uvrstitev 
blaga pri uporabi nomenklature harmoniziranega sistema. 
Iz tega sledi: 
(a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina predmetov ali je sestavljen 
iz izdelkov, uvrš ča po pogojih harmoniziranega sistema v eno 
tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; 
(b) kadar je pošiljka sestavljena iz nekega števila enakih izdelkov, ki se 
uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba 
pri uporabi dolo čb tega oddelka vsak izdelek obravnavati posebej. 
2. Če je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema 
embalaža vklju čena v izdelek zaradi uvrš čanja, mora biti vklju čena 
tudi pri dolo čanju porekla.  
Člen 102  
1. Z odstopanjem od dolo čb člena 100 se materiali brez porekla 
lahko uporabijo pri izdelavi zadevnega izdelka, če njihova skupna 
vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. 
Če pravilo na seznamu navaja enega ali ve č odstotkov za najve čjo 
vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem takšni 
odstotki ne smejo biti preseženi na podlagi uporabe prvega podod ­
stavka. 
2. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke, ki se uvrš čajo v poglavja 
od 50 do 63 harmoniziranega sistema.  
Člen 103  
Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, 
stroja, naprave ali vozila, ki so del obi čajne opreme in so vklju čeni v 
ceno ali pa niso posebej zara čunani, se razumejo kot del te opreme, 
stroja, naprave ali vozila.  
Člen 104  
Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema 
razumejo kot garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in iz izdelkov brez porekla, razume, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne 
presega 15 % cene garniture franko tovarna.
 
Člen 105  
Da bi dolo čili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za 
navedeno, ki bi bilo lahko uporabljeno pri njegovi izdelavi: 
(a) energija in gorivo;  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 88
 
(b) naprave in oprema; 
(c) stroji in orodje; 
(d) blago, ki ni vklju čeno ali ni namenjeno za vklju čitev v kon čno 
sestavo izdelka.  
Člen 106  
Pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz tega oddelka morajo 
biti v  ►M21  državi ali obmo čju uporabnika ◄ ali v Skupnosti 
izpolnjeni neprekinjeno. 
Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz  ►M21  države ali obmo čja upor­
abnika ◄ ali iz Skupnosti v drugo državo, vrnejo, se morajo razumeti 
kot izdelki brez porekla, razen če se pristojnim organom zadovoljivo 
dokaže: 
— da so izdelki, ki se vra čajo, isti izdelki, ki so bili izvoženi, in 
— da na njih, medtem ko so bili v tisti državi ali med izvozom, niso 
bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju.
 
Člen 107  
1. Kot neposredni prevoz iz  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ 
v Skupnost ali iz Skupnosti v  ►M21  državo ali obmo čje uporabnika ◄ se 
razume naslednje: 
(a) izdelki, ki se ne prevažajo čez ozemlje katere koli druge države; 
(b) izdelki, sestavljajo či eno samo pošiljko, ki se prevažajo čez ozemlja, 
druga kakor ozemlja  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali 
Skupnosti, s pretovarjanjem ali za časnim skladiš čenjem, če se že to 
zgodi, na teh ozemljih, pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiš čenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na 
njem niso bili opravljeni drugi postopki, razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršnega koli postopka za ohranitev blaga v dobrem stanju; 
(c) izdelki, ki se pošiljajo po cevovodih brez prekinitev čez ozemlja, ki 
niso ozemlja  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ izvoznika 
ali Skupnosti. 
2. Kot dokazilo, da so izpolnjeni pogoji, dolo čeni v odstavku 1(b), je 
treba pristojnim carinskim organom predložiti: 
(a) en sam prevozni dokument, ki pokriva prevoz iz države izvoznice 
čez državo tranzita; in 
(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita in: 
— vsebuje natan čen opis izdelkov,  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 89
 
— navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov, 
in kjer je to primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev, in 
— potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi 
tranzita; 
(c) ali če tega ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.
 
Člen 108  
1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo iz  ►M21  države ali 
območja uporabnika ◄ na razstavo v drugo državo in so po razstavi 
prodani za uvoz v Skupnost, so pri uvozu upravi čeni do uporabe tarifnih 
preferencialov, navedenih v členu 98, če izpolnjujejo pogoje iz tega 
oddelka, ki jim podelijo poreklo iz  ►M21  države ali obmo čja upor­
abnika ◄, in če se pristojnim carinskim organom Skupnosti zado ­
voljivo dokaže, da: 
(a) je izvoznik te izdelke poslal iz  ►M21  države ali obmo čja upor­
abnika ◄ neposredno v državo, v kateri je razstava, in jih je tam 
razstavljal; 
(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako druga če dal na voljo osebi 
v Skupnosti; 
(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj zatem poslani v Skupnost v 
enakem stanju, kakor so bili poslani na razstavo; 
(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni 
za noben drug namen kakor za predstavitev na razstavi. 
2. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 mora biti predloženo carinskim 
organom Skupnosti na obi čajen način. V njem morata biti navedena ime 
in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o naravi izdelkov in o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni. 
3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske 
ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom.
 
P o d o d d e l e k 2  
Dokazilo o poreklu  
Člen 109  
Za izdelke s poreklom iz  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ 
veljajo ugodnosti tarifnih preferencialov, navedenih v členu 98, ob 
predložitvi: 
(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi 21; ali  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 90
 
(b) v primerih, dolo čenih v členu 116(1), izjave, katere besedilo je v 
Prilogi 22 in jo dá izvoznik na ra čunu, dobavnici ali drugem trgo ­
vinskem dokumentu, ki dovolj natan čno opisuje te izdelke, da jih je 
mogoče prepoznati (v nadaljevanju „izjava na ra čunu“).  
(a) POTRDILO O GIBANJU BLAGA EUR.1  
Člen 110  
▼M21  
1. Proizvodi s poreklom po tem oddelku so ob uvozu v Skupnost upravičeni do tarifnih preferencialov iz člena 98, če se transportirajo 
neposredno v Skupnost po členu 107, ob predložitvi potrdila o 
gibanju blaga EUR.1, ki ga izdajo carinski ali drugi pristojni vladni organi države ali obmo čja uporabnika, pod pogojem, da ta država ali 
območje uporabnik:  
▼
M18  
— sporočijo Skupnosti informacije, ki jih zahteva člen 121, in 
— pomagajo Skupnosti, tako da dovolijo carinskim organom držav 
članic preveritev pristnosti dokumenta ali to čnosti informacij glede 
pravega porekla zadevnih izdelkov. 
2. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se izda samo, če se uporabi kot 
dokumentarno dokazilo, ki se zahteva zaradi tarifnih preferencialov, navedenih v členu 98. 
3. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se izda na podlagi pisnega 
zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaš čenega zastopnika. Takšen 
zahtevek se izdela na obrazcu, katerega vzorec je v Prilogi 21, ki mora biti izpolnjen v skladu z dolo čbami tega pododdelka. 
Pristojni organi  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali države 
članice morajo hraniti zahtevke za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR.1 
najmanj tri leta. 
4. Izvoznik ali njegov pooblaš čeni zastopnik mora skupaj z 
zahtevkom predložiti tudi vse ustrezne dokumente kot dokaz, da 
izdelki, ki jih namerava izvoziti, izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdila 
o gibanju blaga EUR.1. 
Izvoznik mora biti pripravljen, da na zahtevo pristojnih organov 
predloži katera koli dodatna dokazila, ki jih potrebujejo za ugotovitev pravilnosti statusa o poreklu izdelkov, upravi čenih do preferencialne 
obravnave, in mora biti pripravljen privoliti v vsak pregled svojega knjigovodstva in omogo čiti navedenim organom, da preverijo okoli ­ 
ščine, v katerih so bili izdelki pridobljeni.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 91
 
5. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo pristojni organi  
►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali carinski organi države 
članice izvoznice, če se izdelki za izvoz lahko razumejo kot izdelki s 
poreklom v smislu dolo čb tega oddelka. 
6. Ker je potrdilo o gibanju blaga EUR.1 dokumentarno dokazilo za 
uporabo preferencialnih dogovorov iz člena 98, morajo pristojni organi  
►M21  države ali obmo čja uporabni ◄ ali carinski organi države 
članice izvoznice uveljaviti vse ukrepe, ki so potrebni za preverjanje 
porekla izdelkov in pregled drugih navedb v potrdilu. 
7. Za preverjanje, ali so pogoji iz odstavka 5 izpolnjeni, imajo 
pristojni organi  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali carinski 
organi države članice izvoznice pravico zahtevati katera koli doku ­
mentarna dokazila in opraviti kateri koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. 
8. Pristojni organi  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali 
carinski organi države članice izvoznice morajo zagotoviti, da so 
obrazci, navedeni v odstavku 1, pravilno izpolnjeni. 
9. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti naveden v 
tistem delu potrdila, ki je namenjen carinskim organom. 
10. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo pristojni organi  ►M21  države 
ali območja uporabnika ◄ ali carinski organi države članice izvoznice, ko se 
izdelki, za katere velja, izvozijo. Na voljo ga dajo izvozniku takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.
 
Člen 111  
Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih dolo čijo carinski organi 
države uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema, ki sodijo v oddelek XVI ali XVII ali v tarifno številko 7308 ali 9406 harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se pri prvem delnem uvozu za takšne izdelke carinskim organom predloži eno samo dokazilo o poreklu.
 
Člen 112  
Dokazilo o poreklu se predloži carinskim organom države članice uvoza 
v skladu s postopki iz člena 62 zakonika. Navedeni organi lahko 
zahtevajo prevod dokazila o poreklu in lahko tudi zahtevajo, naj uvozno deklaracijo spremlja izjava uvoznika, da izdelki izpolnjujejo pogoje, ki so potrebni za uporabo tega oddelka.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 92
 
Člen 113  
1. Z odstopanjem od dolo čb člena 110(10) se potrdilo o gibanju 
blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, za katere velja, če: 
(a) ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali 
posebnih okoliš čin ali 
(b) se pristojnim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o 
gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehni čnih 
razlogov ni bilo sprejeto. 
2. Pristojni organi lahko izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 
pozneje samo po opravljenem preverjanju, ali se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem izvoznem spisu in ali potrdilo o gibanju blaga EUR.1, ki izpolnjuje dolo čbe tega oddelka, ni bilo izdano 
ob izvozu zadevnih izdelkov. 
3. Potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki so izdana pozneje, morajo 
imeti enega od naslednjih zaznamkov: 
— „EXPEDIDO A POSTERIORI“, — „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“, — „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“, — „ΕΚΔΟΘΕΝ  ΕΚ ΤΩΝ  ΥΣΤΕΡΩΝ “, 
— „ISSUED RETROSPECTIVELY“, — „DÉLIVRÉ A POSTERIORI“, — „RILASCIATO A POSTERIORI“, — „AFGEGEVEN A POSTERIORI“, — „EMITIDO A POSTERIORI“, — „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“, — „UTFÄRDAT I EFTERHAND“,  
▼
A2 
— VYSTAVENO DODATE ČNĚ, 
— VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT, — IZSNIEGTS RETROSPEKT ĪVI, 
— RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS, — KIADVA VISSZAMEN ŐLEGES HATÁLLYAL, 
— MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT, 
— WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE, — IZDANO NAKNADNO,  
▼
M26  
— VYHOTOVENÉ DODATO ČNE, ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 93
 
— ИЗДАДЕН  ВПОСЛЕДСТВИЕ , 
— ELIBERAT ULTERIOR,  
▼M45  
— „IZDANO NAKNADNO“.  
▼M18  
4. Zaznamek iz odstavka 3 se vstavi v polje „Opombe“ potrdila o gibanju blaga EUR.1.
 
Člen 114  
1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali 
uničeno, lahko izvoznik pristojne organe, ki so ga izdali, zaprosi za 
dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo. 
2. Tako izdani dvojnik mora imeti enega od naslednjih zaznamkov: — „DUPLICADO“, 
— „DUPLIKAT“, 
— „DUPLIKAT“, — „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ “, 
— „DUPLICATE“, — „DUPLICATA“, — „DUPLICATO“, — „DUPLICAAT“, 
— „SEGUNDA VIA“, 
— „KAKSOISKAPPALE“, — „DUPLIKAT“,  
▼
A2 
— DUPLIKÁT, 
— DUPLIKAAT, — DUBLIK ĀTS, 
— DUBLIKATAS, — MÁSODLAT, — DUPLIKAT, 
— DUPLIKAT, 
— DVOJNIK, — DUPLIKÁT,
 ▼M30  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 94
 
— ДУБЛИКАТ , 
— DUPLICAT,  
▼M45  
— „DUPLIKAT“.  
▼M18  
3. Zaznamek iz odstavka 2 se vstavi v polje Opombe potrdila o gibanju blaga EUR.1. 
4. Dvojnik, na katerem mora biti datum izdaje izvirnega potrdila o 
gibanju blaga EUR.1, za čne veljati s tem datumom.
 
Člen 115  
Če so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v Skupnosti, 
je mogoče zamenjati izvirno dokazilo o poreklu z enim ali ve č potrdili o 
gibanju blaga EUR.1 zaradi pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov drugam znotraj Skupnosti. Nadomestno potrdilo ali nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega so bili dani izdelki.
 
(b) IZJAVA NA RA ČUNU  
Člen 116  
1. Izjavo na ra čunu lahko dá: 
(a) pooblaš čeni izvoznik iz Skupnosti v skladu s členom 117 ali 
(b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali ve č 
paketov, vsebujo čo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost 
ne presega 6 000 evrov, če se v tem postopku uporablja pomo č iz 
člena 110(1). 
2. Izjavo na ra čunu je možno dati, če se izdelki, za katere velja, 
lahko razumejo kot izdelki s poreklom iz Skupnosti ali  ►M21  države 
ali območja uporabnika ◄ in izpolnjujejo druge zahteve tega oddelka. 
3. Izvoznik, ki daje izjavo na ra čunu, mora biti kadar koli 
pripravljen, da na zahtevo carinskih organov ali drugih pristojnih državnih organov države izvoznice predloži vse ustrezne dokumente 
kot dokaz statusa porekla zadevnih izdelkov, pa tudi izpolnitve drugih 
zahtev tega oddelka. 
4. Izjavo na ra čunu, katere besedilo je v Prilogi 22, mora izvoznik 
natipkati, odtisniti ali natisniti na ra čun, dobavnico ali drug trgovinski 
dokument v eni od jezikovnih razli čic, ki so navedene v tej prilogi, v 
skladu z dolo čbami notranje zakonodaje države izvoznice. Če je 
napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in s tiskanimi črkami.  ▼
M30  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 95
 
5. Izjave na ra čunu morajo imeti izvirni lastnoro čni izvoznikov 
podpis. Vendar se od pooblaš čenega izvoznika v skladu s členom 117 
ne zahteva, da podpisuje takšne izjave, če se carinskim organom pisno 
zaveže, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na ra čunu, po 
kateri ga je mogo če prepoznati, kakor da jo je lastnoro čno podpisal. 
6. V primerih, navedenih v odstavku 1(b), veljajo za uporabo izjave 
na računu naslednji posebni pogoji: 
(a) ena izjava na ra čunu se izdela za vsako posami čno pošiljko; 
(b) če je bilo za izdelke, ki so zajeti v pošiljki, že opravljeno poznejše 
preverjanje v državi izvoznici v zvezi z opredelitvijo „izdelki s poreklom“, lahko izvoznik na ta pregled opozori v izjavi na ra čunu. 
Določbe prvega pododstavka ne izklju čujejo obveznosti izvoznika, da 
izpolni katere koli druge formalnosti, ki jih zahtevajo carinski ali poštni predpisi.
 
Člen 117  
1. Carinski organi Skupnosti lahko pooblastijo katerega koli 
izvoznika, v nadaljevanju „pooblaš čeni izvoznik“, ki pogosto pošilja 
izdelke s poreklom iz Skupnosti v smislu člena 98(2) in ki predloži 
carinskim organom zadovoljiva dokazila o statusu porekla teh izdelkov in izpolnjevanju drugih zahtev tega oddelka, da daje izjave na računu ne glede na vrednost izdelkov, za katere veljajo. 
2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaš čenega izvoznika po 
pogojih, ki so po njihovem mnenju ustrezni. 
3. Carinski organi dodelijo pooblaš čenemu izvozniku številko 
carinskega pooblastila, ki mora biti na izjavi na ra čunu. 
4. Carinski organi spremljajo in nadzirajo, kako pooblaš čeni izvoznik 
uporablja pooblastilo. 
5. Carinski organi lahko kadar koli umaknejo pooblastilo. To morajo 
storiti, kadar pooblaš čeni izvoznik ne predloži dokazil, navedenih v 
odstavku 1, ne izpolnjuje ve č pogojev, navedenih v odstavku 2, ali 
drugače nepravilno uporablja pooblastilo.
 
Člen 118  
1. Dokazilo o poreklu velja štiri mesece od datuma izdaje v državi 
izvoznici in mora biti v tem roku predloženo carinskim organom države uvoznice.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 96
 
2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom države uvoznice 
predložena po poteku roka za predložitev, dolo čenega v odstavku 1, 
se lahko sprejmejo zaradi uporabe tarifnih preferencialov, navedenih v členu 98, če jih zaradi izjemnih okoliš čin ni bilo mogo če predložiti do 
določenega kon čnega datuma. 
3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi 
države uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, če so jim bili izdelki 
predloženi pred tem kon čnim datumom. 
4. Na zahtevo uvoznika in glede na pogoje, ki jih dolo čijo carinski 
organi države članice uvoznice, je mogo če carinskim organom predložiti 
eno samo dokazilo o poreklu ob uvozu prve pošiljke, kadar je to blago: 
(a) ki se uvaža v okviru pogostih in rednih trgovskih tokov pomembne 
tržne vrednosti; 
(b) ki je predmet enakih prodajnih pogodb, katerih pogodbenice imajo 
sedež v državi izvoznici ali v Skupnosti; 
(c) ki je uvrš čeno v enako tarifno oznako kombinirane nomenklature 
(osemmestno); 
(d) ki ga dobavlja vedno isti izvoznik in je namenjeno vedno istemu 
uvozniku ter se uvozne formalnosti opravijo vedno pri istem carinskem organu v Skupnosti. 
Ta postopek se uporabi za koli čine in obdobja, ki jih dolo čijo pristojni 
carinski organi. Obdobje v nobenem primeru ne sme biti daljše od treh mesecev.
 
Člen 119  
1. Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne pakete pošiljajo drugim 
posameznikom ali so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ki so upravi čeni do tarifnih preferencialov, 
navedenih v členu 98, ne da bi bilo treba predložiti potrdilo o 
gibanju blaga EUR.1 ali izjavo na ra čunu, če se ti izdelki ne uvažajo 
v trgovinske namene in je bila dana izjava, da ustrezajo zahtevam tega 
oddelka, ter ni dvoma o resni čnosti takšne izjave. 
2. Občasni uvozi, ki jih sestavljajo izklju čno izdelki za osebno 
uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne razumejo kot uvozi v trgovinske namene, če je iz narave in koli čine izdelkov 
razvidno, da niso namenjeni za trgovanje. 
Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 evrov pri 
majhnih paketih ali 1 200 evrov pri izdelkih, ki so del osebne prtljage potnikov.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 97
 
Člen 120  
Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na dokazilu o poreklu 
in tistimi v dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, to še ne pomeni ni čnosti 
in neveljavnosti navedenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta 
dokument ustreza predloženim izdelkom. 
Očitne oblikovne napake, kakor so tipkarske napake, na dokazilu o 
poreklu ne morejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo 
dvomov o pravilnosti navedb v katerem od teh dokumentov.
 
P o d o d d e l e k 3  
Načini upravnega sodelovanja  
Člen 121  
1. ►M21  Države ali obmo čja uporabnika ◄ sporočijo Komisiji 
imena in naslove pristojnih državnih organov na njihovem ozemlju, ki so ustrezno pooblaš čeni za izdajanje potrdil o gibanju blaga EUR.1, 
skupaj z vzorci odtisov žigov, ki jih ti organi uporabljajo, ter imena in naslove pristojnih državnih organov, ki so ustrezno pooblaš čeni za 
preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 in izjav na ra čunu. Žigi 
začnejo veljati na dan, ko Skupnost prejme vzorce odtisov žigov. 
Komisija pošlje te informacije carinskim organom držav članic. Kadar 
so ti podatki poslani v obliki sprememb poprej poslanih podatkov, Komisija naznani datum za četka uporabe teh novih žigov v skladu z 
navodili pristojnih organov  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄. 
Te informacije so namenjene uradni rabi; pri sprostitvi blaga v prost promet pa ustrezni carinski organi lahko uvozniku ali njegovemu pravilno pooblaš čenemu zastopniku omogo čijo vpogled v vzorce 
odtisov žigov, navedenih v tem odstavku. 
2. Komisija  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ pošlje vzorce 
odtisov žigov, ki jih uporabljajo carinski organi v državah članicah pri 
izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1.  
Člen 122  
1. Potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na ra čunu se pozneje 
preverjajo naklju čno ali kadar carinski organi v državah članicah 
uvoznicah ali pristojni organi  ►M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ 
upravičeno dvomijo glede pristnosti teh dokumentov, statusa porekla teh 
izdelkov ali izpolnitve drugih zahtev tega oddelka.  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 98
 
2. Za izvajanje dolo čb odstavka 1 morajo pristojni organi v državi 
članici uvoznici ali v  ►M21  državi ali obmo čju uporabnika ◄ vrniti 
potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in ra čun, če jim je bil predložen, izjavo 
na računu ali kopijo teh dokumentov pristojnim organom države upra ­
vičenke izvoznice ali države članice, in kadar je to ustrezno, navesti 
razloge za poizvedbo. V podporo zahtevi za preverjanje se pošlje vsak pridobljen dokument ali informacija, ki kaže, da so informacije na dokazilu o poreklu napa čne. 
Če se ti carinski organi v državi članici uvoznici odlo čijo, da bodo 
začasno prenehali podeljevatitarifnepreferenciale, navedene v členu 98, 
medtem ko čakajo na izide preverjanja, morajo uvozniku ponuditi 
sprostitev izdelkov, pogojeno s previdnostnimi ukrepi, ki so po njihovem mnenju potrebni. 
3. Če je zahteva za poznejše preverjanje izdelana v skladu z 
odstavkom 1, se to preverjanje opravi in njegovi izidi sporo čijo 
carinskim organom države članice uvoznice ali pristojnim organom  
►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ uvoznika najpozneje v 
šestih mesecih. Izidi morajo biti takšni, da je iz njih mogo če ugotoviti, 
ali zadevno dokazilo o poreklu blaga velja za izdelke, ki so bili dejansko izvoženi, in ali se ti izdelki lahko razumejo kot izdelki s poreklom iz  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ ali iz Skupnosti. 
4. Če ob upravi čenem dvomu ni odgovora v šestih mesecih, kakor 
navaja odstavek 3, ali če odgovor ne vsebuje zadostne informacije za 
določitev pristnosti zadevnih dokumentov ali pravega porekla izdelkov, 
pošljejo organi, ki so zahtevali preverjanje, drugo obvestilo pristojnim organom. Če po tem drugem obvestilu organi, ki so zahtevali prever ­
janje, ne prejmejo izidov preverjanja v štirih mesecih ali če ti izidi ne 
zagotavljajo pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, lahko ti organi, razen v izjemnih okoliš činah, zavrnejo upra ­
vičenost do uporabe tarifnih preferencialov. 
5. Če postopek poznejšega preverjanja ali katera koli druga razpo ­
ložljiva informacija kaže na to, da so dolo čbe tega oddelka kršene, mora  
►
M21  država ali obmo čje uporabnika ◄ izvoznika, na lastno pobudo 
ali na zahtevo Skupnosti, opraviti potrebne poizvedbe ali zagotoviti izvedbo takšnih poizvedb zaradi nujnosti ugotovitve in prepre čitve 
takšnih kršitev. V ta namen lahko Skupnost sodeluje v poizvedbah. 
6. Za poznejše preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 pristojni 
organi  ►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ izvoznika ali carinski 
organi države članice izvoznice najmanj tri leta hranijo kopije teh 
potrdil, pa tudi katere koli izvozne dokumente, ki jih zadevajo.  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 99
 
P o d o d d e l e k 4  
Ceuta in Melilla  
Člen 123  
1. Izraz „Skupnost“, ki je uporabljen v tem oddelku, ne zajema Ceute 
in Melille. Izraz, izdelki s poreklom iz Skupnosti ne zajema izdelkov s poreklom iz Ceute in Melille. 
2. Ta oddelek se smiselno uporablja pri dolo čevanju, ali veljajo 
izdelki, ko se uvozijo v Ceuto in Melillo, za izdelke s poreklom iz  
►
M21  države ali obmo čja uporabnika ◄ izvoznika, ki uporablja pref ­
erenciale, ali s poreklom iz Ceute in Melille. 
3. Ceuta in Melilla se obravnavata kot eno ozemlje. 4. Dolo čbe tega oddelka v zvezi z izdajanjem, uporabo in poznejšim 
preverjanjem potrdil o gibanju blaga EUR.1 se smiselno uporabljajo za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille. 
5. Španski carinski organi so odgovorni za uporabo tega oddelka v 
Ceuti in Melilli.  
▼
B 
NASLOV V  
CARINSKA VREDNOST  
POGLAVJE I  
Splošne dolo čbe 
Člen 141  
1. Države članice za izvajanje dolo čb členov 28 do 36 carinskega 
zakonika in dolo čb tega naslova upoštevajo dolo čbe Priloge 23. 
Določbe prvega stolpca Priloge 23 se morajo uporabljati v skladu s 
pojasnjevalno opombo v drugem stolpcu. 
2. Če se je pri dolo čanju carinske vrednosti treba sklicevati na splošno 
priznana ra čunovodska na čela, se uporabljajo dolo čbe Priloge 24.  
Člen 142  
1. Posamezni izrazi, uporabljeni v tem naslovu, imajo naslednji pomen: 
(a) „sporazum“: sporazum za izvajanje člena VII Splošnega sporazuma 
o tarifah in trgovini (GATT), sklenjenega v okviru ve čstranskih 
trgovinskih pogajanj med letoma 1973 in 1979, navedenega v prvi alinei člena 31(1) zakonika;  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 100
 
(b) „izdelano blago“: pridelano, proizvedeno ali z izkopom pridobljeno 
blago; 
(c) „enako blago“: blago, ki je bilo izdelano v isti državi in je v vseh 
pogledih enako, vklju čno s fizikalnimi lastnostmi, kakovostjo in 
slovesom blaga. Malenkostne razlike v videzu ne izklju čujejo 
blaga, ki se sicer po opredelitvi šteje za enako; 
(d) „podobno blago“: blago, ki je bilo izdelano v isti državi in ima, 
čeprav v vseh pogledih ni enako, podobne lastnosti in podobno 
materialno sestavo, ki mu omogo ča izpolnjevanje enakih funkcij 
in zamenljivost po trgovski plati; pri ugotavljanju, ali je neko blago podobno, je treba med drugim upoštevati kakovost in sloves blaga ter obstoj blagovne znamke; 
(e) „blago istega razreda ali vrste“: blago, razvrš čeno v isto skupino ali 
področje blaga, ki ga izdeluje dolo čena industrija ali industrijska 
panoga in vklju čuje enako ali podobno blago. 
2. Izraza „enako blago“ in „podobno blago“, odvisno od primera, ne 
vključujeta blaga, ki vsebuje tehnologije, storitve razvoja, osnutke, 
načrte in skice, za katere ni bil opravljen noben popravek v skladu s 
členom 32(1)(b)(iv) zakonika, ker so bile te storitve opravljene v Skup ­
nosti.
 
Člen 143  
1. ►M15  Za namene naslova II Poglavja 3 zakonika in tega 
naslova, se osebe štejejo za povezane samo, če: ◄ 
(a) če je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja drugega in 
obratno; 
(b) če pravno nastopata kot družbenika; 
(c) če sta delodajalec in delojemalec; 
(d) če katera koli oseba neposredno ali posredno ima, poseduje ali 
nadzoruje 5 ali ve č odstotkov delnic ali deležev z glasovalno 
pravico obeh oseb; 
(e) če ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; 
(f) če obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; 
(g) če skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; 
(h) če sta člana iste družine. Osebi se štejeta za člane iste družine, če 
sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: 
— žena in mož, — starši in otrok,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 101
 
— bratje in sestre (tudi polbratje in polsestre), 
— stari starši in vnuki, 
— stric ali teta in ne čak ali nečakinja, 
— tast in taš ča ter zet ali snaha, 
— svaki in svakinje. 
2. Za namene tega naslova osebe, ki so v poslu med seboj povezane 
tako, da je ena od njih edini zastopnik, edini distributer ali edini konce ­
sionar druge, se štejejo za medsebojno povezane samo, če zanje velja 
eno od meril iz odstavka 1.  
Člen 144  
1. Za dolo čanje carinske vrednosti blaga v skladu z dolo čbami člena 
29 zakonika, po katerem cena še ni bila pla čana v trenutku, ki je 
odločilen za dolo čitev carinske vrednosti, se cena, ki se v zadevnem 
trenutku pla ča za poravnavo, praviloma upošteva kot osnova za 
določitev carinske vrednosti. 
2. Komisija in države članice se posvetujejo v okviru odbora glede 
izvajanja odstavka 1.  
▼M21  
Člen 145  
1. Če je blago, deklarirano za sprostitev v prosti promet, del ve čje 
količine istega blaga, kupljenega v eni transakciji, je za potrebe člena 
29(1) zakonika dejansko pla čana ali pla čljiva cena enaka tistemu deležu 
skupne cene, ki ustreza deležu koli čine tako deklariranega blaga v 
skupni kupljeni koli čini. 
Sorazmerna razdelitev dejansko pla čane ali pla čljive cene velja tudi ob 
izgubi dela pošiljke ali poškodbe vrednotenega blaga pred sprostitvijo v 
prosti promet. 
2. Po sprostitvi blaga v prosti promet se sme popravek dejansko 
plačane ali pla čljive cene prodajalca blaga v prid kupca upoštevati pri 
določitvi carinske vrednosti v skladu s členom 29 zakonika, če se 
carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: 
(a) je bilo blago pomanjkljivo v trenutku, predvidenem v členu 67 
zakonika; 
(b) je prodajalec popravil ceno zaradi izvajanja garancijskih obveznosti 
iz prodajne pogodbe, sklenjene pred sprostitvijo blaga v prosti promet;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 102
 
(c) pomanjkljiva narava blaga še ni bila upoštevana v zadevni prodajni 
pogodbi. 
3. Dejansko pla čana ali pla čljiva cena blaga, popravljena v skladu z 
odstavkom 2, se sme upoštevati samo, če je bil popravek narejen v 
obdobju 12 mesecev po datumu sprejema deklaracije za sprostitev blaga v prosti promet.  
▼
B 
Člen 146  
Če dejansko pla čana ali pla čljiva cena blaga iz člena 29(1) zakonika 
vsebuje znesek notranje dajatve, ki se pla čuje v državi porekla ali izvoza 
za zadevno blago, se ta znesek ne všteva v carinsko vrednost, če se 
carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je blago bilo ali da bo oproščeno teh dajatev v korist kupca.
 
Člen 147  
1. Za izvajanje člena 29 zakonika se dejstvo, da je blago, ki je 
predmet prodaje in prijavljeno za sprostitev v prosti promet, šteje za zadosten podatek, da je bilo prodano za izvoz na carinsko obmo čje 
Skupnosti.  ►
M6 Pri zaporednih prodajah pred ovrednotenjem je tak 
pokazatelj samo zadnja prodaja, ki je pripeljala do vnosa blaga na carinsko obmo čje Skupnosti, ali prodaja na carinskem obmo čju 
Skupnosti pred sprostitvijo blaga v prosti promet. 
Kadar se prijavi cena, ki se nanaša na prodajo, opravljeno pred zadnjo 
prodajo, na osnovi katere je bilo blago vneseno na carinsko obmo čje 
Skupnosti, je treba carinskim organom Skupnosti zadovoljivo dokazati, da se je ta prodaja blaga opravila zaradi izvoza na zadevno carinsko območje. 
Uporabljajo se dolo čbe členov 178 do 181a. ◄ 
2. ►
M6 __________  ◄ Pri uporabi blaga v tretji državi med 
prodajo in sprostitvijo v prosti promet uporaba transakcijske vrednosti ni nujno potrebna. 
3. Kupcu ni treba izpolnjevati nobenega drugega pogoja, kakor da je 
stranka kupoprodajne pogodbe.
 
Člen 148  
Če se pri uporabi člena 29(1)(b) zakonika ugotovi, da je prodaja ali cena 
uvoženega blaga odvisna od pogoja ali storitve, katerih vrednost je glede na blago, ki se vrednoti, mogo če določiti, se ta vrednost šteje 
za posredno pla čilo kupca prodajalcu in tako za del dejansko pla čane ali 
plačljive cene, če se pogoj ali storitev ne nanaša na:  ▼
M21  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 103
 
(a) dejavnost iz člena 29(3)(b) zakonika; 
(b) element, ki ga je treba v skladu z dolo čbami člena 32 zakonika 
dodati dejansko pla čani ali pla čljivi ceni.  
Člen 149  
1. Izraz „dejavnosti prodaje“ iz člena 29(3)(b) zakonika pomeni vse 
dejavnosti, ki se nanašajo na oglaševanje in pospeševanje prodaje zadevnega blaga, ter vse dejavnosti v zvezi z jamstvi in zavarovanji za to blago. 
2. Takšne dejavnosti, ki jih opravi kupec, se štejejo za dejavnosti, 
opravljene za njegov ra čun, tudi če izhajajo iz obveznosti kupca na 
podlagi dogovora s prodajalcem.
 
Člen 150  
1. Pri uporabi člena 30(2)(a) zakonika (transakcijska vrednost 
enakega blaga) se carinska vrednost dolo či s sklicevanjem na trans ­
akcijsko vrednost enakega blaga iz kupoprodajnega posla na enaki komercialni ravni in za približno enako koli čino blaga, kolikršna je 
količina blaga, ki se vrednoti. Če takšnega kupoprodajnega posla ni, 
se upošteva transakcijska vrednost enakega blaga, ki je bilo prodano 
na drugi komercialni ravni in/ali v druga čnih količinah, usklajena zaradi 
upoštevanja razlik, ki bi jih lahko povzro čila komercialna raven in/ali 
količina, pod pogojem, da se lahko te uskladitve, zaradi katerih se lahko 
vrednost zviša ali zniža, opravijo na podlagi predloženih dokazov, iz katerih izhaja, da so pravilne in natan čne. 
2. Če so v transakcijsko vrednost vklju čeni stroški iz člena 32(1)(e) 
zakonika, se ta vrednost uskladi, zato da se upoštevajo bistvene razlike 
v stroških med uvoženim blagom in ustreznim enakim blagom, ki 
izhajajo iz razlik v razdalji in vrsti prevoza. 
3. Če se v skladu s tem členom ugotovi ve č transakcijskih vrednosti 
enakega blaga, se za dolo čitev carinske vrednosti uvoženega blaga 
uporabi najnižja transakcijska vrednost. 
4. Pri uporabi tega člena se upošteva transakcijska vrednost blaga, ki 
ga je izdelala druga oseba, samo če se v skladu z odstavkom 1 ne more 
ugotoviti nobena transakcijska vrednost za enako blago, ki ga je izdelala ista oseba kakor vrednoteno blago. 
5. Za namene tega člena se za „transakcijsko vrednost uvoženega 
enakega blaga“ šteje carinska vrednost, ki je bila predhodno ugotovljena na podlagi člena 29 zakonika in usklajena v skladu z odstavkom 1 in 
odstavkom 2 tega člena.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 104
 
Člen 151  
1. Pri uporabi člena 30(2)(b) zakonika (transakcijska vrednost 
podobnega blaga) se carinska vrednost dolo či s sklicevanjem na trans ­
akcijsko vrednost podobnega blaga iz kupoprodajnega posla na enaki komercialni ravni in za skoraj enako koli čino blaga, kakršna je koli čina 
blaga, ki se vrednoti. Če takšnega kupoprodajnega posla ni, se upošteva 
transakcijska vrednost podobnega blaga, ki je bilo prodano na drugi komercialni ravni in/ali tudi v druga čnih količinah, usklajena zaradi 
upoštevanja razlik, ki bi jih lahko povzro čila komercialna raven in/ali 
količina, pod pogojem, da se lahko te uskladitve, zaradi katerih se lahko 
vrednost zviša ali zniža, opravijo na podlagi predloženih dokazov, iz 
katerih izhaja, da so pravilne in natan čne. 
2. Če so v transakcijsko vrednost vklju čeni stroški iz člena 32(1)(e) 
zakonika, se ta vrednost uskladi zaradi upoštevanja bistvenih razlik v stroških med uvoženim blagom in ustreznim podobnim blagom, ki izhajajo iz razlik v razdalji in vrsti prevoza. 
3. Če se pri uporabi tega člena ugotovi ve č transakcijskih vrednosti 
podobnega blaga, se za dolo čitev carinske vrednosti uvoženega blaga 
uporabi najnižja transakcijska vrednost. 
4. Pri uporabi tega člena se upošteva transakcijska vrednost blaga, ki 
ga je izdelala druga oseba, le če se v skladu z odstavkom 1 ne more 
ugotoviti nobena transakcijska vrednost za podobno blago, ki ga je izdelala ista oseba kakor vrednoteno blago. 
5. Za uporabo tega člena se za „transakcijsko vrednost uvoženega 
podobnega blaga“ šteje carinska vrednost, ki je bila predhodno 
ugotovljena v skladu s členom 29 zakonika in usklajena v skladu z 
odstavkom 1 in odstavkom 2 tega člena.
 
Člen 152  
1. (a) Če se uvoženo blago ali uvoženo enako ali podobno blago v 
Skupnosti proda v stanju, v katerem je bilo uvoženo, se carinska vrednost uvoženega blaga dolo ča v skladu s členom 30(2)(c) 
zakonika na podlagi cene na enoto, po kateri se uvoženo blago ali uvoženo enako ali podobno blago v najve čji skupni koli čini 
v istem ali približno istem času uvoza blaga, ki se vrednoti, 
proda osebam, ki niso povezane s prodajalci. Pri tem se odšteje naslednje: 
(i) običajno plačane ali dogovorjene provizije ali obi čajne 
trgovske marže za dobi ček in skupne stroške (vklju čno s 
posrednimi ali neposrednimi stroški prodaje zadevnega blaga) za uvoženo blago istega razreda ali vrste pri prodaji v Skupnosti;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 105
 
(ii) običajni stroški prevoza in zavarovanja ter stroški, ki 
nastanejo v Skupnosti; 
(iii) uvozne dajatve ali druge dajatve, ki jih je treba zaradi 
uvoza ali prodaje blaga pla čati v Skupnosti.  
▼M27  
(a)a Carinska vrednost nekaterih vrst pokvarljivega blaga, uvoženega 
v komisijsko prodajo, se lahko dolo či neposredno v skladu z 
členom 30(2)(c) zakonika. V ta namen države članice sporo čijo 
cene na enoto Komisiji, ki jih preko TARIC razširi v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 2658/87 (
 1 ). 
Cene na enoto se izra čunajo in sporo čijo na naslednji na čin: 
(i) Države članice ceno na enoto za 100 kg neto za vsako 
kategorijo blaga po odbitkih, dolo čenih v to čki (a), 
sporočijo Komisiji. Države članice lahko dolo čijo stan­
dardne zneske za stroške iz to čke (a)(ii), o katerih 
obvestijo Komisijo. 
(ii) Cena na enoto se lahko uporablja za dolo čitev carinske 
vrednosti uvoženega blaga za obdobje 14 dni, pri čemer 
se vsako obdobje za čne v petek. 
(iii) Referen čno obdobje za dolo čitev cene na enoto je 
predhodno obdobje 14 dni, ki se kon ča v četrtek pred 
tednom, v katerem je treba dolo čiti nove cene na enoto. 
(iv) Države članice cene na enoto v eurih sporo čijo Komisiji 
najpozneje ob 12.00 opoldne v ponedeljek v tednu, v katerem jih je Komisija razširila. Če je to dela prost dan, 
se sporočilo pošlje delovni dan pred tem. Cene na enoto se 
uporabijo samo, če Komisija razširi to obvestilo. 
Blago iz prvega pododstavka te to čke je navedeno v Prilogi 26.  
▼
B 
(b) Če se niti uvoženo blago niti uvoženo enako ali podobno blago 
ni prodajalo v istem ali približno istem času uvoza blaga, ki je 
predmet vrednotenja, carinska vrednost uvoženega blaga, določena po tem členu, ob upoštevanju drugih dolo čb 
odstavka (1)(a) temelji na ceni na enoto, po kateri se uvoženo blago ali uvoženo enako ali podobno blago čimprej po uvozu 
blaga, ki se vrednoti, vendar v vsakem primeru v 90 dneh po uvozu proda v Skupnosti v stanju, v katerem je bilo uvoženo.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 106  
( 1 ) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.
 2. Če se uvoženo blago ali uvoženo enako ali podobno blago v 
Skupnosti ne proda v stanju, v katerem je bilo uvoženo, se carinska vrednost na zahtevo uvoznika dolo či na podlagi cene na enoto, po kateri 
se uvoženo blago v najve čji skupni koli čini po naknadni obdelavi ali 
predelavi proda osebam s sedežem v Skupnosti, ki niso povezane s prodajalci, pri čemer se upošteva dodana vrednost zaradi obdelave ali 
predelave in odbitki iz odstavka 1(a). 
3. Pri uporabi tega člena je cena na enoto, po kateri se uvoženo blago 
proda v najve čji skupni koli čini, tista cena, po kateri se najve čje število 
enot blaga proda osebam, ki niso povezane z osebami, od katerih kupijo to blago na prvi komercialni ravni po uvozu, na kateri potekajo te prodaje. 
4. Pri dolo čanju cene na enoto za namene tega člena se ne sme 
upoštevati prodaja v Skupnosti osebi, ki neposredno ali posredno, brez ­
plačno ali po znižanih cenah zagotavlja katero koli blago ali elemente 
navedene v členu 32(1)(b) zakonika za uporabo pri izdelavi in prodaji 
za izvoz uvoženega blaga. 
5. Za izvajanje odstavka 1(b) „ čimprej“ pomeni dan opravljene 
prodaje uvoženega blaga ali uvoženega enakega ali podobnega blaga v dovolj veliki koli čini za dolo čitev cene na enoto.
 
Člen 153  
1. Pri izvajanju člena 30(2)(d) zakonika (izra čunana vrednost) 
carinski organi od osebe, ki ne biva v Skupnosti, ne morejo zahtevati ali jo obvezati, da bo zaradi preverjanja predložila ra čune ali druge 
dokumente za dolo čitev te vrednosti. Vendar pa lahko podatke, ki jih 
sporoči proizvajalec blaga zaradi dolo čitve carinske vrednosti na podlagi 
tega člena, carinski organi države članice s soglasjem proizvajalca 
preverijo v državi ne članici, če ti organi vnaprej obvestijo pristojne 
organe te države in ti soglašajo s preverjanjem. 
2. Strošek ali vrednost materiala in izdelave v skladu s prvo alineo člena 
30(2)(d) zakonika vklju čuje stroške, naštete v členu 32(1)(a)(ii) in (iii) 
zakonika. 
Vključuje tudi ustrezno razdeljeno vrednost vsakega izdelka ali storitve 
iz člena 32(1)(b) zakonika, ki jih neposredno ali posredno zagotovi 
kupec za uporabo pri izdelavi uvoženega blaga. Vrednost storitev, navedenih v členu 32(1)(b)(iv) zakonika, ki se opravijo v Skupnosti, 
se vključi samo v obsegu, v kakršnem se zara čunajo proizvajalcu.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 107
 
3. Če se za dolo čitev izračunane vrednosti uporabijo druge inform ­
acije, kakor jih je zagotovil proizvajalec ali nekdo drug v njegovem imenu, carinski organi ob upoštevanju člena 15 zakonika obvestijo 
deklaranta na njegovo zahtevo o viru teh informacij, uporabljenih podatkih in izra čunih, opravljenih na podlagi teh podatkov. 
4. „Splošni stroški“ iz druge alinee člena 30(2)(d) zakonika 
vključujejo neposredne in posredne stroške izdelave in prodaje blaga 
za izvoz, ki niso vklju čeni v prvi alinei člena 30(2)(d) zakonika.
 
Člen 154  
Če se zabojniki iz člena 32(1)(a)(ii) zakonika ve čkrat uvozijo, se njihovi 
stroški na zahtevo deklaranta v skladu s splošno priznanimi ra čuno­
vodskimi na čeli ustrezno razdelijo.  
Člen 155  
Za izvajanje člena 32(1)(b)(iv) zakonika se stroški za raziskave in 
predhodne idejne osnutke ne vklju čijo v carinsko vrednost.  
Člen 156  
Člen 33(c) zakonika se smiselno uporablja, če se carinska vrednost 
določi po metodi, ki ne temelji na transakcijski vrednosti.  
▼M8 
Člen 156a  
1. Carinski organi lahko na zahtevo udeleženca odobrijo, da se: 
— z odstopanjem od člena 32(2) zakonika nekateri elementi, ki se 
prištejejo dejansko pla čani ali pla čljivi ceni, čeprav v času 
nastanka carinskega dolga njihove koli čine ni mogo če določiti, 
— z odstopanjem od člena 33 zakonika nekatere dajatve, ki se ne 
vključijo v carinsko vrednost v primerih, ko zneski, ki se nanašajo 
na take elemente, v času nastanka carinskega dolga niso prikazani 
ločeno, 
določijo na osnovi ustreznih in posebnih meril. 
V takih primerih se prijavljena carinska vrednost ne obravnava kot 
začasna v smislu druge alinee člena 254. 
2. Dovoljenje se odobri pod naslednjimi pogoji: 
(a) izvedba postopkov iz člena 259 bi v takih okoliš činah predstavljala 
nesorazmerne upravne stroške; 
(b) uporaba členov 30 in 31 zakonika se v takih okoliš činah izkaže kot 
neprimerna;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 108
 
(c) obstajajo utemeljeni razlogi za mnenje, da znesek uvoznih dajatev, 
ki se zara čunajo v obdobju, zajetem v dovoljenju, ne bo manjši 
kakor tisti, ki bi bil obra čunan, če dovoljenja ne bi bilo; 
(d) pogoji konkuren čnosti med izvajalci niso izkrivljeni.  
▼B 
POGLAVJE 2  
Določbe v zvezi z avtorskimi honorarji in licen čninami  
Člen 157  
1. Za izvajanje člena 32(1)(c) zakonika se za avtorske honorarje in 
licenčnine še posebej štejejo pla čila za uporabo pravic v zvezi: 
— s proizvodnjo uvoženega blaga (predvsem patenti, vzorci, modeli in 
tehnološko znanje) ali 
— s prodajo za izvoz uvoženega blaga (predvsem blagovne znamke in 
zaščiteni modeli) ali 
— z uporabo ali ponovno prodajo uvoženega blaga (predvsem avtorske 
pravice in proizvodni postopki, ki so nelo čljivo vklju čeni v uvoženo 
blago). 
2. Če se carinska vrednost uvoženega blaga dolo ča v skladu z 
določbami člena 29 zakonika, se brez poseganja v člen 32(5) 
zakonika, avtorski honorar ali licen čnina prišteje k dejansko pla čanim 
ali plačljivim cenam le, če se to pla čilo: 
— nanaša na blago, ki je predmet vrednotenja in — predstavlja prodajni pogoj za to blago.
 
Člen 158  
1. Če je uvoženo blago le sestavina ali sestavni del blaga, ki se 
izdeluje v Skupnosti, se dejansko pla čana ali pla čljiva cena za 
uvoženo blago uskladi le, če se avtorski honorar ali licen čnina nanaša 
na to blago. 
2. Če se blago uvaža v razstavljenem stanju ali se pred ponovno 
prodajo samo nebistveno obdela, npr. razred či ali prepakira, to ne 
izključuje tega, da se avtorski honorar ali licen čnina nanaša na 
uvoženo blago. 
3. Če se avtorski honorarji ali licen čnine delno nanašajo na uvoženo 
blago, delno pa na druge sestavine ali sestavne dele, ki se blagu dodajo po uvozu, ali na storitve po uvozu, se avtorski honorarji ali licen čnine 
ustrezno porazdelijo zgolj na podlagi objektivnih in dolo čljivih 
podatkov v skladu s pojasnjevalno opombo iz Priloge 23 k členu 
32(2) zakonika.  ▼
M8 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 109
 
Člen 159  
Avtorski honorar ali licen čnina za pravico uporabe blagovne znamke se 
k dejansko pla čani ali pla čljivi ceni za uvoženo blago prišteje le tedaj, 
kadar: 
— se avtorski honorar ali licen čnina nanaša na blago, ki je bilo po 
uvozu ponovno prodano v nespremenjenem stanju ali le nebistveno obdelano oziroma predelano, 
— se to blago prodaja z blagovno znamko, nameš čeno pred uvozom ali 
po njem in za katero se pla čuje avtorski honorar ali licen čnina, in 
— kupec nima možnosti nabave tega blaga pri drugih, s prodajalcem 
nepovezanih dobaviteljih.
 
Člen 160  
Če kupec avtorske honorarje ali licen čnino plača tretji osebi, so pogoji 
iz člena 157(2) izpolnjeni le tedaj, če prodajalec ali z njim povezana 
oseba zahteva od kupca to pla čilo. 
Člen 161  
Če je način obračunavanja avtorskega honorarja ali licen čine odvisen od 
cene uvoženega blaga, se, če ni dokazano nasprotno, domneva, da se 
plačilo tega avtorskega honorarja ali licen čnine nanaša na vrednoteno 
blago. 
Če se znesek avtorskega honorarja ali licen čnine obra čuna neodvisno od 
cene uvoženega blaga, pa se lahko pla čilo tega avtorskega honorarja ali 
licenčnine prav tako nanaša na vrednoteno blago.  
Člen 162  
Država, v kateri ima sedež prejemnik avtorskega honorarja ali 
licenčnine, pri uporabi člena 32(1)(c) zakonika se ne upošteva.  
POGLAVJE 3  
Določbe v zvezi s krajem vnosa blaga v Skupnost  
Člen 163  
1. Za izvajanje člena 32(1)(e) in člena 33(a) zakonika se šteje za kraj 
vnosa blaga na carinsko obmo čje Skupnosti: 
(a) za blago, ki se prevaža po morju, pristaniš če raztovarjanja ali prist ­
anišče pretovarjanja, če so pretovarjanje potrdili carinski organi tega 
pristanišča; ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 110
 
(b) za blago, ki se prevaža po morju in potem brez pretovarjanja po 
rekah, prvo pristaniš če, ki je ob ustju reke ali kanala ali v toku 
navzgor, kjer se lahko opravi pretovarjanje, če se carinskemu 
uradu dokaže, da je tovornina do pristaniš ča raztovarjanja blaga 
višja kakor tovornina do prvega zadevnega pristaniš ča; 
(c) za blago, ki se prevaža po železnici, rekah ali cestah, kraj prvega 
carinskega urada; 
(d) za blago, ki se prevaža na drug na čin, kraj prehoda kopenske meje 
carinskega obmo čja Skupnosti.  
▼M45  
2. Carinska vrednost blaga, vnesenega na carinsko obmo čje 
Skupnosti in nato prenesenega v namembni kraj v drugem delu tega območja preko ozemelj Belorusije, Rusije, Švice, Bosne in Hercegovine, 
Zvezne republike Jugoslavije ali Nekdanje jugoslovanske republike 
Makedonije, se dolo či ob upoštevanju prvega kraja vnosa na carinsko 
območje Skupnosti, če se blago preko ozemelj teh držav prevaža 
neposredno in prevoz preko teh ozemelj ustreza obi čajni prevozni poti 
do namembnega kraja.  
▼
B 
3. Za blago, ki je bilo vneseno na carinsko obmo čje Skupnosti in se 
na poti do namembnega kraja v drugi del tega obmo čja prevaža po 
morju, se carinska vrednost dolo či ob upoštevanju prvega kraja vnosa 
blaga na carinsko obmo čje Skupnosti, če se blago prevaža neposredno 
po običajni poti do namembnega kraja.  
▼M45  
4. Dolo čbe odstavkov 2 in 3 tega člena se uporabljajo tudi, če je bilo 
blago raztovorjeno, pretovorjeno ali za časno zadržano na ozemljih 
Belorusije, Rusije, Švice, Bosne in Hercegovine, Zvezne republike Jugoslavije ali Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije zaradi razlogov, povezanih izklju čno z njegovim prevozom.  
▼
B 
5. Za blago, ki je bilo vneseno na carinsko obmo čje Skupnosti in se 
iz enega francoskega čezmorskega departmaja neposredno prevaža v 
drug del carinskega obmo čja Skupnosti ali obratno, se za kraj vnosa 
blaga šteje kraj, predviden v odstavkih 1 in 2, ki je v delu carinskega 
območja Skupnosti, od koder to blago prihaja, če je bilo tam razto ­
vorjeno ali pretovorjeno in so carinski organi to potrdili. 
6. Če pogoji iz odstavkov 2, 3 in 5 niso izpolnjeni, se šteje za kraj 
vnosa blaga kraj, predviden v odstavku 1, ki je v delu carinskega območja Skupnosti, za katerega je blago namenjeno.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 111
 
POGLAVJE 4  
Določbe v zvezi s stroški prevoza  
Člen 164  
Za izvajanje člena 32(1)(e) in člena 33(a) zakonika velja naslednje: 
(a) Če se blago prevaža z enakim na činom prevoza do kraja, ki je 
naprej od kraja vnosa na carinskem obmo čju Skupnosti, se stroški 
prevoza porazdelijo sorazmerno s prevoženo razdaljo zunaj in znotraj carinskega obmo čja Skupnosti, razen če se carinskim 
organom dokaže, kakšni stroški bi nastali po splošno obvezni tarifi za prevoz blaga do kraja vnosa blaga na carinsko obmo čje 
Skupnosti; 
(b) če se blago obra čuna po enotni ceni franko namembni kraj, ki 
ustreza ceni na kraju vnosa, se stroški, ki se nanašajo na prevoz 
v Skupnosti, ne odštejejo od te cene. Odbitek pa se upošteva, če se 
carinskim organom dokaže, da je cena franko meja nižja od enotne cene franko namembni kraj; 
(c) če je prevoz brezpla čen ali ga opravi kupec z lastnim vozilom, se v 
carinsko vrednost vklju čijo stroški prevoza do kraja vnosa na 
carinsko obmo čje, obračunani na podlagi obi čajno uporabljene 
tarife za enake na čine prevoza.
 
Člen 165  
1. Poštne pristojbine za blago, ki se prevaža v poštnem prometu, se 
do namembnega kraja v celoti vštejejo v carinsko vrednost tega blaga, razen dodatnih poštnih pristojbin, ki se po potrebi zara čunajo v državi 
uvoza. 
2. Te pristojbine pa ne povzro čijo uskladitve prijavljene vrednosti pri 
vrednotenju blaga, ki je predmet pošiljk nekomercialne narave. 
3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za blago, ki se prevaža s hitrimi 
poštnimi službami „EMS — Datapost“ (na Danskem „EMS — Jetpost“, v Nemčiji „EMS — Kurierpostsendungen“, v Italiji „CAI — Post“).
 
Člen 166  
Stroški letalskega prevoza, ki se vklju čijo v carinsko vrednost blaga, se 
določijo po pravilih in odstotkih iz Priloge 25.  
▼M21  __________  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 112
 
POGLAVJE 6  
Določbe v zvezi z menjalnimi te čaji 
Člen 168  
Za namene členov 169 do 172 tega poglavja: 
(a) „zabeleženi te čaj“ pomeni: 
— zadnji prodajni menjalni te čaj, zabeležen v trgovinskih trans ­
akcijah na najbolj reprezentativnem/reprezentativnih deviznih trgih zadevne države članice, ali 
— vsak drugi tako zabeleženi menjalni te čaj, ki ga kot zabeleženi 
tečaj določi ta država članica, če na čimbolj dejanski na čin 
izraža teko čo vrednost zadevne valute v trgovinskih trans ­
akcijah; 
(b) izraz „objavljen“ pomeni posredovan v vednost javnosti v skladu s 
postopki, ki jih dolo či zadevna država članica; 
(c) izraz „valuta“ pomeni vsako denarno enoto, ki se uporablja kot 
plačilno sredstvo med denarnimi oblastmi ali na mednarodnem trgu.
 
Člen 169  
1. Če so elementi za dolo čitev carinske vrednosti blaga v času tega 
določanja izraženi v drugi valuti, kakršna je valuta države članice, v 
kateri poteka vrednotenje blaga, se za dolo čitev te carinske vrednosti v 
valuti zadevne države članice uporabi menjalni te čaj, zabeležen pred ­
zadnjo sredo meseca in objavljen istega ali naslednjega dne. 
2. Menjalni te čaj, ki je bil zabeležen predzadnjo sredo meseca, se 
uporablja cel naslednji mesec, razen če ga nadomesti te čaj, ki se dolo či 
v skladu z dolo čbami člena 171. 
3. Če se menjalni te čaj ne zabeleži predzadnjo sredo v skladu z 
odstavkom 1, ali če se zabeleži in se ne objavi istega ali naslednjega 
dne, se zadnji te čaj, ki je zabeležen in objavljen za to valuto v preteklih 
štirinajstih dneh, šteje za te čaj, zabeležen to sredo.  
Člen 170  
Če se menjalni te čaj ne more dolo čiti v skladu z dolo čbami člena 169, 
določi menjalni te čaj, ki se uporablja zaradi izvajanja člena 35 zakonika, 
zadevna država članica; ta kar najbolj dejansko izraža teko čo vrednost te 
valute v trgovinskih transakcijah, izraženo v valuti te države članice.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 113
 
Člen 171  
1. Če se menjalni te čaj, zabeležen zadnjo sredo v mesecu in 
objavljen istega ali naslednjega dne, za 5 ali ve č odstotkov razlikuje 
od tečaja, dolo čenega v skladu s členom 169 z za četkom veljave 
naslednji mesec, nadomesti slednjega od prve srede tega meseca kot tečaj, ki se uporablja zaradi izvajanja člena 35 zakonika. 
2. Če se menjalni te čaj v obdobju uporabe, navedenem v prejšnjih 
določbah, ki je zabeležen v sredo in objavljen tega ali naslednjega dne, 
za 5 ali ve č odstotkov razlikuje od te čaja, ki se uporablja v skladu z 
določbami tega poglavja, nadomesti slednjega in za čne veljati naslednjo 
sredo kot te čaj, ki se uporablja zaradi izvajanja člena 35 zakonika. Ta 
nadomestni te čaj ostane v veljavi do konca teko čega meseca, razen če 
ga v skladu s prvim stavkom tega odstavka nadomesti drug te čaj. 
3. Če se v državi članici menjalni te čaj ne zabeleži v sredo ali če se 
zabeleži in se ne objavi istega ali naslednjega dne, se za zabeleženi te čaj 
zaradi izvajanja odstavkov 1 in 2 v tej državi članici šteje te čaj, ki je bil 
nazadnje zabeležen in objavljen pred to sredo.
 
Člen 172  
Če carinski organi države članice deklarantu dovolijo, da v obliki peri ­
odične deklaracije naknadno odda ali povzame nekatere navedbe v zvezi 
s carinsko deklaracijo za sprostitev v prosti promet, se lahko v tem dovoljenju na zahtevo deklaranta predvidi, da se za prera čun 
elementov v valuto zadevne države članice, ki se uporabljajo za 
določitev carinske vrednosti in so izraženi v dolo čeni valuti, uporabi 
enotni menjalni te čaj. V tem primeru med te čaji, zabeleženimi v skladu 
s tem poglavjem, velja te čaj, ki se uporabi prvi dan obdobja, na katero 
se nanaša deklaracija.
 
POGLAVJE 7  
Poenostavljeni postopki za pokvarljivo blago  
▼M27  __________  
▼B 
POGLAVJE 8  
Deklaracija podatkov in dokumentov, ki jih je treba predložiti  
Člen 178  
1. Če je treba dolo čiti carinsko vrednost za namene člena 28 do 36 
zakonika, se mora carinski deklaraciji, izdani za uvoženo blago, priložiti deklaracija podatkov v zvezi s carinsko vrednostjo (deklaracija vred ­
nosti). Deklaracija vrednosti se opravi na obrazcu D. V. 1, ki ustreza vzorcu obrazca v Prilogi 28 in se po potrebi dopolni z enim ali ve č 
obrazci D. V. 1 BIS, ki ustrezajo vzorcu obrazca v Prilogi 29.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 114
 
2. Vrednost deklaracije, predvidene v odstavku 1, dolo či le oseba, ki 
ima sedež ali stalno prebivališ če v Skupnosti in ki razpolaga z 
ustreznimi dejstvi. 
Druga alinea člena 64(2)(b) in člen 64(3) zakonika se uporabljata 
smiselno.  
▼B 
3. Carinski organi lahko opustijo zahtevo po predložitvi deklaracije 
vrednosti na obrazcu iz odstavka 1, če carinske vrednosti blaga ni 
mogoče določiti v skladu z dolo čbami člena 29 zakonika. V tem 
primeru mora oseba iz odstavka 2 carinskim organom navesti ali posre ­
dovati vse podatke, ki se lahko zahtevajo za dolo čitev carinske 
vrednosti na podlagi nekega drugega člena tega zakonika; takšni 
podatki se morajo zagotoviti v obliki in na na čin, ki ga dolo čijo 
carinski organi. 
4. Z oddajo deklaracije, ki se zahteva v skladu z odstavkom 1, na 
carinskem uradu oseba iz odstavka 2, brez poseganja v morebitno uporabo kazensko pravnih predpisov, prevzame odgovornost glede: 
— točnosti in popolnosti podatkov, navedenih v deklaraciji, 
— verodostojnosti dokumentov, predloženih kot dokazilo k tem 
podatkom, in 
— predložitve vseh dodatnih podatkov ali dokumentov, potrebnih za 
določitev carinske vrednosti blaga. 
5. Ta člen se ne uporablja za blago, za katero se carinska vrednost 
določi po sistemu poenostavljenih postopkov v skladu z dolo čbami 
členov 173 do 177.
 
Člen 179  
1. Carinski organ, razen če to ni nujno za pravilen obra čun uvoznih 
dajatev, opusti zahtevo po predložitvi deklaracije v celoti ali njenega dela v skladu s členom 178(1): 
(a) če carinska vrednost pošiljke uvoženega blaga ne presega  
►
M21  10 000 EUR ◄ in ne gre za delno ali ve čkratno pošiljko 
istega pošiljatelja istemu prejemniku, ali 
(b) če gre za uvoz, ki ni komercialne narave, ali 
(c) če deklaracija zadevnih podatkov ni potrebna za uporabo carinske 
tarife Evropskih skupnosti ali če se v tej tarifi predvidene carinske 
dajatve na podlagi posebnega carinskega predpisa ne zara čunavajo. 
2. Znesek v ekujih iz odstavka 1(a) se prera čuna v skladu s členom 
18 zakonika. Carinski organi lahko po prera čunu ta znesek zaokrožijo 
navzgor ali navzdol.  ▼M14  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 115
 
Carinski organi lahko protivrednost zneska v ekujih v nacionalni valuti 
ohranijo nespremenjeno, če pri letni uskladitvi v skladu s členom 18 
zakonika prera čun tega zneska pred navedenim zaokroženjem povzro či 
manj kakor 5-odstotno spremembo protivrednosti v nacionalni valuti ali znižanje te protivrednosti. 
3. Pri uvozu blaga, ki ga isti prodajalec po istih trgovinskih pogojih 
stalno dobavlja istemu kupcu, carinski organi lahko opustijo zahtevo, da se za vsako carinsko deklaracijo navajajo vsi podatki iz člena 178(1); 
vendar jih morajo zahtevati ob vsaki spremembi okoliš čin in najmanj 
enkrat na tri leta. 
4. Opustitev, ki se dovoli v skladu s tem členom, se lahko prekli če in 
zahteva predložitev obrazca D. V. 1, če se ugotovi, da kateri od pogojev 
za to oprostitev ni bil izpolnjen ali ni ve č izpolnjen.
 
Člen 180  
Pri uporabi ra čunalniških sistemov izmenjave podatkov ali če se za neko 
blago predloži splošna, periodi čna ali zbirna deklaracija, lahko carinski 
organi dovolijo odstopanja od oblike predložitve podatkov, potrebnih za določanje carinske vrednosti.
 
Člen 181  
1. Oseba iz člena 178(2) mora carinskim organom predložiti izvod 
računa, na podlagi katerega je bila prijavljena carinska vrednost 
uvoženega blaga. Če se carinska vrednost prijavi pisno, ta izvod 
zadržijo carinski organi. 
2. Če se carinska vrednost prijavi pisno in če se račun o uvoženem 
blagu izda na ime osebe s sedežem v drugi državi članici kakor tisti, v 
kateri se prijavi carinska vrednost, mora deklarant carinskim organom predložiti dva izvoda tega ra čuna. En izvod zadržijo carinski organi, 
drugi pa se overjen z žigom tega urada in s številko vpisa prijave na 
tem uradu vrne deklarantu, da ga posreduje osebi, na ime katere je izdan račun. 
3. Carinski organi lahko predpišejo, da se dolo čbe odstavka 2 
uporabljajo tudi za primere, pri katerih ima oseba, na ime katere je izdan račun, sedež v državi članici, v kateri se prijavi carinska vrednost.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 116
 
Člen 181a  
1. Carinskim organom ni treba dolo čati carinske vrednosti uvoznega 
blaga na osnovi metode transakcijske vrednosti, če v skladu s 
postopkom iz odstavka 2 niso prepri čani, na podlagi upravi čenega 
dvoma, da prijavljena vrednost predstavlja celoten znesek, pla čan ali 
ki se plača, kakor je navedeno v členu 29 zakonika. 
2. Kadar so carinski organi v dvomih, kakor je opisano v odstavku 1, 
lahko zaprosijo za dodatne informacije v skladu s členom 178(4). Če se 
ti dvomi nadaljujejo, morajo carinski organi pred kon čno odločitvijo 
obvestiti zadevno osebo, pisno, če se zahteva, o razlogih za te dvome 
in ji primerno omogo čiti, da odgovori. Kon čna odločitev in razlogi 
zanjo se zadevni osebi sporo čijo v pisni obliki.  
▼B 
NASLOV VI  
VNOS BLAGA NA CARINSKO OBMO ČJE 
▼M29  
POGLAVJE 1  
Vstopna skupna deklaracija  
O d d e l e k 1  
Področje uporabe 
▼M33  
Člen 181b  
Za namene tega poglavja in Priloge 30A se uporabljajo naslednje 
opredelitve: 
Prevoznik: je oseba iz člena 36b(3) zakonika, ki vnese blago ali 
prevzame odgovornost za prevoz blaga na carinsko obmo čje Skupnosti. 
Vendar je: 
— v primeru kombiniranega prevoza iz člena 183b, prevoznik oseba, ki 
bo upravljala prevozno sredstvo, ki se bo po vnosu na carinsko območje Skupnosti premikalo samo kot aktivno prevozno sredstvo, 
— v primeru pomorskega ali zra čnega prometa, ko obstaja dogovor o 
delitvi plovil ali pogodbeni dogovor iz člena 183c, prevoznik oseba, 
ki je sklenila pogodbo in izdala nakladnico ali letalski tovorni list za dejanski prevoz blaga na carinsko obmo čje Skupnosti.  
▼
M29  
Člen 181c  
Naslednjega blaga ni treba zajeti v vstopno skupno deklaracijo: 
(a) elektri čne energije;  ▼M5 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 117
 
(b) blaga, ki vstopa po cevovodu; 
(c) pisem, razglednic in tiskovin, tudi na elektronskem nosilcu; 
(d) blaga, ki se giblje v skladu s pravili konvencije Svetovne poštne 
zveze;  
▼M38  
(e) blaga, za katero je dovoljeno prijavljanje s katerim koli drugim 
dejanjem v skladu s členi 230, 232 in 233, razen gospodinjske 
opreme, kakor je opredeljena v členu 2(1)(d) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1186/2009 (  1 ), palet, zabojnikov in prevoznih sredstev za prevoz 
po cesti, železnici, zraku, morju in celinskih plovnih poteh, ki se prevažajo na podlagi prevozne pogodbe;  
▼
M29  
(f) blaga v osebni prtljagi potnika;  
▼M38  
(g) blaga, za katero je dovoljena ustna carinska deklaracija v skladu s 
členi 225, 227 in 229(1), razen gospodinjske opreme, kakor je 
opredeljena v členu 2(1)(d) Uredbe (ES) št. 1186/2009, palet, 
zabojnikov in prevoznih sredstev za prevoz po cesti, železnici, zraku, morju in celinskih plovnih poteh, ki se prevažajo na podlagi prevozne pogodbe;  
▼
M29  
(h) blaga zajetega z zvezkoma ATA in CPD; 
(i) blaga, ki se giblje na podlagi obrazca 302, ki ga dolo ča konvencija 
med pogodbenicami Severnoatlantske pogodbe o statusu njihovih sil, podpisana 19. junija 1951 v Londonu;  
▼
M33  
(j) blaga, ki se prevaža na krovu plovil linijskih ladijskih prevoznikov, 
ustrezno potrjeno v skladu s členom 313b, ter blaga na plovilih ali 
zrakoplovih, ki se prevaža med pristaniš či in letališ či Skupnosti, ne 
da bi pristali v pristaniš ču ali na letališ ču zunaj carinskega obmo čja 
Skupnosti;  
▼M29  
(k) blaga, ki je v skladu z Dunajsko konvencijo o diplomatskih 
odnosih z dne 18. aprila 1961, Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih z dne 24. aprila 1963, drugimi konzularnimi konvencijami ali v skladu z Newyorško konvencijo o posebnih misijah z dne 16. decembra 1969 oproš čeno plačila dajatev;  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 118  
( 1 ) UL L 324, 10.12.2009, str. 23.
 (l) orožja in vojaške opreme, ki ga na carinsko obmo čje Skupnosti z 
vojaškim prevozom ali prevozom, ki se izvaja samo za namene vojaških organov, vnesejo organi, pristojni za vojaško obrambo države članice;  
▼
M38  
(m) naslednjega blaga, ki se na carinsko obmo čje Skupnosti vnese 
neposredno z vrtalnih ploš čadi ali ploš čadi za predelavo ali 
vetrnih turbin, ki jih upravlja oseba s sedežem na carinskem območju Skupnosti: 
(i) blaga, ki je bilo vgrajeno v takšne ploš čadi ali vetrne turbine 
za namene njihove gradnje, popravila, vzdrževanja ali pret ­
vorbe; 
(ii) blaga, ki je bilo uporabljeno za usposobitev ali opremljanje 
navedenih ploš čadi ali vetrnih turbin; 
(iii) drugih potrebš čin, ki se uporabljajo oziroma porabljajo na 
navedenih ploš čadih ali vetrnih turbinah, ter 
(iv) nenevarnih odpadkov z navedenih ploš čadi ali vetrnih turbin;  
▼
M33  
(n) blaga v pošiljkah, katerih realna vrednost ne preseže 22 EUR, pod 
pogojem, da se carinski organi v dogovoru z gospodarskimi subjekti strinjajo z izvedbo analize tveganja z uporabo informacij iz sistema, ki ga uporablja gospodarski subjekt, ali informacij, ki jih tak sistem zagotovi;
 
▼M38  
(o) blaga, vnesenega z obmo čij znotraj carinskega obmo čja Skupnosti, 
kjer se ne uporabljata Direktiva Sveta 2006/112/ES (  1 ) ali Direktiva 
Sveta 2008/118/ES (  2 ), in blaga, vnesenega s Helgolanda, iz 
Republike San Marino in Vatikanske mestne države na carinsko območje Skupnosti.
 
▼M33  __________  
▼M29  
Člen 181d  
Če mednarodni sporazum med Skupnostjo in tretjo državo zagotavlja 
priznavanje varnostnih preverjanj v državi izvoza, veljajo pogoji iz navedenega sporazuma.
 
__________  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 119  
( 1 ) UL L 347, 11.12.2006, str. 1. 
( 2 ) UL L 9, 14.1.2009, str. 12.
 O d d e l e k 2  
Vložitev vstopne skupne deklaracije  
Člen 183  
1. Vstopna skupna deklaracija se vloži elektronsko, vsebuje pa 
podatke, ki jih za take deklaracije dolo ča Priloga 30A. Izpolni se v 
skladu s pojasnjevalnimi opombami iz te priloge. 
Vstopno skupno deklaracijo overi oseba, ki jo izdela. 
Člen 199(1) se uporablja smiselno. 
2. ►M33  Carinski organi dovolijo vložitev papirne vstopne skupne 
deklaracije ali kateri koli nadomestni postopek, o katerem so se dogo ­
vorili carinski organi, le v enih od naslednjih okoliš čin: ◄ 
(a) računalniški sistem carinskih organov ne deluje; 
(b) elektronska aplikacija osebe, ki vlaga vstopno skupno deklaracijo, 
ne deluje.  
▼M34  
V primerih, navedenih v to čkah (a) in (b) prvega pododstavka, se 
papirna vstopna skupna deklaracija vloži z uporabo obrazca varstvene in varnostne listine, ki ustreza vzorcu iz Priloge 45i. Kadar pošiljka, za katero je vstopna skupna deklaracija izdelana, vsebuje ve č kot eno 
postavko blaga, se varstvena in varnostna listina dopolni s seznamom postavk, ki ustreza vzorcu iz Priloge 45j. Seznam postavk je sestavni del varstvene in varnostne listine.
 
V primerih, navedenih v to čkah (a) in (b) prvega pododstavka, lahko 
carinski organi dovolijo, da se varstvena in varnostna listina zamenja ali dopolni s komercialnimi listinami, če listine, predložene carinskim 
organom, vsebujejo podatke, ki so dolo čeni za vstopne skupne dekla ­
racije v Prilogi 30A.  
▼
M29  
3. Carinski organi sporazumno dolo čijo postopek, ki se izvaja v 
primerih iz to čke (a), prvega pododstavka odstavka 2. 
4. Uporabo papirne vstopne skupne deklaracije iz to čke (b), prvega 
pododstavka odstavka 2 odobrijo carinski organi.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 120
 
Papirno vstopno skupno deklaracijo podpiše oseba, ki jo izdela. 
5. Carinski organi vstopne skupne deklaracije vpišejo v evidenco 
takoj ob prejemu.  
▼M33  
6. Carinski organi nemudoma obvestijo osebo, ki je vložila vstopno 
skupno deklaracijo, o njeni registraciji. Kadar vstopno skupno dekla ­
racijo vloži oseba iz člena 36b(4) zakonika, carinski organi o registraciji 
prav tako obvestijo prevoznika, pod pogojem, da je ta povezan v carinski sistem. 
7. Kadar vstopno skupno deklaracijo vloži oseba iz člena 36b(4) 
zakonika, lahko carinski organi domnevajo, razen v primeru nasprotnih dokazov, da je prevoznik v okviru pogodbenega dogovora dal svoje soglasje in je bil obveš čen o vloženi deklaraciji. 
8. Carinski organi nemudoma obvestijo osebo, ki je vložila 
spremembe vstopne skupne deklaracije, o registraciji teh sprememb. 
Kadar spremembe vstopne skupne deklaracije vloži oseba iz člena 
36b(4) zakonika, carinski organi o registraciji prav tako obvestijo prevoznika, pod pogojem, da je ta od carinskih organov zahteval, da mu tako obvestilo pošljejo, in je povezan v carinski sistem. 
9. Kadar po preteku roka 200 dni od datuma vložitve vstopne skupne 
deklaracije carinski organi niso obveš čeni o prihodu prevoznega 
sredstva v skladu s členom 184g ali blago ni bilo predloženo 
carinskim organom v skladu s členom 186, se šteje, da vstopna 
skupna deklaracija ni bila vložena.
 
▼M29  
Člen 183a  
1. Podatki, ki se predložijo v okviru tranzitnega postopka, se lahko 
uporabijo kot vstopna skupna deklaracija, če so izpolnjeni naslednji 
pogoji: 
(a) blago se na carinsko obmo čje Skupnosti vnese v okviru tranzitnega 
postopka; 
(b) podatki o tranzitu se izmenjajo z uporabo informacijske tehnologije 
in računalniških mrež; 
(c) podatki vsebujejo vse podrobnosti, ki se zahtevajo za vstopno 
skupno deklaracijo. 
2. Če se podatki o tranzitu, ki vklju čujejo potrebne podrobnosti, 
izmenjajo v ustreznem roku iz člena 184a, se šteje, da so zahteve iz 
člena 183 izpolnjene, tudi če je bilo blago prepuš čeno v tranzit zunaj 
carinskega obmo čja Skupnosti.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 121
 
Člen 183b  
V primeru kombiniranega prevoza, pri katerem aktivno prevozno 
sredstvo, ki vstopa na carinsko obmo čje Skupnosti, zgolj prevaža 
drugo prevozno sredstvo, ki se bo po vstopu na carinsko obmo čje 
Skupnosti premikalo samostojno kot aktivno prevozno sredstvo, je za vložitev vstopne skupne deklaracije odgovoren upravljavec tega drugega prevoznega sredstva. 
Rok za vložitev vstopne skupne deklaracije ustreza rokom, ki so za 
različna aktivna prevozna sredstva, ki vstopajo na carinsko obmo čje 
Skupnosti, dolo čeni v členu 184a.  
▼
M29  
Člen 183c  
V primeru pomorskega ali zra čnega prometa, ko obstaja dogovor o 
delitvi plovil ali pogodbeni dogovor, je za vložitev vstopne skupne 
deklaracije odgovorna oseba, ki je sklenila pogodbo in izdala nakladnico 
ali letalski tovorni list za dejanski prevoz blaga s plovilom ali zrako ­
plovom, ki je predmet sporazuma.  
▼M33  
Člen 183d  
1. Kadar aktivno prevozno sredstvo, ki vstopa na carinsko obmo čje 
Skupnosti, najprej prispe na carinski urad v državi članici, ki ni bil 
prijavljen v vstopni skupni deklaraciji, upravljavec tega prevoznega sredstva ali njegov zastopnik o tem obvestita prijavljeni carinski urad vstopa s sporo čilom „zahtevek za preusmeritev“. To sporo čilo vsebuje 
podrobnosti, dolo čene v Prilogi 30A, in se izpolni v skladu s pojasnjev ­
alnimi opombami iz navedene priloge. Ta odstavek se ne uporablja v primerih iz člena 183a. 
2. Prijavljeni carinski urad vstopa nemudoma obvesti dejanski 
carinski urad vstopa o preusmeritvi in rezultatih analize tveganja glede varstva in varnosti.
 
▼B 
Člen 184  
1. Dokler za blago ni dolo čena vrsta carinsko dovoljene rabe ali 
uporabe, je oseba iz  ►M29  člena 183(1) in (2) ◄ dolžna na 
zahtevo carinskih organov pokazati nedotaknjeno blago, ki je bilo navedeno v skupni deklaraciji in ni bilo raztovorjeno s prevoznega sredstva, na katerem je. 
2. Vsaka oseba, ki razpolaga z raztovorjenim blagom zaradi 
premestitve ali skladiš čenja, postane dolžna izpolnjevati obveznost 
predložitve nedotaknjenega blaga, kadarkoli carinski organ to zahteva.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 122
 
O d d e l e k 3  
Roki  
Člen 184a  
1. V primeru pomorskega prometa je treba vstopno skupno dekla ­
racijo vložiti pri carinskem uradu vstopa v naslednjem roku: 
(a) za tovor v zabojnikih, za katerega se ne uporablja to čka (c) ali (d): 
najmanj 24 ur pred natovarjanjem v pristaniš ču odhoda;  
▼M33  
(b) za razsuti/zbirni tovor, najmanj štiri ure pred prihodom v prvo prist ­
anišče na carinskem obmo čju Skupnosti, razen ko se uporabljata 
točki (c) ali (d);  
▼M29  
(c) pri prevozu med Grenlandijo, Ferskimi otoki, Ceuto, Melillo, 
Norveško, Islandijo ali pristaniš či v Baltskem morju, Severnem 
morju, Črnem morju ali Sredozemlju, vsemi pristaniš či v Maroku 
ter carinskim obmo čjem Skupnosti, razen francoskih prekomorskih 
departmajev, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov: najmanj dve uri pred prihodom v prvo pristaniš če na carinskem obmo čju Skupnosti; 
(d) pri prevozu, drugem kot je tisti iz to čke (c), med obmo čjem izven 
carinskega obmo čja Skupnosti in francoskimi prekomorskimi 
departmaji, Azori, Madeiro ali Kanarskimi otoki, če prevoz traja 
manj kot 24 ur: najmanj dve uri pred prihodom v prvo pristaniš če 
na carinskem obmo čju Skupnosti. 
2. V primeru zra čnega prometa je treba vstopno skupno deklaracijo 
vložiti pri carinskem uradu vstopa v naslednjih rokih: 
(a) pri poletih na kratke razdalje: vsaj do dejanskega vzleta zrakoplova; 
(b) pri poletih na dolge razdalje: najmanj štiri ure pred prihodom na 
prvo letališ če na carinskem obmo čju Skupnosti. 
V tem odstavku je „polet na kratke razdalje“ polet, ki traja manj kot štiri 
ure od zadnjega letališ ča odhoda v tretji državi do prihoda na prvo 
letališče Skupnosti. Vsi drugi poleti se štejejo za polete na dolge 
razdalje. 
3. V primeru železniškega prometa in prometa po celinskih vodah je 
treba vstopno skupno deklaracijo vložiti v carinskem uradu vstopa najmanj dve uri pred prihodom v carinski urad vstopa na carinskem območju Skupnosti.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 123
 
4. V primeru cestnega prometa je treba vstopno skupno deklaracijo 
vložiti v carinskem uradu vstopa najmanj eno uro pred prihodom v carinski urad vstopa na carinskem obmo čju Skupnosti. 
5. Kadar vstopna skupna deklaracija ni vložena z uporabo tehnike 
računalniške izmenjave podatkov, je rok iz to čk (c) in (d) odstavka 1, 
točke (a) odstavka 2 ter odstavkov 3 in 4 najmanj štiri ure. 
6. Če računalniški sistem carinskih organov za časno ne deluje, se še 
vedno uporabljajo roki iz odstavkov 1 do 4.
 
Člen 184b  
Roki iz člena 184a(1) do (4) se ne uporabljajo v naslednjih primerih: 
(a) kadar mednarodni sporazumi med Skupnostjo in tretjimi državami 
zagotavljajo priznavanje varnostnih preverjanj iz člena 181d; 
(b) kadar mednarodni sporazumi med Skupnostjo in tretjimi državami 
zahtevajo izmenjavo podatkov iz deklaracije v rokih, druga čnih od 
tistih iz člena 184a(1) do (4); 
(c) v primeru višje sile.  
Člen 184c  
Kadar se ugotovi, da blago, predloženo carini, za katero se zahteva 
vložitev vstopne skupne deklaracije, ni zajeto s tako deklaracijo, oseba, ki je vnesla blago ali prevzela odgovornost za prevoz blaga na 
carinsko obmo čje Skupnosti, takoj vloži vstopno skupno deklaracijo. 
Če gospodarski subjekt vloži vstopno skupno deklaracijo po preteku 
roka iz člena 184a, to ne prepre či uporabe kazni, ki jih dolo ča 
nacionalna zakonodaja.
 
O d d e l e k 4  
Analiza tveganja  
Člen 184d  
1. Carinski urad vstopa po prejemu podatkov, vsebovanih v vstopni 
skupni deklaraciji, pred prihodom blaga na carinsko obmo čje Skupnosti 
izvede ustrezno analizo tveganja, predvsem v varstvene in varnostne 
namene. 
Kadar je bila vstopna skupna deklaracija vložena pri carinskem uradu, 
ki ni carinski urad vstopa, in so bili podatki dani na voljo v skladu s členom 36a(2) in drugim pododstavkom člena 36c(1) zakonika, carinski 
organi v carinskem uradu vstopa sprejmejo rezultate vseh analiz tveganja, ki jih je izvedel drugi carinski urad, ali pa rezultate upoštevajo pri izvedbi lastne analize tveganja.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 124
 
2. Carinski organi zaklju čijo analizo tveganja še pred prihodom 
blaga, pod pogojem, da se je upošteval rok iz člena 184a. 
Vendar pri vrsti prevoza blaga iz to čke (a) člena 184a(1) carinski organi 
analizo tveganja zaklju čijo v roku 24 ur po prejemu vstopne skupne 
deklaracije.  ►M33  Kadar imajo carinski organi na podlagi navedene 
analize utemeljene razloge za sum, da bi vnos blaga na carinsko območje Skupnosti tako resno ogrožal varstvo in varnost Skupnosti, 
da je potrebno takojšnje posredovanje, carinski organi osebo, ki je 
vložila vstopno skupno deklaracijo in, kadar je to druga oseba, 
prevoznika, pod pogojem, da je ta povezan v carinski sistem, obvestijo o tem, da se blago ne sme natovoriti. ◄ Obvestilo se 
pošlje v 24 urah po prejemu vstopne skupne deklaracije.  
▼
M33  
3. Kadar je blago, ki ni zajeto z vstopno skupno deklaracijo v skladu s ►
M38  členom 181c(c) do (i) in (l) do (o) ◄, vneseno na carinsko 
območje Skupnosti, se analiza tveganja izvede ob predložitvi blaga, 
kadar je na voljo, na podlagi skupne deklaracije za za časno hrambo 
ali carinske deklaracije, ki zajema navedeno blago.  
▼M29  
4. Blago, predloženo carini, se lahko takoj po izvedeni analizi 
tveganja prepusti v carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, če rezultati 
to dovoljujejo.  
Člen 184e  
Kadar plovilo ali zrakoplov pristane v ve č kot enem pristaniš ču ali na 
več kot enem letališ ču na carinskem obmo čju Skupnosti in se giblje 
med temi pristaniš či ali letališ či ne da bi pristalo v pristaniš ču ali na 
letališču zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, se vstopna skupna dekla ­
racija vloži v prvem pristaniš ču ali na prvem letališ ču Skupnosti za vse 
blago, ki se prevaža. Carinski organi v prvem pristaniš ču ali na prvem 
letališču vstopa izvedejo analizo tveganja v varstvene in varnostne 
namene za vse blago, ki se prevaža. Za to blago se lahko v pristaniš ču 
ali na letališ ču, kjer je raztovorjeno, izvede dodatna analiza tveganja.  
▼M33  
Kadar je ugotovljeno tveganje, carinski urad prvega pristaniš ča ali 
letališča vstopa za pošiljke, ki predstavljajo tako veliko tveganje, da 
se zahteva takojšnje posredovanje, sprejme ukrepe prepovedi in v vsakem primeru posreduje rezultate analize tveganja naslednjim prist ­
aniščem ali letališ čem. 
V naslednjih pristaniš čih ali na naslednjih letališ čih na carinskem 
območju Skupnosti se za blago, ki se predloži carini v navedenem 
pristanišču ali na navedenem letališ ču, uporablja člen 186.
 
__________  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 125
 
O d d e l e k 5  
Obvestilo o prihodu  
Člen 184g  
Upravljavec aktivnega prevoznega sredstva, ki vstopa na carinsko 
območje Skupnosti, ali njegov zastopnik obvesti carinske organe 
prvega carinskega urada vstopa o prihodu prevoznega sredstva. Obvestilo o prihodu vsebuje podrobnosti, potrebne za identifikacijo vloženih vstopnih skupnih deklaracij v zvezi z vsem blagom, ki se prevaža na navedenem prevoznem sredstvu. Kadar koli je to mogo če, 
se uporabijo razpoložljive metode obveš čanja o prihodu.
 
▼M29  
POGLAVJE 2  
Začasna hramba  
▼B 
Člen 185  
1. Če so bili prostori iz člena 51(1) zakonika stalno odobreni za 
začasno hrambo blaga, se ti prostori imenujejo „skladiš ča za začasno 
hrambo“. 
2. Če carinski organi sami ne upravljajo skladiš ča za začasno 
hrambo, lahko zaradi zagotavljanja izvajanja carinskih predpisov zahtevajo, da: 
(a) so skladiš ča za začasno hrambo zaklenjena z dvojnim klju čem, pri 
čemer imajo en klju č carinski organi; 
(b) imetnik skladiš ča za začasno hrambo vodi evidenco o blagu, ki 
omogoča spremljanje gibanja blaga.  
▼
M33  
Člen 186  
1. Neskupnostno blago, ki se predloži carini, mora biti zajeto s 
skupno deklaracijo za za časno hrambo, kakor to dolo čijo carinski 
organi. 
Skupno deklaracijo za za časno hrambo vloži oseba, ki predloži blago, 
ali se v njenem imenu vloži najpozneje ob predložitvi blaga. Kadar skupno deklaracijo za za časno hrambo vloži oseba, ki ni upravljavec 
prostorov za za časno hrambo, carinski organi upravljavca obvestijo o 
deklaraciji, pod pogojem, da je ta oseba navedena v skupni deklaraciji za začasno hrambo in povezana v carinski sistem.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 126
 
2. Skupna deklaracija za za časno hrambo se lahko vloži na enega od 
naslednjih na činov, ki jih predpišejo carinski organi: 
(a) s sklicem na katero koli vstopno skupno deklaracijo za zadevno 
blago, dopolnjeno s podrobnostmi o skupni deklaraciji za za časno 
hrambo; 
(b) s skupno deklaracijo za za časno hrambo in sklicem na katero koli 
vstopno skupno deklaracijo za zadevno blago; 
(c) z manifestom ali drugo prevozno listino, pod pogojem, da ta 
vključuje podrobnosti o skupni deklaraciji za za časno hrambo, 
vključno s sklicem na katero koli vstopno skupno deklaracijo za 
zadevno blago. 
3. Sklic na katero koli vstopno skupno deklaracijo ni potreben, kadar 
je bilo blago že dano v za časno hrambo ali je bila zanj dolo čena 
carinsko dovoljena raba ali uporaba in ni zapustilo carinskega območja Skupnosti. 
4. Komercialni, pristaniški in prevozni inventarni sistemi se lahko 
uporabijo, pod pogojem, da jih odobrijo carinski organi. 
5. Skupna deklaracija za za časno hrambo se lahko vloži skupaj z 
obvestilom o prihodu iz člena 184g ali lahko to obvestilo vsebuje. 
6. Za namene člena 49 zakonika se za skupno deklaracijo za za časno 
hrambo šteje, da je bila vložena na dan predložitve blaga. 
7. Carinski organi skupno deklaracijo za za časno hrambo obdržijo 
zaradi preverjanja, ali je za blago, na katero se deklaracija nanaša, določena carinsko dovoljena raba ali uporaba. 
8. Skupna deklaracija za za časno hrambo se ne zahteva, kadar se 
najpozneje ob predložitvi carini: 
(a) blago prijavi za carinski postopek ali se zanj druga če določi 
carinsko dovoljena raba ali uporaba ali 
(b) se dokaže, da ima blago skupnostni status v skladu s členi 314b do 336. 
9. Kadar je bila carinska deklaracija vložena pri carinskem uradu 
vstopa kot vstopna skupna deklaracija v skladu s členom 36c 
zakonika, carinski organi sprejmejo deklaracijo takoj po predložitvi blaga, to pa se da neposredno v prijavljeni postopek, pod pogoji, ki veljajo za ta postopek.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 127
 
10. Za namene odstavkov 1 do 9 za neskupnostno blago, ki se iz 
carinskega urada odhoda giblje v tranzitnem postopku in predloži carini v namembnem uradu na carinskem obmo čju Skupnosti, tranzitna dekla ­
racija, namenjena carinskim organom v namembnem uradu, velja kot skupna deklaracija za za časno hrambo.  
▼
B 
Člen 187  
Brez poseganja v člen 56 zakonika in dolo čb, ki veljajo za carinsko 
prodajo, mora oseba, ki je vložila skupno deklaracijo, ali če skupna 
deklaracija še ni bila vložena, osebe iz  ►M29  člena 36b(3) ◄ 
zakonika, upoštevati ukrepe, ki so jih sprejeli carinski organi v skladu členom 53(1) zakonika in nositi stroške takih ukrepov.  
▼
M29  
Člen 187a  
1. Carinski organi lahko osebi, ki je na podlagi carinskih predpisov 
pooblaščena za dolo čanje carinsko dovoljene rabe ali uporabe blaga, na 
njeno ustno zahtevo dovolijo pregled blaga iz člena 42 zakonika. 
Vendar lahko glede na okoliš čine menijo, da je potrebna pisna zahteva. 
2. Carinski organi lahko odvzem vzorcev dovolijo le na pisno 
zahtevo osebe iz odstavka 1. 
3. Pisna zahteva je lahko v papirni ali elektronski obliki. Zadevna 
oseba jo podpiše ali overi in vloži pri pristojnem carinskem organu. Vključuje naslednje podrobnosti: 
(a) ime in naslov vložnika zahtevka; 
(b) kraj, kjer je blago; 
(c) podatke o enem izmed naslednjih: 
(i) vstopni skupni deklaraciji; 
(ii) predhodnem carinskem postopku; 
(iii) prevoznem sredstvu; 
(d) vse druge podrobnosti, ki so potrebni za identifikacijo blaga. 
4. Carinski organi svojo odlo čitev sporo čijo zadevni osebi. Kadar se 
zahtevek nanaša na odvzem vzorcev, je v odlo čitvi navedena koli čina 
blaga, ki se odvzame. 
5. Pregled blaga in odvzem vzorcev se izvedeta pod nadzorom 
carinskih organov, ki dolo čijo ustrezne postopke.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 128
 
Zadevna oseba je odgovorna za vsakršno tveganje in stroške, povezane 
s pregledom, odvzemom vzorcev in analizo blaga. 
6. Za odvzete vzorce veljajo formalnosti zaradi dolo čitve carinsko 
dovoljene rabe ali uporabe. Kadar se odvzeti vzorci pri pregledu uničijo ali nenadomestljivo izgubijo, se šteje, da carinski dolg ni nastal. 
Kakršnim koli odpadkom in ostankom, ki nastanejo pri pregledu, se 
določi carinsko dovoljena raba ali uporaba, ki je predpisana za neskup ­
nostno blago.
 
▼M1 __________  
▼M29  
POGLAVJE 3  
Posebne dolo čbe, uporabljene za blago, ki se pošilja po morju ali 
zraku  
▼B 
O d d e l e k 1  
Splošna dolo čba 
▼M33  
Člen 189  
Blago, ki se na carinsko obmo čje Skupnosti vnese po morju ali zraku in 
ki med prevozom ostane na krovu istega prevoznega sredstva, brez pretovarjanja, se v skladu s členom 40 zakonika predloži carini samo 
v pristaniš ču ali na letališ ču Skupnosti, kjer se raztovori ali pretovori.  
▼
M38  
Vendar pa se carini ne predloži blago, vneseno na carinsko obmo čje 
Skupnosti, ki je raztovorjeno z istega prevoznega sredstva ali nanj natovorjeno med svojim trenutnim prevozom, da bi se omogo čilo 
raztovarjanje ali natovarjanje drugega blaga.
 
▼B 
O d d e l e k 2  
Posebne dolo čbe za ročno in oddano prtljago v potniškem prometu  
Člen 190  
V tem oddelku se šteje: 
(a) letališče Skupnosti : vsako letališ če na carinskem obmo čju Skup­
nosti; 
(b) mednarodno letališ če Skupnosti : vsako letališ če Skupnosti, na 
katerem sme z dovoljenjem pristojnih organov potekati zra čni 
promet s tretjimi državami;  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 129
 
(c) polet znotraj Skupnosti : let zrakoplova med letališ čema Skupnosti 
brez vmesnega pristanka, ki se ne za čne in ne kon ča na letališ ču 
nečlanice; 
(d) pristaniš če Skupnosti : vsako pristaniš če na carinskem obmo čju 
Skupnosti; 
(e) plovba znotraj Skupnosti : plovba med pristaniš čema Skupnosti brez 
vmesnega postanka plovila, ki opravlja redni promet med dvema ali več določenimi pristaniš či Skupnosti; 
(f) plovila za razvedrilo : zasebna plovila za potovanja po željah upor ­
abnikov; 
(g) turistični ali poslovni zrakoplovi : zasebni zrakoplovi za potovanje 
po željah uporabnikov; 
(h) prtljaga : vsi predmeti, ki jih potniki kakorkoli prevažajo med potov ­
anjem.
 
Člen 191  
Za izvajanje dolo čb tega oddelka se v zra čnem prometu prtljaga šteje za: 
— „oddano prtljago“, če po oddaji na letališ ču odhoda oseba med 
letom ali ob morebitnem vmesnem pristanku v smislu člena 
192(1) in (2) ter člena 194(1) in (2) tega poglavja do prtljage 
nima dostopa, 
— „ročno prtljago“, če jo oseba odnese s seboj v kabino zrakoplova.  
Člen 192  
Vse kontrole in formalnosti, ki se nanašajo na: 
1. ročno in oddano prtljago oseb, potujo čih z zrakoplovom, ki prihaja z 
letališča države ne članice in po vmesnem pristanku na letališ ču v 
Skupnosti nadaljuje pot do drugega letališ ča v Skupnosti, se 
opravijo na tem zadnjem letališ ču, pod pogojem, da je to 
mednarodno letališ če Skupnosti; v tem primeru se za to prtljago 
uporabljajo predpisi, ki veljajo za prtljago oseb iz tretjih držav, če 
oseba carinskim organom ne more zadovoljivo dokazati, da gre pri blagu, ki je v prtljagi, za skupnostno blago; 
2. ročno in oddano prtljago oseb, potuj čih z zrakoplovom, ki ima 
vmesni pristanek na letališ ču Skupnosti, preden nadaljuje let na 
letališče države ne članice, se opravijo na letališ ču odhoda, pod 
pogojem, da je to mednarodno letališ če Skupnosti; v tem primeru 
se kontrola ro čne prtljage lahko opravi na letališ ču vmesnega 
pristanka Skupnosti zato, da se ugotovi, ali blago v ro čni prtljagi, 
izpolnjuje pogoje za prosti promet v Skupnosti;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 130
 
3. osebno prtljago oseb, ki uporabljajo storitev pomorskega plovila, če 
to storitev zagotavlja isto plovilo in je sestavljena iz zaporednih prevozov, ki se za čnejo, imajo vmesni postanek ali se kon čajo v 
pristanišču države ne članice, se opravi v pristaniš čukjer se taka 
prtljaga, odvisno od primera, natovori oziroma raztovori.
 
Člen 193  
Vse kontrole in formalnosti, ki se nanašajo na prtljago oseb: 
1. na plovilih za razvedrilo, se opravijo v katerem koli pristaniš ču 
Skupnosti, ne glede na to, od kod plovilo izvira in kam je namenjeno; 
2. v turisti čnih ali poslovnih zrakoplovih se opravijo: 
— na prvem letališ ču prihoda, ki mora biti mednarodno letališ če 
Skupnosti, če gre za zrakoplove, ki prihajajo z letališ ča države 
nečlanice in po vmesnem pristanku nadaljujejo let do drugega 
letališča Skupnosti, 
— na zadnjem mednarodnem letališ ču Skupnosti, če gre za zrako ­
plove, ki prihajajo z letališ ča Skupnosti in po vmesnem pristanku 
nadaljujejo let na letališ če v državi ne članici.
 
Člen 194  
1. Pri prtljagi, ki prispe na letališ če Skupnosti v zrakoplovu z 
letališča države ne članice in se na tem letališ ču Skupnosti pretovori v 
drug zrakoplov, ki nadaljuje let znotraj Skupnosti, se: 
— vse kontrole in formalnosti, ki se nanašajo na oddano prtljago, 
opravijo na letališ ču prihoda notranjega leta Skupnosti, pod 
pogojem, da je to mednarodno letališ če Skupnosti, 
— vse kontrole ro čne prtljage opravijo na prvem mednarodnem 
letališču Skupnosti; dodatna kontrola te prtljage se lahko na 
letališču prihoda notranjega leta Skupnosti opravi le izjemoma, če 
se potreba po dodatni kontroli pokaže pri kontroli oddane prtljage, 
— kontrola oddane prtljage se na prvem letališ ču Skupnosti lahko 
opravi le izjemoma, če se potreba po dodatni kontroli pokaže pri 
kontroli ro čne prtljage. 
2. Pri prtljagi, ki se na letališ ču Skupnosti natovori na zrakoplov, ki 
opravlja let znotraj Skupnosti in se na drugem letališ ču Skupnosti 
pretovori na zrakoplov, namenjen na letališ če države ne članice, se: 
— vse kontrole in formalnosti, ki se nanašajo na oddano prtljago, 
opravijo na letališ ču odhoda notranjega leta Skupnosti, pod 
pogojem, da je to mednarodno letališ če Skupnosti,  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 131
 
— vse kontrole ro čne prtljage opravijo na zadnjem mednarodnem 
letališču Skupnosti; predhodna kontrola te prtljage se lahko na 
letališču odhoda notranjega leta Skupnosti opravi le izjemoma, če 
se za to pokaže potreba pri kontroli oddane prtljage, 
— kontrola oddane prtljage se lahko na zadnjem letališ ču Skupnosti 
opravi le izjemoma, če se potreba po dodatni kontroli pokaže pri 
kontroli ro čne prtljage. 
3. Vse kontrole in formalnosti, nanašajo če se na prtljago, ki prispe na 
letališče Skupnosti z rednim ali čarterskim poletom z letališ ča države 
nečlanice in se na tem letališ ču Skupnosti pretovori na turisti čni ali 
poslovni zrakoplov, ki opravlja let znotraj Skupnosti, se opravijo na letališču prihoda rednega ali čarterskega poleta. 
4. Vse kontrole in formalnosti, nanašajo če se na prtljago, ki se na 
letališču Skupnosti natovori na turisti čni ali poslovni zrakoplov, ki 
opravlja let znotraj Skupnosti, in se na drugem letališ ču Skupnosti 
pretovori na zrakoplov za redne ali čarterske polete, ki leti na 
letališče države ne članice, se izvedejo na letališ ču odhoda rednega ali 
čarterskega poleta. 
5. Države članice lahko na mednarodnem letališ ču Skupnosti, na 
katerem poteka pretovarjanje prtljage, opravijo kontrolo prtljage: 
— ki prihaja z letališ ča države ne članice in se pretovori na medna ­
rodnem letališ ču Skupnosti na zrakoplov, ki leti na mednarodno 
letališče na istem državnem ozemlju, 
— ki se natovori na letalo na mednarodnem letališ ču in se na drugem 
mednarodnem letališ ču, ki je na istem državnem ozemlju, pretovori 
na zrakoplov, ki leti na letališ če države ne članice.
 
Člen 195  
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da: 
— potniki ob prihodu ne morejo prepakirati blaga, preden se ne opravi 
kontrola ro čne prtljage, ki ni predvidena v členu 1 Uredbe 
Sveta (EGS) št. 3925/91 (  1 ), 
— potniki ob odhodu ne morejo prepakirati blaga, potem ko se opravi 
kontrola ro čne prtljage, ki ni predvidena v členu 1 Uredbe 
Sveta (EGS) št. 3925/91,  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 132  
( 1 ) UL L 374, 31.12.1991, str. 4.
 — se ob prihodu potnikov sprejmejo primerni ukrepi, zato da se 
prepreči vsako prepakiranje pred kontrolo oddane prtljage, ki ni 
predvidena v členu 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 3925/91, 
— se ob odhodu potnikov sprejmejo primerni ukrepi, zato da se 
prepreči vsako prepakiranje po opravljeni kontroli oddane prtljage, 
ki ni predvidena v členu 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 3925/91.  
Člen 196  
Za oddano prtljago, registrirano na letališ ču Skupnosti, se ugotavlja 
istovetnost z etiketo, pripeto na tem letališ ču. Vzorec te etikete in 
njene tehni čne lastnosti so v Prilogi 30.  
Člen 197  
Države članice sporo čijo Komisiji seznam letališ č, ki ustrezajo pojmu 
„mednarodno letališ če Skupnosti“ iz člena 190(b). Komisija ta seznam 
objavi v  Uradnem listu Evropskih skupnosti , serija C.  
NASLOV VII  
CARINSKA DEKLARACIJA — OBI ČAJNI POSTOPEK  
POGLAVJE 1  
Pisne carinske deklaracije  
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 198  
1. Če ena carinska deklaracija zajema ve č artiklov, se podatki za 
posamezen artikel štejejo kot samostojna deklaracija. 
2. Sestavni deli industrijskih postrojev, ki so zajeti pod eno številko 
kombinirane nomenklature, se štejejo, kakor da predstavljajo en sam kos blaga.
 
Člen 199  
▼M32 
▼C6 
1. Deklarant ali njegov zastopnik sta odgovorna za oddajo dekla ­
racije, ki jo podpiše deklarant ali njegov zastopnik, carinskemu uradu ali tranzitne deklaracije, vložene z elektronsko obdelavo podatkov, brez poseganja v morebitno uporabo kazenskih dolo čb za obveznost v skladu 
z veljavnimi dolo čbami glede: 
— točnosti navedb v deklaraciji,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 133
 
— pristnosti predloženih dokumentov in 
— upoštevanja vseh obveznosti v zvezi s predložitvijo zadevnega blaga 
v zadevni postopek. 
2. Kadar deklarant za izdelavo svojih deklaracij uporablja sisteme 
elektronske obdelave podatkov, vklju čno s tranzitnimi deklaracijami, 
izdelanimi v skladu s členom 353(2)(b), lahko carinski organi 
določijo, da se lastnoro čni podpis nadomesti z drugo metodo za 
ugotavljanje istovetnosti, ki lahko temelji na uporabi oznak. Taka 
poenostavitev se odobri samo, če so izpolnjeni tehni čni in upravni 
pogoji, ki jih predpišejo carinski organi. 
Carinski organi lahko tudi dolo čijo, da se lahko deklaracije, vklju čno s 
tranzitnimi deklaracijami, izdelanimi v skladu s členom 353(2)(b), 
izdelane z uporabo carinskih sistemov elektronske obdelave podatkov, neposredno overijo z navedenimi sistemi, namesto ro čne ali mehanske 
uporabe žiga carinskega urada in podpisa pristojnega uradnika.
 
▼M1 
3. Carinski organi lahko pod pogoji in na na čin, ki ga dolo čijo, 
dopustijo, da se nekatere podrobnosti pisne deklaracije, navedene v Prilogi 37, nadomestijo s pošiljanjem teh podrobnosti z elektronskimi sredstvi v obliki oznak, pri katerih je to ustrezno, carinskemu uradu, ki ga v ta namen dolo čijo. 
▼
B 
Člen 200  
Dokumente, ki spremljajo carinsko deklaracijo, morajo hraniti carinski 
organi, razen če ni odlo čeno druga če ali če jih udeleženi potrebuje za 
druge postopke. V tem primeru morajo carinski organi sprejeti vse 
ukrepe, da se ti dokumenti lahko naknadno uporabljajo samo za 
količino ali vrednost, za katero ostanejo v veljavi.  
▼M29  
Člen 201  
1. Carinska deklaracija se vloži pri enem od naslednjih carinskih 
uradov: 
(a) carinskem uradu, ki je pristojen za kraj, na katerem je blago bilo ali 
bo predloženo carini v skladu s carinskimi predpisi; 
(b) carinskem uradu, ki je pristojen za nadzor v kraju, v katerem ima 
izvoznik svoj sedež ali v katerem je blago zapakirano ali nato ­
vorjeno za izvoz, razen v primerih iz členov 789, 790, 791 in 794.  ▼C6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 134
 
Carinska deklaracija se lahko vloži takoj, ko se blago predloži ali je na 
voljo carinskim organom za kontrolo. 
2. Carinski organi lahko dovolijo, da se carinska deklaracija vloži še 
preden jim lahko deklarant predloži blago ali ga da na voljo za kontrolo, pri carinskem uradu, pri katerem je bila vložena deklaracija, ali pri drugem carinskem uradu ali na drugem kraju, ki ga dolo čijo carinski 
organi. 
Carinski organi lahko glede na okoliš čine določijo rok, v katerem se 
blago predloži ali da na voljo. Če blago v tem roku ni predloženo ali 
dano na voljo, se šteje, da carinska deklaracija ni bila vložena. 
Carinska deklaracija se lahko sprejme šele, ko je bilo zadevno blago 
predloženo carinskim organom ali jim je bilo na zanje zadovoljiv na čin 
dano na voljo za kontrolo.  
▼
M32  
3. Carinski organi lahko dovolijo, da se carinska deklaracija vloži pri drugem carinskem uradu kot pri tistem, pri katerem je ali bo predloženo ali dano na voljo blago za kontrolo, če je izpolnjen eden od naslednjih 
pogojev: 
(a) carinski uradi iz uvodnega stavka so v isti državi članici; 
(b) blago bo predložil v carinski postopek imetnik enotnega dovoljenja 
za poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja.
 
▼B 
Člen 202  
1. Carinska deklaracija se na pristojnem carinskem uradu vloži med 
uradnimi urami tega urada. 
Vendar lahko carinski organi na zahtevo in stroške deklaranta dovolijo, 
da se deklaracija vloži zunaj časa njegovih uradnih ur. 
2. Vsaka deklaracija, vložena pri delavcih carinskega urada na 
drugem mestu, ki se v ta namen dolo či v okviru dogovorov med 
carinskimi organi in udeleženim, se šteje, da je bila vložena pri tem carinskem uradu.  
▼
M32  
3. Tranzitna deklaracija se vloži in blago se predloži uradu odhoda ob dnevih in urah, ki jih dolo čijo carinski organi. 
Urad odhoda lahko na zahtevo in stroške glavnega zavezanca odobri 
predložitev blaga na drugem mestu.
 
Člen 203  
1. Na njej mora biti zabeležen datum prejema deklaracije.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 135
 
2. Urad odhoda sprejme in evidentira skupnostno tranzitno dekla ­
racijo v času uradnih ur in dni, ki jih dolo čijo carinski organi.  
▼B 
Člen 204  
Carinski organi lahko dovolijo ali zahtevajo, da se popravki iz člena 65 
zakonika opravijo z vložitvijo nove carinske deklaracije, ki nadomesti prvotno vloženo. V tem primeru se kot datum, odlo čilen za dolo čitev 
dajatev, ki se po potrebi zara čunajo, in uporabo drugih predpisov, ki 
urejajo zadevni carinski postopek, šteje datum prejema prvotne deklaracije.
 
O d d e l e k 2  
Obrazci, ki se uporabljajo  
Člen 205  
1. Uradni obrazec, ki se uporablja za pisno carinsko deklaracijo blaga 
v okviru obi čajnega postopka za njegov vnos v carinski postopek ali 
njegov ponovni izvoz v skladu s členom 182(3) zakonika, je enotna 
upravna listina. 
2. V ta namen se lahko uporabijo tudi drugi obrazci, če to pred ­
videvajo predpisi za zadevni carinski postopek. 
3. Dolo čbe odstavkov 1 in 2 ne prepre čujejo: 
— opustitve pisne carinske deklaracije, ki je v členih 225 do 236 
predvidena za sprostitev v prosti promet, izvoz ali za časni uvoz, 
— možnosti, da države članice opustijo obrazec iz odstavka 1, kadar se 
za poštne pošiljke (pisma in poštni paketi) uporabljajo posebne določbe iz členov 237 in 238, 
— uporabe posebnih obrazcev, ki poenostavljajo deklaracijo v posa ­
meznih primerih, če carinski organi to dovolijo, 
— možnosti, da države članice opustijo obrazec iz odstavka 1 pri 
sporazumih ali dogovorih, ki so bili ali še bodo sklenjeni med upravami dveh ali ve č držav članic, o ve čji poenostavitvi 
formalnosti v celotni ali posameznih delih trgovine med državami članicami,  
▼
M32  
— uporabe nakladnic s strani zadevnih oseb, za izvedbo formalnosti 
skupnostnega tranzitnega postopka, kadar se uporabljata člen 353(2) 
in člen 441, kadar pošiljke sestavlja ve č vrst blaga,  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 136
 
— tiskanja deklaracij za izvoz, uvoz, in tranzit, kadar se uporablja člen 
353(2), in dokumentov, ki dokazujejo skupnostni status blaga, ki se ne prevaža po notranjem skupnostnem tranzitnem postopku prek javnih ali zasebnih sistemov obdelave podatkov, po potrebi na praznih listih papirja, pod pogoji, ki jih dolo čijo države članice,
 
▼B 
— možnosti, da države članice pri uporabi ra čunalniškega sistema 
izmenjave podatkov predvidijo, da enotna listina, izdelana po tem sistemu za obdelavo carinskih deklaracij, predstavlja carinsko dekla ­
racijo iz odstavka 1.  
▼
M1 __________  
▼B 
5. Če se v kakšnem predpisu Skupnosti sklicuje na carinsko dekla ­
racijo za izvoz, ponovni izvoz, uvoz ali vnos v vsak drug carinski postopek, države članice ne morejo zahtevati nobenih drugih upravnih 
dokumentov kakor: 
— tistih, ki so bili izrecno izdelani na podlagi pravnih aktov Skupnosti 
ali v njih predvideni, 
— se zahtevajo v skladu z mednarodnimi konvencijami, ki so 
združljive s Pogodbo, 
— ki se zahtevajo od uporabnikov za pridobitev ugodnosti ali posebne 
olajšave na njihovo zahtevo, 
— ki se zahtevajo ob upoštevanju dolo čb Pogodbe za izvajanje 
posebnih predpisov, ki se samo z uporabo listine iz odstavka 1 ne morejo uporabljati.
 
Člen 206  
Po potrebi se obrazec enotne upravne listine v prehodnem obdobju, 
predvidenem v Aktu o pristopu, uporablja tudi v trgovini med Skup ­
nostjo v svoji sestavi z dne 31. decembra 1985 in Španijo ali Portug ­
alsko, pa tudi v trgovini med tema državama članicama za blago, za 
katero carine in dajatve z enakim u činkom še niso bile v celoti 
odpravljene ali za katero veljajo drugi ukrepi, predvideni v Aktu o 
pristopu. 
Za izvajanje prvega odstavka se izvod 2 ali po potrebi izvod 7 obrazcev, 
ki se uporabljajo v trgovini s Španijo in Portugalsko ali med tema državama, uni či. ▼
C6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 137
 
Ta izvod se prav tako uporablja v trgovini z blagom iz Skupnosti med 
deli carinskega obmo čja Skupnosti, za katere se uporabljajo dolo čbe 
Direktive Sveta 77/388/EGS (  1 ) in deli tega obmo čja, za katere se te 
določbe ne uporabljajo, ter v trgovini med deli tega obmo čja, za katere 
se te dolo čbe ne uporabljajo.  
Člen 207  
Brez poseganja v člen 205(3) lahko carinske uprave držav članic zaradi 
izvedbe uvoznih ali izvoznih formalnosti na splošno ne zahtevajo predložitev nekaterih izvodov enotne upravne listine, namenjenih organom te države članice, če so zadevni podatki dostopni na drugih 
nosilcih podatkov.
 
Člen 208  
1. Enotna upravna listina se predloži v setih, ki jih sestavljajo izvodi, 
potrebni za izvedbo formalnosti za carinski postopek, za katerega se 
mora predložiti blago.  
▼M32  
2. Kadar se pred skupnostnim tranzitnim postopkom ali skupnim tranzitnim postopkom ali za njima opravi drug carinski postopek, se predloži set, sestavljen iz izvodov, ki so potrebni za izvedbo formalnosti tranzitnega postopka, kadar se uporablja člen 353(2), in predhodnega ali 
naknadnega carinskega postopka.  
▼
B 
3. Seti, na katere se nanašata odstavka 1 in 2, so sestavljeni: 
— bodisi iz seta osmih izvodov v skladu z vzorcem iz Priloge 31, 
— ali, še posebno ob izdaji po ra čunalniškem sistemu za izdelavo 
carinskih deklaracij, iz dveh zaporednih setov, sestavljenih iz štirih izvodov v skladu z vzorcem iz Priloge 32. 
4. Brez poseganja v člene 205(3), 222 do 224 in členov 254 do 289 
se lahko obrazci deklaracij dopolnijo, kadar je to potrebno, z enim ali več dopolnilnih obrazcev, predloženih v setih, ki vsebujejo izvode 
deklaracij, potrebne za izvedbo formalnosti carinskega postopka, v katerega je treba blago prepustiti. Tem setom se po potrebi lahko priložijo izvodi, predvideni za izvedbo formalnosti v zvezi s pred ­
hodnimi ali naknadnimi carinskimi postopki. 
Ti seti so sestavljeni: 
— bodisi iz seta osmih izvodov v skladu z vzorcem iz Priloge 33,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 138  
( 1 ) UL L 145, 13.6.1977, str. 1.
 — bodisi iz dveh setov po štiri izvode v skladu z vzorcem iz 
Priloge 34. 
Dopolnila so sestavni del enotne upravne listine, na katero se nanašajo. 5. Z odstopanjem od odstavka 4 lahko carinski organi dolo čijo, da se 
dopolnilni obrazci ne smejo uporabljati, kadar se za izdelavo carinskih deklaracij uporabi ra čunalniški sistem za izdelavo carinskih deklaracij.
 
Člen 209  
1. V primeru uporabe člena 208(2) je vsaka stranka odgovorna samo 
za tiste podatke, ki se nanašajo na carinski postopek, za katerega je zaprosila kot deklarant, glavni zavezanec ali zastopnik enega od njiju. 
2. Za izvajanje odstavka 1 mora deklarant, če uporablja enotno 
upravno listino, izdano za predhodni carinski postopek, pred vložitvijo svoje deklaracije preveriti to čnost obstoje čih podatkov v poljih, za 
katere je odgovoren, pa tudi uporabnost teh podatkov za zadevno blago in carinski postopek, ki ga je zahteval, ter jih po potrebi dopolniti. 
V primerih iz prejšnjega odstavka mora deklarant o vseh neskladjih med 
zadevnim blagom in obstoje čimi podatki nemudoma obvestiti carinski 
urad, pri katerem je bila deklaracija vložena. V tem primeru mora deklarant svojo carinsko deklaracijo izpolniti na novih izvodih obrazca enotne upravne listine.
 
Člen 210  
Če se enotna upravna listina uporabi za ve č zaporednih carinskih post ­
opkov, se carinski organi prepri čajo, da se navedbe na deklaracijah za 
različne carinske postopke med seboj ujemajo.  
Člen 211  
Carinska deklaracija mora biti izpolnjena v enem od uradnih jezikov 
Skupnosti, ki je sprejemljiv za carinske organe države članice, v kateri 
se opravijo formalnosti. 
Carinski organi namembne države članice lahko po potrebi od 
deklaranta ali njegovega zastopnika v tej državi članici zahtevajo 
prevod carinske deklaracije v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov zadevne države članice. Prevod nadomesti ustrezne navedbe v 
carinski deklaraciji.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 139
 
Z odstopanjem od prejšnjega odstavka mora biti carinska deklaracija 
izpolnjena v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov namembne države članice v vseh primerih, pri katerih se carinska deklaracija v tej 
državi članici odda na drugih izvodih carinske deklaracije, kakor so bili 
prvotno predloženi carinskemu uradu odpremne države članice.
 
Člen 212  
1. Enotna upravna listina mora biti izpolnjena v skladu z navodili v 
Prilogi 37 in po potrebi ob upoštevanju vseh dodatnih navedb, pred ­
videnih v drugih predpisih Skupnosti.  
▼M29  
Kadar se carinska deklaracija uporablja kot vstopna skupna deklaracija v skladu s členom 36c(1) zakonika, ta deklaracija poleg podatkov, 
zahtevanih za posebni postopek iz Priloge 37, vklju čuje podrobnosti 
za vstopno skupno deklaracijo iz Priloge 30A.  
▼
B 
2. Carinski organi uporabnikom zagotovijo, da imajo dostop do navodil, navedenih v odstavku 1. 
3. Carinski organi vsake države članice po potrebi dopolnijo 
navodila.  
▼
M24  
4. Države članice pošljejo Komisiji seznam podatkov, ki jih 
zahtevajo za vsakega med postopki iz Priloge 37. Komisija objavi 
seznam teh podatkov.  
▼B 
Člen 213  
Oznake, ki se uporabljajo pri izpolnjevanju obrazca iz člena 205(1), so 
navedene v Prilogi 38.  
▼M24  
Države članice pošljejo Komisiji seznam državnih šifrantov, ki se 
uporabljajo pri izpolnjevanju polj 37 (drugo podpolje), 44 in 47 (prvo podpolje). Komisija objavi seznam teh šifrantov.  
▼
B 
Člen 214  
V primerih, pri katerih je predpisana uporaba dodatnih kopij obrazca iz 
člena 205(1), lahko deklarant v ta namen po potrebi uporabi dodatne 
izvode ali fotokopije tega obrazca. 
Te dodatne izvode ali fotokopije mora deklarant podpisati in jih 
predložiti carinskim organom, ki morajo nanje, ob upoštevanju enakih pogojev kakor za enotno upravno listino, odtisniti svoj žig. Carinski organi jih sprejmejo kot izvirnike, če menijo, da so njihove lastnosti 
in čitljivost zadovoljive.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 140
 
Člen 215  
1. Obrazec iz člena 205(1) je odtisnjen na samokopirni papir, ki tehta 
najmanj 40 gramov na kvadratni meter. Papir mora biti dovolj nepro ­
zoren, da navedbe na eni strani ne ovirajo čitljivosti navedb na drugi 
strani, njegova trdnost pa mora biti takšna, da se ob obi čajni uporabi ne 
strga ali zme čka. 
▼M32  
Papir je bele barve in je enak za vse izvode. Na izvodih, ki se uporabljajo za skupnostni tranzitni postopek v skladu s členom 
353(2), imajo polja št. 1 (prvo in tretje podpolje), 2, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 17, 18, 19, 21, 25, 27, 31, 32, 33 (prvo podpolje na levi), 35, 38, 40, 44, 50, 51, 52, 53, 55 in 56 zeleno ozadje. 
Obrazci so natisnjeni v zeleni barvi.  
▼
B 
2. Polja morajo biti razporejena v desetinah in ča v horizontalni in 
šestinah in ča v vertikalni smeri. Podpolja morajo biti razporejena v 
desetinah in ča v horizontalni smeri. 
3. Izvodi obrazcev so barvno ozna čeni na naslednji na čin: 
(a) na obrazcih v skladu z vzorci iz prilog 31 in 33: 
— izvodi 1, 2, 3 in 5 imajo na desnem robu neprekinjeno črto 
rdeče, zelene, rumene oziroma modre barve, 
— izvodi 4, 6, 7 in 8 imajo na desnem robu prekinjeno črto modre, 
rdeče, zelene oziroma rumene barve, 
(b) na obrazcih v skladu z vzorci iz prilog 32 in 34 imajo izvodi 1/6, 
2/7, 3/8 in 4/5 na desnem robu neprekinjeno in desno od tega prekinjeno črto rdeče, zelene, rumene oziroma modre barve. 
Črte so široke približno 3 milimetre. Prekinjena črta je sestavljena iz 
barvnih kvadratkov 3 × 3 mm in trimilimetrskih presledkov. 
4. Priloga 35 navaja izvode, v katerih morajo biti vsebovani podatki 
iz obrazcev v Prilogah 31 in 33 v samokopirni obliki. 
Priloga 36 navaja izvode, v katerih morajo biti vsebovani podatki iz 
obrazcev v Prilogah 32 in 34 v samokopirni obliki. 
5. Format obrazcev je 210 × 297 milimetrov, pri čemer je pri dolžini 
dovoljeno najve čje možno odstopanje 5 milimetrov navzdol in 8 mili ­
metrov navzgor.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 141
 
6. Carinske uprave držav članic lahko zahtevajo, da se na obrazcih 
natisne naziv in naslov tiskarja ali druga oznaka, ki omogo ča njegovo 
prepoznavo. Razen tega lahko tiskanje obrazcev pogojujejo s pred ­
hodnim tehni čnim dovoljenjem.  
O d d e l e k 3  
Navedbe, ki se zahtevajo za predvideni carinski postopek 
▼M24  
Člen 216  
Seznam polj, ki jih je treba izpolniti ob predložitvi blaga v carinski 
postopek pri uporabi enotne upravne listine, vsebuje Priloga 37.  
▼M29  
Kadar se carinska deklaracija zahteva za blago, ki se iznese iz carinskega obmo čja Skupnosti, v skladu s členom 182b zakonika, ta 
deklaracija poleg podatkov, zahtevanih za posebni postopek v skladu s Prilogo 37, vklju čuje tudi podrobnosti za izstopno skupno deklaracijo 
iz Priloge 30A.
 
▼B 
Člen 217  
Navedbe, ki jih je treba opraviti pri uporabi enega od obrazcev iz člena 
205(2), izhajajo iz zadevnega obrazca in se po potrebi dopolnijo z določbami, ki urejajo zadevni carinski postopek.
 
O d d e l e k 4  
Dokumenti, ki se priložijo carinski deklaraciji  
Člen 218  
1. Carinski deklaraciji za sprostitev blaga v prosti promet se priložijo 
naslednji dokumenti: 
(a) račun, na podlagi katerega se prijavi carinska vrednost blaga, v 
skladu s členom 181; 
(b) deklaracija podatkov za dolo čitev carinske vrednosti prijavljenega 
blaga, če to zahteva člen 178, opravljena v skladu s pogoji, ki jih 
predpisuje ta člen; 
(c) dokumenti, potrebni za preferencialno tarifno obravnavo blaga ali 
uporabo vseh drugih ukrepov, ki odstopajo od veljavnih skupnih predpisov za prijavljeno blago;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 142
 
(d) vsi drugi dokumenti, potrebni za izvajanje predpisov, ki urejajo 
sprostitev prijavljenega blaga v prosti promet. 
2. Carinski organi lahko zahtevajo, da se ob vložitvi deklaracije 
predložijo prevozne listine ali, odvisno od primera, dokumenti v zvezi s predhodnim carinskim postopkom. 
Kadar se ena vrsta blaga predloži v dveh ali ve č tovorkih, lahko 
zahtevajo tudi predložitev seznama pošiljk ali enakovrednega doku ­
menta, v katerem je navedena vsebina posameznega tovorka/pošiljke.  
▼
M7 
3. Kadar blago izpolnjuje pogoje za pavšalno stopnjo carin iz 
Oddelka II (D) predhodnih dolo čb kombinirane nomenklature ali 
kadar blago izpolnjuje pogoje za oprostitev uvoznih dajatev, doku ­
mentov iz odstavka 1(a), (b) in (c) ni treba zahtevati, razen če 
carinski organi menijo, da je to potrebno za uporabo predpisov, ki 
urejajo sprostitev tega blaga v prosti promet.  
▼B 
Člen 219  
▼M32  
1. Blago iz tranzitne deklaracije se predloži skupaj s prevozno listino. 
Po izpolnitvi carinskih formalnosti lahko urad odhoda opusti zahtevo po 
predložitvi te listine, vendar mora biti ta na voljo. 
Na zahtevo carinskih ali drugega pristojnega organa pa se prevozna 
listina predloži kadar koli med prevozom.  
▼B 
2. Brez poseganja v ukrepe poenostavitve, ki se po potrebi lahko 
izvajajo, se carinski dokument za izvoz ali ponovni izvoz blaga s carinskega obmo čja Skupnosti ali kateri koli drug dokument z enakim 
učinkom predloži uradu odhoda skupaj s tranzitno deklaracijo, na katero 
se nanaša. 
3. Carinski organi lahko po potrebi zahtevajo predložitev dokumenta 
v zvezi s predhodnim carinskim postopkom.  
▼
M10  
Člen 220  
1. Brez poseganja v posebne dolo čbe morajo biti deklaraciji za vnos 
v carinski postopek z ekonomskim u činkom priloženi naslednji doku ­
menti: 
(a) za postopek carinskega skladiš čenja: 
— vrste D; dokumenti iz člena 218(1)(a) in (b),  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 143
 
— drugega kot vrste D; nobeni dokumenti; 
(b) za postopek aktivnega oplemenitenja: 
— sistem povra čila carine; dokumenti iz člena 218(1), 
— sistem odloga; dokumenti iz člena 218(1)(a) in (b), 
in, kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek ali 
izvod zahtevka za pooblastilo, če se uporabi  ►M20  člen 508(1) ◄; 
(c) za predelavo pod carinskim nadzorom dokumenti iz člena 218(1)(a) 
in (b) in, kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek  ►
M20  ali eno kopijo zahtevka za izdajo dovoljenja, 
kadar se uporabi člen 508(1) ◄; 
(d) za postopek za časnega uvoza: 
— z delno oprostitvijo uvoznih dajatev; dokumenti iz člena 218(1), 
— z oprostitvijo uvoznih dajatev v celoti; dokumenti iz člena 
218(1)(a) in (b), 
in kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek  
►M20  ali eno kopijo zahtevka za izdajo dovoljenja, kadar se 
uporabi člen 508(1) ◄; 
(e) za postopek pasivnega oplemenitenja dokumenti iz člena 221(1) in, 
kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek ali izvod zahtevka za pooblastilo, če se uporabi  ►
M20  člen 508(1) ◄. 
2. Člen 218(2) se uporabi za deklaracije za vnos v katerikoli carinski 
postopek z ekonomskim u činkom. 
3. Carinski organ lahko dovoli, da se pisno pooblastilo postopka ali 
izvod zahtevka za pooblastilo hrani tako, da mu je na voljo, namesto da je priložen deklaraciji.  
▼
B 
Člen 221  
1. Izvozni deklaraciji ali deklaraciji za ponovni izvoz morajo biti 
priloženi vsi dokumenti, potrebni za pravilen izra čun izvoznih dajatev 
in uporabo drugih dolo čb za izvoz ali ponovni izvoz zadevnega blaga.  ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 144
 
2. Člen 218(2) se uporablja za izvozne deklaracije ali deklaracije za 
ponovni izvoz.  
▼M1 
POGLAVJE 2  
Carinske deklaracije, izdelane z ra čunalniškim sistemom izmenjave 
podatkov  
Člen 222  
1. Kjer se carinska deklaracija izdela z ra čunalniškim sistemom 
izmenjave podatkov, se podrobnosti v pisni deklaraciji, dolo čene v 
Prilogi 37, nadomestijo tako, da se carinskemu uradu, dolo čenemu v 
ta namen, zaradi ra čunalniške obdelave, pošlje podatke v obliki oznak 
ali izdelane v neki drugi obliki, opredeljeni s strani carinskih organov in 
ki ustreza podrobnostim, zahtevanim v pisnih deklaracijah. 
2. Carinska deklaracija, izdelana z EDI, velja za vloženo, kadar 
carinski organi prejmejo sporo čilo EDI. 
Sprejem carinske deklaracije, izdelane z EDI, se deklarantu sporo či z 
odzivnim sporo čilom, ki vsebuje vsaj podrobnosti za prepoznavanje 
prejetega sporo čila in/ali registrsko številko carinske deklaracije in 
datum sprejema. 
3. Kadar je carinska deklaracija izdelana z EDI, carinski organi 
določijo pravila za izvajanje dolo čb, predpisanih v členu 247. 
4. Kadar je carinska deklaracija izdelana z EDI, je o sprostitvi blaga 
obveščen deklarant, pri tem pa se navedejo vsaj podrobnosti za prepoz ­
navanje deklaracije in datum sprostitve. 
5. Kadar se podrobnosti carinske deklaracije vnesejo v carinske 
sisteme ra čunalniške izmenjave podatkov, se smiselno uporabljajo 
odstavki 2, 3 in 4.  
Člen 223  
Kjer je za zaklju ček drugih formalnosti potreben papirni izvod carinske 
deklaracije, to na zahtevo deklaranta izdela in potrdi ustrezen carinski urad ali pa se izdela in potrdi v skladu z drugim pododstavkom člena 199(2).
 
Člen 224  
Carinski organi lahko pod pogoji in na na čin, ki ga dolo čijo, dovolijo, 
da se listine, potrebne za za četek carinskega postopka za blago, izdelajo 
in prenesejo z elektronskimi sredstvi.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 145
 
POGLAVJE 3  
Ustne carinske deklaracije in prijavljanje s konkludentnim dejanjem  
O d d e l e k 1  
Ustne carinske deklaracije  
Člen 225  
Ustna carinska deklaracija za sprostitev blaga v prosti promet se lahko da za: 
(a) blago nekomercialne narave: 
— ki je v potnikovi osebni prtljagi, — ki se pošilja zasebnikom, — v drugih primerih manjšega pomena, če carinski organi to 
odobrijo; 
(b) blago komercialne narave, če: 
— njegova skupna vrednost po pošiljki in deklarantu ne presega 
statističnega praga, predvidenega v veljavnih predpisih Skup ­
nosti, 
— pošiljka ni del redne serije istovrstnih pošiljk in — blaga ne prevažajo neodvisni prevozniki kot del ve čje komer­
cialne prevozne operacije; 
(c) blago iz člena 229, če gre za blago, ki je kot vrnjeno blago 
oproščeno; 
(d) blago iz člena 230(b) in (c).
 
Člen 226  
Ustno carinsko deklaracijo za izvoz se lahko da za: 
(a) blago nekomercialne narave, ki: 
— je v potnikovi osebni prtljagi, — ga pošiljajo fizi čne osebe; 
(b) blago iz člena 225(b); 
(c) blago iz člena 231(b) in (c); 
(d) drugo blago manjšega ekonomskega pomena, če carinski organi to 
odobrijo.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 146
 
Člen 227  
1. Carinski organi lahko dolo čijo, da se člena 225 in 226 ne 
uporabljata, če oseba, ki za čne postopek carinjenja, kot carinski agent 
deluje za ra čun druge osebe. 
2. Če carinski organi dvomijo o pravilnosti ali popolnosti navedb, 
lahko zahtevajo pisno carinsko deklaracijo.  
Člen 228  
Če je za blago, za katero se da ustna carinska deklaracija, v skladu s 
členoma 225 in 226 treba pla čati dajatve ob uvozu ali izvozu, carinski 
organi izdajo udeleženemu potrdilo o pla čilu dolgovanih dajatev.  
▼M10  
Potrdilo o prejemu mora zajemati vsaj naslednje informacije: 
(a) opis blaga, ki je dovolj natan čen, da omogo ča njegovo identifi ­
kacijo; to lahko vklju čuje tarifno številko; 
(b) fakturno vrednost in/ali koli čino blaga, kot je ustrezno; 
(c) razčlenitev izterjanih dajatev; 
(d) datum, na katerega je bilo izstavljeno; 
(e) ime organa, ki ga je izdal. 
Države članice obvestijo Komisijo o vseh standardnih potrdilih o 
prejemu, uvedenih v skladu s tem členom. Komisija vse take 
informacije posreduje drugim državam članicam.  
▼B 
Člen 229  
1. V skladu s pogoji dolo čb ►M20  drugi pododstavek člena 
497(3) ◄ je možna ustna carinska deklaracija za za časni uvoz 
naslednjega blaga: 
(a) ►M20  — živali zaradi sezonske selitve ali paše ali zaradi opravljanja 
dela ali prevozov in drugega blaga, ki izpolnjuje pogoje, dolo čene v 
točki (a) drugega pododstavka člena 567, 
— embalaže iz člena 571(a), ki ima stalne, neizbrisne oznake 
osebe s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, ◄ ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 147
 
— opreme za radijsko in televizijsko produkcijo in oddajanje ter 
vozil, posebej opremljenih za radijsko ali televizijsko oddajanje, in njihove opreme, ki jih uvažajo javne ali zasebne organizacije s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti in so jih carinski 
organi, ki so izdali dovoljenje za postopek, pooblastili za uvoz te opreme in vozil, 
— instrumentov in aparatov, ki jih potrebujejo zdravniki za dajanje 
pomoči bolnikom, ki čakajo na presaditev organa, v skladu s  
►
M20  členom 569 ◄; 
(b) blaga iz člena 232; 
(c) drugega blaga, če carinski organi to odobrijo. 
2. Za blago iz odstavka 1 se lahko da ustna deklaracija za ponovni 
izvoz ob zaklju čku postopka za časnega uvoza.  
O d d e l e k 2  
Prijavljanje s konkludentnim dejanjem  
Člen 230  
Šteje se, da je bilo naslednje blago prijavljeno za sprostitev v prosti 
promet s konkludentnim dejanjem iz člena 233, tudi če se izrecno ne 
prijavi: 
(a) blago nekomercialne narave, ki je v potnikovi osebni prtljagi in je 
oproščeno v skladu z naslovom XI poglavja I Uredbe Sveta (EGS) 
št. 918/83 (  1 ) ali kot vrnjeno blago; 
(b) blago, ki je oproš čeno v skladu z naslovoma IX in X poglavja I 
Uredbe Sveta (EGS) št. 918/83; 
(c) prevozna sredstva, ki so oproš čena kot vrnjeno blago; 
(d) blago, uvoženo v okviru uvoza manjšega pomena in oproš čeno 
obveznosti prevoza do carinskega urada v skladu s členom 38(4) 
zakonika, pod pogojem, da ni zavezano pla čilu uvoznih dajatev;  
▼M48  
(e) prenosna glasbila, ki jih uvozijo potniki in so oproš čena prijave kot 
vrnjeno blago.  
▼B 
Člen 231  
Šteje se, da je naslednje blago prijavljeno za izvoz s konkludentnim 
dejanjem iz člena 233(b), tudi če se izrecno ne prijavi: 
(a) blago nekomercialne narave, ki je v potnikovi osebni prtljagi in ni 
zavezano pla čilu izvoznih dajatev;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 148  
( 1 ) UL L 105, 23.4.1983, str. 1.
 (b) prevozna sredstva, registrirana na carinskem obmo čju Skupnosti in 
namenjena za ponovni uvoz; 
(c) blago iz poglavja II Uredbe Sveta (EGS) št. 918/83; 
(d) drugo blago manjšega ekonomskega pomena, če carinski organi to 
odobrijo;  
▼M48  
(e) prenosna glasbila potnikov.  
▼B 
Člen 232  
▼M20  
1. Kadar ni izrecno pisno ali ustno prijavljeno, se šteje, da je bilo blago prijavljeno za za časni uvoz z dejanjem iz člena 233, pri čemer se 
upošteva člen 579: 
(a) osebni predmeti in blago za šport, ki jih potniki uvozijo v skladu s 
členom 563; 
(b) prevozna sredstva iz členov 556 do 561; 
(c) material za razvedrilo pomorš čakov, uporabljen na plovilu, ki vozi v 
mednarodnem pomorskem prometu, v skladu s členom 564(a);  
▼
M48  
(d) prenosna glasbila iz člena 569(1a).  
▼B 
2. Šteje se, da je blago iz odstavka 1 prijavljeno za ponovni izvoz ob 
zaključku postopka za časnega uvoza s konkludentnim dejanjem iz člena 
233, tudi če ni izrecno pisno ali ustno prijavljeno.  
Člen 233  
►M6 1. ◄ Za namene členov 230 do 232 se naslednja dejanja 
štejejo kot carinska deklaracija: 
(a) v primeru, pri katerem je blago prepeljano do carinskega urada ali 
drugega mesta, ki je dolo čeno ali odobreno v skladu s členom 38(1)(a) 
zakonika: 
— uporaba zelenega („ni česar za prijavo“) izhoda v carinskih 
uradih, kjer obstaja dvojni kontrolni izhod, 
— prehod skozi urad, ki nima dvojnega kontrolnega izhoda brez 
spontane oddaje carinske deklaracije, 
— namestitev vinjete carinske deklaracije ali nalepke „ni česar za 
prijavo“ na vetrobransko steklo osebnega vozila, če je ta 
možnost predvidena v notranjih predpisih; 
(b) pri oprostitvi obveznosti prevoza blaga do carinskega urada v skladu z 
določbami za izvajanje člena 38(4) zakonika, pri izvozu v skladu s 
členom 231 in ponovnem izvozu v skladu s členom 232(2): 
— sam prestop meje carinskega obmo čja Skupnosti.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 149
 
2. Kadar se blago iz to čke (a) člena 230, člena 231(a), to čke (a) člena 
232(1) ali člena 232(2), vsebovano v potniški prtljagi, prevaža po 
železnici brez spremstva potnika in se prijavi na carini, ne da bi bil potnik osebno prisoten, se lahko uporabi dokument iz Priloge 38a ob upoštevanju pogojev in omejitev, dolo čenih v njej.  
▼
B 
Člen 234  
1. Če so izpolnjeni pogoji iz členov 230 do 232, se šteje, kakor da je 
bilo blago predloženo carinskemu organu v skladu s členom 63 
zakonika, da je bila deklaracija sprejeta in blago prepuš čeno v 
trenutku, ko je bilo izvedeno dejanje iz člena 233. 
2. Če se pri kontroli ugotovi, da je dejanje iz člena 233 izvršeno, ne 
da bi blago, ki je bilo vneseno ali izneseno, izpolnjevalo pogoje iz 
členov 230 do 232, se šteje, kakor da je to blago vneseno ali 
izvoženo nezakonito.  
O d d e l e k 3  
Skupne dolo čbe k oddelkoma 1 in 2  
Člen 235  
Določbe členov 225 do 232 se ne uporabljajo za blago, za katero se 
zahteva ali zaprosi odobritev nadomestil ali drugih zneskov oziroma povračilo dajatev, ali za blago, ki je predmet kakršnih koli prepovedi 
ali omejitev oziroma drugih posebnih formalnosti.
 
Člen 236  
Za namene oddelkov 1 in 2 se za „potnika“ šteje: 
A. pri uvozu: 
1. vsaka oseba, ki za časno prihaja na carinsko obmo čje Skupnosti, 
kjer nima obi čajnega bivališ ča, in 
2. vsaka oseba, ki se vrne na carinsko obmo čje Skupnosti, kjer ima 
običajno bivališ če, potem ko je za časno bivala na ozemlju tretje 
države; 
B. pri izvozu: 
1. vsaka oseba, ki za časno zapusti carinsko obmo čje Skupnosti, kjer 
ima običajno bivališ če, in 
2. vsaka oseba, ki po za časnem bivanju zapusti carinsko obmo čje 
Skupnosti, kjer nima obi čajnega bivališ ča. ▼M6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 150
 
O d d e l e k 4  
Poštni promet  
Člen 237  
1. V poštnem prometu se naslednje blago šteje, da je prijavljeno: 
A. za sprostitev v prosti promet: 
(a) ob njegovem vnosu na carinsko obmo čje Skupnosti: 
— razglednice in pisma, ki vsebujejo le osebna sporo čila, 
— braillova pisma, — tiskovine, ki niso zavezane pla čilu dajatev ob uvozu, in 
— vse druge poštne pošiljke (pisma in poštni paketi), ki so v 
skladu z dolo čbami za izvajanje člena 38(4) zakonika 
oproščene obveznosti prevoza do carinskega urada; 
(b) ob njegovi predložitvi carinskim organom: 
— poštne pošiljke (pisma in poštni paketi), ki niso navedeni v 
točki (a), pod pogojem, da se jim priloži deklaracija  
►
M18  CN22 ◄ in/ali  ►M18  CN23 ◄; 
B. za izvoz: 
(a) ko jih prevzamejo poštni organi, poštne pošiljke (pisma in poštni 
paketi), ki niso zavezane pla čilu izvoznih dajatev; 
(b) ob njihovi predložitvi carinskemu organu poštne pošiljke (pisma 
in poštni paketi), ki so zavezane pla čilu izvoznih dajatev, če jim 
je priložena deklaracija  ►M18  CN22 ◄ in/ali deklaracija  
►M18  CN23 ◄. 
2. Za deklaranta in po potrebi dolžnika se v primerih iz odstavka 1A 
šteje prejemnik, v primerih iz to čke B pa pošiljatelj. Carinski organi 
lahko predvidijo, da se poštna uprava šteje za deklaranta in po potrebi 
za dolžnika. 
3. Za izvajanje odstavka 1 se blago, ki ni zavezano pla čilu dajatev, 
šteje, da je bilo predloženo carinskim organom v skladu s členom 63 
zakonika, carinska deklaracija sprejeta in prepustitev odobrena: 
(a) ko je blago izro čeno prejemniku, če gre za uvoz; 
(b) ko blago prevzamejo poštni organi, če gre za izvoz.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 151
 
4. Če se poštna pošiljka (pismo ali poštni paketi), ki ni oproš čena 
obveznosti predložitve na carinskem uradu v skladu z dolo čbami za 
izvajanje člena 38(4) zakonika, predloži brez deklaracije  ►M18  CN23, ◄ 
in/ali deklaracije  ►M18  CN23 ◄ ali če je ta deklaracija nepopolna, 
carinski organi odlo čijo, kako je treba vložiti carinsko deklaracijo 
oziroma jo dopolniti.  
Člen 238  
Člen 237 se ne uporablja: 
— za pošiljke ali tovorke, ki vsebujejo blago komercialne narave, 
katerega skupna vrednost presega statisti čni prag, predviden v 
veljavnih predpisih Skupnosti; carinski organi lahko dolo čijo višje 
mejne vrednosti, 
— za pošiljke ali tovorke, ki vsebujejo blago komercialne narave, ki so 
del redne serije istovrstnih operacij, 
— če je carinska deklaracija oddana v pisni obliki, dana ustno ali pa z 
računalniško obdelavo podatkov, 
— pošiljke ali tovorke, ki vsebujejo blago iz člena 235.  
NASLOV VIII  
PREGLED BLAGA, UGOTOVITVE CARINSKEGA URADA IN DRUGI 
UKREPI, KI JIH SPREJME CARINSKI URAD  
Člen 239  
1. Blago se pregleda na kraju, ki je za ta namen dolo čen, in v času, 
ki je za to predviden. 
2. Vendar lahko carinski organi na zahtevo deklaranta dovolijo, da se 
pregled blaga opravi na kraju ali v času, ki nista predviden v odstavku 1. 
Stroške, ki tako nastanejo, nosi deklarant.  
Člen 240  
1. Če se carinski organi odlo čijo opraviti pregled blaga, o tem 
obvestijo deklaranta ali njegovega zastopnika. 
2. Če se carinski organi odlo čijo le za delni pregled prijavljenega 
blaga, deklaranta ali njegovega zastopnika obvestijo, katero blago želijo pregledati, pri čemer deklarant ne more nasprotovati izbiri.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 152
 
Člen 241  
1. Carinski deklarant ali oseba, ki jo ta imenuje, da prisostvuje 
pregledu blaga, mora carinskim organom za olajšanje njihove naloge nuditi potrebno pomo č. Če carinski organi menijo, da nudena pomo č ne 
zadošča, lahko od deklaranta zahtevajo, da dolo či drugo osebo, ki bi jim 
bila sposobna dati potrebno pomo č. 
2. Če deklarant zavrne sodelovanje pri pregledu blaga ali ne dolo či 
druge osebe, ki bi carinskim organom pri pregledu lahko dala potrebno 
pomoč, carinski organi dolo čijo rok za izpolnitev obveznosti, razen če 
menijo, da lahko pregled opustijo. 
Če deklarant ob izteku roka ni izpolnil zahtev carinskih organov, ti 
zaradi izvajanja člena 75(a) zakonika po uradni dolžnosti opravijo 
pregled blaga na deklarantov riziko in stroške ter povabijo k sode ­
lovanju, če menijo, da je to potrebno, tudi strokovnjaka ali vsako 
drugo osebo, dolo čeno v skladu z veljavnimi predpisi. 
3. Ugotovitve carinskih organov o pregledu blaga, ki ga izvedejo pod 
pogoji iz prejšnjega odstavka, so enako veljavne, kakor če bi se pregled 
opravil v navzo čnosti deklaranta. 
4. Carinski organi lahko namesto ukrepov iz odstavkov 2 in 3 štejejo 
carinsko deklaracijo za neveljavno, če deklarantova odklonitev sode ­
lovanja pri pregledu blaga oziroma imenovanju osebe, ki bi carinskim organom lahko dala potrebno pomo č, ni imela za namen ali cilj prepre čiti 
ugotovitve, da so bili predpisi, ki urejajo prepustitev blaga v zadevni carinski postopek, kršeni, ali izogniti se uporabi dolo čb člena 66(1) ali 
člena 80(2) zakonika.
 
Člen 242  
1. Če se carinski organi odlo čijo opraviti odvzem vzorcev, o tem 
obvestijo deklaranta ali njegovega zastopnika. 
2. Carinski organi sami opravijo odvzem vzorcev. Vendar lahko ti 
zahtevajo, da odvzem vzorcev pod njihovim nadzorom opravi deklarant ali oseba, ki jo ta dolo či. 
Odvzem vzorcev se opravi po metodah, ki so za ta namen predvidene v 
veljavnih predpisih. 
3. Vzorce se vzame le v takšni koli čini, ki je nujno potrebna za 
analizo ali natan čen pregled, vklju čno z morebitno testno analizo.
 
Člen 243  
1. Deklarant ali oseba, ki jo ta imenuje, da prisostvuje odvzemu 
vzorcev, mora carinskim organom zaradi olajšanja izvajanja postopka nuditi vso potrebno pomo č. ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 153
 
2. Če deklarant zavrne sodelovanje pri odvzemu vzorcev ali za to ne 
določi druge osebe oz. carinskim organom ne zagotovi vse potrebne 
pomoči za olajšanje izvajanja operacij, se uporabijo dolo čbe drugega 
stavka člena 241(1) in člena 241(2), (3) in (4).  
▼B 
Člen 244  
Če so carinski organi zaradi analize ali natan čnega pregleda vzeli 
vzorce, odobrijo prepustitev zadevnega blaga, preden so znani rezultati te analize ali pregleda, če prepustitvi sicer ni č ne nasprotuje 
in pod pogojem, da so bili v primeru nastanka ozroma možnega nastanka carinskega dolga zneski za dajatve predhodno vknjiženi in plačani ali zavarovani.
 
Člen 245  
1. Koli čine, ki jih carinski urad odvzame kot vzorce, se ne odštevajo 
od prijavljene koli čine. 
2. V primeru deklaracije za izvoz ali deklaracije za pasivno ople ­
menitenje lahko deklarant, če to dovoljujejo okoliš čine, zaradi izpo ­
polnitve pošiljke nadomesti odvzeto vzor čno količino blaga z enakim 
blagom.  
Člen 246  
1. Odvzeti vzorci se, razen če se pri analizi ali natan čnem pregledu 
uničijo, vrnejo deklarantu na njegovo zahtevo in stroške, takoj ko 
postane njihova hramba nepotrebna, predvsem ko so iz črpana že vsa 
pravna sredstva, ki jih ima deklarant na razpolago zoper odlo čbo 
carinskih organov, sprejeto na podlagi rezultatov te analize ali natančnega pregleda. 
2. Vzorce, za katere deklarant ni zahteval, da se mu vrnejo, lahko 
carinski organi uni čijo ali shranijo. Vendar lahko carinski organi v 
določenih primerih od udeleženega zahtevajo, da preostanek vzorcev 
umakne.
 
Člen 247  
1. Ko carinski organi preverijo carinsko deklaracijo in spremne 
dokumente ali opravijo pregled blaga, vsaj na izvodu deklaracije, ki ga zadržijo, ali na spremnem dokumentu zabeležijo razloge in izide preverjanja ali pregleda. Pri delnem pregledu blaga je treba zabeležiti tudi podatke o pregledani pošiljki. 
Carinski organi po potrebi v deklaraciji navedejo tudi odsotnost 
deklaranta ali njegovega zastopnika.  ▼
M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 154
 
2. Če se izidi preverjanja carinske deklaracije in spremnih doku ­
mentov ali pregleda blaga ne ujemajo s podatki iz carinske deklaracije, carinski organi vsaj na izvodu deklaracije, ki ga zadržijo, ali na spremnem dokumentu navedejo podatke, ki jih je treba upoštevati pri izračunu dajatev v zvezi z zadevnim blagom in pri morebitnem 
obračunu povra čil in drugih zneskov pri izvozu ter za uporabo drugih 
predpisov, ki urejajo carinski postopek, v katerega je bilo blago dano. 
3. Iz izidov preverjanja carinskih organov morajo biti po potrebi 
vidni sprejeti na čini ugotavljanja istovetnosti. V njih morajo poleg 
tega biti navedeni datum in podatki, potrebni za prepoznavo uradnika, ki je izvedel preverjanje. 
4. Carinskim organom na deklaracijo ali spremni dokument iz 
odstavka 1 ni treba vpisati nobenega zaznamka, če ne preverijo dekla ­
racije ali opravijo pregleda blaga.  
▼
M32  
5. Za izvajanje skupnostnega tranzitnega postopka urad odhoda zabeleži rezultate preverjanja v tranzitno deklaracijo z vnosom ustreznih podatkov.  
▼
B 
Člen 248  
1. Ko se odobri prepustitev blaga, se vknjižijo uvozne dajatve, 
ugotovljene na podlagi navedb v carinski deklaraciji. Če carinski 
organi ocenjujejo, da je na podlagi preverjanj, ki so jih opravili, znesek dajatev lahko višji, kakor izhaja iz navedb v deklaraciji, poleg tega zahtevajo predložitev ustreznega zavarovanja za pokritje razlike med zneskom, navedenim v deklaraciji, in tistim, ki se lahko nazadnje obra čuna za to blago. Vendar lahko deklarant namesto 
predložitve tega zavarovanja zahteva takojšnje vknjiženje zneska 
dajatev, ki se lahko nazadnje zara čuna za blago. 
2. Če carinski organi na podlagi opravljenega preverjanja dolo čijo 
drugačen znesek dajatev, kakor je naveden v deklaraciji, se tako 
določeni znesek s prepustitvijo blaga takoj vknjiži. 
3. Če carinski organi niso prepri čani, ali se za prijavljeno blago 
uporabljajo ukrepi prepovedi ali omejevanja, in na to vprašanje pred prejemom rezultatov preverjanj, ki jih opravijo, ne morejo odgovoriti, se blago ne more prepustiti.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 155
 
4. Ne glede na odstavek 1 lahko carinski organi opustijo sprejetje 
zavarovanja za blago, ki je predmet prošnje za črpanje v okviru tarifne 
kvote, če v trenutku sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet 
ugotovijo, da je zadevna tarifna kvota nekriti čna v smislu člena 308c.  
▼B 
Člen 249  
1. Način prepustitve blaga deklarantu dolo čijo carinski organi ob 
upoštevanju kraja, na katerem blago ne, in posebnih na činov, po 
katerih izvajajo njegov nadzor. 
2. Če je za blago vložena pisna carinska deklaracija, se prepustitev in 
datum prepustitve navede na deklaraciji ali po potrebi na dokumentu, ki se ji priloži, njena kopija pa se vro či deklarantu.  
▼
M32 
▼C6 
3. Za izvajanje skupnostnega tranzitnega postopka in če to 
omogočajo rezultati preverjanja deklaracij, urad odhoda odobri 
prepustitev blaga in vnese datum prepustitve v ra čunalniški sistem.  
▼B 
Člen 250  
1. Če se prepustitev blaga zaradi enega od razlogov iz druge in tretje 
alinee člena 75(a) zakonika ne more odobriti, carinski organi deklarantu 
določijo rok za ureditev položaja blaga. 
2. Če deklarant v primerih iz druge alinee člena 75(a) zakonika ne 
predloži zahtevanih dokumentov pred iztekom roka iz odstavka 1, se zadevna carinska deklaracija šteje za neveljavno in jo carinski organi odpravijo. Uporabljajo se dolo čbe člena 66(3) zakonika. 
3. Če deklarant v primerih iz tretje alinee člena 75(a) zakonika in 
brez poseganja v morebitno uporabo prvega pododstavka člena 66(1) ali 
člena 182 zakonika ne pla ča oziroma predloži ustreznega zavarovanja za 
dolgovani znesek dajatev pred iztekom roka iz odstavka 1, lahko carinski organi uvedejo predhodne ukrepe za prodajo blaga. V tem 
primeru sledi prodaja blaga, če zahtevani pogoji medtem niso bili 
izpolnjeni, po potrebi na podlagi prisile, če to dovoljuje zakonodaja 
države članice, ki ji pripadajo ti organi. Carinski organi o tem 
obvestijo deklaranta. 
Carinski organi lahko na riziko in stroške deklaranta prenesejo zadevno 
blago na poseben kraj, ki je pod njihovim nadzorom.  ▼
M12  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 156
 
Člen 251  
Z odstopanjem od člena 66(2) zakonika se lahko carinska deklaracija po 
odobritvi prepustitve pod naslednjimi pogoji razveljavi: 
1. če se ugotovi, da je bilo blago pomotoma prijavljeno za carinski 
postopek, ki vklju čuje obveznost pla čila uvoznih dajatev, namesto 
da bi bilo prijavljeno za drug carinski postopek, carinski organi razveljavijo deklaracijo, če je zahtevek vložen v treh mesecih po 
dnevu prejema carinske deklaracije in če so izpolnjeni naslednji 
pogoji: 
— blago ni bilo uporabljeno pod druga čnimi pogoji, kakršne pred ­
videva carinski postopek, v katerega bi moralo biti prepuš čeno, 
— blago je bilo v trenutku, ko je bilo prijavljeno, namenjeno 
prepustitvi v drug carinski postopek, za katerega je izpolnjevalo 
vse zahtevane pogoje, in 
— blago je takoj prijavljeno za carinski postopek, za katerega je 
bilo dejansko namenjeno. 
Carinska deklaracija o prepustitvi blaga v drug carinski postopek 
velja od dneva prejema razveljavljene carinske deklaracije. 
V utemeljenih izjemnih primerih lahko carinski organi dovolijo 
prekoračitev navedenega roka;  
▼
M1 
1a. Kjer se ugotovi, da je bilo blago napa čno deklarirano namesto 
drugega blaga, in carinski postopek nalaga obveznost pla čila 
uvoznih dajatev, carinski organi razveljavijo deklaracijo, če se 
taka zahteva poda v treh mesecih od datuma sprejema deklaracije, pod pogojem, da: 
— prvotno deklarirano blago: 
(i) ni bilo uporabljeno druga če, kakor je dovoljeno v njegovem 
prvotnem statusu; in 
(ii) je bilo vrnjeno v svoj prvotni status; 
in da — blago, ki bi moralo biti deklarirano za prvotno nameravani 
carinski postopek: 
(i) bi lahko bilo, ko je bila vložena prvotna deklaracija, 
predloženo istemu carinskemu uradu; in 
(ii) je bilo deklarirano za isti carinski postopek, kakor je bilo 
predvideno prvotno. 
Carinski organi lahko dovolijo, da se navedena časovna omejitev 
preseže v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih;
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 157
 
1b. če se blago, prodano po pošti, vrne, carinski organ razveljavi dekla ­
racijo za sprostitev v prosti promet, če se ustrezna prošnja vloži v 
treh mesecih od dneva sprejetja deklaracije pod pogojem, da je bilo blago izvoženo na naslov dejanskega dobavitelja ali na drug naslov, ki ga je navedel dejanski dobavitelj;
 
▼M20  
1c. Kadar je dovoljenje z veljavnostjo za nazaj dano v skladu s: 
— členom 294 za sprostitev v prosti promet z ugodnejšo tarifno 
obravnavo ali z znižano ali stopnjo dajatve ni č zaradi posebne 
uporabe blaga ali 
— členom 508 za carinski postopek z ekonomskim u činkom;  
▼B 
2. če je bilo blago prijavljeno za izvoz ali pasivno oplemenitenje, se 
carinska deklaracija razveljavi, če: 
(a) pri blagu, ki je bodisi predmet izvoznih dajatev ali pa je bilo 
predmet zahtevka za povra čilo uvoznih dajatev, nadomestil ali 
drugih zneskov ob izvozu ali kakšnega drugega posebnega 
izvoznega ukrepa: 
— deklarant predloži organom carinskega urada izvoza 
dokazilo, da blago ni zapustilo carinskega obmo čja Skup­
nosti, 
— deklarant ponovno predloži tem carinskim organom vse 
izvode carinske deklaracije skupaj z vsemi drugimi doku ­
menti, ki so mu bili izro čeni po prejemu carinske dekla ­
racije, 
— deklarant po potrebi organom carinskega urada izvoza 
predloži dokazilo, da so bila nadomestila in drugi zneski, odobreni na podlagi prijavljanja blaga za izvoz, povrnjeni oziroma da so pristojni organi sprejeli potrebne ukrepe, da se ti zneski ne izpla čajo, 
— deklarant po potrebi in v skladu z veljavnimi predpisi 
izpolni vse druge obveznosti, ki jih lahko dolo čijo organi 
carinskega urada izvoza za ureditev položaja blaga. 
Razveljavitev carinske deklaracije po potrebi povzro či, da se 
prilagoditve, ki so bile opravljene na izvoznih potrdilih ali potrdilih o vnaprejšnji dolo čitvi, priloženih tej carinski dekla ­
raciji, prekli čejo. 
Če mora blago, ki je prijavljeno za izvoz, v dolo čenem roku 
zapustiti carinsko obmo čje Skupnosti, lahko neupoštevanje tega 
roka povzro či razveljavitev zadevne carinske deklaracije;  ▼
M12  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 158
 
(b) je bil v primeru drugega blaga carinski urad izvoza v skladu s 
členom 792a(1) obveš čen ali v skladu s členom 796e(2) meni, 
da prijavljeno blago ni zapustilo carinskega obmo čja Skupnosti.  
▼B 
3. če je treba zaradi ponovnega izvoza blaga vložiti deklaracijo, se 
smiselno uporablja to čka 2; 
4. če je bilo skupnostno blago prepuš čeno v postopek carinskega skla ­
diščenja v skladu s členom 98(1)(b) zakonika, se lahko razvel ­
javitev carinske deklaracije za vnos v postopek zahteva in opravi 
takoj, ko so bili sprejeti ukrepi, predvideni v posebnih predpisih za primere neupoštevanja predvidene rabe ali uporabe. 
Če ob izteku roka, ki je bil dolo čen za carinsko skladiš čenje nave ­
denega blaga, za to blago ni bil vložen zahtevek za pridobitev ene od predvidenih rab ali uporab v zadevnih posebnih predpisih, sprejmejo carinski organi ukrepe, predvidene v teh predpisih.  
▼
M1 
Člen 252  
Kjer carinski organi prodajo skupnostno blago v skladu s to čko (b) 
člena 75 zakonika, se to opravi v skladu s postopki, veljavnimi v 
državah članicah.  
▼B 
NASLOV IX  
POENOSTAVLJENI POSTOPKI  
▼M1 
POGLAVJE 1  
Splošne dolo čbe 
▼M32  
O d d e l e k 1  
Splošno 
▼B 
Člen 253  
1. Postopek nepopolne deklaracije omogo ča carinskim organom, da v 
upravičenih primerih sprejmejo deklaracijo, ki ne vsebuje vseh 
zahtevanih navedb ozroma ji niso priloženi vsi dokumenti, ki so potrebni za zadevni carinski postopek. 
2. Poenostavljeni postopek prijavljanja omogo ča, da se blago 
predloži v zadevni carinski postopek na podlagi predložitve poenos ­
tavljene deklaracije in naknadne predložitve dopolnilne deklaracije, ki je lahko glede na okoliš čine primera splošna, periodi čna ali zbirna.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 159
 
3. Prijavljanje na podlagi hišnega carinjenja omogo ča, da se blago 
predloži v zadevni carinski postopek v prostorih udeleženega ali na drugem kraju, ki ga dolo čijo ali odobrijo carinski organi.  
▼
M32  
4. Vsaka oseba lahko vloži zahtevek za dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja, ki se izda njej sami za lastno uporabo ali za uporabo kot zastopniku, če so vzpostavljeni zadovoljiva 
evidenca in postopki, ki carinskemu organu izdajatelju omogo čajo opre­
delitev zastopanih oseb in izvedbo ustreznih carinskih kontrol. 
Tak zahtevek se lahko nanaša tudi na integrirano dovoljenje brez 
poseganja v člen 64 zakonika. 
5. Uporaba poenostavljene deklaracije ali postopka hišnega carinjenja 
je odvisna od predložitve zavarovanja za uvozne in druge dajatve. 
6. Imetnik dovoljenja izpolnjuje pogoje in merila iz tega poglavja ter 
obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja, brez poseganja v obveznosti deklaranta, in pravila, ki urejajo nastanek carinskega dolga. 
7. Imetnik dovoljenja sporo či carinskemu organu izdajatelju vse 
okoliščine, ki nastanejo po izdaji dovoljenja in lahko vplivajo na 
nadaljnjo veljavnost ali vsebino dovoljenja. 
8. Carinski organ izdajatelj izvede ponovno oceno dovoljenja za 
poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja v naslednjih primerih: 
(a) pri ve čjih spremembah zadevne zakonodaje Skupnosti; 
(b) če obstaja utemeljen sum, da imetnik dovoljenja ne izpolnjuje ve č 
ustreznih pogojev. 
Če se dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega 
carinjenja izda vložniku, od ustanovitve katerega so pretekla manj kot tri leta, se prvo leto po izdaji izvaja strožji nadzor.
 
▼M1 
Člen 253a  
Kjer se uporabi poenostavljen postopek z uporabo sistemov za ra čun­
alniško izmenjavo podatkov za izdelavo carinskih deklaracij ali z uporabo ra čunalniškega sistema izmenjave podatkov, se smiselno 
uporabljajo dolo čbe, navedene v členih 199(2) in (3), 222, 223 in 224.  
▼
M32  
Uporaba poenostavljene deklaracije ali postopka hišnega carinjenja je 
odvisna od vložitve elektronskih carinskih deklaracij in obvestil.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 160
 
Vendar lahko v primerih, kadar niso vzpostavljeni ra čunalniški sistemi 
carinskih organov ali gospodarskih subjektov za vložitev ali prejem poenostavljenih carinskih deklaracij ali obvestil o hišnem carinjenju z uporabo postopkov za obdelavo podatkov, carinski organi sprejmejo druge oblike deklaracij in obvestil, ki jih predpišejo, če je izvedena 
učinkovita analiza tveganja.
 
▼M32  
O d d e l e k 2  
Izdaja, za časna ukinitev in preklic dovoljenj za poenostavljeno 
deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja  
Člen 253b  
1. Zahtevki za dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek 
hišnega carinjenja se vložijo z uporabo obrazca zahtevka iz Priloge 67 ali ustrezne elektronske oblike. 
2. Kadar carinski organ izdajatelj ugotovi, da zahtevek ne vsebuje 
vseh zahtevanih podrobnosti, vložnika v tridesetih koledarskih dneh od prejema zahtevka pozove, naj predloži vse ustrezne informacije in to zahtevo utemelji. 
3. Zahtevek se ne sprejme, če: 
(a) ni v skladu z odstavkom 1; 
(b) ni bil predložen pristojnim carinskim organom; 
(c) je bil vložnik obsojen za resno kaznivo dejanje, povezano z njegovo 
gospodarsko dejavnostjo; 
(d) je vložnik v času predložitve zahtevka v ste čajnem postopku. 
4. Pred izdajo dovoljenja za poenostavljeno deklaracijo ali postopek 
hišnega carinjenja carinski organi revidirajo vložnikovo evidenco, razen če je mogo če uporabiti rezultate predhodne revizije.
 
Člen 253c  
1. Dovoljenje za poenostavljen postopek prijavljanja se izda, če so 
izpolnjeni pogoji in merila iz člena 14h, razen to čke (c) odstavka 1, 
točk (d), (e) in (g) člena 14i in člena 14j. 
Dovoljenje za postopek hišnega carinjenja se izda, če so izpolnjeni 
pogoji in merila iz člena 14h, razen to čke (c) odstavka 1, člena 14i 
in člena 14j.  ▼M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 161
 
Za izdajo dovoljenj iz prvega in drugega pododstavka carinski organi 
uporabljajo člen 14a(2) in obrazec za dovoljenje dolo čen v Prilogi 67. 
2. Kadar je vložnik imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1), 
se šteje, da so pogoji in merila iz odstavka 1 tega člena izpolnjeni.  
Člen 253d  
1. Carinski organ izdajatelj za časno ukine dovoljenje za poenos ­
tavljeno deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja, kadar: 
(a) se ugotovi neskladnost s pogoji in merili iz člena 253c(1); 
(b) carinski organi upravi čeno domnevajo, da je bilo storjeno dejanje, ki 
se kazensko preganja in je povezano s kršenjem carinskih predpisov s strani imetnika dovoljenja ali druge osebe iz to čk (a), (b) ali (d) 
člena 14h(1). 
Vendar se lahko v primeru iz to čke (b) prvega pododstavka tega člena, 
carinski organ izdajatelj odlo či, da se dovoljenje za poenostavljeno 
deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja za časno ne ukine, če meni, 
da je kršitev zanemarljiva glede na število ali obseg carinskih operacij in ne povzro ča dvomov v zvezi z dobro vero imetnika dovoljenja. 
Pred sprejetjem odlo čitve carinski organ izdajatelj sporo či svoje 
ugotovitve imetniku dovoljenja. Imetnik dovoljenja ima pravico, da uredi situacijo in/ali izrazi svoje stališ če v tridesetih koledarskih dneh 
od datuma sporo čila. 
2. Če imetnik dovoljenja ne uredi situacije iz to čke (a) prvega podod ­
stavka odstavka 1 v tridesetih koledarskih dneh, carinski organ izdajatelj imetnika dovoljenja obvesti, da se dovoljenje za poenostavljeno dekla ­
racijo ali postopek hišnega carinjenja za časno ukine za obdobje 
tridesetih koledarskih dni, s čimer mu omogo či, da sprejme potrebne 
ukrepe za ureditev situacije. 
3. V primerih iz to čke (b) prvega pododstavka odstavka 1 carinski 
organ izdajatelj za časno ukine dovoljenje do konca sodnega postopka. O 
tem obvesti imetnika dovoljenja. 
4. Kadar imetnik dovoljenja ne more urediti situacije v tridesetih 
koledarskih dneh, vendar predloži dokaze, da je pogoje mogo če 
izpolniti, če se obdobje za časne ukinitve podaljša, carinski organ izda ­
jatelj začasno ukine dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali 
postopek hišnega carinjenja za nadaljnjih trideset koledarskih dni.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 162
 
5. Začasna ukinitev dovoljenja ne vpliva na carinske postopke, ki so 
se začeli že pred datumom za časne ukinitve in se še niso kon čali. 
Člen 253e  
1. Kadar imetnik dovoljenja v skladu z zahtevami carinskega organa 
izdajatelja sprejme potrebne ukrepe za izpolnjevanje pogojev in meril, ki morajo biti izpolnjena za dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja, carinski organ izdajatelj prekli če začasno 
ukinitev ter o tem obvesti imetnika dovoljenja. Za časna ukinitev se 
lahko prekli če pred iztekom roka iz člena 253d(2) ali (4). 
2. Če imetnik dovoljenja v obdobju za časne ukinitve iz člena 253d(2) 
ali (4) ne sprejme potrebnih ukrepov, se uporabi člen 253g.
 
Člen 253f  
1. Kadar imetnik dovoljenja za časno ne more izpolnjevati nobenih 
pogojev in meril za dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja, lahko zaprosi za za časno ukinitev dovol ­
jenja. V takšnih primerih imetnik dovoljenja to sporo či carinskemu 
organu izdajatelju, pri tem pa navede datum, ko bo spet lahko izpolnjeval pogoje in merila. Carinskemu organu izdajatelju sporo či 
tudi kakršne koli na črtovane ukrepe in njihov časovni okvir. 
2. Če imetniku dovoljenja v obdobju, ki ga je navedel v svojem 
obvestilu, ne uspe urediti situacije, lahko carinski organ izdajatelj 
odobri razumno podaljšanje tega obdobja, če je imetnik dovoljenja 
ravnal v dobri veri.
 
Člen 253g  
Brez poseganja v člen 9 zakonika in člen 4 te uredbe carinski organ 
izdajatelj prekli če dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek 
hišnega carinjenja v naslednjih primerih: 
(a) kadar imetnik dovoljenja ne uredi situacije iz členov 253d(2) in 253f(1); 
(b) kadar je imetnik dovoljenja ali druga oseba iz to čk (a), (b) ali (d) 
člena 14h(1) resno ali ve čkrat kršila carinske predpise in nima ve č 
možnosti pritožbe na sodiš ču; 
(c) na zahtevo imetnika dovoljenja.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 163
 
Vendar se lahko v primeru iz to čke (b) prvega pododstavka carinski 
organ izdajatelj odlo či, da se dovoljenja za poenostavljeno deklaracijo 
ali postopka hišnega carinjenja ne prekli če, če meni, da so kršitve 
zanemarljive glede na število ali obseg carinskih operacij in ne povzročajo dvomov v zvezi z dobro vero imetnika dovoljenja.
 
POGLAVJE 1A  
Enotno dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek hišnega 
carinjenja  
O d d e l e k 1  
Postopek za vložitev zahtevkov  
Člen 253h  
1. Zahtevek za enotno dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali 
postopek hišnega carinjenja se predloži enemu izmed carinskih organov iz člena 14d(1) in (2). 
Kadar pa se dovoljenje za poenostavljeno deklaracijo ali postopek 
hišnega carinjenja zahteva v okviru ali po vložitvi zahtevka za enotno dovoljenje za posebno uporabo ali za carinski postopek z ekonomskim učinkom, se uporabljajo člen 292(5) in (6) ali člena 500 in 501. 
2. Če se del zadevne evidence in dokumentacije hrani v državi 
članici, ki ni država članica, v kateri je bil vložen zahtevek, vložnik 
ustrezno izpolni polja 5a, 5b in 7 obrazca za zahtevek iz Priloge 67. 
3. Vložnik zagotovi lahko dostopno osrednjo to čko ali imenuje 
kontaktno osebo v upravi vložnika v državi članici, v kateri je bil 
vložen zahtevek, da zagotovi carinskim organom vse podatke, 
potrebne za ugotavljanje skladnosti z zahtevami za izdajo enotnega dovoljenja. 
4. Vložniki predložijo carinskim organom, kolikor je mogo če, 
potrebne podatke v elektronski obliki.  
▼
C6 
5. Do uvedbe sistema elektronske obdelave podatkov med vključenimi državami članicami, ki je potreben za namene ustreznega 
carinskega postopka, lahko carinski organi izdajatelji zavrnejo zahtevke, predložene v skladu z odstavkom 1, če bi enotno dovoljenje ustvarilo 
nesorazmerne upravne stroške.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 164
 
Člen 253i  
1. Države članice Komisiji sporo čijo seznam carinskih organov iz 
člena 253h(1), pri katerih je treba vložiti zahtevke, in kakršne koli 
poznejše spremembe seznama. Komisija te podatke objavi na internetu. Ti organi so tudi carinski organi izdajatelji enotnih dovoljenj za poenos ­
tavljeno deklaracijo in postopek hišnega carinjenja. 
2. Države članice imenujejo osrednji urad, odgovoren za izmenjavo 
informacij med državami članicami ter med državami članicami in 
Komisijo, in o tem obvestijo Komisijo.
 
O d d e l e k 2  
Postopek izdaje  
Člen 253j  
1. Kadar se vloži zahtevek za enotno dovoljenje za poenostavljeno 
deklaracijo ali postopek hišnega carinjenja, carinski organ izdajatelj drugim zadevnim carinskim organom da na voljo naslednje informacije: 
(a) zahtevek; 
(b) osnutek dovoljenja; 
(c) vse potrebne informacije za izdajo dovoljenja. 
Informacije se dajo na voljo z uporabo komunikacijskega sistema iz 
člena 253m, ko je sistem na voljo. 
2. Carinski organ izdajatelj da na voljo informacije iz to čk (a), (b) in (c) 
odstavka 1 v okviru naslednjih rokov: 
(a) v 30 koledarskih dneh, če je bila vložniku že odobrena poenos ­
tavljena deklaracija ali postopek hišnega carinjenja ali potrdilo AEO iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1); 
(b) v 90 koledarskih dneh v vseh drugih primerih. 
Kadar carinski organ izdajatelj ne more izpolniti navedenih rokov, se 
lahko podaljšajo za nadaljnjih 30 koledarskih dni. V takšnih primerih carinski organ izdajatelj vložnika še pred iztekom navedenih rokov obvesti o razlogih za podaljšanje. 
Roki začnejo teči na dan, ko je carinski organ izdajatelj prejel vse 
potrebne informacije iz to čk (a), (b) in (c) odstavka 1. Carinski organ 
izdajatelj vložnika obvesti, da je bil zahtevek sprejet, ter navede datum, ko začne zadevni rok te či. ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 165
 
3. Do 31. decembra 2009 se najdaljši obdobji 30 ali 90 koledarskih 
dni iz prvega pododstavka odstavka 2 nadomestita z 90 oziroma 210 koledarskimi dnevi.
 
Člen 253k  
1. Carinski organ izdajatelj države članice, v kateri je bil vložen 
zahtevek, in carinski organi drugih držav članic, ki so vklju čeni v 
postopek vložitve zahtevka za enotno dovoljenje, sodelujejo pri vzpos ­
tavitvi operativnih in poro čevalskih zahtev, vklju čno s kontrolnim 
načrtom za nadzor carinskega postopka, ki poteka v okviru enotnega 
dovoljenja. Vendar pa podatki, ki jih je treba izmenjati za namene carinskega(-ih) postopka(-ov) med zadevnimi carinskimi organi, ne smejo presegati podatkov iz Priloge 30A. 
2. Carinski organi drugih držav članic, ki jih zadeva enotno dovol ­
jenje, za katero je bil vložen zahtevek, carinskemu organu izdajatelju 
sporočijo vse ugovore v tridesetih koledarskih dneh od datuma prejema 
osnutka dovoljenja. Če je za to obvestilo potreben dodaten čas, se to 
čim prej in v vsakem primeru v tem roku sporo či carinskemu organu 
izdajatelju. Ta dodatni rok se lahko podaljša za najve č trideset koled ­
arskih dni. V primeru odobritve podaljšanja carinski organ izdajatelj vložnika obvesti o podaljšanju roka. 
Kadar se sporo čijo pripombe in soglasje med carinskimi organi ni 
doseženo v tem roku, se zahtevek zavrne glede na obseg pripomb, ki so bile dane. 
Če carinski organ, s katerim se posvetuje, ne odgovori v roku(-ih) iz 
prvega pododstavka, lahko carinski organ izdajatelj na odgovornost carinskega organa, s katerim se posvetuje, sklepa, da ne obstaja noben ugovor v zvezi z izdajo takega dovoljenja. 
3. Pred delno ali popolno zavrnitvijo zahtevka carinski organ izda ­
jatelj sporo či razloge za svojo odlo čitev vložniku, ki ima možnost 
izraziti svoje stališ če v tridesetih koledarskih dneh od datuma, ko je 
bilo izvedeno sporo čilo.
 
Člen 253l  
1. Kadar zahtevek za enotno dovoljenje vloži vložnik, ki je imetnik 
potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1), se dovoljenje izda, ko se 
organizira potrebna izmenjava informacij med: 
(a) vložnikom in carinskim organom izdajateljem; 
(b) organom izdajateljem in drugimi carinskimi organi, ki jih zadeva 
enotno dovoljenje, za katerega je bil vložen zahtevek.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 166
 
Kadar vložnik ni imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1), 
se dovoljenje izda, ko se carinski organ izdajatelj prepri ča, da bo 
vložnik lahko izpolnil pogoje in merila za dovoljenje iz členov 253, 
253a in 253c, in ko je organizirana potrebna izmenjava informacij iz prvega pododstavka tega odstavka. 
2. Carinski organ izdajatelj po tem, ko prejme soglasje ali ne prejme 
nobenih utemeljenih ugovorov od drugih zadevnih carinskih organov, izda dovoljenje v skladu z obrazcem za dovoljenje iz Priloge 67 v tridesetih koledarskih dneh po preteku obdobij iz člena 253k(2) ali (3). 
Carinski organ izdajatelj da dovoljenje na voljo carinskim organom v 
sodelujočih državah članicah z uporabo informacijskega in komunika ­
cijskega sistema iz člena 253m takoj, ko je ta sistem na voljo. 
3. Enotna dovoljenja za poenostavljeno deklaracijo in postopek 
hišnega carinjenja se priznajo v vseh državah članicah, navedenih v 
polju 10 ali polju 11 ali v obeh poljih dovoljenja, kot je primerno.
 
O d d e l e k 3  
Izmenjava informacij  
Člen 253m  
1. Za izmenjavo informacij in sporo čanje med carinskimi organi ter 
za obveščanje Komisije in gospodarskih subjektov se uporablja elek ­
tronski informacijski in komunikacijski sistem, ki ga dolo čijo Komisija 
in carinski organi z medsebojnim dogovorom, potem ko je vzpostavljen. Informacije, ki se posredujejo gospodarskim subjektom, so omejene na nezaupne podatke, opredeljene v to čki 16 naslova II pojasnjevalnih 
opomb k obrazcu za zahtevek za poenostavljene postopke iz Priloge 67. 
2. Komisija in carinski organi z uporabo sistema iz odstavka 1 
izmenjujejo, hranijo in dostopajo do naslednjih informacij: 
(a) podatki o zahtevkih; 
(b) informacije, ki so potrebne za postopek izdaje; 
(c) enotna dovoljenja, izdana za postopke iz člena 1(13) in (14), ter, 
kadar je primerno, podatki o njihovi spremembi, za časni ukinitvi in 
preklicu; 
(d) rezultati ponovne ocene v skladu s členom 253(8).  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 167
 
3. Komisija in države članice lahko javnosti prek interneta razkrijejo 
seznam enotnih dovoljenj ter nezaupne podatke iz to čke 16 naslova II 
pojasnjevalnih opomb k obrazcu za zahtevek za poenostavljene postopke iz Priloge 67 s predhodnim soglasjem imetnika dovoljenja. Seznam se posodablja.  
▼
B 
POGLAVJE 2  
Deklaracija za sprostitev blaga v prosti promet  
O d d e l e k 1  
Nepopolna deklaracija 
▼M29  
Člen 254  
Če deklarant tako zahteva, carinski organi lahko sprejmejo deklaracije 
za sprostitev v prosti promet, ki ne vsebujejo vseh podrobnosti iz Priloge 37. 
Vendar te deklaracije vsebujejo vsaj podrobnosti za nepopolno dekla ­
racijo iz Priloge 30A.  
▼
B 
Člen 255  
1. Deklaracijam za sprostitev v prosti promet, ki jih carinski organi 
na zahtevo deklaranta lahko sprejmejo, kljub temu da jim niso priloženi vsi predpisani dokumenti, morajo biti priloženi vsaj tisti dokumenti, katerih predložitev je potrebna za sprostitev blaga v prosti promet. 
2. Z odstopanjem od dolo čb odstavka 1 se carinska deklaracija, ki ji 
niso priloženi vsi dokumenti, s predložitvijo katerih se pogojuje sprostitev v prosti promet, lahko sprejme takoj, ko se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: 
(a) zadevni dokument obstaja in je veljaven; 
(b) ta dokument ni mogel biti priložen deklaraciji zaradi razlogov, na 
katere carinski deklarant ni mogel vplivati; in da 
(c) bi zamuda pri sprejemu carinske deklaracije prepre čila sprostitev 
blaga v prosti promet ali povzro čila zaračunanje dajatve po višji 
stopnji. 
Podatki, ki se nanašajo na manjkajo če dokumente, morajo biti vsekakor 
navedeni na deklaraciji.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 168
 
Člen 256  
1. Rok, ki ga carinski organi deklarantu odobrijo za predložitev 
manjkajočih navedb ali dokumentov ob sprejemu deklaracije, ne sme 
biti daljši od enega meseca, ki se šteje od dneva prejema deklaracije.  
▼M22  
Kadar imajo glede dokumenta, potrebnega za uporabo znižane stopnje 
uvozne dajatve ali stopnje ni č, carinski organi dober razlog za 
prepričanje, da je blago, zajeto v nepopolni deklaraciji, lahko upra ­
vičeno do take znižane stopnje dajatve ali stopnje ni č, se na deklar ­
antovo zahtevo, če je utemeljena z okoliš činami, lahko za predložitev 
dokumenta odobri rok, ki je daljši od predvidenega v prvem podod ­
stavku. Ta rok ne sme presegati štirih mesecev od dneva sprejetja deklaracije. Ni ga mogo če podaljšati.  
▼
B 
Če gre za predložitev manjkajo čih navedb ali dokumentov v zvezi s 
carinsko vrednostjo, lahko carinski organi, kolikor je to nujno potrebno, določijo daljši rok ali podaljšajo predhodno dolo čeni rok. Pri odobrenem 
celotnem obdobju je treba upoštevati predpisane veljavne roke.  
▼
M12  
2. Če se za blago, sproš čeno v prosti promet v okviru tarifne kvote, 
uporablja znižana ali ni čna stopnja uvoznih dajatev ali če ni bila 
ponovno uvedena obi čajna uvozna dajatev v okviru tarifnih zgornjih 
meja ali drugih preferencialnih tarifnih ukrepov, se lahko ugodnosti tarifne kvote ali preferencialnih tarifnih ukrepov odobrijo šele potem, 
ko se carinskemu organu predloži dokument, od katerega je odvisna 
uporaba znižane ali ni čne stopnje. Dokument je treba vsekakor 
predložiti: 
— preden je tarifna kvota iz črpana, ali 
— v drugih primerih, pred datumom, ko se z ukrepom Skupnosti 
ponovno uvedejo obi čajne uvozne dajatve.  
▼
B 
3. Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 se lahko dokument, s predlo ­ 
žitvijo katerega se pogojuje odobritev znižane uvozne dajatve ali stopnje „nič“, predloži po izteku obdobja, za katero je bila dolo čena ta znižana 
uvozna dajatev ali stopnja „ni č“, če je bila deklaracija, ki se nanaša na 
zadevno blago, sprejeta pred tem datumom.
 
Člen 257  
1. Sprejem nepopolne carinske deklaracije ne more prepre čiti ali 
odložiti prepustitve blaga, ki se nanaša na to deklaracijo, če prepustitvi 
sicer nič ne nasprotuje. Brez poseganja v dolo čbe člena 248 se 
prepustitev opravi v skladu s pogoji iz odstavkov 2 do 5.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 169
 
2. Če naknadna predložitev manjkajo če navedbe iz deklaracije ali 
dokumenta ob njenem prejemu ne more vplivati na višino dajatev, ki se zaračunajo za blago, na katero se nanaša ta deklaracija, carinski 
organi takoj vknjižijo znesek teh dajatev, ki se dolo či na podlagi 
običajnih pogojev. 
3. Če v skladu z dolo čbami člena 254 deklaracija vsebuje za časno 
navedbo vrednosti, carinski organi: 
— takoj vknjižijo znesek dajatev, izra čunanih na podlagi te navedbe, 
— po potrebi zahtevajo predložitev zavarovanja v višini razlike med 
tem zneskom in zneskom, ki bi se lahko nazadnje zara čunal za 
blago. 
4. Če v primerih, ki niso navedeni v odstavku 3, naknadna 
predložitev manjkajo če navedbe iz deklaracije ali dokumenta ob 
njenem prejemu lahko vpliva na višino dajatev, ki se zara čunajo za 
blago, na katero se nanaša deklaracija, se ravna takole: 
(a) če naknadna predložitev manjkajo če navedbe ali dokumenta lahko 
povzroči uporabo znižane dajatve, carinski organi: 
— takoj vknjižijo znesek dajatev, izra čunanih na podlagi te znižane 
dajatve, 
— zahtevajo predložitev zavarovanja v višini razlike med tem 
zneskom in tistim, ki bi izhajal iz uporabe dajatev za to 
blago, izra čunanih na podlagi obi čajne stopnje; 
(b) če naknadna predložitev manjkajo če navedbe ali dokumenta lahko 
povzroči odobritev popolne oprostitve pla čila dajatev, carinski 
organi zahtevajo predložitev zavarovanja za morebitno zara čunanje 
zneska dajatev, izra čunanega po obi čajni stopnji. 
5. Brez poseganja v kakršne koli morebitne naknadne spremembe, 
predvsem zaradi dokon čne določitve carinske vrednosti, lahko carinski 
deklarant namesto predložitve zavarovanja, zahteva, da se takoj vknjiži: 
— če se uporablja druga alinea odstavka 3 ali druga alinea odstavka 4(a), 
znesek dajatev, ki bi se lahko nazadnje zara čunal za blago, 
— pri uporabi odstavka 4(b) pa znesek dajatev, izra čunanih po obi čajni 
stopnji.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 170
 
Člen 258  
Če do poteka roka iz člena 256 deklarant ni predložil podatkov, ki so 
potrebni za dokon čno določitev carinske vrednosti blaga, oziroma ni 
predložil manjkajo če navedbe ali dokumenta, carinski organi 
nemudoma vknjižijo kot dajatve, ki se uporabljajo za zadevno blago, znesek zavarovanja, predloženega v skladu z dolo čbami druge alinee 
člena 257(3) ali druge alinee člena 257(4)(a) ali člena 257(4)(b).
 
Člen 259  
Deklarant lahko nepopolno deklaracijo, ki so jo carinski organi sprejeli 
v skladu s členi 254 do 257, dopolni ali s soglasjem carinskih organov 
nadomesti z drugo carinsko deklaracijo, ki ustreza pogojem iz člena 62 
zakonika. 
V obeh primerih se kot odlo čilni datum za dolo čitev dajatev, ki se po 
potrebi zara čunajo, in uporabo drugih predpisov o sprostitvi blaga v 
prosti promet šteje datum prejema nepopolne deklaracije.  
O d d e l e k 2  
Poenostavljeni postopek prijavljanja  
Člen 260  
1. ►M32  Vložnik ◄ lahko na podlagi pisnega zahtevka, ki vsebuje 
vse potrebne podatke, pod pogoji in v skladu s postopki iz členov 261 
in 262 predloži carinsko deklaracijo za sprostitev v prosti promet v poenostavljeni obliki, ko se blago predloži carini.  
▼
M29  
2. Taka poenostavljena deklaracija vsebuje vsaj podrobnosti, ki so za poenostavljeno uvozno deklaracijo dolo čeni v Prilogi 30A.  
▼
B 
3. Če okoliščine to dovoljujejo, lahko carinski organi odobrijo, da 
zahtevo za sprostitev v prosti promet iz druge alinee odstavka 2 nadomesti splošna zahteva, ki zajema operacije za sprostitev v prosti promet, opravljene v danem obdobju. Dovoljenje na podlagi splošne zahteve je treba zabeležiti v komercialnem ali upravnem dokumentu, ki se mora predložiti v skladu z odstavkom 1. 
4. Poenostavljeni deklaraciji morajo biti priloženi vsi dokumenti, s 
predložitvijo katerih se po potrebi pogojuje sprostitev v prosti promet. 
Uporablja se člen 255(2). 
5. Ta člen se uporablja brez poseganja v člen 278.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 171
 
Člen 261  
▼M38  
1. Dovoljenje za uporabo poenostavljenega postopka prijavljanja se 
izda vložniku, če so izpolnjeni pogoji in merila iz členov 253, 253a, 
253b in 253c.  
▼M32  
2. Kadar je vložnik imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) 
člena 14a(1), carinski organ izdajatelj izda dovoljenje, ko se organizira 
potrebna izmenjava informacij med vložnikom in carinskim organom izdajateljem. Šteje se, da so izpolnjeni vsi pogoji in merila iz odstavka 1 tega člena.  
▼
B 
Člen 262  
▼M29  
1. Dovoljenje iz člena 260 vklju čuje naslednje podrobnosti: 
(a) carinski(-e) urad(-e), ki je(so) pristojen(-ni) za sprejemanje poenos ­
tavljenih deklaracij; 
(b) blago, za katero se uporablja; 
(c) sklic na zavarovanje, ki ga mora zadevna oseba zagotoviti za 
pokritje morebitnega carinskega dolga. 
Dovoljenje dolo ča tudi obliko in vsebino dopolnilnih deklaracij in roke, 
v katerih je treba te predložiti v ta namen imenovanemu carinskemu organu.  
▼
B 
2. Carinski organi lahko opustijo predložitev dopolnilne deklaracije, če se poenostavljena deklaracija nanaša na blago, katerega vrednost je 
nižja od statisti čnega praga, predvidenega v veljavnih predpisih Skup ­
nosti, in če poenostavljena deklaracija že vsebuje vse navedbe, potrebne 
za sprostitev v prosti promet.
 
O d d e l e k 3  
Prijavljanje na podlagi knjigovodskih vpisov  
Člen 263  
Dovoljenje za uporabo hišnega carinjenja se lahko v skladu s pogoji in 
postopki iz členov 264, 265 in 266 izda vsaki osebi, ki želi, da se 
postopek sprostitve blaga v prosti promet opravi v njenih lastnih prostorih ali na drugih krajih iz člena 253, in ki carinskim organom 
za to predloži pisni zahtevek z vsemi potrebnimi podatki za podelitev dovoljenja: 
— za blago, ki je predmet skupnostnega tranzitnega postopka ali 
skupnega tranzitnega postopka in za katero je navedena oseba v skladu s  ►
M19  členi 406, 407 in 408 ◄ upravičena do poenos ­
tavljenih postopkov pri namembnem carinskem uradu;  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 172
 
— brez poseganja v člen 278 za blago, ki je bilo predhodno prepuš čeno 
v postopek z ekonomskim u činkom, 
— za blago, ki je bilo po predložitvi carinskim organom v skladu s 
členom 40 zakonika prepeljano v te prostore ali na te kraje v skladu 
s tranzitnim postopkom, ki ni naveden v prvi alinei, 
— za blago, ki je bilo pripeljano na carinsko obmo čje Skupnosti, 
vendar v skladu s členom 41(b) zakonika ni zavezano predložitvi 
na carinskem uradu.  
▼M32  
Člen 264  
▼M38  
1. Dovoljenje za uporabo postopka hišnega carinjenja se izda vložniku, če so izpolnjeni pogoji in merila iz členov 253, 253a, 253b in 253c.  
▼
M32  
2. Kadar je vložnik imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) člena 
14a(1), carinski organ izdajatelj izda dovoljenje, ko se organizira potrebna izmenjava informacij med vložnikom in carinskim organom izdajateljem. Šteje se, da so izpolnjeni vsi pogoji in merila iz odstavka 1 tega člena.
 
__________  
▼B 
Člen 266  
▼M4 
1. Da bi carinskim organom omogo čili, da se prepri čajo o pravilnem 
vodenju postopkov, imetnik dovoljenja, navedenega v členu 263: 
(a) v primerih, navedenih v prvi in tretji alinei člena 263: 
(i) kadar se blago sprosti v prosti promet ob svojem prihodu na 
kraj, dolo čen v ta namen: 
— pravilno obvesti carinske organe o tem prihodu v obliki in 
na način, ki ga ti organi opredelijo, da bi se pridobila 
sprostitev blaga, in 
— vpiše blago v svoje evidence; 
(ii) kadar je pred sprostitvijo v prosti promet blago za časno skla ­
diščeno v pomenu člena 50 zakonika na istem kraju, pred 
potekom roka, dolo čenega po členu 49 zakonika: 
— pravilno obvesti carinske organe v obliki in na na čin, ki ga 
ti organi opredelijo, o svoji želji, naj se blago sprosti v prosti promet, da bi se pridobila sprostitev blaga, in  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 173
 
— vpiše blago v svoje evidence; 
(b) v primerih, navedenih v drugi alinei člena 263: 
— pravilno obvesti carinske organe v obliki in na na čin, ki ga ti 
organi opredelijo, o svoji želji, naj se blago sprosti v prosti 
promet, da bi se pridobila sprostitev blaga, in 
— vpiše blago v svoje evidence. Obvestilo, navedeno v prvi alinei, se ne zahteva, kadar je bilo 
blago, ki naj se sprosti v prosti promet, že dano v postopek carinskega skladiš čenja v skladiš ču vrste D; 
(c) v primerih, navedenih v četrti alinei člena 263, ob prihodu blaga na 
kraj, dolo čen v ta namen: 
— vpiše blago v svoje evidence; 
(d) dá carinskim organom od časa vpisa v evidence, navedenega v 
točkah (a), (b) in (c), na voljo vse dokumente, katerih predložitev 
se zahteva za uporabo dolo čb, ki urejajo sprostitev v prosti promet.  
▼
B 
2. Če s tem preverjanje pravilnosti postopkov ni ovirano, lahko 
carinski organi:  
▼M4 
(a) dovoli, da se obvestilo, navedeno v to čkah (a) in (b) odstavka 1, 
izvede, kakor hitro prihod blaga postane neizbežen;  
▼B 
(b) v nekaterih posebnih okoliš činah, ki jih upravi čujeta narava 
zadevnega blaga in pospešeni tempo postopkov, dovolijo, da imetniku dovoljenja ni treba sporo čati pristojnemu carinskemu 
uradu vsakega prispetja blaga, pod pogojem, da imetnik dovoljenja temu carinskemu uradu predloži vse podatke, ki mu omogo čajo, da 
lahko po potrebi izvaja svojo pravico pregleda blaga. 
V tem primeru se vpis blaga v evidence udeleženega šteje za 
prepustitev blaga.  
▼
M29  
3. Vpis v evidence iz to čk (a), (b) in (c) odstavka 1 se lahko 
nadomesti s kakršno koli drugo formalnostjo, ki jo zahtevajo carinski organi in pomeni podobno jamstvo. Ta vpis vsebuje datum, ko se opravi, in vsaj podrobnosti predvidene za deklaracijo v okviru postopka hišnega carinjenja iz Priloge 30A.  ▼
M4 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 174
 
Člen 267  
Dovoljenje iz člena 263 predpisuje prakti čne podrobnosti izvajanja 
postopka in dolo ča zlasti: 
— blago, na katero se nanaša, 
— obliko obveznosti iz člena 266 in navedbo zavarovanja, ki ga mora 
udeleženi predložiti, 
— rok za prepustitev blaga, — rok, v katerem je treba vložiti dopolnilno carinsko deklaracijo pri za 
to pristojnem carinskem uradu, 
— pogoje, v katerih se za blago po potrebi predložijo splošne, peri ­
odične ali zbirne deklaracije.
 
POGLAVJE 3  
Prijavljanje za carinski postopek z ekonomskim u činkom  
O d d e l e k 1  
Vnos blaga v carinski postopek z ekonomskim u činkom  
P o d o d d e l e k 1  
Vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja 
A. Nepopolna deklaracija  
Člen 268  
▼M29  
1. Če deklarant tako zahteva carinski urad vstopa lahko sprejme 
deklaracije za vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja, ki ne 
vsebujejo vseh podrobnosti iz Priloge 37. 
Vendar te deklaracije vsebujejo vsaj podrobnosti za nepopolno dekla ­
racijo iz Priloge 30A.  
▼B 
2. Členi 255, 256 in 259 se smiselno uporabljajo. 
3. Ta člen se ne uporablja za deklaracije za vnos kmetijskih izdelkov 
Skupnosti iz  ►M20  člena 524 ◄ v postopek.  
B. Poenostavljeni postopek prijavljanja  
Člen 269  
▼M38  
1. Dovoljenje za uporabo poenostavljenega postopka prijavljanja se izda vložniku, če so izpolnjeni pogoji in merila iz členov 253, 253a, 
253b, 253c in 270.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 175
 
2. Če se ta postopek uporablja za carinsko skladiš če tipa D, mora 
poenostavljena deklaracija vsebovati tudi tako natan čne podatke o 
naravi blaga, da omogo čajo takojšnjo in nedvoumno uvrstitev blaga, 
in carinsko vrednost blaga.  
▼M1 
3. Postopek iz odstavka 1 se ne uporablja za skladiš ča vrste F ali za za četek 
postopka za kmetijske proizvode Skupnosti iz  ►M20  člena 524 ◄ 
v skladiščih katere koli vrste.  
▼M24  
4. Postopek, naveden v drugi alinei odstavka 1, se uporablja za skladišča vrste B, vendar če ni mogo če uporabiti trgovinskega doku ­
menta. Če upravna listina ne vsebuje vseh navedb iz Priloge 37, naslov 
I(B), jih je treba navesti na spremljajo čem zahtevku.
 
▼B 
Člen 270  
1. Zahtevek iz člena 269(1) se mora predložiti v pisni obliki in 
vsebovati vse podatke, potrebne za izdajo dovoljenja. 
Če okoliščine to dopuš čajo, se lahko zahtevek iz člena 269(1) nadomesti 
s splošno zahtevo, ki zajema vse, v danem obdobju opravljene oper ­
acije. 
V tem primeru se zahtevek vloži v skladu s pogoji, dolo čenimi v  
►M20  členih 497, 498 in 499 ◄, in predloži skupaj z zahtevkom 
za odobritev vodenja carinskega skladiš ča ali v obliki zahtevka za 
spremembo prvotnega dovoljenja pri carinskem organu, ki je izdal dovoljenje za postopek.  
▼
M32  __________  
5. Kadar je vložnik imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1), 
carinski organ izdajatelj izda dovoljenje, ko se organizira potrebna izmenjava informacij med vložnikom in carinskim organom izdajateljem. Šteje se, da so izpolnjeni vsi pogoji in merila iz odstavka 1 tega člena.
 
▼M29  
Člen 271  
Dovoljenje iz člena 269(1) dolo ča posebna pravila za izvajanje 
postopka, vklju čno s carinskim(-i) uradom(-i) za vnos v postopek. 
Dopolnilna deklaracija ni potrebna.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 176
 
C. Prijavljanje na podlagi hišnega carinjenja  
Člen 272  
▼M38  
1. Dovoljenje za prijavljanje blaga na podlagi hišnega carinjenja se 
izda vložniku, če so izpolnjeni pogoji in merila iz odstavka 2 in členov 
253, 253a, 253b, 253c in 274.  
▼M6 
2. Postopek hišnega carinjenja se ne uporablja za skladiš ča tipa B in 
F in tudi ne za vnos blaga v carinski postopek za kmetijske proizvode Skupnosti iz  ►
M20  člena 524 ◄ v skladiš ču kakršnega koli tipa. 
3. Člen 270 se uporablja smiselno.  
▼B 
Člen 273  
1. Da lahko carinski organi zagotovijo pravilnost izvajanja operacij, 
mora imetnik dovoljenja takoj po prispetju blaga na kraj, dolo čen v ta 
namen: 
(a) sporo čiti nadzornemu carinskemu uradu prihod blaga v obliki in na 
način, ki ga ta dolo či; 
(b) opraviti vpise v evidence blaga; 
(c) dati nadzornemu carinskemu uradu na razpolago vse dokumente v 
zvezi s prepustitvijo blaga v postopek. 
Vpis v evidence blaga iz to čke (b) mora vsebovati vsaj nekatere 
navedbe, ki se v trgovinski praksi uporabljajo za prepoznavanje blaga, 
vključno z njegovo koli čino. 
2. Uporablja se člen 266(2).  
Člen 274  
Dovoljenje iz člena 272(1) predpisuje prakti čne podrobnosti izvajanja 
postopka in dolo ča zlasti: 
— blago, na katero se nanaša, — obliko obveznosti iz člena 273, 
— trenutek prepustitve blaga. 
Vložitev dopolnilne carinske deklaracije ni potrebna.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 177
 
P o d o d d e l e k 2  
Vnos v postopek aktivnega oplemenitenja, predelavo pod carinskim 
nadzorom ali za časni uvoz  
A. Nepopolna deklaracija  
Člen 275  
▼M29  
1. Če deklarant tako zahteva carinski urad vstopa lahko sprejme 
deklaracije za predložitev blaga v carinski postopek z gospodarskim učinkom, razen pasivnega oplemenitenja ali carinskega skladiš čenja, ki 
ne vsebujejo vseh podatkov iz Priloge 37 ali jim niso priloženi nekateri dokumenti iz člena 220. 
Vendar te deklaracije vsebujejo podrobnosti za nepopolno izvozno 
deklaracijo iz Priloge 30A.  
▼
B 
2. Členi 255, 256 in 259 se smiselno uporabljajo. 
3. Prav tako se v primerih za četka postopka aktivnega oplemenitenja 
(sistem povra čila) smiselno uporabljata člena 257 in 258.  
B. Poenostavljeni postopek prijavljanja in prijavljanje na podlagi 
hišnega carinjenja  
Člen 276  
Določbe členov 260 do 267 in člena 270 se smiselno uporabljajo za 
blago, ki se prijavi za za četek postopka z ekonomskim u činkom iz tega 
pododdelka.  
P o d o d d e l e k 3  
Blago, ki se prijavi za pasivno oplemenitenje  
Člen 277  
Določbe členov 279 do 289, ki se uporabljajo za blago, prijavljeno za 
izvoz, se smiselno uporabljajo za blago, prijavljeno za izvoz v okviru postopka pasivnega oplemenitenja.  
▼
M20  
P o d o d d e l e k 4  
Skupne dolo čbe 
Člen 277a  
Kadar ista oseba dobi dve ali ve č dovoljenj za carinski postopek z 
ekonomskim u činkom in se en postopek zaklju či z vnosom blaga v 
drug postopek po postopku hišnega carinjenja, ni treba zahtevati dodatne deklaracije.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 178
 
O d d e l e k 2  
Zaključek carinskega postopka z ekonomskim u činkom  
Člen 278  
1. Za zaklju ček postopka z ekonomskim u činkom, razen postopkov 
pasivnega oplemenitenja in carinskega skladiš čenja, se lahko dovoli 
uporaba poenostavljenih postopkov, predvidenih za sprostitev v prosti promet, izvoz ali ponovni izvoz. Pri ponovnem izvozu se smiselno uporabljajo dolo čbe členov 279 do 289. 
2. V primerih sprostitve blaga v prosti promet v okviru postopka 
pasivnega oplemenitenja se lahko uporabijo poenostavljeni postopki, predvideni v členih 254 do 267. 
3. Za zaklju ček postopka carinskega skladiš čenja se lahko dovoli 
uporaba poenostavljenih postopkov, predvidenih za sprostitev v prosti promet, izvoz ali ponovni izvoz. 
Vendar: 
(a) za blago, ki je bilo dano v postopek v carinskem skladiš ču tipa F, ni 
mogoče dovoliti nobenega poenostavljenega postopka; 
(b) se lahko za blago, ki je bilo dano v postopek v carinskem skladiš ču 
tipa B, dovoli le uporaba nepopolnih deklaracij ali poenostavljeni postopek prijavljanja; 
(c) izdaja dovoljenja za carinsko skladiš če tipa D vklju čuje tudi 
avtomatsko uporabo postopka prijavljanja blaga na podlagi 
hišnega carinjenja za sprostitev blaga v prosti promet. 
Vendar se ta postopek ne more uporabiti, če želi udeleženi zahtevati 
uporabo podlag za izra čun dajatev, ki se ne morejo preveriti brez 
pregleda blaga. V tem primeru se lahko dovolijo drugi postopki, ki vključujejo predložitev blaga carinskemu organu;  
▼
M20  
(d) se noben poenostavljen postopek ne more uporabljati za kmetijske 
proizvode Skupnosti iz člena 524, dane v postopek carinskega skla ­
diščenja.  
▼B 
POGLAVJE 4  
Prijavljanje za izvoz  
▼M38  
Člen 279  
Izvozne formalnosti iz členov 786 do 796e se lahko poenostavijo v 
skladu s tem poglavjem.  
▼B 
O d d e l e k 1  
Nepopolna deklaracija 
▼M29  
Člen 280  
1. Če deklarant tako zahteva carinski urad izvoza lahko sprejme 
izvozne deklaracije, ki ne vsebujejo vseh podrobnosti iz Priloge 37.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 179
 
Vendar te deklaracije vsebujejo vsaj podrobnosti za nepopolno izvozno 
deklaracijo iz Priloge 30A. 
Kadar je treba za blago pla čati izvozne dajatve ali se zanj uporablja 
kateri koli drugi ukrep, ki ga dolo ča skupna kmetijska politika, izvozne 
deklaracije vsebujejo vse zahtevane informacije, ki so potrebne za uporabo takšnih dajatev ali ukrepov. 
2. Členi 255 do 259 se smiselno uporabljajo za izvozne deklaracije.
 
Člen 281  
1. Kadar se uporabi člen 789, se lahko dopolnilna deklaracija vloži 
pri carinskem uradu, ki je pristojen v kraju, v katerem ima izvoznik svoj sedež. 
2. Kadar ima podizvajalec sedež v drugi državi članici kot izvoznik, 
se odstavek 1 uporablja samo, kadar se zahtevani podatki izmenjujejo elektronsko v skladu s členom 4d. 
3. V nepopolni izvozni deklaraciji je naveden carinski urad, pri 
katerem se vloži dopolnilna deklaracija. Carinski urad, ki je prejel nepopolno izvozno deklaracijo, podatke o njej posreduje carinskemu uradu, kjer je vložena dopolnilna deklaracija, kot jo dolo ča odstavek 1. 
4. V primerih iz odstavka 2 carinski urad, ki je prejel dopolnilno 
deklaracijo, podatke o njej takoj posreduje carinskemu uradu, kjer je vložena nepopolna izvozna deklaracija.  
▼
B 
O d d e l e k 2  
Poenostavljeni postopek prijavljanja  
Člen 282  
▼M38  
1. Dovoljenje za uporabo poenostavljenega postopka prijavljanja se 
izda v skladu s pogoji in na na čin, določen v členih 253, 253a, 253b, 
253c, 261(2) in, smiselno, v členu 262.  
▼M29  
2. Poenostavljena deklaracija vsebuje vsaj podrobnosti, ki so za poenostavljeno deklaracijo dolo čeni v Prilogi 30A. 
Členi 255 do 259 se uporabljajo smiselno.  
▼
B 
O d d e l e k 3  
Prijavljanje na podlagi hišnega carinjenja 
▼M38  
Člen 283  
Dovoljenje za prijavljanje na podlagi hišnega carinjenja se v skladu s 
pogoji in na činom iz členov 253, 253a, 253b in 253c izda vsaki osebi (v 
nadaljnjem besedilu: pooblaš čeni izvoznik), ki želi izvesti izvozne 
formalnosti v svojih prostorih oziroma na drugih krajih, ki so jih določili ali odobrili carinski organi.
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 180
 
__________  
▼M29  
Člen 285  
1. Pooblaš čeni izvoznik pred odstranitvijo blaga iz krajev, navedenih 
v členu 283, izpolni naslednji obveznosti: 
(a) o tej odstranitvi ustrezno obvesti carinski urad izvoza, tako da vloži 
poenostavljeno izvozno deklaracijo iz člena 282; 
(b) carinskim organom da na voljo vse dokumente, ki se zahtevajo pri 
izvozu blaga. 
2. Pooblaš čeni izvoznik lahko namesto poenostavljene izvozne dekla ­
racije vloži popolno izvozno deklaracijo. V tem primeru se opusti zahteva po dopolnilni deklaraciji iz člena 76(2) zakonika.
 
Člen 285a  
1. Carinski organi lahko pooblaš čenega izvoznika oprostijo 
obveznosti vložitve poenostavljene izvozne deklaracije pri carinskem uradu izvoza za vsako odstranitev blaga. Ta izjema se odobri le, če 
pooblaščeni izvoznik izpolni naslednje pogoje: 
(a) carinski urad izvoza obvesti o vsaki odstranitvi, na na čin in v obliki, 
kot jo dolo či ta urad; 
(b) carinskim organom pred odstranitvijo blaga iz krajev, navedenih v 
članu 283, predloži ali da na voljo vse podatke, ki se jim zdijo 
potrebni za u činkovito analizo tveganja; 
(c) blago vpiše v svoje evidence. 
Vpis iz to čke (c) prvega odstavka se lahko nadomesti s katero koli 
drugo formalnostjo, ki jo zahtevajo carinski organi in zagotavlja podobno jamstvo. Pri tem vpisu se navede datum, ko se opravi, in potrebne podrobnosti za identifikacijo blaga.  
▼
M38  
1a. Kadar se uporablja člen 592a ali 592d, lahko carinski organi 
gospodarskemu subjektu dovolijo, da nemudoma v svoje evidence 
vpiše vsako izvozno operacijo in o vseh carinskemu uradu izdajatelju redno poro ča z dopolnilno deklaracijo, in sicer v roku do enega meseca 
po tistem, ko je blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti. Takšno 
dovoljenje se lahko izda pod naslednjimi pogoji: 
a) gospodarski subjekt uporablja dovoljenje le za blago, za katero ne 
veljajo prepovedi in omejitve; 
b) gospodarski subjekt carinskemu uradu izvoza zagotovi vse inform ­
acije, ki se temu uradu zdijo potrebne za izvajanje kontrole blaga; 
c) kadar se carinski urad izvoza razlikuje od carinskega urada izstopa, 
so se carinski organi strinjali s takšno ureditvijo in so informacije iz točke (b) na voljo tudi carinskemu uradu izstopa. 
Kadar se uporablja ureditev iz prvega pododstavka, se vpis blaga v 
evidence šteje za prepustitev blaga v izvoz in izstop.
 ▼M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 181
 
2. V nekaterih posebnih okoliš činah, ki jih upravi čujeta narava 
zadevnega blaga in pospešeni tempo izvoznih dejavnosti, lahko carinski organi do 30. junija 2009 pooblaš čenega izvoznika izvzamejo 
iz zahtev iz to čk (a) in (b) prvega odstavka, pod pogojem, da 
carinskemu uradu izvoza predloži vse informacije, ki se mu zdijo potrebne za to, da lahko po potrebi izvaja svojo pravico do pregleda blaga, preden to blago izstopi. 
V tem primeru vpis blaga v evidence pooblaš čenega izvoznika velja za 
enakovrednega prepustitvi blaga.
 
Člen 285b  
1. Podatki iz to čke (a), prvega pododstavka člena 285a(1) se 
carinskemu uradu izvoza posredujejo do rokov iz členov 592b in 592c. 
2. Vpis v evidence iz to čke (c), prvega pododstavka člena 285a(1) 
vključuje podrobnosti za postopek hišnega carinjenja iz Priloge 30A. 
3. Carinski organi zagotovijo, da so izpolnjene zahteve iz členov 796a 
do 796e.  
▼B 
Člen 286  
1. Za preverjanje, da je blago dejansko zapustilo carinsko obmo čje 
Skupnosti, se kot dokaz uporablja izvod št. 3 enotne upravne listine. 
Dovoljenje predvideva, da je treba izvod 3 enotne upravne listine 
vnaprej overiti. 
2. Predhodna overitev se lahko opravi tako, da: 
(a) pristojni carinski urad vnaprej odtisne žig v polje A in ga carinski 
uradnik tega urada podpiše; 
(b) pooblaš čeni izvoznik odtisne poseben žig po vzorcu iz Priloge 62. 
Odtis žiga se lahko na obrazce odtisne vnaprej, če se tiskanje zaupa za 
to pooblaš čeni tiskarni.  
▼M29  
3. Pred odpremo blaga pooblaš čeni izvoznik izpolniti naslednje 
zahteve: 
(a) izvede postopke iz člena 285 ali 285a; 
(b) na vseh spremnih dokumentih ali drugih nosilcih, ki jih nadome ­ 
ščajo, navede naslednje podatke: 
(i) sklicevanje na vpis v svoje evidence;  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 182
 
(ii) datum vpisa v evidence iz to čke (i); 
(iii) številko dovoljenja; 
(iv) ime carinskega urada izdajatelja.  
▼B 
Člen 287  
▼M29  
1. Dovoljenje iz člena 283 dolo ča podrobna pravila za izvajanje 
postopka, in zlasti: 
(a) blago, za katero se uporablja; 
(b) način, kako se izpolnijo pogoji iz člena 285a(1); 
(c) način in trenutek prepustitve; 
(d) vsebino kakršnega koli spremnega dokumenta ali nosilca podatkov, 
ki ga nadomeš ča, in način njegove potrditve; 
(e) postopek za predložitev dopolnilne deklaracije in rok, do katerega 
mora biti vložena. 
Kadar se uporabljajo členi 796a do 796e, se odobri sprostitev iz to čke 
(c), prvega pododstavka v skladu s členom 796b.  
▼B 
2. Dovoljenje mora vsebovati obveznost pooblaš čenega izvoznika, da 
bo sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev hrambe posebnega žiga oziroma obrazcev, ki vsebujejo odtisnjeni žig carinskega urada izvoza ali odtis posebnega žiga.
 
O d d e l e k 4  
Skupne dolo čbe k oddelkoma 2 in 3 
▼M32  __________  
▼B 
Člen 289  
Če se celotna operacija izvoza opravi na ozemlju iste države članice, 
lahko ta poleg postopkov iz oddelkov 2 in 3 ob upoštevanju politik Skupnosti predvidi druge poenostavitve.  
▼
M29  
Vendar da deklarant podatke, ki so potrebni za u činkovito analizo 
tveganja in pregled blaga, carinskim organom na voljo še pred iznosom tega blaga.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 183
 
DEL II  
CARINSKO DOVOLJENA RABA ALI UPORABA  
NASLOV I  
SPROSTITEV V PROSTI PROMET  
POGLAVJE I  
Splošne dolo čbe 
Člen 290  
1. Če se skupnostno blago izvozi na podlagi zvezka ATA v skladu s 
členom 797, se lahko to blago sprosti v prosti promet na podlagi 
zvezka ATA. 
2. V tem primeru carinski urad, kjer se blago sprosti v prosti promet, 
opravi naslednje formalnosti: 
(a) preveri podatke v poljih od „A“ do „G“ kupona ponovnega uvoza; 
(b) izpolni talon in polje „H“ kupona ponovnega uvoza; 
(c) zadrži kupon ponovnega uvoza. 
3. Če se formalnosti za zaklju ček začasnega izvoza skupnostnega 
blaga ne opravijo v carinskem uradu, prek katerega je to blago prispelo na carinsko obmo čje Skupnosti, se prevoz blaga iz tegaca ­
rinskega urada v carinski urad, kjer se opravijo te formalnosti, opravi brez formalnosti.  
▼
M28  
POGLAVJE 1a  
Določbe, ki se nanašajo na banane  
Člen 290a  
Za namene prilog 38b in 38c tega poglavja se uporabljajo naslednje 
opredelitve: 
(a) „pooblaš čeni tehtalec“ je kateri koli gospodarski subjekt, ki ga 
carinski urad pooblasti za tehtanje svežih banan; 
(b) „evidenca prosilca“ so kateri koli dokumenti, potrebni za izvedbo 
tehtanja svežih banan; 
(c) „neto teža svežih banan“ je teža samih banan brez kakršne koli 
embalaže; 
(d) „pošiljka svežih banan“ je pošiljka, ki vsebuje vse sveže banane, 
natovorjene na posamezno prevozno sredstvo, ki jih posamezni izvoznik pošlje enemu ali ve č prejemnikom;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 184
 
(e) „kraj raztovarjanja“ je vsak kraj, kjer se v skladu s carinskim 
postopkom pošiljka svežih banan lahko raztovori ali kamor se lahko ta pošiljka dostavi, v primeru prevoza v kontejnerjih pa kraj, kjer se kontejner raztovori z glavnega prevoznega sredstva (ladje, zrakoplova itd.) ali kjer se kontejner razpakira.
 
Člen 290b  
1. Vsak carinski urad lahko status pooblaš čenega tehtalca odobri 
gospodarskim subjektom, ki se ukvarjajo z uvozom, prevozom, skladiš ­ 
čenjem ali trgovanjem s svežimi bananami, če izpolnjujejo naslednje 
pogoje: 
(a) prosilec da vsa potrebna zagotovila za pravilno izvajanje tehtanja; 
(b) prosilec ima na razpolago ustrezno opremo za tehtanje; 
(c) evidenca prosilca carinskim organom omogo ča izvedbo u činkovitih 
preverjanj. 
Carinski urad zavrne status pooblaš čenega tehtalca, če je prosilec huje 
ali večkrat kršil carinsko zakonodajo. 
Pooblastilo se omeji na tehtanje svežih banan samo na kraju, ki ga 
nadzoruje tisti carinski urad, ki je status odobril. 
2. Carinski urad, ki je status odobril, odvzame status pooblaš čenega 
tehtalca, če upravičenec pogojev iz odstavka 1 ne izpolnjuje ve č. 
Člen 290c  
1. Za preverjanje neto teže svežih banan, uvoženih v Skupnost in 
uvrščenih pod oznako KN 0803 00 19, se deklaracijam o dajanju v 
prosti promet doda potrdilo o tehtanju banan, ki navaja neto težo zadevne pošiljke svežih banan po vrsti embalaže in poreklu. 
Potrdila o tehtanju banan pripravijo pooblaš čeni tehtalci v skladu s 
postopkom, dolo čenem v Prilogi 38b in v obliki, ki ustreza vzorcu iz 
Priloge 38c. 
Ta potrdila se carinskim organom lahko predložijo v elektronski obliki 
pod pogoji, ki jih dolo čijo carinski organi. 
2. Pooblaš čeni tehtalec carinske organe predhodno obvesti o tehtanju 
pošiljke svežih banan za pripravo potrdila o tehtanju z natan čnimi 
podatki o vrsti embalaže, poreklu, času in kraju tehtanja.  ▼
M28  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 185
 
3. Vsak carinski urad na podlagi analize tveganja preveri neto težo, 
vpisano na takih potrdilih, in sicer iz najmanj 5 % potrdil o tehtanju banan, predloženih vsako leto, tako, da je prisoten pri tehtanju repre ­
zentativnih vzorcev banan, ki ga izvaja pooblaš čeni tehtalec, ali pa take 
vzorce stehta sam v skladu s postopkom, dolo čenem v odstavkih 1 do 3 
Priloge 38b.
 
Člen 290d  
Države članice Komisiji sporo čijo seznam pooblaš čenih tehtalcev in vse 
poznejše spremembe. 
Komisija to informacije posreduje drugim državam članicam.  
▼M18  
POGLAVJE 2  
Posebna uporaba  
Člen 291  
1. To poglavje se uporabi, če velja, da je blago, ki se sprosti v prost 
promet po ugodnejši tarifni obravnavi ali z znižano dajatvijo ali po stopnji ni č zaradi uporabe v posebni namen, predmet carinskega 
nadzora glede posebne uporabe. 
2. V tem poglavju:  
▼
M32  __________  
▼M18  
(b) „poslovne knjige“ pomenijo: imetnikovo trgovinsko, dav čno ali 
drugo ra čunovodsko dokumentacijo ali takšne podatke, ki se 
vodijo za njegov ra čun; 
(c) „evidence“ pomenijo: dokumentacijo z vsemi potrebnimi podatki in 
tehničnimi podrobnostmi na kakršnem koli sredstvu, ki carinskim 
organom omogo ča, da nadzirajo in kontrolirajo postopek.  
Člen 292  
1. Pisno dovoljenje je podlaga za odobritev ugodnejše tarifne 
obravnave v skladu s členom 21 zakonika, če velja, da jeblago 
predmet carinskega nadzora glede posebne uporabe. 
Če se blago sprosti v prost promet z znižano dajatvijo ali po stopnji ni č 
zaradi posebne uporabe in veljavne dolo čbe zahtevajo, da blago ostane 
pod carinskim nadzorom v skladu s členom 82 zakonika, je potrebno 
pisno dovoljenje za carinski nadzor glede posebne uporabe. 
2. Zahtevek za dovoljenje se predloži pisno po vzorcu iz Priloge 67. 
Carinski organi lahko dovolijo, da se za podaljšanje ali spremembo dovoljenja zaprosi s preprostim pisnim zahtevkom.  ▼
M28  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 186
 
3. V posebnih okoliš činah carinski organ lahko dovoli, da carinska 
deklaracija za prost promet v pisni obliki ali z uporabo sistema za obdelavo podatkov po obi čajnem postopku pomeni zahtevek za dovol ­
jenje, če: 
— zahtevek vklju čuje le eno carinsko upravo, 
— vložnik zahtevka blagu v celoti dodeli predpisano posebno uporabo in — se zagotovi ustrezno izvajanje operacij. 4. Če so carinski organi mnenja, da je kateri koli podatek v 
dovoljenju nezadosten, lahko zahtevajo dodatne podrobnosti od vložnika zahtevka. 
Zlasti kadar se zahtevek lahko predloži kot carinska deklaracija, carinski 
organi brez poseganja v člen 218 zahtevajo, da je k zahtevku priložen 
dokument, ki ga izpolni deklarant in ki vsebuje vsaj naslednje podatke, razen če se takšni podatki zdijo nepotrebni ali pa se lahko vnesejo na 
obrazec za carinsko deklaracijo: 
(a) ime in naslov vložnika, deklaranta in izvajalca; 
(b) vrsta posebne uporabe blaga; 
(c) tehnični opis blaga in izdelkov, pridobljenih s posebno uporabo, in 
način zagotavljanja istovetnosti; 
(d) ocenjeni normativ porabe ali na čin za dolo čitev tega normativa; 
(e) predvideni rok za dolo čitev posebne uporabe blaga; 
(f) kraj, kjer se blago dá v posebno uporabo. 
5. Če vložnik zahtevka zaprosi za enotno dovoljenje, je potrebno 
poprejšnje soglasje pristojnih organov po naslednjem postopku. 
Zahtevek se predloži carinskim organom, ki so pristojni za kraj, — kjer se vodijo glavne poslovne knjige vložnika zaradi olajševanja 
revizijskih nadzorov in kjer se izvaja vsaj del operacij, zajetih v dovoljenju, ali  
▼
M24  
— v drugih primerih, pri katerih se vodijo glavne poslovne knjige 
vložnika zaradi olajševanja revizijskih kontrol dogovorov.  
▼M18  
Ti carinski organi pošljejo zahtevek in osnutek dovoljenja drugim zadevnim carinskim organom, ki potrdijo prejem dokumentov v 15 dneh.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 187
 
Drugi zadevni carinski organi sporo čijo kakšne koli zadržke v 30 dneh 
od datuma prejema osnutka dovoljenja. Če se v zgoraj navedenem 
obdobju vložijo ugovori in zadeva v tem roku ni rešena, se zahtevek zavrne v obsegu in smislu ugovorov. 
Carinski organi lahko izdajo dovoljenje, če v 30 dneh ne prejmejo 
pripomb na osnutek dovoljenja. 
Carinski organi, ki izdajo dovoljenje, pošljejo kopijo dovoljenja vsem 
zadevnim carinskim organom. 
6. Če se o kriterijih in pogojih za odobritev enotnega dovoljenja 
dogovorita dve ali ve č carinskih uprav, se lahko dogovorita tudi o 
tem, da nadomestita posvetovanje s preprostim obvestilom. Takšno 
obvestilo vedno zadoš ča za podaljšanje ali odvzem enotnega dovoljenja.  
▼
M21  
7. Vlagatelj se obvesti o odlo čitvi o izdaji dovoljenja ali o razlogih 
za zavrnitev zahtevka v roku tridesetih dni od datuma vložitve zahtevka ali datuma, ko carinski organi prejmejo manjkajo če ali dodatno 
zahtevane podatke. 
To obdobje se ne uporablja pri enem samem dovoljenju, razen če to ni 
izdano v skladu s členom 6.  
▼
M18  
Člen 293  
1. Dovoljenje po vzorcu iz Priloge 67 se izda osebam s sedežem na 
carinskem ozemlju Skupnosti, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) predvidene dejavnosti so v skladu s predpisano posebno uporabo in 
z določbami za prenos blaga v skladu s členom 296 in zagotovljeno 
je ustrezno izvajanje operacij; 
(b) vložnik zahtevka daje vsa jamstva, ki so potrebna za pravilno 
opravljanje operacij, in sprejme obveznost, da: 
— bo v celoti ali delno dodelil blagu predpisano posebno uporabo 
ali opravil prenos blaga in pripravil dokaz o dodelitvi posebne uporabe ali prenosu blaga v skladu z veljavnimi predpisi, 
— ne bo storil ni česar, kar je v nasprotju z nameravanim namenom 
predpisane posebne uporabe, 
— bo pristojnim carinskim organom sporo čil vse dejavnike, ki bi 
lahko vplivali na dovoljenje; 
(c) se zagotovi u činkovit carinski nadzor in upravni sporazumi, ki jih 
sprejmejo carinski organi, niso v nasprotju z gospodarskimi 
potrebami; 
(d) se vodijo in hranijo zadostne evidence;  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 188
 
(e) se zagotovi zavarovanje, če imajo carinski organi to za potrebno. 
2. Kadar se zahtevek predloži v skladu s členom 292(3), se osebam s 
sedežem na carinskem ozemlju Skupnosti dovoljenje izda s sprejetjem carinske deklaracije, v skladu z drugimi pogoji iz odstavka 1. 
3. Zahtevek mora vsebovati naslednje podatke, razen če se takšni 
podatki zdijo nepotrebni: 
(a) prepoznavanje imetnika dovoljenja; 
(b) tarifna oznaka kombinirane nomenklature ali oznaka TARIC, vrsta 
in poimenovanje blaga ter operacij posebne uporabe in dolo čb o 
normativu porabe, kjer je to potrebno;  
▼
M21  
(c) sredstva in metode za identifikacijo in carinski nadzor, vklju čno z 
dogovori glede: 
— skupnega skladiš čenja, za katero se smiselno uporablja 
člen 534(2) in (3), 
— mešanega skladiš čenja proizvodov iz poglavij 27 in 29 kombi ­
nirane nomenklature, ki so predmet nadzora zaradi posebnega namena, ali teh proizvodov s surovo nafto iz tarifne oznake 
2708 00 KN;  
▼
M18  
(d) rok, v katerem se mora blagu dodeliti predpisana posebna uporaba; 
(e) carinski organi, pri katerih se blago deklarira za prost promet, in 
uradi, ki nadzorujejo te postopke; 
(f) kraji, na katerih se mora blagu dodeliti predpisana posebna uporaba; 
(g) zavarovanje, kadar je to potrebno; 
(h) trajanje veljavnosti dovoljenja; (i) možnost prenosa blaga v skladu s členom 296(1), kadar je to 
primerno; 
(j) poenostavljeni postopki za prenos blaga v smislu drugega podod ­
stavka člena 296(2) in (3); 
(k) poenostavljeni postopki, odobreni v skladu s členom 76 zakonika, 
kadar je to primerno; 
(l) način obveščanja.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 189
 
Če blago iz druge alinee to čke (c) prvega pododstavka ne spada pod isto 
osemmestno tarifno oznako KN in ni enake trgovske kvalitete ter nima enakih tehni čnih in fizi čnih lastnosti, se mešano skladiš čenje dovoli 
samo, če bo celotna mešanica predmet ene od obdelav iz dodatnih 
opomb 4 in 5 k poglavju 27 kombinirane nomenklature.  
▼
M18  
4. Brez poseganja v člen 294 dovoljenje za čne veljati na dan izdaje 
ali na kateri koli poznejši datum, naveden v dovoljenju.  
▼M21  
Obdobje veljavnosti ne sme biti daljše od treh let od datuma veljavnosti 
dovoljenja, razen če ne obstajajo ustrezno utemeljeni tehtni razlogi.  
▼M18  
Člen 294  
1. Carinski organi lahko izdajo dovoljenje z veljavnostjo za nazaj. 
Brez poseganja v odstavka 2 in 3 dovoljenje z veljavnostjo za nazaj 
začne veljati na dan vložitve zahtevka. 
2. Če se vloži zahtevek za podaljšanje dovoljenja za enako vrsto 
operacij ali blago, se dovoljenje lahko odobri z u činkom za nazaj od 
datuma, ko je preteklo prvotno dovoljenje. 
3. V izjemnih okoliš činah se lahko u činek dovoljenja za nazaj 
podaljša, vendar ne ve č kakor za eno leto pred datumom, ko je bil 
zahtevek vložen, če za to obstaja dokazana gospodarska potreba in: 
(a) zahtevek za dovoljenje ni vezan na namerno prevaro ali o čitno 
malomarnost; 
(b) poslovne knjige vložnika zahtevka dokazujejo, da se vse zahteve, ki 
izhajajo iz postopkov, lahko razumejo kot izpolnjene in da se, kadar 
je to ustrezno, zaradi izognitve zamenjavi blago lahko prepozna za celotno zadevno obdobje, če poslovne knjige omogo čajo preverjanje 
postopkov; 
(c) vse formalnosti, ki so potrebne za ureditev položaja blaga, se lahko 
opravijo, vklju čno z razveljavitvijo deklaracije, če je to potrebno.
 
Člen 295  
Pretek dovoljenja ne vpliva na blago, ki je bilo v prostem prometu po 
tem dovoljenju, preden je dovoljenje poteklo.  ▼M21  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 190
 
Člen 296  
1. Prenos blaga med razli čnimi kraji, navedenimi v enem dovoljenju, 
se lahko opravi brez carinskih formalnosti. 
2. Če se prenos blaga opravlja med dvema imetnikoma dovoljenja s 
sedežem v razli čnih državah članicah in se zadevni carinski organi niso 
dogovorili o poenostavljenih postopkih v skladu z odstavkom 3, se po naslednjem postopku uporabi kontrolni izvod T5 iz Priloge 63: 
(a) prenositelj izpolni kontrolni izvod T5 v treh izvodih (en izvirnik in 
dve kopiji)  ►
M21  __________  ◄; 
(b) kontrolni izvod T5 vsebuje: 
— v polju A („Urad odhoda“) naslov pristojnega carinskega urada, 
ki je naveden v prenositeljevem dovoljenju, 
— v polju 2 ime ali trgovsko ime, celotni naslov in številka 
dovoljenja prenositelja, 
— v polju 8 ime ali trgovsko ime, celotni naslov in številka 
dovoljenja prejemnika, 
— v polju „Pomembne opombe“ in v polju B se prekriža besedilo, — v poljih 31 in 33 poimenovanje blaga v času prevoza, vklju čno s 
številom postavk blaga, in ustrezna tarifna oznaka KN, 
— v polju 38 neto teža blaga, — v polju 103 neto koli čina blaga z besedami, 
— v polju 104 se obkljuka polje „Drugo (opredeli)“ in se z 
velikimi tiskanimi črkami vpiše eden od naslednjih zaznamkov: 
— DESTINO ESPECIAL: MERCANCÍAS RESPECTO DE 
LAS CUALES, LAS OBLIGACIONES SE CEDEN AL CESIONARIO (REGLAMENTO (CEE) N
 o 2454/93, ARTÍ ­
CULO 296) 
— SÆRLIGT ANVENDELSESFORMÅL: VARER, FOR 
HVILKE FORPLIGTELSERNE OVERDRAGES TIL ERHVERVEREN (FORORDNING (EØF) Nr. 2454/93, ARTIKEL 296) 
— BESONDERE VERWENDUNG: WAREN MIT DENEN 
DIE PFLICHTEN AUF DEN ÜBERNEHMER ÜBERTRA ­
GEN WERDEN (ARTIKEL 296 DER VERORDNUNG (EWG) Nr. 2454/93) 
— ΕΙΔΙΚΟΣ  ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ : ΕΜΠΟΡΕΓΜΑΤΑ  ΓΙΑ ΤΑ 
ΟΠΟΙΑ  ΟΙ ΥΠΟΧΡΕΩΣΕΙΣ  ΕΚΧΩΡΟΥΝΤΑΙ  ΣΤΟΝ  
ΕΚΔΟΧΕΑ  (ΑΡΘΡΟ  296 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ  (ΕΟΚ ) 
αριθ. 2454/93)  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 191
 
— END-USE: GOODS FOR WHICH THE OBLIGATIONS 
ARE TRANSFERRED TO THE TRANSFEREE (REGULATION (EEC) No 2454/93, ARTICLE 296) 
— DESTINATION PARTICULIÈRE: MARCHANDISES 
POUR LESQUELLES LES OBLIGATIONS SONT TRANS ­
FÉRÉES AU CESSIONNAIRE [RÈGLEMENT (CEE) N
 o 2454/93, ARTICLE 296] 
— DESTINAZIONE PARTICOLARE: MERCI PER LE QUALI 
GLI OBBLIGHI SONO TRASFERITI AL CESSIONARIO (REGOLAMENTO (CEE) N. 2454/93, ARTICOLO 296) 
— BIJZONDERE BESTEMMING: GOEDEREN WAAR ­
VOOR DE VERPLICHTINGEN AAN DE OVERNEMER 
WORDEN OVERGEDRAGEN (VERORDENING (EEG) 
Nr. 2454/93, ARTIKEL 296) 
— DESTINO ESPECIAL: MERCADORIAS RELATIVA ­
MENTE ÀS QUAIS AS OBRIGAÇÕES SÃO TRANS ­
FERIDAS PARA O CESSIONÁRIO [REGULAMENTO (CEE) N.
 o 2454/93, ARTIGO 296.  o ] 
— TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS: TAVARAT, JOIHIN 
LIITTYVÄT VELVOITTEET SIIRRETÄÄN SIIRRON ­
SAAJALLE (ASETUS (ETY) N:o 2454/93, 296 ARTIKLA) 
— ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL: VAROR 
FÖR VILKA SKYLDIGHETERNA ÖVERFÖRS TILL DEN MOTTAGANDE PARTEN (ARTIKEL 296 I FÖRORDNING (EEG) nr 2454/93)  
▼
A2 
— KONE ČNÉ POUŽITÍ: ZBOŽÍ, U KTERÉHO P ŘECHÁ­
ZEJÍ POVINNOSTI NA P ŘÍJEMCE ( ČLÁNEK 296 
NAŘÍZENÍ (EHS) č. 2454/93) 
— EESMÄRGIPÄRANE KASUTAMINE: KAUP, MILLE 
KORRAL KOHUSTUSED LÄHEVAD ÜLE KAUBA SAAJALE (MÄÄRUSE ((EMÜ) NR 2454/93 ARTIKKEL 296) 
— IZMANTOŠANAS M ĒR-IS: PRE ČU SAŅĒMĒJS ATBIL ­
DĪGS PAR PRE ČU IZMANTOŠANU (REGULA (EEK) 
NR.2454/93, 296.PANTS) 
— GALUTINIS VARTOJIMAS: PREK ĖS, SU KURIOMIS 
SUSIJUSIOS PRIEVOL ĖS PERDUOTOS J Ų PERĖMĖJUI 
(REGLAMENTAS (EEB) NR. 2454/93, 296 STRAIPSNIS) 
— MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉN Ő FELHASZNÁ ­
LÁS: AZ ÁRUKKAL KAPCSOLATOS KÖTELEZETT ­
SÉGEK AZ ÁRUK ÁTVEV ŐJÉRE SZÁLLTAK ÁT (A 
2454/93/EGK RENDELET 296. CIKKE) 
— UŻU AĦĦARI: OĠĠETTI LI G ĦALIHOM L-OBBLIGI 
HUMA TRASFERITI LIL MIN ISIR IT-TRASFERIMENT (REGOLAMENT (KEE) 2454/93, ARTIKOLU 296)  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 192
 
— PRZEZNACZENIE SZCZEGÓLNE: TOWARY, W 
ODNIESIENIU DO KTÓRYCH ZOBOWI ĄZANIA S Ą 
PRZENOSZONE NA OSOB Ę PRZEJMUJ ĄCĄ 
(ROZPORZ ĄDZENIE (EWG) NR 2454/93, ART. 296) 
— POSEBEN NAMEN: BLAGO, ZA KATERO SE OBVEZ ­
NOSTI PRENESEJO NA PREJEMNIKA (UREDBA (EGS) ŠT. 2454/93, ČLEN 296) 
— KONE ČNÉ POUŽITIE: TOVAR, S KTORÝM PRECHÁ ­
DZAJÚ POVINNOSTI NA PRÍJEMCU (NARIADENIE (EHS) Č. 2454/93, ČLÁNOK 296)
 
▼M30  
— СПЕЦИФИЧНО  ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ : СТОКИ , ЗА 
КОИТО  ЗАДЪЛЖЕНИЯТА  СА ПРЕХВЪРЛЕНИ  НА 
ЛИЦЕТО , КОЕТО  ГИ ПОЛУЧАВА  (РЕГЛАМЕНТ  
(ЕИО ) № 2454/93, ЧЛЕН  296) 
— DESTINA ȚIE FINAL Ă: MĂRFURI PENTRU CARE OBLI ­
GAȚIILE SUNT TRANSFERATE CESIONARULUI 
(REGULAMENTUL (CEE) Nr. 2454/93, ARTICOLUL 296)  
▼M45  
— POSEBNA UPORABA: ROBA ZA KOJU SU OBVEZE 
PRENESENE NA PRIMATELJA (UREDBA (EEZ) BR. 2454/93, ČLANAK 296)  
▼
M18  
— v polju 106:  
▼M21  
— elemente za obdav čitev blaga, razen če se carinski organi ne 
odrečejo tej zahtevi,  
▼M18  
— vpisna številka in datum deklaracije za sprostitev v prost promet 
ter ime in naslov carinskega urada, ki je deklaracijo izdal; 
(c) prenositelj pošlje popoln komplet kontrolnih izvodov T5 prev ­
zemniku; 
(d) prevzemnik priloži izvirnik trgovinskega dokumenta, ki navaja 
datum prejema blaga, h kompletu kontrolnih izvodov T5 in vse dokumente predloži carinskemu uradu, ki je dolo čen na dovoljenju. 
Prav tako takoj obvesti ta carinski urad o kakršnem koli pribitku ali primanjkljaju, nadomestitvi ali drugi nepravilnosti; 
(e) carinski urad, naveden v prevzemnikovem dovoljenju, izpolni polje 
J, vključno z datumom prejema blaga od prevzemnika, na izvirniku 
kontrolnega izvoda T5, potem ko preveri pripadajo če trgovinske 
dokumente ter datira in odtisne žig na izvirnik v polje J in na obeh kopijah v polje E. Carinski urad zadrži drugo kopijo v svojih evidencah ter izvirnik in prvo kopijo vrne prevzemniku; 
(f) prevzemnik obdrži prvo kopijo T5 v svojih evidencah in pošlje 
izvirnik prenositelju; 
(g) prenositelj obdrži izvirnik v svojih evidencah.  ▼
A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 193
 
Zadevni carinski organi se lahko dogovorijo o poenostavljenem 
postopku v skladu z dolo čbami za uporabo kontrolnega izvoda T5. 
3. Če zadevni carinski organi menijo, da je zagotovljeno primerno 
opravljanje operacij, lahko dovolijo, da se prenos blaga dvema imet ­
nikoma dovoljenja s sedežem v razli čnih državah članicah opravi brez 
uporabe kontrolnega izvoda T5. 
4. Če se prenos opravi med dvema imetnikoma dovoljenja s sedežem 
v isti državi članici, se ta prenos opravi v skladu z nacionalnimi predpisi 
teh držav. 
5. S prejemom blaga prevzemnik prevzame tudi vse obveznosti iz 
tega poglavja za blago, ki je predmet prenosa. 
6. Prenositelj je prost vseh obveznosti, če so izpolnjeni naslednji 
pogoji: 
— prevzemnik je prevzel blago in bil obveš čen, da je blago, na katero 
so vezane obveznosti, ki se prenašajo, predmet carinskega nadzora zaradi posebne uporabe, 
— carinski nadzor je prevzel prevzemnikov carinski organ, kar se 
zgodi, ko prevzemnik blago vpiše v svoje evidence, razen če 
carinski organi ne odlo čijo drugače.
 
Člen 297  
1. Pri prenosu blaga za vzdrževanje ali popravilo letal bodisi pod 
pogoji pogodb o izmenjavi ali za lastne potrebe letalskega prevoznika za letalske družbe, ki delujejo v mednarodnem prometu, velja, da se letalski tovorni list ali drug ustrezen dokument lahko uporabi namesto kontrolnega izvoda T5. 
2. Letalski tovorni list ali drug ustrezen dokument mora vsebovati 
vsaj naslednje podatke: 
(a) ime letalskega prevoznika pošiljatelja; 
(b) ime letališ ča odhoda; 
(c) ime letalskega prevoznika prejemnika; 
(d) ime namembnega letališ ča; 
(e) opis materialov; 
(f) število kosov blaga. 
Podrobni podatki iz prvega pododstavka tega člena so lahko zapisani z 
oznakami ali s sklicem na priloženi dokument. 
3. Letalski tovorni list v zra čnem prometu ali drug ustrezen 
dokument mora imeti na sprednji strani naslednje zaznamke, zapisane z velikimi tiskanimi črkami: 
— DESTINO ESPECIAL  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 194
 
— SÆRLIGT ANVENDELSESFORMÅL 
— BESONDERE VERWENDUNG 
— ΕΙΔΙΚΟΣ  ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ  
— END-USE 
— DESTINATION PARTICULIÈRE 
— DESTINAZIONE PARTICOLARE — BIJZONDERE BESTEMMING 
— DESTINO ESPECIAL 
— TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS — ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL  
▼
A2 
— KONE ČNÉ POUŽITÍ 
— EESMÄRGIPÄRANE KASUTAMINE — IZMANTOŠANAS M ĒRĶIS 
— GALUTINIS VARTOJIMAS 
— MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉN Ő FELHASZNÁLÁS 
— UŻU AĦĦARI 
— PRZEZNACZENIE SZCZEGÓLNE — POSEBEN NAMEN 
— KONE ČNÉ POUŽITIE
 
▼M30  
— СПЕЦИФИЧНО  ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ  
— DESTINA ȚIE FINAL Ă 
▼M45  
— POSEBNA UPORABA.  
▼M18  
4. Letalski prevoznik pošiljatelj obdrži kopijo letalskega tovornega 
lista ali drugega ustreznega dokumenta v svojih evidencah in na način, ki ga predpišejo carinski organi države članice odhoda, izdela 
dodatno kopijo za pristojni carinski urad. 
Letalski prevoznik prejemnik shrani kopijo letalskega tovornega lista ali 
drugega ustreznega dokumenta v svojih evidencah in na na čin, ki ga 
predpišejo carinski organi namembne države članice, izdela dodatno 
kopijo za pristojni carinski urad. 
5. Nedotaknjeni materiali in kopije letalskega tovornega lista ali 
drugega ustreznega dokumenta so poslani letalskemu prevozniku prejemniku na lokacije,ki jih dolo čijo carinski organi države članice, v 
kateri ima sedež letalski prevoznik. Letalski prevoznik prejemnik materiale vnese v svoje evidence.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 195
 
6. Obveznosti, ki izhajajo iz odstavkov od 1 do 5, se z letalskega 
prevoznika pošiljatelja prenesejo na letalskega prevoznika prejemnika takrat, ko so temu dobavljeni nedotaknjeni materiali in kopije letalskega tovornega lista ali drugega ustreznega dokumenta.
 
Člen 298  
1. Carinski organi lahko pod pogoji, ki jih predpišejo, odobrijo izvoz 
blaga ali uni čenje blaga. 
2. Pri izvozu kmetijskih izdelkov se v polje 44 enotne upravne listine 
vpiše eden do naslednjih zaznamkov z velikimi tiskanimi črkami: 
— ARTÍCULO 298, REGLAMENTO (CEE) N  o 2454/93, DESTINO 
ESPECIAL: MERCANCÍAS DESTINADAS A LA EXPORTA ­
CIÓN — NO SE APLICAN RESTITUCIONES AGRÍCOLAS 
— ART. 298 I FORORDNING (EØF) Nr. 2454/93 SÆRLIGT 
ANVENDELSESFORMÅL: VARER BESTEMT TIL UDFØRSEL — INGEN RESTITUTION 
— ARTIKEL 298 DER VERORDNUNG (EWG) Nr. 2454/93 BE ­
SONDERE VERWENDUNG: ZUR AUSFUHR VORGESEHENE WAREN — ANWENDUNG DER LANDWIRTSCHAFTLICHEN AUSFUHRERSTATTUNGEN AUSGESCHLOSSEN 
— ΑΡΘΡΟ  298 ΤΟΥ  ΚΑΝ . (CEE) αριθ. 2454/93 ΕΙΔΙΚΟΣ  
ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ : ΕΜΠΟΡΕΓΜΑΤΑ  ΠΡΟΟΡΙΖΟΜΕΝΑ  ΓΙΑ ΕΞΑ­  
ΓΩΓΗ  — ΑΠΟΚΛΕΙΟΝΤΑΙ  ΟΙ ΓΕΩΡΓΙΚΕΣ  ΕΠΙΣΤΡΟΦΕΣ  
— ARTICLE 298 REGULATION (EEC) No 2454/93 END-USE: 
GOODS DESTINED FOR EXPORTATION — AGRICULTURAL REFUNDS NOT APPLICABLE 
— ARTICLE 298, RÈGLEMENT (CEE) N
 o 2454/93 DESTINATION 
PARTICULIÈRE: MARCHANDISES PRÉVUES POUR L'EXPOR ­
TATION — APPLICATION DES RESTITUTIONS AGRICOLES EXCLUE 
— ARTICOLO 298 (CEE) N
 o 2454/93 DESTINAZIONE PARTICO ­
LARE: MERCI PREVISTE PER L'ESPORTAZIONE — APPLI ­
CAZIONE DELLE RESTITUZIONI AGRICOLE ESCLUSA 
— ARTIKEL 298, VERORDENING (EEG) Nr. 2454/93 BIJZON ­
DERE BESTEMMING: VOOR UITVOER BESTEMDE GOEDE ­
REN — LANDBOUWRESTITUTIES NIET VAN TOEPASSING 
— ARTIGO 298.  o REG. (CEE) N.  o 2454/93 DESTINO ESPECIAL: 
MERCADORIAS DESTINADAS À EXPORTAÇÃO — APLICA ­
ÇÃO DE RESTITUIÇÕES AGRÍCOLAS EXCLUÍDA 
— 298 ART., AS. 2454/93 TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS: VIETÄ ­
VIKSI TARKOITETTUJA TAVAROITA — MAATALOUSTU ­
KEA EI SOVELLETA  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 196
 
— ARTIKEL 298 I FÖRORDNING (EEG) nr 2454/93 AVSEENDE 
ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL: VAROR AV ­
SEDDA FÖR EXPORT — JORDBRUKSBIDRAG EJ TILLÄMP ­
LIGA  
▼A2 
— ČLÁNEK 298 NA ŘÍZENÍ (EHS) č. 2454/93 KONE ČNÉ POUŽITÍ: 
ZBOŽÍ UR ČENO K VÝVOZU - ZEM ĚDĚLSKÉ NÁHRADY 
NELZE UPLATNIT 
— MÄÄRUSE (EMÜ) NR 2454/93 ARTIKKEL 298 „EESMÄRGIPÄ ­
RANE KASUTAMINE“: KAUBALE, MIS LÄHEB EKSPOR ­
DIKS, PÕLLUMAJANDUSTOETUSI EI RAKENDATA 
— REGULAS (EEK) NR.2454/93, 298.PANTS: IZMANTOŠANAS 
MĒR-IS: PRECES PAREDZ ĒTAS IZVEŠANAI - LAUKSAIM ­
NIECĪBAS KOMPENS ĀCIJU NEPIEM ĒRO 
— REGLAMENTAS (EEB) NR. 2454/93, 298 STRAIPSNIS, GALU ­
TINIS VARTOJIMAS: EKSPORTUOJAMOS PREK ĖS - ŽEM ĖS 
ŪKIO GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS NETAIKOMOS 
— MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉN Ő FELHASZNÁLÁS A 
2454/93/EGK RENDELET 298. CIKKE SZERINT: KIVITELI RENDELTETÉS Ű ÁRUK - MEZ ŐGAZDASÁGI VISSZATÉ ­
RÍTÉS NEM ALKALMAZHATÓ 
— ARTIKOLU 298 REGOLAMENT (KEE) 2454/93 U ŻU AĦĦARI: 
OĠĠETTI DESTINATI G ĦALL-ESPORTAZZJONI RIFU ŻJONI­
JIET AGRIKOLI MHUX APPLIKABBLI 
— ARTYKU Ł 298 ROZPORZ ĄDZENIA (EWG) NR 2454/93 PRZE ­
ZNACZENIE SZCZEGÓLNE: TOWARY PRZEZNACZONE DO WYWOZU - NIE STOSUJE SI Ę DOPŁAT ROLNYCH 
— ČLEN 298 UREDBE (EGS) ŠT. 2454/93 POSEBEN NAMEN: 
BLAGO DEKLARIRANO ZA IZVOZ - UPORABA KMETIJSKIH IZVOZNIH NADOMESTIL IZKLJU ČENA 
— ČLÁNOK 298 NARIADENIA (EHS) Č. 2454/93 KONE ČNÉ 
POUŽITIE: TOVAR UR ČENÝ NA VÝVOZ - PO Ľ
NOHOSPO ­
DÁRSKE NÁHRADY NEMOŽNO UPLATNI Ť 
▼M30  
— ЧЛЕН  298 НА РЕГЛАМЕНТ  (ЕИО ) № 2454/93 СПЕЦИФИЧНО  
ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ : СТОКИ , НАСОЧЕНИ  ЗА ИЗНАСЯНЕ  — 
СЕЛСКОСТОПАНСКИ  ВЪЗСТАНОВЯВАНИЯ  СА НЕПР­  
ИЛОЖИМИ  
— ARTICOLUL 298 REGULAMENTUL (CEE) Nr. 2454/93 
DESTINA ȚIE FINAL Ă: MĂRFURI DESTINATE PENTRU 
EXPORT — NU SE APLIC Ă RESTITUIRI RESTITU ȚII 
AGRICOLE  
▼M45  
— ČLANAK 298. UREDBE (EEZ) BR. 2454/93, POSEBNA 
UPORABA: ROBA NAMIJENJENA IZVOZU – POLJO ­
PRIVREDNE NAKNADE SE NE PRIMJENJUJU  
▼M18  
3. Če se blago izvozi, se to blago razume kot neskupnostno blago od 
trenutka prejema izvozne deklaracije. 
4. Ob uni čenju se uporabi člen 182(5) zakonika.  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 197
 
Člen 299  
Če se carinski organi strinjajo, da je uporaba blaga, ki je druga čna od 
uporabe, navedene v dovoljenju, upravi čena, takšna uporaba v nasprotju 
z izvozom ali uni čenjem povzro či carinski dolg. Dolo čbe člena 208 
zakonika se smiselno uporabljajo.  
Člen 300  
1. Blago, navedeno v členu 291(1), ostane pod carinskim nadzorom 
in zanj veljajo uvozne dajatve, dokler: 
(a) blago prvi č ne pridobi predpisane posebne uporabe; 
(b) ni izvoženo, uni čeno ali druga če uporabljeno v skladu s členoma 
298 in 299. 
Vendar se obdobje carinskega nadzora lahko podaljša na obdobje, ki ne 
sme biti daljše od dveh let po datumu prve podelitve, če je blago 
primerno za ve čkratno uporabo in carinski organi menijo, da je to 
primerno zaradi izognitve zlorabam. 
2. Odpadki in ostanki pri obdelavi ali predelavi blaga in izgube 
zaradi naravnega odpada se razumejo kot blago, ki je pridobilo pred ­
pisano posebno uporabo. 
3. Za odpadke in ostanke iz uni čenja blaga se carinski nadzor kon ča, 
ko blago pridobi eno od carinsko dovoljenih rab ali uporab.  
▼M12  
POGLAVJE 3  
Upravljanje tarifnih ukrepov  
O d d e l e k 1  
Upravljanje tarifnih kvot, ki se uporabljajo v enakem kronološkem 
redu datumov, kakor so bile sprejete carinske deklaracije  
Člen 308a  
1. Če določba Skupnosti predvideva odpiranje tarifnih kvot, se te, 
razen če ni druga če določeno, upravljajo po kronološkem redu 
datumov, kakor so bile sprejete deklaracije za sprostitev v prosti promet. 
2. Če je sprejeta deklaracija za sprostitev v prosti promet z veljavno 
prošnjo deklaranta za odobritev tarifne kvote, se zadevna država članica 
prek Komisije loti črpanja takšne koli čine iz tarifne kvote, ki ustreza 
njenim potrebam. 
3. Države članice ne vložijo nobenih prošenj za črpanje, dokler niso 
izpolnjeni pogoji iz člena 256(2) in (3).  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 198
 
4. Ob upoštevanju odstavka 8 Komisija dodeli koli čine na podlagi 
datumov, ko so bile sprejete zadevne deklaracije za sprostitev v prosti promet, če to dovoljuje preostala koli čina zadevne tarifne kvote. Pred ­
nostni vrstni red se ugotovi v skladu s kronološkim redom datumov prejema. 
5. Države članice Komisiji nemudoma sporo čijo vse veljavne 
zahtevke za črpanje. Ta sporo čila vsebujejo datum iz odstavka 4 in 
natančno količino, zaprošeno v zadevni carinski deklaraciji. 
6. Za namene odstavkov 4 in 5 Komisija dodeli zaporedne številke, 
če to ni predvideno s predpisom Skupnosti o odpiranju tarifne kvote. 
7. Če so zaprošene koli čine za črpanje tarifne kvote ve čje od 
preostale razpoložljive koli čine, se koli čina dodeli sorazmerno z 
zaprošeno koli čino. 
8. Za namene tega člena se šteje, da je carinski organ 1., 2. in 3. 
januarja prejete deklaracije, prejel 3. januarja. Če pa je kateri koli od teh 
dni sobota ali nedelja, se šteje, da je bila deklaracija prejeta 4. januarja. 
9. Če se odpre nova tarifna kvota, Komisija ne dovoli črpanja pred 
enajstim delovnim dnem, ki sledi datumu objave pravnega akta, s katerim se uvaja omenjena tarifna kvota. 
10. Države članice nemudoma vrnejo Komisiji črpane koli čine, ki jih 
niso porabile. Če pa se en mesec po poteku veljavnosti zadevne tarifne 
kvote zaradi napa čnega črpanja ugotovi carinski dolg v višini  
►
M31  10 EUR ◄ ali manj, državi članici zneska ni treba vrniti. 
11. Če carinski organ razveljavi deklaracijo za sprostitev v prosti 
promet za blago, ki je predmet prošnje za črpanje tarifne kvote, 
postane celoten zahtevek za to blago neveljaven. Država članica 
nemudoma vrne Komisiji katero koli koli čino tega blaga, črpano iz 
tarifne kvote. 
12. Podatke o črpanju, ki jih zahtevajo posamezne države članice, 
morajo Komisija in države članice obravnavati zaupno.  
Člen 308b  
1. Komisija opravi razdelitev vsak delovni dan razen: 
— v dneh, ki so prazniki za institucije Skupnosti v Bruslju, ali  ▼M12  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 199
 
— v izrednih okoliš činah tudi v drugih dneh, pod pogojem, da so bili 
pristojni organi držav članic o tem predhodno obveš čeni. 
2. Ob upoštevanju člena 308a(8) se pri dodelitvi upoštevajo vse 
neodgovorjene prošnje, ki se nanašajo na deklaracije za sprostitev v prosti promet, sprejete do vklju čno dveh dni pred dodelitvijo, in ki so 
bile posredovane Komisiji.  
▼
M22  
Člen 308c  
1. Tarifna kvota se šteje za kriti čno, takoj ko je uporabljenih  
►M31  90 % ◄ začetne količine ali po presoji pristojnih organov. 
2. Ne glede na odstavek 1 se šteje tarifna kvota za kriti čno že od 
dneva odprtja v vsakem od naslednjih primerov: 
(a) če je odprta za manj kakor tri mesece; 
(b) če tarifne kvote, ki zajemajo isti izdelek in poreklo ter enako kvotno 
obdobje kakor obravnavana tarifna kvota (enakovredne tarifne kvote), niso bile odprte v predhodnih dveh letih; 
(c) če je bila enakovredna tarifna kvota, odprta v predhodnih dveh letih, 
izčrpana zadnji dan ali pred zadnjim dnem tretjega meseca kvotnega 
obdobja ali je imela ve čjo začetno koli čino kakor obravnavana 
tarifna kvota. 
3. Tarifna kvota, katere edini namen je uporaba zaš čitnega ukrepa ali 
povračilnega ukrepa po pravilih STO, se šteje za kriti čno, takoj ko je 
uporabljenih  ►
M31  90 % ◄ začetne količine ne glede na to, ali so 
bile enakovredne tarifne kvote odprte v predhodnih dveh letih ali ne.  
▼M12  
O d d e l e k 2  
▼M24  
Nadzor blaga  
▼M31  
Člen 308d  
1. Če je potreben nadzor Skupnosti, države članice Komisiji najmanj 
enkrat na teden pošljejo podatke o carinskih deklaracijah za sprostitev v prost promet ali o izvoznih deklaracijah. 
Države članice sodelujejo s Komisijo, da dolo čijo katere podatke se 
zahteva iz carinskih deklaracij za sprostitev v prost promet ali iz izvoznih deklaracij. 
2. Podatki, iz prvega odstavka, ki jih posamezne države članice, se 
obravnavajo zaupno.  ▼
M12  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 200
 
Kljub temu so zbirni podatki za vsako državo članico na voljo poobla ­ 
ščenim uporabnikom v vseh državah članicah. 
Države članice sodelujejo s Komisijo, da vzpostavijo prakti čna pravila 
za pooblaš čeni dostop do zbirnih podatkov. 
3. Za nekatero blago se izvaja nadzor zaupno. 
4. Če v okviru poenostavljenega postopka iz členov 253 do 267 in 
členov 280 do 289, podatki iz prvega odstavka tega člena niso na voljo, 
države članice Komisiji zagotovijo podatke, ki so na voljo na datum 
sprejetja popolne ali dopolnilne deklaracije.  
▼B 
NASLOV II  
▼M19  
CARINSKI STATUS BLAGA IN TRANZIT  
__________  
▼B 
POGLAVJE 3  
▼M13  
Carinski status blaga  
▼M7 
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
▼M36  
Člen 313  
1. V skladu s členom 180 zakonika in izjemami iz odstavka 2 tega 
člena velja vse blago na carinskem obmo čju Skupnosti za skupnostno 
blago, razen če je dolo čeno, da nima skupnostnega statusa. 
2. Naslednje blago ne velja za skupnostno blago, razen če je v skladu 
s členi 314 do 323 te Uredbe dolo čeno, da ima skupnostni status: 
(a) blago, vneseno na carinsko obmo čje Skupnosti v skladu s členom 
37 zakonika; 
(b) blago v za časni hrambi v  ►C7 prosti coni ◄ kontrole vrste I v 
smislu člena 799 te Uredbe ali prostem skladiš ču; 
(c) blago, dano v odložni postopek ali v  ►C7 prosti coni ◄ kontrole 
vrste II v smislu člena 799 te Uredbe.  ▼M31  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 201
 
3. Z odstopanjem od to čke (a) odstavka 2 velja blago, vneseno na 
carinsko obmo čje Skupnosti, za skupnostno blago, razen če je določeno, 
da nima skupnostnega statusa: 
(a) če je bilo pri zra čnem prevozu blago natovorjeno ali pretovorjeno 
na letališču na carinskem obmo čju Skupnosti za dostavo na drugo 
letališče na carinskem obmo čju Skupnosti in če se prevaža na 
podlagi enotne prevozne listine, ki je bila sestavljena v državi članici; ali 
(b) če se pri pomorskem prevozu blago prevaža med pristaniš či na 
carinskem obmo čju Skupnosti z rednimi ladijskimi prevozi, 
odobrenimi v skladu s členom 313b.
 
Člen 313a  
„Redni ladijski prevoz“ pomeni storitev prevoza blaga s plovili, ki 
plujejo le med pristaniš či na carinskem obmo čju Skupnosti in ne 
smejo priti iz nobenega kraja, iti tja ali pristati tam, če je ta kraj 
zunaj tega obmo čja ali v  ►C7 prosti coni ◄ kontrole vrste I v 
smislu člena 799 v pristaniš ču na navedenem obmo čju. 
Člen 313b  
1. Ladijski družbi se lahko izda dovoljenje za vzpostavitev rednih 
ladijskih prevozov po predložitvi vloge carinskim organom države članice, na katere ozemlju je navedena družba ustanovljena ali, če 
tega ni, na katere ozemlju ima regionalno podružnico, če so izpolnjeni 
pogoji iz tega člena in člena 313c. 
2. Dovoljenje se izda samo ladijskim družbam, ki: 
(a) so ustanovljene ali imajo regionalno podružnico na carinskem 
območju Skupnosti in katerih dokumentacija bo dostopna pristojnim 
carinskim organom; 
(b) izpolnjujejo pogoje iz člena 14h; 
(c) določijo plovila, ki se uporabljajo za redni ladijski prevoz, in 
navedejo pristaniš ča postanka po izdaji dovoljenja; 
(d) se obvežejo, da na progah rednih ladijskih prevozov ne bodo 
obiskale nobenega pristaniš ča zunaj carinskega obmo čja Skupnosti 
ali ►
C7 proste cone ◄ kontrole vrste I v pristaniš ču na carinskem 
območju Skupnosti in ne bodo opravljale pretovarjanja na morju;  ▼M36  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 202
 
(e) pri carinskem organu za izdajo dovoljenja registrirajo imena plovil, 
določenih za redne ladijske prevoze, in pristaniš ča postanka.  
▼M49  
2a. Komisija in carinski organi držav članic z uporabo elektronskega 
sistema informiranja in sporo čanja za redni ladijski prevoz shranjujejo 
naslednje informacije in do njih dostopajo: 
(a) podatki o vlogah; 
(b) dovoljenja za redne ladijske prevoze in, če je ustrezno, njihove 
spremembe ali preklice; 
(c) imena pristaniš č postanka in imena plovil, ki se uporabljajo pri 
izvajanju storitve; 
(d) vsi ostali relevantni podatki.  
▼M36  
3. ►M49  V vlogi za dovoljenje za redni ladijski prevoz se navedejo 
države članice, ki jih storitev dejansko zadeva, lahko pa se navedejo 
tudi države članice, ki bi jih storitev lahko zadevala, za katere vložnik 
izjavi, da z njimi na črtuje prihodnje storitve. Carinski organi države 
članice, na katero je vloga naslovljena (carinski organ za izdajo dovol ­
jenja), prek elektronskega sistema informiranja in sporo čanja za redni 
ladijski prevoz iz odstavka 2a obvestijo carinske organe drugih držav članic, ki jih ladijski prevoz dejansko ali lahko zadeva (ustrezni carinski 
organi). ◄ 
Brez poseganja v odstavek 4 lahko ustrezni carinski organi v  
►
M49  15 ◄ dneh od prejema takšnega obvestila zavrnejo vlogo, če 
pogoj iz to čke (b) odstavka 2 ni izpolnjen, zavrnitev pa sporo čijo prek 
elektronskega sistema informiranja in sporo čanja iz člena 14x. Ustrezni 
carinski organ navede razloge za zavrnitev in pravne dolo čbe, ki niso 
izpolnjene. V navedenem primeru carinski organ za izdajo dovoljenja ne izda dovoljenja in vložnika obvesti o zavrnitvi, v obvestilu pa navedene razloge za zavrnitev. 
Kadar carinski organ za izdajo dovoljenja ne prejme odgovora ali 
zavrnitve od ustreznih carinskih organov, ko je preveril ali so pogoji za izdajo dovoljenja izpolnjeni, izda dovoljenje, ki ga sprejmejo druge države članice, ki jih ladijski prevoz zadeva. Elektronski sistem infor ­
miranja in sporo čanja iz člena 14x se uporablja za shranjevanje 
dovoljenj in obveš čanje ustreznih carinskih organov o izdaji dovoljenj. 
4. Kadar je ladijska družba imetnik potrdila AEO iz to čke (a) ali (c) 
člena 14a(1), velja, da so zahteve iz to čk (a) in (b) odstavka 2 tega člena 
in odstavka 3 tega člena izpolnjene.
 ▼M36  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 203
 
Člen 313c  
1. Po izdaji dovoljenja za redni ladijski prevoz v skladu s členom 
313b, mora zadevna ladijska družba dovoljenje uporabljati za plovila, registrirana za navedeni namen. 
2. Ladijska družba obvesti carinski organ za izdajo dovoljenj o vseh 
dejavnikih, ki bi nastopili po izdaji dovoljenja in bi lahko vplivali na trajanje ali vsebino dovoljenja. 
Kadar je dovoljenje razveljavljeno s strani carinskega organa za izdajo 
dovoljenja ali na zahtevo ladijske družbe, carinski organ za izdajo dovoljenja obvesti ustrezne carinske organe o razveljavitvi z uporabo  
►
M49  elektronskega sistema informiranja in sporo čanja za redni 
ladijski prevoz iz člena 313b(2a). ◄ 
3. Postopek iz člena 313b(3) se uporablja, če je treba dovoljenje 
spremeniti, da se vklju čijo države članice, ki niso vklju čene v izvirno 
ali prejšnje dovoljenje. Dolo čbe iz člena 313b(4) se uporabljajo 
smiselno.  
Člen 313d  
1. Ladijska družba, ki ima dovoljenje za vzpostavitev rednih ladijskih 
prevozov, carinskemu organu za izdajo dovoljenja sporo či naslednje: 
(a) imena plovil, ki bodo opravljala redni ladijski prevoz; 
(b) prvo pristaniš če, v katerem plovilo za čne izvajati redni ladijski 
prevoz; 
(c) pristaniš ča postanka; 
(d) kakršne koli spremembe informacij iz to čk (a), (b) in (c); 
(e) datum in uro, ko spremembe iz to čke (d) za čnejo veljati. 
2. Informacije, sporo čene v skladu z odstavkom 1, se pri carinskem 
organu za izdajo dovoljenja registrirajo v enem delovnem dnevu od dneva posredovanja sporo čila v ►
M49  elektronski sistem informiranja 
in sporočanja za redni ladijski prevoz iz člena 313b(2a). ◄ Na voljo so 
carinskim organom v pristaniš čih na carinskem obmo čju Skupnosti. 
Registracija za čne veljati prvi delovni dan po dnevu registracije.  ▼M36  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 204
 
Člen 313e  
Kadar je plovilo, registrirano za redni ladijski prevoz, zaradi okoliš čin, 
nad katerimi nima nadzora, prisiljeno pretovarjati na morju ali za časno 
pristati v pristaniš ču, ki ni del rednega ladijskega prevoza, vklju čno s 
pristanišči zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, ali v  ►C7 prosti 
coni ◄ kontrole vrste I v pristaniš ču na carinskem obmo čju Skupnosti, 
ladijska družba o tem nemudoma obvesti carinske organe v naslednjih pristaniščih postanka, vklju čno s pristaniš či na predvideni progi plovila. 
Blago, natovorjeno ali raztovorjeno v navedenih pristaniš čih, ne velja za 
skupnostno blago.
 
Člen 313f  
1. Carinski organi lahko zahtevajo dokaz od ladijske družbe, da so 
bile upoštevane dolo čbe iz členov 313b do 313e. 
2. Kadar carinski organi ugotovijo, da ladijska družba ni upoštevala 
določbe iz odstavka 1, nemudoma prek  ►M49  elektronskega sistema 
informiranja in sporo čanja za redni ladijski prevoz iz člena 313b(2a) ◄ 
obvestijo vse carinske organe, ki jih ladijski prevoz zadeva, tako da ti lahko sprejmejo zahtevane ukrepe.
 
▼M13  
Člen 314  
▼M42  
1. Kadar blago ne velja kot skupnostno blago v pomenu člena 313, je 
mogoče njegov skupnostni status v skladu s členom 314c(1) dolo čiti le, 
če izpolnjuje pogoje iz katere koli od naslednjih to čk: 
(a) blago je bilo prepeljano z ene to čke na drugo znotraj carinskega 
območja Skupnosti in je za časno zapustilo navedeno obmo čje brez 
prečkanja ozemlja tretje države; 
(b) blago je bilo prepeljano z ene to čke znotraj carinskega obmo čja 
Skupnosti čez ozemlje tretje države na drugo to čko znotraj 
carinskega obmo čja Skupnosti z enotno prevozno listino, ki jo je 
izdala država članica; 
(c) blago je bilo prepeljano z ene to čke znotraj carinskega obmo čja 
Skupnosti čez ozemlje tretje države, kjer je bilo pretovorjeno na 
prevozno sredstvo, drugo od tistega, na katero je bilo prvotno naloženo, na drugo to čko znotraj carinskega obmo čja Skupnosti in 
je bila za prevoz iz tretje države izdana nova prevozna listina, ki je predložena skupaj z izvodom izvirnega dokumenta, ki pokriva prevoz z ene to čke na drugo znotraj carinskega obmo čja Skupnosti.
 ▼M36  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 205
 
__________  
▼M42  
2a. Kadar je bilo blago prepeljano na na čin iz odstavka 1(c), pristojni 
carinski organi na to čki ponovnega vstopa blaga na carinsko obmo čje 
Skupnosti opravijo naknadno preverjanje, da dolo čijo natan čnost 
podatkov, vnesenih v izvod izvorne prevozne listine, v skladu z zahtevami upravnega sodelovanja med državami članicami iz člena 314a.  
▼
M13  
3. Dokumenti ali pravila  ►M19  iz člena 314c(l) ◄ se ne bodo 
uporabili v zvezi z blagom, za katero so bile kon čane izvozne formal ­
nosti, ali takim, ki je bilo obravnavano po postopku aktivnega ople ­
menitenja (sistem povra čil). 
▼M19  __________  
Člen 314a  
Carinske uprave držav članic si medsebojno pomagajo pri preverjanju 
pristnosti in natan čnosti dokumentov ter pri preverjanju, ali so bili 
pravilno uporabljeni postopki, ki se uporabljajo v skladu z dolo čbami 
iz tega naslova za dokazovanje skupnostnega statusa blaga.  
O d d e l e k 2  
Dokazilo o skupnostnem statusu  
Člen 314b  
V tem oddelku izraz „pristojni urad“ pomeni carinske organe, ki so 
pristojni za potrjevanje skupnostnega statusa blaga.  
Člen 314c  
1. Skupnostni status je za blago mogo če dokazati le na enega od 
naslednjih na činov, brez vpliva na blago, dano v notranji skupnostni 
tranzitni postopek: 
(a) z enim od dokumentov iz členov 315 do 317b; 
(b) v skladu s pravili iz členov 319 do 323; 
(c) s spremno listino iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2719/92 (  1 ); 
(d) z dokumentom iz člena 325; 
(e) z nalepko iz člena 462a(2); 
(f) z dokumentom iz  ►M21  člena 812 ◄, ki potrjuje skupnostni 
status blaga; ali  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 206  
( 1 ) UL L 276, 19.9.1992, str. 1.
 (g) s kontrolnim izvodom T5, ki je opisan v členu 843. 
2. Če se dokumenti ali pravila iz odstavka 1 uporabljajo za skup ­
nostno blago v embalaži, ki nima skupnostnega statusa, mora biti na dokumentu, ki potrjuje skupnostni status blaga, navedeno naslednje: 
(a) envases N 
(b) N-emballager 
(c) N-Umschließungen 
(d) Συσκευασία  Ν 
(e) N packaging 
(f) emballages N 
(g) imballaggi N 
(h) N-verpakkingen 
(i) embalagens N 
(j) N-pakkaus 
(k) N förpackning  
▼
A2 
obal N 
N-pakendamine 
N iepakojums 
N pakuot ė 
N csomagolás 
ippakkjar N 
opakowania N 
N embalaža 
N - obal  
▼M30  
опаковка  N 
ambalaj N  
▼M45  
N pakiranje.  
▼M19  
3. Če so izpolnjeni pogoji za izdajo dokumentov, je mogo če 
dokumente iz členov 315 do 323 izdati naknadno. V tem primeru 
morajo vsebovati eno od naslednjih navedb v rde či barvi: 
(l) Expedido  a posteriori , 
(m) Udstedt efterfoelgende,  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 207
 
(n) Nachträglich ausgestellt, 
(o) Εκδοθέν  εκ των υστέρων , 
(p) Issued retroactively, (q) Délivré a posteriori, 
(r) Rilasciato a posteriori, 
(s) Achteraf afgegeven, 
(t) Emitido a posteriori, 
(u) Annettu jälkikäteen, 
(v) Utfärdat i efterhand,  
▼
A2 
Vystaveno dodate čně, 
Välja antud tagasiulatuvalt, 
Izsniegts retrospekt īvi, 
Retrospektyvusis išdavimas, 
Kiadva visszamen őleges hatállyal, 
Maħruġ retrospettivament, 
Wystawione retrospektywnie, 
Izdano naknadno,  
▼M26  
Vyhotovené dodato čne, 
▼M30  
Издаден  впоследствие , 
Eliberat ulterior,  
▼M45  
Izdano naknadno.  
▼M19  
P o d o d d e l e k 1  
Dokument T2L  
Člen 315  
1. Skupnostni status blaga se dokazuje s predložitvijo dokumenta 
T2L. Ta dokument se sestavi v skladu z odstavki 3 do 5. 
2. Skupnostni status blaga, ki se pošilja na del carinskega obmo čja 
Skupnosti, kjer se Direktiva 77/388/EGS ne uporablja, ali iz dela tega območja, se dokazuje s predložitvijo dokumenta T2LF. 
Odstavki 3 do 5 tega člena in členi 316 do 324f se za dokument T2LF 
smiselno uporabljajo. 
3. Dokument T2L se izpiše na obrazcu, ki ustreza izvodu 4 ali 
izvodu 4/5 vzorca v prilogah 31 in 32. 
Po potrebi se navedenemu obrazcu doda en ali ve č dopolnilnih listov, ki 
ustrezajo izvodu 4 ali izvodu 4/5 vzorca v prilogah 33 in 34.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 208
 
Če države članice pri uporabi ra čunalniškega sistema za izdelavo 
deklaracij ne odobrijo uporabe dopolnilnih listov, se obrazcu doda eden ali več obrazcev, ki ustrezajo izvodu 4 ali izvodu 4/5 vzorca v prilogah 31 
in 32. 
4. Udeleženec vpiše „T2L“ v desno podpolje polja 1 na obrazcu in 
„T2Lbis“ v desno podpolje polja 1 na dopolnilnih listih. 
5. Nakladnice, sestavljene v skladu z vzorcem iz Priloge 45 in 
izpolnjene v skladu s Prilogo 44a, se lahko uporabljajo namesto dopol ­
nilnih listov kot opisni del dokumenta T2L.
 
Člen 315a  
Carinski organi lahko osebam, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 373, 
odobrijo uporabo takšnih nakladnic, ki ne ustrezajo vsem zahtevam iz člena 44a in 45. 
Člen 385(1), drugi pododstavek, (2) in (3) se smiselno uporablja.
 
Člen 316  
1. Ob upoštevanju dolo čb iz člena 324f se dokument T2L sestavi v 
enem izvirniku. 
2. Na zahtevo udeleženca pristojni urad potrdi dokumente T2L in po 
potrebi vse uporabljene dopolnilne liste ali nakladnice. Takšen zaznamek vsebuje naslednje podatke, ki morajo biti, če je mogo če, 
navedeni v polju „C. Urad odhoda“: 
(a) na dokumentih T2L naziv in žig pristojnega urada, podpis 
carinskega delavca, datum potrditve in bodisi eviden čno številko 
ali številko odpremne deklaracije, kjer je to potrebno; 
(b) pri dopolnilnih listih ali nakladnicah številko, navedeno na 
dokumentu T2L, ki se vpiše z žigom, na katerem je ime pristojnega urada, ali ro čno; če je vpisana ro čno, mora biti zraven uradni žig 
navedenega urada. 
Dokumenti se vrnejo udeležencu.
 
P o d o d d e l e k 2  
Komercialni dokumenti  
▼B 
Člen 317  
▼M13  
1. Dokaz, da ima blago skupnostni status, se izro či v skladu s spodaj 
določenimi pogoji z izstavitvijo ra čuna ali prevozne listine za blago.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 209
 
2. Račun ali prevozna listina iz odstavka 1 vsebuje vsaj polni naziv 
in naslov pošiljatelja oziroma udeleženca, kadar to ni pošiljatelj, število in vrsto, oznake in referen čne številke tovorkov, opis blaga, bruto maso 
v kilogramih in po potrebi število zabojnikov. 
Udeleženec jasno ozna či navedeni dokument z znakom „T2L“ in z 
lastnoročnim podpisom. 
3. Na zahtevo udeleženca pristojni urad potrdi ra čun ali prevozno 
listino, ki jo je ustrezno izpolnila in podpisala zadevna oseba. 
Zaznamek vsebuje naziv in žig pristojnega urada, podpis uradnika tega urada, datum potrditve in bodisi eviden čno številko ali številko 
odpremne deklaracije, če je potrebna. 
4. Če skupna vrednost blaga Skupnosti, zajetega v ra čunu ali 
prevozni listini, izpolnjeni in podpisani v skladu z odstavkom 2 tega člena ali člena 224, ne presega 10 000 EUR, udeležencu ni treba 
predložiti dokumenta v potrditev pristojnemu uradu. 
V tem primeru ra čun ali prevozna listina vsebujeta poleg podatkov iz 
odstavka 2 še podatke o pristojnem uradu.  
▼
B 
5. Ta člen se uporablja le, kadar se ra čun ali prevozna listina nanaša 
izključno na skupnostno blago.  
▼M13  
Člen 317a  
1. Dokaz, da ima blago skupnostni status, se predloži v skladu s 
spodaj dolo čenimi pogoji, tako da ladjarska družba izdela manifest za 
blago. 
2. Manifest vklju čuje najmanj naslednje podatke: 
(a) ime in polni naslov ladjarske družbe; 
(b) ime plovila; 
(c) kraj in datum natovarjanja; 
(d) kraj raztovarjanja. Manifest za vsako pošiljko nadalje vklju čuje: 
(a) sklicevanje na nakladnico ali drug poslovni dokument; 
(b) številko, opis, oznake in sklicne številke tovorkov;  
▼
M19  
(c) običajni trgovski opis blaga, ki vsebuje dovolj podatkov, da 
omogočajo ugotavljanje istovetnosti blaga;  
▼M13  
(d) bruto maso v kilogramih; 
(e) morebitne identifikacijske številke zabojnikov; in  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 210
 
(f) naslednje vnose za status blaga: 
— črko, „C“ (enakovredna „T2L“) za blago, katerega skupnostni 
status je mogo če dokazati, 
— črko „F“ (ki ustreza „T2LF“) za blago, katerega skupnostni 
status je mogo če dokazati in ki se pošilja v del carinskega 
območja Skupnosti, kjer se dolo čbe Direktive 77/388/EGS ne 
uporabljajo, oziroma iz njega, 
— črko „N“ za vse drugo blago.  
3. Na zahtevo ladijskega prevoznika pristojni urad potrdi ustrezno 
izpolnjen in podpisan manifest. Zaznamek vsebuje naziv in žig pris ­
tojnega urada, podpis uradnika tega urada in datum potrditve.  
Člen 317b  
Kadar se uporabljajo poenostavljeni skupnostni tranzitni postopki iz  
►M21  členov 445 in 448 ◄, se skupnostni status navede s črko 
„C“ (enakovredna „T2L“), ki se vpiše poleg posameznih postavk na manifestu.
 
__________  
P o d o d d e l e k 3  
Druga dokazila, ki jih zahtevajo nekatere operacije  
▼B 
Člen 319  
1. Kadar se blago prevaža na podlagi zvezka TIR ali ATA, sme 
deklarant za dokaz skupnostnega statusa blaga  ►M19  __________  ◄ 
razločno vpisati kratico „T2L“ skupaj s svojim podpisom v prostor, 
predviden za poimenovanje blaga, na vse ustrezne kupone 
uporabljenega zvezka, preden ga predloži uradu odhoda v overitev. 
Kratica „T2L“ se na vseh kuponih, kjer je vpisana, overi z žigom urada odhoda, ki ga spremlja podpis pristojnega uradnika. 
2. Kadar zvezek TIR ali ATA hkrati zajema skupnostno blago in 
blago ne članice, se ti dve kategoriji blaga navedeta lo čeno, kratica 
„T2L“ pa se vnese tako, da se jasno nanaša samo na skupnostno blago.
 
Člen 320  
Če je treba ugotoviti skupnostni status motornih cestnih vozil, regis ­
triranih v državi članici, se šteje, da imajo taka vozila skupnostni status: 
(a) kadar jih spremljajo registrske tablice in dokumenti, registrski 
podatki na navedenih tablicah in dokumenti pa nedvoumno doka ­
zujejo njihov skupnostni status;  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 211
 
(b) v drugih primerih, v skladu s členi 315 do 319 in 321, 322 ter 323.  
▼B 
Člen 321  
Če je treba ugotoviti skupnostni status tovornih vagonov, ki pripadajo 
železniški družbi države članice, se šteje, da imajo taki vagoni skup ­
nostni status: 
(a) kadar na njih napisana številka in oznaka lastništva (kratica) 
nedvoumno dokazujeta skupnostni status; 
(b) v drugih primerih, ob predložitvi enega od dokumentov iz  
►M19  členov 315 do 317b ◄. 
Člen 322  
1. Če je treba ugotoviti skupnostni status embalaže, ki se uporablja 
za prevoz blaga v okviru trgovine znotraj Skupnosti in se lahko ugotovi, da pripada osebi s sedežem v državi članici, in ki se po uporabi prazna 
vrača iz druge države članice, se šteje, da ima ta embalaža skupnostni 
status: 
(a) kadar je prijavljena kot skupnostno blago in ni dvoma o verodos ­
tojnosti take deklaracije; 
(b) v drugih primerih v skladu s členi 315 do 323. 
2. Ugodnost, predvidena v odstavku 1, se odobri za posode, 
ovojnine, palete in drugo podobno opremo, ne pa za zabojnike  
►
M20  __________  ◄. 
Člen 323  
Če je treba ugotoviti skupnostni status blaga v spremni potniški prtljagi, 
ki se ne uporablja v komercialne namene, se šteje, da ima to blago skupnostni status: 
(a) kadar je prijavljeno kot skupnostno blago in ni dvoma o resni čnosti 
take deklaracije; 
(b) v drugih primerih v skladu s členi 315 do 322.  
▼
M19  __________  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 212
 
P o d o d d e l e k 4  
Dokazilo o skupnostnem statusu blaga, ki ga daje pooblaš čeni pošiljatelj  
Člen 324a  
1. Carinski organi posamezne države članice lahko katerikoli osebi, v 
nadaljnjem besedilu „pooblaš čeni pošiljatelj“, ki izpolnjuje zahteve iz 
člena 373 in namerava dokazovati skupnostni status blaga z doku ­
mentom T2L v skladu s členom 315 ali z enim od dokumentov iz 
členov 317 do 317b, v nadaljnjem besedilu „komercialni dokumenti“, 
dovolijo uporabo takšnih dokumentov, ne da bi jih morala predložiti pristojnemu uradu v potrditev. 
2. Dolo čbe iz členov 374 do 378 se smiselno uporabljajo za 
dovoljenje iz odstavka 1.
 
Člen 324b  
Dovoljenje posebej navaja: 
(a) urad, odgovoren za predhodno potrjevanje obrazcev, ki se 
uporabljajo za sestavo zadevnih dokumentov, za namene člena 
324c(l)(a); 
(b) način, kako bo pooblaš čeni pošiljatelj dokazoval, da so bili obrazci 
pravilno uporabljeni; 
(c) izvzete kategorije ali gibanja blaga; 
(d) obdobje, v katerem bo pooblaš čeni pošiljatelj obveš čal pristojni 
urad, in na čin obveščanja, da bodo lahko opravili ves potrebni 
nadzor pred odhodom blaga.  
Člen 324c  
1. Dovoljenje dolo ča, da mora biti prednja stran zadevnih komer ­
cialnih dokumentov ali polje „C. Urad odhoda“ na prednji strani obrazcev, uporabljenih za izpolnjevanje dokumentov T2L, in nadaljnjih listov, kadar pridejo v poštev: 
(a) vnaprej žigosana z žigom urada iz člena 324b(a) in s podpisom 
carinskega delavca tega urada; ali 
(b) žigosana s posebnim žigom, ki ga ima pooblaš čeni pošiljatelj in ga 
odobrijo carinski organi ter ustreza vzorcu iz Priloge 62. Odtis tega žiga je na obrazce mogo če vtisniti vnaprej, če tiskanje opravi 
tiskarna, ki je bila pooblaš čena v ta namen.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 213
 
Točka 27 Priloge 37d se uporablja smiselno.  
▼M19  
2. Pooblaš čeni pošiljatelj najpozneje ob dostavi blaga izpolni in 
podpiše obrazec. V polje „D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda“ na dokumentu T2L ali na jasno vidno mesto na uporabljenem komer ­
cialnem dokumentu vpiše tudi naziv pristojnega urada, datum izpolnjevanja dokumenta in enega od naslednjih zaznamkov: 
— Expedidor autorizado — Godkendt afsender — Zugelassener Versender — Εγκεκριμένος  αποστολέας  
— Authorised consignor — Expéditeur agréé — Speditore autorizzato — Toegelaten afzender — Expedidor autorizado — Hyväksytty lähettäjä — Godkänd avsändare  
▼
A2 
— Schválený odesílatel 
— Volitatud kaubasaatja — Atzītais nosūtītājs 
— Įgaliotas siunt ėjas 
— Engedélyezett feladó — Awtorizzat li jibg ħat 
— Upowa żniony nadawca 
— Pooblaš čeni pošiljatelj 
— Schválený odosielate ľ
 
▼M30  
— Одобрен  изпращач  
— Expeditor agreat autorizat autorizat  
▼M45  
— Ovlašteni pošiljatelj.  
▼M19  
Člen 324d  
1. Pooblaš čeni pošiljatelj ima lahko pooblastilo, da ne podpiše doku ­
mentov T2L ali uporabljenih komercialnih dokumentov, ki so bili izdelani po postopku elektronske ali avtomatske izmenjave podatkov, če so opremljeni z odtisom posebnega žiga iz Priloge 62. To dovoljenje 
se izda pod pogojem, da je pooblaš čeni pošiljatelj tem organom 
predhodno dal pisno izjavo, s katero potrjuje svojo odgovornost za pravne posledice, ki izhajajo iz vseh dokumentov T2L ali komercialnih dokumentov, ki so izdani z odtisom posebnega žiga.  ▼
M36  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 214
 
2. Dokumenti T2L ali komercialni dokumenti, sestavljeni v skladu z 
odstavkom 1, na mestu podpisa pooblaš čenega pošiljatelja vsebujejo 
enega od naslednjih zaznamkov: 
— Dispensa de firma — Fritaget for underskrift — Freistellung von der Unterschriftsleistung — Δεν απαιτείται  υπογραφή  
— Signature waived — Dispense de signature — Dispensa dalla firma — Van ondertekening vrijgesteld — Dispensada a assinatura — Vapautettu allekirjoituksesta — Befriad från underskrift  
▼
A2 
— Podpis se nevyžaduje 
— Allkirjanõudest loobutud — Derīgs bez paraksta 
— Leista nepasirašyti — Aláírás alól mentesítve — Firma mhux me ħtieġa 
— Zwolniony ze sk ładania podpisu 
— Opustitev podpisa  
▼
M26  
— Oslobodenie od podpisu  
▼M30  
— Освободен  от подпис  
— Dispens ă de semn ătură 
▼M45  
— Oslobo đeno potpisa.  
▼M19  
Člen 324e  
1. Carinski organi države članice lahko ladijske družbe oprostijo 
sestavljanja manifestov za dokazovanje skupnostnega statusa blaga najpozneje do dne po odhodu plovila in vsekakor do prihoda plovila v namembno pristaniš če. 
2. Dovoljenje iz odstavka 2 se odobri le mednarodnim ladijskim 
družbam, ki: 
(a) izpolnjujejo pogoje iz člena 373; z odstopanjem od člena 373(l)(a) 
ni treba, da so ladijske družbe s sedežem v Skupnosti, če imajo tam 
območno podružnico; in  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 215
 
(b) uporabljajo elektronski sistem izmenjave podatkov za prenos 
podatkov med pristaniš čem odhoda in namembnim pristaniš čem v 
Skupnosti; in 
(c) opravijo veliko število voženj med državami članicami po priznanih 
progah. 
3. Ob prejemu vloge carinski organi države članice, v kateri ima 
ladijska družba sedež, obvestijo o vlogi druge države članice, na 
ozemljih katerih so pristaniš ča odhoda in namembna pristaniš ča. 
Če carinski organi v 60 dneh od obvestila ne prejmejo ugovora, 
odobrijo uporabo poenostavljenega postopka iz odstavka 4. 
Takšna odobritev velja v zadevnih državah članicah in se uporablja 
samo za tranzitne operacije med pristaniš či, na katere se nanaša. 
4. Poenostavitev se opravi na naslednji na čin: 
(a) manifest za pristaniš če odhoda se po elektronskem sistemu za 
izmenjavo podatkov pošlje v namembno pristaniš če; 
(b) ladijski prevoznik v manifest vpiše podatke, ki so navedeni v členu 
317a(2);  
▼M36  
(c) manifest, ki je bil poslan po sistemu elektronske izmenjave 
podatkov (manifest z izmenjavo podatkov), se predloži carinskim organom v pristaniš ču odhoda najpozneje prvi delovni dan po 
odhodu plovila in vsekakor pred prihodom plovila v namembno pristanišče. Kadar carinski organi nimajo dostopa do inform ­
acijskega sistema, ki so ga potrdili in v katerem je shranjen manifest z izmenjavo podatkov, lahko zahtevajo, da se jim 
predloži natisnjen manifest z izmenjavo podatkov; 
(d) manifest z izmenjavo podatkov se predloži carinskim organom v 
namembnem pristaniš ču. Kadar carinski organi nimajo dostopa do 
informacijskega sistema, ki so ga potrdili in v katerem je shranjen manifest z izmenjavo podatkov, lahko zahtevajo, da se jim predloži 
izpis manifesta z izmenjavo podatkov.  
▼
M19  
5. ►M21  Člen 448(5) ◄ se smiselno uporablja.  
Člen 324f  
Pooblaščeni pošiljatelj naredi izvod vsakega dokumenta T2L ali vsakega 
komercialnega dokumenta, ki je bil izdan na podlagi tega pododdelka. Carinski organi dolo čijo pogoje, po katerih se izvod predloži za 
kontrolo in hrani vsaj dve leti.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 216
 
P o d o d d e l e k 5  
▼M7 
Posebne dolo čbe v zvezi s proizvodi morskega ribolova in drugimi proizvodi, 
pridobljenimi iz morja s plovili  
Člen 325  
1. ►M19  Za namene tega pododdelka ◄: 
(a) Ribiško plovilo Skupnosti  pomeni plovilo, vpisano in registrirano na 
delu ozemlja države članice, ki tvori del carinskega obmo čja Skup­
nosti, pluje pod zastavo države članice, lovi proizvode morskega 
ribolova in jih, odvisno od primera, predeluje na krovu; 
(b) Predelovalna ladja Skupnosti  pomeni plovilo, vpisano in regis ­
trirano na delu ozemlja države članice, ki je del carinskega 
območja Skupnosti, pluje pod zastavo države članice in ne lovi 
proizvodov morskega ribolova, vendar take proizvode predeluje na krovu. 
2. Obrazec T2M, izdelan v skladu s členi 327 do 337, se predloži v 
dokaz skupnostnega statusa: 
(a) proizvodov morskega ribolova, ki jih je ribiško plovilo Skupnosti 
ujelo zunaj teritorialnih voda države ali ozemlja, ki ne spada v carinsko obmo čje Skupnosti; 
in 
(b) blaga, pridobljenega iz takih proizvodov na krovu tega plovila ali 
predelovalne ladje Skupnosti, pri proizvodnji katerega so bili morda uporabljeni drugi proizvodi, ki imajo skupnostni status, 
ki so lahko v embalaži s skupnostnim statusom in jih je treba vnesti na 
carinsko obmo čje Skupnosti pod pogoji iz člena 326. 
3. Dokaz o skupnostnem statusu proizvodov morskega ribolova in 
drugih proizvodov, pridobljenih ali ujetih v vodah zunaj teritorialnih voda države ali ozemlja, ki ne spada v carinsko obmo čje Skupnosti, s 
plovili pod zastavo države članice, vpisanih ali registriranih v delu 
ozemlja države članice, ki predstavlja del carinskega obmo čja Skup­
nosti, ali teh proizvodov, ki so jih v teritorialnih vodah carinskega območja Skupnosti pridobila ali ujela plovila države, ki ni članica, je 
treba zagotoviti z ladijskim dnevnikom ali kako druga če, kakor dolo ča 
navedeni status.
 
Člen 326  
1. Obrazec T2M v zvezi s proizvodi in blagom iz člena 325(2), 
prepeljanimi neposredno do carinskega obmo čja Skupnosti, predloži: 
(a) ribiško plovilo Skupnosti, ki je ujelo proizvode in jih po potrebi 
oplemenitilo, ali  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 217
 
(b) neko drugo ribiško plovilo Skupnosti ali predelovalna ladja Skup ­
nosti, ki je proizvode oplemenitila po pretovoru s plovila iz točke (a), ali 
(c) neko drugo plovilo, na katerega so bili navedeni proizvodi in blago 
pretovorjeni s plovil iz to čk (a) in (b), ne da bi bile opravljene 
nadaljnje spremembe, ali 
(d) prevozno sredstvo, zajeto v enotni prevozni listini, izdelano v državi 
ali na ozemlju, ki ni del carinskega obmo čja Skupnosti, in kjer so 
bili proizvodi ali blago izkrcani s plovil iz to čk (a), (b) in (c). 
Potem obrazca T2M ni ve č mogoče uporabljati kot dokaz skupnostnega 
statusa proizvodov ali blaga, na katere se nanaša. 
2. Carinski organi, odgovorni za pristaniš če, kjer se proizvodi in/ali 
blago izkrca s plovila iz to čke (a) odstavka 1, lahko opustijo uporabo 
odstavka 1, kadar ni dvoma o poreklu teh proizvodov in/ali blaga ali kadar se uporablja potrjevanje iz člena 8(1) Uredbe Sveta (EGS) 
št. 2847/93 (
 1 ). 
▼B 
Člen 327  
1. Obrazec za dokument T2M mora ustrezati vzorcu iz Priloge 43. 
2. Izvirnik mora biti natisnjen na brezlesnem pisalnem papirju s težo 
najmanj 55 g/m  2 . Papir je treba na obeh straneh pretiskati z zeleno 
giljošo, da se vidi vsako mehansko ali kemi čno ponarejanje. 
3. Obrazec T2M je formata 210 × 297 mm z dovoljenim odsto ­
panjem po dolžini - 5 in + 8 mm. 
4. Obrazec je natisnjen v uradnem jeziku Skupnosti, ki ga dolo čijo 
pristojni organi države članice, ki ji plovilo pripada. 
5. Obrazci T2M so vezani v zvezke po 10 primerkov, to je po en 
izvirnik, ki se iztrga, in njegova kopija, ki ostane v zvezku. Stran 2 platnice zvezka vsebuje opombe, prikazane v Prilogi 44. 
6. Vsak obrazec T2M ima svojo zaporedno številko. Ta številka je na 
izvirniku in na kopiji enaka.  ▼
M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 218  
( 1 ) UL L 261, 20.10.1993, str. 1.
 7. Države članice lahko same tiskajo obrazce T2M in jih vežejo v 
zvezke ali pa to naložijo tiskarjem, ki jih same pooblastijo. V slednjem primeru mora biti na strani 1 platnice vsakega zvezka in na izvirniku vsakega obrazca navedeno sklicevanje na pooblastilo. Na strani 1 in na izvirniku morata biti napisana tudi ime in naslov tiskarja ali oznaka, s katero je lahko prepoznan. 
8. Obrazec T2M se izpolni v enem od uradnih jezikov Skupnosti s 
pisalnim strojem ali čitljivo ročno; v slednjem primeru s črnilom in 
tiskanimi črkami. Brisanje in spreminjanje ni dovoljeno. Popravlja se 
s prečrtavanjem napa čnih besed in dodajanjem potrebnih sprememb. 
Vsako takšno spremembo mora parafirati tista oseba, ki je deklaracijo s popravki podpisala.  
▼
M7 
Člen 328  
Zvezek obrazcev T2M na zahtevo ustrezne osebe izda carinski urad 
Skupnosti, odgovoren za nadzorovanje mati čnega pristaniš ča ribiškega 
plovila Skupnosti, ki mu je zvezek namenjen. 
Zvezek se izda samo, kadar zadevna oseba izpolni polja 1 in 2 v jeziku 
obrazca ter izpolni in podpiše izjavo v polju 3 v vseh izvirnikih in izvodih obrazcev, vsebovanih v zvezku. Pri izdaji zvezka carinski urad izpolni polje B vseh izvirnikov in izvodov obrazcev v zvezku. 
Zvezek velja dve leti od datuma izdaje, navedene na strani 2 platnic. 
Poleg tega za veljavnost obrazcev jam či žig v polju A vsakega izvirnika 
in izvoda, ki ga odtisne organ, odgovoren za registracijo ribiškega plovila Skupnosti, za katerega se zvezek izda.
 
Člen 329  
Kapitan ribiškega plovila Skupnosti izpolni polje 4 in, če je bil ulov 
oplemeniten na krovu, polje 6 ter izpolni in podpiše izjavo v polju 9 izvirnika in izvoda enega od obrazcev v zvezku, kadar koli: 
(a) pretovori proizvode na eno od plovil iz to čke (b) člena 326(1), ki 
predeluje te proizvode; 
(b) pretovori proizvode ali blago na katero koli drugo ladjo, ki jih ne bo 
oplemenitila, temve č prepeljala neposredno do pristaniš ča na 
carinskem obmo čju Skupnosti ali do nekega drugega pristaniš ča 
za naknadno pošiljanje na to obmo čje; ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 219
 
(c) brez vpliva na člen 326(2) izkrca proizvode ali blago v pristaniš ču 
na carinskem obmo čju Skupnosti; 
(d) izkrca proizvode ali blago v pristaniš ču zunaj carinskega obmo čja 
Skupnosti za naknadno pošiljanje na to obmo čje. 
Vsako oplemenitenje teh proizvodov se zapiše v ladijski dnevnik 
plovila.  
Člen 330  
Kapitan plovila iz to čke (b) člena 326(1) izpolni polje 6 ter izpolni in 
podpiše izjavo v polju 11 izvirnika obrazca T2M, kadar koli izkrca blago ali v pristaniš ču na carinskem obmo čju Skupnosti ali v pristaniš ču 
zunaj navedenega obmo čja za naknadno pošiljanje na to obmo čje ali 
kadar koli v ta namen pretovarja blago na drugo plovilo. 
Oplemenitenje blaga, pretovorjenega na plovilo, se zapiše v ladijski 
dnevnik tega plovila.
 
Člen 331  
Kadar se proizvodi ali blago iz to čke (a) ali to čke (b) člena 329 
pretovorijo prvi č, se izpolni polje 10 izvirnika in izvoda obrazca 
T2M; če pride do nadaljnjega pretovarjanja vrste, navedene v členu 
330, se izpolni tudi polje 12 izvirnika tega obrazca T2M. Izjavo o pretovarjanju podpišeta oba kapitana, izvirnik obrazca T2M pa se da kapitanu plovila, na katerega so proizvodi ali blago pretovorjeni. Vsak postopek pretovarjanja se vpiše v ladijske dnevnike obeh sodelujo čih 
plovil.
 
Člen 332  
1. Kadar gredo proizvodi ali blago, zajeto v obrazcu T2M, v državo 
ali na ozemlje, ki ni del carinskega obmo čja Skupnosti, je navedeni 
obrazec veljaven samo, če so carinski organi te države ali ozemlja 
izpolnili in podpisali potrditev v polju 13 obrazca. 
2. Kadar nekaj proizvodov ali blaga ne prispe na carinsko obmo čje 
Skupnosti, se v polje „Opombe“ obrazca T2M vnese ime, vrsta, bruto masa in raba ali uporaba, ki je bila dodeljena tem pošiljkam.
 
Člen 333  
1. Kadar gredo proizvodi ali blago, zajeto z obrazcem T2M, v državo 
ali na ozemlje, ki ni del carinskega obmo čja Skupnosti, za naknadno 
odpošiljanje v delnih pošiljkah na to obmo čje, ustrezna oseba ali njen 
predstavnik: 
(a) vpiše v polje „Opombe“ prvotnega obrazca T2M število vrst 
paketov, bruto maso, rabo ali uporabo, dodeljeno za pošiljko, in številko „izpiska“ iz to čke (b);  ▼
M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 220
 
(b) izdela „izpisek“ T2M in v ta namen uporabi izviren obrazec iz 
zvezka obrazcev T2M, izdanega v skladu z dolo čbami člena 328. 
Vsak „izpisek“ in njegov izvod, ki ostane v zvezku T2M, vklju čujeta 
sklic na prvotni obrazec T2M iz to čke (a) in sta jasno ozna čena z eno 
od naslednjih navedb: 
— Extracto, — Udskrift, — Auszug, — Aπóσπασμα , 
— Extract, — Extrait, — Estratto, 
— Uittrreksel, 
— Extracto, — Ote, — Utdrag,  
▼
A2 
— Výpis, 
— Väljavõte, — Izraksts, — Išrašas, — Kivonat, — Estratt, — Wyciąg, 
— Izpisek, — Výpis,
 
▼M30  
— Извлечение , 
— Extras,  
▼M45  
— Izvod.  
▼M7 
„Izpisek“ T2M, ki spremlja delno pošiljko na carinsko obmo čje Skup­
nosti, v poljih 4, 5, 6, 7 in 8 navaja ime, vrsto, tarifno oznako KN in količino proizvodov ali blaga, ki sestavljajo to pošiljko. Poleg tega 
potrditev v polju 13 izpolnijo in podpišejo carinski organi države ali ozemlja, kjer so proizvodi ali blago ostali med tranzitom.  ▼
M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 221
 
2. Kadar so vsi proizvodi in blago, zajeti s prvotnim obrazcem T2M 
iz točke (a) odstavka 1 poslani na carinsko obmo čje Skupnosti, 
potrditev v polju 13 obrazca izpolnijo in podpišejo organi, na katere se v navedenem odstavku sklicuje. Obrazec se potem pošlje carinskemu uradu, navedenemu v to čki 328. 
3. Kadar nekateri proizvodi ali blago ne prispejo na carinsko 
območje Skupnosti, se ime, vrsta, bruto masa, raba oziroma uporaba, 
dodeljena proizvodom ali blagu, vpišejo v polje „Opombe“ prvotnega obrazca T2M.
 
Člen 334  
Vsi obrazci T2M, prvotni ali „izpiske“, se predložijo carinskemu uradu, 
kjer se proizvodi ali blago, na katerega se nanašajo, vnesejo na carinsko območje Skupnosti. Vendar, kadar se proizvodi ali blago vnesejo v 
tranzitnem postopku, ki se za čne zunaj tega obmo čja, se obrazci 
predložijo pri namembnem carinskem uradu za ta postopek. 
Urad lahko zahteva prevod obrazca. Poleg tega lahko zaradi preverjanja 
natančnosti navedb iz obrazca T2M zahtevajo predložitev vseh ustreznih 
dokumentov, vklju čno z ladijskimi papirji, kadar je to potrebno. Urad 
izpolni polje C vsakega obrazca T2M, izvod katerega se pošlje carinskemu uradu iz člena 328.
 
Člen 335  
Z odstopanjem od členov 332, 333 in 334, v primeru da gredo proizvodi 
ali blago, zajeto z obrazcem T2M, v tretjo državo, ki je pogodbenica Konvencije o skupnem tranzitnem postopku, za vrnitev v celoti ali v delnih pošiljkah na carinsko obmo čje Skupnosti po postopku „T2“, se 
navedbe navedenega postopka vnesejo v polje „Opombe“ obrazca T2M. 
Kadar so bili vsi proizvodi in/ali blago, zajeti s tem obrazcem T2M, 
poslani na carinsko obmo čje Skupnosti, potrditev v polju 13 obrazca 
izpolnijo in podpišejo carinski organi. Izpolnjen izvod obrazca se pošlje 
carinskemu uradu iz člena 328. 
Ustrezno se uporabijo dolo čbe člena 332(2).
 
Člen 336  
Zvezek, ki vsebuje obrazce T2M, se predloži, kadar koli to zahtevajo 
carinski organi.  ▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 222
 
Kadar plovilo, za katero je bil izdan zvezek obrazcev T2M iz člena 327, 
preneha izpolnjevati predpisane pogoje, preden so bili uporabljeni vsi obrazci iz zvezka, ali je poteklo njegovo obdobje veljavnosti, se zvezek nemudoma vrne carinskemu organu, ki ga je izdal.  
▼
M19  __________  
▼M7 __________  
▼M19  
POGLAVJE 4  
Skupnostni tranzit  
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 340a  
Če ni dolo čeno druga če, se dolo čbe iz tega poglavja uporabljajo za 
zunanji in notranji skupnostni tranzit. 
Blago, ki predstavlja ve čje tveganje za goljufije, je našteto v Prilogi 44c. 
Če se dolo čba iz te uredbe nanaša na navedeno prilogo, se ukrepi v 
zvezi z blagom iz navedene priloge uporabljajo le, če količina takšnega 
blaga presega ustrezno minimalno koli čino. Priloga 44c se pregleda vsaj 
enkrat na leto.  
Člen 340b  
V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve: 
1. „urad odhoda“: pomeni carinski urad, ki sprejema deklaracije, na 
podlagi katerih je blago dano v skupnostni tranzitni postopek; 
2. „urad tranzita“ pomeni: 
(a) carinski urad pri izhodu iz carinskega obmo čja Skupnosti, ko 
pošiljka zapuš ča carinsko obmo čje Skupnosti v okviru tranzitne 
operacije prek meje med državo članico in tretjo državo, ki ni 
članica Efte; ali 
(b) carinski urad pri vstopu na carinsko obmo čje Skupnosti, ko je 
blago pre čkalo ozemlje tretje države v okviru tranzitne oper ­
acije; 
3. „namembni urad“: pomeni carinski urad, v katerem je treba 
predložiti blago, dano v skupnostni tranzitni postopek, da se postopek lahko kon ča; ▼
M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 223
 
4. „urad zavarovanja“: pomeni urad, ki ga dolo čijo carinski organi 
vsake države članice, pri katerem garant vlaga zavarovanja; 
5. „države Efte“: pomeni vse države, ki so članice Efte, in vse druge 
države, ki so pristopile h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (
 1 ); 
▼M32  
6. „spremna tranzitna listina“: dokument, ki se izpiše iz ra čun­
alniškega sistema, je namenjen spremljanju blaga in temelji na podatkih iz tranzitne deklaracije;  
▼
M34  
6a. „Spremna tranzitna/varnostna listina“: pomeni dokument, ki se 
izpiše iz ra čunalniškega sistema, je namenjen spremljanju blaga 
in temelji na podatkih iz tranzitne deklaracije in vstopne oziroma izstopne skupne deklaracije;
 
▼C6 
7. „Pomožni postopek“: postopek, ki temelji na papirnih dokumentih, 
ki omogo čajo vložitev in nadzor tranzitne deklaracije ter 
spremljanje tranzitne operacije, kadar standardnega postopka po elektronski poti ni mogo če izvajati.
 
▼M19  
Člen 340c  
▼M32  
1. Skupnostno blago je dano v notranji skupnostni tranzitni postopek, 
če je dobavljeno: 
(a) iz dela carinskega obmo čja Skupnosti, kjer se uporabljajo dolo čbe 
Direktive 2006/112/ES, v del carinskega obmo čja Skupnosti, kjer se 
navedene dolo čbe ne uporabljajo, ali 
(b) iz dela carinskega obmo čja Skupnosti, kjer se dolo čbe Direktive 
2006/112/ES ne uporabljajo, v del carinskega obmo čja Skupnosti, 
kjer se navedene dolo čbe uporabljajo, ali 
(c) iz dela carinskega obmo čja Skupnosti, kjer se dolo čbe Direktive 
2006/112/ES ne uporabljajo, v del carinskega obmo čja Skupnosti, 
kjer se navedene dolo čbe ravno tako ne uporabljajo.  
▼M19  
2. Skupnostno blago, ki je dobavljeno iz enega kraja na carinskem območju Skupnosti v drugi kraj prek obmo čja ene ali ve č držav Efte v 
skladu s Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku, se daje v notranji skupnostni tranzitni postopek brez poseganja v odstavek 3. 
Blaga iz prvega pododstavka, ki se prevaža v celoti po morju ali po 
zraku, ni treba dati v notranji skupnostni tranzitni postopek.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 224  
( 1 ) UL L 226, 13.8.1987, str. 2.
 3. Če se skupnostno blago izvaža v državo Efte ali se prevaža prek 
ozemlja ene ali ve č držav Efte in se uporabljajo dolo čbe Konvencije o 
skupnem tranzitnem postopku, se takšno blago daje v zunanji skup ­
nostni tranzitni postopek pod naslednjimi pogoji: 
(a) če so opravljene izvozne carinske formalnosti za pridobitev izvozne 
kompenzacije ob izvozu v tretjo državo na podlagi skupne kmetijske politike; ali 
(b) če prihaja iz intervencijskih zalog, če se za takšno blago uporabljajo 
kontrolni ukrepi glede uporabe in/ali namembnega obmo čja in če so 
bile opravljene carinske formalnosti ob izvozu v tretjo državo na 
podlagi skupne kmetijske politike; ali 
(c) če je upravi čeno do povra čila ali odpustitve uvozne dajatve pod 
pogojem, da se izvozi iz carinskega obmo čja Skupnosti; ali 
(d) če je v obliki nadomestnih izdelkov ali blaga v nespremenjenem 
stanju, če so bile za to blago opravljene carinske formalnosti ob 
izvozu v tretje države za zaklju ček postopka aktivnega oplemeni ­
tenja, sistema povra čil, da bi pridobili povra čilo ali odpustitev 
carine.
 
Člen 340d  
Blago, za katero se uporablja skupnostni tranzitni postopek, se lahko 
prevaža med dvema krajema na carinskem obmo čju Skupnosti prek 
ozemlja tretje države, ki ni članica Efte, če se prek takšne tretje 
države prevaža z enotno prevozno listino, ki je bila sestavljena v državi članici. V tem primeru se tranzitni postopek prekine na 
ozemlju tretje države.
 
Člen 340e  
1. Skupnostni tranzitni postopek je obvezen za blago, ki se prevaža 
po zraku le, če se natovarja ali raztovarja na letališ ču v Skupnosti. 
2. Uporaba skupnostnega tranzitnega postopka je obvezna za blago, ki se 
prevaža po morju, če se prevaža z rednimi ladijskimi prevozi, odobrenimi v 
skladu s členoma 313a in 313b, brez poseganja v člen 91(1) zakonika.  
Člen 341  
Določbe iz poglavij 1 in 2 naslova VII zakonika in dolo čbe iz tega 
naslova se smiselno uporabljajo za druge dajatve v smislu člena 91(l)(a) 
zakonika.  
Člen 342  
1. Zavarovanje, ki ga predloži glavni zavezanec, velja po vsej Skup ­
nosti.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 225
 
2. Kadar zavarovanje izdaja garant, mora navesti službeni naslov ali 
imenovati zastopnika v vsaki državi članici. 
3. Za skupnostne tranzitne operacije, ki jih opravljajo železniške 
družbe držav članic po postopku, ki ni poenostavljeni postopek iz 
člena 372(l)(g)(i), je treba predložiti zavarovanje.  
▼M32  
4. Kadar garant dostavi zavarovanje pri uradu zavarovanja: 
(a) se glavnemu zavezancu za uporabo zavarovanja in ozna čitev vsake 
izjave garanta dodeli „sklicna številka zavarovanja“; 
(b) se glavnemu zavezancu dolo či in posreduje vstopna oznaka, 
povezana s „sklicno številko zavarovanja“.  
Člen 343  
Vsaka država članica vnese v ra čunalniški sistem seznam carinskih 
uradov, pristojnih za obravnavo skupnostnih tranzitnih operacij, z navedbo ustreznih identifikacijskih številk in pristojnosti ter delovnega časa. V ra čunalniški sistem se vnesejo vse spremembe. 
Komisija uporablja ra čunalniški sistem za posredovanje teh podatkov 
drugim državam članicam.
 
Člen 343a  
Vsaka država članica obvesti Komisijo o ustanovitvi centralnih uradov 
in o nalogah navedenih uradov pri upravljanju in spremljanju skup ­
nostnega tranzitnega postopka ter pri sprejemu in prenosu dokumentov, pri čemer navede vrsto zadevnih dokumentov. 
Komisija o tem obvesti druge države članice.  
▼
M19  
Člen 344  
Značilnosti obrazcev razen enotne upravne listine, ki se uporabljajo v 
skupnostnem tranzitnem sistemu, so dolo čene v Prilogi 44b.  
▼M32  
Člen 344a  
1. V skupnostnem tranzitnem postopku se formalnosti opravijo s 
tehniko ra čunalniške obdelave podatkov.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 226
 
2. Sporo čila, ki si jih uprave pošiljajo med seboj, ustrezajo strukturi 
in podrobnostim, ki jih sporazumno dolo čijo carinski organi.  
▼M19  
O d d e l e k 2  
Postopek  
P o d o d d e l e k 1  
Posamezno zavarovanje  
Člen 345  
▼M21  
1. Posamezno zavarovanje mora pokriti celoten znesek možnega 
carinskega dolga, izra čunanega na podlagi najvišjih stopenj, ki se 
uporabljajo za blago iste vrste v državi članici odhoda. Za namene 
izračuna se skupnostno blago, ki se prevaža v skladu s Konvencijo o 
skupnem tranzitnem postopku, obravnava kot neskupnostno blago.  
▼M19  
Vendar pa stopnje, ki se upoštevajo pri izra čunu posameznega zava ­
rovanja, ne morejo biti manjše od najnižje stopnje, če je takšna stopnja 
navedena v petem stolpcu v Prilogi 44c. 
2. Posamezna zavarovanja v obliki gotovinskega pologa se vložijo 
pri uradu odhoda. Povrnejo se, ko je postopek zaklju čen. 
3. Posamezno zavarovanje, ki ga predloži garant, je lahko v obliki 
kuponov za individualno zavarovanje za znesek 7 000 EUR, ki jih izda garant osebam, nastopajo čim kot glavni zavezanec. 
Garant odgovarja za znesek do 7 000 EUR na kupon.  
▼
M32  
4. Kadar posamezno zavarovanje zagotovi garant, glavni zavezanec ne more spremeniti vstopne oznake, povezane s „sklicno številko zava ­
rovanja“, razen kadar se uporablja to čka 3 Priloge 47a.  
▼
M19  
Člen 346  
▼M32  
1. Posamezno zavarovanje, ki ga predloži garant, ustreza vzorcu iz Priloge 49. 
Instrument zavarovanja hrani urad zavarovanja.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 227
 
2. Če tako zahtevajo nacionalni zakoni ali drugi predpisi ali splošna 
praksa, lahko države članice dovolijo, da je izjava iz odstavka 1 v 
drugačni obliki, če ima enake pravne posledice kakor izjava v vzorcu.  
▼M32  
Člen 347  
1. V primeru iz člena 345(3) posamezno zavarovanje ustreza vzorcu 
iz Priloge 50. 
Člen 346(2) se smiselno uporablja. 
2. Garant na na čin, ki ga dolo čijo carinski organi, posreduje uradu 
zavarovanja vse zahtevane podatke o kuponih za posamezno zava ­
rovanje, ki jih je izdal. 
Skrajni rok uporabe kuponov ne sme biti daljši od enega leta od datuma 
izdaje kuponov. 
3. Garant sporo či glavnemu zavezancu „sklicno številko zava ­
rovanja“ za vsak kupon za posamezno zavarovanje, ki mu je dodeljen. Z njo povezane vstopne oznake glavni zavezanec ne more spremeniti. 
4. Za namene izvajanja člena 353(2)(b) garant izda glavnemu 
zavezancu kupone za posamezno zavarovanje na papirju, sestavljene v skladu z vzorcem iz Priloge 54, vklju čno z identifikacijsko številko. 
5. Garant lahko izda kupone za posamezno zavarovanje, ki ne veljajo 
za skupnostno tranzitno operacijo, ki vklju čuje blago s seznama iz 
Priloge 44c. V tem primeru garant na vsak kupon za posamezno zava ­
rovanje, ki ga izda v papirni obliki, diagonalno vpiše naslednji zaznamek: 
— Omejena veljavnost – 99200. 6. Glavni zavezanec predloži uradu odhoda toliko kuponov za 
posamezno zavarovanje v znesku 7 000 EUR, kolikor je potrebnih, da pokrije skupni znesek iz člena 345(1). Za namene izvajanja člena 
353(2)(b) se posamezni kuponi v papirni obliki izro čijo uradu odhoda, 
ki jih hrani in ki sporo či identifikacijsko številko vsakega kupona uradu 
zavarovanja, navedenemu na kuponu.  
▼
M19  
Člen 348  
1. Urad zavarovanja prekli če sklep o sprejemu izjave garanta, če 
pogoji, dolo čeni ob izdaji, niso ve č izpolnjeni. 
Enako lahko garant kadarkoli prekli če svojo izjavo.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 228
 
2. Preklic ali razveljavitev za čne veljati šestnajsti dan po datumu, ko 
garant oziroma urad zavarovanja prejme obvestilo. 
Od datuma za četka veljavnosti preklica ali razveljavitve ni mogo če 
nobenega pred tem izdanega kupona za posamezno zavarovanje uporabiti za dajanje blaga v skupnostni tranzitni postopek.  
▼
M32  
3. Carinski organi države članice, ki je odgovorna za ustrezni urad 
zavarovanja, v ra čunalniški sistem takoj vnesejo podatek o preklicu ali 
razveljavitvi in o datumu za četka veljavnosti.  
▼M19  
P o d o d d e l e k 2  
Prevozna sredstva in deklaracije  
Člen 349  
1. Vsaka tranzitna deklaracija zajema le blago, ki je ali bo naloženo 
na eno samo prevozno sredstvo za prevoz od enega urada odhoda do enega namembnega urada. 
V tem členu se naslednje šteje kot eno samo prevozno sredstvo pod 
pogojem, da bo blago, ki se prevaža, odpremljeno skupaj: 
(a) cestno vozilo z enim ali ve č priklopniki ali polpriklopniki; 
(b) sklop povezanih železniških voz ali vagonov; 
(c) plovila, ki tvorijo verigo; 
(d) zabojniki, natovorjeni na eno samo prevozno sredstvo v smislu tega 
člena. 
2. Eno samo prevozno sredstvo se lahko uporablja za natovarjanje 
blaga pri ve č kakor enem uradu odhoda in za raztovarjanje pri ve č 
kakor enem namembnem uradu.  
▼
M32  __________  
Člen 351  
Če ena pošiljka vsebuje blago, ki mora biti dano v zunanji skupnostni 
tranzitni postopek, in blago, ki mora biti dano v notranji skupnostni tranzitni postopek, se tranzitna deklaracija, ozna čena s črko „T“, za 
vsako blagovno postavko dopolni z oznako „T1“, „T2“ ali „T2F“.
 
__________  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 229
 
Člen 353  
1. Tranzitne deklaracije ustrezajo strukturi in podrobnostim, 
navedenim v Prilogi 37a. 
2. Carinski organi sprejmejo pisno tranzitno deklaracijo na obrazcu, 
ki ustreza vzorcu iz Priloge 31, v skladu s postopkom, ki ga opredelijo carinski organi z medsebojnim dogovorom, in sicer v naslednjih primerih: 
(a) kadar blago prevažajo potniki, ki nimajo neposrednega dostopa do 
računalniškega carinskega sistema, v skladu z metodami iz člena 353a;  
▼
C6 
(b) kadar se izvaja pomožni postopek pod pogoji in v skladu z 
metodami iz Priloge 37d.  
▼M32  
3. Kadar ra čunalniški sistem glavnega zavezanca in/ali omrežje ne 
deluje, je uporaba pisne tranzitne deklaracije po odstavku 2(b) mogoča s soglasjem carinskih organov. 
4. Tranzitna deklaracija se lahko dopolni z enim ali ve č dopolnilnimi 
obrazci, ki ustrezajo vzorcu iz Priloge 33. Obrazci so sestavni del deklaracije. 
5. Namesto dopolnilnih obrazcev se lahko kot opisni del pisne 
tranzitne deklaracije uporabijo nakladnice, ki morajo biti v skladu s Prilogo 44a in vzorcem iz Priloge 45 in so sestavni del pisne tranzitne deklaracije.
 
Člen 353a  
1. Za namene uporabe člena 353(2)(a) potnik sestavi tranzitno dekla ­
racijo v skladu s členom 208 in Prilogo 37. 
2. Pristojni organi zagotovijo izmenjavo podatkov o tranzitu med 
pristojnimi organi z uporabo informacijske tehnologije in ra čunalniških 
omrežij.  
▼M25  __________  
▼M19  
P o d o d d e l e k 3  
Formalnosti pri uradu odhoda  
Člen 355  
1. Blago, dano v skupnostni tranzitni postopek, se prevaža v 
namembni urad po ekonomsko najbolj upravi čeni poti.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 230
 
2. Brez vpliva na člen 387, za blago s seznama v Prilogi 44c, ali če 
carinski organi ali glavni zavezanec menijo, da je to potrebno, urad odhoda dolo či načrt poti in vpiše v polje 44 tranzitne deklaracije vsaj 
države članice, prek katerih bo potekal tranzit, ob upoštevanju podatkov, 
ki jih je sporo čil glavni zavezanec.
 
Člen 356  
1. Urad odhoda dolo či rok, v katerem je treba blago predložiti 
namembnemu uradu, ob upoštevanju na črta poti, veljavne prometne 
ali druge zakonodaje in, če je to primerno, podatkov, ki jih je 
sporočil glavni zavezanec. 
2. Rok, ki ga dolo či urad odhoda, je zavezujo č za carinske organe 
držav članic, na katerih ozemlju poteka skupnostna tranzitna operacija, 
in ga ti organi ne spreminjajo.  
▼M32  __________  
▼M19  
Člen 357  
▼M32 
▼C6 
1. Brez poseganja v odstavek 4 se blago, ki se daje v skupnostni 
tranzitni postopek, ne prepusti, če ni nameš čena carinska oznaka. Urad 
odhoda sprejme ukrepe za ugotavljanje istovetnosti blaga, ki se mu zdijo potrebni, in vnese ustrezne podatke v tranzitno deklaracijo.
 
▼M19  
2. Oznaka se namesti na naslednje: 
(a) na tovorni prostor, če prevozno sredstvo že ima ustrezno dovoljenje 
na podlagi drugih predpisov ali če ga je urad odhoda priznal kot 
primernega za namestitev carinskih oznak; 
(b) v drugih primerih na posamezne tovorke. 
Carinske oznake morajo vsebovati zna čilnosti, navedene v Prilogi 46a. 
3. Prevozna sredstva je mogo če priznati kot primerna za namestitev 
carinskih oznak pod naslednjimi pogoji: 
(a) če je nanje mogo če enostavno in u činkovito pritrditi carinske 
oznake; 
(b) če so zgrajena tako, da blaga ni mogo če odvzeti ali dodati brez 
vidnih sledov vloma ali poškodb carinskih oznak; 
(c) če nimajo skrivnih prostorov, v katere bi bilo mogo če skriti blago;  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 231
 
(d) če so njihovi tovorni prostori enostavno dostopni za carinski 
pregled. 
Cestna vozila, priklopniki, polpriklopniki ali zabojniki, odobreni za 
prevoz blaga pod carinsko oznako v skladu z mednarodnim spora ­
zumom, katerega pogodbenica je Evropska skupnost, se štejejo kot 
primerni za namestitev carinskih oznak.  
▼M32  
4. ►C6 Urad odhoda se lahko odpove namestitvi carinskih oznak, 
če je istovetnost blaga mogo če ugotoviti na osnovi opisa blaga v 
podatkih tranzitne deklaracije ali v spremnih dokumentih, ob upošt ­
evanju morebitnih drugih ukrepov za zagotavljanje istovetnosti. ◄ 
Šteje se, da opis blaga omogo ča ugotavljanje istovetnosti blaga, kadar je 
dovolj natan čen, da omogo ča enostavno ugotavljanje istovetnosti 
količine in narave blaga.  
▼C6 
Člen 358  
1. Ob prepustitvi blaga urad odhoda pošlje podatke o skupnostnem 
tranzitu prijavljenemu namembnemu uradu s sporo čilom „obvestilo o 
predvidenem prispetju“, vsakemu prijavljenemu uradu tranzita pa z „obvestilom o predvidenem tranzitu“. Ta sporo čila temeljijo na 
podatkih iz tranzitne deklaracije, ki so po potrebi spremenjeni. 
2. Po prepustitvi blaga spremna tranzitna listina spremlja prevoz 
blaga, danega v skupnostni tranzitni postopek. Listina ustreza vzorcu in podrobnemu opisu iz Priloge 45a. Ta listina se da na voljo gospod ­
arskemu subjektu na enega od naslednjih na činov: 
(a) urad odhoda jo posreduje glavnemu zavezancu ali pa se z 
odobritvijo carinskih organov izda prek ra čunalniškega sistema 
glavnega zavezanca; 
(b) po prejemu sporo čila o odobritvi prepustitve blaga, ki ga pošlje urad 
odhoda, se izda prek ra čunalniškega sistema pooblaš čenega pošilja ­
telja.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 232
 
3. Kadar je primerno, se spremna tranzitna listina nadomesti s 
seznamom postavk, ki ustrezajo vzorcu in opombam iz Priloge 45b. Navedeni seznam je sestavni del spremne tranzitne listine.
 
▼M19  
P o d o d d e l e k 4  
Formalnosti med prevozom  
▼M32 
▼C6 
Člen 359  
1. Pošiljka in spremna tranzitna listina se predložita vsakemu uradu 
tranzita. 
2. Urad tranzita vpiše prehod, o katerem ga je s sporo čilom 
„obvestilo o predvidenem tranzitu“ obvestil urad odhoda. O prehodu 
meje se urad odhoda obvesti s sporo čilom „obvestilo o prehodu meje“. 
3. Uradi tranzita pregledajo blago, kadar se jim to zdi potrebno. 
Morebitni pregled blaga se izvede zlasti na podlagi sporo čila „obvestilo 
o predvidenem tranzitu“. 
4. Kadar prevoz blaga poteka prek tranzitnega urada, ki ni tisti, ki je 
prijavljen in naveden v spremni tranzitni listini, dejansko uporabljeni tranzitni urad prosi urad odhoda za sporo čilo „obvestilo o predvidenem 
tranzitu“ ter urad odhoda obvesti s sporo čilom „obvestilo o prehodu meje“.
 
▼M19  
Člen 360  
1. ►M32  Prevoznik mora vpisati potrebne vnose v  ►M34  spremna 
tranzitna listina – spremna tranzitna/varnostna listina ◄ ter jo skupaj s 
pošiljko predložiti carinskim organom države članice, na ozemlju katere 
je prevozno sredstvo: ◄ 
(a) če se je neka proga spremenila in se uporabljajo dolo čbe iz člena 355(2); 
(b) če so bile med prevozno operacijo carinske oznake poškodovane iz 
razlogov, na katere prevoznik ni mogel vplivati; 
(c) če se blago pretovori na drugo prevozno sredstvo; vsako takšno 
pretovarjanje mora biti opravljeno pod nadzorom carinskih organov, ki pa lahko odobrijo pretovarjanje tudi brez nadzora;  ▼
C6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 233
 
(d) v primeru neposredne nevarnosti, zaradi katere je nemudoma treba 
deloma ali v celoti raztovoriti prevozno sredstvo; 
(e) v primeru nesre če ali drugega slu čaja, ki bi lahko vplivala na spos ­
obnost glavnega zavezanca ali prevoznika, da izpolnita svoje obvez ­
nosti.  
▼M32  
2. Kadar carinski organi menijo, da lahko zadevna skupnostna 
tranzitna operacija poteka normalno, sprejmejo vse morebitne potrebne ukrepe in nato vpišejo zaznamke na  ►
M34  spremna tranzitna listina – 
spremna tranzitna/varnostna listina ◄. 
Carinski organi urada tranzita ali namembnega urada, odvisno od konk ­
retnega primera, vnesejo ustrezne podatke o prenosu ali drugem dogodku v ra čunalniški sistem.  
▼
M19  
P o d o d d e l e k 5  
Formalnosti pri namembnem uradu  
▼M32  
Člen 361  
1. Blago in zahtevani dokumenti se predložijo namembnemu uradu v 
času uradnih ur in dni. Vendar lahko navedeni urad na zahtevo in 
stroške zadevne stranke odobri, da se blago in dokumenti predložijo zunaj uradnih ur. Prav tako lahko namembni urad na zahtevo in stroške zadevne stranke odobri predložitev blaga in zahtevanih doku ­
mentov kjer koli drugje. 
2. Kadar se blago predloži namembnemu uradu po izteku roka, ki ga 
je predpisal urad odhoda, in kadar je rok prekora čen zaradi okoliš čin, ki 
so pojasnjene v zadovoljstvo namembnega urada in jih ni mogo če 
pripisati prevozniku ali glavnemu zavezancu, se šteje, da je slednji izpolnil predpisani rok. 
3. ►
C6 Namembni urad hrani spremno tranzitno listino, pregled 
blaga pa se izvede zlasti na podlagi sporo čila „obvestilo o predvidenem 
prispetju“, ki ga pošlje urad odhoda. ◄ 
4. Na zahtevo glavnega zavezanca in za zagotavljanje dokazil o 
koncu postopka v skladu s členom 366(1) namembni urad vnese na 
izvod  ►M34  spremna tranzitna listina – spremna tranzitna/varnostna 
listina ◄ naslednji zaznamek: 
— Alternativno dokazilo – 99202. 5. Tranzitna operacija se lahko kon ča pri uradu, ki ni naveden na 
tranzitni deklaraciji. Navedeni urad tako postane namembni urad.  
▼
C6 
Kadar je novi namembni urad v pristojnosti države članice, ki ni 
pristojna za prvotno imenovani urad, novi namembni urad prosi urad odhoda za „obvestilo o predvidenem prispetju“.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 234
 
Člen 362  
1. Namembni urad potrdi prejem na zahtevo osebe, ki predloži blago 
in zahtevane dokumente. 
2. Obrazec potrdila o prejemu ustreza navedbam v vzorcu iz Priloge 47.  
▼C6 
3. Zadevna stranka vnaprej izpolni potrdilo o prejemu. Potrdilo lahko vsebuje tudi druge podatke o pošiljki, razen v prostoru, ki je namenjen samo namembnemu uradu. Potrdilo o prejemu se ne uporablja kot dokazilo o koncu postopka v smislu člena 366(1).  
▼
M32  
Člen 363  
1. Namembni urad s sporo čilom „obvestilo o prispetju“ obvesti urad 
odhoda o prihodu blaga na datum, ko je blago predloženo namembnemu uradu. 
2. Kadar se tranzitna operacija kon ča pri drugem uradu kot tistem, ki 
je prijavljen na tranzitni deklaraciji, novi namembni urad o prihodu 
obvesti urad odhoda s sporo čilom „obvestilo o prispetju“.  
▼
C6 
Urad odhoda obvesti o prihodu prvotno prijavljeni namembni urad s sporočilom „obvestilo o predvidenem prispetju“.
 
3. Sporo čilo „obvestilo o prispetju“ iz odstavkov 1 in 2 se ne sme 
uporabiti kot dokazilo o koncu postopka za namene člena 366(1).  
▼M32  
4. Razen če je ustrezno utemeljeno, namembni urad pošlje uradu 
odhoda sporo čilo „rezultati kontrole“ najpozneje tretji dan po dnevu, 
ko je bilo blago predloženo namembnemu uradu. Kadar pa se uporabi člen 408, namembni urad pošlje uradu odhoda sporo čilo „rezultati 
kontrole“ najpozneje šesti dan po dnevu, ko je bilo blago predloženo.
 
__________  
▼M19  
P o d o d d e l e k 6  
▼M32  
Poizvedovalni postopek  
Člen 365  
1. ►C6 Kadar carinski organi države članice odhoda do roka, v 
katerem mora biti blago predloženo namembnemu uradu, ne prejmejo sporočila „obvestilo o prispetju“ ali v šestih dnevih po prejemu 
sporočila „obvestilo o prispetju“ ne prejmejo sporo čila „rezultati 
kontrole“, navedeni organi predvidijo za četek poizvedovalnega 
postopka, da bi pridobili potrebne podatke za konec postopka ali, kadar to ni mogo če: ◄ 
— da bi ugotovili, ali je nastal carinski dolg,  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 235
 
— kdo je dolžnik, ter 
— da bi dolo čili carinske organe, pristojne za izterjavo 
2. Poizvedovalni postopek se za čne najpozneje sedem dni po izteku 
enega od rokov iz odstavka 1, razen v izjemnih primerih, ki jih sporazumno dolo čijo države članice. Če so carinski organi že prej 
obveščeni, da tranzitni postopek ni kon čan, ali če to sumijo, takoj 
začnejo poizvedovalni postopek. 
3. Če so carinski organi države članice odhoda prejeli samo sporo čilo 
„obvestilo o prispetju“, za čnejo poizvedovalni postopek tako, da od 
namembnega urada, ki je poslal sporo čilo „obvestilo o prispetju“, 
zahtevajo sporo čilo „rezultati kontrole“.  
▼
C6 
4. Če carinski organi države članice odhoda niso prejeli sporo čila 
„obvestilo o prispetju“, za čnejo poizvedovalni postopek, tako da 
zahtevajo potrebne podatke za konec postopka od glavnega zavezanca ali, kadar je na voljo dovolj podatkov za poizvedbo v namembnem kraju, od namembnega urada. 
Od glavnega zavezanca se zahteva, da zagotovi potrebne podatke za 
konec postopka najpozneje osemindvajset dni po za četku poizvedov ­
alnega postopka namembnega urada, kadar tranzitne operacije ni mogoče končati. 
5. Namembni urad in glavni zavezanec na zahtevek iz odstavka 4 
odgovorita v osemindvajsetih dneh. Če glavni zavezanec v tem času 
zagotovi zadostne podatke, jih carinski organi države članice odhoda 
upoštevajo ali, če prejeti podatki to omogo čajo, postopek kon čajo. 
6. Če podatki, ki jih sporo či glavni zavezanec, ne zadostujejo za 
konec postopka, vendar carinski organi države članice odhoda menijo, 
da zadoš čajo za nadaljevanje poizvedovalnega postopka, se pri 
zadevnem carinskem uradu takoj vloži zahtevek. 
7. Kadar se na podlagi poizvedbe ugotovi, da se je tranzitni postopek 
končal pravilno, carinski organi države članice odhoda kon čajo 
postopek in o tem nemudoma obvestijo glavnega zavezanca in, kadar je primerno, vse carinske organe, ki so morda že za čeli postopek 
izterjave v skladu s členi 217 do 232 zakonika.
 
▼M32  
Člen 365a  
1. Kadar carinski organi države članice odhoda (v nadaljnjem 
besedilu „organi prosilci“) med poizvedovalnim postopkom in pred iztekom roka iz prve alinee člena 450a kakor koli pridobijo dokaze o 
kraju, kjer so se zgodili dogodki, zaradi katerih je nastal carinski dolg, in je ta kraj v drugi državi članici, carinski organi nemudoma pošljejo 
vse razpoložljive informacije organom, pristojnim za navedeni kraj (v nadaljnjem besedilu „zaprošeni organi“).  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 236
 
2. Zaprošeni organi potrdijo prejem obvestila in navedejo, ali so 
odgovorni za izterjavo. Če organ prosilec ne prejme odgovora v 
osemindvajsetih dneh, nemudoma nadaljuje s poizvedovalnim post ­
opkom.  
Člen 366  
▼C6 
1. Dokazilo, da se je postopek kon čal v roku, predpisanem v dekla ­
raciji, lahko glavni zavezanec zadovoljivo predloži carinskim organom v obliki dokumenta, ki so ga potrdili carinski organi namembne države članice, ki zagotavlja istovetnost blaga in potrjuje, da je bilo predloženo 
namembnemu uradu ali, kadar se uporablja člen 406, pooblaš čenemu 
prejemniku. 
2. Skupnostni tranzitni postopek velja za kon čanega tudi takrat, kadar 
glavni zavezanec zadovoljivo predloži carinskim organom enega od naslednjih dokumentov:  
▼
M32  
3. Dokumenta iz odstavka 2 lahko nadomestijo izvodi ali fotokopije, ki jih kot pristne potrdijo organ, ki je potrdil izvirnike, organi zadevnih tretjih držav ali organi ene od držav članic.  
▼
M19  
P o d o d d e l e k 7  
Dodatne dolo čbe za uporabo v primerih, ko si carinski organi izmenjujejo 
podatke o tranzitu z informacijsko tehnologijo in po ra čunalniških mrežah  
▼M32  
Člen 367  
Določbe o izmenjavi sporo čil med carinskimi organi z uporabo inform ­
acijske tehnologije in ra čunalniških mrež se ne uporabljajo za poenos ­
tavljene postopke, zna čilne za dolo čene načine prevoza, in za druge 
poenostavljene postopke na podlagi člena 97(2) zakonika, ki so 
navedeni v členu 372(1)(f) in (g).  
▼M29  __________  
▼M32  __________  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 237
 
O d d e l e k 3  
Poenostavitve  
P o d o d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe o poenostavitvah  
▼M32  
Člen 372  
1. Potem ko glavni zavezanec ali prejemnik odda zahtevek, lahko 
carinski organi odobrijo naslednje poenostavitve, kakor je primerno: 
(a) uporabo splošnega zavarovanja ali opustitev zavarovanja; 
(b) uporabo posebnih carinskih oznak; 
(c) izvzetje iz zahteve po uporabi predpisanega na črta; 
(d) status pooblaš čenega pošiljatelja; 
(e) status pooblaš čenega prejemnika; 
(f) uporabo poenostavljenih postopkov, zna čilnih za blago: 
(i) prevoz po železnici ali v velikih zabojnikih; 
(ii) prevoz po zraku; 
(iii) prevoz po morju; 
(iv) gibanje po cevovodih; 
(g) uporabo drugih poenostavljenih postopkov na podlagi člena 97(2) 
zakonika. 
2. Kadar je izdano dovoljenje za uporabo poenostavitev iz to čk (a) in 
(f) odstavka 1, se te poenostavitve uporabljajo v vseh državah članicah, 
razen če je druga če določeno v tem oddelku ali v dovoljenju. Kadar je 
izdano dovoljenje za uporabo poenostavitev iz to čk (b), (c) in (d) 
odstavka 1, se te poenostavitve uporabljajo le za skupnostne tranzitne operacije, ki se za čenjajo v državi članici, v kateri je bilo dovoljenje 
izdano. Kadar je izdano dovoljenje za uporabo poenostavitve iz to čke 
(e) odstavka 1, se ta poenostavitev uporablja samo v državi članici, v 
kateri je bilo dovoljenje izdano.  
▼
M19  
Člen 373  
1. Dovoljenja iz člena 372(1) se odobrijo le osebam, ki: 
(a) so registrirane v Skupnosti, pod pogojem, da je dovoljenje za 
uporabo splošnega zavarovanja mogo če izdati samo osebam, regis ­
triranim v državi članici, kjer je zavarovanje izdano;  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 238
 
(b) redno uporabljajo skupnostne tranzitne postopke, ali katerih carinski 
organi vedo, da lahko izpolnjujejo obveznosti iz postopkov, ali, v zvezi s poenostavitvijo iz člena 372(1)(e), redno prejemajo blago, ki 
je dano v skupnostni tranzitni postopek, in  
▼
M19  
(c) niso hudo ali ve čkrat kršile carinskih ali dav čnih predpisov. 
2. Da bi zagotovili pravilno uporabo poenostavitev, je mogo če 
dovoljenja odobriti le: 
(a) kadar carinski organi lahko nadzirajo postopek in opravljajo 
kontrole, ne da bi bile pri tem upravne obremenitve nesorazmerne z zahtevami udeleženca; in 
(b) kadar udeleženci vodijo evidenco, ki carinskim organom omogo ča 
izvajanje u činkovitih kontrol.  
▼
M29  
3. Kadar je zadevna oseba imetnik potrdila AEO, ki uporablja poenostavitve iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1), se šteje, da so zahteve 
iz odstavkov 1(c) in 2(b) tega člena izpolnjene.  
▼
M19  
Člen 374  
▼M32 
▼C6 
1. Zahtevek za izdajo dovoljenja za uporabo poenostavitev (v nadaljnjem besedilu: zahtevek) je ozna čen z datumom in podpisom. 
Pristojni organi pod pogoji in na na čine, ki jih dolo čijo, zagotovijo, 
da se zahtevek pripravi v pisni obliki ali vloži s tehniko elektronske obdelave podatkov.
 
▼M19  
2. Zahtevek mora navajati vsa dejstva, ki bodo carinskim organom omogočala preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji, na podlagi katerih je 
mogoče odobriti uporabo poenostavitev.
 
Člen 375  
1. Zahtevek je treba vložiti pri carinskih organih države članice, v 
kateri je vložnik zahtevka registriran. 
2. Dovoljenje se izda oziroma zahtevek se zavrne najpozneje v treh 
mesecih od datuma vložitve.  
Člen 376  
1. Imetnik prejme dovoljenje z datumom in podpisom ter en ali ve č 
izvodov dovoljenja.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 239
 
2. Dovoljenje navaja pogoje za uporabo poenostavitev ter dolo ča 
metode delovanja in kontrole. Veljati za čne od datuma izdaje.  
▼M32  
3. Pri poenostavitvah iz člena 372(1)(b), (c) in (f) se dovoljenje 
predloži, kadar koli urad odhoda to zahteva.  
▼M19  
Člen 377  
1. Imetnik dovoljenja obvesti carinske organe o vseh dejavnikih, ki 
bi nastopili po izdaji dovoljenja in bi lahko vplivali na trajanje ali vsebino dovoljenja. 
2. Datum za četka veljavnosti sklepa se navede v sklepu, ki razvel ­
javlja ali spreminja dovoljenje.
 
Člen 378  
1. Carinski organi hranijo vloge in priloženo spremno dokumentacijo 
skupaj z izvodom izdanega dovoljenja. 
2. Če se zahtevek zavrne ali če se prekli če ali razveljavi, se zahtevek 
in sklep o zavrnitvi oziroma preklicu oziroma razveljavitvi in vsa priložena spremna dokumentacija hrani vsaj tri leta od izteka koled ­
arskega leta, v katerem je bila vloga zavrnjena ali v katerem je bilo dovoljenje preklicano ali razveljavljeno.
 
P o d o d d e l e k 2  
Splošno zavarovanje in opustitev zavarovanja  
▼M32  
Člen 379  
1. Glavni zavezanec lahko splošno zavarovanje ali opustitev zava ­
rovanja uporablja do referen čnega zneska. 
2. Referen čni znesek je enak znesku carinskega dolga, ki lahko 
nastane v zvezi z blagom, ki ga glavni zavezanec daje v skupnostni tranzitni postopek v obdobju vsaj enega tedna. 
Urad zavarovanja dolo či znesek v sodelovanju z zadevno stranko: 
(a) na podlagi podatkov o blagu, ki ga je prevažala v preteklosti, in 
ocene o koli čini načrtovanih skupnostnih tranzitnih operacij, kot je 
med drugim navedena v strankini komercialni dokumentaciji in poslovnih knjigah; 
(b) pri dolo čanju referen čnega zneska se upoštevajo najvišje stopnje 
carin in dajatev, ki se uporabljajo za blago v državi članici urada 
zavarovanja. Skupnostno blago, ki se prevaža ali ga je treba prevažati v skladu s Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku, se obravnava kot neskupnostno blago.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 240
 
Za vsako tranzitno operacijo se izra čuna znesek carinskega dolga, ki 
utegne nastati. Kadar potrebni podatki niso na razpolago, se predpost ­
avlja, da je znesek 7 000 EUR, razen če drugi podatki, znani carinskim 
organom, vodijo do druga čnega zneska. 
3. Urad zavarovanja pregleda referen čni znesek, zlasti na podlagi 
zahtevka glavnega zavezanca, in ga po potrebi prilagodi. 
4. ►C6 Vsak glavni zavezanec zagotovi, da zadevni znesek ne 
preseže referen čnega zneska, ob upoštevanju operacij, za katere se 
postopek še ni kon čal. ◄ 
Carinski organi z ra čunalniškim sistemom obdelujejo referen čne zneske 
in jih lahko nadzirajo za vsako tranzitno operacijo.  
▼M19  
Člen 380  
1. Znesek, ki ga mora pokrivati splošno zavarovanje, je enak kakor 
referenčni znesek iz člena 379. 
2. Znesek, ki ga mora pokrivati splošno zavarovanje, se lahko 
zmanjša: 
(a) na 50 % referen čnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da je 
njegovo finan čno stanje trdno in da ima dovolj izkušenj s skup ­
nostnim tranzitnim postopkom; 
(b) na 30 % referen čnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da je 
njegovo finan čno stanje trdno, da ima dovolj izkušenj s skup ­
nostnim tranzitnim postopkom in da tesno sodeluje s carinskimi organi. 
3. Opustitev zavarovanja je mogo če odobriti, če glavni zavezanec 
dokaže, da vzdržuje standarde zanesljivosti iz odstavka 2(b), da sam vodi prevozne operacije in da ima dovolj finan čnih sredstev za 
izpolnjevanje obveznosti. 
4. Za namen odstavkov 2 in 3 država članica upošteva merila iz 
Priloge 46b.  
▼
M32  
Člen 380a  
Za vsako splošno zavarovanje in/ali vsako opustitev zavarovanja: 
(a) se glavnemu zavezancu za uporabo zavarovanja dodeli „sklicna 
številka zavarovanja“, povezana z enim referen čnim zneskom; 
(b) urad zavarovanja dodeli in sporo či glavnemu zavezancu za četno 
vstopno oznako, povezano s „sklicno številko zavarovanja“.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 241
 
Glavni zavezanec lahko temu zavarovanju dodeli eno ali ve č vstopnih 
oznak, ki jih uporablja sam ali njegovi zastopniki.  
▼M19  
Člen 381  
1. Da bi glavni zavezanec pridobil dovoljenje za predložitev 
splošnega zavarovanja za vrste blaga iz Priloge 44c, mora dokazati ne le, da izpolnjuje pogoje iz člena 373, ampak tudi, da je njegovo 
finančno stanje trdno, da ima dovolj izkušenj s skupnostnim tranzitnim 
postopkom in da tesno sodeluje s carinskimi organi oziroma da sam vodi prevozne operacije. 
2. Znesek, ki ga mora pokrivati splošno zavarovanje iz odstavka 1, se 
lahko zmanjša: 
(a) na 50 % referen čnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da tesno 
sodeluje s carinskimi organi in da sam vodi prevozne operacije; 
(b) na 30 % referen čnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da tesno 
sodeluje s carinskimi organi, da sam vodi prevozne operacije in da ima dovolj finan čnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti. 
3. Za namen uporabe odstavkov 1 in 2 carinski organi upoštevajo 
merila iz Priloge 46b.  
▼
M21  
3a. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi, ko zahtevek izrecno zadeva uporabo skupnega zavarovanja za oba tipa blaga iz Priloge 44c in blaga iz potrdila o skupnem zavarovanju, ki ni zajeto v tej prilogi.  
▼
M19  
4. Pravila za izvajanje za časne prepovedi uporabe splošnega zava ­
rovanja za zmanjšani znesek ali splošnega zavarovanja, kakor je določeno v členu 94(6) in (7) zakonika, so navedena v Prilogi 47a k 
tej uredbi.  
▼
M32  
Člen 382  
1. Splošno zavarovanje zagotovi garant. 
2. Zavarovalni dokument ustreza vzorcu iz Priloge 48. Instrument 
zavarovanja hrani urad zavarovanja. 
3. Člen 346(2) se uporablja smiselno.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 242
 
Člen 383  
1. Na podlagi dovoljenja carinski organi glavnemu zavezancu izdajo 
eno ali ve č potrdil o splošnem zavarovanju ali o opustitvi zavarovanja, v 
nadaljnjem besedilu imenovanih potrdila, izdelanih na obrazcih, ki ustrezajo vzorcu iz prilog 51 ali 51a, in s prilogami, kakršne so navedene v Prilogi 51b, ki mu omogo čajo izdajo dokazil o splošnem 
zavarovanju ali opustitvi predložitve zavarovanja.  
▼
M32  
2. Rok veljavnosti potrdila ni daljši od dveh let. Vendar lahko urad 
zavarovanja navedeni rok podaljša za najve č eno obdobje, ki ni daljše 
od dveh let.  
__________  
▼M19  
Člen 384  
1. Člen 348(1) in prvi pododstavek člena 348(2) se smiselno 
uporabljata za preklic ali razveljavitev splošnega zavarovanja.  
▼M32  
2. Preklic dovoljenja za uporabo splošnega zavarovanja ali opustitve zavarovanja s strani carinskih organov in dan za četka veljavnosti 
preklica odlo čitve, s katero je urad zavarovanja sprejel izjavo garanta, 
ali dan za četka veljavnosti razveljavitve izjave garanta urad zavarovanja 
vnese v ra čunalniški sistem.
 
3. Od dneva za četka veljavnosti preklica ali razveljavitve se nobeno 
potrdilo, izdano za uporabo člena 353(2)(b), ne sme uporabljati za 
dajanje blaga v skupnostni tranzitni postopek, glavni zavezanec pa ga nemudoma vrne uradu zavarovanja. 
Vsaka država članica pošlje Komisiji podatke, na podlagi katerih se 
lahko ugotovi istovetnost še veljavnih potrdil, ki še niso bila vrnjena ali ki so bila prijavljena kot ukradena, izgubljena ali ponarejena. Komisija o tem obvesti druge države članice.
 
__________  
▼M19  
P o d o d d e l e k 3  
Posebne nakladnice  
▼M32  __________  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 243
 
P o d o d d e l e k 4  
Uporaba posebnih carinskih oznak  
Člen 386  
1. Carinski organi lahko glavnim zavezancem dovolijo uporabo 
posebnih carinskih oznak na prevoznih sredstvih ali tovorkih, če 
carinski organi potrdijo, da oznaka izpolnjuje zna čilnosti iz Priloge 46a.  
▼M32  
2. Glavni zavezanci v podatke tranzitne deklaracije vnesejo vrsto, število in modele uporabljenih oznak.  
▼
C6 
Glavni zavezanci namestijo oznake najpozneje ob prepustitvi blaga.  
▼M19  
P o d o d d e l e k 5  
Opustitev predpisane poti  
Člen 387  
1. Carinski organi lahko odobrijo opustitev zahteve po upoštevanju 
predpisane poti glavnim zavezancem, ki zagotovijo, da lahko carinski organi ves čas preverjajo položaj zadevne pošiljke.  
▼
M32  __________  
▼M19  __________  
P o d o d d e l e k 6  
Status pooblaš čenega pošiljatelja  
Člen 398  
▼M32  
Osebe, ki želijo opravljati skupnostne tranzitne operacije, ne da bi 
morale blago in ustrezno tranzitno deklaracijo predložiti uradu odhoda ali na kakem drugem pooblaš čenem mestu, lahko pridobijo status poob ­
laščenega pošiljatelja.  
▼
M19  
To poenostavitev je mogo če odobriti le osebam, ki imajo dovoljenje za 
uporabo splošnega zavarovanja ali jim je odobrena opustitev zava ­
rovanja.  
Člen 399  
Dovoljenje posebej navaja: 
(a) enega ali ve č uradov odhoda, ki so odgovorni za za četek skup ­
nostnih tranzitnih operacij;  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 244
 
(b) rok, ki je na voljo carinskim organom po tem, ko pooblaš čeni 
pošiljatelj vloži tranzitno deklaracijo, da lahko navedeni organ po potrebi pred odpremo blaga opravi ustrezne preglede;  
▼
M19  
(c) ukrepe, ki jih je treba sprejeti za ugotavljanje istovetnosti blaga, pri 
čemer lahko carinski organi dolo čijo, da morajo biti na prevozna 
sredstva ali na tovorke nameš čene posebne carinske oznake, ki jih 
carinski organi odobrijo kot skladne z zna čilnostmi iz Priloge 46a, 
namesti pa jih pooblaš čeni pošiljatelj; 
(d) izvzete kategorije ali gibanja blaga.  
▼M32 
▼C6 
Člen 400  
Pooblaščeni pošiljatelj vloži tranzitno deklaracijo pri uradu odhoda. 
Blago se lahko prepusti po izteku roka iz člena 399(b).  
▼M32  __________  
▼C6 
Člen 402  
Pooblaščeni pošiljatelj po potrebi vnese v ra čunalniški sistem na črt poti, 
predpisan v skladu s členom 355(2), rok, predpisan v skladu s členom 
356, v katerem mora biti blago predloženo namembnemu uradu, ter 
število, vrsto in oznako zalivk.  
▼M32  __________  
▼M19  __________  
P o d o d d e l e k 7  
Status pooblaš čenega prejemnika  
▼M32  
Člen 406  
1. Osebe, ki želijo v svojih prostorih ali na drugem navedenem kraju 
prejemati blago, dano v skupnostni tranzitni postopek, ne da bi morale pri tem blago in  ►
M34  spremna tranzitna listina – spremna tranzitna/ 
varnostna listina ◄ predložiti namembnemu uradu, lahko pridobijo 
status pooblaš čenega prejemnika.  
▼C6 
2. Šteje se, da glavni zavezanec izpolni svoje obveznosti iz člena 
96(1)(a) zakonika in da je skupnostni tranzitni postopek kon čan, ko 
sta spremna tranzitna listina, ki je spremljala pošiljko, ter nedotaknjeno blago v predpisanem roku dostavljena pooblaš čenemu prejemniku v 
njegovih prostorih ali na kraju, ki je naveden v dovoljenju, in če so 
bili pri tem upoštevani ukrepi za ugotavljanje istovetnosti.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 245
 
3. Na zahtevo prevoznika pooblaš čeni prejemnik izda potrdilo o 
prejemu, predvideno v členu 362, ki se smiselno uporablja, za vsako 
pošiljko, dostavljeno v skladu z odstavkom 2.  
▼M19  
Člen 407  
▼M32  
1. Dovoljenje posebej navaja: 
(a) namembni urad oziroma urade, odgovorne za blago, ki ga prejme 
pooblaščeni prejemnik;  
▼C6 
(b) rok, v katerem pooblaš čeni prejemnik prek sporo čila „dovoljenje za 
raztovarjanje“ prejme zadevne podatke iz sporo čila „obvestilo o 
predvidenem prispetju“ od namembnega urada za smiselno uporabo člena 361(3);  
▼
M32  
(c) izvzete kategorije ali gibanja blaga.  
▼M19  
2. Carinski organi v pooblastilu navedejo, ali mora namembni urad kakorkoli ukrepati, preden lahko pooblaš čeni prejemnik razpolaga s 
prejetim blagom.  
▼
M32  
Člen 408  
1. Ko blago prispe v njegove prostore ali na kraje, navedene v dovol ­
jenju, pooblaš čeni prejemnik:  
▼C6 
(a) s sporo čilom „obvestilo o prispetju“ pristojni namembni urad takoj 
obvesti o prispetju blaga, pri čemer navede vse izredne dogodke 
med prevozom;  
▼M32  
(b) pred raztovarjanjem po čaka na sporo čilo „dovoljenje za raztov ­
arjanje“; 
(c) po prejemu sporo čila „dovoljenje za raztovarjanje“ najpozneje tretji 
dan po prispetju blaga pošlje namembnemu uradu sporo čilo 
„pripombe k raztovarjanju“, vklju čno z vsemi razlikami, v skladu 
s pogoji iz dovoljenja; 
(d) da namembnemu uradu na razpolago ali mu pošlje izvod  
►M34  spremna tranzitna listina – spremna tranzitna/varnostna 
listina ◄, ki je spremljala blago, v skladu z dolo čbami dovoljenja. 
2. Namembni urad vnese podatke iz sporo čila „rezultati kontrole“ v 
računalniški sistem.  
__________  
▼M19  __________  
__________  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 246
 
P o d o d d e l e k 8  
Poenostavljeni postopki za prevoz blaga v železniškem prometu ali v velikih 
zabojnikih  
A. Splošne dolo čbe o prevozu blaga v železniškem prometu  
Člen 412  
Člen 359 se ne uporablja za prevoz blaga v železniškem prometu.  
▼B 
Člen 413  
Kadar se uporabi skupnostni tranzitni postopek, se formalnosti po tem 
postopku za prevoz blaga prek železniških družb na podlagi „tovornega lista CIM in za hitro pošto“, v nadaljevanju: „tovorni list CIM“, poenos ­
tavijo v skladu s členi 414 do 425, 441 in 442.  
▼
M19  
Člen 414  
Tovorni list CIM velja kot deklaracija za skupnostni tranzit.  
▼B 
Člen 415  
Železniška družba vsake države članice daje evidence, ki se vodijo pri 
njihovih obra čunskih službah, na razpolago carinskim organom svoje 
države v kontrolne namene.  
Člen 416  
▼M19  
1. Železniška družba, ki sprejme v prevoz blago s tovornim listom 
CIM, veljavnim kot deklaracija za skupnostni tranzit, je glavni zavezanec za tako tranzitno operacijo.  
▼
B 
2. Železniška družba države članice, prek ozemlja katere blago vstopi 
v Skupnost, je glavni zavezanec pri prevozih blaga, ki so ga v prevoz prevzele železnice tretje države.
 
Člen 417  
Železniške družbe poskrbijo za ozna čitev pošiljk v skupnostnem tran ­
zitnem postopku z nalepko s piktogramom, ki ustreza vzorcu iz Priloge 58. 
Nalepke se nalepijo na tovorni list CIM in na ustrezni vagon pri 
vagonskih pošiljkah, v drugih primerih pa na tovorek oziroma tovorke.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 247
 
Nalepka iz prvega odstavka se lahko nadomesti z žigom v zeleni barvi, 
ki ponazarja piktogram, prikazan v Prilogi 58.  
▼B 
Člen 418  
Kadar se prevozna pogodba spremeni, tako da se: 
— prevoz, ki naj bi se kon čal zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, 
konča na njem, 
— prevoz, ki naj bi se kon čal na carinskem obmo čju Skupnosti, kon ča 
zunaj njega, 
železniške družbe ne izpolnijo spremenjene pogodbe brez predhodnega 
soglasja urada odhoda. 
V vseh drugih primerih lahko železniške družbe izpolnijo spremenjeno 
pogodbo; o spremembi pa nemudoma obvestijo urad odhoda.  
Člen 419  
1. Tovorni list CIM se predloži uradu odhoda pri prevozu, kjer se 
uporablja skupnostni tranzitni postopek in ki se za čne na carinskem 
območju Skupnosti, kjer naj bi se tudi kon čal. 
▼M13  
2. Urad odhoda jasno vnese v razdelek, pridržan za carino, na listih 1, 
2 in 3 tovornega lista CIM: 
(a) kratico „T1“, kadar se blago giblje po zunanjem skupnostnem tran ­
zitnem postopku; 
(b) kratico „T2“, kadar se blago, razen blaga iz  ►M19  člena 340c(l) ◄, 
giblje po notranjem skupnostnem tranzitnem postopku v skladu s členom 165 zakonika; 
(c) kratico „T2F“, kadar se blago giblje po notranjem skupnostnem 
tranzitnem postopku v skladu s  ►
M19  členom 340c(l) ◄. 
Kratica „T2“ ali „T2F“ se potrdi z žigom urada odhoda.  
▼B 
3. Vsi izvodi tovornega lista CIM se vrnejo udeležencu.  ▼M12  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 248
 
4. Blago iz  ►M19  člena 340c(2) ◄ se, v skladu s pogoji, ki jih 
določa vsaka država članica, daje v notranji skupnostni tranzitni 
postopek za celotno pot od postaje odhoda v Skupnosti do namembne postaje na carinskem obmo čju Skupnosti brez predložitve tovornega 
lista CIM za to blago uradu odhoda in brez namestitve nalepk iz člena 417. Ta opustitev pa ne velja za tovorne liste CIM, sestavljene 
za blago, ki je zajeto v dolo čbah ►
M18  člena 843 ◄. 
5. Pri blagu iz odstavka 2 carinski urad namembne postaje nastopa v 
vlogi namembnega urada. Če pa je blago na vmesni postaji sproš čeno v 
prosti promet ali dano v drug carinski postopek, urad, ki je pristojen za to postajo, nastopa v vlogi namembnega urada. 
Pri namembnem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti za blago iz  
►
M19  člena 340c(2) ◄. 
6. Železniške družbe za kontrolne namene iz člena 415 dajo v 
namembni državi v skladu z dolo čbami iz medsebojnega dogovora 
carinskim organom na razpolago vse tovorne liste CIM, ki se nanašajo na prevoze iz odstavka 4. 
7. Kadar se skupnostno blago prevaža po železnici z ene to čke v 
državi članici do to čke v drugi državi članici prek ozemlja tretje 
države, ki ni članica EFTE, se uporablja notranji skupnostni tranzitni 
postopek. V tem primeru se smiselno uporabljajo dolo čbe odstavka 4, 
drugega pododstavka odstavka 5 in odstavka 6.
 
Člen 420  
Kot splošno pravilo in glede na ukrepe železniških družb za zago ­
tavljanje istovetnosti urad odhoda na prevozna sredstva in tovorke praviloma ne nameš ča carinskih oznak.
 
Člen 421  
1. V primerih iz prvega pododstavka člena 419(5) železniška družba 
države članice, ki je pristojna za namembni urad, slednjemu predloži 
lista 2 in 3 tovornega lista CIM. 
2. Namembni urad vrne list 2 železniški družbi, takoj ko ga žigosa, 
list 3 pa obdrži.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 249
 
Člen 422  
1. Člena 419 in 420 se uporabljata pri prevozu, ki se za čne na 
carinskem obmo čju Skupnosti, kon čal pa naj bi se zunaj tega obmo čja. 
2. Carinski urad mejne postaje, prek katere blago v tranzitu zapusti 
carinsko obmo čje Skupnosti, nastopa v vlogi namembnega urada. 
3. Pri namembnem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti.  
Člen 423  
1. Kadar se prevoz za čne zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, 
končal pa naj bi se na njem, carinski urad mejne postaje, prek katere 
blago vstopi na carinsko obmo čje Skupnosti, nastopa v vlogi urada 
odhoda. 
Pri uradu odhoda ni treba opraviti nobenih formalnosti.  
▼M4 
2. Carinski urad, pristojen za namembno postajo, deluje kot 
namembni urad. Formalnosti, navedene v členu 421, se opravijo v 
namembnem uradu. 
3. Če je blago sproš čeno v prosti promet ali dano v neki drug 
carinski postopek na vmesni postaji, carinski urad, pristojen za to postajo, deluje kot namembni urad. Ta carinski urad žigosa lista 2 in 3 ter dodatni izvod lista 3, ki ga preda železniška družba, in jih potrdi z eno od naslednjih navedb: 
— Cleared — Dédouané 
— Verzollt 
— Sdoganato — Vrijgemaakt — Toldbehandlet 
— Εκτελωνισμένο  
— Despachado de aduana — Desalfandegado  
▼
M21  
— Tulliselvitetty 
— Tullklarerat  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 250
 
— Propušt ěno 
— Lõpetatud 
— Nomuitots 
— Išleista — Vámkezelve 
— Mgħoddija 
— Odprawiony — Ocarinjeno 
— Prepustené
 
▼M30  
— Оформено  
— Vămuit 
▼M45  
— Ocarinjeno  
▼M4 
Ta urad železniški družbi takoj vrne lista 2 in 3, potem ko ju je žigosal 
in obdržal dodatni izvod lista 3. 
4. Postopek, naveden v odstavku 3, se ne uporablja za proizvode, za 
katere je treba pla čati trošarino, kakor je opredeljeno v členu 3(1) in 
členu 5(1) Direktive Sveta 92/12/EGS (  1 ). 
5. V primeru, navedenem v odstavku 3, lahko pristojni carinski organi 
za namembni urad zahtevajo poznejše preverjanje zaznamkov, ki so jih pristojni carinski organi za vmesno postajo vnesli na lista 2 in 3.  
▼
B 
Člen 424  
1. Kadar se prevoz za čne zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, kjer 
naj bi se tudi kon čal, nastopata v vlogi urada odhoda oziroma 
namembnega urada tista carinska urada, ki sta navedena v členu 
423(1) oziroma 422(2). 
2. Pri urad u odhoda oziroma namembnem uradu ni treba opraviti 
nobenih formalnosti.  
Člen 425  
Šteje se, da se blago, ki se prevaža v skladu s členom 423(1) ali 424(1), 
prevaža v okviru zunanjega skupnostnega tranzitnega postopka, razen če 
se ugotovi skupnostni status tega blaga v skladu s členi 313 do 340.  ▼A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 251  
( 1 ) UL L 76, 23.3.1992, str. 1.
 B. Določbe o prevozu blaga v velikih zabojnikih  
▼M12  
Člen 426  
Če se blago tovori v okviru skupnostnega tranzitnega postopka, se 
ustrezne formalnosti poenostavijo skladno s členi 427 do 442 za 
blago v velikih zabojnikih, ki jih tovorijo železniške družbe s pomočjo transportnih podjetij kot posrednikov s predajnim listom, 
imenovanim „predajni list TR“;. Tak prevoz lahko vklju čuje druge 
vrste prevoza razen železnice, od kraja nakladanja do najbližje primerne železniške postaje in od najbližje železniške postaje do kraja razkladanja, ter kakršen koli prevoz, ki se med obema postajama opravi po morski poti.  
▼
B 
Člen 427  
V členih 426 do 442: 
1. „prevozno podjetje“ pomeni podjetje, ki so ga ustanovile železniške 
družbe v obliki gospodarske družbe, katere člani so, za prevažanje 
blaga z velikimi zabojniki na podlagi predajnih listov TR; 
2. „veliki zabojnik“ pomeni zabojnik,  ►M20  __________  ◄ to je: 
— oblikovan tako, da se lahko ustrezno namestijo carinske oznake, 
kadar je to potrebno zaradi uporabe člena 435, 
— takšne velikosti, da znaša površina dna med štirimi zunanjimi 
koti najmanj 7 m  2 ; 
3. „predajni list TR“ pomeni dokument, ki zajema prevozno pogodbo, s 
katero prevozno podjetje v mednarodnem prometu poskrbi za prevoz enega ali ve č velikih zabojnikov od pošiljatelja do prejemnika. 
Predajni list TR ima v desnem zgornjem kotu zaporedno številko, po kateri ga je mogo če prepoznati. Številka je sestavljena iz osmih 
števk, pred katerimi stojita črki TR. 
Predajni list TR je sestavljen iz naslednjih listov po števil čnem zapo ­
redju: 
— 1: list za upravo prevoznega podjetja, 
— 2: list za nacionalnega zastopnika prevoznega podjetja na 
namembni postaji, 
— 3A: list za carino, 
— 3B: list za prejemnika,  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 252
 
— 4: list za upravo prevoznega podjetja, 
— 5: list za nacionalnega zastopnika prevoznega podjetja na 
postaji odhoda, 
— 6: list za pošiljatelja. 
Vsak list predajnega lista TR, razen lista 3A, ima vzdolž desnega 
roba zelen pas širok približno 4 cm; 
4. „seznam velikih zabojnikov“, v nadaljevanju „seznam“, pomeni 
dokument, priložen predajnemu listu TR, ki je njegov sestavni del, na podlagi katerega se prevaža ve č velikih zabojnikov od ene postaje 
odhoda do ene namembne postaje, na teh postajah pa se opravijo carinske formalnosti. 
Seznam se predloži v enakem številu izvodov kakor predajni list TR, 
na katerega se nanaša. 
Število seznamov se navede v polju v zgornjem desnem kotu 
predajnega lista TR, ki je predvideno za ta namen. 
V zgornji desni kot vsakega seznama se vpiše tudi zaporedna 
številka ustreznega predajnega lista TR.  
▼
M12  
5. „najbližja primerna železniška postaja“; pomeni železniško postajo 
ali terminal, ki je najbližji kraju nakladanja ali razkladanja, in ima potrebno opremo za pretovarjanje velikih zabojnikov iz to čke 2.
 
▼M19  
Člen 428  
Predajni list TR, ki ga uporabljajo prevozna podjetja, ima enako pravno 
veljavo kakor tranzitne deklaracije.  
▼B 
Člen 429  
1. Prevozno podjetje v vsaki državi članici daje na razpolago 
carinskim organom v kontrolne namene prek nacionalnega zastopnika 
ali zastopnikov evidence, ki jih vodi njihova obra čunska služba ali 
službe ali pa službe nacionalnega zastopnika ali zastopnikov. 
2. Prevozno podjetje ali njegov nacionalni zastopnik ali zastopniki 
carinskim organom na njihovo zahtevo pošljejo vse dokumente, ra ču­
novodske evidence ali informacije, povezane z zaklju čenimi prevozi ali 
prevozi v teku, za katere ti organi menijo, da bi jih morali videti. 
3. Kadar se v skladu s členom 428 predajni listi TR obravnavajo tako 
kakor  ►M19  deklaracije za skupnostni tranzit ◄, prevozno podjetje 
ali njegov zastopnik ali zastopniki: 
(a) obvestijo namembni carinski urad o vsakem prejetem predajnem 
listu TR, ki na listu 1 nima carinskega zaznamka;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 253
 
(b) obvestijo carinski urad odhoda o vsakem predajnem listu TR, pri 
katerem ni bil vrnjen list 1 in pri katerem ne morejo ugotoviti, ali je bila pošiljka pravilno predložena namembnemu carinskemu uradu ali pa je bila izvožena s carinskega obmo čja Skupnosti v tretjo 
državo v skladu s členom 437.
 
Člen 430  
1. Pri prevozih iz člena 426, ki jih prevzame prevozno podjetje 
države članice, je glavni zavezanec železniška družba te države članice. 
2. Pri prevozih iz člena 426, ki jih prevzame prevozno podjetje tretje 
države, je glavni zavezanec železniška družba države članice, prek 
katere blago vstopi na carinsko obmo čje Skupnosti.  
Člen 431  
Če je treba opraviti carinske formalnosti med prevozom do postaje 
odhoda ali od namembne postaje, pa prevoz ne poteka po železnici, se posamezni predajni list TR lahko nanaša le na en veliki zabojnik.
 
Člen 432  
Prevozno podjetje zagotovi za ozna čitev prevozov, ki se izvajajo po 
skupnostnem tranzitnem postopku, nalepke s piktogramom, katerih vzorec je prikazan v Prilogi 58. Nalepke je treba nalepiti na predajni list TR in na ustrezni veliki zabojnik ali zabojnike.  
▼
M12  
Nalepka iz prvega odstavka se lahko nadomesti z žigom v zeleni barvi, 
ki ponazarja piktogram, prikazan v Prilogi 58.  
▼B 
Člen 433  
Kadar se prevozna pogodba spremeni, tako da se: 
— prevoz, ki naj bi se kon čal zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, 
konča na njem, 
— prevozna operacija, ki naj bi se kon čala na carinskem obmo čju 
Skupnosti, kon ča zunaj njega, 
prevozno podjetje ne izpolni spremenjene pogodbe brez predhodnega 
soglasja urada odhoda. 
V vseh drugih primerih lahko prevozno podjetje izpolni spremenjeno 
pogodbo; o spremembi pa nemudoma obvesti urad odhoda.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 254
 
Člen 434  
1. Kadar se prevoz, za katerega se uporablja skupnostni tranzitni 
postopek, za čne na carinskem obmo čju Skupnosti, kjer naj bi se tudi 
končal, se predajni list TR predloži uradu odhoda.  
▼M13  
2. Urad odhoda jasno vnese v razdelek, pridržan za carino na listih 1, 2, 3A in 3B tovornega lista TR: 
(a) kratico „T1“, kadar se blago giblje po zunanjem skupnostnem tran ­
zitnem postopku; 
(b) kratico „T2“, kadar se blago, razen blaga iz  ►
M19  člena 340c(l) ◄, 
giblje po notranjem skupnostnem tranzitnem postopku v skladu s 
členom 165 zakonika; 
(c) kratico „T2F“, kadar se blago giblje po notranjem skupnostnem 
tranzitnem postopku v skladu s  ►M19  členom 340c(l) ◄. 
Kratica „T2“ ali „T2F“ se potrdi z žigom urada odhoda. 
3. Urad odhoda vnese v razdelek, pridržan za carino na listih 1, 2, 
3A in 3B tovornega lista TR lo čene sklice za zabojnik(-e) glede na to, 
katero vrsto blaga vsebujejo, in kratico „T1“, „T2“ ali „T2F“, kjerkoli predajni list TR pokriva: 
(a) zabojnike za prevoz blaga, ki se gibljejo po zunanjem tranzitnem 
postopku Skupnosti; in 
(b) zabojnike za prevoz blaga, razen blaga iz  ►
M19  člena 340c(1) ◄, 
ki se gibljejo po notranjem skupnostnem tranzitnem postopku v 
skladu s členom 165 zakonika; 
(c) zabojnike za prevoz blaga, ki se gibljejo po notranjem skupnostnem 
tranzitnem postopku v skladu s  ►M19  členom 340c(1) ◄. ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 255
 
4. V primerih, ki jih pokriva odstavek 3, ko se uporabljajo seznami 
velikih zabojnikov, se za vsako kategorijo zabojnika izdelajo lo čeni 
seznami, serijska številka ali številke zadevnega seznama ali seznamov pa se vnesejo v razdelek, namenjen carini, na listih 1, 2, 3A in 3B predajnega lista TR. Kratica „T1“, „T2“ ali „T2F“, ki ustreza kategoriji uporabljenega zabojnika, se vnese ob serijski(-h) številki(-ah) seznama(-ov).  
▼
B 
5. Vsi listi predajnega lista TR se vrnejo udeležencu. 
6. Blago iz  ►M19  člena 340c(2) ◄ se, v skladu s pogoji, ki jih 
določa vsaka država članica, daje v notranji skupnostni tranzitni 
postopek za celotno pot brez predložitve predajnega lista TR za to blago uradu odhoda in brez namestitve nalepk iz člena 432. Ta 
opustitev pa ne velja za predajne liste TR, sestavljene za blago, ki je zajeto v dolo čbah ►
M18  člena 843 ◄. 
7. Predajni list TR za blago iz odstavka 2 je treba predložiti 
namembnemu uradu, kjer je blago prijavljeno za sprostitev v prosti 
promet ali za drug carinski postopek. 
Pri namembnem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti za blago iz  
►M19  člena 340c(2) ◄. 
8. Prevozno podjetje za kontrolne namene iz člena 429 da v 
namembni državi, v skladu z dolo čbami iz medsebojnega dogovora, 
carinskim organom na razpolago vse predajne liste TR, ki se nanašajo na prevoze iz odstavka 6. 
9. Kadar se skupnostno blago prevaža po železnici z ene to čke v 
državi članici do to čke v drugi državi članici prek ozemlja tretje 
države, ki ni članica EFTE, se uporablja notranji skupnostni tranzitni 
postopek. V tem primeru se smiselno uporabljajo dolo čbe odstavkov 6, 
7 drugi pododstavek in 8.
 
Člen 435  
Istovetnost blaga se zagotavlja v skladu s  ►M19  členom 357 ◄. Urad 
odhoda pa obi čajno ne nameš ča carinskih oznak na velike zabojnike, 
kadar ukrepe za zagotovitev istovetnosti sprejmejo železniške družbe. Če se oznake namestijo, se to navede v polju, predvidenem za carino na 
listih 3A in 3B predajnega lista TR.  ▼
M13  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 256
 
Člen 436  
1. V primerih iz prvega pododstavka člena 434(7) prevozno podjetje 
predloži liste 1, 2 in 3A predajnega lista TR namembnemu uradu. 
2. Namembni urad takoj vnese zaznamek na lista 1 in 2 ter ju vrne 
prevoznemu podjetju, list 3A pa obdrži.  
Člen 437  
1. Kadar se prevoz za čne na carinskem obmo čju Skupnosti, kon čal 
pa naj bi se zunaj njega, se uporabljata člena 434(1) do (5) in 435. 
2. Carinski urad, ki je pristojen za mejno postajo, prek katere blago 
zapusti carinsko obmo čje Skupnosti, nastopa v vlogi namembnega 
urada. 
3. Pri namembnem uradu ni treba opraviti nobenih formalnosti.  
Člen 438  
1. Kadar se prevoz za čne zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, 
končal pa naj bi se na njem, carinski urad, ki je pristojen za mejno 
postajo, prek katere blago vstopi na carinsko obmo čje Skupnosti, 
nastopa v vlogi urada odhoda. Pri uradu odhoda ni treba opraviti nobenih formalnosti. 
2. Carinski urad, pri katerem se predloži blago, nastopa v vlogi 
namembnega urada. 
Formalnosti, predpisane v členu 436, se opravijo pri namembnem uradu.  
▼
M6 
3. Kadar se blago sprosti v prosti promet ali da v neki drug carinski 
postopek na vmesni postaji, carinski urad za to postajo deluje kot namembni carinski urad. Ta carinski urad žigosa liste 1, 2 in 3A predajnega lista TR, ki ga je predložilo prevozniško podjetje, in jih 
potrdi z vsaj eno od naslednjih navedb: 
— Despachado de aduana, 
— Toldbehandet, — Verzollt, 
— Εκτελωνισμένο , 
— Cleared, — Dédouané, 
— Sdoganato, 
— Vrijgemaakt,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 257
 
— Desalfandegado, 
— Tulliselvitetty, — Tullklarerat,  
▼
A2 
— Propušt ěno, 
— Lõpetatud, — Nomuitots, — Išleista, — Vámkezelve, — Mgħoddija, 
— Odprawiony, — Ocarinjeno, 
— Prepustené,
 
▼M30  
— Оформено , 
— Vămuit,  
▼M45  
— Ocarinjeno.  
▼M6 
Ta urad prevozniškemu podjetju nemudoma vrne lista 1 in 2, potem ko ju je žigosal, obdrži pa list 3A. 
4. Dolo čbe člena 423(4) in (5) se uporabljajo smiselno.  
▼
B 
Člen 439  
1. Kadar se prevoz za čne zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, kjer naj 
bi se tudi kon čal, nastopata v vlogi urada odhoda in namembnega urada 
tista carinska urada, ki sta navedena v členu 438(1) oziroma 437(2). 
2. Pri uradu odhoda ali namembnem uradu ni treba opraviti nobenih 
formalnosti.  
Člen 440  
Šteje se, da se blago, ki se prevaža v skladu s členom 438(1) ali 439(1), 
prevaža v okviru zunanjega skupnostnega tranzitnega postopka, razen če se 
ugotovi skupnostni status tega blaga v skladu z dolo čbami členov 313 do 340.  ▼M6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 258
 
C. Druge dolo čbe 
▼B 
Člen 441  
▼M32  
1. Člen 353(5) in to čka 23 Priloge 37d se uporabljata za vse nakladnice, 
ki so priložene tovornemu listu CIM ali predajnemu listu TR.  
▼B 
Nakladnica poleg tega vsebuje številko vagona, na katerega se nanaša tovorni list CIM, ali po potrebi številko zabojnika, ki vsebuje blago. 
2. Pri prevozih, ki se za čnejo na carinskem obmo čju Skupnosti in 
zajemajo blago, ki se prevaža v okviru zunanjega skupnostnega tran ­
zitnega postopka, pa tudi blago, ki se prevaža v okviru notranjega skup ­
nostnega tranzitnega postopka, se sestavijo lo čene nakladnice; pri 
prevozu blaga v velikih zabojnikih na podlagi predajnega lista TR se ločene nakladnice sestavijo za vsak veliki zabojnik, ki vsebuje obe 
kategoriji blaga. 
Zaporedne številke nakladnic, ki se nanašajo na eno od obeh kategorij 
blaga, se vpišejo v polje, ki je predvideno za poimenovanje blaga na tovornem listu CIM oziroma predajnem listu TR. 
3. V primerih iz odstavkov 1 in 2 in za namene postopkov, pred ­
videnih v členih 413 do 442, so nakladnice, ki so priložene tovornemu 
listu CIM ali predajnemu listu TR, njun sestavni del in imajo enak 
pravni učinek. 
Izvirnik takih nakladnic postaja odpreme opremi z žigom.  
▼
M19  
D. Obseg uporabe obi čajnih postopkov in poenostavljenih postopkov  
▼B 
Člen 442  
▼M32  
1. Kadar se uporablja skupnostni tranzitni postopek, členi 412 do 441 
ne izključujejo uporabe postopkov, dolo čenih v členih 344 do 362, 367 
in v točki 22 Priloge 37d, členi 415 in 417 ali 429 in 432 pa se kljub 
temu uporabljajo.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 259
 
2. V primerih iz odstavka 1 se pri izpolnjevanju tovornega lista CIM 
ali predajnega lista TR sklicevanje na uporabljeni(-e) dokument(-e) za skupnostni tranzit razlo čno vpiše v polje, predvideno za podatke o 
spremnih listinah. Sklicevanje vklju čuje vrsto dokumenta, urad, ki ga 
je izdal, ter datum in eviden čno številko vsakega uporabljenega doku ­
menta. 
List 2 tovornega lista CIM ali lista 1 in 2 predajnega lista TR overi 
železniška družba, pristojna za zadnjo železniško postajo v skupnostni tranzitni operaciji. Družba overi dokument, potem ko ugotovi, da prevoz blaga poteka na podlagi dokumenta za skupnostni tranzit ali navedenih dokumentov. 
3. Kadar se skupnostna tranzitna operacija izvaja na podlagi 
predajnega lista TR v skladu s členi 426 do 440, se za uporabljeni 
tovorni list CIM ne uporabljata odstavek 1 in 2 in členi 413 do 425. 
V tovornem listu CIM se v polju, predvidenem za podatke o spremnih listinah, razlo čno navede sklicevanje na predajni list TR. Sklicevanje 
vključuje besede „predajni list TR“, ki jim sledi zaporedna številka.  
▼
M19  
Člen 442a  
1. Če predložitev deklaracije za skupnostni tranzit pri uradu odhoda 
ni potrebna za blago, ki se prevaža s tovornim listom CIM ali s predajnim listom TR v skladu s členi 413 do 442, sprejmejo carinski 
organi potrebne ukrepe za zagotovitev, da so izvodi št. 1, št. 2 in št. 3 tovornega lista CIM ali izvodi št. 1, št. 2, št. 3A in št. 3B predajnega lista TR ozna čeni z oznakami „T1“, „T2“ oziroma „T2F“. 
2. Če je blago, ki se prevaža v skladu s členi 413 do 442, namenjeno 
pooblaščenemu prejemniku, lahko carinski organi dolo čijo, da mora z 
odstopanjem od člena 406(2) in člena 408(l)(b) izvoda št. 2 in št. 3 
tovornega lista CIM ali izvode št. 1, št. 2 in št. 3A predajnega lista TR železniška družba ali drugo prevozno podjetje izro čiti neposredno 
namembnemu uradu.
 
Pododdelek 9  
Poenostavljeni postopki za zra čni prevoz  
__________  
Člen 444  
1. Letalskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje za uporabo 
blagovnega manifesta kot tranzitne deklaracije, če ustreza vzorcu iz 
dodatka 3 k Prilogi 9 Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (poenostavljeni postopek — raven 1).  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 260
 
Za skupnostne tranzitne operacije dovoljenje navaja obliko blagovnega 
manifesta ter letališ ča odhoda in namembna letališ ča. Letalski prevoznik 
pošlje carinskim organom vsakega zadevnega letališ ča overjen izvod 
dovoljenja. 
2. Če prevozna operacija zajema blago, ki ga je treba dati v zunanji 
skupnostni tranzitni postopek, in blago, ki ga je treba dati v notranji 
skupnostni tranzitni postopek iz člena 340c(l), se tako blago navede na 
ločenih blagovnih manifestih. 
3. Na vsakem blagovnem manifestu mora biti zaznamek z datumom 
in podpisom letalskega prevoznika, ki ga ozna či: 
— z znakom „T1“ če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni 
postopek, ali 
— z znakom „T2F“ če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni 
postopek, dolo čen v členu 340c(l). 
4. Manifest vsebuje tudi naslednje podatke: 
(a) naziv letalskega prevoznika, ki prevaža blago; 
(b) številko leta; 
(c) datum leta; 
(d) naziv letališ ča natovarjanja (letališ če odhoda) in raztovarjanja 
(namembno letališ če). 
Za vsako pošiljko tudi navaja: 
(a) številko letalskega tovornega lista; 
(b) število tovorkov; 
(c) običajen trgovski opis blaga, ki vsebuje vse potrebne podatke za 
ugotavljanje istovetnosti blaga; 
(d) bruto maso. Če je blago v skupinah, se njihov opis, če je to primerno, nadomesti z 
vnosom „konsolidacija“; ki se lahko krajša. V takšnih primerih letalski tovorni listi za pošiljke na manifestu vsebujejo obi čajen opis blaga 
skupaj z vsemi potrebnimi podatki za ugotavljanje istovetnosti blaga. 
5. Vsaj dva izvoda manifesta je treba predložiti carinskim organom 
na letališču odhoda, ki obdržijo en izvod. 
6. En izvod manifesta je treba predložiti carinskim organom na 
namembnem letališ ču. ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 261
 
7. Enkrat na mesec, potem ko preverijo verodostojnost seznama, 
carinski organi na vsakem namembnem letališ ču pošljejo carinskim 
organom na vsako letališ če odhoda seznam manifestov, prejetih v 
preteklem mesecu, ki ga sestavijo letalski prevozniki. 
Opis vsakega manifesta na tem seznamu vsebuje naslednje podatke: 
(a) referen čno številko manifesta; 
(b) oznako, ki ozna čuje manifest kot tranzitno deklaracijo v skladu z 
odstavkom 3; 
(c) naziv (lahko okrajšan) letalskega prevoznika, ki je prevažal blago; 
(d) številko leta; in 
(c) datum leta. 
Dovoljenje lahko tudi dolo ča, da letalski prevozniki sami pošiljajo 
podatke iz prvega pododstavka. 
Če se odkrijejo nepravilnosti v zvezi s podatki na manifestih z nave ­
denega seznama, carinski organi na namembnem letališ ču obvestijo 
carinske organe na letališ ču odhoda in organ, ki je dovoljenje izdal, z 
navedbo zlasti letalskih tovornih listov za obravnavano blago.  
Člen 445  
1. Letalskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje, da kot tranzitno 
deklaracijo uporablja manifest, ki se pošilja s sistemi elektronske izmenjave podatkov, če opravlja veliko letov med državami članicami 
(poenostavljeni postopek — raven 2). 
Z odstopanjem od člena 373(l)(a) ni potrebno, da imajo letalski 
prevozniki sedež v Skupnosti, če imajo tam obmo čno podružnico. 
2. Ob prejemu vloge za dovoljenje carinski organi obvestijo druge 
države članice, na katerih ozemlju so letališ ča odhoda in namembna 
letališča, povezana z elektronskimi sistemi izmenjave podatkov. 
Če v 60 dneh od obvestila ni prejet ugovor, carinski organi izdajo 
dovoljenje. 
Takšno dovoljenje velja v vseh zadevnih državah članicah in se 
uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije med letališ či, na 
katera se nanaša. 
3. Zaradi poenostavljanja postopka se manifest, sestavljen na letališ ču 
odhoda, pošlje namembnemu letališ ču z elektronskim sistemom 
izmenjave podatkov.  ▼
M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 262
 
Letalski prevoznik ob ustrezne postavke na manifestu vnese naslednje: 
(a) znak „T1“, če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni 
postopek; 
(b) znak „TF“, če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni 
postopek, dolo čen v členu 340c(l); 
(c) znak „TD“, če je blago že v tranzitnem postopku ali se prevaža v 
postopku aktivnega oplemenitenja, carinskega skladiš čenja ali 
začasnega uvoza. Tudi v takšnih primerih letalski prevoznik vpiše 
znak „TD“ na ustrezni letalski tovorni list, pa tudi referenco za uporabljeni postopek, referen čno številko in datum tranzitne dekla ­
racije ali prevoznega dokumenta ter ime urada, ki ga je izdal; 
(d) črko „C“ (ki ustreza „T2L“) za blago, katerega skupnostni status je 
mogoče dokazati; 
(e) črko „X“ za skupnostno blago, ki se izvaža in se ne daje v tranzitni 
postopek. 
Manifest vklju čuje tudi podatke iz člena 444(4). 
4. Šteje se, da je skupnostni tranzitni postopek kon čan, ko sta 
manifest, poslan po sistemu elektronske izmenjave podatkov, in blago predložena carinskim organom namembnega letališ ča. 
Dokumentacija, ki jo hrani letalski prevoznik, vsebuje vsaj podatke iz 
drugega pododstavka odstavka 3. 
Po potrebi carinski organi na namembnem letališ ču pošljejo carinskim 
organom na letališ ču odhoda ustrezne podatke iz manifesta, ki so ga 
prejeli z elektronskim sistemom izmenjave podatkov, v preverjanje. 
5. Brez poseganja v dolo čbe iz členov 365 in 366, 450a do 450d in 
naslova VII zakonika: 
(a) letalski prevoznik obvesti carinske organe o vseh kršitvah in nepra ­
vilnostih; 
(b) carinski organi na namembnem letališ ču čimprej obvestijo carinske 
organe na letališ ču odhoda in organ, ki je izdal dovoljenje, o vseh 
kršitvah in nepravilnostih.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 263
 
Pododdelek 10  
Poenostavljeni postopki v pomorskem prometu  
Člen 446  
Če se uporabljata člena 447 in 448, ni treba predložiti zavarovanja.  
Člen 447  
1. Ladijskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje za uporabo 
blagovnega manifesta kot tranzitne deklaracije (poenostavljeni 
postopek — raven 1). 
Za skupnostne tranzitne operacije dovoljenje navaja obliko manifesta ter 
pristanišča odhoda in namembna pristaniš ča. Ladijski prevoznik pošlje 
carinskim organom vsakega zadevnega pristaniš ča overjeni izvod dovol ­
jenja. 
2. Če ena prevozna operacija zajema blago, ki ga je treba dati v 
zunanji skupnostni tranzitni postopek, in blago, ki ga je treba dati v 
notranji skupnostni tranzitni postopek v skladu s členom 340c(l), se tako 
blago navede na lo čenih manifestih. 
3. Na vsakem manifestu mora biti zaznamek z datumom in podpisom 
ladijskega prevoznika, ki ga ozna či: 
(a) z znakom „T1“, če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni 
postopek; ali 
(b) z znakom „T2F“, če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni 
postopek v skladu s členom 340c(l). 
4. Manifest vsebuje tudi naslednje podatke: 
(a) naziv in polni naslov ladijskega prevoznika, ki opravlja prevoz 
blaga; 
(b) ime in opis plovila; 
(c) kraj natovarjanja; 
(d) kraj raztovarjanja. 
Za vsako pošiljko tudi navaja: 
(a) referenco za konosament; 
(b) število, vrsto, oznake in identifikacijske številke tovorkov; 
(c) običajen trgovski opis blaga, ki vsebuje vse potrebne podatke za 
ugotavljanje istovetnosti blaga; 
(d) bruto maso v kilogramih;  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 264
 
(e) identifikacijske številke zabojnikov, če je to primerno. 
5. Vsaj dva izvoda manifesta je treba predložiti carinskim organom v 
pristanišču odhoda, ki obdržijo en izvod. 
6. En izvod manifesta je treba predložiti carinskim organom v 
namembnem pristaniš ču. 
7. Enkrat na mesec, potem ko preverijo verodostojnost seznama, 
carinski organi v vsakem namembnem pristaniš ču pošljejo carinskim 
organom v vsako pristaniš če odhoda seznam manifestov, prejetih v 
preteklem mesecu, ki ga sestavijo ladijski prevozniki. 
Opis vsakega manifesta na tem seznamu vsebuje naslednje podatke: 
(a) referen čno številko manifesta; 
(b) oznako, ki ozna čuje manifest kot tranzitno deklaracijo v skladu z 
odstavkom 3; 
(c) naziv (lahko okrajšan) ladijskega prevoznika, ki je opravljal prevoz 
blaga; 
(d) datum prevozne operacije v pomorskem prometu. 
Dovoljenje lahko tudi dolo ča, da ladijski prevozniki sami pošiljajo 
podatke iz prvega pododstavka. 
Če se odkrijejo nepravilnosti v zvezi s podatki na manifestih z nave ­
denega seznama, carinski organi v namembnem pristaniš ču obvestijo 
carinske organe v pristaniš ču odhoda in organ, ki je dovoljenje izdal, 
z navedbo zlasti enotnih tovornih listov za obravnavano blago.  
Člen 448  
1. Ladijskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje, da kot tranzitno 
deklaracijo uporablja enotni manifest, če opravlja veliko plovb med 
državami članicami (poenostavljeni postopek — raven 2). 
Z odstopanjem od člena 373(l)(a) ni treba, da imajo ladijski prevozniki 
sedež v Skupnosti, če imajo tam obmo čno podružnico. 
2. Ob prejemu vloge za dovoljenje carinski organi obvestijo druge 
države članice, na katerih ozemlju so pristaniš ča odhoda in namembna 
pristanišča. 
Če v 60 dneh od obvestila ni prejet ugovor, carinski organi izdajo 
dovoljenje. 
Takšno dovoljenje velja v vseh zadevnih državah članicah in se 
uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije med pristaniš či, na 
katere se nanaša.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 265
 
3. Zaradi poenostavljanja postopkov lahko ladijski prevoznik 
uporablja enotni manifest za prevoz vsega blaga; če je tako, ob 
ustrezne postavke na carinskem manifestu vnese naslednje: 
(a) znak „T1“, če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni 
postopek; 
(b) znak „TF“, če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni postopek 
v skladu s členom 340c(l); 
(c) znak „TD“, če je blago že v tranzitnem postopku ali se prevaža v 
postopku aktivnega oplemenitenja, carinskega skladiš čenja ali 
začasnega uvoza. Tudi v takšnih primerih ladijski prevoznik vpiše 
znak „TD“ na ustrezen konosament ali drug primeren komercialni dokument, pa tudi referenco za uporabljeni postopek, referen čno 
številko in datum tranzitne deklaracije ali prenosnega dokumenta ter ime urada, ki ga je izdal; 
(d) črko „C“ (ki ustreza „T2L“) za blago, katerega skupnostni status je 
mogoče dokazati; 
(e) črko „X“ za skupnostno blago, ki se izvaža in se ne daje v tranzitni 
postopek. 
Manifest vklju čuje tudi podatke iz člena 447(4). 
4. Šteje se, da je skupnostni tranzitni postopek kon čan, ko sta 
manifest in blago predložena carinskim organom v namembnem prist ­
anišču. 
Dokumentacija, ki jo hrani ladijski prevoznik v skladu s členom 373 ­
(2)(b), vsebuje vsaj podatke iz prvega pododstavka odstavka 3. 
Po potrebi carinski organi v namembnem pristaniš ču pošljejo ustrezne 
podatke o manifestih carinskim organom v pristaniš ču odhoda v prever ­
janje. 
5. Brez poseganja v dolo čbe iz členov 365 in 366, 450a do 450d in 
naslova VII zakonika je treba poslati naslednja obvestila: 
(a) ladijski prevoznik obvesti carinske organe o vseh kršitvah in nepra ­
vilnostih; 
(b) carinski organi v namembnem pristaniš ču čimprej obvestijo carinske 
organe v pristaniš ču odhoda in organ, ki je izdal dovoljenje, o vseh 
kršitvah in nepravilnostih.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 266
 
__________  
▼M19  
Pododdelek 11  
Poenostavljeni postopek za prenos po cevovodih 
▼B 
Člen 450  
1. Kadar se uporablja skupnostni tranzitni postopek, se za blago, ki 
se prenaša po cevovodu, formalnosti tega postopka prilagodijo v skladu z odstavki 2 do 6. 
2. Šteje se, da je blago, ki se prenaša po cevovodu, dano v skup ­
nostni tranzitni postopek: 
— ob vstopu na carinsko obmo čje Skupnosti za tisto blago, ki na to 
območje vstopi po cevovodu, 
— ob vstopu v cevovodni sistem za tisto blago, ki je že na carinskem 
območju Skupnosti. 
Kadar je potrebno, se skupnostni status blaga dolo ča v skladu s členi 
313 do 340. 
3. Glavni zavezanec za blago iz odstavka 2 je upravljavec cevovoda, 
ki ima svoj sedež v državi članici, prek ozemlja katere blago vstopi na 
carinsko obmo čje Skupnosti, ali upravljavec cevovoda iz države članice, 
v kateri se prenos za čne. 
4. Za namene člena 96(2) zakonika se upravljavec cevovoda, ki ima 
svoj sedež v državi članici, prek ozemlja katere se blago prenaša po 
cevovodu, šteje za prevoznika. 
5. Šteje se, da je skupnostna tranzitna operacija kon čana, ko blago, ki 
se prevaža po cevovodu, prispe v prejemnikov objekt ali je sprejeto v 
razdelilno omrežje prejemnika in ga ta vpiše v svoje evidence. 
6. Podjetja, ki sodelujejo pri prenosu blaga, vodijo evidence in jih dajejo 
na razpolago carinskim organom zaradi kontrol, ki se zdijo potrebne v zvezi s skupnostnimi tranzitnimi operacijami iz odstavkov 2 do 4.  ▼
M13  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 267
 
O d d e l e k 4  
Carinski dolg in izterjava 
▼M32  
Člen 450a  
Rok iz tretje alinee člena 215(1) zakonika je: 
— sedem mesecev od zadnjega datuma, ko je treba blago predložiti 
namembnemu uradu, razen če je bil poslan zahtevek za izterjavo 
v smislu člena 365a, pri čemer se to obdobje podaljša za najve č en 
mesec, ali 
— en mesec po izteku roka iz člena 365(5), kadar glavni zavezanec ni 
predložil zadostnih ali nobenih podatkov.  
▼M19  
Člen 450b  
1. Kadar po za četku postopka izterjave drugih dajatev carinski 
organi, dolo čeni v skladu s členom 215 zakonika (v nadaljnjem 
besedilu „organ prosilec“), kakorkoli pridobijo dokaze o kraju, kjer je nastal carinski dolg, nemudoma pošljejo vso potrebno dokumentacijo skupaj z overjenim izvodom dokazila organom, ki so pristojni za ta kraj (v nadaljnjem besedilu „zaprošeni organi“). 
Zaprošeni organ potrdi prejem obvestila in navede, ali je odgovoren za 
izterjavo. Če organ prosilec ne prejme odgovora v treh mesecih, 
nemudoma nadaljuje postopek izterjave dolga, ki ga je za čel. 
2. Če je zaprošeni organ pristojen, za čne nov postopek izterjave 
drugih dajatev, če je to primerno po trimese čnem obdobju iz drugega 
pododstavka odstavka 1 in pod pogojem, da je organ prosilec nemudoma obveš čen. 
Vsak nedokon čan postopek izterjave drugih dajatev, ki ga za čne organ 
prosilec, se za časno odloži takoj, ko ga zaprošeni organ obvesti, da so 
sklenili ukrepati glede izterjave. 
Takoj ko zaprošeni organ predloži dokazilo, da je izterjal zadevne 
zneske, organ prosilec povrne vse druge že pobrane dajatve ali prekliče postopek izterjave.
 
Člen 450c  
▼M32 
▼C6 
1. Kadar postopek ni bil kon čan, carinski organi države članice 
odhoda v devetih mesecih predpisanega roka za predložitev blaga namembnemu uradu obvestijo garanta, da postopek ni bil kon čan.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 268
 
1a. Če postopek ni bil zaklju čen, carinski organi, dolo čeni v skladu s 
členom 215 zakonika, v treh letih od datuma sprejema tranzitne dekla ­
racije obvestijo garanta, da se od njega zahteva ali se bo morda zahtevalo pla čilo dolga, za katerega odgovarja v zvezi s skupnostno 
tranzitno operacijo; obvestilo mora vsebovati številko in datum dekla ­
racije, ime urada odhoda, ime glavnega zavezanca in znesek.
 
2. Garant je prost svojih obveznosti, če mu katero koli od obvestil, 
predvidenih v odstavkih 1 in 1a, ni bilo izdano pred iztekom roka.  
▼M19  
3. Kadar je eno od obvestil izdano, je garant obveš čen o izterjavi 
dolga ali o koncu postopka.  
Člen 450d  
Države članice si medsebojno pomagajo pri dolo čanju organov, pris ­
tojnih za izterjavo.  
▼M32 
▼C6 
Navedeni organi obvestijo urad odhoda in urad zavarovanja o vseh primerih, ko je nastal carinski dolg v zvezi z deklaracijami za skup ­
nostni tranzit, ki jih je sprejel urad odhoda, in o ukrepih, sprejetih proti dolžniku, za izterjavo zadevnih zneskov. Poleg tega obvestijo urad odhoda o pobiranju carin in drugih dajatev, da omogo čijo uradu 
zaključek tranzitne operacije.
 
▼B 
POGLAVJE 9  
▼M22  
Prevoz po postopku TIR ali ATA  
▼B 
O d d e l e k 1  
Skupne dolo čbe 
Člen 451  
▼M22  
1. Kadar se blago prevaža od ene do druge to čke na carinskem 
ozemlju Skupnosti po postopku za mednarodni prevoz blaga na podlagi zvezkov TIR (konvencija TIR) ali zvezkov ATA (konvencija ATA  ►
M26  /Istanbulska konvencija ◄), se zaradi pravil o uporabi 
zvezka TIR ali ATA za takšen prevoz carinsko ozemlje Skupnosti šteje kot enotno ozemlje.  ▼
M21  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 269
 
2. Pri uporabi zvezkov ATA kot tranzitnih dokumentov pomeni 
„tranzit“ prevoz blaga od carinskega urada, ki je na carinskem območju Skupnosti, do drugega carinskega urada, ki je na istem 
območju.
 
Člen 452  
Kadar blago med prevozom z ene to čke na carinskem obmo čju 
Skupnosti do druge pre čka ozemlje tretje države, se kontrole in 
formalnosti v zvezi s postopkom TIR ali ATA opravijo na mestu, kjer blago za časno zapusti carinsko obmo čje Skupnosti in kjer 
ponovno vstopi na to obmo čje.
 
Člen 453  
1. Blago, ki se prevaža na podlagi zvezkov TIR ali ATA po 
carinskem obmo čju Skupnosti, se šteje za blago ne članice, razen če se 
pravilno ugotovi njegov skupnostni status.  
▼M7 
2. Skupnostni status blaga iz odstavka 1 se dolo či v skladu s  
►M22 ►M32  členom 314 ◄ do 324f ◄ ali, kjer ustreza, s členi 
325 do 334 v okviru omejitev iz člena 326.  
▼M22  
O d d e l e k 2  
Postopek TIR  
▼M32  
Člen 454  
1. Ta oddelek se uporablja za prevoz blaga na osnovi zvezkov TIR 
na carinskem obmo čju Skupnosti. 
2. Sporo čila iz tega oddelka so skladna s strukturo in podatki, ki jih 
po dogovoru med seboj dolo čijo carinski organi. 
3. Imetnik zvezka TIR pri carinskem uradu odhoda ali vnosa predloži 
podatke iz zvezka TIR s tehniko za obdelavo podatkov v skladu s strukturo in ustreznimi podatki, dolo čenimi v prilogah 37a in 37c.  
▼
C6 
4. Ob prepustitvi blaga za operacijo TIR carinski urad odhoda ali vnosa natisne spremno tranzitno listino, ki se hrani s kuponom št. 2, ter pošlje elektronske podatke prijavljenemu namembnemu carinskemu uradu ali uradu izstopa z uporabo sporo čila „obvestilo o predvidenem 
prispetju“.  
▼
M32  
5. Podatki iz zvezka TIR se uporabijo za dolo čitev kakršnih koli 
pravnih posledic, ki izhajajo iz razhajanja med elektronskimi podatki iz zvezka TIR in podatki iz zvezka TIR.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 270
 
6. Obveznost predložitve podatkov iz zvezka TIR s tehniko za 
obdelavo podatkov se lahko opusti le v naslednjih izjemnih primerih: 
(a) če ne deluje ra čunalniški tranzitni sistem carinskih organov; 
(b) če ne deluje aplikacija za predložitev podatkov iz zvezka TIR s 
tehniko za obdelavo podatkov; 
(c) če ne deluje mrežna povezava med aplikacijo za predložitev 
podatkov iz zvezka TIR s tehniko za obdelavo podatkov in carinskimi organi. 
7. Opustitev iz to čk (b) in (c) odstavka 6 odobrijo carinski organi.
 
▼M26  
Člen 454a  
1. Na podlagi vloge prejemnika, ga lahko carinski organi pooblastijo, 
da prejema blago, prepeljano po postopku TIR, v svojih prostorih ali na drugem dolo čenem kraju, tako da mu odobrijo status pooblaš čenega 
prejemnika. 
2. Dovoljenje iz odstavka 1 se odobri le osebam, ki: 
(a) imajo sedež v Skupnosti; 
(b) redno prejemajo blago, dano v postopek TIR, ali katerega carinski 
organi vedo, da lahko izpolnijo obveznosti, povezane s tem post ­
opkom; 
(c) niso hudo ali ve čkrat kršili carinskih ali dav čnih predpisov;  
▼
M32  
(d) uporabljajo tehniko za obdelavo podatkov za komunikacijo z 
namembnim carinskim uradom.  
▼M26  
Člen 373(2) se uporablja smiselno. 
Dovoljenje se uporablja le v državi članici, ki ga je izdala. 
Dovoljenje velja le za operacije TIR, pri katerih so kon čni kraj raztov ­
arjanja prostori, navedeni v dovoljenju. 
3. Člena 374 in 375, člen 376(1) in (2) ter člena 377 in 378 pri 
postopku v zvezi z vlogo iz člena 1 uporabljajo smiselno. 
4. Člen 407 se uporablja smiselno glede postopka, predvidenega v 
dovoljenju iz odstavka 1.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 271
 
5. Kadar je zadevna oseba imetnik potrdila AEO, ki uporablja 
poenostavitve iz to čke (a) ali (c) člena 14a(1), se šteje, da so zahteve 
iz točke (c), prvega pododstavka odstavka 2 tega člena in člena 
373(2)(b) izpolnjene.  
▼M32  
Člen 454b  
1. Glede blaga, ki prispe v prostore pooblaš čenega prejemnika ali na 
kraj, dolo čen v dovoljenju iz člena 454a, pooblaš čeni prejemnik v 
skladu s postopkom, dolo čenim v dovoljenju, izpolni naslednje obvez ­
nosti:  
▼C6 
(a) takoj obvesti namembni carinski urad o prihodu blaga s sporo čilom 
„obvestilo o prispetju“, ki vklju čuje informacije o kakršnih koli 
nepravilnostih ali izrednih dogodkih, ki so se zgodili med prevozom;  
▼
M32  
(b) počaka na sporo čilo „dovoljenje za raztovarjanje“, preden za čne 
raztovarjati; 
(c) nemudoma vnese rezultate raztovarjanja v svojo evidenco;  
▼C6 
(d) pošlje najpozneje tretji dan po prihodu blaga namembnemu 
carinskemu uradu sporo čilo „pripombe k raztovarjanju“, ki 
vključuje informacije o kakršnih koli nepravilnostih ali izrednih 
dogodkih.  
▼M32  
2. Pooblaš čeni prejemnik zagotovi, da sta zvezek TIR in  
►M34  spremna tranzitna listina – spremna tranzitna/varnostna 
listina ◄ takoj predložena carinskim organom namembnega carinskega 
urada. Navedeni organi izpolnijo talon št. 2 zvezka TIR in zagotovijo, da je zvezek TIR vrnjen imetniku zvezka TIR ali osebi, ki ga zastopa. Kupon št. 2 zadrži namembni carinski urad ali urad izstopa.  
▼
C6 
3. Datum kon čanja operacije TIR je datum vpisa v evidenco iz to čke 
(c) odstavka 1. 
Vendar je v primerih, ko se je med prevozom zgodila nepravilnost ali 
izredni dogodek, datum kon čanja operacije TIR datum sporo čila 
„rezultati kontrole“ iz člena 455(4). 
4. Na zahtevo imetnika zvezka TIR pooblaš čeni prejemnik izda 
potrdilo, ki potrjuje prispetje blaga v prostore pooblaš čenega prejemnika 
ter vsebuje sklicevanje na spremno tranzitno listino in zvezek TIR. Potrdilo ni dokazilo o koncu operacije TIR v smislu to čke (d) člena 1 
Konvencije TIR ali člena 455b.  
▼
M32  
5. Namembni carinski urad vnese v ra čunalniški sistem sporo čilo 
„rezultati kontrole“.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 272
 
Carinski organi pošljejo tudi podatke, predvidene v Prilogi 10 h 
Konvenciji TIR. 
6. Kadar aplikacija pooblaš čenega prejemnika za obdelavo podatkov 
ne deluje, lahko pristojni organi dovolijo druge metode za komunikacijo s carinskimi organi namembnega carinskega urada.  
▼
M26  
Člen 454c  
1. Imetnik zvezka TIR je izpolnil svoje obveznosti po členu 1(o) 
Konvencije TIR, potem ko so bili zvezek TIR, skupaj s cestnim vozilom ali kombinacijo vozil ter zabojnikom in blagom dostavljeni nedotaknjeni pooblaš čenemu prejemniku v njegove prostore ali na 
kraj, dolo čen v dovoljenju.  
▼
M32 
▼C6 
2. Konec operacije TIR v smislu to čke (d) člena 1 Konvencije TIR 
nastopi, ko so izpolnjene zahteve iz člena 454b(1) in prvega stavka (2).  
▼M32  
Člen 455  
1. Namembni carinski urad ali urad izstopa izpolni spremni talon 
št. 2, zadrži kupon št. 2 in  ►M34  spremna tranzitna listina – 
spremna tranzitna/varnostna listina ◄ ter uporabi sporo čilo „obvestilo 
o prispetju“, da obvesti carinski urad odhoda ali vstopa o prispetju blaga na dan, ko je blago predloženo namembnemu carinskemu uradu ali uradu izstopa. 
2. Kadar se operacija TIR kon ča pri drugem uradu od tistega, ki je 
bil prvotno prijavljen v tranzitni deklaraciji, novi namembni carinski urad ali urad izstopa obvesti o prihodu carinski urad odhoda ali vstopa s sporo čilom „obvestilo o prispetju“. 
Carinski urad odhoda ali vstopa obvesti o prispetju prvotno prijavljeni 
namembni carinski urad ali urad izstopa s sporo čilom „posredovano 
obvestilo o prispetju“.  
▼
C6 
3. Sporo čilo „obvestilo o prispetju“ iz odstavkov 1 in 2 ni dokazilo o 
koncu postopka v smislu člena 455b.  
▼M32  
4. Razen če je ustrezno utemeljeno, namembni carinski urad ali urad 
izstopa pošlje sporo čilo „rezultati kontrole“ uradu odhoda ali vstopa 
najpozneje tretji dan po tem, ko je bilo blago predloženo namembnemu carinskemu uradu ali uradu izstopa. Kadar pa se uporablja člen 454b, 
namembni carinski urad pošlje sporo čilo „rezultati kontrole“ carinskemu 
uradu odhoda ali vstopa najpozneje šesti dan po prispetju blaga v prostore pooblaš čenega prejemnika.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 273
 
Carinski organi pošljejo tudi podatke, predvidene v Prilogi 10 h 
Konvenciji TIR.  
▼C6 
5. Kadar se uporablja člen 454(6), carinski organi namembne države 
članice ali države članice izstopa vrnejo ustrezni del kupona št. 2 zvezka 
TIR carinskim organom države članice odhoda ali vstopa takoj in 
najpozneje v osmih dneh od datuma, ko je bila operacija TIR kon čana. 
▼M32 
▼C6 
Člen 455a  
1. Kadar carinski organi države članice odhoda ali vstopa ne 
prejmejo sporo čila „obvestilo o prispetju“ do roka, ko je treba blago 
predložiti namembnemu carinskemu uradu ali uradu izstopa, ali ne prejmejo sporo čila „rezultati kontrole“ v šestih dneh po prejemu 
sporočila „obvestilo o prispetju“, lahko navedeni organi za čnejo poiz ­
vedovalni postopek, da bi dobili potrebne podatke za kon čanje operacije 
TIR ali, kadar to ni mogo če: 
— da bi ugotovili, ali je nastal carinski dolg, — da bi ugotovili, kdo je dolžnik, ter — da bi dolo čili carinske organe, odgovorne za vknjižbo. 
2. Poizvedovalni postopek se za čne najpozneje sedem dni po izteku 
enega od rokov iz odstavka 1, razen v izjemnih primerih, ki jih dolo čijo 
države članice z medsebojnim dogovorom. Če so carinski organi že prej 
obveščeni, da operacija TIR ni kon čana, ali če to sumijo, takoj za čnejo 
poizvedovalni postopek. 
3. Če so carinski organi države članice odhoda ali vstopa prejeli 
samo sporo čilo „obvestilo o prispetju“, za čnejo poizvedovalni 
postopek tako, da od namembnega carinskega urada ali urada izstopa, ki je poslal sporo čilo „obvestilo o prispetju“, zahtevajo sporo čilo 
„rezultati kontrole“. 
4. Če carinski organi carinskega urada odhoda ali vstopa niso prejeli 
sporočila „obvestilo o prispetju“, za čnejo poizvedovalni postopek, da bi 
dobili potrebne podatke za kon čanje operacije TIR od namembnega 
carinskega urada ali urada izstopa. Ta urad na zahtevek odgovori v osemindvajsetih dneh. 
5. Od imetnika zvezka TIR se zahteva, da zagotovi potrebne podatke 
za končanje postopka najpozneje osemindvajset dni po za četku poizve ­
dovalnega postopka namembnega carinskega urada ali urada izstopa, kadar operacije TIR ni mogo če končati. Imetnik zvezka TIR na 
zahtevek odgovori v osemindvajsetih dneh. Na zahtevo imetnika zvezka TIR se lahko to obdobje podaljša za nadaljnjih osemindvajset dni. 
Carinski organi države članice odhoda ali vstopa obvestijo tudi zadevno 
garantno združenje, kar pa ne vpliva na obveš čanje, potrebno v skladu s 
členom 11(1) Konvencije TIR, in slednje povabijo, naj pošlje dokazilo, 
da je operacija TIR kon čana.
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 274
 
6. Kadar se uporablja člen 454(6), carinski organi države članice 
odhoda ali vstopa za čnejo poizvedovalni postopek iz odstavka 1, 
vedno kadar ne prejmejo dokazila, da je bila operacija TIR kon čana v 
dveh mesecih od datuma sprejema zvezka TIR. S tem namenom ti organi pošljejo carinskim organom namembne države članice ali 
države članice izstopa zahtevek skupaj z vsemi potrebnimi podatki. 
Če so carinski organi že prej obveš čeni, da operacija TIR ni kon čana, 
ali če to sumijo, takoj za čnejo poizvedovalni postopek. Poizvedovalni 
postopek se za čne tudi, če se naknadno izkaže, da je bilo dokazilo o 
koncu operacije TIR ponarejeno in je potreben poizvedovalni postopek za dosego ciljev iz odstavka 1. 
Postopek iz odstavka 5 se uporablja smiselno. 
Carinski organi namembne ali izstopne države članice odgovorijo v 
osemindvajsetih dneh. 
7. Kadar je v preiskavi ugotovljeno, da je bila operacija TIR kon čana 
pravilno, carinski organi države članice odhoda ali vstopa kon čajo 
postopek in takoj obvestijo garantno združenje in imetnika zvezka TIR ter, kadar je to primerno, katere koli carinske organe, ki so začeli postopek izterjave v skladu s členi 217 do 232 zakonika.
 
▼M32  
Člen 455b  
▼C6 
1. Dokazilo, da se je operacija TIR kon čala v roku, predpisanem v 
zvezku TIR, se lahko zadovoljivo predloži carinskim organom v obliki dokumenta, ki so ga potrdili carinski organi namembne države članice 
ali države članice izstopa, ki zagotavlja istovetnost blaga in potrjuje, da 
je bilo predloženo namembnemu carinskemu uradu ali uradu izstopa ali, kadar se uporablja člen 454a, pooblaš čenemu prejemniku. 
2. Operacija TIR velja za kon čano tudi takrat, kadar imetnik zvezka TIR 
ali udeleženo garantno združenje zadovoljivo predloži carinskim organom enega od naslednjih dokumentov za ugotavljanje istovetnosti blaga:  
▼
M32  
(a) carinski dokument, izdan v tretji državi, kamor je bilo vneseno 
blago dano za carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, 
(b) dokument, izdan v tretji državi, ki so ga potrdili carinski organi te 
države in ki potrjuje, da za blago velja, da je v prostem prometu v zadevni tretji državi članici. 
3. Dokumenta, omenjena v to čkah (a) in (b), lahko nadomestijo 
izvodi ali fotokopije, ki jih kot pristne potrdi organ, ki je potrdil izvirnike, organi zadevnih tretjih držav ali organi ene od držav članic.
 
▼M22  __________  ▼C6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 275
 
Člen 456  
1. Kadar kršitev ali nepravilnost po Konvenciji TIR povzro či carinski 
dolg v Skupnosti, se dolo čbe tega oddelka smiselno uporabljajo tudi za 
druge dajatve iz člena 91(1)(a) zakonika.  
▼M32  
Rok iz tretje alinee člena 215(1) carinskega zakonika je sedem mesecev 
od zadnjega datuma, ko je treba blago predložiti namembnemu carinskemu uradu ali uradu izstopa.
 
2. Člena 450b in 450d se smiselno uporabljata za postopek izterjave 
v zvezi s postopkom TIR.  
▼M22  
Člen 457  
1. Za namene člena 8(4) Konvencije TIR lahko takrat, ko operacija 
TIR poteka na carinskem ozemlju Skupnosti, katero koli garantno združenje s sedežem v Skupnosti prevzame odgovornost za pla čilo 
zavarovanega zneska carinskega dolga za blago, udeleženo v postopku TIR, do zgornje meje 60 000 EUR ali enakovrednega zneska nacionalne 
valute na posamezen zvezek TIR. 
2. Garantno združenje s sedežem v državi članici, pristojni za 
izterjavo po členu 215 zakonika, je dolžno pla čati zavarovani znesek 
carinskega dolga. 
3. Veljavno obvestilo o nezaklju čenem postopku TIR, ki ga carinski 
organi ene države članice, za katere se ugotovi, da so pristojni za 
izterjavo po tretji alinei člena 215(1) zakonika, pošljejo pooblaš čenemu 
garantnemu združenju, ki so ga pooblastili ti organi, velja tudi, kadar carinski organi druge države članice, za katere se ugotovi, da so 
pristojni po prvi ali drugi alinei člena 215(1) zakonika, kasneje 
nadaljujejo s postopkom izterjave od garantnega združenja, ki so ga pooblastili slednji organi.
 
▼M7 
Člen 457a  
Kadar se carinski organi neke države članice odlo čijo, da bodo osebo 
izključili iz postopka TIR po dolo čbah člena 38 konvencije TIR, ta 
odločba velja na celotnem carinskem obmo čju Skupnosti. 
V ta namen država članica svojo odlo čbo, skupaj z datumom uporabe, 
sporoči drugim državam članicam in Komisiji. 
Ta odločba velja za vse TIR-zvezke, ki so carinskemu uradu predloženi 
v sprejem.  ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 276
 
Člen 457b  
1. Kadar operacija TIR zadeva enako blago, kot je tisto iz člena 
340a, ali kadar carinski organi menijo, da je to potrebno, lahko carinski urad odhoda ali vstopa predpiše na črt poti za pošiljko. 
2. Carinski organi države članice, v kateri se pošiljka nahaja, 
evidentirajo ustrezne podatke o  ►
M34  spremna tranzitna listina – 
spremna tranzitna/varnostna listina ◄ in talonu št. 1 zvezka TIR, kadar: 
(a) je načrt poti spremenjen na zahtevo imetnika zvezka TIR; 
(b) je v primeru višje sile prevoznik od predpisane poti odstopil. Carinski namembni urad ali urad izstopa vnese ustrezne informacije v 
računalniški sistem. 
3. V primerih iz to čke (b) odstavka 2 se pošiljka,  ►
M34  spremna 
tranzitna listina – spremna tranzitna/varnostna listina ◄ in zvezek TIR 
takoj predložijo najbližjim carinskim organom.  
▼B 
O d d e l e k 3  
▼M22  
Postopek ATA  
Člen 457c  
1. Ta člen se uporablja brez poseganja v posebne dolo čbe 
Konvencije ATA  ►M26  in Istanbulske konvencije ◄ o obveznostih 
garantnih združenj pri uporabi zvezka ATA. 
2. Kadar se ugotovi, da je v času ali v zvezi s tranzitom na podlagi 
zvezka ATA v eni državi članici nastala kršitev ali nepravilnost, ta 
država članica v skladu z dolo čbami Skupnosti ali svojimi dolo čbami, 
brez poseganja v za četek kazenskih postopkov, izterja carine in druge 
morebitne dajatve. 
3. Kadar ni mogo če ugotoviti, na katerem obmo čju je kršitev ali 
nepravilnost nastala, se šteje, da je taka kršitev ali nepravilnost 
nastala v državi članici, ki jo je odkrila, razen če se v roku iz člena 
457d(2) predloži carinskim organom zadovoljivo dokazilo o pravilnosti operacije ali o kraju, kjer je kršitev ali nepravilnost dejansko nastala. 
Kadar tako dokazilo ni predloženo in se s tem šteje, da je navedena 
kršitev ali nepravilnost nastala v državi članici, ki jo je odkrila, ta 
država članica za tako blago obra čuna carino in druge dajatve v 
skladu s predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi.  ▼
M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 277
 
Če se naknadno ugotovi, v kateri državi članici je navedena kršitev ali 
nepravilnost dejansko nastala, carine in druge dajatve (razen tistih, ki so v skladu z drugim pododstavkom obra čunane kot lastni viri Skupnosti), 
ki jim je zavezano blago v tej državi članici, le-tej vrne država članica, 
ki jih je prvotno izterjala. V takem primeru se vsa prepla čila vrnejo 
osebi, ki je dajatve prvotno pla čala. 
Kadar je znesek carin in drugih dajatev, ki jih prvotno obra čuna in vrne 
tista država članica, ki jih je izterjala, manjši od carin in drugih dajatev, 
predpisanih v državi članici, v kateri je kršitev ali nepravilnost dejansko 
nastala, ta država članica obra čuna razliko v skladu s predpisi Skupnosti 
ali svojimi predpisi. 
Carinske uprave držav članic sprejmejo potrebne ukrepe za obrav ­
navanje takih kršitev ali nepravilnosti in za u činkovito kaznovanje.
 
Člen 457d  
1. Kadar je ugotovljeno, da je med operacijo tranzita na podlagi zvezka 
ATA ali v zvezi z njim storjen prekršek ali nepravilnost, carinski organi obvestijo imetnika zvezka ATA in garantno združenje v roku, predpisanem v členu 6(4) Konvencije ATA  ►
M26  ali v členu 8(4) 
Priloge A Istanbulske konvencije ◄. 
2. Dokazilo o pravilnosti operacije, opravljene na podlagi zvezka 
ATA v smislu prvega pododstavka člena 457c(3) se predloži v roku, 
predpisanem v členu 7(1) in (2) Konvencije ATA  ►M26  ali v členu 
9(1)(a) in (b) Priloge A Istanbulske konvencije ◄. 
3. Dokazilo iz odstavka 2 se zadovoljivo predloži carinskim organom 
na enega od naslednjih na činov: 
(a) s predložitvijo carinskega ali trgovskega dokumenta, ki ga potrdijo 
carinski organi, ki ugotavljajo, da je obravnavano blago predloženo namembnemu uradu. 
(b) s predložitvijo carinskega dokumenta, iz katerega je razviden vnos 
blaga v carinski postopek v tretji državi, ali njegove kopije ali fotokopije, katere pristnost je potrdil organ, ki je potrdil že orig ­
inalni dokument, ali organi udeležene tretje države ali organi ene od držav članic; 
(c) z dokazom iz člena 8 Konvencije ATA  ►
M26  ali iz člena 10 
Priloge A Istanbulske konvencije ◄. 
Dokumenti iz to čk (a) in (b) prvega pododstavka vklju čujejo podatke, ki 
omogočajo ugotovitev istovetnosti obravnavanega blaga.  ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 278
 
Člen 458  
1. Carinski organi v vsaki državi članici dolo čijo usklajevalni urad za 
ukrepanje pri kršitvah ali nepravilnostih, ki se nanašajo na zvezke ATA. 
Ti organi obvestijo Komisijo o imenovanju usklajevalnih uradov skupaj 
z njihovim polnim naslovom.  ►M32  Komisija sporo či te informacije 
drugim državam članicam prek uradne spletne strani Evropske unije. ◄ 
2. Za dolo čitev države članice, ki je pristojna za obra čun predpisanih 
carin in drugih dajatev, velja, da je država članica, ki v smislu drugega 
pododstavka  ►M22  člena 457c(3) ◄ odkrije kršitev ali nepravilnost, 
storjeno med tranzitnim prevozom na podlagi zvezka ATA, tista država članica, v kateri je najdeno blago ali, če ni najdeno, tista država članica, 
v kateri ima usklajevalni urad zadnji kupon iz zvezka.
 
Člen 459  
1. Kadar carinski organi države članice ugotovijo, da je nastal 
carinski dolg, čimprej pošljejo zahtevek garantnemu združenju, s 
katerim je povezana ta država članica. Kadar dolg nastane zato, ker 
blago, zajeto v zvezku ATA, ni bilo ponovno izvoženo ali mu ni bila dodeljena carinsko dovoljena raba ali uporaba v rokih, kakršne dolo ča 
Konvencija ATA  ►
M26  ali z Istanbulsko konvencijo ◄, se zahtevek 
ne pošlje prej kakor tri mesece po preteku veljavnosti zvezka. 
2. Usklajevalni urad, ki predloži zahtevek, po možnosti hkrati pošlje 
usklajevalnemu uradu, pristojnemu glede na kraj sedeža urada za časnega 
uvoza, tudi obvestilo, sestavljeno v skladu z vzorcem iz Priloge 59. 
Obvestilo spremlja kopija nezaklju čenega kupona, če ga usklajevalni 
urad ima na voljo. Obvestilo se lahko uporablja tudi, kadar koli se zdi potrebno.
 
Člen 460  
1. Višina carin in davkov, ki izhajajo iz zahtevka iz člena 459, se 
izračuna po vzorcu obrazca za obra čun davka iz Priloge 60, ki je 
izpolnjen v skladu s priloženimi navodili. 
Obrazec za obra čun davka se lahko pošlje pozneje kot zahtevek, vendar 
ne več kakor tri mesece po zahtevku in nikakor ne ve č kakor šest 
mesecev od dneva, ko carinski organi za čnejo postopek pridobivanja 
plačila. ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 279
 
2. V skladu s členom 461 in njegovimi pogoji, dejstvo, da carinska 
uprava pošlje ta obrazec garantnemu združenju, ki je z njo povezano, ne odveže drugih garantnih združenj v Skupnosti obveznosti pla čila carin 
in drugih dajatev, če se ugotovi, da kršitev ali nepravilnost ni nastala v 
državi članici, ki je postopek za čela. 
3. Obrazec za obra čun davka se glede na potrebe izpolni v dveh ali 
treh izvodih. Prvi izvod je namenjen garantnemu združenju, ki je povezano s carinskim organom države članice, v kateri je sestavljen 
zahtevek. Drugi izvod zadrži usklajevalni urad, ki obrazec izda. Kadar je potrebno, usklajevalni urad pošlje tretji izvod usklajevalnemu uradu, pristojnemu glede na kraj sedeža urada za časnega uvoza.
 
Člen 461  
1. Kadar se ugotovi, da kršitev ali nepravilnost ni nastala v državi 
članici, ki je postopek za čela, usklajevalni urad prve države članice za 
svoj del spis zaklju či. 
2. Zaradi zaklju čitve pošlje usklajevalnemu uradu druge države 
članice vsebino svojega spisa, in po potrebi garantnemu združenju, s 
katerim je povezan, povrne vse zneske, ki jih je morda to združenje založilo ali za časno plačalo. 
Vendar pa je spis zaklju čen le, če usklajevalni urad prve države članice od 
usklajevalnega urada druge države članice prejme zaklju ček, iz katerega je 
razvidno, da je slednja država članica že za čela postopek v zvezi z 
zahtevkom v skladu s pravili iz Konvencije ATA  ►
M26  ali iz Istanbulske 
konvencije ◄. Ta zaklju ček se sestavi v skladu z vzorcem iz Priloge 61. 
3. Usklajevalni urad države članice, v kateri je nastala kršitev ali 
nepravilnost, prevzame postopek pridobivanja pla čila in, kadar je 
potrebno, od garantnega združenja, s katerim je povezan, pobere znesek predpisanih carin in drugih dajatev po stopnjah, ki veljajo v državi članici, v kateri je ta urad. 
4. Postopek je treba prenesti v enem letu, šteto od poteka veljavnosti 
zvezka, pod pogojem, da pla čilo na podlagi člena 7(2) ali (3) 
Konvencije ATA  ►
M26  ali člena 9(1)(b) in (c) Priloge A Istanbulske 
konvencije ◄ ni postalo dokon čno. Če je ta rok prekora čen, se 
uporabita tretji in četrti odstavek  ►M22  člena 457c(3) ◄. ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 280
 
POGLAVJE 10  
Prevoz v postopkih z obrazcem 302  
Člen 462  
1. Kadar se v skladu s členoma 91(2)(e) in 162(2)(e) zakonika blago 
prevaža z ene to čke na carinskem obmo čju Skupnosti do druge na 
podlagi obrazca 302, ki ga je uvedel Sporazum med pogodbenicami Severnoatlantskega pakta o statusu njihovih sil, podpisan v Londonu 19. junija 1951, se zaradi pravil, ki urejajo uporabo navedenega obrazca za tak prevoz, carinsko obmo čje Skupnosti šteje za enotno 
ozemlje. 
2. Kadar blago med prevozom iz odstavka 1 pre čka ozemlje tretje 
države, se kontrole in formalnosti v zvezi z obrazcem 302 izvršijo na mestu, kjer blago za časno zapusti carinsko obmo čje Skupnosti in kjer 
ponovno vstopi na to obmo čje. 
3. Kadar se ugotovi, da je v času ali v zvezi s prevozom na podlagi 
obrazca 302 v eni državi članici nastala kršitev ali nepravilnost, ta 
država članica v skladu z dolo čbami Skupnosti ali svojimi dolo čbami, 
brez poseganja v za četek kazenskih postopkov, izterja carine in druge 
morebitne dajatve. 
4. ►
M22  Člen 457c(3) ◄ se smiselno uporablja.  
▼M19  
POGLAVJE 10a  
Postopek za poštne pošiljke  
Člen 462a  
1. Če je neskupnostno blago na podlagi člena 91(2)(f) zakonika v 
prevozu iz enega kraja v drugega na carinskem obmo čju Skupnosti po 
pošti (vklju čno s poštnimi paketi), morajo carinski organi odpremne 
države članice pakete in spremne listine opremiti z oznako, kakršna je 
prikazana v Prilogi 42, ali nanje nalepiti takšne nalepke. 
2. Če je skupnostno blago v prevozu po pošti (vklju čno s poštnimi 
paketi) v del ali iz dela carinskega obmo čja Skupnosti, kjer se Direktiva 
77/388/EGS ne uporablja, morajo carinski organi odpremne države članice pakete in spremne listine opremiti z oznako, kakršna je 
prikazana v Prilogi 42b, ali nanje nalepiti takšne nalepke.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 281
 
__________  
▼M20  
NASLOV III  
CARINSKI POSTOPKI Z EKONOMSKIM U ČINKOM  
POGLAVJE 1  
Temeljna ureditev ve č postopkov  
O d d e l e k 1  
Opredelitve  
Člen 496  
V tem naslovu: 
(a) „postopek“ pomeni carinski postopek z ekonomskim u činkom; 
(b) „dovoljenje“ pomeni dovoljenje carinskih organov za uporabo 
postopka;  
▼M32  __________  
▼M20  
(d) „imetnik“ pomeni imetnika dovoljenja; 
(e) „nadzorni urad“ pomeni carinski urad, ki je z dovoljenjem poob ­
laščen za nadzor postopka; 
(f) „urad vnosa“ pomeni carinski urad ali urade, ki so z dovoljenjem 
pooblaščeni za sprejem deklaracije za vnos blaga v postopek; 
(g) „urad zaklju čka“ pomeni carinski urad ali urade, ki so z dovol ­
jenjem pooblaš čeni za sprejem deklaracij, na podlagi katerih se za 
blago po prepustitvi v postopek dolo či nova dopustna carinsko 
dovoljena raba ali uporaba ali, pri pasivnem oplemenitenju, dekla ­
racija za sprostitev; 
(h) „tristranski promet“ pomeni promet, pri katerem urad zaklju čka ni 
isti kakor urad vnosa; 
(i) „knjigovodstvo“ pomeni imetnikovo komercialno, dav čno in drugo 
računovodsko dokumentacijo ali take podatke, ki se vodijo zanj; 
(j) „evidence“ pomenijo podatke z vsemi potrebnimi informacijami in 
tehničnimi podrobnostmi na kakršnem koli sredstvu, ki carinskim 
organom omogo ča, da nadzirajo in kontrolirajo postopek predvsem 
glede pretoka blaga ali spremembe njegovega statusa; v postopku 
carinskega skladiš čenja se evidence imenujejo evidenca blaga; 
(k) „glavni pridobljeni izdelki“ pomenijo pridobljene izdelke, za 
izdelavo katerih je bil odobren postopek;  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 282
 
(l) „stranski pridobljeni izdelki“ pomenijo pridobljene izdelke, ki so 
poleg glavnih pridobljenih izdelkov, navedenih v dovoljenju, obvezni stranski izdelki v postopku oplemenitenja; 
(m) „rok za zaklju ček“ pomeni rok, do katerega mora biti blagu ali 
izdelkom dodeljena nova dopustna carinsko dovoljena raba ali uporaba, vklju čno, odvisno od primera, za zahtevo povra čila 
uvoznih dajatev po opravljenem aktivnem oplemenitenju (sistem povračila) ali za pridobitev popolne ali delne oprostitve uvoznih 
dajatev ob sprostitvi v prosti promet po opravljenem pasivnem oplemenitenju.
 
O d d e l e k 2  
Zahtevek za dovoljenje  
Člen 497  
1. Zahtevek za dovoljenje se sestavi pisno po vzorcu iz Priloge 67. 
2. Carinski organi lahko dovolijo, da se za podaljšanje ali 
spremembo dovoljenja zaprosi z enostavnim pisnim zahtevkom. 
3. V naslednjih primerih se za dovoljenje lahko zaprosi s carinsko 
deklaracijo v pisni obliki ali z uporabo ra čunalniške obdelave podatkov 
po običajnem postopku: 
(a) pri aktivnem oplemenitenju, kadar se v skladu s členom 539 šteje, 
da so gospodarski pogoji izpolnjeni, razen pri zahtevkih, ki vključujejo enako blago; 
(b) pri predelavi pod carinskim nadzorom, kadar se v skladu s prvim 
pododstavkom člena 552(1) šteje, da so gospodarski pogoji 
izpolnjeni; 
(c) pri za časnem uvozu, vklju čno z uporabo zvezka ATA ali CPD; 
(d) pri pasivnem oplemenitenju: kadar oplemenitenje zajema popravila 
vključno s sistemom standardne zamenjave brez predhodnega 
uvoza: 
— pri sprostitvi v prosti promet po pasivnem oplemenitenju z 
uporabo sistema standardne zamenjave s predhodnim uvozom, 
— pri sprostitvi v prosti promet po pasivnem oplemenitenju z 
uporabo sistema standardne zamenjave brez predhodnega uvoza, kadar obstoje če dovoljenje ne zajema takega sistema in 
carinski organi dopustijo spremembo, 
— pri sprostitvi v prosti promet po pasivnem oplemenitenju, če 
postopek oplemenitenja zadeva nekomercialno blago.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 283
 
Zahtevek za dovoljenje se lahko poda z ustno carinsko deklaracijo 
za začasni uvoz v skladu s členom 229 pod pogojem, da se predloži 
dokument, izpolnjen v skladu s tretjim pododstavkom člena 499. 
Zahtevek za dovoljenje se lahko da s carinsko deklaracijo za za časni 
uvoz ali s katerim koli drugim dejanjem v skladu s členom 232(1). 
4. Zahtevki za enotno dovoljenje se razen za za časni uvoz sestavijo v 
skladu z odstavkom 1. 
5. Carinski organi lahko zahtevajo, da se zahtevki za za časni uvoz s 
popolno oprostitvijo uvoznih dajatev v skladu s členom 578 sestavijo v 
skladu z odstavkom 1.  
Člen 498  
Zahtevek za dovoljenje iz člena 497 se predloži: 
(a) pri carinskem skladiš čenju: carinskim organom, pristojnim za kraj, 
ki bo potrjen za carinsko skladiš če ali kjer se vodi glavno knjigo ­
vodstvo vložnika zahtevka; 
(b) pri aktivnem oplemenitenju in predelavi pod carinskim nadzorom: 
carinskim organom, pristojnim za kraj, kjer bo potekal postopek oplemenitenja; 
(c) pri za časnem uvozu: carinskim organom, pristojnim za kraj, kjer bo 
blago uporabljeno, brez poseganja v drugi pododstavek člena 
580(2); 
(d) pri pasivnem oplemenitenju: carinskim organom, pristojnim za kraj, 
kjer je blago, ki bo prijavljeno za za časni izvoz.
 
Člen 499  
Kadar carinski organi menijo, da kakšni podatki iz zahtevka niso 
ustrezni, lahko od vložnika zahtevajo dodatne informacije.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 284
 
Zlasti kadar se zahtevek lahko da kot carinska deklaracija, carinski 
organi brez poseganja v člen 220 zahtevajo, da je zahtevku priložen 
dokument, ki ga izpolni deklarant in ki vsebuje vsaj naslednje inform ­
acije, razen če se take informacije zdijo nepotrebne ali se lahko vnesejo 
na obrazec za pisno deklaracijo: 
(a) ime in naslov vložnika, deklaranta in izvajalca; 
(b) vrsto oplemenitenja ali uporabe blaga; 
(c) tehnični opis blaga in pridobljenih ali predelanih izdelkov in na čin 
zagotavljanja istovetnosti; 
(d) oznake gospodarskih pogojev v skladu s Prilogo 70; 
(e) ocenjeni normativ porabe ali na čin za dolo čitev tega normativa; 
(f) predvideni rok za zaklju ček postopka; 
(g) predlagani urad zaklju čka; 
(h) kraj oplemenitenja ali uporabe; 
(i) predlagane formalnosti za prenos; 
(j) pri ustni carinski deklaraciji vrednost in koli čino blaga. 
Kadar je dokument iz drugega pododstavka predložen z ustno carinsko 
deklaracijo za za časni uvoz, se napiše v dvojniku; en izvod carinski 
organi potrdijo in ga dajo deklarantu.  
O d d e l e k 3  
Enotno dovoljenje  
Člen 500  
1. Kadar se zaprosi za enotno dovoljenje, je potrebno predhodno 
soglasje zadevnih organov v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3. 
2. Pri za časnem uvozu se zahtevek predloži carinskim organom, pris ­
tojnim za kraj prve uporabe, brez poseganja v drugi pododstavek člena 
580(2). 
V drugih primerih se predloži carinskim organom, pristojnim za kraj, 
kjer se vodi glavno knjigovodstvo vložnika zahtevka, kar olajša na reviziji osnovane kontrole postopka, in kjer se izvaja vsaj del skladiš ­ 
čenja, oplemenitenja ali za časnega izvoza, zajetega v dovoljenju.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 285
 
Če pristojnih carinskih organov ni mogo če določiti na podlagi prvega ali 
drugega pododstavka, se zahtevek predloži carinskim organom, pris ­
tojnim za kraj, kjer se vodijo glavne poslovne knjige vložnika zaradi olajševanja revizijskih nadzorov.  
▼
M20  
3. Carinski organi, pristojni v skladu z odstavkom 2, pošljejo 
zahtevek in osnutek dovoljenja drugim carinskim organom, ki potrdijo datum prejema v 15 dneh. 
Drugi udeleženi carinski organi uradno sporo čijo vse svoje pripombe v 
30 dneh od dneva, ko so prejeli osnutek dovoljenja. Kadar pripombe prispejo v tem roku in soglasje ni doseženo, se zahtevek zavrne glede na obseg pripomb, ki so bile dane. 
4. Carinski organi lahko izdajo dovoljenje, če v teh 30 dneh niso 
prejeli nobene pripombe k osnutku dovoljenja. 
Eno kopijo dogovorjenega dovoljenja pošljejo vsem zadevnim carinskim 
organom.
 
Člen 501  
1. Kadar se dvoje ali ve č carinskih uprav skupno dogovori o merilih 
in pogojih za izdajo enotnega dovoljenja, se lahko dogovorijo tudi o tem, da se predhodno soglasje v skladu s členom 500(1) in informacija, 
ki jo je treba poslati v skladu z drugim pododstavkom člena 500(4), 
nadomestita z enostavnim uradnim obvestilom. 
2. Uradno obvestilo vedno zadostuje, kadar: 
(a) se enotno dovoljenje obnovi, malenkostno spremeni, razveljavi ali 
prekliče; 
(b) se zahtevek za enotno dovoljenje nanaša na za časni uvoz in ga ni 
treba sestaviti po vzorcu iz Priloge 67. 
3. Uradno obvestilo ni potrebno, kadar: 
(a) je več carinskih uprav vklju čenih samo zaradi tristranskega prometa 
v okviru aktivnega ali pasivnega oplemenitenja in se zbirni informativni listi ne uporabljajo; 
(b) se uporablja zvezek ATA ali CPD; 
(c) se začasni uvoz dovoli s sprejemom ustne deklaracije ali deklaracije, 
dane s kakršnim koli drugim dejanjem.  ▼
M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 286
 
O d d e l e k 4  
Gospodarski pogoji  
Člen 502  
1. Razen kadar se šteje, da so gospodarski pogoji izpolnjeni glede na 
poglavje 3, 4 ali 6, carinski organi ne dajo dovoljenja brez preverjanja gospodarskih pogojev. 
2. Pri postopkih aktivnega oplemenitenja (poglavje 3) se s prever ­
janjem ugotavlja gospodarsko nezmožnost uporabe virov Skupnosti, zlasti ob upoštevanju naslednjih meril, katerih podrobnosti so določene v delu B Priloge 70: 
(a) nerazpoložljivost v Skupnosti izdelanega blaga enake kakovosti in z 
enakimi tehni čnimi lastnostmi kakor blago, namenjeno uvozu za 
predvidene postopke oplemenitenja; 
(b) razlike v ceni med v Skupnosti izdelanim blagom in blagom, 
namenjenim uvozu; 
(c) pogodbene obveznosti. 
3. Pri predelavi pod carinskim nadzorom (poglavje 4) se s prever ­
janjem ugotavlja, ali uporaba virov iz ne članic omogo ča, da se prede ­
lovalna dejavnost za čne ali ohrani v Skupnosti. 
4. Pri postopkih pasivnega oplemenitenja (poglavje 6) se s prever ­
janjem ugotavlja, ali: 
(a) je verjetno, da bodo predelovalci v Skupnosti zaradi oplemenitenja 
zunaj Skupnosti resno prikrajšani; ali 
(b) je oplemenitenje v Skupnosti gospodarsko neupravi čeno ali neiz ­
vedljivo iz tehni čnih razlogov ali zaradi pogodbenih obveznosti.
 
Člen 503  
Preverjanje gospodarskih pogojev lahko vklju čuje Komisijo: 
(a) če se udeleženi carinski organi želijo posvetovati pred izdajo 
dovoljenja ali po njej; 
(b) če izdanemu dovoljenju nasprotuje druga carinska uprava; 
(c) na pobudo Komisije.  
Člen 504  
1. Kadar je sproženo preverjanje v skladu s členom 503, se primer 
pošlje Komisiji. Priložene morajo biti ugotovitve že opravljenega preverjanja.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 287
 
2. Komisija mora poslati potrdilo o prejemu ali, kadar ukrepa na 
lastno pobudo, uradno obvestiti udeležene carinske organe. Po posvetu z njimi se odlo či, ali mora odbor preveriti gospodarske pogoje. 
3. Kadar je primer predložen odboru, carinski organi obvestijo 
vložnika ali imetnika o za četku takega postopka in, če obravnava 
zahtevka še ni zaklju čena, da so roki iz člena 506 odloženi. 
4. Udeleženi carinski organi ali kateri koli drugi carinski organi, ki 
obravnavajo podobna dovoljenja ali zahtevke, upoštevajo sklep odbora. 
Ta sklep lahko vklju čuje tudi objavo v seriji C  Uradnega lista 
Evropskih skupnosti .
 
O d d e l e k 5  
Odločanje o dovoljenju  
Člen 505  
Carinski organi, pristojni za odlo čanje, izdajo dovoljenje na naslednji 
način: 
(a) pri zahtevku po členu 497(1) z uporabo vzorca iz Priloge 67; 
(b) pri zahtevku po členu 497(3) s sprejemom carinske deklaracije; 
(c) pri zahtevku za obnovitev ali spremembo s katerim koli ustreznim 
dejanjem.  
Člen 506  
Vložnik je obveš čen o odlo čitvi za izdajo dovoljenja ali razlogih, zakaj 
je bil zahtevek zavrnjen, v 30 dneh ali 60 dneh v primeru carinskega skladiščenja od dneva, ko je bil zahtevek vložen, ali dneva, ko so 
carinski organi prejeli kateri koli zahtevani manjkajo či ali dodatni 
podatek. 
Ti roki se ne uporabljajo pri enotnem dovoljenju, razen če je izdano po 
členu 501.
 
Člen 507  
1. Brez poseganja v člen 508 za čne dovoljenje veljati na dan izdaje 
ali na kateri koli poznejši dan, naveden v dovoljenju. Če gre za zasebno 
skladišče, lahko carinski organi izjemoma sporo čijo svoje soglasje za 
uporabo postopka pred dejansko izdajo dovoljenja.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 288
 
2. Pri dovoljenjih za postopek carinskega skladiš čenja se rok 
veljavnosti ne omejuje. 
3. Pri aktivnem oplemenitenju, predelavi pod carinskim nadzorom in 
pasivnem oplemenitenju rok veljavnosti ne presega treh let od dneva veljavnosti dovoljenja, razen pri dobro utemeljenih razlogih. 
4. Z odstopanjem od odstavka 3 za blago v aktivnem oplemenitenju, 
zajeto v delu A Priloge 73, rok veljavnosti ne presega šest mesecev. 
Pri mleku in mle čnih proizvodih iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1255/1999 (
 1 ) rok veljavnosti ne presega treh mesecev.  
Člen 508  
1. Razen pri postopku carinskega skladiš čenja lahko carinski organi 
izdajo dovoljenje z veljavnostjo za nazaj. 
Brez poseganja v odstavka 2 in 3 dovoljenje z veljavnostjo za nazaj 
začne veljati najprej od dneva, ko je bil vložen zahtevek. 
2. Če se zahteva obnova dovoljenja za isto vrsto postopka in blaga, 
se dovoljenje lahko izda z veljavnostjo za nazaj od dneva, ko je potekla veljavnost prvotnega dovoljenja. 
3. V izjemnih okoliš činah se veljavnost za nazaj lahko še podaljša, 
vendar ne ve č kakor za eno leto pred vložitvijo zahtevka, pod pogojem, 
da obstaja dokazana gospodarska potreba in: 
(a) zahtevek ni povezan s poskusom zavajanja ali z o čitno malom ­
arnostjo; 
(b) rok veljavnosti, ki bi bil odobren po členu 507, ni prekora čen; 
(c) vložnikovo knjigovodstvo potrjuje, da se vse zahteve postopka 
lahko štejejo za izpolnjene, da je po potrebi mogo če prepoznati 
blago za obravnavano obdobje in da tako ra čunovodstvo omogo ča 
nadzor nad postopkom; ter 
(d) se vse formalnosti, potrebne za urejanje položaja blaga, lahko 
izvedejo, vklju čno, kadar je treba, z razveljavitvijo deklaracije.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 289  
( 1 ) UL L 160, 26.6.1999, str. 48.
 O d d e l e k 6  
Druge dolo čbe glede izvedbe postopka  
P o d o d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 509  
1. Ukrepi trgovinske politike, predpisani v aktih Skupnosti, se 
uporabljajo ob vnosu neskupnostnega blaga v postopek le toliko, kolikor se nanašajo na vnos blaga na carinsko obmo čje Skupnosti. 
2. Kadar so pridobljeni izdelki, ki niso navedeni v Prilogi 75 in so 
pridobljeni po postopku aktivnega oplemenitenja, sproš čeni v prosti 
promet, se uporabljajo tisti ukrepi trgovinske politike, ki veljajo za 
sprostitev uvoznega blaga v prosti promet. 
3. Kadar so predelani izdelki, pridobljeni po postopku predelave pod 
carinskim nadzorom, sproš čeni v prosti promet, se ukrepi trgovinske 
politike, ki se uporabljajo za te izdelke, uporabljajo le, kadar je treba upoštevati take ukrepe za uvozno blago. 
4. Kadar akti Skupnosti predpisujejo ukrepe trgovinske politike ob 
sprostitvi v prosti promet, se taki ukrepi ne uporabljajo za pridobljene izdelke, sproš čene v prosti promet po pasivnem oplemenitenju: 
— ki so obdržali poreklo Skupnosti v pomenu členov 23 in 24 
zakonika, 
— ki zadevajo popravilo, vklju čno s sistemom zamenjave, 
— po nadaljnjih operacijah oplemenitenja v skladu s členom 123 
zakonika.
 
Člen 510  
Brez poseganja v člen 161(5) zakonika nadzorni urad lahko dovoli, da 
se carinska deklaracija predloži drugemu carinskemu uradu kakor nave ­
denemu v dovoljenju. Nadzorni urad dolo či način sporočanja.  
P o d o d d e l e k 2  
Prenosi  
Člen 511  
V dovoljenju je dolo čeno, ali in pod kakšnimi pogoji se blago ali 
izdelki, dani v odložni postopek, lahko gibljejo med razli čnimi kraji 
oziroma do prostorov drugega imetnika brez zaklju čka postopka 
(prenos) ob obveznem vodenju evidenc v primerih, pri katerih ne gre za začasni uvoz.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 290
 
Prenos ni mogo č, kadar je kraj odhoda ali prihoda blaga skladiš če tipa B.  
Člen 512  
1. Prenos med razli čnimi kraji, dolo čenimi v istem dovoljenju, se 
lahko opravi brez carinskih formalnosti. 
2. Prenos od urada vnosa do imetnikovih ali izvajal čevih objektov ali 
kraja uporabe se lahko opravi v okviru deklaracije za vnos v postopek. 
3. Prenos do urada izstopa zaradi ponovnega izvoza se lahko opravi 
v okviru postopka. V tem primeru se postopek ne zaklju či, dokler blago 
ali izdelki, prijavljeni za ponovni izvoz, dejansko ne zapustijo carinskega obmo čja Skupnosti.
 
Člen 513  
Prenos od enega imetnika do drugega se lahko izvede le, kadar slednji 
da preneseno blago ali izdelke v postopek na podlagi dovoljenja za uporabo hišnega carinjenja. Uradno obvestilo carinskim organom in evidentiranje blaga ali izdelkov po členu 266 se izvede ob prispetju v 
objekte drugega imetnika. Dodatne deklaracije ni treba zahtevati. 
Pri začasnem uvozu se prenos od enega imetnika do drugega lahko 
opravi tudi, kadar slednji vnese blago v postopek s pisno carinsko deklaracijo in uporabi obi čajni postopek. 
Formalnosti, ki jih je treba opraviti, so dolo čene v Prilogi 68. Ob 
prejemu blaga ali izdelkov jih je drugi imetnik dolžan dati v postopek.
 
Člen 514  
Prenos, ki pomeni pove čano tveganje, kakor je navedeno v Prilogi 44c, 
mora biti krit z zavarovanjem po pogojih, enakovrednih tistim, ki so predpisani za tranzitni postopek.
 
P o d o d d e l e k 3  
Evidence  
Člen 515  
Carinski organi zahtevajo od imetnika, izvajalca ali imetnika skladiš ča, 
da vodi evidence, razen za za časni uvoz ali kadar tega ne štejejo za 
potrebno. 
Carinski organi lahko odobrijo za evidence obstoje če računovodenje, ki 
vsebuje ustrezne podatke.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 291
 
Nadzorni urad lahko zahteva izvedbo inventure za celoto ali del blaga, 
danega v postopek.  
Člen 516  
V evidencah iz člena 515 in glede na zahteve po členu 581(2) za 
začasni uvoz morajo biti navedeni naslednji podatki: 
(a) podatki iz okenc minimalnega seznama, dolo čenega v Prilogi 37 za 
prijavo vnosa v postopek; 
(b) podatki iz deklaracij, s katerimi je blagu dolo čena carinsko dolo čena 
raba ali uporaba, ki zaklju čuje postopek; 
(c) datum in referen čni podatki o drugih carinskih dokumentih in 
katerih koli dokumentih v zvezi z vnosom in zaklju čkom; 
(d) vrsta operacij oplemenitenja, vrste ravnanja ali za časne uporabe; 
(e) normativ porabe ali po potrebi na čin za njegov izra čun; 
(f) podatki, ki omogo čajo spremljanje blaga, vklju čno z lokacijo in 
podatki o katerem koli prenosu; 
(g) trgovski ali tehni čni opisi, potrebni za prepoznavanje blaga; 
(h) podatki, ki omogo čajo spremljanje gibanja po postopku aktivnega 
oplemenitenja, ki se izvaja za enako blago. 
Vendar pa carinski organi lahko opustijo zahtevo za del teh podatkov, 
kadar to ne vpliva škodljivo na kontrolo ali nadzor nad postopkom za blago, ki se skladiš či, predeluje ali uporablja.
 
P o d o d d e l e k 4  
Normativ porabe in formula za izra čun 
Člen 517  
1. Kadar je zaradi postopkov iz poglavij 3, 4 in 6 potrebno, se 
normativ porabe ali na čin določanja stopnje, vklju čno s povpre čnimi 
stopnjami, dolo či v dovoljenju ali takrat, ko je blago dano v 
postopek. Tako stopnjo je treba v okviru možnosti dolo čiti na podlagi 
proizvodnih ali tehni čnih podatkov ali, kadar ti niso dostopni, podatkov, 
ki se nanašajo na istovrstne operacije.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 292
 
2. V posebnih okoliš činah lahko carinski organi dolo čijo normativ 
porabe potem, ko je blago že dano v postopek, vendar najpozneje, ko mu je dolo čena nova carinsko dovoljena raba ali uporaba. 
3. Standardni normativi porabe, predpisani za aktivno oplemenitenje 
v Prilogi 69, se uporabljajo za tam navedene operacije.
 
Člen 518  
1. Razmerje uvozno blago/blago v za časnem izvozu, vdelano v 
pridobljene izdelke, se izra čuna zaradi: 
— določitve uvozne dajatve, ki se zara čunajo, 
— določitve zneska, ki se odšteje ob nastanku carinskega dolga, ali 
— uporabe ukrepov trgovinske politike. 
To se izra čuna v skladu s koli činsko metodo ali vrednostno metodo, 
glede na ustreznost, ali katero koli drugo metodo, ki da podobne rezultate. 
Zaradi izra čunavanja se med pridobljene izdelke vklju čijo predelani 
izdelki ali vmesni izdelki. 
2. Koli činska metoda se uporabi, kadar: 
(a) se z oplemenitenjem dobi le ena vrsta pridobljenih izdelkov; v tem 
primeru je ocenjena koli čina uvoznega blaga/blaga v za časnem 
izvozu, ki je navzo če v količini pridobljenih izdelkov, za katero 
nastane carinski dolg, sorazmerna s slednjo kategorijo izdelkov kot odstotek celotne koli čine pridobljenih izdelkov; 
(b) se z oplemenitenjem dobi ve č vrst pridobljenih izdelkov in so v 
vsakem od njih vsi elementi uvoznega blaga/blaga v za časnem 
izvozu; v tem primeru je koli čina uvoznega blaga/blaga v 
začasnem izvozu, ki se šteje kot prisotna v koli čini določenega 
pridobljenega izdelka, za katerega je nastal carinski dolg, soraz ­
merna: 
(i) razmerju med posebno vrsto pridobljenega izdelka ne glede na 
to, ali je carinski dolg nastal, in skupno koli čino pridobljenih 
izdelkov; in 
(ii) razmerju med koli čino pridobljenih izdelkov, za katere je nastal 
carinski dolg, in skupno koli čino pridobljenih izdelkov iste 
vrste.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 293
 
Pri odločanju, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo na činov, opisanih 
pod (a) ali (b), se izgube ne upoštevajo. Brez poseganja v člen 862 
izgube pomenijo razmerje med uvoznim blagom/blagom v za časnem 
izvozu, ki se med oplemenitenjem uni či ali izgubi, zlasti z izhlap ­
evanjem, sušenjem, izlo čanjem plina ali izluženjem. Pri pasivnem ople ­
menitenju se stranski pridobljeni izdelki, ki jih sestavljajo odpadki, usedline, odrezki in ostanki, obravnavajo kot izgube. 
3. Vrednostna metoda se uporabi, kadar ni mogo če uporabiti 
količinske metode. 
Količina uvoznega blaga/blaga v za časnem izvozu, ki se šteje kot 
navzoče v količini danega pridobljenega izdelka, za katero je nastal 
carinski dolg, je sorazmerna: 
(a) vrednosti te posebne vrste pridobljenega izdelka, ne glede na to ali 
je carinski dolg nastal, kot odstotku skupne vrednosti vseh pridobljenih izdelkov; in 
(b) vrednosti pridobljenih izdelkov, za katere je nastal carinski dolg, kot 
odstotku skupne vrednosti tovrstnih pridobljenih izdelkov. 
Za vrednost vsakega od razli čnih pridobljenih izdelkov, ki se uporabijo 
za vrednostno metodo, se vzame zadnja tovarniška cena v Skupnosti ali zadnja prodajna cena v Skupnosti za enake ali podobne izdelke pod pogojem, da nanje ne vpliva odnos med kupcem in prodajalcem. 
4. Kadar vrednosti ni mogo če ugotoviti po odstavku 3, se dolo či s 
katero koli smiselno metodo.
 
P o d o d d e l e k 5  
Kompenzacijske obresti  
Člen 519  
1. Kadar carinski dolg nastane za pridobljene izdelke ali uvozno 
blago pri aktivnem oplemenitenju ali za časnem uvozu, je treba kompen ­
zacijske obresti pla čati na znesek uvoznih dajatev za obravnavano 
obdobje. 
2. Uporabijo se trimese čne obrestne mere denarnega trga, objavljene 
v statistični prilogi mese čnega biltena Evropske centralne banke. 
Uporabi se stopnja, ki je v rabi dva meseca pred mesecem nastanka 
carinskega dolga in za državo članico, v kateri je bil ali bi moral biti 
opravljen prvi postopek ali uporaba, predvidena v dovoljenju.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 294
 
3. Obresti se uporabijo mese čno, z začetkom prvega dne v mesecu 
po mesecu, v katerem je bilo uvozno blago, za katero nastane carinski dolg, prvi č dano v postopek. Obdobje se kon ča zadnjega dne v mesecu, 
v katerem nastane carinski dolg. 
Kadar gre za aktivno oplemenitenje (sistem povra čila) in se sprostitev v 
prosti promet zahteva po členu 128(4) zakonika, se obdobje za čne s 
prvim dnem meseca po mesecu, v katerem so bile ustrezne dajatve 
povrnjene ali odpuš čene. 
4. Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo v naslednjih primerih: 
(a) kadar se upošteva obdobje, ki je krajše od enega meseca; 
(b) kadar znesek izra čunanih kompenzacijskih obresti ne presega 20 
evrov na vsak obstoje č carinski dolg; 
(c) kadar nastane carinski dolg zato, da bi po sporazumu med Skup ­
nostjo in tretjo državo pri uvozu v to državo omogo čili uporabo 
preferencialne tarifne obravnave; 
(d) kadar so odpadki in ostanki, ki nastanejo pri uni čenju, sproš čeni v 
prosti promet; 
(e) kadar so stranski pridobljeni izdelki iz Priloge 75 sproš čeni v prosti 
promet pod pogojem, da so v sorazmerju z izvoženimi koli činami 
glavnih pridobljenih izdelkov; 
(f) kadar carinski dolg povzro či uporaba sprostitve v prosti promet po 
členu 128(4) zakonika, dokler pla čljive uvozne dajatve za obrav ­
navane izdelke še niso dejansko povrnjene ali odpuš čene; 
(g) kadar imetnik zahteva sprostitev v prosti promet in predloži dokaz, 
da je zaradi posebnih okoliš čin, ki niso posledica njegove malom ­
arnosti ali zavajanja, nemogo če ali negospodarno opraviti ponovni 
izvoz pod pogoji, ki jih je predvidel in ustrezno utemeljil, ko je vlagal zahtevek za dovoljenje; 
(h) kadar carinski dolg nastane in se za ta dolg preskrbi zavarovanje z 
gotovinskim pologom; 
(i) kadar carinski dolg nastane v skladu s členom 201(1)(b) zakonika 
ali je dolgovan zaradi sprostitve blaga, ki je v postopku za časnega 
uvoza po členih 556 do 561, 563, 565, 568, 573(b) in 576 te 
uredbe, v prosti promet.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 295
 
5. Pri operacijah aktivnega oplemenitenja, pri katerih je zaradi 
številnih vrst uvoznega blaga in/ali pridobljenih izdelkov negospodarno uporabiti dolo čbe odstavkov 2 in 3, lahko carinski organi na zahtevo 
zadevne osebe za izra čunavanje kompenzacijskih obresti dovolijo 
uporabo poenostavljenih na činov, ki dajejo podobne rezultate.
 
P o d o d d e l e k 6  
Zaključek 
Člen 520  
1. Kadar je uvozno blago ali blago v za časnem izvozu dano v dve ali 
več deklaracij za postopek na temelju enega dovoljenja: 
— pri odložnem postopku se šteje, da dolo čitev nove carinsko 
dovoljene rabe ali uporabe za blago ali izdelke zaklju či postopek 
za obravnavano uvozno blago po najzgodnejši od deklaracij, 
— pri aktivnem oplemenitenju (sistem povra čila) ali pasivnem ople ­
menitenju se šteje, da so pridobljeni izdelki dobljeni iz obrav ­
navanega uvoznega blaga ali blaga v za časnem izvozu po 
najzgodnejši od deklaracij. 
Uporaba prvega pododstavka ne vodi do neupravi čenih prednosti pri 
uvoznih dajatvah. 
Imetnik lahko zahteva zaklju ček postopka v zvezi z dolo čenim uvoznim 
blagom ali blagom v za časnem izvozu. 
2. Kadar je blago v postopku dano skupaj z drugim blagom in pride 
do popolnega uni čenja ali nenadomestljive izgube, lahko carinski organi 
sprejmejo dokaze, ki jih da imetnik in navajajo dejansko koli čino blaga 
v postopku, ki je bilo uni čeno ali izgubljeno. Kadar imetnik ne more 
dati takih dokazov, se koli čina uničenega ali izgubljenega blaga ugotovi 
s sklicevanjem na sorazmerni del tovrstnega blaga v postopku v času, 
ko je prišlo do uni čenja ali izgube.  
Člen 521  
1. Najpozneje ob poteku roka za zaklju ček, ne glede na to, ali se 
uporablja združevanje v skladu z drugim odstavkom člena 118(2) 
zakonika ali ne: 
— se v primeru aktivnega oplemenitenja (sistem odloga) ali predelave 
pod carinskim nadzorom v 30 dneh nadzornemu uradu predloži obračun zaklju čka, ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 296
 
— je treba v primeru aktivnega oplemenitenja (sistem povra čila) pri 
nadzornem uradu v šestih mesecih vložiti zahtevo za povrnitev ali odpustitev uvoznih dajatev. 
Kadar to opravi čujejo posebne okoliš čine, lahko carinski organi 
podaljšajo ta rok tudi po izteku. 
2. Obra čun ali zahtevek mora vsebovati naslednje podatke, če 
nadzorni urad ne odlo či drugače: 
(a) referen čne podatke o dovoljenju; 
(b) količino vsake vrste uvoznega blaga, za katero se zahteva zaklju ček, 
povračilo ali odpustitev, ali uvoznega blaga, danega v postopek po 
sistemu tristranskega prometa; 
(c) tarifno oznako KN za uvozno blago; 
(d) stopnjo uvoznih dajatev, ki jih je treba pla čati za uvozno blago, in 
po potrebi njegovo carinsko vrednost; 
(e) podatke o deklaracijah, s katerimi se uvozno blago daje v postopek; 
(f) vrsto in koli čino pridobljenih ali predelanih izdelkov ali blaga v 
nespremenjenem stanju in njim dodeljena carinsko dovoljena raba ali uporaba, vklju čno s podatki ustreznih deklaracij, druge carinske 
dokumentacije ali katerih koli drugih dokumentov, ki se nanašajo na zaključek in zaklju čne roke; 
(g) vrednost pridobljenih ali predelanih izdelkov, če se zaradi zaklju čka 
uporablja vrednostna metoda; 
(h) normativ porabe; 
(i) znesek uvoznih dajatev, ki jih je treba pla čati, povrniti ali odpustiti, 
in po potrebi kakršnih koli kompenzacijskih obresti, ki jih je treba plačati. Kadar se znesek nanaša na uporabo člena 546, se podrobno 
navede; 
(j) pri predelavi pod carinskim nadzorom tarifno oznako KN za 
predelane izdelke in elemente, ki so potrebni za dolo čitev 
carinske vrednosti. 
3. Nadzorni urad lahko sestavi obra čun zaklju čka.
 
O d d e l e k 7  
Upravno sodelovanje  
Člen 522  
Carinski organi sporo čijo Komisiji v primerih, v rokih in v obliki, 
predpisani v Prilogi 70, naslednje informacije: 
(a) v zvezi z aktivnim oplemenitenjem in predelavo pod carinskim 
nadzorom: 
(i) izdana dovoljenja;  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 297
 
(ii) zavrnjene zahtevke ali dovoljenja, ki so razveljavljena ali 
preklicana na temelju neizpolnjevanja gospodarskih pogojev; 
(b) v zvezi s pasivnim oplemenitenjem: 
(i) dovoljenja, izdana v skladu s členom 147(2) zakonika; 
(ii) zavrnjene zahtevke ali dovoljenja, ki so razveljavljena ali 
preklicana na temelju neizpolnjevanja gospodarskih pogojev. 
Komisija daje te podatke na razpolago carinskim upravam.  
Člen 523  
Da bi drugim carinskim uradom, ki so vpleteni v uporabo postopka, 
omogočili dostop do razpoložljivih podatkov, se na zahtevo udeležene 
osebe ali na pobudo carinskih organov lahko izdajo naslednji informativni listi iz Priloge 71, razen če se carinski organi dogovorijo 
za drug na čin izmenjave informacij: 
(a) za carinsko skladiš čenje informativni list INF8, da bi sporo čili 
elemente za odmero carinskega dolga, ki se uporablja za blago, preden se izvede obi čajno ravnanje; 
(b) za aktivno oplemenitenje: 
(i) informativni list INF1 za sporo čanje informacij o zneskih 
dajatev, kompenzacijskih obrestih, zavarovanju in ukrepih trgo ­
vinske politike; 
(ii) informativni list INF9 za sporo čanje informacij o pridobljenih 
izdelkih, ki se jim dolo či druga carinsko dovoljena raba ali 
poraba v tristranskem prometu; 
(iii) informativni list INF5 za sporo čanje informacij o predhodnem 
izvozu v tristranskem prometu zaradi oprostitve dajatev za uvozno blago; 
(iv) informativni list INF7 za sporo čanje informacij, ki dopuš čajo 
povračilo ali odpustitev dajatev po sistemu povra čila; 
(c) za za časni uvoz informativni list INF6, da bi sporo čili elemente za 
odmero carinskega dolga ali že odmerjenih zneskov dajatev za prepeljano blago;  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 298
 
(d) informativni list INF2 za pasivno oplemenitenje, da bi sporo čili 
informacije o za časnem izvozu blaga v tristranskem prometu, zato 
da bi pridobili delno ali popolno oprostitev za pridobljene izdelke.  
POGLAVJE 2  
Carinsko skladiš čenje 
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 524  
V tem poglavju, ki zadeva kmetijske proizvode, pomeni „predfinancirano 
blago“ blago Skupnosti za izvoz v nespremenjenem stanju, za katero se plača znesek, enak izvoznemu nadomestilu, še pred izvozom blaga, kadar 
je tako pla čilo predpisano v Uredbi Sveta (EGS) št. 565/80 (
 1 ). 
Člen 525  
1. Kadar gre za javno carinsko skladiš če, se uporablja naslednja 
razvrstitev: 
(a) tip A, če odgovornost nosi imetnik skladiš ča; 
(b) tip B, če odgovornost nosi depozitar; 
(c) tip F, če skladišče upravljajo carinski organi. 
2. Kadar gre za zasebno carinsko skladiš če in nosi odgovornost 
imetnik skladiš ča, ki je obenem depozitar, ne pa nujno tudi lastnik 
blaga, se uporablja naslednja razvrstitev: 
(a) tip D, kadar se sprostitev v prosti promet opravi s hišnim carin ­
jenjem in se lahko odobri na osnovi vrste, carinske vrednosti in količine blaga, ki se upošteva v času dajanja v postopek; 
(b) tip E, kadar se postopek uporabi, čeprav blaga ni treba skladiš čiti na 
kraju, ki je odobren kot carinsko skladiš če; 
(c) tip C, kadar ne gre za nobenega od posebnih primerov iz to čk (a) in (b). 
3. V dovoljenju za skladiš če tipa E je lahko predpisana uporaba 
postopkov, dolo čenih za tip D.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 299  
( 1 ) UL L 62, 7.3.1980, str. 5.
 O d d e l e k 2  
Dodatni pogoji glede odobritve dovoljenja  
Člen 526  
1. Pri odobritvi dovoljenja morajo carinski organi opredeliti objekte 
ali katero koli drugo lokacijo, odobreno kot carinsko skladiš če tipa A, 
B, C ali D. Potrdijo lahko tudi prostore za za časno hrambo kot tovrstna 
skladišča ali jih upravljajo kot skladiš če tipa F. 
2. Neke lokacije ni mogo če potrditi za ve č kakor eno carinsko 
skladišče naenkrat. 
3. Kadar blago predstavlja nevarnost, ali lahko pokvari drugo blago, 
ali zahteva posebne razmere iz drugih razlogov, je v dovoljenju lahko navedeno, da ga je mogo če hraniti le v objektih, ki so posebej 
opremljeni za njegov sprejem. 
4. Skladiš ča tipa A, C, D in E je mogo če potrditi kot oskrbovalna 
skladišča v pomenu iz člena 40 Uredbe Komisije (ES) št. 800/99 (
 1 ). 
5. Enotna dovoljenja se lahko odobrijo le za zasebna carinska skla ­
dišča. 
Člen 527  
1. Dovoljenja je mogo če odobriti le, če nobeno predvideno obi čajno 
ravnanje, aktivno oplemenitenje ali predelava blaga pod carinskim nadzorom ne prevlada nad skladiš čenjem blaga. 
2. Dovoljenja se ne odobrijo, če se objekti carinskih skladiš č ali 
skladiščni prostori uporabljajo za prodajo na drobno. 
Dovoljenje je kljub temu mogo če dati, kadar je blago v prodaji na 
drobno z oprostitvijo uvoznih dajatev: 
(a) potnikom v prometu v tretje države; 
(b) po diplomatskih ali konzularnih dogovorih; 
(c) članom mednarodnih organizacij ali silam Nata. 
3. Za namene druge alinee člena 86 zakonika carinski organi, ki 
preverjajo, ali so upravni stroški za postopke carinskega skladiš čenja 
v nesorazmerju z obstoje čimi gospodarskimi potrebami, med drugim 
upoštevajo tip skladiš ča in postopek, ki se tam lahko uporablja.
 
O d d e l e k 3  
Evidence blaga  
Člen 528  
1. V skladiš čih tipa A, C, D in E je za vodenje evidenc blaga 
pooblaščen imetnik skladiš ča. ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 300  
( 1 ) UL L 102, 17.4.1999, str. 11.
 2. V skladiš čih tipa F pooblaš čeni carinski urad namesto evidenc 
blaga vodi carinske evidence. 
3. V skladiš čih tipa B nadzorni urad namesto evidenc blaga hrani 
deklaracije o vnosu v postopek.  
Člen 529  
1. Iz evidenc blaga mora biti v vsakem trenutku razvidno trenutno 
stanje zalog blaga, ki je še v postopku carinskega skladiš čenja. Imetnik 
skladišča mora nadzornemu uradu v rokih, ki jih dolo čijo carinski 
organi, predložiti izpisek stanja zalog. 
2. Kadar se uporabi člen 112(2) zakonika, se carinska vrednost blaga 
zapiše v evidencah blaga pred izvedbo obi čajnih ravnanj. 
3. V evidencah blaga se zapišejo podatki o za časni odstranitvi blaga 
in o blagu v skupnem skladiš čenju v skladu s členom 534(2).  
Člen 530  
1. Kadar je blago dano v postopek za skladiš če tipa F, se v evidence 
blaga vpiše ob prispetju v imetnikove skladiš čne prostore. 
2. Kadar je carinsko skladiš če hkrati za časni skladiš čni prostor, se 
vpis v evidence blaga opravi takrat, ko se sprejme deklaracija za 
postopek. 
3. Vpis v evidence blaga glede zaklju čka postopka se opravi 
najpozneje takrat, ko blago zapusti carinsko skladiš če ali imetnikove 
skladiščne prostore.  
O d d e l e k 4  
Druge dolo čbe glede izvedbe postopka  
Člen 531  
Neskupnostno blago je lahko predmet obi čajnih ravnanj, naštetih v 
Prilogi 72.  
Člen 532  
Blago se lahko za časno odstrani za najve č tri mesece. Kadar to opra ­
vičujejo okoliš čine, se to obdobje lahko podaljša.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 301
 
Člen 533  
Zahtevki za dovoljenje za obi čajna ravnanja ali za za časno odstranitev 
blaga iz carinskega skladiš ča morajo biti pisni in se predložijo 
nadzornemu uradu za vsak primer posebej. Vsebovati morajo vse podatke, potrebne za uporabo postopka. 
Tako dovoljenje je mogo če odobriti kot del dovoljenja za izvedbo 
postopka skladiš čenja. V tem primeru je treba uradno obvestiti 
nadzorni urad na na čin, ki ga dolo či, da se izvaja tako ravnanje ali 
da se blago za časno odstrani.
 
Člen 534  
1. Kadar je blago Skupnosti skladiš čeno v objektih carinskega 
skladišča ali skladiš čnih prostorih, ki se uporabljajo za blago v 
postopku skladiš čenja, se posebne metode za zagotovitev istovetnosti 
takega blaga lahko predpišejo zlasti zato, da se lo či od blaga, 
vpisanega v postopek carinskega skladiš čenja. 
2. Carinski organi lahko dovolijo skupno skladiš čenje, kadar je 
nemogoče v vsakem trenutku opredeliti carinski status vsake vrste 
blaga. Predfinancirano blago je izklju čeno iz takega dovoljenja. 
Blago v skupnem skladiš čenju mora imeti isto osemmestno tarifno 
oznako KN, biti iste trgovinske kakovosti in imeti iste tehni čne last­
nosti. 
3. Zato da se za carinsko dovoljeno rabo ali uporabo prijavi blago v 
skupnem skladiš čenju, pa tudi v posebnih okoliš činah opredeljivo blago, 
ki izpolnjuje pogoje drugega pododstavka odstavka 2, se lahko šteje, da je blago bodisi skupnostno bodisi neskupnostno. 
Uporaba prvega pododstavka kljub temu ne more povzro čiti, da bi se 
dani carinski status dodelil koli čini blaga, ve čji od koli čine, ki dejansko 
ima ta status in je shranjena v carinskem skladiš ču ali skladiš čnih pros­
torih, ko se blago, prijavljeno za carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, odstrani.
 
Člen 535  
1. Kadar se aktivno oplemenitenje ali predelava pod carinskim 
nadzorom izvaja v objektih carinskih skladiš č ali skladiš čnih prostorih, 
se za blago v teh postopkih smiselno uporabljajo dolo čbe člena 534. 
Kadar pa ti postopki zadevajo aktivno oplemenitenje, ki ni enakovredno, 
ali predelavo pod carinskim nadzorom, se dolo čbe člena 534 o skupnem 
skladiščenju ne uporabljajo za blago Skupnosti.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 302
 
2. Vpisi v evidence omogo čijo carinskim organom, da v vsakem 
trenutku spremljajo natan čen položaj vsega blaga ali izdelkov v 
postopku.  
POGLAVJE 3  
Aktivno oplemenitenje  
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 536  
V tem poglavju: 
(a) „predhodni izvoz“ pomeni sistem, po katerem se pridobljeni izdelki, 
dobljeni iz enakega blaga, izvozijo, preden je uvozno blago dano v postopek z uporabo sistema odloga; 
(b) „posel oplemenitenja“ pomeni katero koli oplemenitenje uvoznega 
blaga, ki je neposredno ali posredno dano na razpolago imetniku, kar se izvede v skladu s specifikacijami za ra čun naročnika s 
sedežem v tretji državi, obi čajno proti pla čilu samo stroškov ople ­
menitenja.
 
O d d e l e k 2  
Dodatni pogoji glede odobritve dovoljenja  
Člen 537  
Dovoljenje se odobri le, kadar ima vložnik namen ponovno izvoziti ali 
izvoziti glavne pridobljene izdelke.  
Člen 538  
Dovoljenje se odobri tudi za blago iz četrte alinee člena 114(2)(c) 
zakonika, razen za: 
(a) gorivo in druge vire energije kakor tiste, ki so potrebni za 
preskušanje pridobljenih izdelkov ali za odkrivanje napak v uvoznem blagu, ki ga je treba popraviti; 
(a) druga maziva kakor tista, ki so potrebna za preskušanje, 
popravljanje ali odstranitev pridobljenih izdelkov; 
(c) opremo in orodje.
 
Člen 539  
1. Šteje se, da so gospodarski pogoji izpolnjeni, razen če se zahtevek 
nanaša na uvozno blago, navedeno v Prilogi 73.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 303
 
2. Vendar pa se šteje, da so pogoji izpolnjeni tudi, kadar uporaba 
zadeva uvozno blago, navedeno v Prilogi 73 pod pogojem, da: 
(a) se zahtevek nanaša na: 
(i) operacije v zvezi z nekomercialnim blagom; 
(ii) pogodbo o poslu oplemenitenja; 
(iii) predelavo pridobljenih izdelkov, že dobljenih s predelavo po 
prejšnjem dovoljenju, za odobritev katerega je bilo treba preveriti gospodarske pogoje; 
(iv) običajna ravnanja iz člena 531; 
(v) popravilo; 
(vi) predelavo trde pšenice (durum) pod tarifno oznako KN 
1001 10 00 za izdelavo testenin pod tarifno oznako KN 1902 11 00 in 1902 19; ali 
(b) zbirna vrednost uvoznega blaga na vložnika in na koledarsko leto za 
vsako osemmestno tarifno oznako KN ne presega 150 000 evrov; ali 
(c) v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 (
 1 ), ki zadeva 
uvozno blago iz dela A Priloge 73, vložnik predloži dokument, ki ga je izdal pooblaš čen organ in ki dovoljuje vnos tega blaga v 
postopek v okviru koli čine, določene na osnovi bilance.
 
Člen 540  
V dovoljenju so dolo čena sredstva in na čini zagotavljanja istovetnosti 
uvoznega blaga v pridobljenih izdelkih in predpisani pogoji za pravilno vodenje operacij, v katerih se uporablja enako blago. 
Take metode zagotavljanja istovetnosti ali pogoji lahko vklju čujejo 
pregled evidenc.
 
O d d e l e k 3  
Določbe glede izvedbe postopka  
Člen 541  
1. V dovoljenju je dolo čeno, če in pod kakšnimi pogoji se lahko o 
blago iz člena 114(2)(e) zakonika, ki ima isto osemmestno tarifno 
oznako KN, je iste trgovske kakovosti in ima iste tehni čne lastnosti 
kakor uvozno blago, uporabi za postopke oplemenitenja.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 304  
( 1 ) UL L 318, 20.12.1993, str. 18.
 2. Enako blago je lahko na višji stopnji izdelave kakor uvozno blago, 
kadar se bistveni del oplemenitenja glede na to enako blago opravi v podjetju imetnika ali v podjetju, v katerem se postopek opravi za njegov račun, razen v izjemnih primerih. 
3. Posebne dolo čbe iz Priloge 74 se uporabljajo za blago iz te 
priloge.
 
Člen 542  
1. V dovoljenju je dolo čen rok za zaklju ček. Kadar to opravi čujejo 
okoliščine, se ta rok lahko podaljša, tudi če je prvotno postavljeni rok že 
potekel. 
2. Kadar rok za zaklju ček poteče na dolo čen dan za vse blago, dano 
v postopek v danem roku, je lahko v dovoljenju dolo čeno, da se rok za 
zaključek samodejno podaljša za vse blago, ki je na ta dan še v 
postopku. Vendar pa carinski organi lahko zahtevajo, da se za tako blago v roku, ki ga predpišejo, dolo či nova dopustna carinsko 
dovoljena raba ali uporaba. 
3. Ne glede na uporabo ali neuporabo združevanja ali uporabo 
odstavka 2 pa rok za zaklju ček za naslednje pridobljene izdelke ali 
blago v nespremenjenem stanju ne sme prekora čiti: 
(a) štirih mesecev pri mleku in mle čnih proizvodih iz člena 1 
Uredbe (ES) št. 1255/1999; 
(b) dveh mesecev pri zakolu brez pitanja živali iz poglavja 1 KN; 
(c) treh mesecev pri pitanju (vklju čno z zakolom, kjer je to ustrezno) 
živali pod tarifnimi oznakami KN 0104 in 0105; 
(d) šestih mesecev pri pitanju (vklju čno z zakolom, kjer je to ustrezno) 
živali iz poglavja 1 KN; 
(e) šestih mesecev pri predelavi mesa; 
(f) šestih mesecev pri predelavi drugih kmetijskih proizvodov, ki so 
upravičeni do predpla čila izvoznih nadomestil iz člena 1 
Uredbe (EGS) št. 565/80 in so predelani v proizvode ali blago iz člena 2(b) ali (c) iste uredbe.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 305
 
Kadar se opravljajo nadaljnje operacije oplemenitenja ali kadar to opra ­
vičujejo izjemne okoliš čine, se roki na zahtevo lahko podaljšajo, celoten 
čas pa ne sme presegati dvanajst mesecev.  
Člen 543  
1. Pri predhodnem izvozu je v dovoljenju dolo čen rok, v katerem je 
treba neskupnostno blago prijaviti v postopek ob upoštevanju časa, 
potrebnega za nabavo in prevoz v Skupnost. 
2. Rok iz odstavka 1 ne sme prekora čiti: 
(a) treh mesecev za blago, za katero velja skupna tržna ureditev; 
(b) šestih mesecev za vse drugo blago. 
Rok šestih mesecev je kljub temu mogo če podaljšati, kadar imetnik 
predloži obrazloženo zahtevo, pod pogojem, da skupni rok ne presega dvanajstih mesecev. Kadar to opravi čujejo okoliš čine, se lahko dovoli 
podaljšanje tudi po tem, ko je prvotno postavljeni rok že potekel.
 
Člen 544  
Za zaklju ček postopka ali zahteve po vra čilu uvoznih dajatev se 
naslednje šteje za ponovni izvoz ali izvoz: 
(a) dostava pridobljenih izdelkov osebam, ki so upravi čene do 
oprostitve uvoznih dajatev po Dunajski konvenciji o diplomatskih 
odnosih z dne 18. aprila 1961, ali po Dunajski konvenciji o konzularnih odnosih, ali drugih konzularnih konvencijah z dne 24. aprila 1963, ali po Newyorški konvenciji o posebnih misijah z dne 16. decembra 1969; 
(b) dostava pridobljenih izdelkov oboroženim silam drugih držav, 
nameščenih na ozemlju države članice, kadar ta država članica 
odobri posebno oprostitev uvoznih dajatev v skladu s členom 136 
Uredbe (EGS) št. 918/83;  
▼
M53  
(c) dostava zra čnih plovil; kljub temu pa nadzorni urad dovoli 
zaključek postopka, ko je uvozno blago prvi č uporabljeno za 
izdelavo, popravilo, spremembo ali preureditev zra čnih plovil ali 
delov zanje, pod pogojem, da imetnikove evidence omogo čajo 
preverjanje pravilne uporabe in izvedbe postopkov;  
▼M20  
(d) dostava vesoljskih plovil in ustrezne opreme; vendar pa nadzorni 
organ dovoli zaklju ček postopka, ko je uvozno blago prvi č 
uporabljeno za izdelavo, popravilo, prilagoditev ali preureditev satelitov, njihovih nosilnih vozil in opreme za zemeljsko bazo ali njihovih delov, ki so sestavni del sistemov, pod pogojem, da imet ­
nikove evidence omogo čajo preverjanje pravilne uporabe in izvedbe 
postopkov;  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 306
 
(e) v skladu z ustreznimi dolo čbami odstranitev stranskih pridobljenih 
izdelkov, katerih uni čenje pod carinskim nadzorom je prepovedano 
zaradi okoljevarstvenih razlogov; za te namene mora imetnik dokazati, da je zaklju ček postopka v skladu z normalnimi predpisi 
nemogoč ali negospodaren.
 
O d d e l e k 4  
Določbe glede izvedbe sistema odloga  
Člen 545  
1. Pri uporabi enakega blaga v operacijah oplemenitenja v skladu s 
členom 115 zakonika ni treba opraviti formalnosti za vnos blaga v 
postopek. 
2. Enako blago in iz tega narejeni pridobljeni izdelki postanejo 
neskupnostno blago, uvozno blago pa skupnostno blago ob sprejemu 
deklaracije, ki zaklju čuje postopek. 
Kadar pa je uvozno blago dano na trg pred zaklju čkom postopka, 
spremeni svoj status v trenutku, ko je dano na trg. V izjemnih primerih, pri katerih se za enako blago pri čakuje, da ga v tistem času 
ne bo, lahko carinski organi na zahtevo imetnika dovolijo, da je enako blago navzo če v poznejšem času, ki ga v razumnem roku dolo čijo oni. 
3. Pri predhodnem izvozu: — postanejo pridobljeni izdelki neskupnostno blago ob sprejemu 
izvozne deklaracije pod pogojem, da se blago, ki se uvaža, vnese v postopek, 
— postane uvozno blago skupnostno blago v trenutku, ko se vnese v 
postopek.
 
Člen 546  
V dovoljenju je dolo čeno, ali so pridobljeni izdelki ali blago v nespre ­
menjenem stanju lahko sproš čeni v prosti promet brez carinske dekla ­
racije, ne da bi posegali v prepovedi in omejitve. V tem primeru se 
šteje, da so sproš čeni v prosti promet, če jim ob poteku roka za 
zaključek ni bila dolo čena carinsko dovoljena raba ali uporaba. 
Za namene prvega pododstavka člena 218(1) zakonika se šteje, da je 
deklaracija za sprostitev v prosti promet vložena in sprejeta ter sprostitev odobrena v trenutku predložitve obra čuna zaklju čka. 
Izdelki ali blago postanejo skupnostno blago, ko so dani na trg.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 307
 
Člen 547  
Pri sprostitvi pridobljenih izdelkov v prosti promet se okenca 15, 16, 34, 
41 in 42 v deklaracijinanašajo na uvozno blago. Ustrezne podatke je mogoče preskrbeti tudi z informativnim listom INF1 ali katerim koli 
drugim dokumentom, priloženim deklaraciji.  
▼
M21  
Člen 547a  
Uvozne dajatve, ki se v skladu s členom 121(1) zakonika obra čunajo za 
uvozno blago, ob sprejetju deklaracije za vnos v carinski postopek upravičeno do preferencialne tarifne obravnave zaradi svojega 
posebnega namena, se izra čunajo po stopnji, ki ustreza takemu 
posebnemu namenu. To se dovoli samo, če bi lahko bilo izdano 
dovoljenje za tak poseben namen in če bi bili pogoji za dodelitev 
preferencialne tarifne obravnave izpolnjeni.  
▼
M20  
Člen 548  
1. Seznam pridobljenih izdelkov, za katere veljajo uvozne dajatve, ki 
jim pripadajo v skladu s prvo alineo člena 122(a) zakonika, je v Prilogi 75. 
2. Kadar so drugi pridobljeni izdelki kakor tisti, navedeni na 
seznamu iz odstavka 1, uni čeni, se obravnavajo, kakor bi bili 
ponovno izvoženi.  
Člen 549  
1. Kadar so pridobljeni izdelki ali blago v nespremenjenem stanju 
dani v enega od odložnih postopkov, ali uvedeni v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu člena 799 ali v prosto skladiš če, ali dani 
v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu člena 799, ki omogo ča 
zaključek postopka, potem mora v dokumentih ali evidencah, 
uporabljenih za imenovano carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, ali v 
katerih koli nadomestnih dokumentih biti ena od naslednjih oznak: 
— Mercancías PA/S, 
— AF/S-varer, 
— AV/S-Waren, 
— Εμπορεύματα  ET/A, 
— IP/S goods, 
— Marchandises PA/S, 
— Merci PA/S, 
— AV/S-goederen,  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 308
 
— Mercadorias AA/S, 
— SJ/S-tavaroita, — AF/S-varor,  
▼
A2 
— Zboží AZS/P, 
— ST/P kaup, — IP/ATL preces, — LP/S prek ės, 
— AF/F áruk, — Oġġetti PI/S, 
— Towary UCz/Z, — AO/O blago, — AZS/PS tovar,
 
▼M30  
— Стоки  АУ/ОП, 
— Mărfuri PA/S,  
▼M45  
— UP/O roba.  
▼M20  
2. Kadar za uvozno blago, vneseno v postopek, veljajo posebni ukrepi trgovinske politike in se taki ukrepi uporabljajo še naprej takrat, ko je blago v nespremenjenem stanju ali v obliki pridobljenih izdelkov dano v enega od odložnih postopkov, ali uvedeno v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu člena 799 ali v prosto skladiš če, ali 
dano v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu člena 799, se oznaka iz 
odstavka 1 nadomesti z eno od naslednjih: 
— Política comercial, — Handelspolitik, — Handelspolitik, — Εμπορική  πολιτική , 
— Commercial policy, — Politique commerciale, — Politica commerciale, — Handelspolitiek, — Politica comercial,  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 309
 
— Kauppapolitiikka, 
— Handelspolitik,  
▼A2 
— Obchodní politika, 
— Kaubanduspoliitika, 
— Tirdzniec ības politika, 
— Prekybos politika, 
— Kereskedelempolitika, 
— Politika kummer ċjali, 
— Polityka handlowa, 
— Trgovinska politika, 
— Obchodná politika,  
▼M30  
— Търговска  политика , 
— Politic ă comercial ă, 
▼M45  
— Trgovinska politika.  
▼M20  
O d d e l e k 5  
Določbe glede izvajanja sistema povra čila 
Člen 550  
Kadar se blagu, ki je v sistemu povra čila, določi carinsko dovoljena 
raba ali uporaba iz člena 549(1), so oznake, ki jih zahteva ta dolo čba, 
naslednje: 
— Mercancías PA/R, 
— AF/T-varer, 
— AV/R-Waren, 
— Εμπορεύματα  ET/E, 
— IP/D goods, 
— Marchandises PA/R, 
— Merci PA/R, — AV/T-goederen, 
— Mercadorias AA/D, 
— SJ/T-tavaroita, 
— AF/R-varor,  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 310
 
— Zboží AZS/N, 
— ST/T kaup, 
— IP/ATM preces, 
— LP/D prek ės, 
— AF/V áruk, 
— Oġġetti PI/SR, 
— Towary UCz/Zw, 
— AO/P blago, — AZS/SV tovar,
 
▼M30  
— Стоки  АУ/В, 
— Mărfuri PA/R,  
▼M45  
— UP/P roba.  
▼M20  
POGLAVJE 4  
Predelava pod carinskim nadzorom  
Člen 551  
1. Postopek za predelavo pod carinskim nadzorom se uporabi za 
blago, katerega predelava privede do izdelkov, za katere velja nižji znesek uvoznih dajatev, kakor se uporablja za uvozno blago. 
Postopek se uporablja tudi za blago, pri katerem je treba s predelov ­
alnimi operacijami zagotoviti izpolnjevanje tehni čnih zahtev, da se 
sprosti v prosti promet. 
2. Smiselno se uporabi člen 542(1) in (2). 
3. Za dolo čanje carinske vrednosti predelanih izdelkov, prijavljenih 
za prosti promet, lahko deklarant izbere katero koli od metod iz člena 
30(2)(a), (b) ali (c) zakonika ali carinsko vrednost uvoznega blaga skupaj s stroški predelave.  ►
M22  Stroški predelave pomenijo vse 
stroške, nastale pri predelavi izdelkov, vklju čno z režijskimi stroški in 
vrednostjo blaga Skupnosti, če je bilo takšno blago uporabljeno pri 
predelavi. ◄ 
Člen 552  
1. Za vrste blaga in postopke, navedene v delu A Priloge 76, se šteje, 
da so gospodarski pogoji izpolnjeni. 
Za druge vrste blaga in operacije se opravi pregled gospodarskih 
pogojev.  ▼A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 311
 
2. Za vrste blaga in operacije, ki so navedene v delu B Priloge 76 in 
niso zajete v delu A, se pregled gospodarskih pogojev opravi v odboru. Uporabi se člen 504(3) in (4).
 
POGLAVJE 5  
Začasni uvoz  
O d d e l e k 1  
Splošne dolo čbe 
Člen 553  
1. Živali, ki se skotijo živalim, danim v postopek, razen če imajo 
zanemarljivo tržno vrednost, se štejejo za neskupnostno blago in so prav tako dane v ta postopek. 
2. Carinski organi zagotovijo, da skupni rok, v katerem blago ostane 
v postopku z istim namenom in v odgovornosti istega imetnika, ne preseže 24 mesecev, tudi če se postopek zaklju či z dajanjem v nov 
odložni postopek in je tako ponovno dano v za časni uvoz. 
Kljub temu pa na imetnikovo zahtevo ta rok lahko podaljšajo za čas, v 
katerem se blago ne uporablja, v skladu s pogoji, ki so jih predpisali. 
3. V členu 140(3) zakonika pomenijo izredne okoliš čine kateri koli 
dogodek, zaradi katerega je treba blago uporabljati v nadaljnjem obdobju, da bi bil izpolnjen namen postopka za časnega uvoza. 
4. Blago, dano v postopek, mora ostati v istem stanju. 
Dovoljena so popravila in vzdrževanje, vklju čno z remontom in prila ­
goditvami ali ukrepi za ohranitev blaga ali za zagotavljanje, da bo izpolnjevalo tehni čne zahteve za uporabo v okviru postopka.
 
Člen 554  
Začasni uvoz s popolno oprostitvijo uvoznih dajatev (v nadaljevanju, 
„popolna oprostitev uvoznih dajatev“) se odobri le v skladu s členi 555 
do 578. 
Začasni uvoz z delno oprostitvijo uvoznih dajatev se ne odobri za 
potrošno blago.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 312
 
O d d e l e k 2  
Pogoji za popolno oprostitev uvoznih dajatev  
P o d o d d e l e k 1  
Prevozna sredstva  
Člen 555  
1. V tem pododdelku:  
▼M24  
(a) „gospodarska uporaba“ pomeni uporabo prevoznih sredstev za 
prevoz oseb za pla čilo ali industrijski ali gospodarski prevoz 
blaga, za pla čilo ali brez njega;  
▼M20  
(b) „zasebna uporaba“ pomeni drugo uporabo, kakor je komercialna 
uporaba prevoznega sredstva; 
(c) „notranji promet“ pomeni prevoz oseb, ki vstopijo, ali blaga, ki se 
natovori na carinskem obmo čju Skupnosti za izstop ali raztovor na 
kraju znotraj tega obmo čja. 
2. K prevoznim sredstvom spadajo obi čajni spremljajo či nadomestni 
deli, pripomo čki in oprema.  
Člen 556  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za palete. 
Postopek se zaklju či tudi, kadar se palete istega tipa in v glavnem enake 
vrednosti izvozijo ali ponovno izvozijo.  
Člen 557  
▼M54  
1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za zabojnike, kadar so trajno ozna čeni na primernem in jasno vidnem mestu z vsemi 
naslednjimi podatki: 
(a) istovetnost lastnika ali izvajalca, izražena s celim imenom ali uvel ­
javljenim sistemom prepoznavanja, brez simbolov, kakršni so grbi ali zastave; 
(b) identifikacijske oznake in številke zabojnika, ki jih da lastnik ali 
izvajalec; 
(c) teža tare, vklju čno z vso trajno pritrjeno opremo.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 313
 
Za tovorne zabojnike, predvidene za pomorski promet, in vse druge 
zabojnike, na katerih se uporablja predpona standarda ISO (tj. štiri velike tiskane črke, pri čemer je zadnja črka U), so istovetnost 
lastnika ali glavnega izvajalca ter serijska številka zabojnika in kontrolna števka zabojnika v skladu z mednarodnim standardom ISO 6346 in njegovimi prilogami.  
▼
M20  
Kadar se vloga za dovoljenje napiše v skladu s prvim pododstavkom člena 497(3)(c), stanje zabojnikov spremlja oseba, zastopana na 
carinskem obmo čju Skupnosti, ki lahko v vsakem trenutku sporo či, 
kje zabojniki so, in ima podatke o njihovem vnosu v postopek in zaključku le-tega. 
2. Zabojniki se pred ponovnim izvozom lahko uporabljajo v 
notranjem prometu. Kljub temu se lahko uporabijo le enkrat med zadrževanjem v državi članici za prevoz blaga, natovorjenega in namen ­
jenega za raztovarjanje na obmo čju iste države članice, če bi sicer 
morali po tem obmo čju potovati prazni. 
3. Pod pogoji Ženevske konvencije z dne 21. januarja 1994 o 
carinskem režimu za zabojnike sklada, ki se uporabljajo v mednarodnem prevozu, kakor je potrjeno s Sklepom Sveta 95/137/ES (
 1 ), morajo 
carinski organi dopustiti zaklju ček postopka, kadar se zabojniki iste 
vrste ali iste vrednosti izvozijo ali ponovno izvozijo.  
Člen 558  
1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za cestna, železniška, 
zračna, pomorska prevozna sredstva in prevozna sredstva po notranjih 
vodah, kadar: 
(a) so registrirana zunaj carinskega obmo čja Skupnosti na ime osebe s 
sedežem zunaj tega obmo čja; če pa prevozna sredstva niso regis ­
trirana, se lahko šteje, da je zgornji pogoj izpolnjen, kadar so v lasti osebe s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; 
(b) jih uporablja oseba s sedežem zunaj tega obmo čja brez poseganja v 
člene 559, 560 in 561; in 
(c) se v primeru komercialne uporabe razen železniških prevoznih 
sredstev uporabljajo izklju čno za prevoz, ki se za čne ali kon ča 
zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; kljub temu se lahko 
uporabljajo v notranjem prometu, kadar tako predpisujejo veljavne določbe na podro čju prevoza, zlasti dolo čbe o dostopu in izvajanju.  ▼
M54  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 314  
( 1 ) UL L 91, 22.4.1995, str. 45.
 2. Kadar prevozna sredstva iz odstavka 1 ponovno da v najem 
podjetje za dajanje v najem s sedežem na carinskem obmo čju 
Skupnosti osebi s sedežem zunaj tega obmo čja, jih je treba ponovno 
izvoziti v osmih dneh po za četku veljavnosti pogodbe.  
Člen 559  
Osebe s sedežem na carinskem obmo čju Skupnosti uživajo popolno 
oprostitev uvoznih dajatev, kadar: 
(a) so železniška prevozna sredstva dana na razpolago takim osebam z 
dogovorom, po katerem lahko vsako omrežje uporablja tirna vozila iz drugih omrežij kot svoja; 
(b) je priklopnik pripet na cestno prevozno sredstvo, registrirano na 
carinskem obmo čju Skupnosti; 
(c) se prevozna sredstva uporabljajo v nujnih primerih in niso v uporabi 
dlje kakor pet dni; ali 
(d) prevozna sredstva uporabljajo podjetja za dajanje v najem zaradi 
ponovnega izvoza najpozneje v petih dneh.
 
Člen 560  
1. Fizi čne osebe s sedežem na carinskem obmo čju Skupnosti uživajo 
popolno oprostitev uvoznih dajatev, kadar priložnostno uporabljajo prevozna sredstva zasebno po navodilih nosilca registracije, ki je v času uporabe na carinskem obmo čju. 
Te osebe prav tako uživajo popolno oprostitev za priložnostno zasebno 
uporabo prevoznih sredstev, najetih po pisni pogodbi: 
(a) da se vrnejo v kraj svojega prebivališ ča v Skupnosti; 
(b) da zapustijo Skupnost; ali 
(c) kadar to na splošni ravni dopusti zadevna carinska uprava. 
2. Prevozna sredstva se ponovno izvozijo ali vrnejo podjetju za 
dajanje v najem, ki ima sedež na carinskem obmo čju Skupnosti: 
(a) v petih dneh po za četku veljavnosti pogodbe v primeru iz odstavka 1(a); 
(b) v osmih dneh po za četku veljavnosti pogodbe v primeru iz odstavka 1(c).  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 315
 
Prevozno sredstvo se ponovno izvozi v dveh dneh po za četku 
veljavnosti pogodbe v primeru iz odstavka 1(b).  
Člen 561  
1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar je treba 
prevozna sredstva za časno registrirati na carinskem obmo čju Skupnosti 
s predvidenim ponovnim izvozom na ime ene od naslednjih oseb: 
(a) na ime osebe s sedežem zunaj tega obmo čja; 
(b) na ime fizi čne osebe s sedežem znotraj obmo čja, kadar udeležena 
oseba pripravlja prenos obi čajnega sedeža v kraj zunaj tega 
območja. 
V primeru iz to čke (b) je treba prevozna sredstva izvoziti v treh mesecih 
od dneva registracije. 
2. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar prevozna 
sredstva komercialno ali zasebno uporablja fizi čna oseba s sedežem 
na carinskem obmo čju Skupnosti, ki jo zaposluje lastnik prevoznih 
sredstev s sedežem zunaj tega obmo čja ali jo lastnik kako druga če 
pooblasti. 
Zasebno uporabo je treba predvideti v pogodbi o zaposlitvi. Pri stalni uporabi lahko carinski organi po tej dolo čbi omejijo za časen 
uvoz prevoznih sredstev. 
3. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se v izjemnih primerih lahko 
odobri, kadar osebe s sedežem na carinskem obmo čju Skupnosti v 
omejenem obdobju komercialno uporabljajo prevozna sredstva.
 
Člen 562  
Brez poseganja v druge posebne dolo čbe so roki za zaklju ček naslednji: 
(a) za železniška prevozna sredstva: 12 mesecev; 
(b) za komercialno uporabo drugih prevoznih sredstev, kakršna so 
železniška: čas, ki je potreben za izvedbo prevozov; 
(c) za cestna prevozna sredstva, ki jih zasebno uporabljajo: 
— študenti: čas, ko študent ostane na carinskem obmo čju Skupnosti 
z edinim namenom opravljanja študija,  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 316
 
— osebe, ki izpolnjujejo naloge z dolo čenim trajanjem: čas, ko ta 
oseba ostane na carinskem obmo čju Skupnosti z edinim 
namenom izpolniti svojo nalogo, 
— v drugih primerih, vklju čno z jezdnimi ali vprežnimi živalmi in 
vozili, ki jih te vle čejo: šest mesecev; 
(d) za sredstva zra čnega prevoza v zasebni uporabi: šest mesecev; 
(e) za sredstva za prevoze po morju in notranjih vodah v zasebni 
uporabi: 18 mesecev.  
P o d o d d e l e k 2  
Osebni predmeti in blago za šport, ki jih uvozijo potniki; material za 
razvedrilo pomorš čakov 
Člen 563  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar potnik uvozi 
osebne predmete, ki so smiselno potrebni za potovanje, in blago za šport, kakor je to dolo čeno v členu 236(A)(1).
 
Člen 564  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za material za razvedrilo 
pomorščakov v naslednjih primerih: 
(a) kadar se uporablja na plovilu, ki deluje v mednarodnem pomorskem 
prometu; 
(b) kadar je raztovorjeno s takega plovila in ga posadka za časno 
uporablja na obali; 
(c) kadar ga uporablja posadka takega plovila v kulturnih ali socialnih 
ustanovah, ki jih upravljajo neprofitne organizacije, ali v svetiš čih, 
kjer se redno opravlja verska služba za pomorš čake. 
P o d o d d e l e k 3  
Material za pomo č ob nesre čah; medicinska, kirurška in laboratorijska 
oprema; živali; blago za uporabo na obmejnih obmo čjih 
Člen 565  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za material za pomo č ob 
nesrečah, kadar se uporablja v povezavi z ukrepi, sprejetimi za odpravo 
posledic nesre č ali podobnih okoliš čin, ki prizadenejo carinsko obmo čje 
Skupnosti, in kadar je namenjen državnim organom ali organom, ki jih potrdijo pristojne oblasti.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 317
 
Člen 566  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar se medicinska, 
kirurška in laboratorijska oprema pošilja na posodo na zahtevo bolnišnice ali druge medicinske ustanove, ki nujno potrebuje tako opremo, da odpravi neustreznost lastnih zmogljivosti in kadar je namenjena diagnosticiranju ali terapiji.
 
Člen 567  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za živali, katerih lastnik je 
oseba s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti. 
Odobri se za naslednje blago, namenjeno za dejavnosti, ki so skladne s 
posebnostmi obmejnega obmo čja, kakor so opredeljene z veljavnimi 
določbami: 
(a) opremo v lasti osebe s sedežem na obmejnem obmo čju, ki se dotika 
obmejnega obmo čja začasnega uvoza, in v uporabi osebe s sedežem 
na tem sosednjem obmejnem obmo čju; 
(b) blago, ki se uporablja za gradnjo, popravilo ali vzdrževanje infras ­
trukture na takem obmejnem obmo čju, za katero so odgovorni javni 
organi.  
P o d o d d e l e k 4  
Sredstva za prenos zvoka, slike ali podatkov, reklamno gradivo, poklicna 
oprema, pedagoško gradivo in znanstvena oprema  
Člen 568  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za blago: 
(a) ki nosi podporo zvoku, sliki ali podatkom zaradi predstavitve pred 
komercializacijo, ali je poslano brezpla čno, ali omogo ča zvočni 
zapis, sinhronizacijo ali kopiranje; ali 
(b) ki se uporablja izklju čno za reklamne namene.  
Člen 569  
1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar je poklicna 
oprema: 
(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; 
(b) jo uvozi oseba s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti ali 
lastnikov uslužbenec, pri čemer ima uslužbenec lahko sedež znotraj 
carinskega obmo čja Skupnosti; in  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 318
 
(c) jo uporablja uvoznik ali se uporablja pod njegovim nadzorom, razen 
pri avdiovizualnih koprodukcijah.  
▼M48  
1a. Oprostitev uvoznih dajatev se odobri za prenosna glasbila, ki jih potnik za časno uvozi, kot je dolo čeno v členu 236(A), z namenom, da 
jih uporabi kot poklicno opremo.  
▼
M20  
2. Popolna oprostitev se ne odobri, kadar se bo oprema uporabljala 
za industrijsko proizvodnjo ali pakiranje blaga ali, razen pri ro čnem 
orodju, za izkoriš čanje naravnih virov, za gradnjo, popravilo ali 
vzdrževanje stavb ali za izvajanje zemeljskih in podobnih del.  
Člen 570  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar sta pedagoško 
gradivo in znanstvena oprema: 
(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; 
(b) ju uvozijo javne ali zasebne znanstvene, pedagoške ustanove ali 
ustanove za poklicno usposabljanje, ki so v bistvu neprofitne, in se uporabljata izklju čno za pou čevanje, poklicno usposabljanje ali 
znanstveno raziskovanje pod njihovo odgovornostjo; 
(c) uvožena v smiselnih koli činah ob upoštevanju namena uvoza; in 
(d) izklju čena iz čiste komercialne uporabe.
 
P o d o d d e l e k 5  
Embalaža; modeli, matrice, kalupi, risbe, skice, merilne, kontrolne in 
preskusne naprave ter drugi podobni predmeti; posebno orodje in naprave; blago za izvedbo preskusov ali preskusno blago, vzorci, 
nadomestna proizvodna sredstva
 
Člen 571  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar je embalaža: 
(a) če je uvožena polna, namenjena ponovnemu izvozu prazna ali 
polna; 
(b) če je uvožena prazna, polna namenjena ponovnemu izvozu. 
Embalaža naj se ne uporablja v notranjem prometu, razen za predvideni 
izvoz blaga. Pri embalaži, ki je uvožena polna, to velja šele od trenutka, ko se sprazni.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 319
 
Člen 572  
1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar so modeli, 
matrice, kalupi, risbe, skice, merilne, kontrolne in preskusne naprave ter drugi podobni predmeti: 
(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; in 
(b) jih v proizvodnji uporabi oseba s sedežem na carinskem obmo čju 
Skupnosti, izvozi pa se vsaj 75 % proizvodnje, ki izvira iz te uporabe. 
2. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za posebno orodje in 
naprave, kadar je blago: 
(a) last osebe s sedežem zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; in 
(b) brezpla čno dano na razpolago osebi s sedežem na carinskem 
območju Skupnosti za proizvodnjo blaga, ki se bo v celoti izvozila.
 
Člen 573  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za naslednje blago: 
(a) blago, za katero je treba opraviti preskuse, poskuse ali predstavitve; 
(b) uvoženo blago, ki mora opraviti preskuse, povezane s prodajno 
pogodbo, ki vsebuje dolo čbe o kupu na poskušnjo in jih tudi 
dejansko opravi; 
(c) blago, ki se uporablja za izvedbo preskusov, poskusov ali pred ­
stavitev brez finan čne koristi. 
Za blago iz to čke (b) je rok za zaklju ček šest mesecev.  
Člen 574  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar se vzorci uvozijo v 
razumnih koli činah, in to samo za razstavo ali predstavitev na carinskem 
območju Skupnosti.  
Člen 575  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar dobavitelj ali 
serviser za časno da stranki na razpolago nadomestna proizvodna 
sredstva do dobave ali popravila podobnega blaga. 
Rok za zaklju ček je šest mesecev.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 320
 
P o d o d d e l e k 6  
Blago za prireditve ali za prodajo  
Člen 576  
1. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za blago, 
razstavljeno ali uporabljeno na javni prireditvi, ki ni organizirana samo za komercialno prodajo blaga, ali pridobljeno na takih prireditvah iz blaga, danega v postopek. 
V izjemnih primerih pristojni carinski organi lahko odobrijo postopek za 
druge prireditve. 
2. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za blago na ogled, 
kadar ga ni mogo če uvoziti kot vzorce in ga pošiljatelj želi prodati, 
prejemnik pa se po pregledu morda odlo či za nakup. 
Rok za zaklju ček je dva meseca. 
3. Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri za naslednje: 
(a) umetniška dela, zbirateljske predmete in starine, kakor so opre ­
deljeni v „Prilogi I“ Uredbe 77/388/EGS, uvožene za razstavo, zaradi morebitne prodaje; 
(b) blago, ki ni nove izdelave, zaradi prodaje na dražbi.
 
P o d o d d e l e k 7  
Nadomestni deli, pribor in oprema; drugo blago  
Člen 577  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri, kadar se nadomestni deli, 
pribor in oprema uporabljajo za popravilo in vzdrževanje, vklju čno z 
remontom, prilagoditvami in ohranjanjem blaga, danega v postopek.  
Člen 578  
Popolna oprostitev uvoznih dajatev se lahko odobri, kadar je drugo 
blago razen tistega, ki je našteto v členih 556 do 577, ali tistega, ki 
ne izpolnjuje pogojev iz teh členov, uvoženo: 
(a) priložnostno in za najve č tri mesece; ali 
(b) v posebnih okoliš činah brez ekonomskega pomena.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 321
 
O d d e l e k 3  
Določbe glede izvedbe postopka  
Člen 579  
Kadar so osebni predmeti, blago, uvoženo za šport, ali prevozna 
sredstva prijavljeni ustno ali s katerim koli drugim dejanjem za vnos v postopek, lahko carinski organi, kadar gre za vprašanje visokega zneska uvoznih dajatev ali obstaja resno tveganje, da obveznosti postopka ne bodo izpolnjene, zahtevajo pisno deklaracijo.
 
Člen 580  
1. Deklaracije za vnos v postopek z uporabo zvezkov ATA/CPD se 
sprejmejo, če jih je izdala država udeleženka, potrdilo in zavarovalo pa 
združenje, ki je sestavni del mednarodne verige garantnih združenj. 
Če z dvostranskim ali ve čstranskim dogovorom ni dolo čeno druga če, 
pomeni „država udeleženka“ pogodbeno stranko Konvencije ATA ali Istanbulske konvencije, ki je sprejela priporo čila Sveta za carinsko sode ­
lovanje z dne 25. junija 1992 glede sprejemanja zvezkov ATA in CPD za postopek za časnega uvoza. 
2. Odstavek 1 se uporablja le, če: 
(a) se zvezki ATA/CPD nanašajo na blago in uporabe, ki jih zajemajo 
te konvencije ali dogovori; 
(b) zvezke ATA/CPD potrdijo carinski organi na ustreznem delu na 
platnici; in 
(c) veljajo na celotnem carinskem obmo čju Skupnosti. 
Zvezek ATA/CPD se predloži uradu vstopa na carinsko obmo čje Skup­
nosti, razen če ta urad ne more preveriti izpolnjevanja pogojev za ta 
postopek. 
3. ►
M26  Členi 457c, 457d ◄ in 458 do 461 se uporabljajo s 
potrebnimi spremembami za blago, ki je dano v postopek in ga zajemajo zvezki ATA.
 
Člen 581  
1. Brez poseganja v posebne garantne sisteme za zvezke ATA/CPD 
je treba pri za četku postopka s pisno deklaracijo preskrbeti zavarovanje, 
razen v primerih iz Priloge 77.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 322
 
2. Da bi olajšali nadzor nad postopkom, lahko carinski organi 
zahtevajo vodenje evidenc.  
Člen 582  
1. Kadar je blago, dano v postopek v skladu s členom 576, sproš čeno 
v prosti promet, se znesek dolga dolo či na osnovi elementov za odmero, 
ustreznih za to blago v trenutku sprejetja deklaracije za prosti promet. 
Kadar je blago, dano v postopek v skladu s členom 576, dano na trg, se 
šteje, da je predloženo carini, ko je prijavljeno za sprostitev v prosti promet pred potekom roka za zaklju ček. 
2. Za zaklju ček postopka glede blaga iz člena 576(1) šteje njegova 
poraba, uni čenje ali brezpla čna razdelitev navzo čim na prireditvi kot 
ponovni izvoz, pod pogojem, da njegova koli čina ustreza vrsti prire ­
ditve, številu obiskovalcev in obsegu imetnikove tamkajšnje udeležbe. 
Prvi pododstavek se ne uporablja za alkoholne pija če, tobačne izdelke 
ali gorivo.
 
Člen 583  
Kadar je blago v postopku dano v enega od odložnih postopkov ali 
uvedeno v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu iz člena 799 ali v 
prosto skladiš če ali dano v prosto cono kontrolne vrste II v pomenu iz 
člena 799, kar omogo ča zaključek postopkaza časnega uvoza, potem 
morajo dokumenti razen zvezkov ATA/CPD ali evidenc, uporabljenih za imenovano carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, ali kateri koli njihovi nadomestni dokumenti imeti eno od naslednjih oznak: 
— Mercancías IT, 
— MI-varer, 
— VV-Waren, — Εμπορεύματα  ΠΕ, 
— ΤA goods, 
— Marchandises ΑΤ, 
— Merci ΑΤ, 
— TI-goederen, 
— Mercadorias IT, 
— VM-tavaroita, 
— TI-varor,  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 323
 
— Zboží DP, 
— AI kaup, — PI preces, — LĮ prekės, 
— IB áruk, — Oġġetti TA, 
— Towary OCz, — ZU blago, — DP tovar,
 
▼M30  
— Стоки  от ВВ, 
— Mărfuri AT,  
▼M45  
— PU roba.  
▼M20  
Člen 584  
Za železniška prevozna sredstva, ki se po dogovoru uporabljajo skupno, 
se postopek zaklju či tudi, ko se železniška prevozna sredstva iste vrste 
ali iste vrednosti, kakršna so bila dana na razpolago osebi s sedežem na carinskem obmo čju Skupnosti, izvozijo ali ponovno izvozijo.
 
POGLAVJE 6  
Pasivno oplemenitenje  
O d d e l e k 1  
Dodatni pogoji glede odobritve dovoljenja  
Člen 585  
1. Razen če obstajajo znaki o nasprotnem, se šteje, da bistveni 
interesi predelovalcev Skupnosti niso resno oškodovani. 
2. Kadar zahtevek za dovoljenje sestavi oseba, ki izvaža blago v 
začasnem izvozu brez organiziranja operacij oplemenitenja, carinski 
organi na osnovi dokazilnih listin predhodno preverijo pogoje, pred ­
pisane v členu 147(2) zakonika. Smiselno se uporabita člena 503 in 504.  
Člen 586  
1. V dovoljenju so navedena sredstva in metode za ugotavljanje, ali 
izvirajo pridobljeni izdelki iz predelave blaga v za časnem izvozu, 
oziroma za preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo sistema zamenjave.  ▼
A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 324
 
Taka sredstva in metode lahko vklju čujejo uporabo informativnega 
dokumenta, predpisanega v Prilogi 104, in pregled evidenc. 
2. Kadar zaradi vrste operacij oplemenitenja ni mogo če ugotoviti, ali 
pridobljeni izdelki izvirajo iz blaga v za časnem izvozu, se dovoljenje 
kljub temu lahko odobri v dobro utemeljenih primerih, pod pogojem, da vložnik lahko zadovoljivo jam či, da ima blago, uporabljeno v postopkih 
oplemenitenja, isto osemmestno tarifno oznako KN, je enake trgovske kakovosti in ima enake tehni čne lastnosti kakor blago v za časnem 
izvozu. V dovoljenju se dolo čijo pogoji za uporabo postopka.
 
Člen 587  
Kadar se postopek zahteva za popravilo, mora biti blago v za časnem 
izvozu sposobno popravila, postopek pa se ne sme uporabiti za izboljšanje tehni čne učinkovitosti blaga.
 
O d d e l e k 2  
Določbe glede izvedbe postopka  
Člen 588  
1. V dovoljenju je dolo čen rok za zaklju ček. Kadar to opravi čujejo 
okoliščine, se ta rok lahko podaljša, tudi če je prvotno postavljeni rok že 
potekel. 
2. Člen 157(2) zakonika se uporablja tudi potem, ko je prvotno post ­
avljeni rok že potekel.  
Člen 589  
1. Deklaracija za vnos blaga v za časnem izvozu v postopek se sestavi 
v skladu z dolo čbami, predpisanimi za izvoz. 
2. Pri predhodnem uvozu mora biti med spremnimi dokumenti k 
deklaraciji za sprostitev v promet tudi kopija dovoljenja, razen če se 
tako dovoljenje zahteva v skladu s členom 497(3)(d). Smiselno se 
uporabi člen 220(3).  
O d d e l e k 3  
Določbe glede izra čuna za oprostitev dajatve  
Člen 590  
1. Za izra čun zneska, ki se odšteje, se ne upoštevajo nobene protid ­
ampinške dajatve ali izravnalne dajatve.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 325
 
Stranski pridobljeni izdelki, ki jih predstavljajo odpadki, usedline, 
odrezki in ostanki, se štejejo za vklju čene. 
2. Pri dolo čanju vrednosti blaga v za časnem izvozu v skladu z eno 
od metod iz drugega pododstavka člena 151(2) zakonika se stroški 
natovarjanja, prevoza in zavarovanja za blago v za časnem izvozu do 
kraja, kjer so bile opravljene operacije oplemenitenja ali zadnja taka operacija, ne vklju čijo v: 
(a) vrednost blaga v za časnem izvozu, ki se upošteva pri 
določanju carinske vrednosti pridobljenih izdelkov v skladu s 
členom 32(1)(b)(i) zakonika; ali 
(a) stroške oplemenitenja, kadar vrednosti blaga v za časnem izvozu ni 
mogoče določiti v skladu s členom 32(1)(b)(i) zakonika. 
Stroški natovarjanja, prevoza in zavarovanja pridobljenih izdelkov s 
kraja, kjer so se opravile operacije oplemenitenja ali zadnja taka oper ­
acija, do kraja njihovega vnosa na carinsko obmo čje Skupnosti, se 
vključijo v stroške oplemenitenja. 
Med stroške natovarjanja, prevoza in zavarovanja spadajo: 
(a) provizije in posredovalnine razen nakupnih provizij; 
(b) cena zabojnikov, ki niso nelo čljivi del blaga v za časnem izvozu; 
(c) cena pakiranja skupaj z delom in snovmi; 
(d) stroški ravnanja z blagom v povezavi s prevozom.
 
Člen 591  
Delna oprostitev uvoznih dajatev z upoštevanjem stroška operacije ople ­
menitenja kot osnove vrednosti za dajatev se odobri na zahtevo.  
▼M26  
Carinski organi zavrnejo izra čun delne oprostitve uvoznih dajatev po tej 
določbi, če se pred sprostitvijo pridobljenih proizvodov v prosti promet 
ugotovi, da je edini namen sprostitve blaga v za časnem izvozu, ki ni po 
poreklu iz Skupnosti v smislu naslova II, poglavje 2, oddelek 1, Zakonika, v prosti promet po stopnji dajatve ni č, izkoristiti delno 
oprostitev po tej dolo čbi. 
▼
M20  
Členi 29 do 35 zakonika se smiselno uporabljajo za stroške predelave, v 
katerih ni upoštevano blago v za časnem izvozu.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 326
 
Člen 592  
Pri podjetjih, ki pogosto opravljajo operacije oplemenitenja po dovol ­
jenju, nezajemajo čem popravila, lahko carinski organi na zahtevo 
imetnika dolo čijo povpre čno carinsko stopnjo, ki se uporabi za vse te 
operacije (zbirni zaklju ček). 
Ta stopnja se dolo či za vsako obdobje najve č dvanajstih mesecev in se 
uporablja za časno za pridobljene izdelke, v tem obdobju sproš čene v 
prosti promet. Na koncu vsakega obdobja carinski organi opravijo končni izračun in po potrebi uporabijo dolo čbe člena 220(1) ali člena 
236 zakonika.  
▼
B 
NASLOV IV  
▼M29  
IZVEDBENE DOLO ČBE V ZVEZI Z IZVOZOM  
POGLAVJE 1  
Splošne dolo čbe za carinske deklaracije  
Člen 592a  
Členi 592b do 592f se ne uporabljajo za naslednje blago: 
(a) elektri čna energija; 
(b) blago, ki izstopa po cevovodu; 
(c) pisma, razglednice in tiskovine, tudi na elektronskem nosilcu; 
(d) blago, ki se giblje v skladu s pravili konvencije Svetovne poštne 
zveze;  
▼M38  
(e) blago, za katero je dovoljeno prijavljanje s katerim koli drugim 
dejanjem v skladu s členi 231, 232(2) in 233, razen gospodinjske 
opreme, kakor je opredeljena v členu 2(1)(d) Uredbe (ES) 
št. 1186/2009, palet, zabojnikov in prevoznih sredstev za prevoz po cesti, železnici, zraku, morju in celinskih plovnih poteh, ki se prevažajo na podlagi prevozne pogodbe;  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 327
 
(f) blago v osebni prtljagi potnika;  
▼M38  
(g) blago, za katero je dovoljena ustna deklaracija v skladu s členi 226, 
227 in 229(2), razen gospodinjske opreme, kakor je opredeljena v členu 2(1)(d) Uredbe (ES) št. 1186/2009, palet, zabojnikov in 
prevoznih sredstev za prevoz po cesti, železnici, zraku, morju in celinskih plovnih poteh, ki se prevažajo na podlagi prevozne pogodbe;  
▼
M29  
(h) blaga zajetega z zvezkoma ATA in CPD; 
(i) blago, ki se giblje na podlagi obrazca 302, ki ga dolo ča konvencija 
med pogodbenicami Severnoatlantske pogodbe o statusu njihovih sil, podpisana 19. junija 1951 v Londonu;  
▼
M33  
(j) blago, ki se prevaža na krovu plovil linijskih ladijskih prevoznikov, 
ustrezno potrjeno v skladu s členom 313b, ter blago na plovilih ali 
zrakoplovih, ki se gibljejo med pristaniš či in letališ či Skupnosti, 
brez vmesnega pristanka v pristaniš ču ali na letališ ču zunaj 
carinskega obmo čja Skupnosti;  
(k) orožje in vojaško opremo, ki ga s carinskega obmo čja Skupnosti z 
vojaškim prevozom ali prevozom, ki se izvaja samo za namene vojaških organov, iznesejo organi, pristojni za vojaško obrambo države članice;  
▼
M38  
(l) naslednje blago, ki se s carinskega obmo čja Skupnosti iznese 
neposredno na vrtalne ploš čadi ali ploš čadi za predelavo ali 
vetrne turbine, ki jih upravlja oseba s sedežem na carinskem območju Skupnosti: 
(i) blago, ki se uporablja za gradnjo, popravilo, vzdrževanje in 
pretvorbo takšnih ploš čadi ali vetrnih turbin; 
(ii) blago, ki se pritrdi ali uporabi za opremljanje navedenih 
ploščadi ali vetrnih turbin oziroma se te opremijo z njim; 
(iii) potrebš čine, ki se uporabljajo oziroma porabljajo na navedenih 
ploščadih ali vetrnih turbinah;  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 328
 
(m) blago v pošiljkah, katerih realna vrednost ne preseže 22 EUR, pod 
pogojem, da se carinski organi v dogovoru z gospodarskimi subjekti strinjajo z izvedbo analize tveganja z uporabo informacij iz sistema, ki ga uporablja gospodarski subjekt, ali informacij, ki jih tak sistem zagotovi;
 
▼M38  
(n) za blago, ki je v skladu z Dunajsko konvencijo o diplomatskih 
odnosih z dne 18. aprila 1961, Dunajsko konvencijo o konzularnih 
odnosih z dne 24. aprila 1963, drugimi konzularnimi konvencijami ali v skladu z Newyorško konvencijo o posebnih misijah z dne 16. decembra 1969 oproš čeno plačila dajatev; 
(o) za blago, ki je kot deli ali dodatna oprema dobavljeno za vgradnjo 
v plovila in zrakoplove, motorna goriva, maziva in plin, ki so potrebni za delovanje plovil in zrakoplovov, ter živila in drugi proizvodi, namenjeni za porabo ali prodajo na krovu; 
(p) blago, namenjeno na obmo čja carinskega obmo čja Skupnosti, kjer 
se ne uporablja Direktiva 2006/112/ES ali Direktiva 2008/118/ES, in blago, odpremljeno s teh obmo čij v drugi namembni kraj na 
carinskem obmo čju Skupnosti, ter blago, odpremljeno s carinskega 
območja Skupnosti na Helgoland, v Republiko San Marino in 
Vatikansko mestno državo.  
▼
M29  
Člen 592b  
1. Kadar koli je blago, ki zapuš ča carinsko obmo čje Skupnosti, 
zajeto v carinski deklaraciji, se ta carinska deklaracija vloži pri pris ­
tojnem carinskem uradu, in sicer v naslednjih rokih: 
(a) za pomorski promet: 
(i) za tovor v zabojnikih, za katerega se ne uporablja to čka (iii) ali 
(iv): najmanj 24 ur pred natovarjanjem blaga na plovilo, s katerim bo zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti;  
▼
M33  
(ii) za razsuti/zbirni tovor najmanj štiri ure pred odhodom iz prist ­
anišča na carinskem obmo čju Skupnosti, razen ko se 
uporabljata to čki (iii) ali (iv);  
▼M29  
(iii) pri prevozu med carinskim obmo čjem Skupnosti, razen fran ­
coskih prekomorskih departmajev, Azorov, Madeire ali Kanarskih otokov, in Grenlandijo, Ferskimi otoki, Ceuto, Melillo, Norveško, Islandijo, pristaniš či v Baltskem morju, 
Severnem morju, Črnem morju, Sredozemlju ali vsemi prist ­
anišči v Maroku: najmanj dve uri preden zapusti pristaniš če na 
carinskem obmo čju Skupnosti;  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 329
 
(iv) pri prevozu, v primerih, ki niso tisti iz to čke (iii), med fran ­
coskimi prekomorskimi departmaji, Azori, Madeiro, Kanarskimi otoki in ozemlji izven carinskega obmo čja Skup­
nosti, kadar prevoz traja manj kot 24 ur: najmanj dve uri preden zapusti pristaniš če na carinskem obmo čju Skupnosti; 
(b) za zra čni promet najmanj 30 minut pred odhodom z letališ ča na 
carinskem obmo čju Skupnosti; 
(c) za železniški promet in promet po celinskih vodah najmanj dve uri 
pred odhodom iz carinskega urada izstopa; 
(d) za cestni promet in promet po celinskih vodah najmanj eno uro pred 
odhodom iz carinskega urada izstopa;  
▼
M38  __________  
▼M29  
(f) kadar se uporablja Uredba Komisije (ES) št. 800/1999, v skladu z 
njenimi dolo čbami.  
▼M38  
2. Kadar se carinska deklaracija ne vloži z uporabo postopka obdelave podatkov, je rok iz to čk (a)(iii) in (iv), (b), (c) in (d) 
odstavka 1 najmanj štiri ure.  
▼
M29  
3. Če računalniški sistem carinskih organov za časno ne deluje, se še 
vedno uporabljajo roki iz odstavka 1.  
Člen 592c  
1. V primeru intermodalnega prevoza, ko se blago pretovori z enega 
prevoznega sredstva na drugega za prevoz izven carinskega obmo čja 
Skupnosti, rok za vložitev deklaracije ustreza roku, ki se nanaša na prevozno sredstvo, ki zapuš ča carinsko obmo čje Skupnosti, kot ga 
določa člen 592b. 
2. V primeru kombiniranega prevoza, pri katerem aktivno prevozno 
sredstvo, ki pre čka mejo, zgolj prevaža drugo aktivno prevozno 
sredstvo, rok za vložitev deklaracije ustreza roku, ki se nanaša na aktivno prevozno sredstvo, ki pre čka mejo, kot ga dolo ča člen 592b.
 
Člen 592d  
1. Roki iz členov 592b in 592c se ne uporabljajo, kadar mednarodni 
sporazumi med Skupnostjo in tretjimi državami zahtevajo izmenjavo podatkov iz carinske deklaracije v rokih, druga čnih od tistih iz 
navedenih členov.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 330
 
2. Rok v nobenem primeru ni krajši od časa, ki je potreben, da se 
opravi analiza tveganja, preden blago zapusti carinsko obmo čje Skup­
nosti.  
Člen 592e  
1. Pristojni carinski urad po prejemu carinske deklaracije in pred 
prepustitvijo blaga za izvoz izvede ustrezne analize tveganja in carinske kontrole. 
2. Blago se lahko prepusti takoj, ko se izvede analiza tveganja in 
njeni rezultati to dopuš čajo.
 
Člen 592f  
1. Kadar se ugotovi, da blago, predloženo carini, ni zajeto z dekla ­
racijo, ki bi vsebovala podrobnosti, ki so potrebni za izstopno skupno deklaracijo, oseba, ki dostavi blago ali ki prevzame odgovornost za prevoz blaga izven carinskega obmo čja Skupnosti, takoj vloži 
carinsko deklaracijo ali izstopno skupno deklaracijo. 
2. Če deklarant vloži carinsko deklaracijo po preteku rokov iz členov 
592b in 592c, to ne prepre či uporabe kazni, ki jih dolo ča nacionalna 
zakonodaja.  
▼
M33  
Člen 592g  
Kadar se blago, ki je v skladu s  ►M38  členom 592a(c) do (p) ◄ 
oproščeno obveznosti, da se zanj do roka iz členov 592b in 592c 
vloži carinska deklaracija, iznese iz carinskega obmo čja Skupnosti, se 
analiza tveganja izvede ob predložitvi blaga na podlagi carinske dekla ­
racije, ki zajema to blago, kadar je ta na voljo.  
▼M29  
POGLAVJE 2  
Trajni izvoz  
▼M38  
Člen 786  
1. Izvozni postopek v smislu člena 161(1) zakonika se uporablja, 
kadar se skupnostno blago iznese v namembni kraj zunaj carinskega območja Skupnosti. 
2. Formalnosti v zvezi z izvozno deklaracijo iz tega poglavja se 
uporabljajo tudi: 
(a) kadar se skupnostno blago giblje na ozemlja in z ozemelj v okviru 
carinskega obmo čja Skupnosti kjer se Direktiva 2006/112/ES ali 
Direktiva 2008/118/ES ne uporabljata;  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 331
 
(b) kadar je skupnostno blago kot dav čno oproš čeno dobavljeno za 
oskrbo ladij in letal, ne glede na namembni kraj zrakoplova ali plovila. 
Vendar v primerih iz to čk (a) in (b) v izvozno deklaracijo ni potrebno 
vključiti podrobnosti za izstopno skupno deklaracijo iz Priloge 30A.
 
▼M29  
Člen 787  
1. Izvozne deklaracije ustrezajo dolo čbam o obliki in podrobnostih iz 
tega poglavja, členov 279 do 289, Priloge 37 in Priloge 30A. Vložijo se 
pri pristojnem carinskem uradu z uporabo postopka obdelave podatkov.  
▼M34  
2. Kadar ra čunalniški sistem carinskih organov ne deluje ali kadar 
elektronska aplikacija osebe, ki vlaga izvozno deklaracijo, ne deluje, carinski organi sprejmejo papirno izvozno deklaracijo, če je pripravljena 
na enega od naslednjih na činov: 
(a) z obrazcem, ki ustreza vzorcu, dolo čenemu v prilogah 31 do 34, 
dopolnjenemu z varstveno in varnostno listino, ki ustreza vzorcu, določenemu v Prilogi 45i, in varnostnim in varstvenim seznamom 
postavk, ki ustreza vzorcu, dolo čenemu v Prilogi 45j; 
(b) z izvozno/varnostno enotno upravno listino, ki ustreza vzorcu, 
določenemu v Prilogi 45k, in izvoznemu/varnostnemu seznamu 
postavk, ki ustreza vzorcu, dolo čenemu v Prilogi 45l. 
Obrazec mora vsebovati minimalni seznam podatkov, dolo čenih v 
Prilogi 37 in v Prilogi 30A za izvozni postopek.  
▼
M29  
3. Carinski organi sporazumno dolo čijo postopek, ki se izvaja v 
primerih iz to čke (a) odstavka 2. 
4. Uporabo papirne izvozne deklaracije iz odstavka 2(b) odobrijo 
carinski organi. 
5. Kadar blago izvažajo potniki, ki nimajo neposrednega dostopa do 
carinskega ra čunalniškega sistema in tako tudi ne sredstev za vložitev 
izvozne deklaracije z uporabo postopka obdelave podatkov pri uradu izvoza, carinski organi potniku dovolijo uporabo papirne carinske dekla ­
racije dane na obrazcu, ki ustreza vzorcu iz prilog 31 do 34, in vsebuje minimalni seznam podatkov iz Priloge 37 in Priloge 30A za izvozni postopek.  ▼
M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 332
 
6. V primerih iz odstavkov 4 in 5 tega člena carinski organi zago ­
tovijo, da se izpolnijo zahteve iz členov 796a do 796e.  
▼B 
Člen 788  
1. Kot izvoznik iz člena 161(5) zakonika se šteje oseba, za ra čun 
katere je bila deklaracija vložena in je v trenutku njenega sprejema lastnik blaga ali ima podobno pravico razpolaganja z zadevnim blagom. 
2. Če ima lastnik blaga ali oseba, ki ima podobno pravico razpo ­
laganja z njim, v skladu s pogodbo o izvozu sedež zunaj Skupnosti, se 
kot izvoznik šteje pogodbeni partner s sedežem v Skupnosti.
 
Člen 789  
V primeru pogodbe s podizvajalcem se lahko izvozna deklaracija vloži 
pri pristojnem carinskem uradu, ki je glede sedeža podizvajalca krajevno pristojen.
 
Člen 790  
Če se zaradi upravnih razlogov prvi stavek člena 161(5) zakonika ne 
more uporabiti, se lahko deklaracija vloži pri vsakem carinskem uradu, ki je v državi članici pristojen za to operacijo.
 
Člen 791  
1. Iz zadovoljivo utemeljenih razlogov se lahko izvozna deklaracija 
sprejme: 
— pri carinskem uradu, ki ni naveden v prvem stavku člena 161(5) 
zakonika, 
ali 
— pri carinskem uradu, ki ni naveden v členu 790. 
V tem primeru se mora pri kontrolah glede uporabe ukrepov prepovedi 
in omejevanja upoštevati posebnost stanja.  
▼M29  __________  
Člen 792  
1. Kadar se izvozna deklaracija izdela na podlagi enotne upravne 
listine, se uporabijo izvodi 1, 2 in 3, brez poseganja v člen 207. 
Carinski urad, pri katerem je bila vložena izvozna deklaracija, žigosa polje A in po potrebi izpolni polje D.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 333
 
Ko ta carinski urad odobri prepustitev blaga, obdrži izvod 1, izvod 2 
pošlje statisti čnemu uradu države članice carinskega urada izvoza in, 
kadar se ne uporabljajo členi 796a do 796e, vrne izvod 3 zadevni osebi. 
2. Kadar se izvozna deklaracija obdela v carinskem uradu izvoza z 
uporabo postopka obdelave podatkov, se lahko izvod 3 enotne upravne listine nadomesti s spremnim dokumentom, ki se natisne iz ra čun­
alniškega sistema carinskega organa. Ta dokument vklju čuje vsaj 
podatke, ki se zahtevajo za spremno izvozno listino iz člena 796a. 
Carinski organi lahko deklaranta pooblastijo, da spremni dokument 
natisne iz svojega ra čunalniškega sistema. 
3. Kadar se celotni izvozni postopek izvede na obmo čju ene države 
članice, lahko ta država članica opusti uporabo izvoda 3 enotne 
upravne listine ali spremne izvozne listine, če so izpolnjene zahteve 
iz člena 182b(2) zakonika. 
4. Brez poseganja v člene 796a do 796e se v primeru, da carinski 
predpisi dolo čijo drug dokument, ki bo nadomestil izvod 3 enotne 
upravne listine, se za ta drugi dokument smiselno uporabljajo dolo čbe 
tega poglavja.
 
Člen 792a  
1. Kadar blago, ki je bilo prepuš čeno za izvoz, ne zapusti carinskega 
območja Skupnosti, izvoznik ali deklarant o tem takoj obvesti carinski 
urad izvoza. Kjer je primerno, se izvod 3 enotne upravne listine vrne navedenemu uradu.  ►
M33  __________  ◄ 
2. Kadar se v primerih iz  ►M38  točke (b) drugega pododstavka 
člena 793(2) ◄ ali člena 793b zaradi spremembe prevozne pogodbe 
prevoz, ki bi se moral kon čati izven carinskega obmo čja Skupnosti, 
konča na njem, lahko zadevne družbe ali organi spremenjeno 
pogodbo izvedejo le s soglasjem carinskega urada iz to čke (b) 
drugega pododstavka člena 793(2)(b) ali, v primeru uporabe tranzitnega 
postopka, s soglasjem urada odhoda. Izvod 3 izvozne deklaracije se vrne 
carinskemu uradu izvoza, ki razveljavi deklaracijo.  
▼M33  
Člen 792b  
Člena 796da in 796e se smiselno uporabljata v primerih, kadar je 
vložena papirna izvozna deklaracija.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 334
 
Člen 793  
1. Izvod 3 enotne upravne listine ali spremni dokument iz člena 
792(2) in blago, prepuš čeno za izvoz, se skupaj predložita carini pri 
carinskem uradu izstopa. 
2. Carinski urad izstopa je zadnji carinski urad, preden blago zapusti 
carinsko obmo čje Skupnosti. 
Z odstopanjem od prvega pododstavka je carinski urad izstopa eden 
izmed naslednjih: 
(a) pri blagu, ki izstopa po cevovodu, in pri elektri čni energiji urad, ki 
ga določi država članica, v kateri ima izvoznik sedež; 
(b) carinski urad, ki je pristojen v kraju, kjer blago v skladu z enotno 
prevozno pogodbo prevzamejo železniške družbe, poštni organi, 
letalske družbe ali ladjarske družbe za prevoz izven carinskega območja Skupnosti, pod pogojem, da sta izpolnjena naslednja 
pogoja: 
(i) blago bo carinsko obmo čje Skupnosti zapustilo po železnici, 
pošti, zraku ali morju; 
(ii) deklarant ali njegov zastopnik zahtevata, da se formalnosti iz 
člena 793a(2) ali člena 796e(1) izvedejo pri tem uradu.  
▼
M38  
3. V primerih iz to čke (b) drugega pododstavka odstavka 2, kadar 
blago, prevzeto v okviru enotne prevozne pogodbe, prispe v carinski urad v dejanski to čki izstopa s carinskega obmo čja Skupnosti, da 
prevoznik na zahtevo navedenemu uradu na voljo eno od naslednjega: 
(a) referen čno številko gibanja (MRN) izvozne deklaracije, če je na 
voljo; ali 
(b) kopijo enotne prevozne pogodbe ali izvozno deklaracijo za zadevno 
blago; ali 
(c) edinstveno referen čno številko pošiljke ali referen čno številko 
prevozne listine in število tovorkov ter identifikacijsko številko opreme, če gre za zabojnike; ali 
(d) informacije v zvezi z enotno prevozno pogodbo ali prevozom blaga 
iz carinskega obmo čja Skupnosti, vsebovane v sistemu za obdelavo 
podatkov osebe, ki prevzame blago, ali drugega komercialnega sistema obdelave podatkov.
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 335
 
Člen 793a  
1. Carinski urad izstopa pred iznosom blaga s carinskega obmo čja 
Skupnosti izvede ustrezne kontrole, ki temeljijo na tveganju, predvsem zato, da zagotovi, da predloženo blago ustreza navedenemu. Carinski urad izstopa nadzoruje fizi čni iznos blaga. 
Kadar je bila izvozna deklaracija vložena pri uradu, ki ni carinski urad 
izstopa, in so bili podatki poslani v skladu s členom 182b(2) zakonika, 
lahko carinski urad izstopa upošteva rezultate katere koli kontrole, ki jo je izvedel ta drugi urad. 
2. Kadar deklarant v polje 44 vnese „RET-EXP“ ali šifro 30400 ali 
kako druga če navede svojo željo, da se mu vrne izvod 3, carinski urad 
izstopa fizi čni iznos blaga potrdi z zaznamkom na hrbtni strani nave ­
denega izvoda. 
Ta izvod da osebi, ki ga je predložila, ali posredniku, imenovanemu v 
izvodu 3, ki ima sedež v okrožju carinskega urada izstopa, da ga vrne deklarantu. 
Zaznamek je v obliki žiga, na katerem sta razvidna ime carinskega 
urada izstopa in datum iznosa blaga. 
3. V primeru izvoza v ve č delih prek istega carinskega urada izstopa 
se naredi zaznamek le za dejansko izvoženo blago. 
V primeru izvoza v ve č delih prek ve č carinskih uradov izstopa carinski 
urad izvoza ali carinski urad izstopa, pri katerem je bil predložen izvirnik izvoda 3, na ustrezno utemeljeno zahtevo potrdi kopijo izvoda 3 za vsak del zadevnega blaga, da se lahko predloži drugemu carinskemu uradu izstopa. 
V primerih iz prvega in drugega pododstavka se v originalu izvoda 3 
zabeleži ustrezen zaznamek. 
4. Kadar se celotni postopek izvoza izvede na obmo čju ene države 
članice, lahko ta dolo či, da izvoda 3 ni treba opremiti z zaznamkom. V 
tem primeru se izvod 3 ne vrne deklarantu. 
5. Kadar carinski urad izstopa ugotovi primanjkljaj blaga, to zabeleži 
kot zaznamek v predloženem izvodu izvozne deklaracije in obvesti carinski urad izvoza.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 336
 
Kadar carinski urad izstopa ugotovi presežek blaga, zavrne iznos blaga, 
dokler se ne opravijo izvozni postopki. 
Kadar carinski urad izstopa ugotovi razliko v naravi blaga, zavrne iznos 
blaga, dokler se ne opravijo izvozne formalnosti, in obvesti carinski urad izvoza.  
▼
M38  __________  
▼M29  
Člen 793b  
1. V primeru, ko se blago v skladu s tranzitnim postopkom iznese iz 
carinskega obmo čja Skupnosti ali pošlje carinskemu uradu izstopa, urad 
odhoda potrdi izvod 3 v skladu s členom 793a(2) in ga vrne osebi iz 
navedenega člena. 
Kadar se zahteva spremni dokument, se tudi opremi z navedbo „izvoz“. 
Na izvodu 3 izvozne deklaracije je treba vnesti sklic na spremni dokument in obratno. 
Prvi in drugi pododstavek tega člena se ne uporabljata, kadar je 
odpravljena predložitev blaga pri uradu odhoda iz člena 419(4) in (7) 
ter člena 434(6) in (9). 
2. Zaznamek in vrnitev izvoda 3 iz prvega pododstavka odstavka 1 
tega člena se uporabljata tudi za blago, prepuš čeno za izvoz, ki ni zajeto 
v tranzitnem postopku, ampak je poslano carinskemu uradu izstopa, vključenemu v tranzitno deklaracijo v obliki enotnega manifesta iz 
člena 445 ali člena 448 in dolo čenemu v skladu s členom 445(3)(e) 
ali členom 448(3)(e). 
3. Carinski urad izstopa kontrolira fizi čni iznos blaga.
 
▼M38  __________  
▼B 
Člen 794  
1. Blago, za katero ne velja ukrep prepovedi ali omejitve in katerega 
vrednost po pošiljki in deklarantu ne presega 3 000 ekujev, se lahko prijavi pri carinskem uradu izstopa. 
Države članice lahko dolo čijo, da se ta dolo čba ne uporablja, če oseba, 
ki vloži izvozno deklaracijo, kot poklicni carinski agent deluje za ra čun 
druge osebe.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 337
 
2. Ustne deklaracije se lahko dajo samo pri carinskem uradu izstopa.  
▼M29  
Člen 795  
1. Kadar je blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti brez izvozne 
deklaracije, to deklaracijo naknadno vloži izvoznik pri carinskem uradu, pristojnem v kraju, v katerem ima izvoznik sedež. 
Uporablja se člen 790. 
Carinski organi to deklaracijo sprejmejo, če izvoznik predloži eno od 
naslednjih: 
(a) sklicevanje na izstopno skupno deklaracijo; 
(b) zadosten dokaz o vrsti in koli čini blaga ter okoliš čine, v katerih je 
blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti. 
Navedeni urad tudi zagotovi potrditev o iznosu iz člena 793a(2) ali 
člena 796e(1), če deklarant to zahteva. 
2. Naknadno sprejetje izvozne deklaracije s strani carinskih organov 
ne prepre čuje uporabe enega od naslednjih: 
(a) kazni, predvidenih z nacionalno zakonodajo; 
(b) posledic ukrepov v okviru skupne kmetijske ali trgovinske politike.
 
__________  
POGLAVJE 3  
Izmenjava podatkov o izvozu med carinskimi organi z uporabo 
informacijske tehnologije in ra čunalniških mrež  
Člen 796a  
1. Carinski urad izvoza odobri sprostitev blaga z izdajo spremne 
izvozne listine deklarantu. Spremna izvozna listina ustreza vzorcu in opombam iz  ►
M34  Priloga 45g ◄. ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 338
 
2. Kadar izvozna pošiljka vsebuje ve č kot en predmet, se 
spremni izvozni listini priloži seznam predmetov, ki ustreza vzorcu iz  
►M34  Priloga 45h ◄. Ta je sestavni del spremne izvozne listine. 
3. Kadar je dovoljeno, se lahko spremna izvozna listina natisne iz 
računalniškega sistema deklaranta.  
Člen 796b  
1. Ob sprostitvi blaga carinski urad izvoza podatke o izvozu pošlje 
prijavljenemu carinskemu uradu izstopa z uporabo sporo čila „evidenca 
pričakovanega izvoza“. To sporo čilo temelji na podatkih iz izvozne 
deklaracije, ki jih carinski organi po potrebi ustrezno dopolnijo. 
2. Kadar gre blago na ve č uradov izstopa v obliki ve č pošiljk, mora 
za vsako pošiljko obstajati lo čeno obvestilo „evidenca pri čakovanega 
izvoza“ in lo čena spremna izvozna listina.  
Člen 796c  
Carinski organi lahko zahtevajo, da se jim obvestilo o prispetju blaga v 
carinski urad izstopa pošlje po elektronski poti. V tem primeru spremne izvozne listine carinskim organom ni treba fizi čno predložiti, pa č pa jo 
obdrži deklarant.  
▼
M38  
Takšno obvestilo vsebuje referen čno številko gibanja izvozne dekla ­
racije.  
▼M29  
Člen 796d  
▼M38  
1. Brez poseganja v to čko (b) drugega pododstavka člena 793(2) se 
carinski urad izstopa prepri ča, da predloženo blago ustreza 
prijavljenemu, in nadzoruje fizi čni iznos blaga s carinskega obmo čja 
Skupnosti. Vsak pregled blaga izvede carinski urad izstopa, ki kot podlago za ta pregled uporabi sporo čilo „evidenca pri čakovanega 
izvoza“ iz carinskega urada izvoza. 
Da se omogo či carinski nadzor, kadar je blago razloženo s prevoznega 
sredstva in predano drugi osebi, ki poseduje blago, ter naloženo na drugo prevozno sredstvo, ki bo blago, po predložitvi carinskemu uradu izstopa, prepeljalo s carinskega obmo čja Skupnosti, se uporabljajo 
naslednje dolo čbe: ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 339
 
(a) Imetnik najpozneje ob predaji blaga sporo či naslednjemu imetniku 
blaga edinstveno referen čno številko pošiljke ali referen čno številko 
prevozne listine in število tovorkov ter identifikacijsko številko opreme, če gre za zabojnike, ter, če je bila izdana, referen čno 
številko gibanja (MRN) izvozne deklaracije. To obveš čanje se 
lahko izvede v elektronski obliki in/ali s pomo čjo poslovnih, prist ­
aniških ali prevoznih informacijskih sistemov in postopkov ali, kadar ti niso na voljo, na kateri koli drug na čin. Najpozneje pri 
predaji blaga oseba, kateri je blago predano, zabeleži obvestilo, ki 
ga je dobila od neposredno predhodnega imetnika blaga. 
(b) Prevoznik ne sme naložiti blaga za prevoz s carinskega obmo čja 
Skupnosti, če mu informacije iz to čke (a) niso bile zagotovljene. 
(c) Prevoznik o izstopu blaga obvesti carinski urad izstopa, pri čemer 
predloži informacije iz to čke (a), razen če so navedene informacije 
carinskim organom na voljo prek obstoje čih poslovnih, pristaniških 
ali prevoznih informacijskih sistemov ali postopkov. Po možnosti je to obvestilo del obstoje čega manifesta ali katerih koli drugih zahtev 
za poročanje o prevozu. 
Za namene drugega pododstavka je „prevoznik“ oseba ki prinese blago 
ali prevzame odgovornost za prevoz blaga s carinskega obmo čja Skup­
nosti. Vendar: 
— v primeru kombiniranega prevoza, kadar aktivno prevozno sredstvo, 
ki zapušča carinsko obmo čje Skupnosti, le prevaža drugo prevozno 
sredstvo, ki se bo po prihodu aktivnega prevoznega sredstva na namembni kraj samo gibalo kot aktivno prevozno sredstvo, pomeni prevoznik osebo, ki bo upravljala prevozno sredstvo, ki se bo samo gibalo, ko bo prevozno sredstvo, ki zapuš ča carinsko 
območje Skupnosti, prispelo na svoj namembni kraj, 
— v primeru pomorskega ali zra čnega prometa, ko obstaja dogovor o 
delitvi plovil ali pogodbeni dogovor, je prevoznik oseba, ki je sklenila pogodbo in izdala nakladnico ali letalski tovorni list za dejanski prevoz blaga iz carinskega obmo čja Skupnosti.  
▼
M29  
2. Carinski urad izstopa pošlje sporo čilo „rezultati izstopa“ 
carinskemu uradu izvoza najpozneje na delovni dan po dnevu, ko je blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti. V primerih, ko to upra ­
vičujejo posebne okoliš čine, lahko carinski urad izstopa pošlje to 
sporočilo pozneje. 
3. V primeru izvoza v ve č delih, ko se blago, vklju čeno v eno 
sporočilo „evidenca pri čakovanega izvoza“, prenese v carinski urad 
izstopa kot ena pošiljka, vendar pozneje izstopi iz carinskega obmo čja 
Skupnosti iz tega urada izstopa v ve č kot ena pošiljka, carinski urad 
izstopa nadzira fizi čni iznos blaga in pošlje sporo čilo „rezultati izstopa“ 
šele potem, ko vse blago zapusti carinsko obmo čje Skupnosti.  ▼
M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 340
 
V izrednih okoliš činah, ko se blago, na katerega se nanaša sporo čilo 
„evidenca pri čakovanega izvoza“, prenese v carinski urad izstopa v 
obliki ene pošiljke, vendar pozneje zapusti carinsko obmo čje 
Skupnosti v ve č kot eni pošiljk in prek ve č carinskih uradov izstopa, 
carinski urad izstopa, kjer je bila pošiljka najprej predložena, ob prejemu ustrezno utemeljene zahteve potrdi izvod spremne izvozne listine za vsak del blaga. 
Carinski organi to potrditev odobrijo le, če se podatki iz spremne 
izvozne listine ujemajo s podatki v sporo čilu „evidenca pri čakovanega 
izvoza“. 
Ustrezna kopija spremne izvozne listine in blago se skupaj predložita 
zadevnemu carinskemu uradu izstopa. Vsak carinski urad izstopa izvod spremne izvozne listine opremi s podatki iz člena 793a(2) in jo vrne 
carinskemu uradu izstopa, kjer je bila pošiljka najprej predložena. Ta urad pošlje sporo čilo „rezultati izstopa“ šele potem, ko je vse blago 
zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti.  
▼
M38  
4. Brez poseganja v člen 792a, kadar blago, prijavljeno za izvoz, ni 
več namenjeno za iznos s carinskega obmo čja Skupnosti, oseba, ki 
odstrani blago s carinskega urada izstopa za prevoz v kraj znotraj nave ­
denega obmo čja, carinskemu uradu izstopa zagotovi informacije iz to čke 
(a) drugega pododstavka odstavka 1. Te informacije se lahko zagotovijo na kakršen koli na čin.
 
▼M33  
Člen 796da  
1. Kadar carinski urad izvoza v 90 dneh po prepustitvi blaga v izvoz 
ne prejme sporo čila „rezultati izstopa“ iz člena 796d(2), lahko carinski 
urad izvoza od izvoznika ali deklaranta po potrebi zahteva, da navede datum in carinski urad, pri katerem je blago zapustilo carinsko obmo čje 
Skupnosti. 
2. Izvoznik ali deklarant lahko na lastno pobudo ali na zahtevo v 
skladu z odstavkom 1 carinski urad izvoza obvesti, da je blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti, navede datum in carinski urad izstopa, pri 
katerem je blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti, ter od 
carinskega urada izvoza zahteva, da izstop potrdi. V tem primeru carinski urad izvoza od carinskega urada izstopa zahteva sporo čilo 
„rezultati izstopa“, ta pa mora na zahtevo odgovoriti v 10 dneh. 
3. Kadar v primerih iz odstavka 2 carinski urad izstopa ne potrdi 
izstopa blaga v časovnem roku iz odstavka 2, carinski urad izvoza o 
tem obvesti izvoznika ali deklaranta.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 341
 
Izvoznik ali deklarant lahko carinskemu uradu izvoza zagotovi dokaze, 
da je blago zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti. 
4. Dokazi iz odstavka 3 se lahko zagotovijo zlasti na enega ali ve č 
od naslednjih na činov: 
(a) s kopijo dobavnice, ki jo podpiše ali overi prejemnik zunaj 
carinskega obmo čja Skupnosti; 
(b) z dokazilom o pla čilu, računom ali dobavnico, ki jih podpiše ali 
overi gospodarski subjekt, ki je blago iznesel s carinskega obmo čja 
Skupnosti; 
(c) z deklaracijo, ki jo podpiše ali overi družba, ki je blago iznesla s 
carinskega obmo čja Skupnosti; 
(d) z dokumentom, ki ga potrdijo carinski organi države članice ali 
države zunaj carinskega obmo čja Skupnosti;  
▼M38  
(e) z evidencami gospodarskega subjekta o blagu, ki je bilo dostavljeno 
naftnim in plinskim vrtalnim ploš čadim ter ploš čadim za predelavo 
ali vetrnim turbinam.  
▼M33  
Člen 796e  
1. Carinski urad izvoza potrdi izstop izvozniku ali deklarantu v 
naslednjih primerih: 
(a) če je od carinskega urada izstopa prejel sporo čilo „rezultati izstopa“; 
(b) če v primerih iz člena 796da(2) kljub temu, da od carinskega urada 
izstopa v 10 dneh ni prejel sporo čila „rezultati izstopa“, meni, da so 
dokazi, zagotovljeni v skladu s členom 796da(4), zadostni. 
2. Kadar carinski urad izvoza po preteku roka 150 dni od datuma 
prepustitve blaga v izvoz ni prejel sporo čila „rezultati izstopa“ od 
carinskega urada izstopa niti zadovoljivih dokazov v skladu s členom 
796da(4), lahko carinski urad izvoza to šteje kot informacijo, da blago ni zapustilo carinskega obmo čja Skupnosti. 
3. Carinski urad izvoza obvesti izvoznika ali deklaranta ter prijavljeni 
carinski urad izstopa o razveljavitvi izvozne deklaracije. Kadar carinski urad izvoza sprejme dokaze v skladu s to čko b odstavka 1, o tem 
obvesti prijavljeni carinski urad izstopa.
 ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 342
 
POGLAVJE 4  
Začasni izvoz na podlagi zvezka ATA  
▼B 
Člen 797  
1. Izvoz se lahko opravi na podlagi zvezka ATA, če so izpolnjeni 
naslednji pogoji: 
(a) zvezek ATA se mora izdati v državi članici Skupnosti, vsebovati 
mora zaznamek in zavarovanje združenja s sedežem v Skupnosti, ki je del mednarodne zavarovalne verige. 
Seznam združenj objavi Komisija; 
(b) zvezek ATA mora zajemati skupnostno blago razen blaga: 
— za katero so bile ob njegovem izvozu s carinskega obmo čja 
Skupnosti izpolnjene izvozne carinske formalnosti zaradi pridobitve nadomestil ali drugih zneskov ob izvozu, dodeljenih v okviru skupne kmetijske politike, 
— za katero je odobrena druga finan čna ugodnost kakor nado ­
mestila ali drugi zneski v okviru skupne kmetijske politike, povezane z obveznostjo izvoza tega blaga, 
— za katero je bil vložen zahtevek za povra čilo; 
(c) predložiti se morajo dokumenti iz člena 221. Carinski organi lahko 
zahtevajo predložitev prevozne listine; 
(d) blago mora biti namenjeno ponovnemu uvozu. 2. Ob predložitvi blaga na podlagi zvezka ATA zaradi za časnega 
izvoza carinski urad izvoza izpolni naslednje formalnosti: 
(a) preveri podatke v poljih A do G kupona izvoza glede na blago, 
zajeto v zvezku ATA; 
(b) izpolni, če je to potrebno, polje na prvi strani zvezka z naslovom 
„Potrdilo carinskih organov“; 
(c) izpolni talon in polje H izvoznega kupona; 
(d) zabeleži svoje ime v polje H kupona ponovnega uvoza; 
(e) zadrži izvozni kupon.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 343
 
3. Če carinski urad izvoza ni isto časno carinski urad izstopa, carinski 
urad izvoza opravi formalnosti iz odstavka 2, vendar ne izpolni polja št. 7 izvoznega talona, ki se mora izpolniti pri carinskem uradu izstopa. 
4. Rok za ponovni uvoz blaga, ki ga carinski organi dolo čijo v polju H(b) 
izvoznega kupona, ne sme prekora čiti roka veljavnosti zvezka ATA.
 
Člen 798  
Če blago, ki je zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti z zvezkom ATA, 
ni več namenjeno ponovnemu uvozu, se mora izvozna deklaracija, ki 
vsebuje navedbe iz Priloge 37, predložiti carinskemu uradu izvoza. 
Pri predložitvi zadevnega zvezka carinski urad izvoza potrdi izvod št. 3 
izvozne deklaracije in razveljavi kupon in talon ponovnega uvoza.  
NASLOV V  
DRUGE CARINSKO DOVOLJENE RABE ALI UPORABE  
▼M20  
POGLAVJE I  
Proste cone in prosta skladiš ča 
O d d e l e k 1  
Skupne dolo čbe oddelkov 2 in 3  
P o d o d d e l e k 1  
Opredelitve in splošne dolo čbe 
Člen 799  
V tem poglavju: 
(a) „kontrola vrste I“ pomeni kontrole, ki temeljijo predvsem na obstoju 
ograje; 
(b) „kontrola vrste II“ pomeni kontrole, ki so utemeljene predvsem na 
formalnostih, opravljenih v skladu z zahtevami postopka carinskega skladiščenja; 
(c) „izvajalec“ pomeni katero koli osebo, ki opravlja dejavnost, kakršna 
je skladiš čenje, obdelava ali predelava, prodaja ali nabava blaga v 
prosti coni ali prostem skladiš ču. ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 344
 
Člen 800  
Katera koli oseba lahko pri carinskih organih, ki jih imenujejo države 
članice, vloži zahtevo, da se del carinskega obmo čja Skupnosti dolo či za 
ureditev proste cone ali prostega skladiš ča. 
Člen 801  
1. Zahtevek za dovoljenje za gradnjo v prosti coni se sestavi pisno. 
2. V vlogi iz odstavka 1 mora biti navedena dejavnost, za katero se 
bo uporabljala zgradba, in kateri koli drugi podatki, ki bodo omogo čili, 
da bodo carinski organi, ki jih dolo čijo države članice, ocenili podlago 
za odobritev dovoljenja. 
3. Pristojni carinski organi odobrijo dovoljenje v primerih, pri katerih 
ni ovirana uporaba carinskih predpisov. 
4. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabijo tudi, kadar gre za spremembo 
namembnosti zgradbe v prosti coni ali zgradbe, ki je del prostega skla ­
dišča. 
Člen 802  
Carinski organi držav članic sporo čijo Komisiji naslednje informacije: 
(a) obstoje če in delujo če proste cone v Skupnosti v skladu z razvr ­
stitvijo po členu 799; 
(b) pristojne carinske organe, ki jim je treba predložiti zahtevek iz 
člena 804. 
Komisija objavi informacije iz (a) in (b) v  Uradnem listu Evropskih 
skupnosti  serije C.  
P o d o d d e l e k 2  
Potrditev evidenc blaga  
Člen 803  
1. Izvajal čevo opravljanje dejavnosti je pogojeno s potrditvijo 
evidenc blaga, kar izvedejo carinski organi po: 
— členu 176 zakonika, ko gre za prosto cono kontrolne vrste I ali 
prosto skladiš če, 
— členu 105 zakonika, ko gre za prosto cono kontrolne vrste II. 
2. Dovoljenje se izda v pisni obliki. Dodeli se le osebam, ki dajejo 
vsa potrebna jamstva glede uporabe dolo čb o prostih conah ali prostih 
skladiščih. ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 345
 
Člen 804  
1. Zahtevek za potrditev evidenc blaga se predloži pisno carinskim 
organom, ki jih dolo či država članica, v kateri je prosta cona ali prosto 
skladišče. 
2. V zahtevku iz odstavka 1 je treba navesti predvidene dejavnosti, ta 
podatek pa se šteje kot uradno obvestilo iz člena 172(1) zakonika. V 
njem je naslednje: 
(a) podrobno poimenovanje obstoje čih ali predvidenih evidenc blaga; 
(b) vrsta in carinski status blaga, na katero se nanašajo te dejavnosti; 
(c) po potrebi carinski postopek, po katerem se bodo opravljale dejav ­
nosti; 
(d) katere koli druge informacije, potrebne carinskim organom, da 
zagotovijo pravilno uporabo dolo čb. 
O d d e l e k 2  
Določbe, ki se uporabljajo v prostih conah kontrolne vrste I in v 
prostih skladiš čih 
P o d o d d e l e k 1  
Kontrole  
Člen 805  
Ograja okoli prostih con mora biti takšna, da carinskim organom zunaj 
proste cone olajša nadzor in prepre či, da bi se katero koli blago 
nepravilno odstranilo iz proste cone. 
Prvi pododstavek se smiselno uporablja tudi za prosta skladiš ča. 
Območje neposredno zunaj ograje mora carinskim organom dopuš čati 
zadosten nadzor. Za dostop do imenovanega obmo čja se zahteva 
privolitev imenovanih organov.  
Člen 806  
V evidencah blaga, ki se vodijo za prosto cono ali prosto skladiš če, 
morajo biti zlasti: 
(a) podatki o oznakah, identifikacijske številke, število in vrsta 
tovorkov; koli čina in obi čajno trgovsko poimenovanje blaga in po 
potrebi oznake za prepoznavanje na zabojniku;  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 346
 
(b) podatki, ki omogo čajo spremljanje blaga v vsakem trenutku, zlasti 
lokacija, carinsko dovoljena raba ali uporaba, dodeljena blagu po skladiščenju v prosti coni ali prostem skladiš ču ali ponoven vnos 
blaga na drug del carinskega obmo čja Skupnosti; 
(c) referen čni podatki o prevoznem dokumentu, ki se je uporabil ob 
vnosu in odstranitvi blaga; 
(d) opis carinskega statusa in, kjer je to ustrezno, referen čni podatki o 
potrdilu za ta status po členu 812; 
(e) podatki o obi čajnih ravnanjih; 
(f) odvisno od primera, ena od oznak iz člena 549, 550 ali 583; 
(g) podatki glede blaga, za katere ob sprostitvi v prosti promet ali 
začasni uvoz ne veljajo uvozne dajatve ali ukrepi trgovinske 
politike, za katere je treba preveriti uporabo ali namembni cilj;  
▼
M29  
(h) kakršni koli dodatni podatki, potrebni za izstopno skupno dekla ­
racijo, iz Priloge 30A, kadar tako zahteva člen 182c zakonika.  
▼M20  
Carinski organi lahko opustijo zahtevo po delu teh informacij, kadar to 
ne škodi nadzoru ali kontroli proste cone ali prostega skladiš ča. 
Kjer je treba voditi evidence zaradi carinskega postopka, informacij iz 
teh evidenc ni treba vnašati v evidence blaga.  
Člen 807  
Postopek aktivnega oplemenitenja ali predelave pod carinskim 
nadzorom se za pridobljene izdelke, predelane izdelke ali blago v nespremenjenem stanju v prosti coni ali prostem skladiš ču zaključi z 
vpisom v evidence blaga v prosti coni ali prostem skladiš ču. Referen čni 
podatki za tak vpis se vnesejo v evidence za aktivno oplemenitenje ali predelavo pod carinskim nadzorom glede na primer.  ▼
M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 347
 
P o d o d d e l e k 2  
Druge dolo čbe glede delovanja proste cone kontrolne vrste I ali prostega 
skladišča 
Člen 808  
Ukrepi trgovinske politike, predpisani v aktih Skupnosti, se uporabljajo 
za neskupnostno blago, dano v prosto cono ali prosto skladiš če, samo 
kolikor veljajo za vnos blaga na carinsko obmo čje Skupnosti.  
Člen 809  
Kadar so elementi za odmero carinskega dolga, ki ga bo treba pla čati, 
tisti, ki se uporabijo, preden je blago predmet obi čajnih ravnanj iz 
Priloge 72, se lahko v skladu s členom 523 izda informativni list INF8.  
Člen 810  
V skladu s členom 40 Uredbe (ES) št. 800/1999 se v prosti coni ali 
prostem skladiš ču lahko uredi oskrbovalno skladiš če. 
▼M29  __________  
▼M20  
Člen 812  
Kadar carinski organi blagu potrdijo skupnostni status ali neskupnostni 
status v skladu s členom 170(4) zakonika, uporabijo obrazec, skladen z 
vzorcem in dolo čbami v Prilogi 109. 
Izvajalec z obrazcem potrdi blagu skupnostni status, če je v skladu s 
členom 173(a) zakonika neskupnostno blago prijavljeno za sprostitev v 
prosti promet, tudi kadar zaklju čuje postopek aktivnega oplemenitenja 
ali predelave pod carinskim nadzorom.  
O d d e l e k 3  
Določbe, ki se uporabljajo v prostih conah kontrolne vrste II  
Člen 813  
Brez poseganja v dolo čbe oddelka 1 in člena 814 se dolo čbe, predpisane 
za postopek carinskega skladiš čenja, uporabljajo za proste cone 
kontrolne vrste II.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 348
 
__________  
▼B 
POGLAVJE 2  
Ponovni izvoz, uni čenje in odstop blaga  
▼M29  
O d d e l e k 1  
Ponovni izvoz  
Člen 841  
1. Kadar se za ponovni izvoz da carinska deklaracija, se smiselno 
uporabljajo  ►M38  členi 786(1), (2)(b) in 787 do 796e ◄, brez 
poseganja v posebne dolo čbe, ki se lahko uporabljajo, ko je zaklju čen 
carinski postopek z ekonomskim u činkom, ki se opravi pred ponovnim 
izvozom. 
2. Ko se za ponovni izvoz blaga v okviru za časnega uvoza izda 
zvezek ATA, se carinska deklaracija lahko vloži pri drugem carinskem uradu, kot je naveden v členu 161(5) zakonika.
 
▼M38  
Člen 841a  
1. V primerih, razen tistih, opredeljenih v tretjem stavku člena 182(3) 
zakonika, se o ponovnem izvozu obvesti z izstopno skupno deklaracijo v skladu s členi 842a do 842e, razen kadar je ta zahteva opuš čena v 
skladu s členom 842a(3) ali (4). 
2. Kadar se blago v za časni hrambi ali v prosti coni kontrolne vrste I 
ponovno izvozi, ne da bi bila zahtevana carinska deklaracija ali izstopna skupna deklaracija, se o ponovnem izvozu pred izstopom blaga obvesti carinski urad, pristojen za kraj, s katerega bo blago zapustilo carinsko območje Skupnosti, na na čin, ki so ga predpisali carinski organi. 
Osebi iz odstavka 3 se na njeno zahtevo dovoli, da spremeni enega ali 
več podatkov iz obvestila. Takšna sprememba ni ve č možna, ko je 
blago, navedeno v obvestilu, zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti. 
3. Prevoznik pripravi obvestilo iz prvega pododstavka odstavka 2. 
Vendar takšno obvestilo vloži imetnik prostorov za za časno hrambo 
ali imetnik prostorov za hrambo v prosti coni kontrolne vrste I ali katera koli druga oseba, ki lahko predloži blago, kadar je bil prevoznik obveš čen in je v okviru pogodbenega dogovora dal svoje 
soglasje, da oseba iz drugega stavka tega odstavka vloži obvestilo. Carinski urad izstopa lahko domneva, razen v primeru nasprotnih dokazov, da je prevoznik v okviru pogodbenega dogovora dal svoje soglasje in je bil obveš čen o vložitvi tega obvestila.  ▼
M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 349
 
Glede opredelitve prevoznika se uporablja zadnji pododstavek člena 796d(1). 
4. Kadar po obvestilu iz prvega pododstavka odstavka 2 blago ni ve č 
namenjeno za iznos s carinskega obmo čja Skupnosti, se smiselno 
uporablja člen 796d(4).  
▼M29  
O d d e l e k 2  
Uničenje in odstop 
▼B 
Člen 842  
1. Za izvajanje člena 182(3) zakonika mora udeleženi uni čenje blaga 
sporočiti v pisni obliki in sporo čilo podpisati. Sporo čilo se mora poslati 
toliko časa prej, da lahko carinski organi nadzirajo uni čenje. 
2. Če so carinski organi za blago, namenjeno uni čenju, že sprejeli 
carinsko deklaracijo, na njej zabeležijo uni čenje in jo v skladu s členom 
66 zakonika razveljavijo. 
Carinski organi, ki so prisotni pri uni čenju blaga, na deklaraciji 
navedejo vrsto in koli čino odpadkov in ostankov, ki ostanejo po 
uničenju, zato da se dolo čijo podlage za obra čun dajatev za odpadke 
in ostanke, ki se bodo upoštevali ob njihovi dodelitvi druge carinsko dovoljene rabe ali uporabe. 
3. Dolo čbe prvega pododstavka odstavka 2 se smiselno uporabljajo 
za blago, ki je bilo odstopljeno v korist državne blagajne.
 
NASLOV VI  
BLAGO, KI ZAPUSTI CARINSKO OBMO ČJE SKUPNOSTI  
▼M29  
POGLAVJE 1  
Izstopna skupna deklaracija  
▼M38  
Člen 842a  
1. Brez poseganja v odstavka 3 in 4, kadar se za iznos s carinskega 
območja Skupnosti ne zahteva carinska deklaracija, se v carinskem 
uradu izstopa vloži izstopna skupna deklaracija. 
2. Za namene tega poglavja je „carinski urad izstopa“: 
(a) carinski urad, pristojen za kraj, iz katerega bo blago zapustilo 
carinsko obmo čje Skupnosti, ali  ▼M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 350
 
(b) kadar blago zapusti carinsko obmo čje Skupnosti po zraku ali morju, 
carinski urad, pristojen za kraj, kjer je blago naloženo na plovilo ali zrakoplov, s katerim bo izneseno na kraj zunaj carinskega obmo čja 
Skupnosti. 
3. Izstopna skupna deklaracija se ne zahteva, kadar elektronska 
tranzitna deklaracija vsebuje podatke iz izstopne skupne deklaracije, če je namembni urad tudi carinski urad izstopa ali je namembni urad 
zunaj carinskega obmo čja Skupnosti. 
4. Izstopna skupna deklaracija se ne zahteva v naslednjih primerih: 
(a) izjeme, navedene v členu 592a; 
(b) kadar je blago naloženo v pristaniš ču ali na letališ ču na carinskem 
območju Skupnosti za raztovor v drugem pristaniš ču ali na letališ ču 
Skupnosti, pod pogojem, da je carinskemu uradu izstopa na njegovo zahtevo dan na razpolago dokaz o predvidenem kraju raztovora, v obliki poslovnega, pristaniškega ali prometnega manifesta ali tovornega lista. Ta dolo čba se prav tako uporablja, kadar se 
plovilo ali zrakoplov, ki prevaža blago, ustavi v pristaniš ču ali na 
letališču zunaj carinskega obmo čja Skupnosti in navedeno blago 
ostane naloženo na krovu plovila ali zrakoplova med postankom v pristanišču ali na letališ ču zunaj carinskega obmo čja Skupnosti; 
(c) kadar, v pristaniš ču ali na letališ ču, blago ni razloženo s prevoznega 
sredstva, ki ga je prepeljalo na carinsko obmo čje Skupnosti in s 
katerim bo prepeljano z navedenega obmo čja; 
(d) kadar je bilo blago naloženo v prejšnjem pristaniš ču ali na letališ ču 
na carinskem obmo čju Skupnosti in bo ostalo na prevoznem 
sredstvu, ki ga bo prepeljalo s carinskega obmo čja Skupnosti; 
(e) kadar je blago v za časni hrambi ali v prosti coni kontrolne vrste I 
pretovorjeno s prevoznega sredstva, ki ga je pripeljalo v te prostore začasne hrambe ali proste cone pod nadzorom istega carinskega 
urada, na plovilo, zrakoplov ali železnico, ki ga bo prepeljala iz teh prostorov za časne hrambe ali proste cone kontrolne vrste I s 
carinskega obmo čja Skupnosti, če: 
(i) je prelaganje opravljeno v štirinajstih koledarskih dneh od 
takrat, ko je bilo blago dano v za časno hrambo ali v prosto 
cono kontrolne vrste I; v izjemnih okoliš činah lahko carinski 
organi podaljšajo to obdobje, da se spopadejo z navedenimi okoliščinami; 
(ii) so informacije o blagu dostopne carinskim organom ter  ▼
M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 351
 
(iii) prevoznik ni obveš čen o nobeni spremembi namembnega kraja 
blaga in prejemnika; 
(f) kadar je dokaz o tem, da je blago, namenjeno za iznos s carinskega 
območja Skupnosti, že bilo zajeto s carinsko deklaracijo, ki je 
vsebovala podatke iz izstopne skupne deklaracije, dostopno 
carinskemu uradu izstopa preko sistema za obdelavo podatkov 
imetnika za časne hrambe, prevoznika ali pristaniškega ali letališkega 
operaterja ali preko drugega komercialnega sistema za obdelavo podatkov, če so ga odobrili carinski organi. 
Brez poseganja v člen 842d(2), v primerih iz to čk (a) do (f), carinske 
kontrole upoštevajo posebno naravo položaja. 
5. Izstopno skupno deklaracijo, kadar je zahtevana, vloži prevoznik. 
Vendar takšno deklaracijo vloži imetnik prostorov za za časno hrambo 
ali imetnik prostorov za hrambo v prosti coni kontrolne vrste I ali katera koli druga oseba, ki lahko predloži blago, kadar je bil prevoznik 
obveščen in je v okviru pogodbenega dogovora dal svoje soglasje, da 
oseba iz drugega stavka tega odstavka vloži deklaracijo. Carinski urad izstopa lahko domneva, razen v primeru nasprotnih dokazov, da je prevoznik v okviru pogodbenega dogovora dal svoje soglasje in je bil obveščen o vložitvi te deklaracije. 
Glede opredelitve prevoznika se uporablja zadnji pododstavek člena 796d(1). 
6. Kadar po vložitvi izstopne skupne deklaracije blago ni ve č 
namenjeno za iznos s carinskega obmo čja Skupnosti, se smiselno 
uporablja člen 796d(4).  
▼
M29  
Člen 842b  
1. Izstopna skupna deklaracija se pripravi z uporabo postopka 
obdelave podatkov, vsebuje pa podrobnosti, ki jih za take deklaracije 
določa Priloga 30A. Izpolni se v skladu s pojasnjevalnimi opombami iz 
navedene priloge. 
Izstopno skupno deklaracijo overi oseba, ki jo izdela. 2. Izstopne skupne deklaracije, ki so v skladu s pogoji iz odstavka 1, 
carinski organi registrirajo takoj po prejetju. 
Člen 199(1) se uporablja smiselno. 
3. Carinski organi dovolijo vložitev papirne izstopne skupne dekla ­
racije le v naslednjih okoliš činah: 
(a) računalniški sistem carinskih organov ne deluje;  ▼
M38  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 352
 
(b) elektronska aplikacija osebe, ki vlaga izstopno skupno deklaracijo, 
ne deluje.  
▼M34  
V primerih, navedenih v to čkah (a) in (b) prvega pododstavka, se 
papirna izstopna skupna deklaracija vloži z uporabo varstvene in varnostne listine, ki ustreza vzorcu iz Priloge 45i. Kadar pošiljka, za katero je izstopna skupna deklaracija izdelana, vsebuje ve č kot eno 
postavko, se varstvena in varnostna listina dopolni s seznamom postavk, ki ustreza vzorcu iz Priloge 45j. Seznam postavk je sestavni del varstvene in varnostne listine.
 
V primerih, navedenih v to čkah (a) in (b) prvega pododstavka, lahko 
carinski organi dovolijo, da se varstvena in varnostna listina zamenja ali dopolni s komercialnimi listinami, če listine, predložene carinskim 
organom, vsebujejo podatke, ki so dolo čeni za izstopne skupne dekla ­
racije v Prilogi 30A.  
▼
M29  
4. Carinski organi sporazumno dolo čijo postopek, ki se izvaja v 
primerih iz to čke (a), prvega pododstavka odstavka 3. 
5. Uporabo papirne izstopne skupne deklaracije iz to čke (b), prvega 
pododstavka odstavka 3 odobrijo carinski organi. 
Papirno izstopno skupno deklaracijo podpiše oseba, ki jo izdela.  
Člen 842c  
1. V primeru intermodalnega prevoza, ko se blago pretovori z enega 
prevoznega sredstva na drugo za prevoz izven carinskega obmo čja 
Skupnosti, rok za vložitev izstopne skupne deklaracije ustreza roku, ki se nanaša na prevozno sredstvo, ki zapuš ča carinsko obmo čje Skupnosti, 
kot ga dolo ča člen 842d(1). 
2. V primeru kombiniranega prevoza, pri katerem aktivno prevozno 
sredstvo, ki pre čka mejo, zgolj prevaža drugo aktivno prevozno 
sredstvo, je za vložitev izstopne skupne deklaracije odgovoren upravljavec tega drugega prevoznega sredstva. 
Rok za vložitev deklaracije ustreza rokom, ki veljajo za razli čna aktivna 
prevozna sredstva, ki pre čkajo mejo, dolo čeni v členu 842d(1).
 
Člen 842d  
1. Izstopna skupna deklaracija se vloži pri uradu izstopa v ustreznih 
rokih, dolo čenih v členu 592b(1).  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 353
 
Člen 592b(2) in (3) ter člen 592c se uporabljata smiselno.  
▼M29  
2. Pristojni carinski urad po vložitvi izstopne skupne deklaracije izvede ustrezne kontrole, ki temeljijo na tveganju, predvsem v varstvene in varnostne namene, pred prepustitvijo blaga za iznos iz Skupnosti, in sicer v obdobju, ki ustreza tistemu med rokom za vložitev deklaracije iz člena 592b za dolo čeno vrsto prevoza in 
tistemu za natovarjanje ali odhod blaga.  
▼
M38  
Kadar se blago, za katero se v skladu s členom 842a(4) ne zahteva 
izstopna skupna deklaracija, iznaša s carinskega obmo čja Skupnosti, 
se analiza tveganja izvede ob predložitvi blaga, če je to potrebno, in 
na podlagi dokumentacije ali drugih informacij, ki zajemajo blago.  
▼M29  
Blago se lahko prepusti za izstop takoj, ko se izvede analiza tveganja. 
3. Kadar se ugotovi, da blago, ki je namenjeno za iznos s carinskega 
območja Skupnosti in za katero se zahteva izstopna skupna deklaracija, 
ni zajeto s tako deklaracijo, mora oseba, ki dostavi blago ali prevzame odgovornost za prevoz blaga izven carinskega obmo čja Skupnosti, takoj 
vložiti izstopno skupno deklaracijo. 
Če oseba vloži izstopno skupno deklaracijo po preteku rokov iz členov 
592b in 592c, to ne prepre či uporabe kazni, ki jih dolo ča nacionalna 
zakonodaja. 
4. Kadar carinski organi na podlagi pregledov, ki so jih izvedli, ne 
morejo odobriti prepustitve blaga za izstop, pristojni carinski urad obvesti osebo, ki je vložila izstopno skupno deklaracijo, in, kadar je to druga oseba, osebo, ki je odgovorna za prevoz blaga izven carinskega območja Skupnosti, da blago ne bo prepuš čeno. 
Tako obvestilo se pošlje v razumnem času po kon čani analizi tveganja 
za to blago.
 
Člen 842e  
1. Roki iz člena 842d(1) se ne uporabljajo, kadar mednarodni 
sporazumi med Skupnostjo in tretjimi državami zahtevajo izmenjavo podatkov iz carinske deklaracije v rokih, druga čnih od tistih iz nave ­
denega člena. 
2. Rok v nobenem primeru ni krajši od časa, ki je potreben, da se 
opravi analiza tveganja, preden blago zapusti carinsko obmo čje Skup­
nosti.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 354
 
Člen 842f  
Kadar blago, za katerega mora biti vložena izstopna skupna deklaracija, 
po preteku roka 150 dni od datuma vložitve deklaracije ni zapustilo carinskega obmo čja Skupnosti, se šteje, da izstopna skupna deklaracija 
ni bila vložena.
 
▼M29  
POGLAVJE 2  
Začasni izvoz  
▼M18  
Člen 843  
1. Ta  ►M29  poglavje ◄ določa pogoje, veljavne za blago, ki se 
giblje od enega kraja na carinskem ozemlju Skupnosti do drugega, ki 
začasno zapusti to ozemlje, ne glede na to, ali pri tem pre čka ozemlje 
tretje države ali ne, in ki ga je prepovedano odstraniti ali izvoziti s carinskega obmo čja Skupnosti oziroma zanj veljajo omejitve, dajatve 
ali druge obveznosti pri izvozu glede na ukrep Skupnosti, kolikor ta ukrep to predpisuje in brez poseganja v posebne dolo čbe, ki jih ta ukrep 
lahko zajema. 
Ti pogoji ne veljajo v naslednjih primerih: 
— če se ob deklariranju blaga za izvoz s carinskega ozemlja Skupnosti 
carinskemu uradu, ki opravlja formalnosti, predloži dokaz, da so bili 
sprejeti upravni ukrepi, ki sproš čajo omejitve na blago, da so 
poravnani vsi zaostali davki in druge dajatve ali da v danih okoli ­ 
ščinah blago sme zapustiti carinskega ozemlja Skupnosti brez 
nadaljnjih formalnosti, ali 
— če se blago prevaža z direktnim poletom brez postanka zunaj 
carinskega ozemlja Skupnosti ali z redno ladijsko linijo v smislu 
člena 313a.  
▼
M32  __________  
▼M18  
3. Če se blago: 
(a) da v carinski postopek, ki ni tranzitni postopek Skupnosti; ali 
(b) giblje, ne da bi se dalo v carinski postopek. Kontrolni izvod T5 se izdela v skladu s členi od 912a do 912 g. V polje 
104 obrazca T5 se vpiše križec v kvadratek „Drugo (opredeli)“ in se doda opomba, navedena v odstavku 2. 
Če se blago uvrš ča pod točko (a) prvega pododstavka, kontrolni izvod 
T5 izdela carinski urad, na katerem se opravijo formalnosti, potrebne za pošiljanje blaga. Če se blago uvrš ča v točko (b) prvega pododstavka, se 
kontrolni izvod T5 skupaj z blagom predloži carinskemu uradu, ki je pristojen za kraj, v katerem blago zapusti carinsko ozemlje Skupnosti.  ▼
M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 355
 
Ti uradi dolo čijo skrajni rok, do katerega je treba blago predložiti 
namembnemu carinskemu uradu, in kadar je to potrebno, v carinski dokument, pod katerim se blago prevaža, vpišejo ustrezno opombo iz odstavka 2. 
V kontrolnem izvodu T5 je namembni urad bodisi namembni urad za 
carinski postopek po to čki (a) prvega pododstavka, ali če se uporabi 
točka (b) prvega pododstavka, carinski urad, ki je pristojen za kraj, v 
katerem je blago ponovno vstopilo na carinsko ozemlje Skupnosti. 
4. Odstavek 3 se uporabi tudi za blago, ki se giblje od enega kraja na 
carinskem ozemlju Skupnosti do drugega prek ozemlja ene ali ve č držav 
EFTA, navedenih v členu 309(f), pri ponovnem odpošiljanju iz ene od 
teh držav. 
5. Če ukrep Skupnosti iz odstavka 1 zahteva položitev zavarovanja, 
se položitev zavarovanja opravi v skladu s členom 912b(2). 
6. Če se ob prihodu blaga na namembni urad ne ugotovi takoj skup ­
nostni status blaga ali se zanj ne opravijo takoj carinske formalnosti, ki se zahtevajo za blago, prineseno na carinsko ozemlje Skupnosti, namembni urad sprejme vse ukrepe, predvidene za takšno blago. 
7. V okoliš činah iz odstavka 3 namembni urad takoj vrne izvirnik 
kontrolnega izvoda T5 na naslov iz polja B „Vrniti…“ na obrazcu T5, 
potem ko so opravljene vse potrebne formalnosti in se vpišejo vsi podatki in zaznamki. 
8. Če se blago ne prinese nazaj na carinsko ozemlje Skupnosti, se 
razume, da je blago iz države članice, v kateri se je dalo v postopek iz 
odstavka 2 ali je bil zanj izdelan kontrolni izvod T5, neregularno zapustilo carinsko ozemlje Skupnosti.  
▼
B 
DEL III  
▼M13  
PREDNOSTNE OBRAVNAVE  
NASLOV I  
VRNJENO BLAGO  
▼B 
Člen 844  
1. V skladu s členom 185(2)(b) zakonika je iz pla čila uvoznih 
dajatev izvzeto blago: 
— za katero so bile ob njegovem izvozu s carinskega obmo čja 
Skupnosti izpolnjene izvozne carinske formalnosti zaradi pridobitve nadomestil ali drugih zneskov ob izvozu, dodeljenih v okviru skupne kmetijske politike, 
ali ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 356
 
— za katero je odobrena druga finan čna ugodnost kakor nadomestila ali 
drugi zneski v okviru skupne kmetijske politike, povezane z obvez ­
nostjo izvoza tega blaga, 
pod pogojem dokazila, da so bila nadomestila ali drugi izpla čani zneski 
vrnjeni oziroma so pristojni organi uvedli vse potrebne ukrepe, zato da ti zneski niso bili izpla čani ali da so bile druge finan čne ugodnosti 
razveljavljene in da: 
(i) to blago ni moglo biti dano v potrošnjo v namembni državi zaradi 
razlogov v zvezi z veljavnimi predpisi v tej državi; 
(ii) ga je prejemnik vrnil, ker je pomanjkljivo ali neskladno z 
določbami pogodbe; 
(iii) se blago ponovno uvaža na carinsko obmo čje Skupnosti, ker ga 
zaradi razlogov, na katere izvoznik ni mogel vplivati, ni bilo mogoče uporabiti za predvidene namene. 
2. Za razloge iz odstavka 1(iii) se štejejo naslednji primeri: 
(a) blago, ki je vrnjeno na carinsko obmo čje Skupnosti, ker je, preden 
je bilo dostavljeno prejemniku, bodisi blago bodisi prevozno sredstvo, na katerem je bilo naloženo, utrpelo škodo; 
(b) blago, ki je bilo prvotno izvoženo za porabo ali prodajo na 
trgovskem sejmu ali drugi podobni prireditvi, pa ni bilo porabljeno 
ali prodano; 
(c) blago, ki ni moglo biti dobavljeno prejemniku zaradi njegove 
dejanske ali pravne nezmožnosti, da bi izpolnil pogodbo, na podlagi katere je bilo blago izvoženo; 
(d) blago, ki zaradi naravnih, politi čnih ali socialnih dogodkov ni 
moglo biti dostavljeno prejemniku ali mu je bilo dostavljeno po poteku obvezno predpisanega dobavnega roka, predvidenega v pogodbi, na podlagi katere je bil opravljen izvoz blaga; 
(e) blago, ki je predmet skupne tržne ureditve za sadje in zelenjavo in 
se je izvozilo zaradi komisijske prodaje in na trgu namembne tretje 
države ni bilo prodano. 
3. Blago, ki se v okviru skupne kmetijske politike izvozi z izvoznim 
dovoljenjem ali potrdilom o vnaprejšnji dolo čitvi, je izvzeto uvoznih 
dajatev samo, če se dokaže, da so bili upoštevani zadevni predpisi 
Skupnosti. 
4. Blago iz odstavka 1 je lahko izvzeto pla čila uvoznih dajatev samo, 
če je prijavljeno za sprostitev v prosti promet na carinskem obmo čju 
Skupnosti v dvanajstih mesecih po izvedbi izvoznih carinskih formal ­
nosti.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 357
 
Kadar pa je blago deklarirano za prosti promet po izteku dobe iz prvega 
pododstavka, lahko carinski organi držav članic ponovnega uvoza 
dovolijo podaljšanje dobe, kadar to upravi čujejo izjemne okoliš čine. 
Kadar carinski organ odobri podaljšanje dobe, pošlje Komisiji podrobne podatke o primeru.  
▼
B 
Člen 845  
Vrnjeno blago je izvzeto pla čila uvoznih dajatev tudi, če predstavlja le 
del blaga, ki je bilo predhodno izvoženo s carinskega obmo čja Skup­
nosti. 
To velja tudi, če blago sestavljajo deli ali dodatna oprema strojev, 
instrumentov, aparatov ali drugih izdelkov, ki so bili predhodno izvoženi s carinskega obmo čja Skupnosti.
 
Člen 846  
1. Z odstopanjem od dolo čb člena 186 zakonika je naslednje blago 
izvzeto od uvoznih dajatev: 
(a) blago, ki je bilo po izvozu s carinskega obmo čja Skupnosti predmet 
le takšnih postopkov, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju, ali ravnanj, ki spremenijo le videz blaga; 
(b) blago, ki se je po izvozu s carinskega obmo čja Skupnosti kljub 
temu, da je bilo predmet drugih postopkov, kakor so tisti, potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju, ali ravnanj, ki spre ­
menijo le videz blaga, izkazalo za pomanjkljivo ali neprimerno za nameravano uporabo, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: 
— postopki ali ravnanja z blagom so bila opravljena izklju čno zato, 
da se blago popravi ali usposobi, 
— neprimernost blaga za predvideno uporabo je bila ugotovljena 
šele po za četku teh postopkov ali ravnanj. 
2. Kjer bi postopki ali ravnanja, ki so se lahko opravila za vrnjeno 
blago v skladu z odstavkom 1(b), povzro čili zaračunanje uvoznih 
dajatev, če bi šlo za blago, dano v postopek pasivnega oplemenitenja, 
se uporabljajo veljavna pravila o obra čunu dajatev za postopek 
pasivnega oplemenitenja.  ▼
M14  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 358
 
Če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo blago predmet 
potrebnega popravila ali usposobitve zaradi nepredvidljivega dogodka, ki se je zgodil zunaj carinskega obmo čja Skupnosti, pa se izvzetje od 
plačila uvoznih dajatev lahko dovoli, če vrednost vrnjenega blaga zaradi 
tega popravila ne presega vrednosti blaga v času njegovega izvoza s 
carinskega obmo čja Skupnosti. 
3. Za izvajanje dolo čb drugega pododstavka odstavka 2: 
(a) potrebno popravilo ali usposobitev  pomeni kateri koli postopek za 
odpravo napak v delovanju ali odpravo materialne škode, ki jo je blago utrpelo med zadrževanjem zunaj carinskega obmo čja 
Skupnosti in brez katerega se blago v normalnih pogojih ne more več uporabljati za predvidene namene; 
(b) se šteje, da vrednost vrnjenega blaga po opravljeni operaciji ne 
presega vrednosti blaga v času njegovega izvoza s carinskega 
območja Skupnosti, če ta operacija ne presega tistega, kar je 
nujno potrebno za nadaljnjo uporabo tega blaga pod enakimi pogoji kakor v času izvoza. 
Kadar je za popravilo ali usposobitev blaga treba uporabiti rezervne 
dele, morajo biti le-ti omejeni na tiste, ki so nujno potrebni za uporabo blaga pod enakimi pogoji kakor v času izvoza.
 
Člen 847  
Carinski organi pri izpolnjevanju izvoznih carinskih formalnosti na 
zahtevo udeleženega izdajo dokument, ki vsebuje podatke, potrebne 
za ugotovitev istovetnosti blaga v primeru ponovnega vnosa na 
carinsko obmo čje Skupnosti.  
Člen 848  
1. Kot vrnjeno blago se obravnava: 
— na eni strani, blago, za katero se poleg deklaracije za sprostitev v 
prosti promet predloži še: 
(a) izvod izvozne deklaracije, ki so ga izvozniku vrnili carinski 
organi, ali kopija tega dokumenta, ki so jo ti organi ustrezno potrdili; 
(b) ali dokument, predviden v členu 850.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 359
 
Če lahko carinski organi carinskega urada ponovnega uvoza na 
podlagi dokazil, s katerimi razpolagajo ali jih lahko zahtevajo od udeleženega, ugotovijo, da je blago, ki je prijavljeno za sprostitev v prosti promet, blago, ki je bilo prvotno izvoženo s carinskega območja Skupnosti in je v trenutku izvoza izpolnjevalo pogoje, ki 
so potrebni, da se lahko obravnava kot vrnjeno blago, se predložitve dokumentov iz to čk (a) in (b) ne zahteva, 
— na drugi strani, blago, ki je zajeto v zvezku ATA, izdanem v Skup ­
nosti. 
To blago se lahko obravnava kot vrnjeno blago v skladu z 
omejitvami iz člena 185 zakonika, tudi če je rok veljavnosti 
zvezka ATA že pretekel. 
V vseh primerih se morajo opraviti formalnosti, predvidene v členu 
290(2). 
2. Dolo čbe prve alinee odstavka 1 se ne uporabljajo za mednarodni 
promet embalaže, prevoznih sredstev ali dolo čenega blaga, ki je 
predloženo v poseben carinski postopek, če avtonomni ali pogodbeni 
predpisi v teh okoliš činah dolo čajo, da carinskih dokumentov ni treba 
predložiti. 
Ne uporabljajo se tudi v primerih, ko se lahko blago za sprostitev v 
prosti promet prijavi ustno ali na drug na čin. 
3. Carinski organi carinskega urada ponovnega uvoza lahko, če 
menijo, da je to potrebno, od udeleženega zahtevajo, da predvsem zaradi ugotavljanja istovetnosti vrnjenega blaga predloži dodatna dokazila.
 
Člen 849  
1. Razen dokumentov iz člena 848 je treba k vsaki deklaraciji za 
sprostitev v prosti promet vrnjenega blaga, pri izvozu katerega bi lahko bile opravljene izvozne carinske formalnosti zaradi odobritve nadomestil ali drugih zneskov ob izvozu, dodeljenih v okviru skupne kmetijske politike, priložiti potrdilo, ki ga izdajo organi, pristojni za odobritev teh nadomestil ali zneskov v državi članici izvoza. To 
potrdilo mora vsebovati vse potrebne navedbe, ki carinskemu uradu, pri katerem je blago prijavljeno za sprostitev v prosti promet, omogoča, da preveri, ali se potrdilo nanaša na to blago. 
2. Če ob izvozu blaga niso bile opravljene izvozne carinske 
formalnosti zaradi odobritve nadomestil ali drugih zneskov ob izvozu, 
dodeljenih v okviru skupne kmetijske politike, mora potrdilo vsebovati eno od naslednjih navedb: 
— Sin concesión de restituciones u otras cantidades a la exportación; — Ingen restitutioner eller andre beløb ydet ved udførslen;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 360
 
— Keine Ausfuhrerstattungen oder sonstige Ausfuhrvergünstigungen; 
— Δεν έτυχαν  επιδοτήσεων  ή άλλων  χορηγήσεων  κατά  την εξαγωγή ; 
— No refunds or other amounts granted on exportation; 
— Sans octroi de restitutions ou autres montants à l'exportation; — Senza concessione di restituzioni o altri importi all'esportazione; 
— Geen restituties of andere bij de uitvoer verleende bedragen; 
— Sem concessão de restituicões ou outros montantes na exportação;  
▼
A1 
— Vietäessä ei myönnetty vientitukea eikä muita määriä/Inga bidrag 
eller andra belopp har beviljats vid exporten; 
— Inga bidrag eller andra belopp har beviljats vid exporten;  
▼A2 
— Bez vývozních náhrad nebo jiných částek poskytovaných p ři 
vývozu; 
— Ekspordil ei makstud toetusi ega muid summasid; — Bez kompens ācijas vai cit ām summ ām, kas paredz ētas par pre ču 
izvešanu; 
— Eksportas teis ės į grąžinamąsias išmokas arba kitas pinig ų sumas 
nesuteikia; 
— Kivitel esetén visszatérítést vagy egyéb kedvezményt nem vettek 
igénybe; 
— L-ebda rifu żjoni jew ammonti o ħra mogħtija fuq esportazzjoni; 
— Nie przyznano dop łat lub innych kwot wynikaj ących z wywozu; 
— Brez izvoznih nadomestil ali drugih izvoznih ugodnosti; 
— Pri vývoze sa neposkytujú žiadne náhrady alebo iné pe ňažné 
čiastky;
 
▼M30  
— Без възстановявания  или други  предоставяни  суми  за или при 
износ ; 
— Fără acordarea de restituiri restitu ții sau alte sume la export;  
▼M45  
— Bez izvoznih naknada ili drugih iznosa pri izvozu.  
▼B 
3. Če so bile ob izvozu blaga opravljene izvozne carinske formalnosti 
zaradi odobritve nadomestil ali drugih zneskov ob izvozu, dodeljenih v okviru skupne kmetijske politike, mora potrdilo vsebovati eno od naslednjih navedb: 
— Restituciones y otras cantidades a la exportación reintegradas por … 
(cantidad); 
— De ved udførslen ydede restitutioner eller andre beløb er tilbagebe ­
talt for … (mængde); 
— Ausfuhrerstattungen und sonstige Ausfuhrvergünstigungen für … 
(Menge) zurückbezahlt;  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 361
 
— Επιδοτήσεις  και άλλες  χορηγήσεις  κατά  την εξαγωγή  επεστράφησαν  
για … (ποσότης ); 
— Refunds and other amounts on exportation repaid for … (quantity); 
— Restitutions et autres montants à l'exportation remboursés pour … 
(quantité); 
— Restituzioni e altri importi all'esportazione rimborsati per … (quan ­
tità); 
— Restituties en andere bedragen bij de uitvoer voor … (hoeveelheid) 
terugbetaald; 
— Restituições e outros montantes na exportação reembolsados para … 
(quantidade);  
▼A1 
— Vientituki ja muut vietäessä maksetut määrät maksettu 
takaisin ………… (määrä) osalta/De vid exporten beviljade bidragen eller andra belopp har betalats tillbaka för … (kvantitet); 
— De vid exporten beviljade bidragen eller andra belopp har betalats 
tillbaka för ………… (kvantitet),  
▼
A2 
— Vývozní náhrady nebo jiné částky poskytované p ři vývozu vypla ­
ceny za … (množství); 
— Ekspordil makstud toetused ja muud summad tagastatud… (kogus) 
eest; 
— Kompens ācijas un citas par pre ču izvešanu paredz ētas summas 
atmaksātas par … (daudzums); 
— Grąžinamosios išmokos ir kitos eksporto atveju mokamos pinig ų 
sumos išmok ėtos už … (kiekis); 
— Kivitel esetén igénybevett visszatérítés vagy egyéb kedvezmény … 
(mennyiség) után visszafizetve; 
— Rifużjoni jew ammonti o ħra fuq esportazzjoni mog ħtija lura g ħal … 
(kwantita'); 
— Dopłaty i inne kwoty wynikaj ące z wywozu wyp łacono za … 
(ilość); 
— Izvozna nadomestila ali zneski drugih izvoznih ugodnosti povrnjeni 
za … (koli čina); 
— Náhrady a iné pe ňažné čiastky pri vývoze vyplatené za … (množstvo);  
▼M30  
— Възстановявания  и други  суми  за …(количество ), изплатени  за 
износа ; 
— Restituiri și alte sume rambursate la export pentru … (cantitatea);  
▼M45  
— Izvozna naknada ili drugi iznos pri izvozu ispla ćeni za … (koli čina); 
▼B 
ali 
— Titulo de pago de restituciones u otras cantidades a la exportación 
anulado por … (cantidad);  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 362
 
— Ret til udbetaling af restitutioner eller andre beløb ved udførslen er 
annullerei for … (mængde); 
— Auszahlungsanordnung über die Ausfuhrerstattungen und sonstigen 
Ausfuhrvergünstigungen für … (Menge) ungültig gemacht; 
— Αποδεικτικό  πληρωμής  επιδοτήσεων  ή άλλων  χορηγήσεων  κατά  την 
εξαγωγή  ακυρωμένο  για … (ποσότης ), 
— Entitlement to payment of refunds or other amounts on exportation 
cancelled for … (quantity); 
— Titre de paiement des restitutions ou autres montants à l'exportation 
annulé pour … (quantité); 
— Titolo di pagamento delle restituzioni o di altri importi all'esporta ­
zione annullato per … (quantità); 
— Aanspraak op restituties of andere bedragen bij uitvoer vervallen 
voor … (hoeveelheid); 
— Titulo de pagamento de restituições ou outros montantes na expor ­
tação anulado para … (quantidade);  
▼A1 
— Oikeus vientitukeen tai muihin vietäessä maksettuihin määriin pe ­
ruutettu … (määrä) osalta—Rätt till utbetalning av bidrag och andra 
belopp vid exporten har annullerats för … (kvantitet) 
— Rätt till utbetalning av bidrag och andra belopp vid exporten har 
annullerats för … (kvantitet).  
▼A2 
— Nárok na vyplacení vývozních náhrad nebo jiných částek poskyto ­
vaných p ři vývozu za …(množství) zanikl; 
— Õigus saada toetusi või muid summasid ekspordil on … (kogus) eest 
kehtetuks tunnistatud; 
— Tiesības izmaks āt kompens ācijas vai citas summas, kas paredz ētas 
par preču izvešanu, atceltas attiec ībā uz … (daudzums); 
— Teisė į grąžinamųjų išmokų arba kit ų eksporto atveju mokam ų 
pinigų sumų mokėjimą už … (kiekis) panaikinta; 
— Kivitel esetén … igénybevett visszatérítésre vagy egyéb kedvez ­
ményre való jogosultság … (mennyiség) után megsz űnt; 
— Mhux intitolati g ħal ħlas ta' rifu żjoni jew ammonti o ħra fuq 
l-esportazzjoni g ħal … (kwantita'); 
— Uprawnienie do otrzymania dop łat lub innych kwot wynikaj ących z 
wywozu anulowano dla … (ilo ść); 
— Upravi čenost do izpla čila izvoznih nadomestil ali zneskov drugih 
izvoznih ugodnosti razveljavljena za … (koli čina); 
— Nárok na vyplatenie náhrad alebo iných pe ňažných čiastok pri 
vývoze za…(množstvo) zanikol;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 363
 
— Право  за плащане  на възстановявания  или други  суми  за износа  
е отменено  за … (количество ); 
— Dreptul la plata restituirilor sau a altor sume la export a fost anulat 
pentru … (cantitatea);  
▼M45  
— Pravo na izvoznu naknadu ili drugi iznos pri izvozu poništeno za … 
(količina); 
▼B 
glede na to, ali so pristojni organi že pla čali oziroma niso pla čali teh 
nadomestil ali drugih zneskov ob izvozu. 
4. V primerih iz pododstavka (b) prve alinee člena 848(1) se izda 
potrdilo iz odstavka 1 na listu INF 3 iz člena 850. 
5. Če lahko carinski organi carinskega urada, kjer je blago 
predloženo za sprostitev v prosti promet, na podlagi sredstev, s 
katerimi razpolagajo, zagotovijo, da ni bilo in naknadno ne bo odobreno nobeno nadomestilo ali drug znesek ob izvozu, dodeljen v okviru skupne kmetijske politike, potrdila iz odstavka 1 ni treba predložiti.
 
Člen 850  
Informativni list INF 3 se izda v izvirniku in dveh kopijah na obrazcih, 
ki ustrezajo vzorcem iz Priloge 110.  
Člen 851  
1. Ob upoštevanju dolo čb odstavka 3 carinski organi carinskega 
urada izvoza na zahtevo izvoznika izdajo informativni list INF 3 ob 
izpolnitvi izvoznih formalnosti za blago, na katero se nanaša, če ta 
izvoznik izjavi, da se bo to blago verjetno vrnilo prek drugega carinskega urada in ne prek carinskega urada izvoza. 
2. Informativni list INF 3 lahko carinski organi carinskega urada 
izvoza na zahtevo izvoznika izdajo tudi po izpolnitvi izvoznih formalnosti za blago, na katero se nanaša, če lahko ti organi na 
podlagi informacij, s katerimi razpolagajo, ugotovijo, da navedbe v zahtevku izvoznika ustrezajo izvoženemu blagu. 
3. Za blago iz člena 849(1) se lahko informativni list INF 3 izda 
samo po izpolnitvi zadevnih izvoznih carinskih formalnosti in ob upošt ­
evanju pogojev iz odstavka 2. 
Izdaja je možna pod pogojem, da: 
(a) so carinski organi polje B predhodno izpolnili in potrdili; 
(b) so carinski organi polje A predhodno izpolnili in potrdili, če je 
predvideno, da se morajo zadevne informacije v tem polju zago ­
toviti.  ▼
M30  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 364
 
Člen 852  
1. Informativni list INF 3 vsebuje vse navedbe, ki so jih pridobili 
carinski organi zaradi ugotavljanja istovetnosti izvoženega blaga. 
2. Če se lahko predvidi, da se bo izvoženo blago na carinsko 
območje Skupnosti uvozilo prek ve č carinskih uradov in ne prek 
carinskega urada izvoza, lahko izvoznik zahteva izdajo ve č informa­
tivnih listov INF 3, ki zajemajo celotno koli čino izvoženega blaga. 
Prav tako lahko izvoznik od carinskih organov, ki so izdali list INF 3, 
zahteva, da se ta nadomesti z ve č informativnimi listi INF 3, ki 
zajemajo celotno koli čino blaga, vsebovanega v prvotno izdanem 
informativnem listu INF 3. 
Izvoznik lahko tudi zahteva izdajo informativnega lista INF 3 za samo 
del izvoženega blaga.  
Člen 853  
Izvirnik in kopija lista INF 3 se vrneta izvozniku zaradi predložitve na 
carinskem uradu ponovnega uvoza. Drugo kopijo carinski organi, ki so jo izdali, uvrstijo v svoj arhiv.
 
Člen 854  
Carinski urad ponovnega uvoza na izvirniku in kopiji informativnega 
lista INF 3 ozna či količino vrnjenega blaga, izvzetega od uvoznih 
dajatev, shrani izvirnik in pošlje carinskim organom, ki so ga izdali, kopijo tega dokumenta, opremljeno s številko in datumom deklaracije za sprostitev v prosti promet. 
Ti carinski organi primerjajo prejeto kopijo s kopijo, ki jo imajo, in jo 
shranijo v svojih arhivih.
 
Člen 855  
V primeru kraje, izgube ali uni čenja izvirnika informativnega lista INF 3 
lahko udeleženi carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik. Ti prošnji ugodijo, če to opravi čujejo okoliš čine. Tako izdani dvojnik mora 
vsebovati enega od naslednjih zaznamkov: 
— DUPLICADO, — DUPLIKAT, — DUPLIKAT, — ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ , 
— DUPLICATE, — DUPLICATA,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 365
 
— DUPLICATO, 
— DUPLICAAT, 
— SEGUNDA VIA,  
▼A1 
— KAKSOISKAPPALE/DUPLIKAT, 
— DUPLIKAT,  
▼A2 
— DUPLIKÁT, 
— DUPLIKAAT, 
— DUBLIK ĀTS, 
— DUBLIKATAS, 
— MÁSODLAT, 
— DUPLIKAT, 
— DUPLIKAT, 
— DVOJNIK, 
— DUPLIKÁT,  
▼M30  
— ДУБЛИКАТ , 
— DUPLICAT,  
▼M45  
— DUPLIKAT.  
▼B 
Carinski organi na svoji kopiji informativnega lista INF 3 zabeležijo 
izdajo dvojnika.  
Člen 856  
1. Carinski organi carinskega urada izvoza posredujejo organom 
carinskega urada ponovnega uvoza na njihovo zahtevo vse razpoložljive 
podatke, zato da lahko ti ugotovijo, ali to blago izpolnjuje zahtevane pogoje za upravi čenost do uporabe dolo čb tega dela. 
2. Informativni list INF 3 se lahko uporabi za zahtevo in posre ­
dovanje podatkov iz odstavka 1.  
▼
M13  
NASLOV II  
IZDELKI POMORSKEGA RIBIŠTVA IN DRUGI IZDELKI IZ 
OZEMELJSKIH VODA TRETJE DRŽAVE Z RIBIŠKIMI PLOVILI 
SKUPNOSTI  
Člen 856a  
1. Za oprostitev uvoznih dajatev za izdelke iz člena 188 zakonika je 
treba predložiti potrdilo, ki podpira deklaracijo za sprostitev v prosti promet s temi izdelki.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 366
 
2. Za izdelke, ki bodo sproš čeni v prosti promet v Skupnosti v 
situacijah iz členov 329(a) do (d), izpolni poveljnik plovila Skupnosti 
s takim ulovom razdelke 3, 4 in 5, po potrebi pa tudi razdelek 9 potrdila. Če je bil ulov predelan na ladji, izpolni kapitan plovila tudi 
razdelke 6, 7 in 8. 
Ustrezni razdelki na potrdilu se izpolnijo v skladu s členi 330, 331 in 
332. 
Kadar je deklaracija izdelana za sprostitev v prosti promet s temi 
izdelki, izpolni deklarant razdelka 1 in 2 potrdila. 
3. Potrdilo mora ustrezati modelu iz Priloge 110a in biti sestavljeno v 
skladu z odstavkom 2. 
4. Kadar so izdelki deklarirani za sprostitev v prosti promet v prist ­
anišču, v katerem so bili raztovorjeni iz ribiškega plovila Skupnosti, ki 
je ulovilo ribe, smiselno velja odstopanje od člena 326(2). 
5. Za namene odstavkov 1 do 4 se opredeli pomen „ribiškega plovila 
Skupnosti“ in „plovila Skupnosti za predelavo rib“, kakor je opredeljen v členu 325(1), medtem ko pomenijo „izdelki“ pri sklicevanju na te 
določbe izdelke in blago iz členov 326 do 332. 
6. Da bi uprave držav članic zagotovile upoštevanje odstavkov 1 do 
5, si pri preverjanju verodostojnosti potrdil in to čnosti podatkov v njih 
medsebojno pomagajo.  
▼
B 
DEL IV  
CARINSKI DOLG  
NASLOV I  
ZAVAROVANJE  
Člen 857  
1. Vrste zavarovanja, razen gotovinskega zavarovanja ali poroštva v 
skladu s členi 193, 194 in 195 zakonika, pa tudi gotovinsko zavarovanje 
ali prepustitev vrednostnih papirjev, ki ju lahko dovolijo države članice, 
ne da bi bili izpolnjeni pogoji iz člena 194(1), so naslednji: 
(a) sklenitev hipoteke, zemljiškega dolga, zastavne pravice s pravico 
izkoriščanja nepremi čnine ali druge podobne pravice na nepre ­
mičnini; ▼M13  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 367
 
(b) odstop terjatev, sklenitev zastave blaga s prepustitvijo posesti ali 
brez nje, sklenitev zastave vrednostnih papirjev ali terjatev, predvsem hranilne knjižice ali vpisa v glavno knjigo javnega dolga države; 
(c) tretja oseba, ki jo v ta namen priznajo carinski organi, prevzame 
skupne pogodbene obveznosti za poln znesek carinskega dolga, predvsem predložitev menice, katere pla čilo zagotovi; 
(d) gotovinsko ali podobno zavarovanje v valuti, ki ni valuta države 
članice, v kateri se zavarovanje sklene; 
(e) udeležba v splošnem sistemu zavarovanja, ki ga upravljajo carinski 
organi, s pla čilom prispevka. 
2. Primere in pogoje za uporabo na činov zavarovanja iz odstavka 1 
določijo carinski organi.
 
Člen 858  
Sklenitev gotovinskega zavarovanja carinski organi ne obrestujejo.  
NASLOV II  
NASTANEK DOLGA  
POGLAVJE I  
Napake, ki so ostale brez bistvenih posledic za izvajanje za časne 
hrambe ali carinskega postopka  
Člen 859  
Za napake, ki so ostale brez bistvenih posledic za pravilno izvajanje 
začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka iz člena 204(1) 
zakonika, se štejejo naslednje napake, pod pogojem, da: 
— ne predstavljajo poskusa odstranitve blaga izpod carinskega nadzora, 
— da ne vklju čujejo očitne malomarnosti udeleženega, 
— da so naknadno izpolnjene vse formalnosti, potrebne za ureditev 
položaja blaga: 
1. prekora čitev roka, v katerem mora biti za blago dodeljena ena 
izmed predvidenih carinsko dovoljenih rab ali uporab v okviru začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka, kjer bi se 
podaljšanje roka lahko odobrilo, če bi bil zahtevek vložen 
pravočasno;  
▼
M21  
2. pri blagu, danem v tranzitni postopek, neizpolnitev ene od 
obveznosti, ki izhajajo iz uporabe tega postopka, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) blago, dano v postopek, je bilo namembnemu uradu 
predloženo dejansko nespremenjeno;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 368
 
(b) namembni urad je lahko zagotovil, da je bila ob koncu 
tranzitnega postopka za blago dolo čena carinsko dovoljena 
raba ali uporaba blaga ali skladiš čenje v za časnem skla ­
dišču; 
(c) če rok iz člena 356 ni bil upoštevan in se ne uporablja 
odstavek 3 navedenega člena, blago pa je bilo vseeno 
predloženo namembnemu uradu v razumnem času. 
▼B 
3. če gre za blago, dano v za časno hrambo ali v postopek 
carinskega skladiš čenja, ravnanja z blagom brez predhodnega 
dovoljenja carinskih organov, pri čemer bi bila opravljena 
ravnanja dovoljena, če bi bil vložen zahtevek; 
4. če gre za blago, ki je v postopku za časnega uvoza, uporaba tega 
blaga v nasprotju s pogoji, ki so dolo čeni v dovoljenju, pri 
čemer bi bila takšna uporaba v enakem postopku lahko 
odobrena, če bi bil za to vložen zahtevek; 
5. če gre za blago, dano v za časno hrambo ali v carinski postopek, 
nedovoljena premestitev tega blaga, če se lahko to blago 
predloži carinskim organom na njihovo zahtevo;  
▼M20  
6. pri blagu, ki se za časno skladiš či ali je vneseno v carinski 
postopek, odstranitev blaga s carinskega obmo čja Skupnosti 
ali uvedba v prosto cono kontrolne vrste I v pomenu iz člena 
799 ali v prosto skladiš če brez izvedbe potrebnih formalnosti;  
▼M21  
7. pri blagu ali proizvodih, fizi čno prenesenih po členih 296, 297 
ali 511, neizpolnitev enega od pogojev, pod katerimi poteka prenos, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) oseba lahko zadovoljivo dokaže carinskim organom, da so 
blago ali proizvodi prispeli v dolo čene poslovne prostore ali 
namembni kraj in da so bili ob prenosu na podlagi členov 
296, 297, 512(2) ali 513 blago ali proizvodi pravilno zavedeni v dolo čenih poslovnih prostorih ali namembnem 
kraju, če navedeni členi zahtevajo tak vpis v evidenco; 
(b) če rok, dolo čen v dovoljenju, ni bil upoštevan, blago pa je 
kljub temu prispelo v dolo čene poslovne prostore ali 
namembni kraj v razumnem času.
 ▼M21  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 369
 
8. pri blagu, ki je lahko po sprostitvi v prosti promet v celoti ali 
deloma oproš čeno uvoznih dajatev, skladno s členom 145 
zakonika, obstoj ene od okoliš čin iz člena 204(1)(a) ali (b) 
zakonika, ko je zadevno blago za časno skladiš čeno ali v 
drugem carinskem postopku pred sprostitvijo v prosti promet;  
▼M20  
9. v okviru aktivnega oplemenitenja in predelave pod carinskim 
nadzorom prekora čenje roka za predložitev obra čuna zaklju čka 
pod pogojem, da bi se rok podaljšal, če bi zahtevali podaljšanje 
pravočasno;  
10. prekora čenje roka za za časno odstranitev iz carinskega skladiš ča 
pod pogojem, da bi se rok podaljšal, če bi zahtevali podaljšanje 
pravočasno.  
▼B 
Člen 860  
Carinski organi štejejo, da je nastal carinski dolg v skladu s členom 204(1) 
zakonika, razen če oseba, ki bi lahko bila carinski dolžnik, dokaže, da so 
izpolnjeni pogoji iz člena 859.  
Člen 861  
Dejstvo, da zaradi napak iz člena 859 ne nastane carinski dolg, ne 
vpliva na uporabo veljavnih kazensko pravnih dolo čb ali dolo čb o 
preklicu dovoljenj, izdanih v okviru zadevnega carinskega postopka.  
POGLAVJE 2  
Naravne izgube  
Člen 862  
1. Za uporabo člena 206 zakonika carinski organi na zahtevo udele ­ 
ženega upoštevajo manjkajo če količine blaga vedno, ko je iz njegovih 
dokazil razvidno, da je ugotovljeni primanjkljaj izklju čno posledica 
narave zadevnega blaga in ne njegove malomarnosti ali goljufivega 
ravnanja. 
2. Za malomarnost ali goljufivo ravnanje se šteje predvsem vsako 
nespoštovanje predpisov glede prevoza, skladiš čenja, ravnanja z 
blagom, njegove obdelave in predelave, ki jih dolo čijo carinski organi 
ali izhajajo iz obi čajne prakse za zadevno blago.  
Člen 863  
Carinski organi lahko opustijo obveznost udeleženca predložitve 
dokazila, da je blago nepovratno izgubljeno zaradi svoje narave, če se 
prepričajo, da ne obstoji druga razlaga za izgubo.  ▼M12  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 370
 
Člen 864  
Nacionalne dolo čbe, ki so v veljavi v državah članicah in se nanašajo na 
običajne stopnje za nepovratno izgubo zaradi same narave blaga, se 
lahko uporabljajo, če udeleženi ne predloži dokazila, da je bila 
dejanska izguba ve čja, kakor je tista, izra čunana z uporabo ustrezne 
pavšalne stopnje za zadevno blago.  
▼M1 
POGLAVJE 3  
Blago v posebnih razmerah  
▼B 
Člen 865  
Za odstranitev blaga izpod carinskega nadzora v skladu s členom 203(1) 
zakonika se šteje vložitev carinske deklaracije za to blago ali vsako drugo dejanje z enakimi pravnimi u činki, pa tudi predložitev 
dokumenta v potrditev pristojnim organom, če imajo ta ravnanja za 
posledico, da se blagu napa čno prizna carinski status skupnostnega 
blaga.  
▼
M14  
Vendar se pri letalskih družbah, ki imajo dovoljenje za uporabo poenos ­
tavljenega tranzitnega postopka z elektronskim manifestom, blago ne bo štelo za umaknjeno iz carinskega nadzora, če ga na pobudo ali za ra čun 
zadevne osebe obravnavajo skladno z njegovim statusom kot blago, ki ni iz Skupnosti, preden carinski organi ugotovijo njegov neregularni status, in če ravnanje osebe, ki jo to zadeva, ne kaže na goljufivo 
delovanje.
 
▼M29  
Člen 865a  
Kadar je bila vstopna skupna deklaracija spremenjena in ravnanje 
zadevne osebe ne kaže na goljufivo delovanje, ne nastane carinski dolg na podlagi člena 202 zakonika zaradi nezakonitega vnosa blaga, 
ki pred spremembo deklaracije ni bilo pravilno prijavljeno.  
▼
B 
Člen 866  
Če je ob uvozu nastal carinski dolg v skladu z dolo čbami členov 202, 
203, 204 ali 205 zakonika in so bile uvozne dajatve pla čane, se zadevno 
blago brez poseganja v upoštevanje predpisov o prepovedih ali 
omejitvah, ki se po potrebi uporabljajo za zadevno blago, šteje za skup ­
nostno blago, ne da bi bilo treba vložiti carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet.
 
Člen 867  
Zaseg blaga v skladu s členom 233(c) in (d) zakonika ne spremeni 
carinskega statusa tega blaga.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 371
 
Člen 867a  
1. Za neskupnostno blago, ki je bilo prepuš čeno državni blagajni ali 
zaseženo oziroma zaplenjeno, velja, da se je za čel postopek carinskega 
skladiščenja. 
2. Blago iz odstavka 1 lahko carinski organi prodajo samo pod 
pogojem, da kupec takoj opravi formalnosti, s katerimi blago pridobi carinsko dovoljeno rabo ali uporabo. 
Kadar je prodaja izvedena po ceni, ki vklju čuje uvozne dajatve, velja, 
da je prodaja enakovredna sprostitvi v prosti promet, carinski organi 
sami pa izra čunajo dajatve in jih vknjižijo. 
V teh primerih se prodaja izvaja v skladu s postopki, veljavnimi v 
državah članicah. 
3. Kadar se administracija odlo či, da bo blago iz odstavka 1 obrav ­
navala druga če kakor s prodajo, takoj opravi formalnosti za dodelitev 
ene od carinsko dovoljenih rab ali uporab, predpisanih v členu 4(15)(a), 
(b), (c) in (d) zakonika.  
▼
B 
NASLOV III  
▼M10  
IZTERJAVA ZNESKA CARINSKEGA DOLGA  
▼B 
Člen 868  
Države članice lahko opustijo vknjiženje zneskov, nižjih od 10 ekujev. 
Naknadna izterjava uvoznih ali izvoznih dajatev se ne opravi, če znesek, 
ki bi se moral izterjati, znaša manj kakor deset ekujev.  
Člen 869  
Carinski organi sami odlo čijo, da ne bodo naknadno vknjižili 
nepobranih dajatev: 
(a) če se je uporabila preferencialna tarifna obravnava v okviru tarifne 
kvote, tarifnega plafona ali drugega postopka, medtem ko je bila upravičenost do te obravnave v trenutku prejema carinske dekla ­
racije odpravljena in do sprostitve tega blaga to ni bilo objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti  ali, kadar se tam ne objavi, o 
tem ni bila ustrezno obveš čena zadevna država članica in je oseba, 
odgovorna za pla čilo, ravnala v dobri veri in upoštevala vse dolo čbe 
o carinski deklaraciji, predvidene v veljavni zakonodaji;  ▼
M1 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 372
 
(b) v tistih primerih, za katere menijo, da so izpolnjeni pogoji po členu 
220(2)(b) Zakonika, razen v primerih, ko je treba dokumentacijo predložiti Komisiji v skladu s členom 871. Kadar pa se uporablja 
člen 871(2), druga alinea, carinski organi ne morejo sprejeti 
odločitve, s katero bi se odpovedali vknjiževanju zadevnih dajatev 
do konca postopka, ki se je za čel v skladu s členoma od 871 do 
876;
 
__________  
Če se predloži zahtevek za povrnitev ali opustitev po členu 236 
Zakonika v povezavi s členom 220(2)(b) Zakonika, se smiselno 
uporabijo pododstavek (b) prvega odstavka tega člena in členi od 871 
do 876. 
Za namene uporabe zgoraj navedenih odstavkov si države članice druga 
drugi nudijo vzajemno pomo č, zlasti kadar gre za napako, ki so jo 
zagrešili carinski organi neke druge države članice, ki ni zadolžena za 
sprejetje odlo čitve. 
Člen 870  
1. Vsaka država članica mora Komisiji dati na voljo seznam 
primerov, v katerih so se uporabljale naslednje dolo čbe: 
— člen 869(a), 
— člen 236 Zakonika v povezavi s členom 220(2)(b) Zakonika, kjer se 
po odstavku 2 ne zahteva sporo čilo, 
— člen 869(b), kjer se po odstavku 2 ne zahteva sporo čilo. 
2. Vsaka država članica mora Komisiji sporo čiti seznam primerov, v 
katerih je vsota, ki je zadevni subjekt ni nabral iz naslova enega ali ve č 
uvoznih ali izvoznih poslov zaradi posledice ene same napake, ve čja od 
50 000 EUR, in v katerih so se uporabljale dolo čbe člena 236 Zakonika 
v povezavi s členom 220(2)(b) Zakonika ali člena 869(b), poleg tega pa 
mora priložiti kratek povzetek vsakega posameznega primera. To sporočilo mora poslati v prvem ali tretjem četrtletju vsakega leta za 
vse primere, v katerih je bilo odlo čeno, da se nepobrane dajatve ne 
vknjižijo v obra čun za preteklo polletje.
 
Člen 871  
1. Carinski organ mora primer posredovati Komisiji, da se uredi v 
skladu s postopkom, dolo čenim v členih od 872 do 876, če meni, da so 
izpolnjeni pogoji, dolo čeni v členu 220(2)(b) Zakonika in če: 
— meni, da je Komisija storila napako v smislu člena 220(2)(b) 
Zakonika,  ▼M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 373
 
— če so okoliš čine primera povezane z ugotovitvami preiskave, ki jo je 
Skupnost opravila na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomo či med upravnimi organi držav 
članic in sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja 
pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (
 1 ) ali na 
podlagi druge zakonodaje Skupnosti oziroma drugega sporazuma, ki ga je Skupnost sklenila z državo ali skupino držav, v katerih je predvideno, da Skupnost izvaja tovrstne preiskave, ali 
— če je znesek, ki ni bil pobran od zadevnega subjekta iz naslova ene 
ali več uvozne ali izvozne operacije zaradi posledice ene same 
napake, ve čje od 500 000 EUR ali ve č. 
2. Vendar se primeri, navedeni v odstavku 1 ne posredujejo takrat, 
kadar: 
— je Komisija že sprejela odlo čitev v skladu s postopkom, predvidenim 
v členih od 872 do 876 o primeru s primerljivo podlago dejstev in 
zakonodajo, 
— Komisija že prou čuje nek primer, ki je primerljiv glede na dejstva in 
zakonodajo. 
3. Dokumentacija, predložena Komisiji, mora vsebovati vse podatke, 
ki so potrebni za celostno obravnavo. V njej morajo biti navedene podrobne informacije o ravnanju zadevnega subjekta in zlasti o njegovih poklicnih izkušnjah, zanesljivosti in pridnosti. To oceno morajo spremljati vsi podatki, iz katerih je mo č razbrati, da je subjekt 
ravnal v dobri veri. Dokumentacija mora prav tako vsebovati izjavo, ki jo podpiše vlagatelj za povrnitev dajatev ali opustitev, s katero potrjuje, da je dokumentacijo prebral in navede, da bodisi nima ni česar dodati, ali 
pa navede vse tiste podatke, za katere meni, da jih je treba vklju čiti. 
4. Takoj, ko Komisija prejme dokumentacijo, mora o tem obvestiti 
zadevno državo članico. 
5. Če se ugotovi, da podatki, ki jih je predložila država članica, ne 
zadostujejo za sprejetje odlo čitve o zadevnem primeru na podlagi celo ­
vitega poznavanja dejstev, lahko Komisija zahteva predložitev dodatnih informacij. 
6. Če pride do ene od naslednjih situacij, mora Komisija carinskemu 
organu vrniti dokumentacijo. Šteje se, da se postopek, naveden v členih 
od 872 do 876, nikoli ni za čel: 
— če je iz dokumentacije razvidno, da sta carinski organ, ki je 
posredoval dokumentacijo in oseba, ki je podpisala izjavo, navedeno v odstavku 3, druga če opisala dejstva, 
— če je dokumentacija o čitno nepopolna, saj ne vsebuje ni česar, kar bi 
utemeljilo potrebo, da jo Komisija obravnava, 
— če na podlagi odstavkov 1 in 2 dokumentacije ne bi smeli posre ­
dovati,  ▼
M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 374  
( 1 ) UL L 82, 22.3.1997, str. 1.
 — če carinski dolg ni bil ugotovljen, 
— če je carinski organ Komisiji posredoval nove informacije v zvezi z 
dokumentacijo, ki so take narave, da lahko bistveno spremenijo njeno videnje dejstev ali če je carinski organ Komisiji posredoval 
pravno oceno medtem, ko je preu čevala dokumentacijo.
 
Člen 872  
Komisija mora državi članici poslati kopijo dokumentacije, navedene v 
členu 871(3) v roku 15 dni od dne, ko je to dokumentacijo prejela. 
Obravnava zadevnega primera se kakor hitro je mogo če vključi v 
dnevni red sestanka skupine ekspertov, predvidene v členu 873.  
▼M14  
Člen 872a  
Če namerava Komisija kadarkoli v postopku iz členov 872 in 873 
sprejeti odlo čbo, ki je za osebo, ki jo predstavljeni primer zadeva, 
neugodna, sporo či tej osebi svoje ugovore pisno skupaj z vsemi doku ­
menti, na katerih ti ugovori temeljijo. Oseba, ki jo primer, vro čen 
Komisiji, zadeva, izrazi svoje stališ če pisno v enem mesecu po 
datumu, ko so bili ugovori poslani. Če svojega stališ ča ne da v tem 
roku, velja, da se je odpovedala pravici do izražanja stališ ča. 
▼M23  
Člen 873  
Po posvetovanju s skupino strokovnjakov, ki jo sestavljajo predstavniki 
vseh držav članic, ki se sestanejo v okviru Odbora, da bi obravnavali 
zadevni primer, se mora Komisija odlo čiti, ali so obravnavane 
okoliščine takšne, da zadevnih dajatev ni treba vknjižiti. 
To odločitev je treba sprejeti v devetih mesecih od datuma, ko je 
Komisija prejela dokumentacijo, navedeno v členu 871(3). Če pa doku ­
mentacija ne vsebuje izjave ali podrobne ocene ravnanja subjekta, kot je navedeno v členu 871(3), se devet mesecev šteje šele od datuma, ko je 
Komisija te dokumente prejela. Komisija o tem uradno obvesti carinski organ in zadevno osebo. 
Če se Komisiji zdi potrebno državo članico prositi za dodatno inform ­
acijo, da bi lahko sprejela odlo čitev, se devet mesecev podaljša na 
obdobje, ki ustreza datumu od takrat, ko je Komisija poslala zahtevo za dodatne informacije in datumom, ko je te informacije prejela. Komisija mora o podaljšanju postopka uradno obvestiti zadevno osebo.  ▼
M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 375
 
Če Komisija sama vodi preiskavo z namenom, da bi sprejela odlo čitev, 
se devet mese čno obdobje podaljša s časom, ki je potreben za doko ­
nčanje preiskave. Takšno podaljšanje se ne sme raztegniti na ve č kot 
devet mesecev. Komisija uradno obvesti carinski organ in zadevno osebo o datumih, kdaj so se preiskave za čele in kdaj so se zaklju čile. 
Če je Komisija zadevno osebo uradno obvestila o svojih ugovorih v 
skladu s členom 872a, se devet-mese čno obdobje podaljša za en mesec.
 
Člen 874  
Zadevno državo članico je treba čimprej uradno obvestiti o odlo čitvi, 
navedeni v členu 873, v vsakem primeru pa v enem mesecu od izteka 
obdobja, navedenega v naveden členu. 
Komisija uradno obvesti države članice o odlo čitvah, ki jih je sprejela 
kot pomo č carinskim organom, da sprejmejo odlo čitve v situacijah, kjer 
gre za primerljiva vprašanja dejstev in zakonodaje.  
Člen 875  
Če je bilo z odlo čitvijo, navedeno v členu 873, ugotovljeno, da so 
obravnavane okoliš čine takšne, da zadevnih dajatev ni treba vknjižiti, 
lahko Komisija opredeli pogoje, pod katerimi se lahko države članice 
odpovejo naknadni vknjižbi v primerih, ko gre za primerljiva vprašanja dejstev in zakonodaje.  
▼
B 
Člen 876  
Če Komisija ni odlo čila v roku iz člena 873 ali o tem ni obvestila 
zadevne države članice v roku iz člena 874, carinski organi zadevne 
države članice ne opravijo naknadnega vknjiženja zadevnih dajatev.  
▼M10  
Člen 876a  
1. Carinski organi za časno odložijo dolžnikovo obveznost pla čila 
dajatev dokler ne sprejmejo odlo čitve o zahtevi, pod pogojem, da se 
da zavarovanje v višini zneska teh dajatev, če blago ni ve č pod 
carinskim nadzorom, in da: 
(a) je v primerih, ko je vložena zahteva za razveljavitev deklaracije, 
verjetno, da bo ta zahteva izpolnjena; 
(b) v primerih, ko je vložena zahteva za odpust po členu 236 v 
povezavi s členom 220(2)(b) Zakonika ali po členu 238 ali členu 
239, carinski organi menijo, da se lahko pogoji iz zadevne dolo čbe 
štejejo za izpolnjene;  ▼M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 376
 
(c) je bila v drugih primerih, razen tistih iz (b), vložena zahteva za 
odpust po členu 236 Zakonika in da so bili izpolnjeni pogoji iz 
drugega odstavka člena 244 Zakonika. 
Zavarovanja ni treba zahtevati, če bi taka zahteva zaradi razmer, v 
katerih je dolžnik, povzro čila resne gospodarske ali socialne težave. 
2. V primerih, ko je blago v eni od vrst okoliš čin iz druge alinee 
člena 233(c) ali člena 233(d) Zakonika odvzeto, carinski organi za časno 
odložijo dolžnikovo obveznost pla čila dajatev, če menijo, da se pogoji 
za odvzem lahko štejejo za izpolnjene.  
▼M22  
3. Kadar nastane carinski dolg po členu 203 zakonika, carinski 
organi odložijo obveznost osebe iz četrte alinee odstavka 3 tega člena, 
da plača dajatve, kadar je ugotovljen vsaj še en dolžnik in mu je v 
skladu s členom 221 zakonika sporo čen znesek dajatev. 
Odlog je mogo če odobriti samo pod pogojem, da oseba iz četrte alinee 
člena 203(3) zakonika ni zajeta še v kateri od drugih alinej navedenega 
odstavka in ni o čitno malomarna pri izpolnjevanju svojih obveznosti. 
Odlog se časovno omeji na eno leto. Vseeno pa carinski organi ta rok 
lahko podaljšajo zaradi primerno utemeljenih razlogov. 
Odlog je pogojen z veljavnim zavarovanjem, ki ga vloži oseba, v korist 
katere je odlog odobren, v višini zadevnih dajatev, razen kadar tako zavarovanje, ki zajema celoten znesek zadevnih dajatev, že obstaja in garant še ni oproš čen svojih obveznosti. Takega zavarovanja ni treba 
zahtevati, če bi taka zahteva zaradi dolžnikovih okoliš čin po vsej 
verjetnosti povzro čila resne gospodarske ali socialne težave.
 
▼B 
NASLOV IV  
POVRAČILO ALI ODPUST UVOZNIH ALI IZVOZNIH DAJATEV  
POGLAVJE I  
Splošne dolo čbe 
Člen 877  
1. Posamezni izrazi, uporabljeni v tem naslovu, imajo naslednji 
pomen: 
(a) carinski urad vknjižbe : carinski urad, kjer so se vknjižile uvozne ali 
izvozne dajatve, za katere se zaprosi povra čilo ali odpust;  ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 377
 
(b) carinski organ odlo čanja: carinski organ, ki je pooblaš čen za 
odločanje o zahtevku za povra čilo ali odpust uvoznih ali izvoznih 
dajatev, v državi članici, kjer so se zadevne dajatve vknjižile; 
(c) nadzorni carinski urad : carinski urad, v pristojnosti katerega je 
blago, za katero se zaprosi povra čilo ali odpust vknjiženih 
uvoznih ali izvoznih dajatev in ki opravi dolo čene kontrole v 
zvezi z oceno zahtevka; 
(d) carinski urad izvajanja : carinski urad, ki sprejme potrebne ukrepe, 
zato da zagotovi pravilno izvajanje odlo čbe o povra čilu ali odpustu 
uvoznih ali izvoznih dajatev. 
2. Isti carinski urad lahko opravlja vse ali del nalog carinskega urada 
vknjižbe, carinskega urada odlo čanja, nadzornega carinskega urada in 
carinskega urada izvajanja.  
POGLAVJE 2  
Izvedbene dolo čbe za člene 236 do 239 zakonika  
O d d e l e k 1  
Zahtevek  
Člen 878  
1. Zahtevek za povra čilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev, v 
nadaljevanju „zahtevek za povra čilo ali odpust“, vloži oseba, ki je 
plačala ali mora pla čati te dajatve, oziroma osebe, ki so prevzele 
njene pravice in obveznosti. 
Zahtevek za povra čilo ali odpust lahko vloži tudi zastopnik osebe iz 
prvega odstavka. 
2. Brez poseganja v člen 882 se zahtevek za povra čilo ali odpust 
predloži v izvirniku in kopiji na obrazcu, ki ustreza vzorcu in določbam iz Priloge 111. 
Zahtevek za povra čilo ali odpust pa se lahko vloži na pobudo osebe ali 
oseb iz odstavka 1 tudi na drugem obrazcu, če vsebuje podatke, ki so 
navedeni v tej prilogi.
 
Člen 879  
1. Zahtevek za povra čilo ali odpust, ki ga spremljajo vsi dokumenti 
iz člena 6(1) zakonika, se mora vložiti pri carinskem uradu vknjižbe, 
razen če carinski organi v ta namen ne dolo čijo drugega urada in ga 
zadolžijo, da zahtevek takoj po prejemu posreduje organu odlo čanja, 
razen če ni bil sam dolo čen za organ odlo čanja.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 378
 
2. Carinski urad iz odstavka 1 potrdi prejem zahtevka na izvirniku in 
kopiji. Kopija se vrne vložniku. 
V primeru uporabe drugega pododstavka člena 878(2) ta carinski urad 
vložniku pisno potrdi prejem zahtevka.  
Člen 880  
Zahtevku, ki se nanaša na blago, za katero je bilo ob vložitvi zadevne 
carinske deklaracije predloženo uvozno ali izvozno potrdilo ali potrdilo o vnaprejši dolo čitvi, je treba brez poseganja v posebne predpise, 
sprejete na tem podro čju v okviru skupne kmetijske politike, priložiti 
tudi potrditev organov, ki so pristojni za izdajanje teh potrdil, iz katerega je razvidno, da so bili sprejeti potrebni ukrepi za odpravo učinkov izdaje teh potrdil. 
Vendar se ta potrditev ne zahteva: 
— če je carinski organ, pri katerem se vloži zahtevek, isti kakor organ, 
ki je izdal zadevno potrdilo, 
— ali če se predložitev zahtevka utemeljuje z vsebinsko napako, ki ne 
vpliva na dodelitev zadevnih potrdil.
 
Člen 881  
1. Carinski urad iz člena 879 lahko sprejme zahtevek, ki ne vsebuje 
vseh navedb, predvidenih v obrazcu iz člena 878(2). Vendar mora 
vsebovati vsaj navedbe, predvidene v poljih št. 1 do 3 in polju št. 7. 
2. V primeru uporabe odstavka 1 ta carinski urad dolo či rok za 
predložitev manjkajo čih navedb in/ali dokumentov. 
3. Če se rok, ki ga dolo či carinski urad v skladu z odstavkom 2, ne 
spoštuje, se šteje, da je zahtevek umaknjen. 
Vložnik je o tem nemudoma obveš čen. 
Člen 882  
1. Za vrnjeno blago, za katero so se ob njegovem izvozu s carinskega 
območja Skupnosti pobrale izvozne dajatve, se povra čilo ali odpust teh 
dajatev pogojuje s predložitvijo zahtevka carinskim organom, skupaj z: 
(a) dokumentom, ki se izda kot dokazilo za pla čilo zneskov, če so bili 
ti že pobrani; 
(b) izvirnikom ali ustrezno kopijo deklaracije o sprostitvi v prosti 
promet zadevnega vrnjenega blaga, ki jo potrdi carinski urad ponovnega uvoza.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 379
 
Ta dokument mora vsebovati eno od naslednjih navedb urada 
ponovnega uvoza: 
— Mercancías de retorno en aplicación de la letra b) del apartado 2 
del artículo 185 del Código 
— Returvarer i henhold til kodeksens artikel 185, stk. 2, litra b) — Rückwaren gemäß Artikel 185 Absatz 2 Buchstabe b) des Zoll ­
kodex 
— Εμπορεύματα  επανεισαγόμενα  κατ' εφαρμογή  του άρθρου  185 
παράγραφος  2 στοιχείο  β) του κώδικα  
— Goods admitted as returned goods under Article 185 (2) (b) of 
the Code 
— Marchandises en retour en application de l'article 185 para ­
graphe 2 point b) du code 
— Merci in reintroduzione in applicazione dell'articolo 185, para ­
grafo 2, lettera b) del codice 
— Goederen die met toepassing van artikel 185, lid 2, onder b), 
van het Wetboek kunnen worden toegelaten als terugkerende goederen 
— Mercadorias de retorno por aplicação da alínea b) do n.
 o 2 do 
artigo 185.  o do código  
▼A1 
— Yhteisön tullikoodeksin 185 artiklan 2 kohdan b alakohdan mu ­
kaista palautustavaraa/Returvaror enligt artikel 185.2 b) i ge ­
menskapens tullkodex 
— Returvaror enligt artikel 185.2 b i gemenskapens tullkodex  
▼A2 
— Vrácené zboží podle čl. 185 odst. 2 písm. b) kodexu 
— Seadustiku artikli 185(2)(b) alusel tagasitoodud kaubaks tunnis ­
tatud kaup 
— Preces atz ītas par atpaka ļievestām saskaņā ar Kodeksa 185. 
panta 2. punkta b) apakšpunktu 
— Prekės įvežtos kaip gr ąžintos prek ės vadovaujantis Kodekso 185 
straipsnio 2 dalies b punktu 
— A Vámkódex 185. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében 
tértiáruként behozott áruk 
— Oġġetti mdaħħla bħala oġġetti miġjuba lura ta ħt Artikolu 185(2)(b) 
tal-Kodiċi 
— Towary dopuszczone jako towary powracaj ące zgodnie z 
art. 185 ust. 2 lit. b) Kodeksu 
— Blago se ponovno uvaža v skladu s členom 185(2)(b) Zakonika 
— Vrátený tovar pod ľa článku 185 ods. 2 písm. b) colného zákonníka  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 380
 
— Стоки , допуснати  като върнати  съгласно  член  185, параграф  2, 
точка  б от Кодекса  
— Mărfuri admise ca returnate în baza Articolului 185 (2) (b) din Cod  
▼M45  
— Roba se ponovno uvozi u skladu s člankom 185. stavkom 2. 
točkom (b) Kodeksa;  
▼B 
(c) izvodom izvozne deklaracije, ki se vrne izvozniku ob izpolnitvi 
izvoznih formalnosti za blago, ali kopijo te deklaracije, ki jo potrdi carinski urad izvoza. 
Če carinski organ odlo čanja že razpolaga z navedbami, ki jih vsebujejo 
deklaracije iz to čk (a), (b) ali (c), se predložitev teh deklaracij ne 
zahteva. 
2. Zahtevek iz odstavka 1 se mora vložiti pri carinskem uradu iz 
člena 879 v roku dvanajstih mesecev, ki se šteje od datuma prejema 
izvozne deklaracije.
 
O d d e l e k 2  
Postopek za odobritev  
Člen 883  
Carinski organ odlo čanja lahko dovoli, da se carinske formalnosti, od 
katerih je lahko odvisno povra čilo ali odpust, izvršijo, preden odlo či o 
zahtevku za povra čilo ali odpust. Takšno dovoljenje v ni čemer ne vpliva 
na odločitev v zvezi z zahtevkom.  
Člen 884  
Dokler o zahtevku za povra čilo ali odpust ni odlo čeno, blaga, na 
katerega se nanaša znesek dajatev, za katere se zaprosi povra čilo ali 
odpust, brez poseganja v člen 883 ni dovoljeno prenesti na drug kraj, 
kakor je dolo čen v tem zahtevku, če vložnik zahtevka o tem prej ni 
obvestil carinskega urada iz člena 879 in te premestitve ni sporo čil 
carinskemu organu odlo čanja.  
Člen 885  
1. Če se zahtevek za povra čilo ali odpust nanaša na primer, za 
katerega je treba pridobiti dodatne podatke ali opraviti pregled blaga, predvsem zato, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev, predvidenih v 
zakoniku in v tem naslovu glede upravi čenosti do povra čila ali 
odpusta, sprejme carinski organ odlo čanja vse potrebne ukrepe za ta 
namen in po potrebi nadzornemu carinskemu uradu pošlje zahtevek z natančno navedbo vrste podatkov, ki jih je treba pridobiti, ali pregledov, 
ki jih je treba opraviti. 
Nadzorni carinski urad zahtevku čimprej ugodi in carinskemu organu 
odločanja posreduje pridobljene podatke ali rezultate opravljenih preg ­
ledov.  ▼
M30  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 381
 
2. Če blaga, ki je predmet zahtevka, ni v državi članici, v kateri so 
bile vknjižene zadevne uvozne ali izvozne dajatve, se uporabljajo določbe iz poglavja 4 tega naslova.
 
Člen 886  
1. Carinski organ odlo čanja odlo či pisno o zahtevku za povra čilo ali 
odpust v skladu s členom 6(2) in (3) zakonika, ko pridobi vse potrebne 
podatke. 
2. Če se zahtevku ugodi, mora odlo čba vsebovati vse podatke, ki so 
potrebni za njeno izvršitev. 
Odločba mora glede na primer vsebovati vse ali nekatere od naslednjih 
podatkov: 
(a) podatke, ki omogo čajo prepoznavanje blaga, na katero se odlo čba 
nanaša; 
(b) navedbo razloga za povra čilo ali odpust uvoznih ali izvoznih 
dajatev z navedbo ustreznega člena zakonika in, če je potrebno, 
ustreznega člena tega naslova; 
(c) uporabo ali namembni kraj, ki mora biti dolo čen za blago glede na 
možnosti, predvidene za posamezen primer v zakoniku, in glede na primer na podlagi posebnega dovoljenja carinskega organa odločanja; 
(d) rok za izvršitev formalnosti, od katerih je odvisno povra čilo ali 
odpust uvoznih ali izvoznih dajatev; 
(e) navedbo, da bo povra čilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev 
dovoljeno šele, ko bo carinski urad izvajanja carinskemu organu odločanja potrdil, da so bile izpolnjene formalnosti, od katerih je 
odvisno to povra čilo ali odpust; 
(f) navedbo zahtev, ki veljajo za blago do izvršitve te odlo čbe; 
(g) zaznamek, ki upravi čenca opozarja, da mora so časno s predložitvijo 
blaga predložiti izvirnik odlo čbe na carinskem uradu izvajanja, ki ga 
sam izbere.
 
Člen 887  
1. Carinski urad izvajanja sprejme ukrepe, zato da zagotovi: 
— po potrebi, da so obveznosti iz člena 886(2)(f) izpolnjene, 
— da je v vseh primerih za blago dejansko dolo čena uporaba ali 
namembni kraj, predviden v odlo čbi za povra čilo ali odpust 
uvoznih ali izvoznih dajatev.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 382
 
2. Če je možnost vnosa blaga v carinsko skladiš če, prosto cono ali 
prosto skladiš če predvidena v odlo čbi in upravi čenec to možnost izrabi, 
se morajo potrebne formalnosti izvesti pri carinskem uradu izvajanja. 
3. Če se lahko dolo čitev dejanske uporabe ali namembnega kraja 
blaga, ki jo predvideva odlo čba za odobritev povra čila ali odpust 
dajatev, ugotovi le v drugi državi članici in ne v tisti, v kateri je 
carinski urad izvajanja, se dokaz o tem zagotovi s predložitvijo 
kontrolnega izvoda T5, ki se izda in uporablja v skladu z dolo čbami  
►M18  členov od 912a do 912 g ◄ in tega člena. 
Kontrolni izvod T5 mora vsebovati: 
(a) v polju št. 33 neto maso blaga, ustrezno tarifno oznako kombinirane 
nomenklature blaga; 
(b) v polju št. 103 neto koli čino blaga z besedo; 
(c) v polju št. 104 se glede na primer navede zaznamek „Iznos s 
carinskega obmo čja Skupnosti“ ali eden od naslednjih zaznamkov 
v polju „Drugo“: 
— brezpla čna dobava naslednji dobrodelni ustanovi: …, 
— uničenje pod carinskim nadzorom, 
— vnos blaga v naslednji carinski postopek: …, — vnos v prosto cono ali prosto skladiš če; 
(d) v polju št. 106 navedbo odlo čbe o odobritvi povra čila ali odpusta 
dajatev; 
(e) v polju št. 107 zaznamek „ členi 877 do 912 Uredbe (EGS) 
št. 3454/93“. 
4. Carinski urad nadzora, ki ugotovi ali na odgovornost katerega se 
ugotovi, da je bilo blago dejansko dolo čeno za predvideno uporabo ali 
namembni kraj, izpolni polje „Kontrola uporabe in/ali namembnega kraja“ kontrolnega dokumenta, tako da s križcem ozna či zaznamek „je 
bilo dne … dolo čeno za uporabo in/ali namembni kraj, naveden na 
drugi strani“ in navede ustrezen datum. 
5. Ko se carinski urad izvajanja prepri ča, da so izpolnjeni pogoji iz 
odstavka 1, pošlje potrdilo o tem carinskemu organu odlo čanja.
 
Člen 888  
Če je carinski organ odlo čanja ugodil zahtevku za povra čilo ali odpust 
dajatev, to povra čilo ali odpust dejansko izvede šele po prejemu potrdila 
iz člena 887(5).  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 383
 
Člen 889  
1. Če se zahtevek za povra čilo ali odpust utemeljuje s tem, da je v 
trenutku sprejema deklaracije za sprostitev blaga v prosti promet v okviru tarifne kvote, tarifnega plafona ali drugega preferencialnega tarifnega režima veljala znižana uvozna dajatev ali stopnja ni č, se 
povračilo ali odpust dovoli samo, če v času vložitve tega zahtevka, 
skupaj s potrebnimi dokumenti: 
— v primeru tarifne kvote ta še ni bila iz črpana, 
— v drugih primerih pa dajatev, ki se obi čajno plačuje, ni bila ponovno 
uvedena. 
Vendar se povra čilo ali odpust odobri kljub temu, da pogoji, predvideni 
v prejšnjem pododstavku, niso izpolnjeni, če se znižana dajatev ali 
stopnja ni č zaradi napake carinskih organov ni uporabila za blago, 
katerega deklaracija za sprostitev v prosti promet je vsebovala vse navedbe in so ji bili priloženi vsi potrebni dokumenti za uporabo znižane dajatve ali stopnje ni č. 
▼
M13  
2. Vsaka država članica da Komisiji na voljo seznam primerov, v 
katerih so bile uporabljene dolo čbe drugega pododstavka odstavka 1.  
▼B 
Člen 890  
▼M22  
Carinski organ odlo čanja odobri povrnitev ali odpustitev, ko: 
(a) je zahtevi priloženo potrdilo o poreklu, potrdilo o gibanju blaga, 
potrdilo o pristnosti, notranji tranzitni dokument Skupnosti ali 
katerikoli drug ustrezen dokument, ki navaja, da je uvoženo blago 
v času sprejetja deklaracije v prosti promet zaradi svoje vrste 
izpolnjevalo pogoje za skupnostno obravnavo, preferencialno tarifno obravnavo ali ugodnejšo tarifno obravnavo; 
(b) se tako predložen dokument nanaša posebej na obravnavano blago; 
(c) so izpolnjeni vsi pogoji v zvezi s sprejetjem navedenega doku ­
menta; 
(d) so izpolnjeni vsi drugi pogoji za odobritev skupnostne obravnave, 
preferencialne tarifne obravnave ali ugodnejše tarifne obravnave zaradi vrste blaga.
 
▼M15  
Povračilo ali odpust se izvede ob predložitvi blaga. Kadar blaga ni 
mogoče predložiti izvršilnemu carinskemu uradu, odobri povra čilo ali 
odpust carinski organ odlo čanja, samo če ima informacije, ki 
nedvoumno kažejo, da se potrdilo ali dokument, ki se izdela po carin ­
jenju, nanaša na navedeno blago.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 384
 
Člen 891  
Povračilo ali odpust dajatev se ne odobri, če se za utemeljitev zahtevka 
predložijo potrdila o vnaprejšnji dolo čitvi prelevmanov.  
Člen 892  
Povračilo ali odpust uvoznih dajatev v skladu s členom 238 zakonika se 
ne odobri, če: 
— je bila poškodovanost blaga upoštevana že pri dolo čanju pogojev 
pogodbe, predvsem cene, na podlagi katere je bilo blago dano v carinski postopek, ki vklju čuje obveznost pla čila uvoznih dajatev, 
— je uvoznik blago prodal, potem ko se je ugotovilo, da je poško ­
dovano ali da ni v skladu z dolo čili pogodbe.
 
Člen 893  
1. Brez poseganja v člen 900(1)(c) carinski organ odlo čanja dolo či 
rok za izvedbo carinskih formalnosti, od katerih je odvisno povra čilo ali 
odpust, ki ne more biti daljši od dveh mesecev, ki se štejeta od dneva 
vročitve odločbe o povra čilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev. 
2. Neupoštevanje roka iz odstavka 1 povzro či izgubo pravice do 
povračila ali odpusta, razen če oseba, na katero se odlo čba nanaša, 
dokaže, da sta ji nepredvidena okoliš čina ali višja sila prepre čila 
izpolnitev roka.  
Člen 894  
Če uničenje blaga, ki ga dovoli carinski organ odlo čanja, povzro či 
nastanek odpadkov ali ostankov, se ti štejejo za neskupnostno blago, ko je bila odlo čba, da se zahtevku za povra čilo ali odpust ugodi, 
sprejeta.
 
Člen 895  
Če se dovoljenje iz drugega pododstavka člena 238(2)(b) zakonika 
odobri, carinski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se blago, ki je bilo vneseno v carinsko skladiš če, prosto cono ali 
prosto skladiš če, lahko naknadno prepozna kot neskupnostno blago.  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 385
 
Člen 896  
1. Blago, ki je v okviru skupne kmetijske politike na podlagi 
uvoznega potrdila ali potrdila o vnaprejšnji dolo čitvi dano v carinski 
postopek, ki vklju čuje obveznost pla čila uvoznih dajatev, je do uporabe 
členov 237, 238 in 239 zakonika upravi čeno samo, če se carinskemu 
uradu iz člena 879 zadovoljivo dokaže, da so pristojni organi sprejeli 
potrebne ukrepe za razveljavitev u činkov potrdila za zadevni uvozni 
postopek. 
2. Odstavek 1 se uporablja tudi v primeru ponovnega izvoza, vnosa 
blaga v carinsko skladiš če, prosto cono ali prosto skladiš če ali v primeru 
uničenja blaga.  
Člen 897  
Če se izvoz, ponovni izvoz ali uni čenje oziroma vsaka druga carinsko 
dovoljena raba ali uporaba ne nanaša na celoten proizvod, temve č na 
enega ali ve č delov ali na enega ali ve č komponent tega proizvoda, se 
povračilo ali odpust dolo či kot razlika med zneskom uvoznih dajatev za 
celoten proizvod in zneskom uvoznih dajatev, ki bi jih bilo treba pla čati 
za preostanek proizvoda, če bi bil ta v nespremenjenem stanju dan v 
carinski postopek, ki vkju čuje obveznost pla čila teh dajatev, na dan, ko 
je bil dan celoten proizvod.  
Člen 898  
Znesek iz člena 240 zakonika se dolo či na 10 ECU.  
POGLAVJE 3  
Posebne dolo čbe za izvajanje člena 239 zakonika  
O d d e l e k 1  
Odločbe, ki jih morajo izdati pristojni carinski organi držav članic 
▼M23  
Člen 899  
1. Če carinski organ, ki sprejema odlo čitev, ugotovi, da je vloga za 
povrnitev ali opustitev, ki mu je bila predložena v skladu s členom 239(2) 
Zakonika: 
— temelji na razlogu, ki ustreza eni od okoliš čin, navedenih v členih 
od 900 do 903, in da te okoliš čine niso posledica prevare ali o čitne 
malomarnosti zadevne osebe, mora povrniti ali odpustiti znesek zadevnih uvoznih ali izvoznih dajatev,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 386
 
— temelji na razlogu, ki ustreza eni od okoliš čin, navedenih v členu 
904, ni dolžan povrniti ali odpustiti zneska zadevnih uvoznih ali izvoznih dajatev. 
2. V drugih primerih, razen v tistih, ko je treba Komisiji predložiti 
dokumentacijo v skladu s členom 905, se carinski organ, ki sprejema 
odločitev, sam odlo či, ali bo priznal povrnitev ali opustitev uvoznih ali 
izvoznih dajatev, če gre za posebno situacijo kot posledico okoliš čin, v 
katerih zadevno osebo ni mogo če obdolžiti za prevaro ali o čitno malom ­
arnost. 
Če se uporablja člen 905(2), druga alinea, se carinski organi lahko 
odločijo, da ne bodo priznali povrnitve ali opustitve zadevnih dajatev 
do konca postopka, ki se je za čel v skladu s členi od 906 do 909. 
3. Za namene člena 239(1) Zakonika in tega člena pomeni „zadevna 
oseba“ osebo ali osebe, navedene v členu 878(1), ali njihove zastopnike 
in katero koli drugo osebo, ki je bila vklju čena v opravljanje carinskih 
formalnosti v zvezi z zadevnim blagom, ali je dajala navodila, potrebna za izvršitev teh formalnosti. 
4. Pri uporabi odstavkov 1 in 2 si države članice nudijo vzajemno 
pomoč, zlasti, če gre za napako, ki so jo zagrešili carinski organi neke 
druge države članice, ki ni zadolžena za sprejemanje odlo čitve. 
▼
B 
Člen 900  
1. Povra čilo ali odpust uvoznih dajatev se opravi: 
(a) če je neskupnostno blago, dano v carinski postopek s popolno ali 
delno oprostitvijo pla čila uvoznih dajatev ali če je blago, ki je bilo 
sproščeno v prosti promet po ugodnejši tarifni obravnavi zaradi 
njegove posebne uporabe, ukradeno, pod pogojem, da je to blago kmalu potem ponovno najdeno in zanj ponovno vzpostavljen enak carinski položaj, kakršnega je imelo v trenutku, ko je bilo ukradeno; 
(b) če je neskupnostno blago, pomotoma umaknjeno iz carinskega 
postopka, ki vklju čuje popolno ali delno oprostitev pla čila teh 
dajatev, vendar le pod pogojem, da se takoj, ko se ugotovi napaka, za blago ponovno vzpostavi enak carinski položaj, kakršnega je blago imelo v trenutku, ko je bilo umaknjeno; 
(c) če ne deluje mehanizem za odpiranje prevoznega sredstva, na 
katerem je blago, ki je bilo predhodno sproš čeno v prosti promet, 
in blaga tako v namembnem kraju ni možno raztovoriti, pod pogojem, da se to blago takoj ponovno izvozi;  ▼
M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 387
 
(d) če se dobavitelj s sedežem v tretji državi odlo či, da blago, ki je bilo 
prvotno sproš čeno v prosti promet in mu je bilo vrnjeno v postopku 
pasivnega oplemenitenja zaradi brezpla čne odprave napak, ki so 
obstajale pred prepustitvijo (tudi če so bile ugotovljene po 
sprostitvi v prosti promet) ali uskladitve z dolo čbami pogodbe, 
na podlagi katere je bila opravljena sprostitev v prosti promet tega blaga, dokon čno obdrži, ker napak ni mogo če odpraviti 
oziroma to ne bi bilo gospodarno; 
(e) če se v trenutku, ko carinski organi odlo čajo o naknadnem 
knjiženju uvoznih dajatev, pla čilu katerih je bilo dejansko 
zavezano blago, sproš čeno v prosti promet s popolno oprostitvijo 
teh dajatev, ugotovi, da je bilo to blago ponovno izvoženo s carinskega obmo čja Skupnosti brez nadzora carinskih organov, 
pod pogojem, da se dokaže, da bi bili materialni pogoji, ki jih določa zakonik za povra čilo ali odpust zadevnih uvoznih dajatev, 
v trenutku ponovnega izvoza dejansko izpolnjeni, če bi bile dajatve 
obračunane ob sprostitvi tega blaga v prosti promet; 
(f) če je sodiš če prepovedalo trgovanje z blagom, ki je bilo predhodno 
dano v carinski postopek z obveznostjo zadevne osebe za pla čilo 
uvoznih dajatev pod obi čajnimi pogoji in potem ponovno izvoženo 
s carinskega obmo čja Skupnosti ali uni čeno pod nadzorom 
carinskih organov, pod pogojem, da se dokaže, da se zadevnega 
blaga v Skupnosti ni uporabljalo; 
(g) če je blago v carinski postopek, ki vsebuje obveznost pla čila teh 
dajatev, dal deklarant, ki je za to pooblaš čen, in blaga zaradi 
razloga, ki ga ni mogo če pripisati deklarantu, ni bilo možno 
dobaviti prejemniku; 
(h) če je bilo blago naslovljeno na prejemnika zaradi napake pošiljatelja; 
(i) če se izkaže, da je blago neprimerno za predvideno uporabo 
prejemnika zaradi o čitne dejanske napake pri naro čanju; 
(j) če se za blago po njegovi prepustitvi v carinski postopek, ki 
vsebuje obveznost pla čila uvoznih dajatev, dokaže, da v trenutku 
prepustitve ni bilo v skladu z veljavnimi predpisi glede njegove 
uporabe ali prodaje in se zaradi tega ne more uporabljati za 
namene, ki jih je predvidel prejemnik; 
(k) č
e uporaba blaga za namene, ki jih je predvidel prejemnik, ni 
možna ali je bistveno omejena zaradi splošnih ukrepov, ki jih je po prepustitvi blaga v carinski postopek z obveznostjo pla čila 
dajatev sprejel pristojni ali drugi organ, pooblaš čen za odlo čanje 
na tem podro čju; ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 388
 
(l) če carinski organi popolne ali delne oprostitve uvoznih dajatev, za 
katero zaprosi udeleženi na podlagi veljavnih dolo čb, zaradi 
razlogov, ki se temu ne morejo pripisati, ne morejo dejansko odobriti in zato vknjižijo uvozne dajatve, ki jih je treba pla čati; 
(m) če je bilo blago dostavljeno prejemniku po preteku zavezujo čega 
dobavnega roka, dolo čenega v pogodbi, zaradi katere je bilo blago 
dano v carinski postopek, ki vklju čuje obveznost pla čila uvoznih 
dajatev; 
(n) če je blago, ki ga na carinskem obmo čju Skupnosti ni bilo mogo če 
prodati, brezpla čno dobavljeno dobrodelnim organizacijam: 
— ki svoje dejavnosti opravljajo v tretjih državah, pod pogojem, 
da imajo v Skupnosti svoje predstavništvo, 
ali 
— ki svoje dejavnosti opravljajo na carinskem obmo čju Skupnosti, 
pod pogojem, da so lahko upravi čene do oprostitve v primeru 
uvoza podobnega blaga iz tretjih držav za sprostitev v prosti promet;  
▼
M5 
(o) če je carinski dolg nastal druga če kakor po členu 201 zakonika in 
zadevna oseba lahko predloži potrdilo o poreklu, potrdilo o gibanju, listino za notranji skupnostni tranzit ali drugo ustrezno listino, ki izkazuje, da bi bilo uvoženo blago, če bi se vneslo za 
prosti promet, upravi čeno do skupnostne obravnave ali prefer ­
encialne tarifne obravnave, pod pogojem, da bi bili izpolnjeni drugi pogoji iz člena 890.
 
▼M22  
2. Povrnitev ali odpustitev uvoznih dajatev v primerih iz odstavka 1(c) 
in (f) do (n) je, razen v primeru blaga, uni čenega na ukaz javnega organa 
ali brezpla čno dostavljenega dobrodelnim ustanovam, ki delujejo v Skup ­
nosti, pogojena s ponovnim izvozom blaga s carinskega ozemlja Skupnosti pod nadzorom carinskih organov. 
Organ odlo čanja na zahtevo dovoli, da se blago namesto ponovnega 
izvoza uni či ali vnese v zunanji tranzitni postopek Skupnosti, v 
postopek carinskega skladiš čenja ali v prosto cono ali prosto skladiš če. 
Blago, ki se mu dolo či ena od teh rab, se šteje za neskupnostno blago. 
V tem primeru sprejmejo carinski organi vse potrebne ukrepe, s katerimi 
zagotovijo, da se za blago, dano v carinsko skladiš če, v prosto cono ali 
prosto skladiš če, kasneje lahko ugotovi, da gre za neskupnostno blago.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 389
 
__________  
▼B 
4. Poleg tega je treba nadzornemu carinskemu uradu dokazati, da 
blago pred njegovim ponovnim izvozom ni bilo uporabljeno niti prodano.
 
Člen 901  
1. Povra čilo ali odpust uvoznih dajatev se opravi: 
(a) če je bilo blago, pomotoma prijavljeno za carinski postopek, ki 
vključuje obveznost pla čila uvoznih dajatev, ponovno izvoženo s 
carinskega obmo čja Skupnosti, ne da bi bilo predhodno prijavljeno 
za carinski postopek, v katerega bi se moralo dati, in so izpolnjeni drugi pogoji iz člena 237 zakonika; 
(b) če je bilo blago brez nadzora carinskih organov ponovno izvoženo 
ali uničeno v skladu s členom 238(2)(b) zakonika in so bili 
izpolnjeni drugi pogoji, predpisani v tem členu; 
(c) če je bilo blago brez nadzora carinskih organov ponovno izvoženo 
ali uničeno v skladu s členom 900(1)(c) in (f) do (n), in so bili 
izpolnjeni drugi pogoji iz člena 900(2) in (4). 
2. Odobritev povra čila ali odpusta uvoznih dajatev v primerih iz 
odstavka 1 se pogojuje: 
(a) s predložitvijo vseh potrebnih dokazil, na podlagi katerih se lahko 
carinski organ odlo čanja prepri ča, da je bilo blago, za katero se 
zaprosi povra čilo ali odpust: 
— dejansko ponovno izvoženo s carinskega obmo čja Skupnosti, 
— ali uni čeno pod nadzorom organov ali oseb, pooblaš čenih, da 
tako uničenje uradno potrdijo; 
(b) z vrnitvijo vseh dokumentov, ki potrjujejo skupnostni status 
zadevnega blaga in ki so po potrebi spremljali blago ob iznosu s carinskega obmo čja Skupnosti, carinskemu organu odlo čanja ali s 
predložitvijo vseh dokazil, ki jih ta organ šteje za potrebna, zato da se prepriča, da teh dokumentov ne bo mogo če pozneje uporabiti pri 
uvozu blaga v Skupnost.  ▼
M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 390
 
Člen 902  
1. Za izvajanje člena 901(2): 
(a) se kot dokazila, ki jih predloži vložnik zahtevka in so potrebna, da 
se lahko carinski organ odlo čanja prepri ča, da je bilo blago, za 
katero se zaprosi povra čilo ali odpust, dejansko ponovno izvoženo 
s carinskega obmo čja Skupnosti, štejejo: 
— izvirnik ali overjena kopija deklaracije za izvoz blaga s 
carinskega obmo čja Skupnosti 
in 
— potrditev carinskega urada, prek katerega je dejansko potekal 
iznos blaga s carinskega obmo čja Skupnosti. 
Če takšnega potrdila ni možno predložiti, se kot dokazilo za iznos 
blaga s carinskega obmo čja Skupnosti lahko predloži: 
— potrditev carinskega urada, ki je potrdil prispetje blaga v 
namembno tretjo državo, 
— ali izvirnik ali overjena kopija carinske deklaracije za blago, 
izdelane v namembni tretji državi. 
K tem dokumentom je treba priložiti upravno in komercialno doku ­
mentacijo, na podlagi katere lahko carinski organ odlo čanja preveri, 
da je blago, izvoženo s carinskega obmo čja Skupnosti, isto, kakor je 
bilo prijavljeno za carinski postopek, ki vsebuje obveznost pla čila 
uvoznih dajatev, in sicer: 
— izvirnik ali ustrezno overjeno kopijo deklaracije za navedeni 
postopek 
in 
— kolikor se to zdi potrebno carinskemu organu odlo čanja, komer ­
cialne ali upravne dokumente (npr. ra čune, kosovne sezname, 
tranzitne dokumente, zdravstvena spri čevala), ki vsebujejo 
natančen opis blaga (trgovsko poimenovanje blaga, koli čino, 
blagovne znamke in druge navedbe za prepoznavanje) in so bili predloženi deklaraciji za navedeni postopek ali deklaraciji za izvoz s carinskega obmo čja Skupnosti ali odvisno od primera 
carinski deklaraciji za blago v namembni tretji državi; 
(b) se kot dokazila, ki jih predloži vložnik zahtevka in na podlagi 
katerih se lahko carinski organ odlo čanja prepri ča, da je bilo 
blago, za katero se zaprosi povra čilo ali odpust, dejansko uni čeno 
pod nadzorom organov ali oseb, ki so pooblaš čene, da tako uni čenje 
uradno potrdijo, štejejo: 
— zapisnik ali izjava o uni čenju blaga, ki jo sestavijo uradni 
organi, pod nadzorom katerih je bilo blago uni čeno, ali 
ustrezno overjena kopija,  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 391
 
— ali potrdilo, ki ga je sestavila oseba, pooblaš čena, da potrdi 
uničenje blaga, skupaj z ustreznim dokazilom za to pooblastilo. 
Ti dokumenti morajo vsebovati dovolj natan čen opis uni čenega 
blaga (trgovsko poimenovanje blaga, koli čino, blagovne znamke 
in druge ozna čbe), zato da se lahko carinski organi na podlagi 
primerjave z navedbami v deklaraciji za carinski postopek, ki vsebuje obveznost pla čila uvoznih dajatev, in spremnih komer ­
cialnih dokumentov (npr. ra čunov, kosovnih seznamov) prepri čajo, 
da je uni čeno blago isto, kakor je bilo prijavljeno za postopek. 
2. Dokazila iz odstavka 1 morajo, kolikor se izkažejo za nezadostna, 
da bi lahko carinski organ odlo čanja ob celotnem poznavanju stvari 
odločil o primeru, ali če nekatera od njih niso na razpolago, biti 
dopolnjena ali nadomeš čena z vsemi drugimi dokumenti, ki jih ta 
organ šteje za potrebne.
 
Člen 903  
1. Vrnjeno blago, za katero se je ob njegovem izvozu s carinskega 
območja Skupnosti pobrala izvozna dajatev, ob sprostitvi v prosti 
promet pridobi pravico do povra čila ali odpusta pobranih zneskov. 
2. Odstavek 1 se uporablja samo za blago v primerih iz člena 844. 
Da je blago v enem od položajev iz člena 185(2)(b) zakonika, se mora 
dokazati carinskemu uradu, pri katerem se blago prijavi za sprostitev v prosti promet. 
3. Odstavek 1 se uporablja tudi, če vrnjeno blago predstavlja le del 
blaga, ki je bilo predhodno izvoženo s carinskega obmo čja Skupnosti.
 
Člen 904  
Povračilo ali odpust uvoznih dajatev se ne opravi, če se, glede na 
primer, zahtevek za povra čilo ali odpust utemeljuje izklju čno: 
(a) s ponovnim izvozom s carinskega obmo čja Skupnosti zaradi drugih 
razlogov, kakršni so navedeni v členih 237 ali 238 zakonika ali v 
členih 900 ali 901, predvsem zaradi neuspele prodaje blaga, ki je 
bilo prvotno dano v carinski postopek, ki vklju čuje obveznost 
plačila uvoznih dajatev;  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 392
 
(b) z uni čenjem zaradi kakršnega koli razloga, razen v primerih, ki so 
izrecno predvideni v predpisih Skupnosti, blaga, prijavljenega za carinski postopek, ki vklju čuje obveznost pla čila uvoznih dajatev 
in je bilo uni čeno po prepustitvi s strani carinskih organov; 
(c) s predložitvijo dokumentov za odobritev preferencialne tarifne 
obravnave za blago, prijavljeno za sprostitev v prosti promet, za katere se naknadno izkaže, da so bili lažni, ponarejeni ali neveljavni za odobritev te preferencialne tarifne obravnave, kljub temu, da so bili predloženi v dobri veri.  
▼
M23  
Člen 904a  
1. Če po odstavku 2 ni potrebno sporo čilo, mora dati vsaka država 
članica Komisiji na voljo seznam primerov, v katerih je uporabila člen 
899(2). 
2. Vsaka država članica Komisiji sporo či seznam primerov, v katerih 
je uporabila dolo čbe člena 899(2) in je znesek povrnjen ali odpuš čen za 
eno ali ve č uvoznih ali izvoznih operacij, vendar zaradi ene same 
posebne situacije višji kot 50 000 EUR, in hkrati predloži kratek povzetek vsakega posameznega primera. To sporo čilo je treba poslati 
v prvem in tretjem četrtletju vsakega leta za vse primere, ko je bilo 
sklenjeno, da se povrne ali odpusti dajatve v preteklem polletnem 
obdobju.  
▼
B 
O d d e l e k 2  
Odločbe Komisije 
▼M23  
Člen 905  
1. Če je vloga za povrnitev ali opustitev, ki je bila predložena po 
členu 239(2) Zakonika, podprta z dokazi, ki lahko pomenijo posebno 
situacijo kot posledico okoliš čin, v katerih je zadevno osebo mogo če 
obdolžiti prevare ali o čitne malomarnosti, mora država članica, v kateri 
je carinski organ, ki sprejema odlo čitev, primer posredovati Komisiji, da 
ga obravnava v skladu s postopkom, dolo čenim v členih od 906 do 909: 
— če organ meni, da je posebna situacija posledica tega, da Komisija ni 
izpolnila svojih obveznosti, 
— če so okoliš čine primera povezane z ugotovitvami preiskave Skup ­
nosti, ki je bila opravljena v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97, ali drugim predpisom Skupnosti ali kakršnim koli sporazumom, ki ga je Skupnost sklenila z državami ali skupinami držav, ki vsebuje določbo za opravljanje preiskav Skupnosti, ali  ▼
B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 393
 
— če znesek, za katerega je zadevna oseba odgovorna v zvezi z eno ali 
več uvoznimi ali izvoznimi operacijami, vendar zaradi ene same 
posebne situacije, znaša 500 000 EUR ali ve č. 
Izraz „zadevna oseba“ se razlaga na enak na čin kot v členu 899. 
2. Vendar primerov, navedenih v odstavku 1, ni treba posredovati,: 
— če je Komisija že sprejela odlo čitev po postopku, opredeljenem v 
členih od 906 do 909 o primeru, ki zadeva primerljiva vprašanja 
dejstev in zakonodaje, 
— če Komisija že obravnava primer, ki zadeva primerljiva vprašanja 
dejstev in zakonodaje. 
3. Dokumentacija, ki se predloži Komisiji, mora vsebovati vse 
informacije, ki so potrebne za celovito obravnavo. V njej morajo biti navedene podrobne informacije o ravnanju zadevnega subjekta in zlasti o njegovih poklicnih izkušnjah, zanesljivosti in pridnosti. To oceno morajo spremljati vsi podatki, iz katerih je mo č razbrati, da je subjekt 
ravnal v dobri veri. Dokumentacija mora prav tako vsebovati izjavo, ki jo podpiše vlagatelj za povrnitev dajatev ali opustitev, s katero potrjuje, 
da je dokumentacijo prebral in navede, da bodisi nima ni česar dodati, ali 
pa navede vse tiste podatke, za katere meni, da jih je treba vklju čiti. 
4. Takoj, ko Komisija prejme dokumentacijo, mora o tem obvestiti 
zadevno državo članico. 
5. Če se ugotovi, da podatki, ki jih je predložila država članica, ne 
zadostujejo za sprejetje odlo čitve o zadevnem primeru na podlagi celo ­
vitega poznavanja dejstev, lahko Komisija zahteva predložitev dodatnih informacij. 
6. Če pride do ene od naslednjih situacij, mora Komisija carinskemu 
organu vrniti dokumentacijo in se šteje, da se postopek, naveden v 
členih od 906 do 909, nikoli ni za čel: 
— če je iz dokumentacije razvidno, da sta carinski organ, ki je 
posredoval dokumentacijo in oseba, ki je podpisala izjavo, navedeno v odstavku 3, druga če opisala dejstva, 
— če je dokumentacija o čitno nepopolna, saj ne vsebuje ni česar, kar bi 
utemeljilo potrebo, da jo Komisija obravnava, 
— če na podlagi odstavkov 1 in 2 dokumentacije ne bi smeli posre ­
dovati, 
— če carinski dolg ni bil ugotovljen,  ▼
M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 394
 
— če je carinski organ Komisiji posredoval nove informacije v zvezi z 
dokumentacijo, ki so take narave, da lahko bistveno spremenijo njeno videnje dejstev ali če je carinski organ Komisiji posredoval 
pravno oceno medtem, ko je preu čevala dokumentacijo.
 
Člen 906  
Komisija mora državi članici poslati kopijo dokumentacije, navedene v 
členu 905(3) v roku 15 dni od dne, ko je to dokumentacijo prejela. 
Obravnava zadevnega primera se kakor hitro je mogo če vključi v 
dnevni red sestanka skupine strokovnjakov, predvidene v členu 907.  
▼M14  
Člen 906a  
Če namerava Komisija kadarkoli v postopku iz členov 906 in 907 
sprejeti odlo čbo, ki je za vložnika zahtevka za povra čilo ali odpust 
neugodna, mu pisno sporo či svoje ugovore skupaj z vsemi dokumenti, 
na katerih ugovori temeljijo. Vložnik zahtevka za povra čilo ali odpust 
izrazi svoje stališ če pisno v enem mesecu po datumu, ko so bili ugovori 
poslani. Če v tem času ne izrazi svojega stališ ča, velja, da se je pravici 
do izražanja stališ ča odpovedal.  
▼M23  
Člen 907  
Po posvetovanju s skupino strokovnjakov, ki jo sestavljajo predstavniki 
vseh držav članic, ki se sestanejo v okviru Odbora, da bi obravnavali 
zadevni primer, se mora Komisija odlo čiti, ali je obravnavana situacija 
takšna, da utemeljuje povrnitev ali opustitev. 
To odločitev je treba sprejeti v devetih mesecih od datuma, ko je 
Komisija prejela dokumentacijo, navedeno v členu 905(3). Če pa doku ­
mentacija ne vsebuje izjave ali podrobne ocene ravnanja subjekta, kot je navedeno v členu 905(3), se devet mesecev šteje šele od datuma, ko je 
Komisija te dokumente prejela. Komisija o tem uradno obvesti carinski organ in osebo, ki prosi za povrnitev ali opustitev dajatev. 
Če se Komisiji zdi potrebno državo članico prositi za dodatno inform ­
acijo, da bi lahko sprejela odlo čitev, se devet mesecev podaljša na 
obdobje, ki ustreza datumu od takrat, ko je Komisija poslala zahtevo za dodatne informacije in datumom, ko je te informacije prejela. Osebo, 
ki prosi za povrnitev ali opustitev dajatev, je treba uradno obvestiti o 
podaljšanju roka. 
Če Komisija sama vodi preiskavo z namenom, da bi sprejela odlo čitev, 
se devetmese čno obdobje podaljša s časom, ki je potreben za doko ­
nčanje preiskave. Takšno podaljšanje se ne sme raztegniti na ve č kot 
devet mesecev. Carinski organ in osebo, ki prosi za povrnitev ali opus ­
titev, je treba obvestiti o datumih, ko so se preiskave za čele in ko so se 
zaključile. ▼
M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 395
 
Če je Komisija zadevno osebo uradno obvestila o svojih ugovorih v 
skladu s členom 906a, se devet-mese čno obdobje podaljša za en mesec.  
Člen 908  
1. Zadevno državo članico je treba čimprej uradno obvestiti o 
odločitvi, navedeni v členu 907, v vsakem primeru pa v enem 
mesecu od izteka obdobja, navedenega v omenjenem členu. 
Komisija uradno obvesti države članice o odlo čitvah, ki jih je sprejela 
kot pomo č carinskim organom, da sprejmejo odlo čitve v situacijah, kjer 
gre za primerljiva vprašanja dejstev in zakonodaje. 
2. Organ, ki sprejema odlo čitev, se odlo či, ali bo ugodil vlogi za 
povrnitev ali opustitev, ki jo je prejel na podlagi odlo čitve Komisije, 
ki je bila sporo čena v skladu z odstavkom 1. 
3. Če se v odlo čitvi, navedeni v členu 907 ugotovi, da obravnavane 
okoliščine utemeljujejo povrnitev ali opustitev, lahko Komisija opredeli 
pogoje, pod katerimi lahko države članice povrnejo ali opustijo dajatve 
v primerih, ko gre za primerljiva vprašanja dejstev in zakonodaje.  
▼B 
Člen 909  
Če Komisija ni odlo čila v roku iz člena 907 ali o odlo čitvi ni obvestila 
zadevne države članice v roku iz člena 908, carinski organ odlo čanja 
ugodi zahtevku za povra čilo ali odpust.  
POGLAVJE 4  
Upravna pomo č med carinskimi organi držav članic  
Člen 910  
V primeru iz člena 885(2) posreduje carinski organ odlo čanja 
nadzornemu carinskemu uradu pisni zahtevek v dvojnem izvodu na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 112. K temu se morajo v izvirniku ali kot kopija priložiti zahtevek za povra čilo ali odpust in 
vsi dokumenti, ki jih nadzorni carinski urad potrebuje zaradi prido ­
bivanja podatkov ali opravljanja zahtevanih kontrol.
 
Člen 911  
1. Nadzorni carinski urad v roku dveh tednov, ki se šteje od datuma 
prejema zahtevka, priskrbi podatke ali opravi kontrole, ki jih zahteva carinski organ odlo čanja. Rezultate svojega posredovanja zabeleži v 
ustreznem polju izvirnika obrazca iz člena 910 ter ga pošlje carinskemu 
organu odlo čanja z vsemi dokumenti, ki so mu bili posredovani.  ▼
M23  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 396
 
2. Če nadzorni carinski urad ne more, v roku dveh tednov, 
navedenem v odstavku 1, priskrbeti zahtevanih podatkov ali opraviti zahtevanih kontrol, v tem roku potrdi prejem zahtevka, ki mu je bil poslan, tako da carinskemu organu odlo čanja vrne kopijo obrazca iz 
člena 910, potem ko ga ustrezno opremi z zaznamkom.
 
Člen 912  
Carinski urad izvajanja posreduje carinskemu organu odlo čanja potrdilo 
iz člena 887(5) na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 113.  
▼M18  
DEL IVa  
KONTROLA UPORABE IN/ALI NAMEMBNOSTI BLAGA  
Člen 912a  
1. V tem poglavju: 
(a) „pristojni organi“ pomenijo: carinske organe ali kateri koli drug 
organ države članice, ki je pristojen za uporabo tega dela; 
(b) „urad“ pomeni: carinski urad ali telo, ki je na lokalni ravni 
odgovorno za uporabo tega dela; 
(c) „kontrolni izvod T5“ pomeni: izvirnik in kopijo kontrolnega izvoda 
T5 v obliki, ki ustreza vzorcu iz Priloge 63, spremlja pa ju, če je to 
ustrezno, eden ali ve č izvirnikov in kopij T5  bis v obliki, ki ustreza 
vzorcu iz Priloge 64, ali eden ali ve č izvirnikov in kopij nakladnice 
T5 v obliki, ki ustreza vzorcu iz Priloge 65. Obrazce je treba natisniti in izpolniti v skladu z obrazložitvijo v Prilogi 66, in kadar je to ustrezno, z vsemi dodatnimi navodili, ki jih v ta namen predpisujejo druga pravila Skupnosti. 
2. Če je uporaba pravil Skupnosti glede blaga, ki se uvozi na 
carinsko ozemlje Skupnosti, izvozi z njega ali giblje znotraj njega, pogojena z dokazilom o izpolnjevanju pogojev, ki jih ta ukrep dolo ča 
za uporabo in/ali namembnost blaga, mora biti to dokazilo opremljeno s kontrolnim izvodom T5, izpolnjenim in uporabljenim v skladu z 
določbami tega dela. 
3. Vsako blago, ki se vpiše na kontrolni izvod T5, se naloži na 
eno prevozno sredstvo v smislu drugega pododstavka  
►
M21  člena 349(1) ◄, namenjeno je enemu prejemniku in enaki 
uporabi in/ali namembnosti.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 397
 
Pristojni organi lahko dovolijo, da se obrazec, ki ustreza vzorcu iz 
Priloge 65, nadomesti z nakladnicami T5, ki se izpolnijo elektronsko ali na napravi za avtomatsko obdelavo podatkov, ali z natan čnimi 
seznami, izdelanimi za opravljanje odpravnih/izvoznih formalnosti, ki zajemajo vse podatke iz vzorca obrazca iz Priloge 65, pod pogojem, da so ti seznami izdelani in izpolnjeni tako, da jih zadevni organi lahko brez težav uporabljajo, in imajo vso zaš čito, ki je po mnenju teh 
organov potrebna. 
4. Poleg obveznosti, ki izhajajo iz posebnih pravil, se od vsake osebe 
podpisnice kontrolnega izvoda T5 zahteva, da blago, za katero dokument velja, dá v deklarirano uporabo in/ali ga odpravi na dekla ­
rirani namembni kraj. 
Ta oseba je odgovorna tudi, če katera koli fizi čna ali pravna oseba 
zlorabi obrazce kontrolnega izvoda T5, ki jih je ta oseba izdelala. 
5. Z odstopanjem od odstavka 2 in če ni druga če določeno v pravilih 
Skupnosti o nadzoru uporabe in/ali namembnosti blaga, ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se dokazilo o pridobitvi predpisane 
ali predvidene uporabe in/ali namembnosti za blago izdela in opremi v skladu z nacionalnimi postopki, če blago ne zapusti njenega ozemlja, 
preden je pridobilo to uporabo in/ali namembnost.
 
Člen 912b  
1. Kontrolni izvod T5 se izdela v enem izvirniku in vsaj eni kopiji. 
Vsak obrazec mora biti opremljen z izvirnim lastnoro čnim podpisom 
zadevne osebe in mora zajemati vse podatke o poimenovanju blaga in vse dodatne podatke, ki jih zahtevajo dolo čbe v zvezi s pravili 
Skupnosti za zagotavljanje kontrole. 
2. Če pravila Skupnosti glede zagotavljanja kontrole predpisujejo 
položitev zavarovanja; se takšno zavarovanje položi: 
— na agenciji, ki jo dolo čajo ta pravila, ali če to ni mogo če, na uradu, 
ki izda kontrolni izvod T5, ali na drugem uradu, v ta namen poob ­
laščenem od države članice, ki ji urad pripada, in 
— na na čin, ki ga predpisujejo ta pravila, ali če to ni mogo če, ki ga 
predpisujejo organi te države članice. 
V polje 106 obrazca T5 se v tem primeru vpiše eden izmed naslednjih 
stavkov: 
— Garantía constituida por un importe de … euros — Sikkerhed på … EUR 
— Sicherheit in Höhe von … EURO geleistet 
— Κατατεθείσα  εγγύηση  ποσού  … ΕΥΡΩ  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 398
 
— Guarantee of EUR … lodged 
— Garantie d'un montant de … euros déposée 
— Garanzia dell'importo di … EURO depositata 
— Zekerheid voor … euro 
— Entregue garantia num montante de … EURO 
— Annettu … euron suuruinen vakuus 
— Säkerhet ställd till et belopp av … euro  
▼A2 
— Celní dluh ve výši … EUR zajišt ěn 
— Esitatud tagatis EUR … 
— Galvojums par EUR …iesniegts 
— Pateikta garantija … EUR sumai 
— … EUR vámbiztosíték letétbe helyezve 
— Garanzija fuq l-EUR … saret 
— Złożono zabezpieczenie w wysoko ści … EUR 
— Položeno zavarovanje v višini … EUR 
— Poskytnuté zabezpe čenie vo výške … EUR  
▼M30  
— Обезпечение  от … EUR представено  
— Garan ție depusă în sumă de … EUR  
▼M45  
— Položeno osiguranje u visini … EUR.  
▼M18  
3. Kadar predpisi Skupnosti dolo čajo rok, v katerem je treba blagu 
dodeliti uporabo in/ali namembnost, mora biti v polju 104 obrazca T5 opomba „Rok… dni za izpolnitev“ izpolnjena. 
4. Kadar se blago, ki je v carinskem postopku, giblje, carinski urad, s 
katerega je blago odpravljeno, izda kontrolni izvod T5. 
Dokument, ki zadeva uporabljeni postopek, mora vsebovati sklicevanje 
na izdani kontrolni izvod T5. Podobno mora polje 109 v izdanem obrazcu T5 vsebovati sklicevanje na dokument, uporabljen za postopek. 
5. Če blago ni dano v carinski postopek, carinski urad, s katerega se 
blago odpravi, izda kontrolni izvod T5. 
V polje 109 obrazca T5 se vpiše eden od naslednjih stavkov: 
— Mercancías no incluidas en un régimen aduanero 
— Ingen forsendelsesprocedure 
— Nicht in einem Zollverfahren befindliche Waren  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 399
 
— Εμπορεύματα  εκτός  τελωνειακού  καθεστώτος  
— Goods not covered by a customs procedure — Marchandises hors régime douanier 
— Merci non vincolate ad un regime doganale 
— Geen douaneregeling — Mercadorias não sujeitas a regime aduaneiro — Tullimenettelyn ulkopuolella olevat tavarat — Varorna omfattas inte av något tullförfarande  
▼
A2 
— Zboží mimo celní režim 
— Kaup, millele ei rakendata tolliprotseduuri 
— Preces, kur ām nav piem ērota muitas proced ūra 
— Prekės, kurioms netaikoma muitin ės procedūra 
— Vámeljárás alá nem vont áruk — Oġġetti mhux koperti bi pro ċedura tad-Dwana 
— Towary nieobj ęte procedur ą celną 
— Blago ni vklju čeno v carinski postopek 
— Tovar nie je v colnom režime
 
▼M30  
— Стоки , които  не са под митнически  режим  
— Mărfuri care nu sunt acoperite de un regim vamal  
▼M45  
— Roba nije obuhva ćena carinskim postupkom.  
▼M18  
6. Urad iz odstavkov 4 in 5 potrdi izvod kontrolnega izvoda T5. Ta potrditev, ki se pokaže v polju A (Urad odhoda) teh dokumentov, vključuje naslednje opombe: 
(a) pri obrazcu T5 ime in žig urada, podpis pristojne osebe, datum 
overitve in vpisno številko, ki je lahko poprej odtisnjena; 
(b) pri obrazcu T5  bis ali nakladnici T5 vpisno številko iz obrazca T5. 
Ta številka se bodisi odtisne z žigom, ki zajema ime urada, ali se vpiše ročno; v tem primeru je opremljena z uradnim žigom nave ­
denega urada. 
7. Če ni druga če določeno v pravilih Skupnosti o kontroli uporabe 
in/ali namembnosti blaga, se dolo čbe ►
M21  člena 357 ◄ smiselno 
uporabljajo. Urad, naveden v odstavkih 4 in 5, pregleda pošiljko in izpolni ter vpiše zaznamek v polje D „Kontrola urada odhoda“ na sprednji strani obrazca T5.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 400
 
8. Urad, naveden v odstavkih 4 in 5, hrani kopijo vsakega 
kontrolnega izvoda T5. Izvirniki teh dokumentov se vrnejo zadevni osebi, takoj ko so opravljene vse upravne formalnosti, in pravilno se izpolnita polji A (Urad odhoda) in B (Vrniti…) na obrazcu T5.  
▼
M21  
9. Člen 360 se uporablja smiselno.  
▼M18  
Člen 912c  
1. Blago in izvirniki kontrolnega izvoda T5 se predložijo 
namembnemu uradu. 
Namembni urad lahko dovoli, da se blago dostavi neposredno 
prejemniku pod pogoji, s katerimi ta urad zagotavlja izvajanje kontrole ob ali po prihodu blaga, razen če pravila Skupnosti o 
zahtevani kontroli uporabe in/ali namembnosti blaga ne zahtevajo drugače. 
Vsaki osebi, ki namembnemu uradu predloži kontrolni izvod T5 in 
pošiljko, ki jo ta list zadeva, se lahko na njeno željo izda potrdilo o prejemu, ki mora ustrezati obrazcu iz Priloge 47 k tej uredbi. Potrdilo o prejemu ne nadomeš ča kontrolnega izvoda T5. 
2. Če pravila Skupnosti zahtevajo kontrolo ob izstopu blaga s 
carinskega ozemlja Skupnosti: 
— je namembni urad za blago, ki se pošilja po morju, urad, pristojen za 
pristanišče, v katerem se blago naloži na plovilo, opravljajo če 
storitve, ki se v smislu člena 313a ne uvrš čajo v redno plovbo, 
— je namembni urad za blago, ki se pošilja z zra čnim prometom, urad, 
pristojen za mednarodno letališ če Skupnosti, v smislu člena 190(b), 
na katerem se blago naloži na letalo, ki je namenjeno na letališ če 
zunaj Skupnosti,  
▼
M21  
— za blago, ki zapuš ča državo z drugim prevoznim sredstvom, je 
namembni urad urad izhoda iz člena 793(2).  
▼M18  
3. Namembni urad opravlja kontrole glede predpisane uporabe in/ali namembnosti blaga. Evidentira podrobnosti kontrolnega izvoda T5 tranzitne deklaracije, tako da, če je to potrebno, shrani kopijo tega 
dokumenta in zapiše izide kontrole, ki jo je opravil. 
4. Namembni urad vrne izvirnik kontrolnega izvoda T5 na naslov iz 
polja B („Vrniti…“) obrazca T5, potem ko je opravil vse zahtevane formalnosti in vpisal zaznamke.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 401
 
Člen 912d  
1. Če je za izdajo kontrolnega izvoda T5 potrebno zavarovanje v 
skladu s členom 912b(2), se uporabijo dolo čbe odstavka 2 in 3: 
2. Če se koli čini blaga do izteka dolo čenega časovnega obdobja v 
skladu s členom 912b(3), kadar je to primerno, ne dodelita predpisana 
uporaba in/ali namembnost, pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe, da uradu iz člena 912b(2) omogo čijo pridobitev deleža, ki ustreza tem 
količinam, iz predloženih zavarovanj, kadar je to primerno. 
Vendar se na zahtevo zadevne osebe ti uradi lahko odlo čijo, da bodo, če 
zavarovanje to dopuš ča, zasegli znesek dela zavarovanja, ustrezajo čega 
količini blaga, ki se mu do izteka časovnega obdobja nista dodelili 
uporaba in/ali namembnost, in pomnožili ta znesek s kvocientom, ki ga dobijo tako, da število dni, presegajo če časovno obdobje, v katerem 
se morata takšni koli čini blaga dodeliti uporaba in/ali namembnost, 
delijo z dolžino časovnega obdobja, izraženo v dneh. 
Določbe tega odstavka se ne uporabljajo, če zadevna oseba lahko 
dokaže, da je bilo zadevno blago izgubljeno zaradi višje sile. 
3. Če v šestih mesecih bodisi od datuma izdaje kontrolnega izvoda 
T5 ali od izteka časovnega roka iz polja 104 kontrolnega izvoda T5 v 
polju „Časovni rok.… dni za izpolnitev“, odvisno od primera, te kopije, 
ustrezno overjene na namembnem uradu, ni prejel urad za vrnitev, naveden v polju B dokumenta, pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe, da se uradu iz člena 912b(2) poravna zavarovanje po tem členu. 
Določbe tega odstavka se ne uporabijo, če zamude pri vra čanju 
kontrolnega izvoda T5 ni mogo če pripisati zadevni osebi. 
4. Dolo čbe odstavkov 2 in 3 tega člena veljajo, razen če ni druga če 
predpisano v pravilih Skupnosti o kontroli uporabe in/ali namembnosti blaga, in v vsakem primeru brez vpliva na dolo čbe o carinskem dolgu.
 
Člen 912e  
1. Razen če ni druga če predpisano v pravilih Skupnosti, ki zahtevajo 
kontrolo uporabe in/ali namembnosti blaga, se lahko kontrolni izvod T5 in spremljajo ča pošiljka lo čita pred koncem postopka, za katerega je bil 
obrazec izdan. Pošiljke, ki izhajajo iz takšne delitve, je mogo če še 
naprej deliti.  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 402
 
2. Urad, na katerem se delitev opravi, v skladu s členom 912b izda 
izvleček kontrolnega izvoda T5 za vsak del razdeljene pošiljke. 
Vsak izvle ček med drugim vsebuje dodatne podatke v poljih 100, 104, 
105, 106 in 107 prvotnega kontrolnega izvoda T5 in navaja neto težo in neto količino blaga, ki ga izvle ček zadeva. V polje 106 obrazca T5 se za 
vsak izvle ček vpiše eden izmed naslednjih zaznamkov: 
— Extracto del ejemplar de control T5 inicial (número de registro, 
fecha, oficina y país de expedición): … 
— Udskrift af det oprindelige kontroleksemplar T5 (registreringsnum ­
mer, dato, sted og udstedelsesland): … 
— Auszug aus dem ursprünglichen Kontrollexemplar T5 (Registrier ­
nummer, Datum, ausstellende Stelle und Ausstellungsland): … 
— Απόσπασμα  του αρχικού  αντιτύπου  ελέγχου  Τ5 (αριθμός  πρωτοκόλ­  
λου, ημερομηνία , τελωνείο  και χώρα  έκδοσης ): … 
— Extract of the initial T5 control copy (registration number, date, 
office and country of issue): … 
— Extrait de l'exemplaire de contrôle T5 initial (numéro d'enregistre ­
ment, date, bureau et pays de délivrance): … 
— Estratto dell'esemplare di controllo T5 originale (numero di registra ­
zione, data, ufficio e paese di emissione): … 
— Uittreksel van het oorspronkelijke controle-exemplaar T5 (registra ­
tienummer, datum, kantoor en land van afgifte): … 
— Extracto do exemplar de controlo T5 inicial (número de registo, 
data, estância e país de emissão): … 
— Ote alun perin annetusta T5-valvontakappaleesta (kirjaamisnumero, 
antamispäivämäärä, -toimipaikka ja -maa): … 
— Utdrag ur ursprungligt kontrollexemplar T5 (registreringsnummer, 
datum, utfärdande kontor och land): …  
▼
A2 
— Výpis z p ůvodního kontrolního výtisku T5 (eviden ční číslo, datum, 
úřad a zem ě vystavení): … 
— Väljavõte esialgsest T5 kontrolleksemplarist (registreerimisnumber, 
kuupäev, väljaandnud asutus ja riik): … 
— Izraksts no s ākotnējā T5 kontroleksempl āra (reģistrācijas numurs, 
datums, izdev ēja iestāde un valsts): … 
— Išrašas iš pirminio T5 kontrolinio egzemplioriaus (registracijos 
numeris, data, išdavusi įstaiga ir valstyb ė): … 
— Az eredeti T5 ellen őrző példány kivonata ( nyilvántartási szám, 
kiállítás dátuma, a kiállító ország és hivatal neve): …  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 403
 
— Estratt tal-kopja ta' kontroll tat-T5 inizjali (numru ta' re ġistrazzjoni, 
data, uffiċċju u pajji ż fejn ġie maħruġ id-dokument): … 
— Wyciąg z wyjściowej karty kontrolnej T5 (numer ewidencyjny, data, 
urząd i kraj wystawienia): … 
— Izpisek iz prvotnega kontrolnega izvoda T5 (eviden čna številka, 
datum, urad in država izdaje): … 
— Výpis z pôvodného kontrolného výtla čku T5 (registra čné číslo, 
dátum, vydávajúci úrad a krajina vydania): …  
▼M30  
— Извлечение  от първоначално  издадения  оначалния  контролен  
формуляр  Т5 (регистрационен  номер , дата, митническо  
учреждение  и страна  на издаване ): … 
— Extras din exemplarul de control T5 ini țial (număr de înregistrare, 
data, biroul și țara emitente): …  
▼M45  
— Izvod prvobitnog kontrolnog primjerka T5 (registracijski broj, 
datum, ispostava i zemlja izdavanja): ….  
▼M18  
Polje B „Vrniti…“ na obrazcu T5 vsebuje podatke iz ustreznega polja 
prvotnega obrazca T5. 
V polje J „Kontrola namembnega organa“ na prvotnem obrazcu T5 se 
vpiše eden izmed naslednjih zaznamkov: 
— … (número) extractos expedidos — copias adjuntas 
— … (antal) udstedte udskrifter — kopier vedføjet 
— … (Anzahl) Auszüge ausgestellt — Durchschriften liegen bei 
— … (αριθμός ) εκδοθέντα  αποσπάσματα  — συνημμένα  αντίγραφα  
— … (number) extracts issued — copies attached 
— … (nombre) extraits délivrés — copies ci-jointes 
— … (numero) estratti rilasciati — copie allegate 
— … (aantal) uittreksels afgegeven — kopieën bijgevoegd 
— … (número) de extractos emitidos — cópias juntas — Annettu … (lukumäärä) otetta — jäljennökset liitteenä 
— … (antal) utdrag utfärdade — kopier bifogas  
▼
A2 
— … (po čet) vystavených výpis ů — kopie p řiloženy 
— väljavõtted … (arv) — koopiad lisatud 
— Izsniegti… (skaits) izraksti — kopijas pielikum ā 
— Išduota … (skai čius) išrašų — kopijos pridedamos 
— … (számú) kivonat kiadva — másolatok csatolva 
— … (numru) estratti ma ħruġa kopji mehmu ża ▼A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 404
 
— … (ilo ść) wydanych wyci ągów — kopie za łączone 
— … (število) izdani izpiski — izvodi priloženi  
▼M26  
— … (po čet) vyhotovených výpisov – kópie priložené  
▼M30  
— … (брой ) издадени  извлечения  — приложени  формуляри  
— … (num ărul) de extrase emise — copii anexate  
▼M45  
— … (broj) izdanih izvadaka — preslike u prilogu.  
▼M18  
Prvotni kontrolni izvod T5 se takoj vrne na naslov iz polja B „Vrniti (na naslov)“ obrazca T5, skupaj s kopijami izdanih izvle čkov. 
Urad, na katerem se opravi delitev, shrani izvod prvotnega kontrolnega 
izvoda T5 in njegove izvle čke. Izvirniki izvle čkov kontrolnega izvoda 
T5 se priložijo k vsakemu delu razdeljene pošiljke do ustreznega namembnega urada, pri čemer se uporabljajo dolo čbe iz člena 912c. 
3. Pri nadaljnji delitvi v skladu z odstavkom 1 se smiselno 
uporabljajo dolo čbe odstavka 2.
 
Člen 912f  
1. Kontrolni izvod T5 se lahko izda pozneje, pod pogojem, da: 
— zadevna oseba ni odgovorna za nezaprositev ali neizdajo tega doku ­
menta, ko je bilo blago poslano, ali lahko predloži dokaze, da se neizpolnjevanje pravil ni zgodilo zaradi goljufije ali o čitne malom ­
arnosti, 
— zadevna oseba predloži dokaze, da kontrolni izvod T5 velja za 
blago, za katero so bile kon čane vse formalnosti, 
— zadevna oseba predloži dokumente, ki se zahtevajo za izdajo nave ­
denega kontrolnega izvoda T5, 
— pristojni organi zadovoljivo ugotovijo, da poznejša izdaja 
kontrolnega izvoda T5 ne daje zagotovil za finan čne ugodnosti, ki 
ne bi bile upravi čene z vidika uporabljenega postopka, carinskega 
statusa blaga in njegove uporabe in/ali namembnosti. 
Če se kontrolni izvod T5 izda pozneje, se nanj z rde čo barvo napiše 
eden izmed naslednjih zaznamkov: 
— Expedido  a posteriori  
— Udstedt efterfølgende 
— nachträglich ausgestellt 
— Εκδοθέν  εκ των υστέρων  
— Issued retrospectively  ▼
A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 405
 
— Délivré a posteriori 
— Rilasciato a posteriori — achteraf afgegeven — Emitido a posteriori — Annettu jälkikäteen — Utfärdat i efterhand  
▼
A2 
— Vystaveno dodate čně 
— Välja antud tagasiulatuvalt — Izsniegts retrospekt īvi 
— Retrospektyvusis išdavimas  
▼
M26  
— Kiadva visszamen őleges hatállyal  
▼A2 
— Maħruġ retrospettivament 
— Wystawiona retrospektywnie — Izdano naknadno  
▼
M26  
— Vyhotovené dodato čne 
▼M30  
— Издаден  впоследствие  
— Eliberat ulteriorEmis a posteriori  
▼M45  
— Izdano naknadno.  
▼M18  
in zadevna oseba nanj vpiše istovetnost prevoznega sredstva, s katerim je blago poslano, datum odprave, in če je to ustrezno, datum prispetja na 
namembni urad. 
2. Dvojnike kontrolnega izvoda T5 in izvle čke tega dokumenta lahko 
izda urad izdaje na zahtevo osebe, ki jo je prizadela izguba originalov. Dvojnik mora imeti žig urada in podpis pristojnega carinskega uradnika ter z velikimi tiskanimi črkami in v rde či barvi zapisanega enega od 
naslednjih zaznamkov: 
— DUPLICADO — DUPLIKAT — DUPLIKAT — ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ  
— DUPLICATE — DUPLICATA — DUPLICATO  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 406
 
— DUPLICAAT 
— SEGUNDA VIA 
— KAKSOISKAPPALE 
— DUPLIKAT  
▼A2 
— DUPLIKÁT 
— DUPLIKAAT 
— DUBLIK ĀTS 
— DUBLIKATAS 
— MÁSODLAT 
— DUPLIKAT 
— DUPLIKAT 
— DVOJNIK 
— DUPLIKÁT  
▼M30  
— ДУБЛИКАТ  
— DUPLICAT  
▼M45  
— DUPLIKAT  
▼M18  
3. Pozneje izdani kontrolni izvodi T5 in dvojniki tega dokumenta lahko nosijo zaznamek namembnega urada samo, če ta urad ugotovi, 
da sta bili blagu iz zadevnega dokumenta dodeljeni uporaba in/ali namembnost, ki sta predvideni ali ju predpisujejo pravila Skupnosti.
 
Člen 912g  
1. Pristojni organi vsake države članice lahko v okviru svojih pris ­
tojnosti vsaki osebi, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 4 in ki namerava pošiljati blago, za katero se izdaja kontrolni izvod T5 (v nadaljevanju „pooblaščeni pošiljatelj“), podelijo dovoljenje, da na uradu odhoda ne 
predloži blaga niti kontrolnega izvoda T5, ki zadeva to blago. 
2. Glede kontrolnega izvoda T5, ki ga uporabljajo pooblaš čeni pošil­
jatelji, lahko pristojni organi: 
(a) predpišejo, da obrazci vsebujejo posebno oznako, ki omogo ča 
prepoznavanje pooblaš čenih pošiljateljev; 
(b) določijo, da se mora v polje A „Urad odhoda“: 
— vnaprej odtisniti žig urada odhoda in ga mora podpisati uradnik 
tega urada ali  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 407
 
— odtisniti žig pooblaš čenega pošiljatelja s posebnim potrjenim 
kovinskim žigom, ki ustreza vzorcu v Prilogi 62, ali 
— poprej odtisniti posebni žig, ki ustreza vzorcu iz Priloge 62, če 
je ta odtisnjen s tiskalnikom, potrjenim za takšen namen. Takšen odtis se lahko izdela tudi s sistemom za elektronsko ali avtomatsko obdelavo podatkov; 
(c) pooblastijo pooblaš čenega pošiljatelja, da ne podpisuje obrazcev, na 
katerih je odtisnjen posebni žig iz Priloge 62, ki so izdelani s sistemom za elektronsko ali avtomatsko obdelavo podatkov. V tem primeru se v prostor, namenjen podpisu deklaranta v polju 110 obrazca, vpiše eden od naslednjih zaznamkov: 
— Dispensa de la firma, artículo 912 octavo del Reglamento (CEE) 
n
 o 2454/93 
— Underskriftsdispensation, artikel 912 g i forordning (EØF) 
nr. 2454/93 
— Freistellung von der Unterschriftsleistung, Artikel 912 g der 
Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 
— Απαλλαγή  από την υποχρέωση  υπογραφής , άρθρο  912 ζ του 
κανονισμού  (ΕΟΚ ) αριθ. 2454/93 
— Signature waived — Article 912 g of Regulation (EEC) 
No 2454/93 
— Dispense de signature, article 912 octies du règlement (CEE) 
n o 2454/93 
— Dispensa dalla firma, articolo 912 octies del regolamento (CEE) 
n. 2454/93 
— Vrijstelling van ondertekening — artikel 912 octies van 
Verordening (EEG) nr. 2454/93 
— Dispensada a assinatura, artigo 912.  o — G do 
Regulamento (CE) n. 2454/93 
— Vapautettu allekirjoituksesta — asetuksen (ETY) N:o 2454/93 
912 g artikla 
— Befriad från underskrift, artikel 912 g i förordning (EEG) 
nr 2454/93  
▼A2 
— Podpis se nevyžaduje — článek 912g na řízení (EHS) č. 2454/93 
— Allkirjanõudest loobutud — määruse (EMÜ) nr 2454/93 
artikkel 912g 
— Derīgs bez paraksta — Regulas (EEK) Nr.2454/93 912.g pants 
— Leista nepasirašyti — Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, 912g 
straipsnis  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 408
 
— Aláírás alól mentesítve — a 2454/93/EGK rendelet 912g. cikke 
— Firma mhux me ħtieġa — Artikolu 912g tar-Regolament (KEE) 
2454/93 
— Zwolniony ze sk ładania podpisu — art. 912g 
rozporządzenia (EWG) nr 2454/93 
— Opustitev podpisa — člen 912g uredbe (EGS) št. 2454/93  
▼M26  
— Oslobodenie od podpisu – článok 912g nariadenia (EHS) 
č. 2454/93  
▼M30  
— Освободен  от подпис  — член  912ж на Регламент  (ЕИО ) 
№ 2454/93 
— Dispens ă de semn ătură — Articolul 912g din 
Regulamentul (CEE) Nr. 2454/93  
▼M45  
— Oslobo đeno potpisa — članak 912.g Uredbe (EEZ) br. 2454/93.  
▼M18  
3. Pooblaš čeni pošiljatelj izpolni kontrolni izvod T5, tako da vanj 
vnese zahtevane podatke, ki vklju čujejo: 
— v polju A („Urad odhoda“) datum pošiljanja blaga in številko dekla ­
racije in 
— v polju D (Kontrola urada odhoda) na kontrolnem izvodu T5 enega 
od naslednjih zaznamkov: 
— Procedimiento simplificado, artículo 912 octavo del 
Reglamento (CEE) n  o 2454/93 
— Forenklet fremgangsmåde, artikel 912 g i forordning (EØF) 
nr. 2454/93 
— Vereinfachtes Verfahren, Artikel 912 g der Verordnung (EWG) 
Nr. 2454/93 
— Απλουστευμένη  διαδικασία , άρθρο  912 ζ) του κανονισμού  
(ΕΟΚ ) αριθ. 2454/93 
— Simplified procedure — Article 912 g of Regulation (EEC) 
No 2454/93 
— Procédure simplifiée, article 912 octies du règlement (CEE) 
n o 2454/93 
— Procedura semplificata, articolo 912 octies del 
regolamento (CEE) n. 2454/93 
— Vereenvoudigde procedure, artikel 912 octies van 
Verordening (EEG) nr. 2454/93 
— Procedimento simplificado, artigo 912.  o — G do 
Regulamento (CE) n.  o 2454/93  ▼A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 409
 
— Yksinkertaistettu menettely — asetuksen (ETY) N:o 2454/93 
912 g artikla 
— Förenklat förfarande, artikel 912 g i förordning (EEG) 
nr 2454/93  
▼A2 
— Zjednodušený postup- článek 912 g na řízení (EHS) č. 2454/93 
— Lihtsustatud tolliprotseduur — määruse (EMÜ) nr 2454/93 
artikkel 912g 
— Vienk āršota proced ūra — Regulas (EEK) Nr.2454/93 912.g 
pants 
— Supaprastinta proced ūra — Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, 
912g straipsnis 
— Egyszer űsített eljárás — a 2454/93/EGK rendelet 912g. cikke 
— Proċedura simplifikata — Artikolu 912 g tar-Regolament (KEE) 
2454/93 
— Procedura uproszczona — art. 912g rozporz ądzenia (EWG) 
nr 2454/93 
— Poenostavljen postopek — člen 912g uredbe (EGS) št. 2454/93 
— Zjednodušený postup — článok 912 g nariadenia (EHS) 
č. 2454/93  
▼M30  
— Опростена  процедура  — член  912ж на Регламент  (ЕИО ) 
№ 2454/93 
— Procedur ă simplicat ă — Articolul 912g din Regulamentul (CEE) 
Nr. 2454/93  
▼M45  
— Pojednostavnjeni postupak — članak 912.g Uredbe (EEZ) 
br. 2454/93  
▼M18  
in če je to ustrezno, podrobnosti glede roka, v katerem je blago treba 
predložiti namembnemu uradu, glede uporabljenih na činov prepoz ­
navanja blaga in sklicev na odpravni dokument. 
Za to kopijo, pravilno izpolnjeno, in če je to ustrezno, podpisano od 
pooblaščenega pošiljatelja, velja, da jo je izdal urad, katerega naziv je v 
odtisu žiga iz odstavka 2(b). 
Po odpravi blaga pooblaš čeni pošiljatelj takoj pošlje uradu odhoda 
kopijo kontrolnega izvoda T5 skupaj z vsemi dokumenti, na podlagi katerih je bil izdan kontrolni izvod T5. 
4. Dovoljenje iz odstavka 1 se izda samo osebam, ki pogosto 
pošiljajo blago, katerih knjigovodstvo omogo ča pristojnim organom 
preverjanje operacij in ki niso zagrešile resnih ali ve čkratnih kršitev 
veljavne zakonodaje. 
Dovoljenje zlasti dolo ča: 
— urad ali urade, ki so pristojni, da delujejo kot uradi odhoda za 
pošiljke,  ▼
M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 410
 
— rok in postopek, po katerem mora pooblaš čeni pošiljatelj obvestiti 
urad odhoda o pošiljki, ki jo namerava poslati, da bi ta urad pred odpravo blaga lahko opravil vse kontrole, vklju čno s kontrolo, kakor 
jo zahtevajo pravila Skupnosti, 
— rok, v katerem je blago treba predložiti namembnemu uradu; to 
časovno obdobje se dolo či v skladu s prevoznimi pogoji ali s 
pravili Skupnosti, 
— ukrepe za prepoznavanje blaga, ki lahko vklju čujejo uporabo 
posebnih pe čatov, potrjenih od pristojnih organov in s pritrditvijo 
pooblaščenega pošiljatelja, 
— sredstva za zagotavljanje zavarovanja, če je od tega odvisna izdaja 
kontrolnega izvoda T5. 
5. Pooblaš čeni pošiljatelj sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi 
hrambo posebnega žiga ali obrazcev, na katerih je odtisnjen žig urada 
odhoda ali posebni žig. 
Pooblaščeni pošiljatelj nosi vse posledice, predvsem finan čne posledice, 
vseh napak, manjkajo čih navedb ali drugih napak v kontrolnih izvodih 
T5, ki jih izda, ali nastalih pri izvajanju postopkov, njemu naloženih v odstavku 1. 
Če katera koli fizi čna ali pravna oseba zlorabi obrazce kontrolnega 
izvoda T5, ki so vnaprej ožigosani z žigom urada odhoda ali s posebnim žigom, je pooblaš čeni pošiljatelj odgovoren, brez poseganja 
v kriminalne postopke, za pla čilo neplačanih dajatev in drugih stroškov 
ter za vra čilo finančnih ugodnosti, ki jih je zaradi zlorabe pridobil, razen 
če lahko pristojnim organom, ki so mu izdali dovoljenje, zadovoljivo 
dokaže, da je sprejel vse zahtevane ukrepe za zagotovitev varne hrambe posebnega žiga ali obrazcev, na katerih je odtisnjen žig urada odhoda ali odtis posebnega žiga.  
▼
B 
DEL V  
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 913  
Razveljavijo se naslednje uredbe in direktive: 
— Uredba Komisije (EGS) št. 37/70 z dne 9. januarja 1970 o dolo čitvi 
porekla bistvenih nadomestnih delov za predhodno poslano opremo, stroj, aparat ali vozilo (
 1 ), ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 411  
( 1 ) UL L 7, 10.1.1970, str. 6.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 2632/70 z dne 23. decembra 1970 o 
določitvi porekla radijskih in televizijskih sprejemnikov (  1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 315/71 z dne 12. februarja 1971 o 
določitvi porekla osnovnih vin za vermut in porekla vermutov (  2 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 861/71 z dne 27. aprila 1971 o dolo čitvi 
porekla magnetofonov (  3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3103/73 z dne 14. novembra 1973 o 
potrdilu o poreklu in zahtevku zanj v trgovini znotraj Skupnosti (  4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2945/76 z dne 26. novembra 1976 o 
določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 754/76 o tarifni obravnavi 
blaga, ki je vrnjeno na carinsko obmo čje Skupnosti (  5 ), nazadnje 
spremenjena z aktom o pristopu Španije in Portugalske, 
— Uredba Komisije (EGS) št. 137/79 z dne 19. decembra 1979 o uvedbi 
posebne metode upravnega sodelovanja za uporabo znotrajskupnostne obravnave pri izdelkih ribolova, pridobljenih z ladjami držav članic (
 6 ), 
nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3399/91 (  7 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1494/80 z dne 11. junija 1980 o 
pojasnjevalnih opombah in splošno priznanih ra čunovodskih 
načelih na podro čju carinske vrednosti (  8 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1495/80 z dne 11. junija 1980 o 
določbah za izvajanje nekaterih dolo čb Uredbe Sveta (EGS) 
št. 1224/80 o carinski vrednosti blaga (  9 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 558/91 (  10 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1496/80 z dne 11. junija 1980 o prijavi 
podatkov za dolo čitev carinske vrednosti in dokumentih, ki jih je 
treba predložiti (  11 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 979/93 (  12 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 412  
( 1 ) UL L 279, 24.12.1970, str. 35. 
( 2 ) UL L 36, 13.2.1971, str. 10. 
( 3 ) UL L 95, 28.4.1971, str. 11. 
( 4 ) UL L 315, 16.11.1973, str. 34. 
( 5 ) UL L 335, 4.12.1976, str. 1. 
( 6 ) UL L 20, 27.1.1979, str. 1. 
( 7 ) UL L 320, 22.11.1991, str. 19. 
( 8 ) UL L 154, 21.6.1980, str. 3. 
( 9 ) UL L 154, 21.6.1980, str. 14. 
( 10 ) UL L 62, 8.3.1991, str. 24. 
( 11 ) UL L 154, 21.6.1980, str. 16. 
( 12 ) UL L 101, 27.4.1993, str. 7.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 1574/80 z dne 20. junija 1980 o 
določbah za izvajanje členov 16 in 17 Uredbe Sveta št. 1430/79 o 
povračilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev (  1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3177/80 z dne 5. decembra 1980 o kraju 
vnosa, ki ga je treba upoštevati v skladu s členom 14(2) Uredbe 
Sveta (EGS) št. 1224/80 o carinski vrednosti blaga (  2 ), nazadnje 
spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2779/90 (  3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3179/80 z dne 5. decembra 1980 o 
poštnih pristojbinah, ki jih je treba upoštevati pri dolo čitvi 
carinske vrednosti blaga, ki se prevaža v poštnem prometu (  4 ), 
nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1264/90 (  5 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 553/81 z dne 12. februarja 1981 o 
potrdilu o poreklu in zahtevku zanj (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1577/81 z dne 12. junija 1981 o vzpos ­
tavitvi sistema poenostavljenih postopkov za dolo čitev carinske 
vrednosti dolo čenega pokvarljivega blaga (  7 ), nazadnje spremenjena 
z Uredbo (EGS) št. 3334/90 (  8 ), 
— Direktiva Komisije 82/57/EGS z dne 17. decembra 1981 o nekaterih 
določbah za izvajanje Direktive Sveta št. 79/695/EGS o usklajevanju 
postopkov za sprostitev blaga v prosti promet (  9 ), nazadnje spre ­
menjena z Direktivo 83/371/EGS (  10 ), 
— Direktiva Komisije 82/347/EGS z dne 23. aprila 1982 o dolo čitvi 
nekaterih dolo čb za izvajanje Direktive Sveta št. 81/177/EGS o 
usklajevanju postopkov za izvoz skupnostnega blaga (  11 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3040/83 z dne 28. oktobra 1983 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje členov 2 in 14 Uredbe Sveta 
št. 1430/79 o povra čilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev (  12 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3158/83 z dne 9. novembra 1983 o 
vplivu avtorskih honorarjev in licen čnin na carinsko vrednost (  13 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 413  
( 1 ) UL L 161, 26.6.1980, str. 3. 
( 2 ) UL L 335, 12.12.1980, str. 1. 
( 3 ) UL L 267, 29.9.1990, str. 36. 
( 4 ) UL L 335, 12.12.1980, str. 62. 
( 5 ) UL L 124, 15.5.1990, str. 32. 
( 6 ) UL L 59, 5.3.1981, str. 1. 
( 7 ) UL L 154, 13.6.1981, str. 26. 
( 8 ) UL L 321, 21.11.1990, str. 6. 
( 9 ) UL L 28, 5.2.1982, str. 38. 
( 10 ) UL L 204, 28.7.1983, str. 63. 
( 11 ) UL L 156, 7.6.1982, str. 1. 
( 12 ) UL L 297, 29.10.1983, str. 13. 
( 13 ) UL L 309, 10.11.1983, str. 19.
 — Uredba Komisija (EGS) št. 1751/84 z dne 13. junija 1984 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3599/82 o 
postopku za časnega uvoza (  1 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 3693/92 (  2 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3548/84 z dne 17. decembra 1984 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2763/83 o 
postopku, ki dovoljuje predelavo blaga pod carinskim nadzorom pred sprostitvijo v prosti promet (
 3 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 2361/87 (  4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1766/85 z dne 27. junija 1985 o 
menjalnih te čajih, ki se morajo uporabiti za dolo čitev carinske vred ­
nosti (  5 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 593/91 (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3787/86 z dne 11. decembra 1986 o 
odpravi in preklicu dovoljenj, izdanih v okviru nekaterih postopkov z ekonomskim u činkom (
 7 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3799/86 z dne 12. decembra 1986 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1430/79 o 
povračilu ali odpustu uvoznih ali izvoznih dajatev (  8 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2458/87 z dne 31. julija 1987 o nekaterih 
določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2473/86 o postopku 
pasivnega oplemenitenja in sistemu standardne zamenjave (  9 ), 
nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3692/92 (  10 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4128/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev tobaka flue cured tipa virginia, light 
air cured tipa burley, vklju čno s hibridi burleyja, light air cured tipa 
maryland in tobaka fine cured pod podštevilke 2401 10 10 do 2401 10 49 in 2401 20 10 do 2401 20 49 kombinirane nomenkla ­
ture (
 11 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4129/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev nekaterih živih živali doma če vrste 
goveda in dolo čenega govejega mesa iz Priloge C sporazuma med 
Evropsko skupnostjo in Jugoslavijo pod podštevilke kombinirane nomenklature (
 12 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 414  
( 1 ) UL L 171, 29.6.1984, str. 1. 
( 2 ) UL L 374, 22.12.1992, str. 28. 
( 3 ) UL L 331, 19.12.1984, str. 5. 
( 4 ) UL L 215, 5.8.1987, str. 9. 
( 5 ) UL L 168, 28.6.1985, str. 21. 
( 6 ) UL L 66, 13.3.1991, str. 14. 
( 7 ) UL L 350, 12.12.1986, str. 14. 
( 8 ) UL L 352, 13.12.1986, str. 19. 
( 9 ) UL L 230, 17.8.1987, str. 1. 
( 10 ) UL L 374, 22.12.1992, str. 26. 
( 11 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 1. 
( 12 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 9.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 4130/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev svežega namiznega grozdja sorte 
empereur (Vitis vinifera cv) pod podštevilko 0806 10 11 kombi ­
nirane nomenklature (  1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4131/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev vina porto, madeira, sherry, setubal 
muscatel in tokajec (Aszu in Szamorodni) pod podštevilke 2204 21 41, 2204 21 51, 2204 29 41, 2204 29 45, 2204 29 51 in 2204 29 55 kombinirane nomenklature (
 2 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 2490/91 (  3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4132/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev viskija „bourbon“ pod podštevilko 
2208 30 11 in 2208 30 19 kombinirane nomenklature (  4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4133/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za odobritev tarifnih ugodnosti, predvidenih v 
sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Finsko o medsebojni trgovini z nekaterimi vrstami vina in alko ­
holnih pija č, pri uvozu vodke podštevilk 2208 90 31 in 2208 90 53 
kombinirane nomenklature v Skupnost (
 5 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4134/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev pripravkov t. i. „sirovih fondijev“ 
pod podštevilko 2106 90 10 kombinirane nomenklature (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4135/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev naravnega natrijevega nitrata in 
naravnega kalijevega natrijevega nitrata pod podštevilko 3102 50 10 oziroma 3105 90 10 kombinirane nomenklature (
 7 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4136/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev klavnih konjev pod podštevilko 
0101 19 10 kombinirane nomenklature (  8 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4137/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev blaga pod podštevilke 0408 11 90, 
0408 19 90, 0408 91 90, 0408 99 90, 1106 20 10, 2501 00 51, 3502 10 10 in 3502 90 10 kombinirane nomenklature (
 9 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 415  
( 1 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 16. 
( 2 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 22. 
( 3 ) UL L 231, 20.8.1991, str. 1. 
( 4 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 36. 
( 5 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 42. 
( 6 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 48. 
( 7 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 54. 
( 8 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 60. 
( 9 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 63.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 4138/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za odobritev ugodne tarifne obravnave pri uvozu 
krompirja, sladke koruze, nekaterih vrst žita in nekaterih oljnih plodov in semen zaradi njihove uporabe za setev (
 1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4139/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za odobritev ugodne tarifne obravnave pri uvozu 
nekaterih naftnih derivatov zaradi njihove posebne uporabe (  2 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4140/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za uvrstitev tkanin za sita, netkanih, pod 
podštevilko 5911 20 00 kombinirane nomenklature (  3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4141/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za odobritev ugodne tarifne obravnave pri uvozu 
izdelkov, namenjenih za nekatere vrste zrakoplovov ali plovil, zaradi njihove posebne uporabe (
 4 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 1418/91 (  5 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4142/87 z dne 9. decembra 1987 o 
določitvi pogojev za odobritev ugodne tarifne obravnave pri uvozu 
določenega blaga zaradi njegove posebne uporabe (  6 ), nazadnje spre ­
menjena z Uredbo (EGS) št. 3803/92 (  7 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 693/88 z dne 4. marca 1988 o dolo čitvi 
pojma izdelkov po poreklu pri uporabi tarifnih ugodnosti, ki jih Evropska gospodarska skupnost odobri za nekatere izdelke iz držav v razvoju (
 8 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 3660/92 (  9 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 809/88 z dne 14. marca 1988 o dolo čitvi 
pojma izdelkov po poreklu in metodah upravnega sodelovanja, ki se uporabljajo pri uvozu izdelkov z zasedenih ozemelj v Skupnost (
 10 ), 
nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3660/92 (  11 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 4027/88 z dne 21. decembra 1988 o 
določitvi nekaterih dolo čb pri izvajanju postopka za časnega uvoza 
zabojnikov (  12 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3348/89 (  13 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 416  
( 1 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 67. 
( 2 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 70. 
( 3 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 74. 
( 4 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 76. 
( 5 ) UL L 135, 30.5.1991, str. 28. 
( 6 ) UL L 387, 31.12.1987, str. 82. 
( 7 ) UL L 384, 30.12.1992, str. 15. 
( 8 ) UL L 77, 22.3.1988, str. 77. 
( 9 ) UL L 370, 19.12.1992, str. 11. 
( 10 ) UL L 86, 30.3.1988, str. 1. 
( 11 ) UL L 249, 8.9.1988, str. 5. 
( 12 ) UL L 355, 23.12.1988, str. 22. 
( 13 ) UL L 323, 8.11.1989, str. 17.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 288/89 z dne 3. februarja 1989 o 
določitvi porekla integriranih vezij (  1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 597/89 z dne 8. marca 1989 o dolo čitvi 
nekaterih dolo čb za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2144/87 o 
carinskem dolgu (  2 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2071/89 z dne 11. julija 1989 o dolo čitvi 
porekla aparatov za fotokopiranje z vdelanim opti čnim sistemom ali 
za kontaktno kopiranje (  3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3850/89 z dne 15. decembra 1989 o 
določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 802/68 o skupni 
določitvi pojma porekla blaga glede nekaterih kmetijskih izdelkov, 
upravičenih do posebnih uvoznih režimov (  4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2561/90 z dne 30. julija 1990 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2503/88 o 
carinskih skladiš čih (  5 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 3001/92 (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2562/90 z dne 30. julija 1990 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2504/88 o 
prostih conah in prostih skladiš čih (  7 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 2485/91 (  8 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2883/90 z dne 5. oktobra 1990 o 
določitvi porekla grozdnega soka (  9 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2884/90 z dne 5. oktobra 1990 o 
določitvi porekla dolo čenega blaga, proizvedenega iz jajc (  10 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3561/90 z dne 11. decembra 1990 o 
določitvi porekla nekaterih kerami čnih proizvodov (  11 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3620/90 z dne 14. decembra 1990 o 
določitvi porekla mesa in drobovine, svežega, ohlajenega ali 
zamrznjenega, nekaterih doma čih živali (  12 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3672/90 z dne 18. decembra 1990 o 
določitvi porekla krogli čnih, valjčnih ali igli čnih ležajev (  13 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 417  
( 1 ) UL L 33, 4.2.1989, str. 23. 
( 2 ) UL L 65, 9.3.1989, str. 11. 
( 3 ) UL L 196, 12.7.1989, str.24. 
( 4 ) UL L 374, 22.12.1989, str. 8. 
( 5 ) UL L 246, 10.9.1990, str. 1. 
( 6 ) UL L 301, 17.10.1992, str. 16. 
( 7 ) UL L 246, 10.9.1990, str. 33. 
( 8 ) UL L 228, 17.8.1991, str. 34. 
( 9 ) UL L 276, 6.10.1990, str. 13. 
( 10 ) UL L 276, 6.10.1990, str. 14. 
( 11 ) UL L 347, 12.12.1990, str. 10. 
( 12 ) UL L 351, 15.12.1990, str. 25. 
( 13 ) UL L 356, 19.12.1990, str. 30.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 3716/90 z dne 19. decembra 1990 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 4046/89 o 
instrumentih zavarovanja, ki jih je treba predložiti za zavarovanje plačila carinskega dolga (
 1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3796/90 z dne 28. decembra 1990 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1715/90 o 
informacijah, ki jih zagotovijo carinske oblasti držav članic o 
uvrščanju blaga v kombinirano nomenklaturo (  2 ), nazadnje spre ­
menjena z Uredbo (EGS) št. 2674/92 (  3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1364/91 z dne 24. maja 1991 o dolo čitvi 
porekla tekstilov in tekstilnih izdelkov iz oddelka XI kombinirane nomenklature (
 4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1365/91 z dne 24. maja 1991 o dolo čitvi 
porekla lintersa iz bombaža, impregnirane klobu čevine in netkanih 
tekstilov, obla čil iz usnja, obutve in paš čkov za uro iz tekstila (  5 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1593/91 z dne 12. junija 1991 o 
določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 719/91 o uporabi 
zvezkov TIR in zvezkov ATA kot tranzitnih dokumentov v Skup ­
nosti (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1656/91 z dne 13. junija 1991 o 
določitvi posebnih dolo čb za nekatere postopke aktivnega ople ­
menitenja ali predelave pod carinskim nadzorom (  7 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2164/91 z dne 23. julija 1991 o 
določbah za izvajanje člena 5(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1697/79 
o naknadni izterjavi uvoznih ali izvoznih dajatev, pla čilo katerih se 
od carinskega dolžnika ni zahtevalo za blago, prijavljeno za carinski postopek, ki vklju čuje obveznost pla čila takšnih dajatev (
 8 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2228/91 z dne 26. junija 1991 o 
nekaterih dolo čbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1999/85 o 
postopku aktivnega oplemenitenja (  9 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 3709/92 (  10 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 418  
( 1 ) UL L 358, 21.12.1990, str. 48. 
( 2 ) UL L 365, 28.12.1990, str. 17. 
( 3 ) UL L 271, 16.9.1992, str. 5. 
( 4 ) UL L 130, 25.5.1991, str. 18. 
( 5 ) UL L 130, 25.5.1991, str. 28. 
( 6 ) UL L 148, 13.6.1991, str. 11. 
( 7 ) UL L 151, 15.6.1991, str. 39. 
( 8 ) UL L 201, 24.7.1991, str. 16. 
( 9 ) UL L 210, 31.7.1991, str. 1. 
( 10 ) UL L 378, 21.12.1992, str. 6.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 2249/91 z dne 25. julija 1991 o dolo čitvi 
nekaterih dolo čb za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1855/89 o 
začasnem uvozu prevoznih sredstev (  1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2365/91 z dne 31. julija 1991 o dolo čitvi 
pogojev za uporabo zvezka ATA za za časni uvoz blaga na carinsko 
območje Skupnosti in za za časni izvoz blaga s tega obmo čja (  2 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3717/91 z dne 18. decembra 1991 o 
izdelavi seznama blaga, za katero se lahko odobri postopek, ki dovoljuje predelavo blaga pod carinskim nadzorom pred sprostitvijo v prosti promet (
 3 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 209/93 (  4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 343/92 z dne 22. januarja 1992 o 
določitvi pojma „izdelkov po poreklu“ in metodah upravnega sode ­
lovanja, ki se uporabljajo pri uvozu izdelkov po poreklu iz republik Hrvaške in Slovenije in jugoslovanskih republik Bosne in Herc ­
egovine in Makedonije v Skupnost (
 5 ), nazadnje spremenjena z 
Uredbo (EGS) št. 3660/92 (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1214/92 z dne 21. aprila 1992 o 
določbah za izvajanje in ukrepih za poenostavitev skupnostnega 
tranzitnega postopka (  7 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 3712/92 (  8 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 1823/92 z dne 3. julija 1992 o podrobnih 
pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3925/91 o odpravi kontrol in formalnosti za ro čno in oddano prtljago na letu znotraj 
Skupnosti in za prtljago pri plovbi znotraj Skupnosti (
 9 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2453/92 z dne 31. julija 1992 o 
določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 717/91 o enotni 
upravni listini (  10 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 607/93 (  11 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 2674/92 z dne 15. septembra 1992 o 
dopolnitvi dolo čb za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1715/90 o 
informacijah, ki jih sporo čijo carinske oblasti držav članic v zvezi z 
uvrščanjem blaga v carinsko nomenklaturo (  12 ), ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 419  
( 1 ) UL L 204, 27.7.1991, str. 31. 
( 2 ) UL L 216, 3.8.1991, str. 24. 
( 3 ) UL L 351, 20.12.1991, str. 23. 
( 4 ) UL L 25, 2.2.1993, str. 18. 
( 5 ) UL L 38, 14.2.1992, str. 1. 
( 6 ) UL L 370, 19.12.1992, str. 11. 
( 7 ) UL L 132, 16.5.1992, str. 1. 
( 8 ) UL L 378, 23.12.1992, str. 15. 
( 9 ) UL L 185, 4.7.1992, str. 8. 
( 10 ) UL L 249, 28.8.1992, str. 1. 
( 11 ) UL L 65, 17.3.1993, str. 5. 
( 12 ) UL L 271, 16.9.1992, str. 1.
 — Uredba Komisije (EGS) št. 2713/92 z dne 17. septembra 1992 o 
prometu blaga med razli čnimi deli carinskega obmo čja Skupnosti (  1 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3269/92 z dne 10. novembra 1992 o 
določitvi nekaterih dolo čb za izvajanje členov 161, 182 in 183 
Uredbe (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti glede postopka izvoza, ponovnega izvoza in blaga, ki zapusti carinsko območje Skupnosti (
 2 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3566/92 z dne 8. decembra 1992 o 
listinah, ki jih je treba uporabiti za izvajanje ukrepov Skupnosti, ki imajo za posledico kontrolo uporabe in/ali namembnega kraja blaga (
 3 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3689/92 z dne 21. decembra 1992 o 
podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 719/91 o uporabi zvezkov TIR in zvezkov ATA kot tranzitnih dokumentov v Skupnosti in Uredbe Sveta (EGS) št. 3599/92 o postopku za časnega 
uvoza (
 4 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3691/92 z dne 21. decembra 1992 o 
določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 719/91 o uporabi 
zvezkov TIR in zvezkov ATA kot tranzitnih dokumentov v 
Skupnosti in Uredbe Sveta (EGS) št. 3599/92 o postopku 
začasnega uvoza (  5 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3710/92 z dne 21. decembra 1992 o 
določitvi postopkov za prevoz blaga ali izdelkov v postopku 
aktivnega oplemenitenja – sistem odloga (  6 ), 
— Uredba Komisije (EGS) št. 3903/92 z dne 21. decembra 1992 o 
stroških letalskega prevoza, ki jih je treba vklju čiti v carinsko vred ­
nost (  7 ). 
Člen 914  
Sklicevanja na razveljavljene dolo čbe je treba razumeti kot sklicevanja 
na to uredbo.  
Člen 915  
Ta uredba za čne veljati tretji dan po objavi v  Uradnem listu Evropskih 
skupnosti . 
Uporablja se od 1. januarja 1994.  
▼M29  __________  
▼B 
Uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh 
državah članicah.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 420  
( 1 ) UL L 275, 18.9.1992, str. 11. 
( 2 ) UL L 326, 12.11.1992, str. 11. 
( 3 ) UL L 362, 11.12.1992, str. 11. 
( 4 ) UL L 374, 22.12.1992, str. 14. 
( 5 ) UL L 374, 22.12.1992, str. 25. 
( 6 ) UL L 378, 23.12.1992, str. 9. 
( 7 ) UL L 393, 31.12.1992, str. 1.
 IZVEDBENE DOLO ČBE ZA CARINSKI ZAKONIK  
PRILOGE  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 421
 
SEZNAM PRILOG  
Številka Predmet  
1 Vzorec obvestila o izdaji zavezujo če tarifne informacije (ZTI) 
1a 1b Vzorec zahtevka za zavezujo čo tarifno informacijo (ZTI) 
1c 1d 
6 Certifikat pristnosti za finsko vodko 
6a Certifikat pristnosti za švedsko vodko 
9 Uvodne opombe k seznamu obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na 
materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelki pridobili status blaga s 
poreklom 
10 Seznam obdelovalnih ali predelovalnih postopkov, ki jih je treba opraviti na 
materialih brez porekla, da bi izdelki lahko pridobili status blaga s poreklom. 
Tekstil in tekstilni izdelki iz oddelka XI. 
11 Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da 
bi lahko izdelani izdelki pridobili status blaga s poreklom. Proizvodi razen tekstila in tekstilnih izdelkov iz oddelka XI. 
12 Potrdilo o poreklu blaga 13 Potrdilo o poreklu blaga za uvoz kmetijskih izdelkov v Evropsko gospodarsko 
skupnost 
13a (iz člena 76(1)) 
13b (iz člena 86(3)) 
13c (iz člena 92) 
13d (iz člena 95(3)) 
14 Uvodne opombe k seznamu v prilogi 15 15 Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da 
izdelani izdelek pridobi status blaga s poreklom 
16 Obdelava, izlo čena iz regionalne kumulacije splošne sheme preferencialov 
17 Potrdilo o poreklu, obrazec A 18 (iz člena 97m(3)) 
21 Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in ustrezni zahtevki 
22 Izjava na ra čunu 
23 Razlagalne opombe o carinski vrednosti 
24 Uporaba splošno priznanih ra čunovodskih na čel za dolo čanje carinske vrednosti 
25 Stroški zra čnega prevoza, ki se vklju čijo v carinsko vrednost 
26 Seznam blaga iz člena 152(1)(a)a
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 422
 
Številka Predmet  
28 Deklaracija o carinski vrednosti blaga – D.V.1 
29 Dopolnilni obrazec D.V.1 bis 30 Etiketa, ki se pripne na prtljago, oddano na letališ ču skupnosti 
30a 31 Vzorec enotne upravne listine (set osmih listov) 32 Vzorec enotne upravne listine za tiskanje z ra čunalniškimi sistemi carinjenja na dva 
zaporedna štirilistna seta 
33 Vzorec dopolnilnih obrazcev enotne upravne listine (set osmih listov) 34 Vzorec dopolnilnih obrazcev enotne upravne listine za tiskanje z ra čunalniškimi 
sistemi carinjenja na dva zaporedna štirilistna seta 
35 Izvodi, v katerih morajo biti vsebovani podatki iz obrazcev v Prilogah 31 in 33 v 
samokopirni obliki 
36 Izvodi, v katerih morajo biti vsebovani podatki iz obrazcev v Prilogah 32 in 34 v 
samokopirni obliki 
37 Pojasnila o enotni upravni listini 37a Pojasnjevalna opomba o uporabi tranzitne deklaracije pri izmenjavi standardnih 
sporočil z elektronsko izmenjavo podatkov (EDI) 
37c Dodatne oznake za ra čunalniški tranzitni sistem 
37d (iz člena 353(2)(b)) 
38 Šifre, ki se uporabljajo na obrazcih 38a Carinska deklaracija za prijavljeno prtljago 38b Postopek iz člena 290c(1) 
38c Obrazec iz člena 290c(1) 
38d (iz člena 4o) 
42 Rumena nalepka 
42b Rumena nalepka 43 Obrazec T2M 44 Opombe (dodati zvezku z obrazci T2M) 
44a Pojasnjevalna opomba k nakladnici 
44b Dolo čbe o obrazcih, ki se uporabljajo v skupnostnem tranzitu 
44c Blago s pove čanim tveganjem za goljufije 
45 Nakladnica 
45a Spremna tranzitna listina 45b Seznam postavk 
45e (v skladu s členom 358(2))
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 423
 
Številka Predmet  
45f (v skladu s členom 358(3)) 
45g (v skladu s členom 796a) 
45h (v skladu s členom 796a) 
45i (v skladu s členi 183(2), 787(2)(a) in 842b(3)) 
45j (v skladu s členi 183(2), 787(2)(a) in 842b(3)) 
45k (v skladu s členom 787) 
45l (v skladu s členom 787) 
46 
46a Zna čilnosti carinskih oznak 
46b Merila iz členov 380 in 381 
47 
47a Uporaba člena 94(6) in (7) zakonika 
48 Skupni/skupnostni tranzitni postopek – Skupno zavarovanje 
49 Skupni/skupnostni tranzitni postopek – Posamezno zavarovanje 
50 Skupni/skupnostni tranzitni postopek – Posamezno zavarovanje v obliki kuponov 
51 
51a 
51b Pojasnjevalna opomba k potrdilu o skupnem zavarovanju in potrdilu o opustitvi 
zavarovanja 
54 
58 Nalepka ( člena 417 in 432) 
59 Vzorec obvestila iz člena 459 
60 Obrazec za obra čun davka 
61 Vzorec zaklju čka 
62 Posebni žig 
63 Izvirnik kontrolnega izvoda T5 64 Izvirnik kontrolnega izvoda T5 bis 
65 Nakladnica 
66 Navodila za uporabo obrazcev, ki se zahtevajo za izdelavo kontrolnega izvoda T5 
67 Obrazci za zahtevek in dovoljenje 
68 Prenos blaga ali izdelkov, ki so v v postopku, od enega imetnika do drugega 
69 Standardni normativi porabe 
70 Gospodarski pogoji in upravno sodelovanje
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 424
 
Številka Predmet  
71 Informativni listi 
72 Seznam obi čajnih oblik ravnanja iz člena 531 in člena 809 
73 Uvozno blago, za katerega se šteje, da niso izpolnjeni gospodarski pogoji po členu 
539, prvi odstavek 
74 Posebne dolo čbe glede enakega blaga 
75 Seznam pridobljenih proizvodov, za katere veljajo ustrezne uvozne dajatve 76 Gospodarski pogoji v okviru postopka za predelavo pod carinsko kontrolo 
77 ( Člen 581) 
104 Informativni dokument za olajšanje za časnega izvoza blaga, poslanega iz ene 
države v drugo na dodelavo, predelavo ali popravilo 
109 Potrdilo o statusu blaga 
110 Informativni list INF 3 
110a o izdelkih iz rib, ki so jih ujela ribiška plovila Skupnosti v ozemeljskih vodah tretje 
države 
111 Zahtevek za povra čilo ali odpust 
112 Povra čilo ali odpust dajatev. Zahteva za kontrolo 
113 Potrdilo za povra čilo ali odpust dajatev
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 425
 
PRILOGA 1  
VZOREC OBVESTILA O IZDAJI ZAVEZUJO ČE TARIFNE INFORMACIJE (ZTI)  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 426
 
► (1) C3 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 427
 
▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 428
 
▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 429
 
► (1) (2) (3) (4) (5) (6)  A2 
► (7) (8) M30 
► (9) M45 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 430
 
► (1) (2) (3) (4) (5) (6)  A2 
► (7) (8) M30 
► (9) M45 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 431
 
PRILOGA 1a
  ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 432
 
▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 433
 
► (1) (2) (3) (4) (5) (6)  A2 
► (7) (8) M30 
► (9) M45 ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 434
 
PRILOGA 1b  
VZOREC ZAHTEVKA ZA ZAVEZUJO ČO TARIFNO INFORMACIJO (ZTI)  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 435
 
▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 436
 
▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 437
 
PRILOGA 1c
  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 438
 
► (1) M52 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 439
 
Pojasnjevalne opombe  
1. Vložnik : 
Vpiše se polno ime gospodarskega subjekta vložnika. 
2. Pravni status : 
Vpiše se pravni status, kot je naveden v dokumentu o 
ustanovitvi. 
3. Datum ustanovitve : 
Vpiše se – s številkami – dan, mesec in leto ustanovitve. 
4. Naslov kraja, kjer je bil subjekt ustanovljen : 
Vpiše se polni naslov kraja, kjer je bil subjekt ustanovljen, 
vključno z državo. 
5. Lokacija glavne poslovne enote podjetja : 
Vpiše se polni naslov poslovne enote podjetja, v kateri se 
izvajajo glavne dejavnosti. 
6. Kontaktna oseba : 
Navedejo se polno ime, telefonska številka, številka telefaksa in 
e-pošta kontaktne osebe, ki ste jo imenovali v vašem podjetju 
in na katero se obrnejo carinski organi pri preu čevanju 
zahtevka. 
7. Koresponden čni naslov : 
Vpiše se le, če se razlikuje od naslova kraja, kjer je bil subjekt 
ustanovljen. 
8., 9. in 10.  Identifikacijska številka za DDV, identifikacijska številka 
gospodarskega subjekta in uradna registrska številka : 
Vpišejo se zahtevane številke. 
Identifikacijska številka gospodarskega subjekta je identifika ­
cijska številka, registrirana pri carinskem organu. 
Uradna registrska številka je registrska številka, ki jo dodeli 
registrski urad. 
Če so te številke enake, se vpiše le identifikacijska številka 
za DDV. 
Če vložnik nima identifikacijske številke gospodarskega 
subjekta, ker v državi članici vložnika ta številka ne obstaja, 
se polje ne izpolni. 
11. Zahtevana vrsta potrdila : 
Vstavite križec v ustrezno polje. 
12. Gospodarski sektor dejavnosti : 
Opišite svojo dejavnost. 
13. Države članice, v katerih se izvajajo carinske dejavnosti : 
Vpiše(-jo) se ustrezna(-e) oznaka(-e) države ISO Alpha-2. 
14. Podatki o mejnem prehodu : 
Navedejo se imena carinskih uradov, ki se redno uporabljajo 
kot mejni prehodi.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 440
 
15. Že dodeljene poenostavitve in olajšave, potrdila iz 
člena 14k(4) in/ali status reguliranega agenta ali znanega 
pošiljatelja, pridobljen v skladu s členom 14k(2) in (3) : 
V primeru že dodeljenih poenostavitev se navedejo vrsta 
poenostavitve, ustrezen carinski postopek in številka dovol ­
jenja.Ustrezen carinski postopek se vpiše v obliki črk, ki se 
uporabljajo za naziv stolpca (A do K) za opredelitev carinskih postopkov iz obrazca iz Priloge 37, naslova I, to čke B. 
V primerih iz člena 14k(2) in (3) se navede pridobljeni 
status:regulirani agent ali znani pošiljatelj in številka potrdila. 
Če je vložnik zahtevka imetnik enega ali ve č potrdil iz 
člena 14k(4), se navedeta vrsta in številka potrdil(-a).
 
▼M29  
16., 17. in 18.  Uradi za dokumentacijo/glavno knjigovodstvo : 
Vpišejo se polni naslovi ustreznih uradov. Če imajo uradi isti 
naslov, se izpolni le polje 16. 
19. Ime, datum in podpis vložnika : 
Podpis : podpisnik navede tudi svoj službeni položaj. Podpisnik 
mora biti vedno oseba, ki predstavlja vložnika kot celoto.  
Ime: ime in žig vložnika.  
Število prilog : vložnik navede naslednje splošne podatke: 
1. Pregled glavnih lastnikov/delni čarjev, pri čemer se 
navedejo imena in naslovi ter njihovi sorazmerni deleži. Pregled članov upravnega odbora. Ali carinski organi že 
od prej poznajo lastnike zaradi neizpolnjevanja zahtev? 
2. Oseba iz uprave vložnika, ki je odgovorna za carinske 
zadeve. 
3. Opis gospodarskih dejavnosti vložnika. 4. Specifikacija podrobnosti razli čnih lokacij vložnika in 
kratek opis dejavnosti, ki se izvajajo na vsaki lokaciji. Specifikacija, ali vložnik in vsaka lokacija v dobavni 
verigi deluje v svojem imenu in na svoj ra čun ali deluje 
v svojem imenu in na ra čun druge osebe ali pa deluje v 
imenu in na ra čun druge osebe. 
5. Specifikacija, ali se blago kupi od podjetij in/ali dobavlja 
podjetjem, ki so povezana z vložnikom. 
6. Opis notranje strukture organizacije vložnika. Priložite, če 
obstaja, dokumentacijo o nalogah/pristojnostih vsakega oddelka in/ali funkcije. 
7. Skupno število zaposlenih in število vsakega oddelka.
 ▼M52  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 441
 
8. Imena glavnih uradnih upraviteljev (generalnih direktorjev, 
vodij oddelkov, ra čunovodij, vodje carinskega oddelka itd.). 
Opis sprejetih postopkov v položajih, ko pristojni uslužbenec ni prisoten, za časno ali stalno. 
9. Imena in položaj oseb v organizaciji vložnika s posebnim 
strokovnim znanjem in izkušnjami na podro čju carin. 
Ocena ravni znanja teh oseb v zvezi z uporabo inform ­
acijskih tehnologij v carinskih in poslovnih postopkih ter splošnimi poslovnimi zadevami. 
10. Strinjanje ali nestrinjanje z objavo podatkov v potrdilu 
AEO na seznamu pooblaš čenih gospodarskih subjektov iz 
člena 14x(4).
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 442
 
PRILOGA 1d
  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 443
 
Pojasnjevalne opombe  
Številka potrdila  
Številka potrdila se vedno za čne z oznako države ISO Alpha-2 države članice 
izdaje, ki ji sledi ena od naslednjih oznak: 
AEOC za potrdilo AEO – carinske poenostavitve AEOS za potrdilo AEO – varstvo in varnost AEOF za potrdilo AEO – carinske poenostavitve/varstvo in varnost Zgoraj navedenim oznakam sledi nacionalna številka dovoljenja.
 
1. Imetnik potrdila AEO  
Navedejo se polno ime imetnika iz polja 1 obrazca za zahtevek iz Priloge 1C, 
identifikacijska številka za DDV iz polja 8 obrazca za zahtevek, identifika ­
cijska številka gospodarskega subjekta iz polja 9 obrazca za zahtevek, če je 
ustrezno, in uradna registrska številka iz polja 10 obrazca za zahtevek.  
2. Organ izdajatelj  
Podpis, ime carinske uprave države članice in žig. 
Ime carinske uprave države članice se lahko navede na regionalni ravni, če 
tako zahteva organizacijska struktura carinske uprave.  
Označitev vrste potrdila  
Vstavite križec v ustrezno polje.  
3. Datum, ko za čne potrdilo veljati  
Navedejo se dan, mesec in leto v skladu s členom 14q(1).  
▼M18  __________  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 444
 
PRILOGA 6  
▼A1 
CERTIFIKAT PRISTNOSTI ZA FINSKO VODKO  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 445
 
PRILOGA 6a  
▼A1 
CERTIFIKAT PRISTNOSTI ZA ŠVEDSKO VODKO  
▼M18  __________  ▼M1 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 446
 
PRILOGA 9  
UVODNE OPOMBE K SEZNAMU OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH 
JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELANI IZDELKI PRIDOBILI STATUS BLAGA S 
POREKLOM
 
SPLOŠNE OPOMBE  
Opomba 1  
1.1 V prvih dveh stolpcih iz seznama v Prilogah 10 in 11 so poimenovani 
pridobljeni izdelki. V prvem stolpcu je navedena tarifna številka ali številka poglavja iz kombinirane nomenklature, v drugem stolpcu pa je 
navedeno poimenovanje blaga iz kombinirane nomenklature za navedeno 
tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je v stolpcu 3 navedeno pravilo. Če je pred vpisom v prvi stolpec navedeno 
„ex“, to pomeni, da se pravilo iz stolpca 3 uporablja le za tisti del 
navedene tarifne številke ali poglavja, kakor je poimenovano v stolpcu 2. 
1.2 Če je v stolpcu 1 združenih ve č tarifnih številk ali če je navedena številka 
poglavja in je poimenovanje blaga v stolpcu 2 splošno, se zraven navedeno 
pravilo v stolpcu 3 nanaša na vse izdelke, ki se v kombinirani nomenklaturi uvrščajo v tarifne številke poglavja ali v katere koli tarifne številke združene 
v stolpcu 1. 
1.3 Če so v seznamu navedena razli čna pravila, ki se uporabljajo za razli čne 
izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem zamaknjenem 
odstavku navedeno poimenovanje za tisti del tarifne številke, ki je predmet 
pravila v stolpcu 3.
 
Opomba 2  
2.1 Izraz „izdelava“ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vklju čno s 
sestavljanjem ali posebnimi postopki. 
2.2 Izraz „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki 
se uporablja pri izdelavi izdelka. 
2.3 Izraz „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen kasnejši 
uporabi pri drugem postopku izdelave.  
Opomba 3  
3.1 Obdelava ali predelava, ki jo zahteva pravilo v stolpcu 3, se mora izvesti 
samo v zvezi z uporabljenimi materiali brez porekla. Omejitve iz pravila v stolpcu 3 se prav tako uporabljajo samo za uporabljene materiale brez porekla. 
3.2 Če je izdelek, narejen iz materialov brez porekla, ki je pridobil status izdelka 
s poreklom med proizvodnjo, uporabljen kot material v postopku izdelave 
drugega izdelka, potem se zanj ne uporablja pravilo, ki velja za izdelek, v 
katerega je vgrajen.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 447
 
Na primer : 
Nevezena tkanina lahko pridobi status izdelka s poreklom, če je tkana iz 
preje. Če se ta nato uporabi za izdelavo vezenega posteljnega perila, potem 
se odstotek omejitve vrednosti, ki je naveden pri uporabi nevezene tkanine, v tem primeru ne uporablja.
 
Opomba 4  
4.1 Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave in 
tudi več predelave ali obdelave dodeli status porekla, medtem ko manj 
predelave ali obdelave statusa porekla ne more dodeliti. Če pravilo dolo ča 
torej, da je možno na dolo čeni stopnji izdelave uporabiti material brez 
porekla, je uporaba tega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, uporaba takega materiala na kasnejši stopnji pa ni. 
4.2 Kadar pravilo na seznamu dolo ča, da se izdelek lahko izdela iz ve č kot 
enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi katerikoli material ali ve č 
materialov. Ne zahteva pa uporabe vseh.  
Na primer : 
Pravilo za preje dolo ča, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa 
se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemi čni materiali. To pa ne 
pomeni, da je treba uporabiti oboje, uporabi se lahko eno ali drugo ali pa 
oboje. 
4.3 Kadar pravilo v seznamu dolo ča, da mora biti izdelek izdelan iz dolo čenega 
materiala, ta pogoj o čitno ne prepre čuje uporabe drugih materialov, ki zaradi 
svoje narave ne morejo zadostiti pravilu.
 
Opomba 5  
Za vse proizvode, ki niso omenjeni v Prilogi 11 (razen tekstila iz Oddelka XI), se 
poreklo dolo ča za vsak primer posebej ob upoštevanju postopkov, ki se nanašajo 
na koncept zadnje bistvene predelave ali obdelave, kot je opredeljen v členu 24 
zakonika.  
Opomba 6  
6.1 Izraz „vlakna“, uporabljen v seznamu iz Priloge 10, zajema „naravna vlakna“ 
in „umetna ali sinteti čna rezana vlakna“ iz oznak KN 5501 do 5507 in 
vlakna, kakršna se uporabljajo za izdelavo papirja. 
6.2 Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu iz Priloge 10 uporablja za vlakna, ki 
niso umetna ali sinteti čna, in je omejen na stopnje pred predenjem, vklju čno 
z odpadki, in, razen če ni druga če določeno, izraz „naravna vlakna“ zajema 
tudi vlakna, ki so bila mikana, česana ali druga če obdelana, vendar ne 
predena. 
6.3 Izraz „naravna vlakna“ vklju čuje konjsko žimo iz oznake KN 0503, svilo iz 
oznak KN 5002 in 5003, kakor tudi volnena vlakna, fino ali grobo živalsko 
dlako iz oznak KN 5101 do 5105, bombažna vlakna iz oznak KN 5201 do 
5203 in druga rastlinska vlakna iz oznak KN 5301 do 5305.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 448
 
6.4 Izraz „umetna in sinteti čna rezana vlakna“ se v seznamu iz Priloge 10 
uporablja za pramene iz sinteti čnih ali umetnih filamentov, rezana vlakna 
ali odpadke iz oznak KN 5501 do 5507. 
6.5 Izraza „tekstilna kaša“ in „kemi čni materiali“, so v seznamu v Prilogi 10 
uporabljeni za poimenovanje netekstilnih materialov (ki niso uvrš čeni v 
Poglavja 50 do 63), ki se lahko uporabljajo za izdelavo umetnih ali sinte ­
tičnih vlaken ali prej, ali vlaken, kakršna se uporabljajo za proizvodnjo 
papirja. 
6.6 Za izdelke, pridobljene iz dveh ali ve č tekstilnih materialov, se pravilo iz 
stolpca 3 uporablja za vsak posamezen tekstilni material, iz katerega je mešanica sestavljena.
 
Opomba 7  
7.1 Izraz „predbeljene“ iz seznama v Prilogi 10, ki ozna čuje stopnjo izdelave, 
potrebno pri uporabi nekaterih materialov brez porekla, se uporablja za nekatere preje, tkanine in pletene ali kva čkane materiale, ki so bili le 
oprani po predenju ali tkanju. 
Predbeljeni proizvodi so na nižji stopnji izdelave kakor beljeni proizvodi, ki 
so bili ve čkrat namakani v belilih (oksidirajo čih snoveh, kakršne so vodikov 
peroksid in reducirajo če snovi). 
7.2 Izraz „celotna izdelava“ iz seznama v Prilogi 10 pomeni, da morajo biti 
opravljeni vsi postopki po rezanju materiala ali pletenju ali kva čkanju 
tkanine neposredno v oblike. 
Ni pa nujno, da se šteje, da je izdelava nepopolna, če ni bil opravljen en 
končni postopek ali ve č. 
Končni postopki so naslednji: 
— nameš čanje gumbov in/ali drugih na činov zapenjanja, 
— izdelava gumbnic, 
— zaklju čevanje hla čnic in rokavov ali robljenje kril in oblek, 
— nameš čanje okraskov in dodatkov, kot so žepi, nalepke, zna čke itd., 
— likanje in druge priprave obla čil za konfekcijsko prodajo.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 449
 
Opombe o kon čnih postopkih — posebni primeri  
V nekaterih postopkih izdelave je mogo če, da je izvedba kon čnih postopkov, 
zlasti v primeru kombinacije postopkov, tako pomembna, da je treba takšne 
postopke šteti za ve č kot preprosto zaklju čevanje. 
V teh posebnih primerih je izdelava nepopolna, če takšni kon čni postopki 
niso opravljeni. 
7.3 Izraz „impregnacija, premazovanje, prekrivanje ali laminiranje“ ne zajema 
postopkov, ki so namenjeni vezanju tkanine.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 450
 
PRILOGA 10  
SEZNAM OBDELOVALNIH ALI PREDELOVALNIH POSTOPKOV, KI JIH JE TREBA 
OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI IZDELKI LAHKO PRIDOBILI 
STATUS BLAGA S POREKLOM  
Tekstil in tekstilni izdelki iz oddelka XI  
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
ex 5101 Volna, nemikana ali ne česana: 
— razmaš čena volna, 
nekarbonizirana Izdelava iz mastne volne, vklju čno z 
odpadki volne, katere vrednost ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
— karbonizirana Izdelava iz razmaš čene volne, nekarbon ­
izirane, katere vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex 5103 Odpadki volne ali fine ali grobe 
živalske dlake, karbonizirani Izdelava iz nekarboniziranih odpadkov, 
katerih vrednost ne presega 50 % cene 
izdelka franko tovarna 
ex 5201 Bombaž, ne mikan ali česan, 
beljen Izdelava iz surovega bombaža, katerega 
vrednost ne presega 50 % cene izdelka 
franko tovarna 
5501 do 5507 Umetna ali sinteti čna rezana 
vlakna: 
— ne mikana ali česana ali 
drugače predelana za 
predenje, Izdelava iz kemi čnih materialov ali 
tekstilne kaše 
— mikana ali česana ali drugo Izdelava iz kemi čnih materialov ali iz 
tekstilne kaše ali odpadkov iz oznake 
KN 5505 
ex Poglavje 50 do 55 Preja, monofilamenti in 
sukanec, razen papirne preje: 
— tiskana ali barvana Izdelava iz: 
— naravnih vlaken, nemikanih ali 
nečesanih ali kako druga če 
pripravljenih za predenje, 
— iz surove svile ali svilenih odpadkov,
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 451
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
— kemi čnih materialov ali tekstilne 
kaše, ali 
— umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken, pramenov iz filamentov ali odpadkov vlaken, nemikanih in 
nečesanih ali kako druga če 
pripravljenih za predenje 
ali tiskanje ali barvanje preje ali monofila ­
mentov, nebeljenih ali predbeljenih (
 1 ), 
skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi 
postopki, sukanjem ali teksturiranjem, ki se ne štejejo kot taki, če vrednost 
materialov brez porekla (vklju čno s 
prejo) ne presega 48 % cene izdelka franko tovarna 
— drugo Izdelava iz: 
— naravnih vlaken, nemikanih ali 
nečesanih ali kako druga če 
pripravljenih za predenje, 
— iz surove svile ali svilenih odpadkov, 
— kemi čnih materialov ali tekstilne 
kaše, ali 
— umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken, pramenov iz filamentov ali 
odpadkov vlaken, nemikanih in 
nečesanih ali kako druga če 
pripravljenih za predenje 
Tkanine, razen tkanin iz papirne 
preje: 
— tiskana ali barvana Izdelava iz preje 
ali 
Tiskanje ali barvanje nebeljenih tkanin 
ali predbeljenih tkanin, skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (
 1 ) ( 2 ) 
— drugo Izdelava iz preje 
5601 Vata iz tekstilnih materialov in 
izdelki iz vate; tekstilna vlakna, dolga do 5 mm (kosmi či), 
tekstilni prah in nopki 
(vlaknati vozli čki) Izdelava iz vlaken
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 452
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
5602 Klobu čevina, vklju čno z 
impregnirano, prevle čeno, 
prekrito ali laminirano: 
— tiskana ali barvana Izdelava iz vlaken 
ali Tiskanje ali barvanje nebeljene ali pred ­
beljene klobu čevine, skupaj s 
pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (
 1 ) ( 2 ) 
— impregnirana, prevle čena, 
prekrita ali laminirana Impregnacija, premazovanje, prekrivanje 
ali laminiranje netkanega tekstila, nebel ­
jenega (  3 ) 
— drugo Izdelava iz vlaken 
5603 Netkani tekstil, vklju čno 
impregniran, prevle čen, prekrit 
ali laminiran: 
— tiskan ali barvan Izdelava iz vlaken 
ali Tiskanje ali barvanje nebeljenega 
ali predbeljenega netkanega tekstila, 
skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi 
postopki (
 1 ) ( 2 ) 
— impregniran, prevle čen, 
prekrit ali laminiran Impregnacija, premazovanje, prekrivanje 
ali laminiranje netkanega tekstila, nebel ­
jenega (  3 ) 
— drugo Izdelava iz vlaken 
5604 Niti in kord iz gume, prekrit s 
tekstilnim materialom; tekstilna 
preja, trakovi in podobno iz oznake KN 5404 ali 5405, impregnirani, prevle čeni, 
prekriti, obloženi z gumo ali 
plastično maso: 
— niti in kord iz gume, 
prekriti s tekstilnim 
materialom Izdelava iz gumijastih niti in korda, ki 
niso prekrite s tekstilom 
— drugo Impregnacija, premazovanje, prekrivanje 
ali nanašanje oblog na tekstilno prejo, 
trakove in podobno, nebeljene 
5607 Dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, 
konopci in kabli, vklju čno 
prepletene, impregnirane, prevlečene, prekrite, obložene z 
gumo ali plasti čno maso Izdelava iz vlaken, preje iz kokosovih 
vlaken, sinteti čne ali umetne filamentne 
preje ali iz monofilamentov
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 453
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
5609 Izdelki iz preje, trakov in 
podobno iz oznake KN 5404 
ali 5405, dvonitne vrvi, vrvje, 
motvozi, konopci in kabli, ki niso navedeni in ne zajeti na 
drugem mestu Izdelava iz vlaken, preje iz kokosovih 
vlaken, sinteti čne ali umetne filamentne 
preje ali iz monofilamentov 
5704 Preproge in druga tekstilna talna 
prekrivala iz klobu čevine, ki 
niso taftana in ne kosmi čena, 
dokončana ali nedokon čana Izdelava iz vlaken 
Poglavje 58 Specialne tkanine; taftane 
tkanine; čipke; tapiserije; poza ­
menterija; vezenine: 
— vezenine, v metraži, 
trakovih ali motivih 
(oznaka KN 5810) Izdelava, pri kateri vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 
50 % cene izdelka franko tovarna 
— tiskane ali barvane Izdelava iz preje 
ali Tiskanje ali barvanje nebeljenih ali pred ­
beljenih materialov, klobu čevine ali 
netkanih materialov, skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (
 1 ) ( 2 ) 
— impregnirane, prevle čene ali 
prekrite Izdelava iz nebeljenih materialov, 
klobučevine ali netkanih materialov 
— drugo Izdelava iz preje 
5901 Tekstilni materiali, prevle čeni z 
lepilom ali škrobnimi snovmi, ki se uporabljajo za zunanjo 
vezavo knjig in podobne 
namene; tkanine za preri ­
sovanje; pripravljeno slikarsko platno; škrobljeno platno in 
podobni togi tekstilni materiali, 
ki se uporabljajo za izdelavo klobukov Izdelava iz nebeljenih materialov 
5902 Kord tkanine za avtomobilske 
plašče iz preje iz najlona ali 
drugih poliamidov, poliestrov 
ali viskoznega rajona velike trdnosti Izdelava iz preje 
5903 Tekstilni materiali, impreg ­
nirani, premazani, prekriti ali 
laminirani s plasti čnimi 
masami, razen tistih iz oznake KN 5902 Izdelava iz nebeljenih materialov 
ali 
Tiskanje ali barvanje nebeljenih ali pred ­
beljenih materialov, skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (
 1 ) ( 2 ). ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 454
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
5904 Linolej, vklju čno rezan v 
oblike; talna prekrivala na 
tekstilni podlagi, premazani, ali 
prekriti, vklju čno z razrezanimi 
v oblike Izdelava iz nebeljenih materialov, 
klobučevine ali netkanih materialov 
5905 Zidne tapete iz tekstilnih 
surovin Izdelava iz nebeljenih materialov 
ali 
tiskanje ali barvanje nebeljenih ali pred ­
beljenih materialov skupaj s 
pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (  1 ) ( 2 ) 
5906 Gumirani tekstilni materiali, 
razen tistih iz oznake KN 5902 Izdelava iz beljenih pletenih ali 
kvačkanih materialov, ali iz drugih 
nebeljenih materialov 
5907 Tekstilni materiali, druga če 
impregnirani, premazani ali 
prekriti; platna, slikana za odrske kulise, tkanine za ateljeje in podobne namene Izdelava iz nebeljenih materialov 
ali 
Tiskanje ali barvanje nebeljenih ali pred ­
beljenih materialov, skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (
 1 ) ( 2 ) 
5908 Stenji iz tekstila, tkani, 
prepleteni ali pleteni, za 
svetilke, pe či, vžigalnike, sve če 
in podobno; žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo in cevasto pleteni materiali za plinske 
svetilke, impregnirani ali neim ­
pregnirani Izdelava iz preje 
5909 Cevi za črpalke in podobne cevi 
iz tekstilnih surovin, vklju čno 
obložene in armirane, s 
priborom iz drugega materiala ali brez njega Izdelava iz preje ali vlaken 
5910 Trakovi in jermeni iz 
tekstilnega materiala za trans ­
portne ali transmisijske namene, oja čeni ali neoja čeni s 
kovino ali drugim materialom Izdelava iz preje ali vlaken
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 455
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
5911 Tekstilni izdelki in predmeti za 
tehnične namene, navedeni v 
opombi 7 k Poglavju 59 vsebovane nomenklature: 
— diski ali obro či za poliranje, 
razen iz klobu čevine Izdelava iz preje ali odpadnih materialov 
ali krp iz oznake KN 6310 
— drugo Izdelava iz preje ali vlaken 
Poglavje 60 Pleteni ali kva čkani materiali: 
— tiskani ali barvani Izdelava iz preje 
ali 
Tiskanje ali barvanje nebeljenih ali pred ­
beljenih materialov, skupaj s pripravljalnimi ali kon čnimi post ­
opki (
 1 ) ( 2 ) 
— drugo Izdelava iz preje 
Poglavje 61 Obla čila in pribor za obla čila, 
pleteni ali kva čkani: 
dobljeni s šivanjem ali 
drugačnim sestavljanjem, iz 
dveh ali ve č kosov pletenega 
ali kvačkanega materiala, ki je 
urezan v dolo čeno obliko ali 
neposredno pridobljen v 
določeno obliko Celotna izdelava (  4 ) 
— drugo Izdelava iz preje 
ex Poglavje 62 Obla čila in pribor za obla čila, 
razen pletenih ali kva čkanih 
izdelkov, razen tistih iz oznak KN 6213 in 6214 za katere so 
pravila navedena spodaj: 
— dokon čani ali v celoti 
izdelani Celotna izdelava (
 4 ) 
— nedokon čani ali nepopolni Izdelava iz preje  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 456
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
6213 Rob čki, šali, ogrinjala, rute, 
naglavne rute, tan čice in 
podobni izdelki: 
— vezeni Izdelava iz preje 
ali Izdelava iz nevezenih materialov, če 
vrednost uporabljenih nevezenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna 
— drugo Izdelava iz preje 
6301 do ex 6306 Odeje in potovalne odeje; post ­
eljno, namizno, toaletno in 
kuhinjsko perilo; Zavese (vključno z draperijami), 
notranje platnene navojnice, 
volani za zavese ali posteljo; 
drugi izdelki za notranjo opremo (razen izdelkov iz oznake KN 9494); vre če in 
vrečke, kakršne se uporabljajo 
za pakiranje blaga; ponjave, platnene strehe in izdelki za taborjenje: 
— iz klobu čevine ali iz 
netkanih materialov: 
— neimpregnirani, nepre ­
mazani, neprekriti ali nelaminirani Izdelava iz vlaken 
— impregnirani, premazani, 
prekriti ali laminirani Impregnacija, premazovanje, prekrivanje 
ali laminiranje klobu čevine ali 
netkanega tekstila, nebeljenega (
 4 ) 
— drugo: 
— pleteni ali kva čkani 
— nevezeni Celotna izdelava (  5 ) 
— vezeni Celotna izdelava (  5 ) 
ali 
Izdelava iz nevezenih pletenih ali 
kvačkanih materialov, če vrednost 
uporabljenih nevezenih pletenin ali kvačkanih materialov ne presega 40 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 457
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
— ne pleteni ali kva čkani: 
— nevezeni Izdelava iz preje 
— vezeni Izdelava iz preje 
ali 
Izdelava iz nevezenih materialov, če 
vrednost uporabljenih nevezenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna 
6307 Drugi gotovi tekstili izdelki 
(vključno s kroji za obla čila), 
razen pahlja č in ročnih ščit­
nikov, nemehanskih, okvirjev 
in ročajev zanje ter delov 
takšnih okvirjev in ro čajev: 
— krpe za tla, posodo, prah in 
podobne krpe Izdelava iz preje 
— drugo Izdelava, pri kateri vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna 
6308 Garniture, ki so sestavljene iz 
tkanin in preje, s priborom ali brez njega, za izdelavo preprog in pregrinjal, tapiserij, vezenih 
namiznih prtov in serviet ali 
podobnih tekstilnih izdelkov, pripravljene v zavitkih za 
prodajo na drobno Združevanje v garnituro, v kateri skupna 
vrednost vsebovanih izdelkov brez porekla ne presega 25 % cene garniture franko tovarna
 
▼M20  
6309 Rabljena obla čila in drugi 
rabljeni predmeti Zbiranje in pakiranje za pošiljanje  
▼B 
( 1 ) Glej uvodno opombo 7.1 v Prilogi 9. 
( 2 ) Vendar pa se šteje, da je termotiskanje obdelovalni ali predelovalni postopek, ki daje status izdelka s poreklom 
le, če ga spremlja tiskanje papirja za tiskanje. 
( 3 ) Glej uvodno opombo 7.3 v Prilogi 9. 
( 4 ) Glej uvodno opombo 7.2 v Prilogi 9.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 458
 
PRILOGA 11  
SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH 
BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELANI IZDELKI PRIDOBILI STATUS BLAGA S 
POREKLOM  
Proizvodi razen tekstila in tekstilnih izdelkov iz Oddelka XI  
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
0201 Goveje meso, sveže ali ohlajeno Zakol, opravljen po vsaj trimese čnem 
pitanju (  1 ) 
0202 Goveje meso, zamrznjeno Zakol, opravljen po vsaj trimese čnem 
pitanju (  1 ) 
0203 Meso, praši čje, sveže, ohlajeno 
ali zamrznjeno Zakol, opravljen po vsaj dvomese čnem 
pitanju (  1 ) 
0204 Ov čje ali kozje meso, sveže, 
ohlajeno ali zamrznjeno Zakol, opravljen po vsaj dvomese čnem 
pitanju (  1 ) 
0205 Meso konj, oslov, mul ali 
mezgov, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno Zakol, opravljen po vsaj trimese čnem 
pitanju (
 1 ) 
0206 Drugi užitni klavni čni izdelki iz 
govejega, svinjskega, ov čjega, 
kozjega in konjskega mesa ter mesa oslov ali mesa mul in mezgov, sveži, ohlajeni ali 
zamrznjeni Zakol, opravljen po vsaj trimese čnem 
pitanju, ali dvomese čnem v primeru 
prašičev, ovc ali koz (
 1 ) 
ex 0408 Pti čja jajca, brez lupine, 
posušena, in jaj čni rumenjaki, 
posušeni Sušenje (po razbijanju in lo čevanju, če je 
to primerno): 
— ptičjih jajc, v lupini, svežih ali 
konzerviranih, iz oznake KN ex 0407 
— ptičjih jajc, brez lupine, razen 
sušenih, iz oznake KN ex 0408 
— jajčnih beljakov, razen sušenih, iz 
oznake KN ex 0408 
ex 1404 Linters iz bombaža, belila Izdelava iz surovega bombaža, katerega 
vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 
Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim ne podeli 
statusa blaga s poreklom  
ex 2009 Grozdni sok, nefermentiran in 
brez dodanega alkohola, z dodatkom sladkorja ali drugih 
sladil ali brez njih Izdelava iz grozdnega mošta
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 459
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
ex 2204 Vino iz svežega grozdja, za 
pripravo vermuta, z dodatkom 
mošta iz svežega grozdja, 
koncentriranega ali nekoncen ­
triranega, ali alkohola Izdelava iz vina iz svežega grozdja  
Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom  
ex 2205 Vermut Izdelava iz vina iz svežega grozdja, ki 
vsebuje mošt iz svežega grozdja, koncen ­
triran ali nekoncentriran, ali alkohola, iz 
oznake KN 2204 
ex 3401 Klobu čevina in netkani 
materiali, impregnirani, premazani ali prekriti z milom ali detergentom Izdelava iz klobu čevine ali iz netkanih 
materialov 
ex 3405 Klobu čevina in netkani 
materiali, impregnirani, premazani ali prekriti z loš čili 
ali kremami, za obutev, 
pohištvo, tla, karoserije, steklo 
ali kovine, paste in praški za čiščenje in podobni pripravki Izdelava iz klobu čevine ali iz netkanih 
materialov 
ex 3502 Posušen jaj čni albumin Sušenje (po razbijanju in lo čevanju, če je 
to primerno): 
— ptičjih jajc, v lupini, svežih ali 
konzerviranih, iz oznake KN ex 0407 
— ptičjih jajc, brez lupine, razen 
sušenih, iz oznake KN ex 0408 ali 
— jajčnih beljakov, razen sušenih, iz 
oznake KN ex 3502 
ex 4203 Obla čila iz usnja ali umetnega 
usnja Šivanje ali sestavljanje dveh ali ve č 
kosov usnja ali umetnega usnja 
ex 4910 Kerami čni koledarji vseh vrst, 
tiskani, vklju čno s koledarskimi 
bloki, okrašeni Okraševanje zadevnega kerami čnega 
izdelka, če se zaradi takšnega okraš ­
evanja pridobljeni izdelki uvrstijo v drugo tarifno številko, kot je tarifna 
številka uporabljenih izdelkov
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 460
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
6401 do 6405 Obutev Izdelava iz materialov iz katere koli 
tarifne številke, razen spojenih gornjih delov, pritrjenih na notranje podplate ali druge komponente podplatov iz oznake 
KN 6406 
ex 6911 do ex 6913 Kerami čna namizna posoda, 
kuhinjska posoda, drugi 
izdelki, ki se ponavadi 
uporabljajo v gospodinjstvu ali za toaleto; kipci in drugi okrasni kerami čni izdelki; 
okrašeni Okraševanje zadevnega kerami čnega 
izdelka, če se zaradi takšnega okraš ­
evanja pridobljeni izdelki uvrstijo v 
drugo tarifno številko, kot je tarifna številka uporabljenih izdelkov 
ex 7117 Kerami čne imitacije nakita, 
okrašene Okraševanje zadevnega kerami čnega 
izdelka, če se zaradi takšnega okraš ­
evanja pridobljeni izdelki uvrstijo v 
drugo tarifno številko, kot je tarifna 
številka uporabljenih izdelkov
 
▼M28  
ex 8473 30 10 in 
ex 8473 50 10 Elektronska integirana vezja, 
poznana kot dinami čni bralno 
pisalni pomnilnik (DRAM) Izdelava, pri kateri pove čanje vrednosti 
zaradi obdelave in predelave in, če je to 
primerno, vgradnje delov s poreklom iz 
države proizvodnje, predstavlja vsaj 
45 % cene izdelka franko tovarna 
Če pravilo 45 % ni izpolnjeno, še šteje, 
da je DRAM po poreklu iz države, katere 
poreklo ima ve činski vrednostni delež 
uporabljenih materialov  
▼B 
ex 8482 Krogli čni, valjčni ali igli čno- 
valjčni ležaji, sestavljeni (  2 ) Sestavljanje po toplotni obdelavi, 
brušenju in poliranju notranjih in zunanjih obro čev
 
▼M50  
ex 8501 Fotonapetostni moduli ali paneli 
iz kristalnega silicija Izdelava iz materialov iz katere koli 
tarifne številke, razen iz tarifne številke 
izdelka in tarifne številke 8541. 
Če je izdelek izdelan iz materialov, 
uvrščenih pod tarifno številko 8501 ali 
8541, je poreklo teh materialov poreklo izdelka. 
Če je izdelek izdelan iz materialov, 
uvrščenih pod tarifno številko 8501 ali 
8541, s poreklom iz ve č kot ene 
države, je poreklo ve činskega vred ­
nostnega deleža teh materialov poreklo 
izdelka
 
▼B 
ex 8520 Magnetofoni, z vgrajenimi 
enotami za reprodukcijo zvoka ali brez njih Izdelava, pri kateri pove čanje vrednosti 
zaradi sestavljanja in, če je to primerno, 
vgradnje delov s poreklom iz države sestavljanja predstavlja vsaj 45 % cene 
izdelka franko tovarna
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 461
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
Če pravilo 45-ih odstotkov ni doseženo, 
se šteje, da je naprava s poreklom iz države porekla delov, katerih cena franko tovarna predstavlja ve č kot 35 % 
cene naprave franko tovarna 
Če je pravilo 35-ih odstotkov izpolnjeno 
v dveh državah, se šteje, da je naprava s poreklom iz države porekla delov, ki predstavljajo ve čji odstotek
 
▼M10  
ex 8523 20 90 Neposnete magnetne mikro 
diskete 3.5, predformatirane aline, z analognim signalom za namene preverjanja kakovosti 
nanjej posnetega nanosa ploš če 
ali brez njega Sestavljanje diskete (vklju čno z 
vstavljanjem magnetne ploš če inses­
tavljanjem okvirjev) in izdelava: 
magnetne ploš če (vključno z loščenjem) 
ali zgornjega in spodnjegaokvira. 
Če niso ne ploš ča ne zgornja in spodnja 
okvira izdelani v državi,v kateri se 
sestavi disketa, imajo diskete poreklo države, kjerimajo poreklo sestavine, ki predstavljajo najvišji odstotek cenefranko 
tovarna. Samo sestavljanje diskete 
(vključno zvstavljanjem magnetne 
plošče in sestavljanjem okvirjev) in 
pakiranjene podelijo porekla.
 
▼B 
ex 8527 Sprejemniki za radiodifuzijo, 
vključno s sprejemniki, kombi ­
niranimi v istem ohišju z aparatom za snemanje ali repro ­
dukcijo zvoka ali z uro Izdelava, pri kateri pove čanje vrednosti 
zaradi sestavljanja in, če je to primerno, 
vgradnje delov s poreklom iz države sestavljanja predstavlja vsaj 45 % cene 
izdelka franko tovarna 
Če pravilo 45-ih odstotkov ni doseženo, 
se šteje, da je naprava s poreklom iz države porekla delov, katerih cena franko tovarna predstavlja ve č kot 35 % 
cene naprave franko tovarna 
Če je pravilo 35-ih odstotkov izpolnjeno 
v dveh državah, se šteje, da je naprava s poreklom iz države porekla delov, ki predstavljajo ve čji odstotek
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 462
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3)  
ex 8528 Televizijski sprejemniki (razen 
videotunerjev, televizijsko — projektorske opreme in video ­
monitorjev), kombinirani ali 
nekombinirani v istem ohišju z radijskimi sprejemniki ali aparati za snemanje ali repro ­
dukcijo zvoka, vendar brez 
naprav za snemanje ali repro ­
dukcijo slike Izdelava, pri kateri pove čanje vrednosti 
zaradi sestavljanja in, če je to primerno, 
vgradnje delov s poreklom iz države 
sestavljanja predstavlja vsaj 45 % cene 
izdelka franko tovarna 
Če pravilo 45-ih odstotkov ni doseženo, 
se šteje, da je naprava s poreklom iz 
države porekla delov, katerih cena franko tovarna predstavlja ve č kot 35 % 
cene naprave franko tovarna 
Če je pravilo 35-ih odstotkov izpolnjeno 
v dveh državah, se šteje, da je naprava s 
poreklom iz države porekla delov, ki 
predstavljajo ve čji odstotek
 
▼M50  
ex 8541 Fotonapetostne celice, moduli 
ali paneli iz kristalnega silicija Izdelava iz materialov iz katere koli 
tarifne številke, razen iz tarifne številke 
izdelka. 
Če je izdelek izdelan iz materialov, 
uvrščenih pod tarifno številko 8541, je 
poreklo teh materialov poreklo izdelka. 
Če je izdelek izdelan iz materialov, 
uvrščenih pod tarifno številko 8541, s 
poreklom iz ve č kot ene države, je 
poreklo ve činskega vrednostnega deleža 
teh materialov poreklo izdelka  
▼B 
ex 8542 Integrirana vezja Postopek razprševanja ( če so integriranja 
vezja oblikovana na polprevodniški 
podlagi s selektivno uporabo ustreznega 
topila (dopant))  
▼M28  
ex 8548 90 10 Elektronska integirana vezja, 
poznana kot dinami čni bralno 
pisalni pomnilnik (DRAM) Izdelava, pri kateri pove čanje vrednosti 
zaradi obdelave in predelave in, če je to 
primerno, vgradnje delov s poreklom iz 
države proizvodnje, predstavlja vsaj 
45 % cene izdelka franko tovarna. 
Če pravilo 45 % ni izpolnjeno, še šteje, 
da je DRAM po poreklu iz države, katere poreklo ima ve činski vrednostni delež 
uporabljenih materialov
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 463
 
Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom 
(1) (2) (3) 
Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim ne podeli 
statusa blaga s poreklom  
ex 9009 Aparati za fotokopiranje z 
vdelanim opti čnim sistemom 
ali aparati za kontaktno kopiranje Sestavljanje aparatov za fotokopiranje, 
skupaj z izdelavo jermena, bobna, 
valjev, stranic, kotalnih ležajev, vijakov in matic
 
Obdelava ali predelava, opravljena na 
materialih brez porekla, ki jim podeli status 
blaga s poreklom  
ex 9113 Jermen čki in zapestnice za 
ročne ure in deli za jermen čke 
in zapestnice iz tekstilnih materialov Izdelava, pri kateri vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 
40 % cene izdelka franko tovarna 
ex 9401 in ex 9403 Kerami čni sedeži (razen tistih iz 
oznake KN 9402), vklju čno s 
tistimi, ki se lahko spremenijo v ležišča, in drugo pohištvo in 
deli pohištva, okrašeni Okraševanje zadevnega kerami čnega 
izdelka, če se zaradi takšnega okraš ­
evanja pridobljeni izdelki uvrstijo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka uporabljenih izdelkov 
ex 9405 Kerami čne svetilke in kerami čni 
pribor za njih, vklju čno z 
reflektorji in njihovimi deli, ki niso navedeni in ne zajeti na 
drugem mestu, okrašeni; 
osvetljeni kerami čni znaki, 
osvetljene ploš čice z imeni in 
podobno, s fiksiranim svet ­
lobnim virom, in njihovi deli, 
ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, okrašeni Okraševanje zadevnega kerami čnega 
izdelka, če se zaradi takšnega okraš ­
evanja pridobljeni izdelki uvrstijo v drugo tarifno številko, kot je tarifna 
številka uporabljenih izdelkov
 
( 1 ) Če takšni pogoji niso izpolnjeni, se šteje, da ima meso (klavni čni proizvodi) poreklo iz države, v kateri so bile 
živali, iz katerih je pridobljeno, pitane ali rejene najdlje. 
( 2 ) Izraz „sestavljeni“ vklju čuje delno sestavljene, vendar izklju čuje dele, če so nesestavljeni.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 464
 
PRILOGA 12
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 465
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 466
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 467
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 468
 
PRILOGA 13
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 469
 
PRILOGA 13a  
(iz člena 76(1))  
UVODNE OPOMBE IN SEZNAM POSTOPKOV OBDELAVE ALI 
PREDELAVE, KI DODELIJO STATUS IZDELKA S POREKLOMDEL I  
DEL I  
UVODNE OPOMBE  
Opomba 1 – Splošni uvod  
▼M46  
1.1. V tej prilogi so dolo čena pravila za vse izdelke, vendar dejstvo, da je 
izdelek vklju čen vanjo, ne pomeni, da je nujno zajet v shemi splošnih 
tarifnih preferencialov (GSP). Seznam izdelkov, zajetih v shemi, 
področje uporabe splošnih tarifnih preferencialov in izvzetja, ki se 
uporabljajo za dolo čene države upravi čenke, so dolo čeni v Uredbi (EU) 
št. 978/2012 (za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2023).  
▼M39  
1.2. V tej prilogi so dolo čeni pogoji v skladu s členom 76, pod katerimi izdelki 
veljajo za izdelke s poreklom v zadevni državi upravi čenki. Obstajajo štiri 
različne vrste pravil, ki se razlikujejo glede na izdelek: 
(a) z obdelavo ali predelavo najve čja dovoljena vsebnost materialov brez 
porekla ni presežena; 
(b) z obdelavo ali predelavo postane štirimestna tarifna številka harmon ­
iziranega sistema ali šestmestna tarifna podštevilka harmoniziranega sistema proizvedenih proizvodov, druga čna od štirimestne tarifne 
številke harmoniziranega sistema ali šestmestne tarifne podštevilke 
harmoniziranega sistema uporabljenih materialov; 
(c) opravi se specifi čni postopek obdelave ali predelave; 
(d) obdelava ali predelava se opravi na dolo čenih v celoti pridobljenih 
materialih.
 
Opomba 2 – Sestava seznama  
2.1. Stolpca 1 in 2 opisujeta pridobljeni izdelek. V stolpcu 1 je navedena 
številka poglavja, štirimestna tarifna številka ali šestmestna tarifna podšte ­
vilka, uporabljena v harmoniziranem sistemu, kot je ustrezno. Stolpec 2 vsebuje poimenovanje blaga, uporabljenega v tem sistemu za to tarifno 
številko ali poglavje. Za vsak vpis v stolpcih 1 in 2 je v stolpcu 3 ob 
upoštevanju opombe 2.4 dolo čeno eno ali ve č pravil („zahtevani post ­
opki“). Ti zahtevani postopki se nanašajo le na materiale brez porekla. Če je v nekaterih primerih pred vpisom v stolpcu 1 „ex“, se pravilo v 
stolpcu 3 uporablja le za del tarifne številke, opisane v stolpcu 2. 
2.2. Če je v stolpcu 1 združenih ve č tarifnih številk ali podštevilk harmon ­
iziranega sistema ali je navedena številka poglavja in je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se zraven navedeno pravilo v stolpcu 3 uporablja za vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrš čajo v 
tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke ali podšte ­
vilke, združene v stolpcu 1.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 470
 
2.3. Če seznam vsebuje razli čna pravila, ki se uporabljajo za razli čne izdelke v 
okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje 
tistega dela tarifne številke, za katerega se uporablja zraven navedeno pravilo v stolpcu 3. 
2.4. Če sta v stolpcu 3 navedeni dve alternativni pravili, lo čeni z „ali“, se 
izvoznik lahko odlo či, katerega bo izbral.
 
▼M46  
2.5. V ve čini primerov se pravila v stolpcu 3 uporabljajo za vse države upra ­
vičenke iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012. Vendar pa se za nekatere 
izdelke s poreklom v državah upravi čenkah posebnega režima za najmanj 
razvite države, kakor so navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 (v nadaljnjem besedilu: najmanj razvite države), uporablja manj strogo 
pravilo. V teh primerih je stolpec 3 razdeljen v podstolpca (a) in (b), pri 
čemer je v podstolpcu (a) pravilo, ki se uporablja za najmanj razvite države 
upravičenke, v podstolpcu (b) pa pravilo, ki se uporablja za vse druge 
države upravi čenke in za izvoz iz Evropske unije v državo upravi čenko 
za namene bilateralne kumulacije.
 
▼M39  
Opomba 3 – Primeri uporabe pravil  
3.1. Člen 76(2) v zvezi z izdelki, ki so pridobili status blaga s poreklom in se 
uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporablja ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen v tovarni, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi 
tovarni v državi upravi čenki ali Evropski uniji. 
3.2. V skladu s členom 78 mora opravljena obdelava ali predelava presegati 
seznam postopkov iz navedenega člena. V nasprotnem primeru blago ni 
upravičeno do pridobitve prednosti preferencialne tarifne obravnave, četudi 
so pogoji iz spodaj navedenega seznama izpolnjeni. 
Pravila v seznamu ob upoštevanju dolo čbe iz prvega pododstavka 
pomenijo najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave; izdelki z ve č 
obdelave ali predelave prav tako pridobijo status blaga s poreklom, nasprotno tisti z manj obdelave ali predelave ne morejo pridobiti statusa blaga s poreklom. Če torej pravilo dolo ča, da se lahko na dolo čeni stopnji 
izdelave uporabi material brez porekla, je uporaba takšnega materiala na 
zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa ne. 
3.3. Brez poseganja v opombo 3.2 se lahko, kadar je v pravilu uporabljen izraz 
„izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke (tudi materiali z istim poimenovanjem in iz 
iste tarifne številke kot izdelek), vendar ob upoštevanju kakršnih koli 
posebnih omejitev, ki jih pravilo tudi lahko vsebuje. 
Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
vključno z drugimi materiali iz tarifne številke…“ ali „izdelava iz 
materialov iz katere koli tarifne številke, vklju čno z drugimi materiali iz 
iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz 
katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, 
naveden v stolpcu 2 seznama.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 471
 
3.4. Kadar pravilo v seznamu dolo ča, da se izdelek lahko izdela iz ve č kot 
enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali ve č materialov. Ni 
zahtevano, da se uporabijo vsi. 
3.5. Kadar pravilo v seznamu dolo ča, da mora biti izdelek izdelan iz 
določenega materiala, to pravilo ne prepre čuje uporabe drugih materialov, 
ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti temu pogoju.  
Opomba 4 – Splošne dolo čbe v zvezi z dolo čenim kmetijskim blagom  
4.1. Kmetijsko blago iz poglavij 6, 7, 8, 9, 10 in 12 ter tarifne številke 2401, ki 
se goji ali pobira na ozemlju države upravi čenke, se obravnava kot blago s 
poreklom iz ozemlja te države, tudi če se goji iz semena, čebulic, podlag, 
potaknjencev, cepi čev, sadik, brstov ali drugih živih delov rastlin, uvoženih 
iz druge države. 
4.2. Kadar za vsebnost sladkorja brez porekla v dolo čenem izdelku veljajo 
omejitve, se pri izra čunu takšnih omejitev upošteva teža sladkorjev iz 
tarifnih številk 1701 (saharoza) in 1702 (npr. fruktoza, glukoza, laktoza, maltoza, izoglukoza ali invertni sladkor), ki so uporabljeni pri izdelavi končnega izdelka in izdelavi izdelkov brez porekla, ki so vklju čeni v 
končni izdelek.
 
Opomba 5 – Terminologija, ki se uporablja v zvezi z dolo čenimi 
tekstilnimi izdelki  
5.1. Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna 
ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vklju čno z odpadki in, 
če ni druga če določeno, vklju čuje vlakna, ki so mikana, česana ali druga če 
obdelana, vendar ne spredena. 
5.2. Izraz „naravna vlakna“ vklju čuje konjsko žimo iz tarifne številke 0503, 
svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, pa tudi volnena vlakna, fino ali grobo 
živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305. 
5.3. Izrazi „tekstilna kaša“, „kemi čni materiali“ in „materiali za izdelavo 
papirja“ so v seznamu uporabljeni za poimenovanje materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63 in se lahko uporabljajo za izdelavo umetnih, 
sintetičnih ali papirnih vlaken ali preje. 
5.4. Izraz „umetna ali sinteti čna rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za 
pramene iz sinteti čnih ali umetnih filamentov, rezana vlakna ali odpadke 
iz tarifnih številk 5501 do 5507.
 
Opomba 6 – Odstopanja, ki se uporabljajo za izdelke, narejene iz 
mešanice tekstilnih materialov  
6.1. Kadar se za izdelek v seznamu navaja ta opomba, se pogoji, dolo čeni v 
stolpcu 3, ne uporabljajo za katere koli osnovne tekstilne materiale, ki se uporabljajo pri njegovi izdelavi in ki, če se upoštevajo skupaj, predstavljajo 
10 ali manj odstotkov skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih 
materialov. (Glej tudi opombi 6.3 in 6.4).
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 472
 
6.2. Vendar pa se dovoljeno odstopanje iz opombe 6.1 lahko uporabi le za 
mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali ve č osnovnih tekstilnih 
materialov. 
Osnovni tekstilni materiali so naslednji: 
— svila; — volna; 
— groba živalska dlaka; 
— fina živalska dlaka; — konjska žima; 
— bombaž; 
— materiali za izdelavo papirja in papir; 
— lan; 
— prava konoplja; — juta in druga tekstilna vlakna iz li čja; 
— sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav; 
— kokosova vlakna, manilska konoplja (abaka), ramija in druga rastlinska 
tekstilna vlakna; 
— sinteti čni filamenti; 
— umetni filamenti; 
— elektroprevodni filamenti; — sinteti čna rezana vlakna iz polipropilena; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliestra; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliamida; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliakrilonitrila; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliimida; 
— sinteti čna rezana vlakna iz politetrafluoretilena; 
— sinteti čna rezana vlakna iz polifenilensulfida; 
— sinteti čna rezana vlakna iz polivinilklorida; 
— druga sinteti čna rezana vlakna; 
— umetna rezana vlakna iz viskoze; 
— druga umetna rezana vlakna; — preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, 
povezana ali ne; 
— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, 
povezana ali ne; 
— izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z 
jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plasti čnega sloja, 
prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 
5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plasti čnima slojema; 
— drugi izdelki iz tarifne številke 5605;
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 473
 
— steklena vlakna; 
— kovinska vlakna.  
Primer:  
Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne 
številke 5203 in sinteti čnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je 
mešana preja. Zato se lahko uporabijo sinteti čna rezana vlakna brez 
porekla, ki ne zadovoljujejo pravil o poreklu, če njihova skupna teža ne 
presega 10 % teže preje.  
Primer:  
Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz 
tarifne številke 5107 in sinteti čne preje iz rezanih vlaken iz tarifne 
številke 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko uporabi sinteti čna preja, 
ki ne zadovoljuje pravil o poreklu, ali volnena preja, ki ne zadovoljuje 
pravil o poreklu, ali kombinacija obeh prej, če njuna skupna teža ne 
presega 10 % teže tkanine.  
Primer:  
Taftana tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802, izdelana iz bombažne 
preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 
5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, 
izdelana iz prej, uvrš čenih v dve razli čni tarifni številki, ali če so 
uporabljene bombažne preje same mešanice.  
Primer:  
Če bi bila zadevna taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz 
tarifne številke 5205 in sinteti čne tkanine iz tarifne številke 5407, bi o čitno 
bila uporabljena preja iz dveh razli čnih osnovnih tekstilnih materialov in je 
v skladu s tem taftana tekstilna tkanina mešani izdelek. 
6.3. Pri izdelkih, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi 
segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je pri preji dovoljeno odstopanje 
20 %. 
6.4. Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz 
plastičnega sloja, prevle čenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne 
presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom 
med dvema plasti čnima slojema“, je pri traku dovoljeno odstopanje 30 %.  
Opomba 7 – Druga dovoljena odstopanja pri nekaterih tekstilnih 
izdelkih  
7.1. Kadar je v seznamu navedena ta opomba, se tekstilni materiali, ki ne 
ustrezajo pravilu za zadevni izdelani izdelek, dolo čenemu v seznamu v 
stolpcu 3, lahko uporabijo pod pogojem, da se uvrš čajo v tarifno 
številko, ki je druga čna od tarifne številke izdelka, ter da njihova 
vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna. 
7.2. Brez poseganja v opombo 7.3 se materiali, ki se ne uvrš čajo v poglavja 50 
do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, če 
vsebujejo tekstil ali ne.  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 474
 
Primer:  
Če pravilo s seznama dolo ča, da mora biti za nek tekstilni izdelek (na 
primer hla če), uporabljena preja, to ne prepre čuje uporabe kovinskih pred ­
metov, kot so gumbi, ker gumbi niso uvrš čeni v poglavja 50 do 63. Iz 
istega razloga to ne prepre čuje uporabe zadrg, četudi zadrge obi čajno 
vsebujejo tekstil. 
7.3. Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri ra čunanju vrednosti 
vdelanih materialov brez porekla upoštevati vrednost materialov, ki se ne 
uvrščajo v poglavja 50 do 63.  
Opomba 8 – Opredelitev specifi čnih procesov in preprostih postopkov, 
opravljenih v zvezi z dolo čenimi izdelki iz poglavja 27  
8.1. Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 so „specifi čni procesi“ 
naslednji: 
(a) vakuumska destilacija; 
(b) ponovna destilacija z zelo natan čnim procesom frakcioniranja (  1 ); 
(c) razbijanje (kreking); 
(d) preoblikovanje; 
(e) ekstrakcija s pomo čjo selektivnih topil; 
(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano 
žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z 
alkalnimi sredstvi; razbarvanje in o čiščevanje z naravno aktivno prstjo, 
aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; 
(g) polimerizacija; (h) alkilizacija; 
(i) izomerizacija. 
8.2. Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712 so „specifi čni procesi“ 
naslednji: 
(a) vakuumska destilacija; 
(b) ponovna destilacija z zelo natan čnim procesom frakcioniranja (
 1 ); 
(c) razbijanje (kreking); 
(d) preoblikovanje; 
(e) ekstrakcija s pomo čjo selektivnih topil; 
(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano 
žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in o čiščevanje z naravno aktivno prstjo, 
aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; 
(g) polimerizacija; 
(h) alkilizacija; 
(i) izomerizacija; (j) samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z 
vodikom, ki povzro či redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri 
obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 475  
( 1 ) Glej dodatno pojasnjevalno opombo 4 (b) k poglavju 27 kombinirane nomeklature.
 (k) samo za izdelke iz tarifne številke 2710, deparafinizacija s postopkom, 
ki ni filtriranje; 
(l) samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710, obdelava z vodikom pri 
tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz 
tarifne številke ex 2710 z vodikom (npr. kon čna obdelava z 
vodikom ali razbarvanje), še posebno takrat, kadar se želi izboljšati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifi čni proces; 
(m) samo za kurilna olja iz tar. št. ex 2710, atmosferska destilacija, če se 
manj kot 30 % teh izdelkov po prostornini, vklju čno z izgubami, 
destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86; 
(n) samo za težka olja razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke 
ex 2710, obdelava s pomo čjo visokofrekven čnih razelektritev skozi 
krtačke. 
(o) samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali 
voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % 
olja) iz tarifne številke ex 2712, izlo čanje olja s frakcijsko kristal ­
izacijo. 
8.3. Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 porekla ne podelijo enostavni 
postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, 
filtriranje, barvanje, ozna čevanje, doseganje dolo čene vsebnosti žvepla 
kot rezultat mešanja izdelkov z razli čno vsebnostjo žvepla, niti katera 
koli kombinacija teh postopkov ali podobnih postopkov.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 476
 
DEL II  
SEZNAM IZDELKOV IN POSTOPKOV OBDELAVE ALI PREDELAVE, KI DODELIJO STATUS IZDELKA 
S POREKLOM  
Tarifna številka 
Harmoniziranega sistema Poimenovanje izdelka Zahtevani postopek 
(Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki 
jim dodeli status blaga s poreklom) 
(1) (2) (3)  
Poglavje 1 Žive živali Vse živali iz Poglavja 1 so v celoti pridobljene. 
Poglavje 2 Meso in užitni klavni čni izdelki Izdelava, pri kateri so vse meso in užitni mesni klavni čni 
odpadki v izdelkih iz tega poglavja v celoti pridobljeni 
ex Poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi 
vodni nevreten čarji, razen: Vse ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevreten čarji so 
v celoti pridobljeni 
0304 Ribji fileti in drugo ribje meso 
(nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 3 v celoti pridobljeni 
0305 Ribe, sušene, nasoljene ali v 
slanici; dimljene ribe, termi čno 
obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, 
zdrob in peleti, primerni za 
človeško prehrano Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 3 v celoti pridobljeni 
ex 0306 Raki, v oklepu ali brez, sušeni, 
nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v 
vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, 
zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško 
prehrano Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 3 v celoti pridobljeni 
ex 0307 Mehkužci, v lupini ali ne, sušeni, 
nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji razen rakov in 
mehkužcev, sušeni, soljeni ali v 
solnici; moka, zdrob in peleti iz vodnih nevreten čarjev razen 
rakov, primerni za človeško 
prehrano Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 3 v celoti pridobljeni
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 477
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 4 Mle čni proizvodi; pti čja jajca; 
naravni med; užitni izdelki 
živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; Izdelava, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 4 v celoti 
pridobljeni; in 
— teža uporabljenega sladkorja (
 1 ) ne presega 40 % 
teže končnega izdelka 
ex Poglavje 5 Izdelki živalskega izvora, ki niso 
navedeni in ne zajeti na drugem mestu, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
ex 0511 91 Neužitna ribja jajca in ikre Vsa jajca in ikre so v celoti pridobljene 
Poglavje 6 Živo drevje in druge rastline; 
čebulice, korenine in podobno; 
rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 6 v celoti pridobljeni 
Poglavje 7 Užitne vrtnine in nekateri koreni 
in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 7 v celoti pridobljeni 
Poglavje 8 Užitno sadje in oreš čki; lupine 
agrumov ali melon Izdelava, pri kateri: 
— so vse sadje, oreš čki in lupine agrumov ali melon iz 
poglavja 8 v celoti pridobljeni, in 
— teža uporabljenega sladkorja (
 1 ) ne presega 40 % 
teže končnega izdelka 
Poglavje 9 Kava, čaj, čaj maté in za čimbe; Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
Poglavje 10 Žita Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 10 v celoti pridobljeni 
ex Poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; 
slad; škrob; inulin; pšeni čni 
gluten; razen: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavij 10 in 11, tarifnih številk 0701 in 2303ter tarifne podštevilke 0710 10v celoti pridobljeni 
ex 1106 Moka, zdrob in prah iz sušenih 
stročnic iz tarifne številke 0713 Sušenje in mletje stro čnic iz tar. št. 0708
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 478
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 12 Oljna semena in plodovi; razli čna 
zrnja, semena in plodovi; indus ­
trijske in zdravilne rastline; slama in krma Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
Poglavje 13 Šelak, gume, smole in drugi rast ­
linski sokovi in ekstrakti Izdelava iz materialov iz katere koli številke, pri kateri 
teža uporabljenega sladkorja (
 1 ) ne presega 40 % teže 
končnega izdelka 
Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; 
rastlinski izdelki, ki niso 
navedeni ali zajeti na drugem mestu Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
ex Poglavje 15 Masti in olja živalskega ali rast ­
linskega izvora in proizvodi 
njihove razgradnje; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tar. podšt., razen iz 
iste tar. podšt., kot je tar. podšt. izdelka 
1501 do 1504 Maš čobe iz svinjine, perutnine, 
govedine, ovac ali koz, rib itd. Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka 
1505, 1506 in 1520 Maš čobe iz volne in maš čobne 
snovi, dobljene iz teh maš čob, 
vključno z lanolinom. Druge 
masti in olje živalskega izvora ter njihove frakcije, rafinirane ali ne, toda kemi čno nemodificirane. 
Glicerin, surov; glicerinske vode 
in glicerinski lugi. Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
1509 in 1510 Olj čno olje in njegove frakcije Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali 
v celoti pridobljeni. 
1516 in 1517 Masti in olja živalskega ali rast ­
linskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, 
reesterificirani ali elaidinizirani, 
rafinirani ali ne, toda nadalje nepredelani 
Margarina; užitne mešanice ali 
preparati iz masti ali olj 
živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij razli čnih masti ali olj iz 
tega poglavja, razen užitnih masti 
ali olj ali njihovih frakcij iz 
tarifne številke 1516 Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri teža vseh uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže kon čnega izdelka
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 479
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 16 Izdelki iz mesa, rib, rakov, 
mehkužcev ali drugih vodnih 
nevretenčarjev Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen 
mesa in užitnih mesnih klavni čnih odpadkov iz 
poglavja 2 in materialov iz poglavja 16, pridobljenih iz mesa in užitnih mesnih klavni čnih odpadkov iz 
poglavja 2, in 
— pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 
in materiali iz poglavja 16, pridobljeni iz rib in rakov, mehkužcev in drugih vodnih nevreten čarjev 
iz poglavja 3, v celoti pridobljeni 
ex Poglavje 17 Sladkorji in sladkorni proizvodi; 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
ex 1702 Drugi sladkorji, vklju čno s 
kemično čisto laktozo in 
glukozo, v trdnem stanju; sirupi; 
umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamelni sladkor Izdelava iz materialov iz katere koli številke, razen iz 
iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri teža vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 1101 do 1108, 1701 in 
1703 ne presega 30 % teže kon čnega izdelka 
ex 1702 Kemi čno čista maltoza in 
fruktoza Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., skupaj z 
drugimi materiali iz tar. št. 1702 
1704 Sladkorni proizvodi (vklju čno 
bela čokolada), ki ne vsebujejo 
kakava Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri: 
— individualna teža sladkorja (
 1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže 
končnega izdelka, in 
— skupna sestavljena teža sladkorja (  1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % teže 
končnega izdelka 
Poglavje 18 Kakav in kakavovi proizvodi Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri 
— individualna teža sladkorja (  1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže 
končnega izdelka, in 
— skupna sestavljena teža sladkorja (  1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % teže 
končnega izdelka  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 480
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 19 Proizvodi iz žit, moke, škroba ali 
mleka; slaš čičarski proizvodi Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri: 
— teža uporabljenih materialov iz poglavij 2,3 in 16 ne 
presega 20 % teže kon čnega izdelka, in 
— teža uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 
in 1101 do 1108 ne presega 20 % teže kon čnega 
izdelka, in 
— individualna teža sladkorja (  1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže končnega izdelka, in 
— skupna sestavljena teža sladkorja (
 1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % teže 
končnega izdelka 
ex Poglavje 20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, 
oreškov ali drugih delov rastlin; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri teža uporabljenega sladkorja (
 1 ) ne presega 40 % teže 
končnega izdelka 
2002 in 2003 Paradižnik, gobe in gomoljike, 
pripravljene ali konzervirane 
drugače, kot v kisu ali v ocetni 
kislini Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavij 7 in 8 v celoti pridobljeni 
ex Poglavje 21 Razna živila; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri: 
— individualna teža sladkorja (  1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže 
končnega izdelka, in 
— skupna sestavljena teža sladkorja (  1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % teže končnega izdelka 
2103 Pripravki za omake in 
pripravljene omake; mešanice 
začimb in dišavne mešanice; 
gorčična moka in zdrob in 
pripravljena gor čica: 
– Pripravki za omake in 
pripravljene omake; mešanice začimb in dišavne mešanice Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporablja gor čična moka ali zdrob ali 
pripravljena gor čica. 
– Gorčična moka in zdrob in 
pripravljena gor čica, Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 481
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 22 Pija če, alkoholne teko čine in kis Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka in tar. št. 2207 in 2208, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz tar. podšt. 0806 10, 
2009 61, 2009 69 v celoti pridobljeni in 
— individualna teža sladkorja (
 1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže končnega izdelka, in 
— skupna sestavljena teža sladkorja (
 1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % teže končnega izdelka 
ex Poglavje 23 Ostanki in odpadki živilske 
industrije; pripravljena krma za 
živali; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
ex 2303 Ostanki pri proizvodnji škroba Izdelava iz materialov iz katere koli številke, razen iz 
iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri teža 
uporabljenih materialov iz poglavja 10 ne presega 20 % teže kon čnega izdelka 
2309 Pripravki, ki se uporabljajo kot 
krma za živali Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v 
celoti pridobljeni, in 
— teža uporabljenih materialov iz poglavij 10 in 11 in 
tarifnih številk 2302 in 2303 ne presega 20 % teže 
končnega izdelka, in 
— individualna teža sladkorja (
 1 ) in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % teže 
končnega izdelka, in 
— skupna sestavljena teža sladkorja in uporabljenih 
materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % teže končnega izdelka 
ex Poglavje 24 Tobak in izdelani toba čni nado­
mestki; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, pri 
kateri teža uporabljenih materialov iz poglavja 24 ne 
presega 30 % skupne teže uporabljenih materialov iz 
poglavja 24 
2401 Nepredelan tobak; toba čni 
odpadki Ves nepredelan tobak in toba čni odpadki iz poglavja 24 
so v celoti pridobljeni 
2402 cigare, cheroots, cigarilosi in 
cigarete iz tobaka ali toba čnih 
nadomestkov Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka in tar. 
št. 2403, pri kateri teža uporabljenih materialov iz tar. 
št. 2401 ne presega 50 % skupne teže uporabljenih materialov iz tar. št. 2401
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 482
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 25 Sol; žveplo; zemljine in kamen; 
Mavčni materiali, apno in 
cement; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 2519 Zdrobljen naravni magnezijev 
karbonat (magnezit), v herm ­
etično zaprtih kontejnerjih, in 
magnezijev oksid, čisti ali ne čisti, 
razen taljenega magnezijevega oksida ali mrtvope čenega (sin ­
tranega) magnezijevega oksida Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. 
Lahko pa se uporablja naravni magnezijev karbonat 
(magnezit). 
Poglavje 26 Rude, žlindre in pepeli Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar.št. izdelka 
ex Poglavje 27 Mineralna goriva, mineralna olja 
in proizvodi njihove destilacije; bituminozne snovi; mineralni voski, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 2707 Olja, pri katerih masa aromatskih 
sestavin presega maso nearom ­
atskih sestavin, podobna 
mineralnim oljem, dobljenim z 
destilacijo katrana iz črnega 
premoga pri visoki temperaturi, pri katerih se 65 % ali ve č pros­
tornine destilira pri temperaturi 
do 250 °C (vklju čno mešanice 
naftnih olj in benzena), za uporabo kot pogonska goriva ali 
kurjavo Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih proce ­
sov (
 2 ) 
ali 
drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali 
uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka 
izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
2710 Olja, dobljena iz nafte, in olja 
dobljena iz bituminoznih mine ­
ralov, razen surovih, ter proizvodi, 
ki niso navedeni in ne zajeti na 
drugem mestu, ki vsebujejo po masi 70 mas. % ali ve č olj iz 
nafte ali olj, dobljenih iz bitumi ­
noznih mineralov, če so ta olja 
osnovne sestavine teh izdelkov; odpadna olja, Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih proce ­
sov (
 3 ) 
ali 
drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali 
uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka 
izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne 
številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 483
 
(1) (2) (3)  
2711 Naftni plini in drugi plinasti 
ogljikovodiki Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih proce ­
sov (  3 ) 
ali 
drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali 
uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka 
izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
2712 Vazelin; parafinski vosek, 
mikrokristalni vosek iz nafte, 
stiskani parafini, ozokerit, vosek 
iz rjavega premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, 
dobljeni s sintezo ali drugimi 
postopki, pobarvani ali nepo ­
barvani Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih proce ­
sov (
 3 ) 
ali 
drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali 
uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka 
izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne 
številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
2713 Naftni koks, bitumen in drugi 
ostanki iz nafte ali olj iz bitumi ­
noznih mineralov Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih proce ­
sov (
 2 ) 
ali 
drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali 
uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka 
izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar.št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 28 Anorganski kemi čni proizvodi; 
organske ali anorganske spojine plemenitih kovin, redkih 
zemeljskih kovin radioaktivnih 
elementov ali izotopov; razen: (a) Najmanj razvite 
države (v nadaljnjem 
besedilu: NRD) 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod 
pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % 
cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 484
 
(1) (2) (3)  
ex 2811 Žveplov trioksid (a) NRD 
Izdelava iz žveplovega 
dioksida.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz žveplovega 
dioksida.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex 2840 Natrijev perborat (a) NRD 
Izdelava iz dinatrijevega 
tetraboratnega pentahidrata  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 
70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz dinatrijevega 
tetraboratnega pentahidrata  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost 
vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
2843 Plemenite kovine v koloidnem 
stanju; anorganske in organske 
spojine plemenitih kovin, kemično opredeljene ali neopre ­
deljene; amalgami plemenitih 
kovin Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 2843. 
ex 2852 – Živosrebrove spojine notranjih 
etrov in njihovih halogenskih, sulfo-, nitro- ali nitro ­
zoderivatov (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke. Vendar vrednost 
vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2909 ne sme 
presegati 20 % cene 
izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. 
Vendar vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2909 ne 
sme presegati 20 % cene 
izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 485
 
(1) (2) (3)  
– Živosrebrove spojine nukle ­
inskih kislin in njihovih soli, kemi čno določenih ali 
nedoločenih; druge hetero ­
ciklične spojine, (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. Vendar vrednost 
vseh uporabljenih 
materialov iz tarifnih številk 2852, 2932, 2933 in 2934 ne sme presegati 
20 % cene izdelka franko 
tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. 
Vendar vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tarifnih številk 2852, 2932, 2933 in 2934 ne 
sme presegati 20 % cene 
izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 29 Organski kemijski proizvodi; 
razen: (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz 
iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, 
da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex 2905 Alkoholati kovin alkoholov iz te 
tar. št. in etanola, razen: (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, vklju čno z 
drugimi materiali iz tar. 
št. 2905. Kovinski alko ­
holati iz te tarifne številke pa se lahko uporabljajo, če njihova 
skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, vključno z drugimi 
materiali iz tar. št. 2905. 
Kovinski alkoholati iz te 
tarifne številke pa se lahko uporabljajo, če njihova 
skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 486
 
(1) (2) (3)  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna
 ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
2905 43; 
2905 44; 2905 45 Manitol; D-glucitol (sorbitol); 
glicerol, (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tar. podšt., 
razen iz iste tar. podšt., 
kot je tar. podšt. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne 
podštevilke, kot je tar. 
podšt. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne 
presega 20 % cene 
izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tar. podšt., 
razen iz iste tar. podšt., kot je tar. podšt. izdelka. Lahko pa se uporabijo 
materiali iz iste tarifne 
podštevilke, kot je tar. podšt. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
2915 Nasi čene acikli čne monokar ­
boksilne kisline in njihovi 
anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline; njihovi halo ­
genski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- 
derivati (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. Vendar vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tarifnih 
številk 2915 in 2916 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. Vendar vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz 
tarifnih številk 2915 in 2916 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko 
tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex 2932 – Notranji etri in njihovi 
halogeni, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke. Vendar vrednost 
vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2909 ne sme 
presegati presega 20 % 
cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. 
Vendar vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2909 ne 
sme presegati 20 % cene 
izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 487
 
(1) (2) (3)  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna
 ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
– Cikli čni acetali in notranji 
hemiacetali in njihovi halo ­
genski, sulfo-, nitro- ali 
nitrozo- derivati (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
2933 Heterocikli čne spojine samo s 
heteroatomom ali heteroatomi dušika (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. Vendar vrednost 
vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 2932 in 2933 ne sme presegati 20 % cene 
izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. 
Vendar vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 2932 in 2933 ne sme presegati 20 % cene 
izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
2934 Nukleinske kisline in njihove 
soli, kemi čno opredeljene ali 
neopredeljene; druge hetero ­
ciklične spojine, (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. Vendar vrednost 
vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 2932, 2933 in 2934 ne sme presegati 20 % 
cene izdelka franko 
tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke. 
Vendar vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 2932, 2933 in 2934 ne sme presegati 
20 % cene izdelka franko 
tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 488
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 30 Farmacevtski izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
Poglavje 31 Gnojila (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz 
iste tarifne številke, kot 
je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne 
presega 20 % cene 
izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % 
cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 32 Ekstrakti za strojenje ali barvanje; 
tanini in njihovi derivati; Barve, pigmenti in druge barvilne snovi, 
barve; premazna sredstva in laki; 
kiti in druge tesnilne mase; črnila (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz 
iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, 
da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 33 Eteri čna olja in rezinoidi; parfu ­
merijski, kozmeti čni ali toaletni 
izdelki; razen: (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod 
pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, 
da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 489
 
(1) (2) (3)  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna  
►
C8 3301 ◄ Eteri čna olja (brez terpenov ali s 
terpeni), vklju čno ekstrakti z 
organskim topilom (Essences 
concretes) in iz njih pridobljeni 
ekstrakti z absolutnim alkoholom (Essences absolutes); rezinoidi; ekstrahirane oljne smole; konc ­
entrati eteri čnih olj v masteh, 
nehlapnih oljih, voskih ali podobnem, dobljeni z enfleražo ali z maceracijo; stranski 
terpenski izdelki, dobljeni z 
deterpenacijo eteri čnih olj; vodni 
destilati in vodne raztopine eteričnih olj (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tar. št., 
vključno z materiali iz 
druge „skupine“ v tej tar. številki (
 4 ). Lahko pa 
se uporabijo materiali iz 
iste skupine kot je skupina izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, 
da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 34 Mila, organska površinsko 
aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, 
pripravljeni voski, preparati za 
loščenje ali čiščenje, sve če in 
podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ 
ter zobarski preparati na osnovi 
mavca razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, 
kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 3404 Umetni voski in pripravljeni 
voski: 
— na osnovi parafina, voskov iz 
nafte, voskov, dobljenih iz bituminoznih mineralov, stisnjenega parafina ali 
parafina z odstranjenim 
oljem Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 490
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 35 Beljakovinske snovi; modificirani 
škrobi; lepila; encimi (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tar. 
št., kot je tar. št. izdelka, 
pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tar. št., kot je 
tar. št. izdelka, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 36 Razstreliva; pirotehni čni izdelki; 
vžigalice; piroforne zlitine; vnetljivi preparati (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke kot je 
tar. št. izdelka, pod 
pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene 
izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste 
tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % 
cene izdelka franko 
tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 37 Proizvodi za fotografske in kine ­
matografske namene (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod 
pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, 
da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 491
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 38 Razni kemijski proizvodi; razen: (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot 
je tar. št. izdelka, pod 
pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 cene izdelka 
franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste 
tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % 
cene izdelka franko 
tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex 3803 Rafinirano tal-olje (a) NRD 
Rafiniranje surovega 
tal-olja  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Rafiniranje surovega 
tal-olja  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex 3805 Sulfatna lesna terpentinova olja; 
prečiščena (a) NRD 
Prečiščevanje z destilacijo 
ali rafiniranjem surovega 
sulfatnega terpentinskega 
olja 
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Prečiščevanje z destilacijo 
ali rafiniranjem surovega 
sulfatnega terpentinskega olja 
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 492
 
(1) (2) (3)  
►C8 3806 30 ◄ Smolni estri (ester gums) (a) NRD 
Izdelava iz smolnih 
kislin.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz smolnih kislin.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex 3807 Lesni katran (lesna katranska 
smola) (a) NRD 
Destilacija lesnega 
katrana.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Destilacija lesnega katrana.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
3809 10 Sredstva za dodelavo, nosilci 
barv, sredstva za pospeševanje 
barvanja in fiksiranje barvil ter 
drugi izdelki (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, 
usnjarski in podobnih industrijah 
in niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: Na osnovi škrobnih snovi (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
3823 Industrijske maš čobne monokar ­
bonske kisline; kisla olja iz rafi ­
nacije; industrijski maš čobni 
alkoholi (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 3823.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 3823.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 493
 
(1) (2) (3)  
3824 60 Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne 
podštevilke 2905 44 (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tar. podšt., razen iz iste tar. podšt., kot je tar. podšt. izdelka 
in razen materialov iz 
tar. podšt. 2905 44. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne 
podštevilke, kot je tar. 
podšt. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne 
presega 20 % cene 
izdelka franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tar. podšt., razen iz iste tar. podšt., 
kot je tar. podšt. izdelka 
in razen materialov iz tar. podšt. 2905 44. Lahko pa se uporabijo materialiiz 
iste tarifne podštevilke, 
kot je tar. podšt. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne 
presega 20 % cene izdelka 
franko tovarna.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 39 Plasti čne mase in proizvodi iz 
plastičnih mas; razen: (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex 3907 – Kopolimeri, narejeni iz 
polikarbonata in akrilonitril-butadien-stiren 
kopolimera (ABS) (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz 
iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna (
 5 ). 
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pod pogojem, 
da njihova skupna 
vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna (
 5 ). 
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 494
 
(1) (2) (3)  
– Poliester (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava iz polikarbonata 
tetrabromo-(bisfenola A)  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. 
št. izdelka  
ali 
Izdelava iz polikarbonata 
tetrabromo-(bisfenola A)  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex 3920 Listi ali filmi iz ionomerov, (a) NRD 
Izdelava iz delne termo ­
plastične soli, ki je 
kopolimer etilena in metakrilne kisline, delno 
nevtralizirane z ioni 
kovine, predvsem cinka in natrija  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz delne termo ­
plastične soli, ki je 
kopolimer etilena in meta ­
krilne kisline, delno 
nevtralizirane z ioni kovine, predvsem cinka in natrija  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex 3921 Folije iz plasti čnih mas, metali ­
zirane (a) NRD 
Izdelava iz visoko 
prosojnih poliestrskih 
folij debeline manj kot 
23 mikronov (
 6 ) 
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz visoko 
prosojnih poliestrskih folij 
debeline manj kot 23 mikronov (
 6 ) 
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 40 Kav čuk in proizvodi iz kav čuka 
in gume; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 495
 
(1) (2) (3)  
4012 Protektirane ali rabljene pnev ­
matike, iz gume; polne gume in 
gume z zra čnimi komorami, 
zamenljivi protektorji (plasti) in ščitniki iz gume: 
– Protektirane gume, polne 
gume ali gume z zra čnimi 
komorami Protektiranje rabljenih gum. 
– Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen tistih iz 
tar. št. 4011in 4012.  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 41 Surove kože z dlako ali brez 
dlake (razen krzna) in usnje; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
4101 do 4103 Surove kože govedi (vklju čno z 
bivoli) ali kopitarjev (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali druga če konzervirane, toda 
nestrojene niti pergamentno 
obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene; surove kože ovc ali 
jagnjet (sveže ali nasoljene, 
sušene, lužene, piklane ali drugače konservirane, toda 
nestrojene, pergamentno neob ­
delane in tudi ne kako druga če 
naprej obdelane), z volno ali brez nje, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so izklju čene z opombo 
1(c) k poglavju 41; druge surove 
kože (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali druga če konser­
virane, toda nestrojene in 
pergamentno neobdelane niti 
nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so izklju čene z 
opombo 1 (b) ali (c) k poglavju 41 Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 496
 
(1) (2) (3)  
4104 do 4106 Strojene ali „crust“ kože, brez 
volne ali dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neob ­
delane Ponovno strojenje strojenih ali predhodno strojenih kož 
iz tar. podšt. 4104 11, 4104 19, 4105 10, 4106 21, 4106 31 ali 4106 91  
ali 
Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar.št. izdelka 
4107, 4112, 4113 Usnje, nadalje obdelano po 
strojenju ali „crust“ obdelavi Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Vendar se lahko materiali iz tar. podšt. 4104 41, 4104 49, 4105 30, 4106 22, 4106 32in 
4106 92uporabijo samo, če gre za ponovno strojenje 
strojenih ali „crust“ kož v suhem stanju 
Poglavje 42 Usnjeni izdelki; sedlarski in 
jermenarski izdelki; predmeti za 
potovanje, ro čne torbe in 
podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz 
svilenega katguta) Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar.št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 43 Naravno in umetno krzno; 
krzneni izdelki; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
4301 Surovo neustrojeno krzno 
(vključno z glavami, repi, tacami 
in drugimi kosi ali odrezki, primernimi za krznarsko rabo), 
razen surovih kož, ki se 
uvrščajo v tarifno številko 4101, 
4102 ali 4103 Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
ex 4302 Strojeno ali obdelano krzno, 
sestavljeno: 
– Plošče, križi in podobne 
oblike Beljenje ali barvanje, poleg rezanja in sestavljanja neses ­
tavljenega strojenega ali obdelanega krzna 
– Drugo Izdelava iz nesestavljenega, strojenega ali obdelanega 
krzna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 497
 
(1) (2) (3)  
4303 Obla čila, obla čilni dodatki in 
drugi krzneni izdelki Izdelava iz nesestavljenega, strojenega ali obdelanega 
krzna iz tar. št. 4302 
ex Poglavje 44 Les in lesni izdelki; lesno oglje; 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, 
cepljen ali luš čen, skobljan, 
brušen ali na koncih spojen, debeline nad 6 mm Skobljanje, brušenje ali lepljenje s spajanjem na koncih 
ex 4408 Listi za furniranje (vklju čno s 
tistimi, ki so pridobljeni z 
rezanjem laminiranega lesa) za vezan les, debeline do vklju čno 
6 mm, spojeni, in drugi 
vzdolžno žagan les, rezan ali 
luščen, debeline do vklju čno 
6 mm, skobljan, brušen ali na koncih spojen Spajanje, skobljanje, brušenje ali lepljenje s spajanjem 
na koncih 
ex 4410 do ex 4413 Okraski in ornamenti, skupaj z 
oblikovanimi robovi in drugimi 
oblikovanimi deskami, Predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve 
ex 4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, 
sodi in podobna embalaža za 
pakiranje, iz lesa Izdelava iz desk, ki niso razrezane na dolo čeno velikost 
ex 4418 – Stavbno pohištvo in drugi 
leseni izdelki za gradbeništvo Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo celi časte lesene ploš če, skodle 
in opaži 
– Profiliran les (pero in utori) 
in okrasne letve Predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 498
 
(1) (2) (3)  
ex 4421 Trš čice za vžigalice; lesne 
kljukice ali zati či za obutev. Izdelava iz lesa iz katere koli tarifne številke, razen 
lesene žice iz tar. št. 4409 
Poglavje 45 Pluta in plutasti izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 46 Izdelki iz slame, esparta ali 
drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 47 Celuloza, lesna ali iz drugih vlak ­
nastih celuloznih materialov; 
papir in karton za recikliranje 
(odpadki in ostanki) Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 48 Papir in karton; izdelki iz papirne 
mase, papirja ali kartona Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 49 Tiskane knjige, časopisi, slike in 
drugi proizvodi grafi čne indus ­
trije; rokopisi, tipkana besedila 
in načrti Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 499
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 50 Svila; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
ex 5003 Svileni odpadki (vklju čno 
zapredki, neprimerni za odvijanje, 
odpadki preje in razvlaknjeni 
tekstilni materiali), mikani ali česani Mikanje ali česanje svilenih odpadkov. 
5004 do ex 5006 Svilena preja in preja iz svilenih 
odpadkov, Predenje naravnih vlaken ali ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken, ki ga spremlja predenje ali sukanje (
 7 ) 
5007 Tkanine iz svile ali svilenih 
odpadkov: (a) NRD 
Tkanje (  7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna 
ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, 
termostabiliziranje, 
dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, 
impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene 
izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih ali sinteti čnih filamentov 
ali sukanje, ki ga v 
vsakem primeru spremlja 
tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanje  
ali 
Barvanje preje, ki ga 
spremlja tkanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna 
ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za 
odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene netiskane tkanine ne 
presega 47,5 cene izdelka 
franko tovarna (
 7 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 500
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 51 Volna, fina ali groba živalska 
dlaka; preja in tkanine iz konjske žime; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
5106 do 5110 Preja iz volne, iz fine ali grobe 
živalske dlake ali iz konjske žime Predenje naravnih vlaken ali ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken, ki ga spremlja predenje (
 7 ) 
5111 do 5113 Tkanine iz volne, fine ali grobe 
živalske dlake ali konjske žime: (a) NRD 
Tkanje (  7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna 
ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, 
dviganje, kalandiranje, 
obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, 
impregnacija, 
popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne 
presega 47,5 cene izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih 
ali sinteti čnih filamentov, 
ki ga v vsakem primeru spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanje  
ali 
Barvanje preje, ki ga 
spremlja tkanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna (
 7 ) 
ex Poglavje 52 Bombaž; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
5204 do 5207 Bombažna preja in sukanec Predenje naravnih vlaken ali ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken, ki ga spremlja predenje (  7 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 501
 
(1) (2) (3)  
5208 do 5212 Bombažne tkanine: (a) NRD 
Tkanje (  7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna 
ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, 
dviganje, kalandiranje, 
obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, 
impregnacija, 
popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne 
presega 47,5 cene izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih ali sinteti čnih filamentov, 
ki ga v vsakem primeru 
spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanje ali premazanje  
ali 
Barvanje preje, ki ga 
spremlja tkanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna (
 7 ) 
ex Poglavje 53 Druga rastlinska tekstilna vlakna; 
papirna preja in tkanine iz papirne preje; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. zdelka 
5306 do 5308 Preja iz drugih rastlinskih 
tekstilnih vlaken; papirna preja, Predenje naravnih vlaken ali ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken, ki ga spremlja predenje (
 7 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 502
 
(1) (2) (3)  
5309 do 5311 Tkanine iz drugih rastlinskih 
tekstilnih vlaken; tkanine iz papirne preje: (a) NRD 
Tkanje (
 7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna 
ali kon čna postopka 
priprave (kot so razma ­ 
ščevanje, beljenje, mercer ­
iziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih 
ali sinteti čnih filamentov, 
ki ga v vsakem primeru spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanje ali premazanje  
ali 
Barvanje preje, ki ga 
spremlja tkanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za 
odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka 
franko tovarna (
 7 ) 
5401 do 5406 Preja, monofilament in sukanec iz 
umetnih ali sinteti čnih filamentov Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja predenje ALI predenje naravnih vlaken (  7 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 503
 
(1) (2) (3)  
5407 in 5408 Tkanine iz preje iz umetnih ali 
sintetičnih filamentov: (a) NRD 
Tkanje (  7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, 
obdelava za odpornost na 
krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene netiskane tkanine ne 
presega 47,5 cene 
izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih ali sinteti čnih filamentov, 
ki ga v vsakem primeru 
spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanje ali premazanje  
ali 
Sukanje ali teksturiranje, ki 
ga spremlja tkanje, pod 
pogojem, da vrednost 
uporabljenih nesukanih/ neteksturiranih prej ne presega 47,5 cene izdelka 
franko tovarna  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna (
 7 ) 
5501 do 5507 Umetna in sinteti čna rezana 
vlakna Ektsrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken 
5508 do 5511 Preja in sukanec za šivanje iz 
umetnih ali sinteti čnih rezanih 
vlaken Predenje naravnih vlaken ali ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken, ki ga spremlja predenje (  7 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 504
 
(1) (2) (3)  
5512 do 5516 Tkanine iz umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken: (a) NRD 
Tkanje (  7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna 
ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, 
termostabiliziranje, 
dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, 
impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih ali sinteti čnih filamentov, 
ki ga v vsakem primeru 
spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanje ali premazanje  
ali 
Barvanje preje, ki ga 
spremlja tkanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka 
franko tovarna (
 7 ) 
ex Poglavje 56 Vata, klobu čevina in netkani 
tekstil; specialne preje; dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, konopci in 
kabli ter iz njih izdelani 
proizvodi; razen: Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja predenje or predenje naravnih vlaken  
ali 
Kosmičenje, ki ga spremlja barvanje ali tiskanje (
 7 ) 
5602 Klobu čevina, vklju čno z impreg ­
nirano, prevle čeno, prekrito ali 
laminirano: 
– Iglana klobu čevina Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja oblikovanje materiala, 
Lahko se uporabijo: — polipropilenski filamenti iz tarifne številke 5402,
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 505
 
(1) (2) (3)  
— polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 
5506 ali 
— prameni iz filamentov polipropilena iz tarifne 
številke 5501, 
pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega 
filamenta ali vlakna nižja od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % 
cene izdelka franko tovarna.  
ali 
Zgolj oblikovanje materiala v primeru klobu čevine, 
izdelane iz naravnih vlaken (
 7 ) 
– Drugo Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja oblikovanje materiala,  
ali 
Zgolj oblikovanje materiala v primeru druge 
klobučevine, izdelane iz naravnih vlaken (  7 ) 
5603 Netkan tekstil, vklju čno impreg ­
niran, prevle čen, prekrit ali 
laminiran (a) NRD 
Kakršen koli postopek 
brez tkanja, ki vklju čuje 
prebadanje z iglo (b) Druge države 
upravičenke 
Ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken ali 
uporaba naravnih vlaken, ki jo spremljajo tehnike 
brez tkanja, vklju čno s 
prebadanjem z iglo 
5604 Niti in kord iz gume, prekrit s 
tekstilnim materialom; tekstilna 
preja, trakovi in podobno iz 
tarifne številke 5404 ali 5405, impregnirani, prevle čeni, prekriti, 
obloženi z gumo ali plasti čno 
maso: 
– Niti in kord iz gume, prekriti 
s tekstilnim materialom Izdelava iz gumijastih niti ali vrvi, ki niso prekrite s 
tekstilom 
– Drugo Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja predenje ali predenje naravnih vlaken (
 7 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 506
 
(1) (2) (3)  
5605 Metalizirana preja, vklju čno z 
ovito prejo, ki je sestavljena iz 
tekstilne preje, trakov ali 
podobnih oblik iz tarifne številke 5404 ali 5405, kombiniranih s kovino v obliki 
niti, trakov ali prahu ali 
prevlečenih s kovino Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja predenje ali predenje naravnih in/ali umetnih 
in sintetičnih rezanih vlaken (
 7 ) 
5606 Ovita preja, trakovi in podobne 
oblike iz tarifne številke 5404 ali 5405(razen proizvodov iz tarifne številke 5605in ovite 
preje iz konjske žime); ženiljska 
preja (vklju čno kosmi čena 
ženiljska preja); efektno vozličasta preja. Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja predenje ali predenje naravnih in/ali umetnih in sintetičnih rezanih vlaken  
ali 
Predenje, ki ga spremlja kosmi čenje 
ali 
Kosmičenje, ki ga spremlja barvanje (
 7 ) 
Poglavje 57 Preproge in druga tekstilna talna 
prekrivala: Predenje naravnih in/ali umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken ali ekstrudiranje preje iz umetnih ali sinteti čnih 
filamentov, ki ga v vsakem primeru spremlja tkanje  
ali 
Izdelava iz preje iz kokosovega vlakna ali sisala ali jute  
ali 
Kosmienje, ki ga spremlja barvanje ali tiskanje  
ali 
Taftanje, ki ga spremlja barvanje ali tiskanje 
Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremljajo tehnike brez tkanja, vklju čno s prebadanjem 
z iglo (  7 ) 
Lahko se uporabijo: 
— polipropilenski filamenti iz tarifne številke 5402, — polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 
5506 ali 
— prameni iz filamentov polipropilena iz tarifne 
številke 5501, 
pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega 
filamenta ali vlakna nižja od 9 deciteksov,pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna 
Kot podloga se lahko uporablja tkanina iz jute.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 507
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 58 Specialne tkanine; taftani tekstilni 
materiali; čipke; tapiserije; poza ­
menterija; vezenine; razen: (a) NRD 
Tkanje (  7 ) 
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, 
obdelava za odpornost na 
krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene netiskane tkanine ne 
presega 47,5 cene 
izdelka franko tovarna. (b) Druge države 
upravičenke 
Predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken ali ekstru ­
diranje preje iz umetnih 
ali sinteti čnih filamentov, 
ki ga v vsakem primeru spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja 
barvanjeali kosmi čenje ali 
premazanje  
ali 
Kosmičenje, ki ga spremlja 
barvanje ali tiskanje  
ali 
Barvanje preje, ki ga 
spremlja tkanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata 
najmanj dva pripravljalna ali končna postopka (kot 
so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za 
odpornost na kr čenje, 
trajna zaklju čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), če 
vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka 
franko tovarna (
 7 ) 
5805 Ro čno tkane tapiserije tipov 
Gobelins, Flanders, Beauvais, Aubusson in podobne in ro čno 
izdelane tapiserije (npr. z 
majhnim vbodom in križnim 
vbodom), dokon čane ali ne Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
5810 Vezenina v metraži, trakovih ali 
motivih Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 508
 
(1) (2) (3)  
5901 Tekstilni materiali, prevle čeni z 
lepilom ali škrobnimi snovmi, ki 
se uporabljajo za zunanjo vezavo knjig ali podobne namene; tkanine za prerisovanje; 
pripravljeno slikarsko platno; 
škrobljeno platno in podobni togi tekstilni materiali, ki se uporabljajo za izdelavo klobukov Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali kosmi čenje ali 
premazanje  
ali 
Kosmičenje, ki ga spremlja barvanje ali tiskanje 
5902 Kord tkanine za avtomobilske 
plašče iz preje visoke trdnosti iz 
najlona ali drugih poliamidov, poliestrov ali viskoznega rajona: 
– z vsebnostjo do vklju čno 90 
mas. tekstilnih materialov Tkanje 
– drugo Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja tkanje 
5903 Tekstilni materiali, impregnirani, 
premazani, prevle čeni ali prekriti 
ali laminirani s plasti čnimi 
masami, razen tistih iz tarifne številke 5902. Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata najmanj dva pripravljalna ali 
končna postopka (kot so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, trajna 
zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna 
5904 Linolej, vklju čno rezan v oblike; 
talna prekrivala na tekstilni 
podlagi, premazani, prevle čeni 
ali prekriti, vklju čno z 
razrezanimi v oblike. Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje (
 7 ) 
5905 Zidne tapete iz tekstilnih 
materialov: 
– impregnirane, premazane, 
prevlečene ali prekrite ali 
laminirane z gumo, plas ­
tičnimi masami ali drugimi 
materiali Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 509
 
(1) (2) (3)  
– Drugo Predenje naravnih in/ali umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken ali ekstrudiranje preje iz umetnih ali sinteti čnih 
filamentov, ki ga v vsakem primeru spremlja tkanje  
ali 
Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata najmanj dva pripravljalna ali 
končna postopka (kot so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, trajna 
zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna (
 7 ): 
5906 Gumirani tekstilni materiali, 
razen tistih iz tarifne številke 5902: 
– pleteni ali kva čkani materiali Predenje naravnih in/ali umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken ali ekstrudiranje preje iz umetnih ali sinteti čnih 
filamentov, ki ga v vsakem primeru spremlja pletenje  
ali 
Pletenje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje  
ali 
Barvanje preje iz naravnih vlaken, ki ga spremlja 
pletenje (
 7 ) 
– drugi materiali iz sinteti čne 
filamentne preje, ki vsebujejo ve č kot 90 
mas. tekstilnih materialov Ekstrudiranje umetnih in sinteti čnih vlaken, ki ga 
spremlja tkanje 
– Drugo Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje  
ali 
Barvanje preje iz naravnih vlaken, ki ga spremlja tkanje 
5907 Tekstilni materiali, druga če 
impregnirani, premazani, prevlečeni ali prekriti; platna, 
slikana za odrske kulise, tkanine 
za ateljeje in podobne namene. Tkanje, ki ga spremlja barvanje ali kosmi čenje ali 
premazanje 
ali Kosmičenje, ki ga spremlja barvanje ali tiskanje
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 510
 
(1) (2) (3)  
ali 
Tiskanje, ki ga spremljata najmanj dva pripravljalna ali 
končna postopka (kot so razmaš čevanje, beljenje, 
merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kaland ­
iranje, obdelava za odpornost na kr čenje, trajna 
zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna 
5908 Stenji iz tekstila, tkani, prepleteni 
ali pleteni, za svetilke, pe či, vžig­
alnike, sve če ipd.; žarilne mrežice 
za plinsko razsvetljavo in cevasto 
pleteni materiali za plinske 
svetilke, impregnirani ali neim ­
pregnirani: 
– žarilne mrežice za plinsko 
razsvetljavo, impregnirane Izdelava iz cevasto pletenih plinskih mrežic 
– drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
5909 do 5911 Tekstilni izdelki, primerni za 
tehnične namene: 
– diski ali obro či za poliranje, 
razen iz klobu čevine iz 
tarifne številke 5911 Tkanje 
– tkanine, ki se uporabljajo pri 
izdelavi papirja ali v druge 
tehnične namene, podložene 
ali nepodložene s klobučevino, impregnirane 
ali ne, prevle čene ali 
prekrite ali ne, cevaste ali 
neskončne, z eno ali ve č 
osnovami in/ali votki ali ravno tkane z ve č osnovami 
in/ali votki iz tarifne številke 
5911 (a) NRD 
Tkanje (
 7 ) (b) Druge države 
upravičenke 
Ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken ali 
predenje naravnih in/ali 
umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken, ki ga v vsakem primeru spremlja tkanje  
ali 
tkanje, ki ga spremlja 
barvanje ali premazanje 
Uporabljajo se lahko samo 
naslednja vlakna: 
– – preje iz kokosovega 
vlakna, 
– – preje iz politetrafluoro ­
etilena (
 8 ), ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 511
 
(1) (2) (3)  
– – preje, ve čnitne, iz 
poliamida, prekrite, 
impregnirane ali prevlečene s fenolno 
smolo, 
– – preje iz sinteti čnih 
tekstilnih vlaken iz 
aromatičnih polia ­
midov, dobljenih z polikondenzacijo  
m–fenilendiamina in 
izoftalne kisline, 
– – monofilamenta iz 
politetrafluoroetilena (
 8 ), 
– – preje iz sinteti čnih 
tekstilnih vlaken iz 
poli( p–fenilen 
tereftalamida), 
– – preje iz steklenih 
vlaken, prekrite s fenolno smolo in 
ojačene z akrilno 
prejo (
 8 ) 
– – kopoliestrski mono ­
filamenti iz poliestra in smole iz tereftalne kisline 
in 1,4-ciklo ­
heksandietanola in izoftalne kisline, 
– drugo Ekstrudiranje preje iz umetnih ali sinteti čnih filamentov 
ali predenje naravnih ali umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken, ki ga spremlja tkanje (
 7 ) 
ali 
tkanje, ki ga spremlja barvanje ali premazanje 
Poglavje 60 Pleteni ali kva čkani materiali Predenje naravnih in/ali umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken ali ekstrudiranje preje iz umetnih ali sinteti čnih 
filamentov, ki ga v vsakem primeru spremlja pletenje  
ali 
pletenje, ki ga spremlja barvanje ali kosmi čenje ali 
premazanje  
ali 
kosmičenje, ki ga spremlja barvanje ali tiskanje  
ali 
barvanje preje iz naravnih vlaken, ki ga spremlja pletenje  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 512
 
(1) (2) (3)  
ali 
sukanje ali teksturiranje, ki ga spremlja pletenje, pod 
pogojem, da vrednost uporabljenih nesukanih/netek ­
sturiranih prej ne presega 47,5 cene izdelka franko 
tovarna 
Poglavje 61 Obla čilni izdelki in obla čilni 
dodatki, pleteni ali kva čkani: 
– dobljeni s šivanjem ali 
drugim sestavljanjem, iz 
dveh ali ve č kosov pletene 
ali kvačkane tkanine, ki je 
urezana v dolo čeno obliko 
ali neposredno pridobljena v 
določeno obliko (a) NRD 
Izdelava iz tkanin (b) Druge države 
upravičenke 
Pletenje in izdelava 
(vključno s krojenjem) (  7 ) ( 9 ) 
– drugo Predenje naravnih in/ali umetnih in sinteti čnih rezanih 
vlaken ali ekstrudiranje preje iz umetnih ali sinteti čnih 
filamentov, ki ga v vsakem primeru spremlja pletenje (izdelki, spleteni v dolo čeno obliko)  
ali 
barvanje preje iz naravnih vlaken, ki ga spremlja pletenje 
(izdelki, spleteni v dolo čeno obliko) (
 7 ) 
ex Poglavje 62 Obla čilni izdelki in obla čilni 
dodatki, nepleteni ali nekva čkani; 
razen: (a) NRD 
Izdelava iz tkanin (b) Druge države 
upravičenke 
Tkanje, ki ga spremlja 
izdelava (vklju čno s 
krojenjem)  
ali 
Izdelava po tiskanju, ki ga 
spremljata najmanj dva 
pripravljalna ali kon čna 
postopka (kot so razma ­ 
ščevanje, beljenje, mercer ­
iziranje, termostabiliziranje, 
dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaklju čna 
obdelava, obogatitev, 
impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), 
če vrednost uporabljene 
netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna (
 7 ) ( 9 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 513
 
(1) (2) (3)  
ex 6202, ex 6204, 
ex 6206, ex 6209 in 
ex 6211 Oblačila za ženske, deklice in 
dojenčke in obla čilni dodatki za 
dojenčke, vezeni (a) NRD 
Velja pravilo iz poglavja (b) Druge države 
upravičenke 
Tkanje, ki ga spremlja 
izdelava (vklju čno s 
krojenjem)  
ali 
izdelava iz nevezene 
tkanine, če vrednost 
uporabljene nevezene 
tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna (
 9 ) 
ex 6210 in ex 6216 Ognjeodporna oprema iz tkanin, 
prevlečenih s folijo iz alumin ­
iziranega poliestra (a) NRD 
Velja pravilo iz poglavja (b) Druge države 
upravičenke 
Tkanje, ki ga spremlja 
izdelava (vklju čno s 
krojenjem)  
ali 
premazanje, če vrednost 
uporabljene nepremazane tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna, ki ga spremlja 
izdelava (vklju čno s 
krojenjem) (
 9 ) 
6213 in 6214 Robci, šali, ogrinjala, rute, 
naglavne rute, tan čice in 
podobni izdelki: 
– vezeni Tkanje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s krojenjem)  
ali 
izdelava iz nevezene tkanine, če vrednost uporabljene 
nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna (  9 ). 
ali 
Izdelava po tiskanju, ki ga spremljata najmanj dva 
pripravljalna ali kon čna postopka (kot so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, 
kalandiranje, obdelava za odpornost na kr čenje, trajna 
zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene izdelka franko tovarna (
 7 ) ( 9 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 514
 
(1) (2) (3)  
– drugo Tkanje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s krojenjem)  
ali 
Izdelava pred tiskanjem, ki ga spremljata najmanj dva 
pripravljalna ali kon čna postopka (kot so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, 
kalandiranje, obdelava za odpornost na kr čenje, trajna 
zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 cene 
izdelka franko tovarna (  7 ) ( 9 ) 
6217 Drugi gotovi obla čilni dodatki; 
deli obla čil ali obla čilnih 
dodatkov, razen tistih iz tarifne 
številke 6212: 
– vezeni Tkanje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s krojenjem)  
ali 
izdelava iz nevezene tkanine, če vrednost uporabljene 
nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna (
 9 ). 
– ognjeodporna oprema iz 
tkanin, prevle čenih s folijo 
iz aluminiziranega poliestra Tkanje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s krojenjem)  
ali 
premazanje, če vrednost uporabljene nepremazane 
tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s krojenjem) (
 9 ) 
– medvloge za ovratnike in 
manšete, urezane Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna 
– drugo (a) NRD 
Velja pravilo iz poglavja (b) Druge države 
upravičenke 
Tkanje, ki ga spremlja 
izdelava (vklju čno s 
krojenjem) (
 9 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 515
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 63 Drugi gotovi tekstilni izdelki; 
kompleti; rabljena obla čila in 
rabljeni tekstilni izdelki; krpe; 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
6301 do 6304 Odeje, potovalne odeje, posteljno 
perilo itn.; zavese itn.; drugi 
izdelki za notranjo opremo: 
– iz klobu čevine, iz netkanega 
tekstila (a) NRD 
Kakršen koli postopek 
brez tkanja, ki vklju čuje 
prebadanje z iglo, ki ga spremlja izdelava 
(vključno s krojenjem) (b) Druge države 
upravičenke 
Ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken ali 
uporaba naravnih vlaken, 
ki ga v vsakem primeru 
spremlja postopek brez tkanja, ki vklju čuje 
prebadanje z iglo in 
izdelavo (vklju čno s 
krojenjem) (
 7 ) 
– drugo: 
– – vezeni, Tkanje ali pletenje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s 
krojenjem)  
ali 
izdelava iz nevezene tkanine, če vrednost uporabljene 
nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna (  9 ) ( 10 ). 
– – drugo Tkanje ali pletenje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s 
krojenjem) 
6305 Vre če in vre čke za pakiranje 
blaga (a) NRD 
Tkanje ali pletenje in 
izdelava (vklju čno s 
krojenjem) (  7 ) (b) Druge države 
upravičenke 
Ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken ali 
predenje naravnih in/ali umetnih in sinteti čnih 
rezanih vlaken, ki ga 
spremlja tkanje ali pletenje in izdelava (vklju čno s 
krojenjem ) (
 7 ) 
6306 Ponjave, platnene strehe in 
senčniki; šotori; jadra (za 
plovila, jadralne deske ali 
suhozemna vozila); izdelki za taborjenje:
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 516
 
(1) (2) (3)  
– netkani, (a) NRD 
Kakršen koli postopek 
brez tkanja, ki vklju čuje 
prebadanje z iglo, ki ga spremlja izdelava 
(vključno s krojenjem) (b) Druge države 
upravičenke 
Ekstrudiranje umetnih in 
sintetičnih vlaken ali 
naravnih vlaken, ki ga v 
vsakem primeru spremljajo 
kakršne koli tehnike brez tkanja, vklju čno s 
prebadanjem z iglo 
– drugo Tkanje, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s 
krojenjem) (
 7 ) ( 9 ) 
ali 
premazanje, če vrednost uporabljene nepremazane 
tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, ki ga spremlja izdelava (vklju čno s krojenjem) 
6307 Drugi gotovi tekstilni izdelki, 
vključno z modnimi kroji za 
oblačila Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna 
6308 Garniture, ki so sestavljene iz 
tkanine in preje, s priborom ali brez njega, za izdelavo preprog in pregrinjal, tapiserij, vezenih 
namiznih prtov in serviet ali 
podobnih tekstilnih izdelkov, pripravljene v zavitkih za prodajo na drobno (a) NRD 
Vsak sestavni del ali 
izdelek v garnituri mora 
izpolnjevati pravilo, ki bi 
zanj veljalo, če ne bi bil v 
garnituri. Sestavni deli ali 
izdelki brez porekla pa se 
lahko vklju čijo, če 
njihova skupna vrednost ne presega 25 cene 
garniture franko tovarna (b) Druge države upra ­
vičenke 
Vsak sestavni del ali 
izdelek v garnituri mora 
izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v 
garnituri. Sestavni deli ali 
izdelki brez porekla pa se lahko vklju čijo, če njihova 
skupna vrednost ne presega 
15 cene garniture franko 
tovarna 
ex Poglavje 64 Obutev, gamaše in podobni 
izdelki; deli teh izdelkov; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen spojenih gornjih delov, pritrjenih na notranje podplate ali druge sestavne dele podplatov iz tarifne številke 6406 
6406 Deli obutve (vklju čno z zgornjimi 
deli, ki so pritrjeni na podplat ali 
ne, razen na zunanji podplat); 
zamenljivi vložki, petne blazinice in podobni izdelki; gamaše, dokolenice in podobni 
izdelki in njihovi deli Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 517
 
(1) (2) (3)  
Poglavje 65 Pokrivala in njihovi deli Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
Poglavje 66 Dežniki, son čniki, sprehajalne 
palice, palice-stol čki, biči, 
korobači in njihovi deli: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 67 Preparirano perje in puh in 
izdelki iz perja ali puha; umetno cvetje; izdelki iz človeških las Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
ex Poglavje 68 Izdelki iz kamna, sadre, cementa, 
azbesta, sljude ali podobnih 
materialov, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 6803 Izdelki iz skrilavca ali aglome ­
riranega skrilavca, Izdelava iz obdelanega skrilavca 
ex 6812 Izdelki iz azbesta; izdelki iz 
mešanic na osnovi azbesta ali na 
osnovi azbesta in magnezijevega 
karbonata, Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
ex 6814 Izdelki iz sljude, vklju čno z 
aglomerirano ali rekonstruirano sljudo, na podlagi iz papirja, 
kartona ali drugih materialov Izdelava iz obdelane sljude (vklju čno z aglomerirano ali 
rekonstruirano sljudo) 
Poglavje 69 Kerami čni izdelki (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka  
ali 
izdelava, pri kateri vrednost 
vseh uporabljenih 
materialov ne presega 
50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 518
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 70 Steklo in stekleni izdelki, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
7006  ►C8 Steklo iz tarifne številke 
7003, 7004 ali 7005, upognjeno, z obdelanimi robovi, gravirano, luknjano, emajlirano ali druga če 
obdelano, vendar ne uokvirjeno 
ali povezano z drugimi materiali. ◄ 
– podlage iz steklene ploš če, 
prevlečene s tanko izola ­
cijsko plastjo, s polprevodno 
stopnjo, ki je v skladu s 
standardi SEMII (
 11 ) Izdelava iz neprevle čene podlage iz steklene ploš če iz 
tarifne številke 7006. 
– drugo Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7001 
7010 Baloni, steklenice, kozarci, lonci, 
fiole, ampule in druge posode iz 
stekla, za transport ali pakiranje blaga; stekleni kozarci za vlaganje; čepi, pokrovi in druga 
zapirala, iz stekla Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
rezanje steklenih izdelkov, če skupna vrednost 
uporabljenih nerazrezanih steklenih izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna, 
7013 Stekleni izdelki, ki se uporabljajo 
za mizo, v kuhinji, za toaletne 
namene, v pisarnah, izdelki za 
notranjo dekoracijo in podobne namene (razen tistih iz tarifne 
številke 7010 ali 7018) Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
rezanje steklenih izdelkov, če skupna vrednost 
uporabljenih nerazrezanih steklenih izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna,  
ali 
ročno okraševanje (razen sitotiska) ro čno pihanih 
steklenih izdelkov pod pogojem, da skupna vrednost uporabljenih ro čno pihanih steklenih izdelkov ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 519
 
(1) (2) (3)  
ex 7019 Izdelki iz steklenih vlaken (razen 
preje). Izdelava iz: 
— nebarvanih trakov steklenih vlaken, rovinga, preje 
ali rezanih niti ali 
— steklene volne 
ex Poglavje 71 Naravni in kultivirani biseri, 
dragi in poldragi kamni, 
plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni 
izdelki; imitacije nakita; kovanci 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar.št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
7106, 7108 in 7110 Plemenite kovine: 
– neobdelane Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz tarifnih številk 7106, 7108 in 7110,  
ali 
elektrolitska, toplotna ali kemi čna separacija plemenitih 
kovin iz tarifnih številk 7106, 7108 ali 7110  
ali 
Zlitje in/ali legiranje plemenitih kovin iz tarifne št. 7106, 
7108 ali 7110 med seboj ali z navadnimi kovinami. 
– polizdelki ali v obliki prahu Izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin. 
ex 7107, ex 7109 in 
ex 7111 Kovine, platirane s plemenitimi 
kovinami, v obliki polizdelkov Izdelava iz kovin, platiranih z neobdelanimi plemenitimi 
kovinami 
7115 Drugi predmeti iz plemenitih 
kovin ali iz kovin, platiranih s 
slojem plemenite kovine Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
7117 Imitacije nakita Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
izdelava iz delov iz navadnih kovin, neplatiranih ali 
neprevlečenih s plemenitimi kovinami, pod pogojem, 
da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 520
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 72 Železo in jeklo; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
7207 Polizdelki iz železa ali nele ­
giranega jekla Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7201, 7202, 
7203, 7204, 7205 ali 7206 
7208 do 7216 Ploš čato valjani izdelki, palice, 
kotniki in profili iz železa ali 
nelegiranega jekla Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik ali poliz ­
delkov iz tarifne številke 7206 ali 7207 
7217 Žica iz železa ali nelegiranega 
jekla, Izdelava iz polizdelkov iz tarifne številke 7207 
7218 91 in 7218 99 Polizdelki; Izdelava iz materialov iz tarifnih številk 7201, 7202, 
7203, 7204, 7205 ali tarifne podštevilke 7218 10 
7219 do 7222 Ploš čato valjani izdelki, palice, 
kotni profili in profili iz 
nerjavnega jekla; Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik ali poliz ­
delkov iz tarifne številke 7218 
7223 Žica iz nerjavnega jekla; Izdelava iz polizdelkov iz tarifne številke 7218 
7224 90 Polizdelki; Izdelava iz materialov iz tarifnih številk 7201, 7202, 
7203, 7204, 7205 ali tarifne podštevilke 7224 10 
7225 do 7228 Ploš čato valjani izdelki, toplo 
valjane palice v ohlapno navitih kolobarjih; kotni profili in profili 
iz drugih legiranih jekel; votle 
palice za svedre, iz legiranih ali nelegiranih jekel Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik ali poliz ­
delkov iz tarifnih številk 7206, 7207, 7218 ali 7224 
7229 Žica iz drugih legiranih jekel. Izdelava iz polizdelkov iz tarifne številke 7224 
ex Poglavje 73 Izdelki iz železa ali jekla; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
ex 7301 Piloti Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7207
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 521
 
(1) (2) (3)  
7302 Deli za železniške in tramvajske 
tire iz železa ali jekla; tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in 
drugi deli kretnic, pragovi, tirne 
veznice, tirna ležiš ča, klini za 
tirna ležiš ča, podložne ploš če, 
pričvrščevalne ploš čice, 
distančne palice, drugi deli, 
posebej konstruirani za spajanje ali pritrjevanje tirnic Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7206 
7304, 7305 in 7306 Cevi in votli profili, iz železa 
(razen litega železa) ali jekla Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7206, 7207, 
7208, 7209, 7210, 7211, 7212, 7218, 7219, 7220 ali 
7224 
ex 7307 Pribor (fitingi) za cevi iz 
nerjavnega jekla Struženje, vrtanje, širitev lukenj, izrezovanje navojev, 
urezovanje in peskanje kovanih polizdelkov, pod pogojem, da skupna vrednost uporabljenih kovanih 
izdelkov ne presega 35 cene izdelka franko tovarna 
7308 Konstrukcije (razen montažnih 
zgradb iz tarifne številke 9406) in deli konstrukcij (npr.: mostovi 
in mostne sekcije, vrata za 
zapornice, stolpi, predal čni 
stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, 
pragovi za vrata, roloji, ograje 
in stebri) iz železa ali jekla; plošče, palice, kotniki, profili, 
cevi in podobno, pripravljeni za 
uporabo v konstrukcijah, iz 
železa ali jekla Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Zvarjeni kotniki in profili iz tarifne številke 7301 se 
ne smejo uporabiti. 
ex 7315 Verige zoper drsenje Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tarifne številke 7315 ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 74 Baker in bakreni izdelki; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 522
 
(1) (2) (3)  
7403 Pre čiščen baker in bakrove 
zlitine, surovi Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
Poglavje 75 Nikelj in nikljevi izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
ex Poglavje 76 Aluminij in aluminijasti izdelki; 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
7601 aluminij, surov, Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 7607 Aluminijaste folije (tudi tiskane 
ali s podlago iz papirja, kartona, 
plastične mase ali podobnih 
materialov), debeline do vključno 0,20 mm (merjeno brez 
podlage) Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in 
tarifne številke 7606 
Poglavje 77 Rezervirano za možnost bodo če 
uporabe v harmoniziranem 
sistemu 
ex Poglavje 78 Svinec in svin čeni izdelki, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
7801 surovi svinec: 
– rafiniran svinec Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke – drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Ne 
smejo se uporabiti odpadki in ostanki iz tarifne številke 
7802 
Poglavje 79 Cink in cinkovi izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
Poglavje 80 Kositer in kositrni izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 
Poglavje 81 Druge navadne kovine; kermeti; 
njihovi izdelki, Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 523
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 82 Orodje, nožarski izdelki, žlice in 
vilice iz navadnih kovin; njihovi deli iz navadnih kovin; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
8206 Orodje iz dveh ali ve č tarifnih 
številk 8202 do 8205, v garniturah za prodajo na drobno Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen tistih iz tarifnih številk 8202 do 8205. Orodje iz tarifnih številk 8202 do 8205 se lahko vstavi v garniture, če njegova skupna vrednost ne presega 15 cene garniture 
franko tovarna 
8211 Noži z rezili, nazobljenimi ali 
nenazobljenimi (vklju čno z 
vrtnarskimi noži), razen nožev iz 
tarifne številke 8208in rezil zanje Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. 
Lahko pa se uporabijo rezila in ro čaji iz navadnih kovin 
8214 Drugi nožarski izdelki (npr. stroji 
za striženje, mesarske ali kuhinjske seka če, mesarske 
sekire in noži za sekljanje mesa, 
noži za papir); garniture in 
priprave za manikiranje in pedi ­
kiranje (vklju čno s pilicami za 
nohte) Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo ro čaji iz navadnih kovin 
8215 Žlice, vilice, zajemalke, žlice za 
peno, lopatice za serviranje 
kolačev, noži za ribe, noži za 
maslo, prijemalke za sladkor in podoben kuhinjski in namizni pribor. Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. 
Lahko pa se uporabijo ro čaji iz navadnih kovin 
ex Poglavje 83 Razni izdelki iz navadnih kovin; 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 8302 Drugo okovje, pribor (fitingi) in 
podobni izdelki, primerni za stav ­
barstvo, in avtomati čna zapirala 
za vrata Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo drugi materiali iz tarifne številke 8302, če njihova skupna vrednost ne presega 
20 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 524
 
(1) (2) (3)  
ex 8306 Kipci in drugi okraski iz 
navadnih kovin Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. 
Lahko pa se uporabijo drugi materiali iz tarifne številke 8306, če njihova skupna vrednost ne presega 
30 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 84 Jedrski reaktorji, kotli, stroji in 
mehanske naprave; njihovi deli; 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
8401 Jedrski reaktorji; gorilni elementi 
(polnjenja), neobsevani, za jedrske reaktorje; stroji in aparati za separacijo izotopov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
8407 Batni motorji z notranjim zgor ­
evanjem, na vžig s sve čkami, z 
izmeničnim ali vrtilnim 
gibanjem bata (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8408 Batni motorji z notranjim zgor ­
evanjem, na vžig s kompresijo (dieselski ali poldieselski motorji) (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
8427 Vili čarji; druga vozila z 
napravami za dviganje ali 
manipulacijo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
8482 Krogli čni ali kotalni ležaji (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 525
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 85 Elektri čni stroji in oprema ter 
njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka, televi ­
zijski aparati za snemanje ali 
reprodukcijo slike in zvoka, deli 
in pribor za te izdelke; razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
8501, 8502 Elektromotorji in elektri čni 
generatorji; elektri čni gener ­
atorski agregati in rotacijski pret ­
vorniki (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz tarifne 
številke izdelka in tarifne številke 8503  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz tarifne številke izdelka in tarifne številke 8503  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8513 Prenosne elektri čne svetilke z 
lastnim virom energije (npr. suhe baterije, akumulatorji ali elektromagneti), razen opreme za 
razsvetljavo iz tarifne številke 
8512 (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka.  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8519 Aparati za snemanje in repro ­
dukcijo zvoka (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in tarifne 
številke 8522  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka in tarifne 
številke 8522  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 526
 
(1) (2) (3)  
8521 Aparati za snemanje ali repro ­
dukcijo slike, ki imajo vgrajen 
videotuner ali ne (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka in tarifne 
številke 8522  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. 
št. izdelka in tarifne številke 8522  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8523 Ploš če (diski), trakovi, polpre ­
vodniški nosilci s trajnim 
pomnenjem, „pametne kartice“ in drugi nosilci za snemanje zvočnih ali drugih pojavov, 
posneti ali neposneti, vklju čno z 
matricami in galvanskimi odtisi za proizvodnjo ploš č, razen 
izdelkov iz poglavja 37 (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8525 Oddajniki za radiodifuzijo ali 
televizijo, z vgrajenim spre ­
jemnikom ali aparatom za 
snemanje ali reprodukcijo zvoka ali ne; televizijske kamere, digitalni fotoaparati in druge 
video snemalne kamere (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke izdelka, 
kot je tar. št. izdelka in 
tarifne številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. 
št. izdelka in tarifne številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 527
 
(1) (2) (3)  
8526 Radarji, naprave za radionavi ­
gacijo in aparati za radijsko daljinsko krmiljenje, (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in tarifne 
številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka in tarifne 
številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
8527 Sprejemniki za radiodifuzijo, 
kombinirani ali ne, v istem ohišju, z aparatom za snemanje 
ali za reprodukcijo zvoka ali z 
uro (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in tarifne številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in tarifne 
številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
8528 Monitorji in projektorji, ki nimajo 
vgrajenega televizijskega spre ­
jemnika; televizijski sprejemniki, kombinirani ali nekombinirani v 
istem ohišju z radijskimi spre ­
jemniki ali aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali slike (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste 
tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka in tarifne številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne 
številke, kot je tar. št. izdelka in tarifne številke 8529  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 528
 
(1) (2) (3)  
8535 do 8537 Elektri čni aparati za vklapljanje, 
izklapljanje ali za zaš čito elek­
tričnih tokokrogov ali za 
povezavo z elektri čnimi 
tokokrogi ali znotraj njih; 
spojniki za opti čna vlakna, 
snope opti čnih vlaken ali kable 
iz optičnih vlaken; table, ploš če, 
pulti, mize, omare in druge 
osnove, za elektri čno krmiljenje 
ali razdeljevanje elektri čnega toka (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je 
tar. št. izdelka in tarifne 
številke 8538  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne 
številke, kot je 
tar.št. izdelka in tarifne številke 8538  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8540 11 in 8540 12 Katodne cevi za televizijske spre ­
jemnike, vklju čno s katodnimi 
cevmi za video monitorje (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna  
►
C8 ex 8542 31, 
ex 8542 32, ex 8542 33 in ex 8542 39 ◄ Monolitna integrirana vezja Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna  
ali 
postopek razprševanja, pri čemur so integriranja vezja 
oblikovana na polprevodniški podlagi s selektivnim vnašanjem ustreznega topila (dopant),ne glede na to, ali je to vezje sestavljeno in/ ali testirano v nepogod ­
benici. 
8544 Izolirana žica (vklju čno z 
lakirano žico ali elektrolitsko 
oksidirano žico), kabli (vklju čno 
s koaksialnimi kabli) in drugi izolirani elektri čni vodniki, s 
konektorji ali brez njih; kabli iz 
optičnih vlaken, izdelani iz 
posamično oplaš čenih vlaken, 
kombinirani z elektri čnimi 
vodniki ali ne, s konektorji ali 
brez njih (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 529
 
(1) (2) (3)  
8545 Ogljene elektrode, ogljene š četke, 
oglje za žarnice, oglje za baterije 
in drugi izdelki iz grafita ali drugega oglja, s kovino ali brez nje, za elektri čne namene Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
8546 Elektri čni izolatorji iz kakršnega 
koli materiala (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8547 Izolirni deli za elektri čne stroje, 
naprave ali opremo, izdelani v celoti iz izolirnega materiala ali samo z manjšimi kovinskimi 
komponentami (npr. tulci z 
navojem), vdelanimi med stiskanjem izklju čno zaradi 
vezave, razen izolatorjev iz 
tarifne številke 8546; cevi za 
električne vodnike in spojke 
zanje, iz navadnih kovin, 
obložene z izolirnim materialom (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
8548 Odpadki in ostanki primarnih 
celic, primarnih baterij in elek ­
tričnih akumulatorjev; iztrošene 
primarne celice; iztrošene primarne baterije in iztrošeni 
električni akumulatorji; elektri čni 
deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 86 Železniške in tramvajske loko ­
motive, tirna vozila in njihovi 
deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehani čna (vklju čno elek­
tromehanska) signalna oprema 
za promet vseh vrst Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 530
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 87 Vozila, razen železniških in tram ­
vajskih tirnih vozil, ter njihovi 
deli in pribor; razen: (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene 
izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % 
cene izdelka franko tovarna 
8711 Motorna kolesa (tudi mopedi) in 
kolesa s pomožnim motorjem, z 
bočno prikolico ali brez nje; 
bočne prikolice (a) NRD 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne 
številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava iz materialov iz 
katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. 
št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex Poglavje 88 Zrakoplovi, vesoljska plovila in 
njihovi deli, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 8804 Rotošuti Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 8804.  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 89 Ladje, čolni in plavajo če 
konstrukcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 531
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 90 Opti čni, fotografski, kinemato ­
grafski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški 
instrumenti in aparati; njihovi 
deli in pribor, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
9002 Le če, prizme, zrcala in drugi 
optični elementi iz kakršnega 
koli materiala, montirani, ki so deli instrumentov ali aparatov ali 
pribor, razen opti čno neobdelanih 
steklenih elementov (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
9033 Deli in pribor (ki niso navedeni 
ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju) za stroje, naprave, instrumente ali aparate iz 
poglavja 90 (a) NRD 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh 
uporabljenih materialov 
ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna (b) Druge države 
upravičenke 
Izdelava, pri kateri 
vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 91 Ure in njihovi deli Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 92 Glasbila; njihovi deli in pribor Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 93 Orožje in strelivo; njihovi deli in 
pribor Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
Poglavje 94 Pohištvo; posteljnina, žimnice, 
nosilci za žimnice, blazine in 
podobni polnjeni izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni ali zajeti na drugem 
mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni 
znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 532
 
(1) (2) (3)  
ex Poglavje 95 Igra če, rekviziti za družabne igre 
in šport; njihovi deli in pribor, 
razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
ex 9506 Palice za golf in njihovi deli Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Za 
izdelavo glav za palice za golf pa se lahko uporabijo grobo obdelani kosi 
ex Poglavje 96 Razni izdelki, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka  
ali 
Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
9601 in 9602 Slonova kost, kost, želvovina, 
rogovi, rogovi jelenov, korale, 
biserovina in drugi materiali 
živalskega izvora za rezljanje, obdelani, in izdelki iz teh materialov (vklju čno z izdelki, 
dobljenimi z oblikovanjem oz. 
modeliranjem) 
Obdelani materiali rastlinskega 
ali mineralnega izvora za 
rezljanje in izdelki iz teh materialov; izdelki, oblikovani ali rezljani iz voska, stearina, 
naravne gume ali naravne smole 
ali iz mase za modeliranje, in drugi oblikovani ali rezljani izdelki, ki niso navedeni ali 
zajeti na drugem mestu; 
obdelana, neutrjena želatina (razen želatine iz tarifne številke 3503) in izdelki iz neutrjene 
želatine Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 533
 
(1) (2) (3)  
9603 Metle, š četke (vklju čno ščetke, ki 
so deli strojev, aparatov ali 
vozil), ro čne mehani čne priprave 
za čiščenje podov, brez motorja; 
omela in pernata omela; 
pripravljeni šopi in snopi za 
izdelavo metel ali š četk; sobos ­
likarski vložki in valji, brisalniki za pod, okna ipd., omela (razen 
brisalnikov z valjem) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
9605 Potovalni kompleti za osebna 
toaletna sredstva, šivanje ali čiščenje obutve ali obleke Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora 
izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v 
garnituri. Lahko pa se vklju čijo sestavni deli ali izdelki 
brez porekla, če njihova skupna vrednost ne presega 
15 cene garniture franko tovarna 
9606 Gumbi, gumbi pritiska či, 
zaklopni gumbi, gumbi za 
srajce, gumbi, ki se še obla čijo 
(prekrijejo), in drugi deli teh izdelkov; nedokon čani gumbi Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz 
iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 70 % cene izdelka franko tovarna 
9608 Svin čniki s kroglico; flomastri, 
označevalci z vrhom iz polsti ali 
drugega poroznega materiala; nalivna peresa in podobna 
peresa; peresa za kopiranje; 
patentni svin čniki; peresniki, 
držala za svin čnike in podobna 
držala; deli (vklju čno kapice in 
ščipalke) navedenih izdelkov, 
razen tistih iz tarifne številke 9609 Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Vendar se lahko uporabljajo peresa ali konice peres iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka 
9612 Trakovi za pisalne stroje in 
podobni trakovi, prepojeni s 
tiskarsko barvo ali druga če 
pripravljeni za odtiskovanje, vključno s trakovi na kolesih ali 
v kasetah; blazinice za žige, 
prepojene ali neprepojene, s škatlo ali brez nje Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz 
iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 70 % cene izdelka franko tovarna
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 534
 
(1) (2) (3)  
9613 20 Žepni plinski vžigalniki, ki se 
lahko ponovno polnijo Izdelava, pri kateri skupna vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tarifne številke 9613 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 
9614 Toba čne pipe (vklju čno z 
glavami za pipe) in ustniki za cigare ali cigarete ter njihovi deli Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 
Poglavje 97 Umetniški izdelki, zbirke in 
starine Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka
 
( 1 ) Glej uvodno opombo 4.2. 
( 2 ) Za posebne pogoje v zvezi s „specifi čnimi procesi“ glej uvodni opombi 8.1 in 8.3. 
( 3 ) Za posebne pogoje v zvezi s „specifi čnimi procesi“ glej uvodno opombo 8.2. 
( 4 ) „Skupina“ je kateri koli del tarifne št. in je od ostalega lo čena s podpi čjem. 
( 5 ) Za izdelke, sestavljene iz materialov, ki so po eni strani uvrš čeni v tar. št. 3901 do 3906 in po drugi strani v tar. št. 3907 do 3911, 
se ta omejitev uporablja samo za tisto skupino materialov, ki v izdelku prevladujejo po teži. 
( 6 ) Naslednje folije se štejejo za visoko prosojne: folije, katerih zatemnitev (merjeno z Gardner Hazemetrom v skladu z ASTM-D 
1003–16, t. i. Hazefactor) je manjša od 2 %. 
( 7 ) Posebni pogoji, ki veljajo za izdelke iz mešanice tekstilnih materialov, so navedeni v uvodni opombi 6. 
( 8 ) Uporaba tega materiala je omejena na izdelavo tkanin, ki se uporabljajo pri strojih za izdelavo papirja. 
( 9 ) Glej uvodno opombo 7. 
( 10 ) Za pletene ali kva čkane izdelke, brez dodatka elastike ali gume, dobljene s šivanjem ali sestavljanjem kosov pletenih ali kva čkanih 
tkanin (rezanih ali pletenih direktno v oblike), glej uvodno opombo 7. 
( 11 ) SEMII– Registrirani institut za polprevodniško opremo in materiale.  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 535
 
PRILOGA 13b  
(iz člena 86(3))  
Materiali, izklju čeni iz regionalne kumulacije  ( 1 ) ( 2 ) 
►M46 Skupina 
I: Brunej, 
Kambodža, 
Indonezija, Laos, 
Malezija, Burma/ 
Mjanmar, 
Filipini, Tajska, 
Vietnam ◄ Skupina III:  
Bangladeš, 
Butan, Indija, 
Maldivi, Nepal, 
Pakistan, Šri 
Lanka  Skupina IV  ( 1 ): 
Argentina, 
Brazilija, 
Paragvaj, 
Urugvaj 
Oznaka harmoniziranega 
sistema ali kombinirane 
nomenklature Poimenovanje materialov  
0207 Meso in užitni klavni čni proizvodi 
perutnine iz tarifne številke 0105, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni X 
ex 0210 Meso in užitni klavni čni proizvodi iz 
perutnine, nasoljeni, v slanici, sušeni ali prekajeni X 
Poglavje 03 Ribe in raki, mehkužci in drugi vodni 
nevretenčarji X 
ex 0407 Perutninska jajca v lupini, razen valilnih 
jajc X 
ex 0408 Pti čja jajca brez lupine in jaj čni 
rumenjaki, razen neprimernih za 
prehrano ljudi X 
0709 51 
ex 0710 80 
0711 51 0712 31 Gobe, sveže ali ohlajene, zamrznjene, 
začasno konzervirane, sušene X X X 
0714 20 Sladki krompir X 
0811 10 
0811 20 Jagode, maline, robide, murve, Loganove 
robide, črni, beli ali rde či ribez ter 
kosmulje X 
1006 Riž X X 
ex 1102 90 
ex 1103 19 
ex 1103 20 
ex 1104 19 ex 1108 19 Moke, zdrobi in peleti, zrna, valjana ali v 
obliki kosmi čev, škrob iz riža X X 
1108 20 Inulin X
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 536  
( 1 ) Materiali, ki so ozna čeni z „X“. 
( 2 ) Kumulacija teh materialov je dovoljena med najmanj razvitimi državami vsake 
regionalne skupine (npr. med Kambodžo in Laosom v skupini I; med Bangladešem, 
Butanom, Maldivi in Nepalom v skupini III). Podobno je dovoljena tudi kumulacija 
teh materialov v državah, ki niso najmanj razvite v regionalni skupini, z materiali s 
poreklom iz katere koli druge države iste regionalne skupine.
 ►M46 Skupina 
I: Brunej, 
Kambodža, 
Indonezija, Laos, 
Malezija, Burma/ 
Mjanmar, 
Filipini, Tajska, 
Vietnam ◄ Skupina III:  
Bangladeš, 
Butan, Indija, 
Maldivi, Nepal, 
Pakistan, Šri 
Lanka  Skupina IV  ( 1 ): 
Argentina, 
Brazilija, 
Paragvaj, 
Urugvaj 
Oznaka harmoniziranega 
sistema ali kombinirane 
nomenklature Poimenovanje materialov  
1604 in 1605 Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar 
in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker; raki, mehkužci in drugi vodni nevreten čarji, pripravljeni ali 
konzervirani X 
1701 in 1702 Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne 
pese in kemi čno čista saharoza ter drugi 
sladkorji, umetni med in karamel X X 
ex 1704 90 Sladkorni proizvodi, ki ne vsebujejo 
kakava, razen žve čilnega gumija X X 
ex 1806 10 Kakav v prahu, ki vsebuje 65 mas. % ali 
več saharoze/izoglukoze X X 
1806 20  ►
C8 Drugi živilski pripravki v blokih, 
palicah ali tablicah, ki tehtajo ve č kot 
2 kg, oziroma teko či, v obliki paste, 
prahu, granulata ali podobni obliki v embalaži ali izvirnih pakiranjih nad 2 kg ◄ X X 
ex 1901 90 Druga živila, ki vsebujejo manj kot 40 
mas. % kakava, razen sladnega ekstrakta, 
in manj kot 1,5 % mle čnih maščob, 5 % 
saharoze ali izoglukoze, 5 % glukoze ali škroba X X 
ex 1902 20 Polnjene testenine, kuhane, nekuhane ali 
drugače pripravljene, ki vsebujejo ve č kot 
20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali 
drugih vodnih nevreten čarjev ali ki 
vsebujejo ve č kot 20 mas. % klobas ipd. 
iz mesa in klavni čnih izdelkov vseh vrst, 
vključno z maščobami katere koli vrste ali 
izvora X 
2003 10 Gobe, pripravljene ali konzervirane 
drugače kot v kisu ali ocetni kislini X X X
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 537
 
►M46 Skupina 
I: Brunej, 
Kambodža, 
Indonezija, Laos, 
Malezija, Burma/ 
Mjanmar, 
Filipini, Tajska, 
Vietnam ◄ Skupina III:  
Bangladeš, 
Butan, Indija, 
Maldivi, Nepal, 
Pakistan, Šri 
Lanka  Skupina IV  ( 1 ): 
Argentina, 
Brazilija, 
Paragvaj, 
Urugvaj 
Oznaka harmoniziranega 
sistema ali kombinirane 
nomenklature Poimenovanje materialov  
ex 2007 10 Homogenizirani džemi, sadni želeji, 
marmelade, sadni pireji ali pireji iz 
oreškov, sadne paste ali paste iz 
oreškov, ki vsebujejo ve č kot 13 mas. % 
sladkorja X 
2007 99 Nehomogenizirani pripravki džemov, 
sadnih želejev, marmelad, sadnih pirejev ali pirejev iz oreškov in sadnih past ali past iz oreškov, razen iz agrumov X 
2008 20 
2008 30 2008 40 2008 50 
2008 60 
2008 70 2008 80 2008 92 
2008 99 Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, 
drugače pripravljeni ali konzervirani X 
2009 Sadni sokovi (vklju čno grozdni mošt) in 
zelenjavni sokovi, nefermentirani in ki ne 
vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo 
dodan sladkor ali druga sladila ali ne X 
ex 2101 12 Pripravki na osnovi kave X X 
ex 2101 20 Pripravki na osnovi čaja ali maté čaja X X 
ex 2106 90 Živila, ki niso navedena ali zajeta na 
drugem mestu, razen beljakovinskih 
koncentratov in teksturirane beljako ­
vinaske snovi: aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi, razen izoglukoznih, glukoznih in maltodekstrinskih sirupov; 
živila, ki vsebujejo ve č kot 1,5 % 
mlečnih maščob, 5 % saharoze ali izog ­
lukoze, 5 % glukoze ali škroba X X 
2204 30 Grozdni mošt, razen grozdnega mošta, 
katerega fermentacija je prepre čena ali 
ustavljena z dodajanjem alkohola X
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 538
 
►M46 Skupina 
I: Brunej, 
Kambodža, 
Indonezija, Laos, 
Malezija, Burma/ 
Mjanmar, 
Filipini, Tajska, 
Vietnam ◄ Skupina III:  
Bangladeš, 
Butan, Indija, 
Maldivi, Nepal, 
Pakistan, Šri 
Lanka  Skupina IV  ( 1 ): 
Argentina, 
Brazilija, 
Paragvaj, 
Urugvaj 
Oznaka harmoniziranega 
sistema ali kombinirane 
nomenklature Poimenovanje materialov  
2205 Vermut in druga vina iz svežega grozdja, 
aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje X 
2206 Druge fermentirane pija če; mešanice 
fermentiranih pija č ter mešanice 
fermentiranih pija č z brezalkoholnimi 
pijačami, ki niso navedene ali zajete na 
drugem mestu X 
2207 Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo 
alkohola 80 vol. % ali ve č X X 
ex 2208 90 Nedenaturiran etilni alkohol z vsebnostjo 
alkohola manj kot 80 vol. %, razen araka, 
žganja iz sliv, hrušk ali češenj in drugega 
žganja ter alkoholnih pija č X X 
ex 3302 10 Mešanice dišav, ki se uporabljajo pri 
proizvodnji pija č in vsebujejo vse 
arome, zna čilne za dolo čeno pijačo, ter 
več kot 1,5 % mle čnih maščob, 5 % 
saharoze ali izoglukoze, 5 % glukoze ali škroba X X 
3302 10 29 Pripravki, ki se uporabljajo pri proiz ­
vodnji pija č in vsebujejo vse arome, 
značilne za dolo čeno pija čo, razen z 
volumsko vsebnostjo alkohola, ki 
presega 0,5 vol. %, in vsebujejo ve č kot 
1,5 mas. % mle čnih maščob, 5 mas. % 
saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba X X X
 
( 1 ) Kumulacija teh materialov s poreklom iz Argentine, Brazilije in Urugvaja ni dovoljena v Paragvaju. Poleg tega kumulacija kate rih 
koli materialov iz poglavij 16 do 24 s poreklom iz Brazilije ni dovoljena v Argentini, Paragvaju ali Urugvaju.  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 539
 
PRILOGA 13c  
(iz člena 92)  
ZAHTEVEK ZA REGISTRACIJO IZVOZNIKA
  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 540
 
▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 541
 
PRILOGA 13d  
(iz člena 95(3))  
NAVEDBA O POREKLU  
Se daje na vseh trgovinskih dokumentih, ki prikazujejo ime in polni naslov 
izvoznika in prejemnika kot tudi opis blaga in datum izdaje (  1 ) 
Različica v francoskem jeziku  
L'exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des 
produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 6 000 (  2 )) des 
produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (
 3 ) au sens des règles 
d'origine du Système des préférences tarifaires généralisées de l'Union euro ­
péenne et que le critère d’origine satisfait est … (  4 ). 
Različica v angleškem jeziku  
The exporter (Number of Registered Exporter – unless the value of the consigned 
originating products does not exceed EUR 6 000 (  2 )) of the products covered by 
this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these 
products are of … preferential origin (  3 ) according to rules of origin of the 
Generalized System of Preferences of the European Union and that the origin criterion met is … (
 4 ). ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 542  
( 1 ) Kadar navedba o poreklu nadomesti drugo navedbo v skladu s členom 97d, se to navede, 
vedno pa je treba navesti tudi datum izdaje izvirne navedbe o poreklu. 
( 2 ) Kadar navedba o poreklu nadomesti drugo navedbo, poznejši imetnik blaga, ki oblikuje 
tako navedbo, navede svoje ime in polni naslov, čemur sledi ( različica v francoskem 
jeziku ) „agissant sur la base de l’attestation d’origine établie par [nom et adresse 
complète de l’exportateur dans le pays bénéficiaire], enregistré sous le numéro suivant 
[Numéro d’exportateur enregistré dans le pays bénéficiaire]“, ( različica v angleškem 
jeziku ) „acting on the basis of the statement on origin made out by [name and full 
address of the exporter in the beneficiary country], registered under the following 
number [Number of Registered Exporter of the exporter in the beneficiary country]“. 
( 3 ) Navedba države porekla izdelkov. Če se navedba o poreklu v celoti ali delno nanaša na 
izdelke s poreklom iz Ceute in Melille v smislu člena 97j, jih mora izvoznik jasno 
označiti v dokumentu, na katerem se daje navedba, z oznako „CM“. 
( 4 ) Izdelki, ki so v celoti pridobljeni: vstavi se črka „P“; izdelki, ki so zadostno obdelani ali 
predelani: vstavi se črka „W“, ki ji sledi navedba štirimestne tarifne številke izvoženega 
izdelka (na primer „W“ 9618) v harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak 
(harmonizirani sistem); po potrebi se zgoraj navedeno nadomesti z eno izmed naslednjih 
navedb: „EU cumulation“, „Norway cumulation“, „Switzerland cumulation“, „Turkey 
cumulation“, „regional cumulation“, „extended cumulation with country x“ ali „Cumul 
UE“, „Cumul Norvège“, „Cumul Suisse“, „Cumul Turquie“, „cumul regional“, „cumul 
étendu avec le pays x“.
 PRILOGA 14  
UVODNE OPOMBE K SEZNAMU V PRILOGI 15  
Opomba 1:  
Seznam dolo ča pogoje, ki morajo biti izpolnjeni pri vseh izdelkih, da se štejejo 
kot zadosti obdelani ali predelani v smislu  ►M39  člena 100 ◄. 
Opomba 2:  
2.1 Prva dva stolpca v seznamu opisujeta izdelek, ki je pridobljen. Prvi stolpec 
navaja tarifno številko ali številko poglavja, ki se uporablja v Harmon ­
iziranem sistemu, drugi stolpec pa poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu 
uporablja za to tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prva dva 
stolpca je pravilo navedeno v stolpcu 3 ali 4. Ponekod, kjer je pred vpisom v prvi stolpec oznaka „ex“, to pomeni, da se pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo samo za tisti del tarifne številke, ki je poimenovana v 
stolpcu 2. 
2.2 Kadar je v stolpcu 1 združenih ve č tarifnih številk ali je navedena številka 
poglavja in je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošen, se pripa ­
dajoča pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo za vse izdelke, ki se po 
Harmoniziranem sistemu uvrš čajo v tarifne številke tega poglavja ali v 
katere koli tarifne številke, ki so v stolpcu 1 napisane skupaj. 
2.3 Kadar seznam vsebuje razli čna pravila, ki se uporabljajo za razli čne izdelke v 
okviru ene tarifne številke, je v vsaki alinei poimenovanje tistega dela tarifne 
številke, za katerega se uporabljajo pripadajo ča pravila v stolpcu 3 ali 4. 
2.4 Kadar je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo dolo čeno v stolpcu 3 in v 
stolpcu 4, ima izvoznik možnost izbire, da uporabi bodisi pravilo iz stolpca 
3 ali tisto iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba 
uporabiti pravilo iz stolpca 3.
 
Opomba 3:  
3.1 Dolo čbe ►M39  člena 100 ◄ glede izdelkov, ki so pridobili status 
porekla in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, kjer se ti izdelki 
uporabljajo, ali v drugi tovarni v državi oziroma republiki upravi čenki ali v 
Skupnosti.
 
Primer:  
Motor iz tarifne številke 8407, za katerega pravilo dolo ča, da vrednost 
materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % 
cene franko obrat, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 7224. 
Če je bilo to kovanje opravljeno v državi upravi čenki ali republiki iz ingota 
brez porekla, potem je že pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno 
številko ex 7224 na seznamu. Kovanje se zato pri izra čunu vrednosti 
motorja šteje, da ima poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti tovarni ali v drugi tovarni v državi upravi čenki ali republiki. Ko se 
sešteva vrednost uporabljenih materialov brez porekla, se zato vrednost 
ingota brez porekla ne upošteva.
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 543
 
3.2 Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del potrebne obdelave ali predelave, 
zato izdelki z ve č predelave ali obdelave pridobijo status porekla; 
nasprotno pa tisti z manj predelave ali obdelave ne morejo pridobiti statusa porekla. Če torej pravilo dolo ča, da je možno na dolo čeni stopnji 
izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba tega materiala na 
zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, uporaba takšnega materiala na 
kasnejši stopnji pa ne. 
3.3 Brez vpliva na opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz 
„Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo 
materiali iz katere koli tarifne(-ih) številke(-) (celo materiali z enakim poimenovanjem in tarifno številko kakor izdelek), vendar ob upoštevanju 
vsakršnih posebnih omejitev, ki so morda zajete v pravilu. 
Vendar pa izraz „Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
vključno z drugimi materiali iz tarifne številke …“ ali „Izdelava iz 
materialov iz katere koli tarifne številke, vklju čno z drugimi materiali iz 
iste tarifne številke kakor izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne(-ih) številke(-), razen tisti z enakim poimenovanjem, kakor je poimenovanje izdelka v stolpcu 2 seznama. 
3.4 Kadar pravilo v seznamu navaja, da se izdelek lahko izdela iz ve č kakor 
enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali ve č materialov. To 
ne pomeni, da se morajo uporabiti vsi.
 
Primer:  
Pravilo za tkanine iz tarifnih številk 5208 do 5212 dolo ča, da se lahko 
uporabijo naravna vlakna, med drugimi materiali pa se lahko uporabijo tudi 
kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; mogo če je 
uporabiti enega ali drugega ali oboje. 
3.5 Kadar pravilo v seznamu dolo ča, da mora biti izdelek izdelan iz 
določenega materiala, ta pogoj seveda ne prepre čuje uporabe drugih 
materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi 
spodnjo Opombo 6.2 v zvezi s tekstilom.)  
Primer:  
Pravilo za pripravljeno hrano iz tarifne številke 1904, ki posebej izklju čuje 
uporabo žit in njihovih izdelkov, ne prepre čuje uporabe mineralnih soli, 
kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelani iz žit. 
Vendar to ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz 
posameznih materialov, dolo čenih v seznamu, lahko izdelani iz istovr ­
stnega materiala na zgodnejši stopnji.  
Primer:  
Če je v primeru obla čila iz ex Poglavja 62, narejenega iz netkanih 
materialov, za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni možno za četi pri netkanem blagu, čeprav netkano blago 
običajno ne more biti izdelano iz preje.V takih primerih bi bil za četni 
material obi čajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken.
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 544
 
3.6 Kadar pravilo v seznamu za najve čjo vrednost materialov brez porekla, ki 
se lahko uporabijo, navaja dve odstotni postavki, potem se ti dve postavki 
ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, najve čja vrednost vseh 
uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli prese či najvišje od 
navedenih odstotnih postavk. Poleg tega ni dovoljeno prese či posameznih 
odstotnih postavk, ki se nanašajo na dolo čene materiale.  
Opomba 4:  
4.1 Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna 
ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vklju čno z odpadki, in 
če ni druga če določeno, vklju čuje vlakna, ki so mikana, česana ali druga če 
obdelana, vendar ne spredena. 
4.2 Izraz „naravna vlakna“ vklju čuje konjsko žimo iz tarifne številke 0503, 
svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003 pa tudi volnena vlakna, fino ali grobo 
živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305. 
4.3 Izrazi „tekstilna kaša“, „kemi čni materiali“ in „materiali za izdelavo 
papirja“ so v seznamu uporabljeni za poimenovanje materialov, ki se ne 
uvrščajo v poglavja od 50 do 63 in se lahko uporabijo za proizvodnjo 
umetnih, sinteti čnih ali papirnih vlaken ali prej. 
4.4. Izraz „umetna ali sinteti čna rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za 
sintetične ali umetne filamente, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih 
številk 5501 do 5507.
 
Opomba 5:  
5.1 Kadar se za izdelek v seznamu navaja ta opomba, se pogoji, dolo čeni v 
stolpcu 3, ne uporabljajo za nobene osnovne tekstilne materiale, 
uporabljene pri njegovi izdelavi in ki skupaj pomenijo 10 ali manj % skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov. (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj.) 
5.2 Vendar pa se dovoljeno odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za 
mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali ve č osnovnih tekstilnih 
materialov. 
Osnovni tekstilni materiali so naslednji: 
— svila; — volna; — groba živalska dlaka; — fina živalska dlaka; 
— konjska žima; 
— bombaž; — materiali za izdelavo papirja in papir;
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 545
 
— lan; 
— prava konoplja; 
— juta in druga tekstilna vlakna iz li čja; 
— sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav; 
— kokosova vlakna, maniljska konoplja (abaka), ramija in druga rastlinska 
tekstilna vlakna; 
— sinteti čni filamenti; 
— umetni filamenti; 
— elektroprevodni filamenti; 
— sinteti čna rezana vlakna iz polipropilena; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliestra; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliamida; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliakrilonitrila; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poliimida; 
— sinteti čna rezana vlakna iz politetrafluoretilena; 
— sinteti čna rezana vlakna iz poli(fenilensulfida); 
— sinteti čna rezana vlakna iz poli(vinilklorida); 
— druga sinteti čna rezana vlakna; 
— umetna rezana vlakna iz viskoze; 
— druga umetna rezana vlakna; 
— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, 
povezana ali ne 
— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, 
povezana ali ne 
— izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z 
jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plasti čnega sloja, 
prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 
5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plasti čnima slojema; 
— drugi izdelki iz tarifne številke 5605.
 
Primer:  
Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne 
številke 5203 in sinteti čnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je 
mešana preja. Zato se lahko sinteti čna rezana vlakna brez porekla, ki ne 
zadovoljujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemi čnih 
materialov ali tekstilne kaše), uporabijo pod pogojem, da njihova skupna 
teža ne presega 10 % teže preje.  ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 546
 
Primer:  
Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz 
tarifne številke 5107 in sinteti čne preje iz rezanih vlaken iz tarifne 
številke 5509, je mešana tkanina. Zato se sinteti čna preja, ki ne zadovoljuje 
pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemi čnih materialov ali tekstilne 
kaše) ali volnena preja, ki ne zadovoljuje pravil o poreklu (ki zahtevajo 
izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih ali kako druga če 
pripravljenih za predenje) ali kombinacija obeh prej lahko uporabi pod pogojem, da njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.
 
Primer:  
Taftana tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802, izdelana iz bombažne 
preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 
5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, 
izdelana iz prej, uvrš čenih v dve razli čni tarifni številki, ali če so 
uporabljene bombažne preje same mešanice.  
Primer:  
Če je ta taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz tarifne 
številke 5205 in iz sinteti čne tkanine iz tarifne številke 5407, sta 
uporabljeni preji o čitno iz dveh razli čnih osnovnih tekstilnih materialov 
in je zato taftana tekstilna tkanina mešan izdelek. 
5.3 V primeru izdelkov, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s flek ­
sibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je pri tej preji dovoljeno 20 % odstopanje. 
5.4 Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz 
plastičnega sloja, prevle čenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne 
presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene z lepilom med dvema plasti čnima 
slojema“, je pri tem traku dovoljeno odstopanje 30 %.
 
Opomba 6:  
6.1 Kadar je v seznamu navedena ta opomba, se tekstilni izdelki (razen podlog 
in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za izdelan izdelek, dolo čenem v 
seznamu v stolpcu 3, lahko uporabijo pod pogojem, da se uvrš čajo v 
tarifno številko, ki je druga čna od tarifne številke izdelka, ter da njihova 
vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna. 
6.2 Brez vpliva na opombo 6.3 se materiali, ki se ne uvrš čajo v poglavja 50 do 
63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, če vsebujejo 
tekstil ali ne.  
Primer:  
Če pravilo iz seznama dolo ča, da mora biti za dolo čen tekstilni izdelek (na 
primer hla če) uporabljena preja, to ne prepre čuje uporabe kovinskih pred ­
metov, kakor so gumbi, čeprav gumbi niso uvrš čeni v poglavja 50 do 63. 
Iz istega razloga to ne prepre čuje uporabe zadrg, četudi zadrge obi čajno 
vsebujejo tekstil.  ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 547
 
6.3 Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri ra čunanju vrednosti 
vdelanih materialov brez porekla upoštevati vrednost materialov, ki se ne 
uvrščajo v poglavja 50 do 63.  
Opomba 7:  
7.1 Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in 
ex 3403 so specifi čni procesi „naslednji:“ 
(a) vakuumska destilacija; 
(b) ponovna destilacija z zelo natan čnim frakcijskim postopkom (  1 ); 
(c) razbijanje (kreking); 
(d) preoblikovanje (reforming); 
(e) ekstrakcija s selektivnimi topili; 
(f) obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano 
žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in o čiščevanje z naravno aktivno prstjo, 
aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; 
(g) polimerizacija; (h) alkiliranje; 
(i) izomerizacija. 
7.2 Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712 so specifi čni procesi 
„naslednji:“ 
(a) vakumska destilacija; 
(b) ponovna destilacija z zelo natan čnim frakcijskim postopkom (
 1 ); 
(c) razbijanje (kreking); 
(d) preoblikovanje (reforming); 
(e) ekstrakcija s selektivnimi topili; 
(f) obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano 
žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in o čiščevanje z naravno aktivno prstjo, 
aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; 
(g) polimerizacija; 
(h) alkiliranje; 
(ij) izomerizacija. 
(k) samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710 razžveplanje z vodikom, 
ki privede do 85 % zmanjšanja vsebnosti žvepla pri tako obdelanih 
izdelkih (metoda ASTM D 1266 -59 T); 
(l) samo za izdelke iz tarifne številke 2710 odstranjevanje voskov 
(deparafinizacija) z drugo obdelavo kakor filtriranjem;
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 548  
( 1 ) Glej dodatno razlago 4(b) k Poglavju 27 Kombinirane nomenklature
 (m) samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710, obdelava z vodikom pri 
tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250°C, z uporabo katalizatorja, 
razen za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemi čni 
reakciji. Nadaljnja obdelava mazalnih olj iz tarifne postavke ex 2710 z vodikom (na primer hidrofinalizacija ali razbarvanje), da bi še 
posebej izboljšali barvo ali stabilnost, se vseeno ne šteje za specifi čni 
proces; 
(n) samo za kurilna olja iz tarifne številke ex 2710 atmosferska destilacija 
pod pogojem, da se manj kakor 30 % teh izdelkov, vklju čno z 
izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86; 
(o) samo za težka olja razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke 
ex 2710, obdelava s pomo čjo visokofrekven čnih razelektritev skozi 
krtačke. 
(p) samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali 
šote, parafinskega voska z manj kakor 0,75 utežnih odstotkov olja) iz 
tarifne številke ex 2712, odstranjevanje olja s frakcijsko kristalizacijo. 
7.3 Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in 
ex 3403 se poreklo ne pridobi z enostavnimi postopki, kakor so čiščenje, 
dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje dolo čene vsebnosti žvepla z mešanjem izdelkov 
z različno vsebnostjo žvepla, niti katera koli kombinacija teh ali 
podobnih postopkov.
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 549
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 550
 ▼M22  
PRILOGA 15  
SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA IZDELANI IZDELEK PRIDOBI STATUS BLAGA S PO REKLOM  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
Poglavje 1 Žive živali Vse živali iz poglavja 1 morajo biti v celoti 
pridobljene. 
Poglavje 2 Meso in drugi užitni klavni čni proizvodi Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 1 in 2 v celoti pridobljeni. 
Poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevreten čarji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 3 v celoti pridobljeni. 
ex Poglavje 4 Mle čni izdelki; perutninska in pti čja jajca; naravni 
med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso 
navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 4 v celoti pridobljeni. 
0403 Pinjenec, kislo mleko, kisla smetana, jogurt, kefir in 
drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne, z dodatkom sladkorja ali 
drugih sladil, aromatizirano ali z dodanim sadjem, 
lupinastim sadjem ali kakavom Izdelava, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti 
pridobljeni; 
— je ves uporabljen sadni sok (razen ananasovega, 
citroninega ali grenivkinega) iz tar. št. 2009 s 
poreklom, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov iz 
poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 551
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 5 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne 
zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 5 v celoti pridobljeni. 
ex 0502 Pripravljene š četine in dlake doma čega in divjega 
prašiča Čiščenje, dezinfekcija, razvrš čanje in izravnavanje 
ščetin in dlak. 
Poglavje 6 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in 
podobno; rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti 
pridobljeni, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
Poglavje 7 Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 7 v celoti pridobljeni. 
Poglavje 8 Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali dinj in 
lubenic Izdelava, pri kateri: 
— je vse uporabljeno sadje v celoti pridobljeno in 
so vsi uporabljeni oreški v celoti pridobljeni, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov iz 17. 
poglavja ne presega 30 % vrednosti cene 
izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 9 Kava, pravi čaj, mate čaj in začimbe; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 9 v celoti pridobljeni.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 552
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; 
lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki 
vsebujejo kakršenkoli odstotek kave Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. 
0902 Čaj, pravi, aromatiziran ali ne Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. 
ex 0910 Mešanice za čimb Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. 
Poglavje 10 Žita Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 10 v celoti pridobljeni. 
ex Poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; 
pšenični gluten; razen za: Izdelava, pri kateri so vsa uporabljena žita, užitne 
vrtnine, korenine in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljeni. 
ex 1106 Moka, prah in zdrob iz sušenih stro čnic, ki se 
uvrščajo v tar. št. 0713 Sušenje in mletje sušenih stro čnic iz tar. št. 0708. 
Poglavje 12 Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in 
plodovi; industrijske in zdravilne rastline; slama in krma Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 12 v celoti pridobljeni. 
1301 Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne 
smole (na primer balzami) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 1301 ne presega 50 % cene 
izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 553
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
1302 Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, 
pektinati in pektati; agar- agar in druge sluzi ter sredstva za zgoš čevanje, dobljeni iz rastlinskih proiz ­
vodov, modificirani ali nemodificirani: 
— Sluzi in sredstva za zgoš čevanje, dobljeni iz rast ­
linskih proizvodov, modificirani Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za 
zgoščevanje. 
— Drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski 
proizvodi, ki niso omenjeni in ne zajeti na drugem 
mestu Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja 14 v celoti pridobljeni. 
ex Poglavje 15 Masti in olja živalskega in rastlinskega izvora in 
proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne 
masti; voski živalskega in rastlinskega izvora; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
1501 Praši čja maščoba (vklju čno z mastjo) in piš čančja 
maščoba, razen tistih iz tar. št. 0209 ali 1503 
— Maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
tar. št. 0203, 0206 ali 0207 ali kosti iz tar. št. 0506. 
— Drugo Izdelava iz praši čjega mesa ali užitnih klavni čnih 
izdelkov iz tar. št. 0203 ali 0206 ali iz piš čančjega 
mesa in užitnih klavni čnih izdelkov iz tar. št. 0207.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 554
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
1502 Maš čobe živali vrste goved, ovac in koz, razen tistih 
iz tar. št. 1503: 
— Maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. 0201, 0202, 0204 ali 0206 ali kosti iz tar. št. 0506. 
— Drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 2. 
poglavja v celoti pridobljeni. 
1504 Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove 
frakcije, pre čiščeni ali nepre čiščeni, toda kemi čno 
nemodificirani: 
— Trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 1504. 
— Drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 2. 
in 3. poglavja v celoti pridobljeni. 
ex 1505 Pre čiščeni lanolin Izdelava iz surove maš čobe iz volne iz tar. št.1505. 
1506 Druge masti in olja živalskega izvora in njihove 
frakcije, pre čiščene ali nepre čiščene, toda kemi čno 
nemodificirane: 
— Trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 1506. 
— Drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 2. 
poglavja v celoti pridobljeni. 
1507 do 1515 Rastlinska olja in njihove frakcije: 
— Sojino olje, olje iz kikirikija, palmovo, kopre, 
palmovega jedra, babasu, tungovo in oiticica 
olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije 
jojoba olja in olja za tehni čne ali industrijske 
namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 555
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Trdne frakcije, razen iz jojoba olja Izdelava iz drugih materialov iz tar. št.od 1507 do 
1515. 
— Drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski 
materiali v celoti pridobljeni. 
1516 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in 
njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, 
rafinirani ali nerafinirani, toda nadalje nepredelani Izdelava, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz 2. poglavja v 
celoti pridobljeni, in 
— so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti 
pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz 
tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513. 
1517 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti in 
olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij 
različnih masti ali olj iz tega poglavja, primerni za 
prehrano, razen jedilnih masti ali olj ali njihovih frakcij iz tar. št 1516 Izdelava, pri kateri: 
— so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 in 4 v 
celoti pridobljeni, in 
— so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti 
pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513. 
Poglavje 16 Izdelki iz mesa, rib, rakov, mehkužcev ali drugih 
vodnih nevreten čarjev Izdelava iz: 
— živali iz poglavja 1, in/ali — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti 
pridobljeni. 
ex Poglavje 17 Sladkor in sladkorni proizvodi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 556
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 1701 Sladkor iz sladkornega trsa in sladkorne pese ter 
kemično čista saharoza v trdnem stanju, z dodatki 
za aromatiziranje in barvili Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene 
izdelka franko tovarna. 
1702 Drugi sladkorji, vklju čno s kemi čno čisto laktozo, 
maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; 
sladkorni sirupi brez dodatkov za aromatiziranje ali barvil; umetni med in mešanice umetnega ter 
naravnega medu; karamelni sladkor: 
— Kemi čno čista maltoza in fruktoza Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 1702. 
— Drugi sladkorji v trdnem stanju z dodatki za 
aromatiziranje ali barvili Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene 
izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že s 
poreklom. 
ex 1703 Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafiniranju slad ­
korja, z dodatki za aromatiziranje in barvili Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene 
izdelka franko tovarna. 
1704 Sladkorni proizvodi (vklju čno z belo čokolado), brez 
kakava Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 557
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
Poglavje 18 Kakav in kakavovi izdelki Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
1901 Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, 
škroba ali sladnega ekstrakta brez dodatka kakava ali z dodatkom kakava v prahu v koli čini manj kakor 40 
mas. %, prera čunano na popolnoma odmaš čeno 
osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem 
mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404 brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom kaka ­
vovega prahu v koli čini manj kakor 5 mas. %, 
preračunano na popolnoma odmaš čeno osnovo, ki 
niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: 
— Sladni ekstrakt Izdelava iz žit iz poglavja 10. 
— Drugo Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz 17. poglavja ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
1902 Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z 
mesom ali drugimi snovmi) ali druga če pripravljene, 
kakor so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, cmoki, 
ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepri ­
pravljen:
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 558
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klav ­
ničnih izdelkov, rib, školjkarjev ali mehkužcev Izdelava, pri kateri so vsa uporabljena žita in žitni 
izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni. 
— Ki vsebujejo ve č kakor 20 mas. % mesa, klav ­
ničnih izdelkov, rib, školjkarjev ali mehkužcev Izdelava, pri kateri: 
— so vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen 
pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v 
celoti pridobljeni, in 
— so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 in 3 v 
celoti pridobljeni. 
1903 Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba 
kakor kosmi či, zrnca, perle in v podobnih oblikah Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
krompirjevega škroba iz tar. št. 1108. 
1904 Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali 
praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni 
kosmiči); žita (razen koruze), v zrnu ali obliki 
kosmičev ali druge oblike (razen moke, drobljencev 
in zdroba), predkuhana, ali druga če pripravljena, ki 
niso navedena in ne zajeta na drugem mestu Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz tar. 
št. 1806, 
— pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen 
pšenice vrste „durum“ in koruze vrste Zea indurata, in njunih izdelkov) v celoti pridobljeni, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka 
franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 559
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
1905 Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski 
izdelki z dodatkom kakava ali brez njega: hostije, prazne kapsule za farmacevtske proizvode, oblati za 
pečatenje, rižev papir in podobni izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
poglavja 11. 
ex Poglavje 20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreški ali drugih delov 
rastlin; razen za: Izdelava, pri kateri je vse uporabljeno sadje, oreški 
ali vrtnine v celoti pridobljeno. 
ex 2001 Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki 
vsebujejo najmanj 5 mas.% škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. 
ex 2004 in 
ex 2005 Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmi čev, 
pripravljen ali konzerviran druga če kakor v kisu ali 
ocetni kislini Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
2006 Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli 
rastlin, konzervirani v sladkorju (suhi, glazirani ali 
kristalizirani) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene 
izdelka franko tovarna. 
2007 Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji 
iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, 
dobljeni s toplotno obdelavo, z dodatkom sladkorja 
ali drugih sladil ali brez njih Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka 
franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 560
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 2008 — Oreški, brez dodatka sladkorja ali alkohola Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
oreškov in oljnih semen s poreklom iz tar. št. 0801, 0802 in od 1202 do 1207 presega 60 % 
cene izdelka franko tovarna. 
— Arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi 
srčki; koruza Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
— Drugi, razen sadja in oreškov, kuhani druga če 
kakor v sopari ali vodi, brez dodanega sladkorja; 
zamrznjeni Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
2009 Sadni sokovi (tudi grozdni mošt) in zelenjavni 
sokovi, nefermentirani in brez dodatka alkohola, z 
dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 21 Razna živila; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
2101 Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja 
ali mate čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na 
osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena 
cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti 
pridobljena.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 561
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
2103 Pripravki za omake in pripravljene omake, kombi ­
nirane za čimbe in kombinirane mešanice za čimbnih 
sredstev; gor čična moka in zdrob in pripravljena 
gorčica: 
— Pripravki za omake in pripravljene omake, 
kombinirane za čimbe in kombinirane mešanice 
začimbnih sredstev Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.Lahko pa se 
uporabi gor čična moka ali zdrob ali pripravljena 
gorčica. 
— Gorčična moka in zdrob in pripravljena gor čica Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. 
ex 2104 Juhe in ragu juhe in pripravki za te juhe Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, 
razen pripravljenih ali konzerviranih vrtnin iz tar. št. od 2002 do 2005. 
2106 Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem 
mestu Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka 
franko tovarna. 
ex Poglavje 22 Pija če, alkoholi in kis; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti 
pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, 
dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni. 
2202 Vode, vklju čno z mineralnimi vodami in sodavicami, 
z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili ali aromat ­
izirane ter druge brezalkoholne pija če, razen sadnih 
in zelenjavnih sokov, ki se uvrš čajo v tar. št. 2009 Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka,
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 562
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna, in 
— pri kateri je vsak uporabljeni sadni sok (razen 
ananasovega, citroninega ali grenivkinega) s 
poreklom. 
2207 Nedenaturiran etanol(nevtralni, sinteti čni ali fermen ­
tirani etanol), z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etanoli, s katero koli vsebnostjo 
etanola Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz tar. 
št. 2207 ali 2208, in 
— pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti 
pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, 
dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni, ali, če 
so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi arak do višine 5 vol. %. 
2208 Nedenaturirani etanol, z vsebnostjo manj kakor 80 
vol.%; destilati, likerji in druge alkoholne pija če s 
katero koli vsebnostjo alkohola Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz tar. 
št. 2207 ali 2208, in 
— pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti 
pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, 
dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni, ali, če 
so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi arak do višine 5 vol. %. 
ex Poglavje 23 Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena 
krma za živali; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 563
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 2301 Kitov zdrob; moke, zdrob in peleti iz rib ali rakov, 
mehkužcev ali drugih vodnih nevreten čarjev, neus ­
treznih za prehrano ljudi Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz 
poglavja2 in 3 v celoti pridobljeni. 
ex 2303 Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen 
zgoščenih teko čin za namakanje), z vsebnostjo 
proteinov, ra čunano na suh proizvod, ve č kakor 40 
mas. % Izdelava, pri kateri je vsa uporabljena koruza v celoti 
pridobljena. 
ex 2306 Oljne poga če in drugi trdni ostanki ekstrakcije 
olivnega olja, ki vsebujejo ve č kakor 3 mas. % 
olivnega olja Izdelava, pri kateri so vse uporabljene olive v celoti 
pridobljene. 
2309 Izdelki, ki se uporabljajo kakor krma za živali Izdelava, pri kateri: 
— so vsa uporabljena žita, sladkor ali melase, meso 
ali mleko s poreklom, in 
— so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti 
pridobljeni. 
ex Poglavje 24 Tobak in toba čni nadomestki; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi materiali iz poglavja 24 v 
celoti pridobljeni. 
2402 Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali toba čnih 
nadomestkov Izdelava, pri kateri je najmanj 70 ut.% uporabljenega 
nepredelanega tobaka ali toba čnega odpadka iz tar. 
št. 2401 s poreklom. 
ex 2403 Tobak za kajenje Izdelava, pri kateri je najmanj 70 ut % uporabljenega 
nepredelanega tobaka ali toba čnega odpadka iz tar. 
št. 2401 s poreklom.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 564
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 25 Sol; žveplo; zemljine in kamen; sadra, apno in 
cement; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 2504 Naravni grafit, z obogateno vsebino ogljika, 
prečiščen in mlet Bogatenje vsebine ogljika, pre čiščevanje in mletje 
surovega grafita. 
ex 2515 Marmor, razžagan ali kako druga če razrezan v 
pravokotne (vklju čno z kvadratnimi) bloke ali 
plošče debeline do vklju čno 25 cm Rezanje, z žaganjem ali kako druga če, marmorja 
(tudi če je že razžagan) debeline nad 25 cm. 
ex 2516 Granit, porfir, bazalt, peš čenec in drug kamen za 
spomenike ali gradbeništvo, razžagani ali kako drugače razrezani v kvadratne ali pravokotne bloke 
ali plošče debeline do vklju čno 25 cm Rezanje, z žaganjem ali kako druga če, kamna (tudi 
če je že razžagan) debeline nad 25 cm. 
ex 2518 Dolomit, žgan Žganje nežganega dolomita. 
ex 2519 Zdrobljen naravni magnezijev karbonat (magnezit), v 
hermetično zaprtih kontejnerjih, in magnezijev oksid, 
čisti ali ne čisti, razen taljenega magnezijevega oksida 
ali mrtvo pe čenega (sintranega) magnezijevega oksida Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabi naravni magnezijev karbonat (magnezit). 
ex 2520 Sadra, specialno pripravljena za zobozdravstvo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 2524 Naravna azbestna vlakna Izdelava iz azbestnega koncentrata. 
ex 2525 Sljuda v prahu Mletje sljude ali odpadkov sljude. 
ex 2530 Zemeljske barve, žgane ali v prahu Žganje ali mletje zemeljskih barv.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 565
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
Poglavje 26 Rude, žlindre in pepeli Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 27 Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi 
njihove destilacije; bituminozne snovi; mineralni 
voski; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 2707 Olja, pri katerih masa aromatskih sestavin presega 
maso nearomatskih sestavin, ki so podobna 
mineralnim oljem dobljenim z destilacijo katrana iz črnega premoga pri visoki temperaturi, katerih se 65 
vol. % ali ve č destilira pri temperaturi do 250
 o C 
(vključno z mešanicami naftnih olj in benzenom), 
za pogonsko gorivo ali kurjavo Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (  1 ) 
ali Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna. 
ex 2709 Surova olja, dobljena iz bituminoznih mineralov Destruktivna destilacija bituminoznih materialov. 
2710 Olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bitumi ­
noznih materialov, razen surovih ter proizvodi, ki 
niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, ki 
vsebujejo po masi 70 % ali ve č olj iz nafte ali olj, 
dobljenih iz bituminoznih materialov, če so ta olja 
osnovne sestavine teh proizvodov; odpadna olja Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 2 ) 
ali 
Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna. 
2711 Naftni plini in drugi plinasti ogljikovodiki Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 2 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 566
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ali 
Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. št.iz ­
delka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, 
kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelkov franko tovarna. 
2712 Vazelin; parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz 
nafte, stiskani parafini, ozokerit, vosek iz rjavega 
premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, pobarvani ali nepobarvani Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 2 ) 
ali Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna. 
2713 Naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj 
iz bituminoznih materialov Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 1 ) 
ali 
Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna. 
2714 Bitumen in asfalt, naravni; bituminozni in oljni 
skrilavci in katranski pesek; asfaltiti in asfaltne 
kamnine Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov (
 1 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 567
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ali 
Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste 
tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelkov franko tovarna. 
2715 Bitumenske mešanice na osnovi naravnega asfalta, 
naravnega bitumna, bitumna iz nafte, mineralnega 
katrana ali mineralne katranske smole (npr.: 
bizuminozni kit, „cutback“) Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 1 ) 
ali Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna. 
ex Poglavje 28 Anorganski kemi čni proizvodi; organske in 
anorganske spojine plemenitih kovin, redkih 
zemeljskih kovin in radioaktivnih elementov in izotopov; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 2805 „Mischmetall“ Izdelava z elektrolitsko ali toplotno obdelavo, pri 
kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 2811 Žveplov trioksid Izdelava iz žveplovega dioksida. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 568
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 2833 Aluminijev sulfat Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 2840 Natrijev perborat Izdelava iz dinatrijevega tetraborata pentahidrata. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 29 Organski kemijski proizvodi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 2901 Acikli čni ogljikovodiki za uporabo kakor pogonsko 
gorivo ali ogrevanje Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 1 ) 
ali Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna. 
ex 2902 Cikloalkani in cikloalkeni (razen azulenov), benzeni, 
tolueni, ksileni, za uporabo kakor pogonsko gorivo ali za kurjavo Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 1 ) 
ali Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene 
izdelkov franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 569
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 2905 Kovinski alkoholati alkoholov iz te tar. št. in iz 
etanola Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 2905. Lahko pa se 
uporabijo kovinski alkoholati iz te tar. št. pod 
pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
2915 Nasi čene acikli čne monokarboksilne kisline in 
njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksi ­
kisline, njihovi halogenski, sulfo—,nitro-ali nitrozo 
derivati Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. Vendar 
vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 2915 in 2916 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 2932 — Notranji etri in njihovi halogenski sulfo-, nitro- 
in nitrozoderivati Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. Vendar 
vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 2909 
ne sme presegati 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— Ciklični acetali in notranji hemiacetali in njihovi 
halogenski, sulfo-nitro- ali nitrozoderivati Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
2933 Heterocikli čne spojine samo s heteroatomom ali 
heteroatomi dušika; Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. Vendar 
vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 2932 
in 2933 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
2934 Nukleinske kisline in njihove soli, kemi čno določene 
ali nedolo čene; druge heterocikli čne spojine Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. Vendar 
vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 2932, 2933 in 2934 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 2939 Koncentrati iz makove slame, ki vsebujejo manj 
kakor 50 mas.% alkaloidov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 570
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 30 Farmacevtski proizvodi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarne. 
3002 Človeška kri; živalska kri, pripravljena za uporabo v 
terapevtske, profilakti čne ali diagnosti čne namene; 
antiserumi in druge frakcije krvi ter modificirani 
imunološki proizvodi, dobljeni po biotehni čnih 
postopkih ali kako druga če; cepiva, toksini, kulture 
mikroorganizmov (razen kvasovk) in podobni proizvodi: 
— Izdelki, ki so sestavljeni iz dveh sestavin ali ve č, 
ki so pomešani za terapevtske ali profilakti čne 
namene, ali nepomešani izdelki za te namene, 
pripravljeni v odmerjene doze ali v oblike ali pakiranje za prodajo na drobno Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3002. Lahko pa se 
uporabijo materiali, ki so poimenovani enako, 
kakor je izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— Drugo: 
— — človeška kri Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3002. Lahko pa se 
uporabijo materiali, ki so poimenovani enako, 
kakor je izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
— — živalska kri, pripravljena za terapevtsko ali 
profilaktično rabo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3002. Lahko pa se 
uporabijo materiali, ki so poimenovani enako, 
kakor je izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 571
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— — frakcije krvi, razen antiserumov, hemo ­
globina, globulina iz krvi in globulina iz 
serumov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3002. Lahko pa se 
uporabijo materiali, ki so poimenovani enako, 
kakor je izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
— — hemoglobin, globulin iz krvi in globulin iz 
serumov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno z 
drugimi materiali iz tar. št. 3002. Lahko pa se 
uporabijo materiali, ki so poimenovani enako, kakor 
je izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
— — drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3002. Lahko pa se uporabijo materiali, ki so poimenovani enako, 
kakor je izdelek, pod pogojem, da njihova vrednost 
ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
3003 in 
3004 Zdravila (razen proizvodov iz tar. št. 3002, 3005 ali 
3006) 
— Pridobljeni iz amikacina iz tar. št. 2941 Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz tar. št. 3003 in 3004 pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka.Lahko pa se 
uporabijo materiali iz tar. št. 3003 in 3004 pod 
pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna, in
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 572
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 
ex 3006 Odpadni farmacevtski proizvodi definirani z opombo 
4(k) k poglavju 30 Ohrani se tisto poreklo izdelka, kakor je v njegovi 
izvirni uvrstitvi. 
ex Poglavje 31 Gnojila; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 3105 Mineralna ali kemi čna gnojila, ki vsebujejo dva ali 
tri gnojilne elemente - dušik, fosfor in kalij; druga 
gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vklju čno 10 kg 
bruto mase; razen za: 
— natrijev nitrat 
— kalcijev cianamid 
— kalijev sulfat — magnezijev kalijev sulfat Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 32 Ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi 
derivati; barve, pigmenti in druga barvila; pripravljena premazna sredstva in laki; kiti in druge 
tesnilne mase; tiskarske barve in črnila; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 573
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 3201 Tanini in njihove soli, etri, estri in drugi derivati Izdelava iz ekstraktov za strojenje rastlinskega 
porekla. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3205 Lak barve; preparati predvideni v 3. opombi v tem 
poglavju na osnovi lak barv (  3 ) Izdelava iz materialov iz katere koli tar št, razen 
materialov iz tar. št. 3203, 3204 in 3205. Lahko pa 
se uporabijo materiali iz tar. št. 3205 pod pogojem, 
da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 33 Eteri čna olja in rezinoidi; parfumerijski, kozmeti čni 
in toaletni izdelki; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3301 Eteri čna olja (brez terpenov ali s terpeni), vklju čno z 
zgoščenimi (trdimi) olji (concretes) in čistimi olji; 
izvlečki oleosmol; rezinoidi; koncentrati eteri čnih 
olj in maš čob v masteh, neeteri čnih oljih, voskih 
ali podobnem, dobljeni z ekstrakcijo eteri čnih olj z 
mastjo ali maceracijo; stranski terpenski proizvodi, dobljeni z deterpenacijo eteri čnih olj; vodni destilati 
in vodne raztopine eteri čnih olj Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z materiali iz druge „skupine“ (
 4 ) v tej tar. št. Lahko 
pa se uporabijo materiali iz iste skupine, kakor je 
skupina izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 34 Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni 
preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loš čenje ali čiščenje, 
sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in 
„zobarski voski“ ter zobarski preparati na osnovi 
sadre; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 574
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 3403 Mazalni preparati, ki vsebujejo manj kakor 70 mas.% 
naftnih olj ali olj, pridobljenih iz bituminoznih mineralov Postopki rafiniranja in/ali en ali ve č specifičnih 
procesov. (
 1 ) 
ali Drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni 
materiali uvrš čajo v drugo tar. št, kakor je tar. 
št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednostne presega 50 % cene 
izdelka franko tovarna. 
3404 Umetni voski in pripravljeni voski: 
— Na osnovi parafina, voskov iz nafte, voskov, 
dobljenih iz bituminoznih mineralov, stisnjenega 
parafina ali parafina z odstranjenim oljem Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen: 
— hidrogeniziranih olj, ki imajo lastnost voska iz 
tar. št. 1516, 
— maščobnih kislin, ki niso kemi čno definirane ali 
maščobnih industrijskih alkoholov, ki imajo 
lastnost voskov iz tar. št. 3823, in 
— materialov iz tar. št. 3404. Ti materiali se lahko uporabijo pod pogojem, da 
njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 575
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 35 Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; 
encimi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3505 Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preže ­
latinizirani in esterificirani škrobi); lepila na osnovi 
škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modi ­
ficiranih škrobov: 
— Škrobni etri in estri Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3505. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
tar. št. 1108. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 3507 Pripravljeni encimi, ki niso navedeni in ne zajeti na 
drugem mestu Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
Poglavje 36 Razstreliva; pirotehni čni proizvodi; vžigalice; 
piroforne zlitine; vnetljivi preparati Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 576
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 37 Proizvodi za fotografske in kinematografske namene; 
razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
3701 Fotografske ploš če in plan filmi, ob čutljivi za 
svetlobo, neosvetljeni, iz kakršnega koli materiala, 
razen iz papirja, kartona ali tekstila; plan filmi za trenutno (hitro) fotografijo, ob čutljivi na svetlobo, 
neosvetljeni, v kasetah ali brez njih: 
— Plan filmi za trenutno (hitro) barvno fotografijo, 
v kasetah Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. 3701 in 3702. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3702, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. 3701 in 3702. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3701 in 3702, pod pogojem, da njihova 
skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka 
franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
3702 Fotografski filmi v zvitkih, ob čutljivi na svetlobo, 
neosvetljeni, iz kakršnega koli materiala, razen iz papirja, kartona ali tekstila; filmi v zvitkih za 
trenutne (hitre) fotografije, ob čutljivi na svetlobo, 
neosvetljeni Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. 3701 in 3702. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 577
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
3704 Fotografske ploš če, filmi, papir, karton in tekstil, 
osvetljeni toda nerazviti Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. od 3701 do 3704. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 38 Razni proizvodi kemijske industrije; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko 
tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 3801 — Koloidni grafit v oljni suspenziji in polkoloidni 
grafit; ogljikove paste za elektrode Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— Grafit v obliki paste kakor mešanica z 
mineralnimi olji z ve č kakor 30 mas.% grafita Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 3403 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 3803 Rafinirano tal olje Rafiniranje surovega tal olja. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 3805 Sulfatna terpentinska olja, pre čiščena Pre čiščevanje z destilacijo ali rafiniranjem surovega 
sulfatnega terpentinskega olja. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 578
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 3806 Smolni estri (ester gums) Izdelava iz smolnih kislin. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 3807 Lesni katran (lesna katranska smola) Destilacija lesnega katrana. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
3808 Insekticidi, rodenticidi, fungicidi, herbicidi, sredstva 
zoper klitje, sredstva za urejanje rasti rastlin, dezin ­
fektanti in podobni proizvodi, pripravljeni v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno ali kot preparati ali proizvodi (npr. žveplani trakovi, stenji, sve če in 
muholovke) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3809 Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za 
pospeševanje barvanja ali fiksiranje barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in 
podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti 
na drugem mestu Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
3810 Preparati za dekapiranje kovinskih površin; talila in 
drugi pomožni preparati za spajkanje in varjenje; praški in paste za spajkanje in varjenje, ki so 
sestavljeni iz kovin in drugih materialov; preparati, 
ki se uporabljajo kot jedra ali obloge za elektrode ali varilne palice Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cena izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 579
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
3811 Preparati zoper detonacijo, antioksidanti, preparati za 
preprečevanje kopi čenja smole, za zboljšanje viskoz ­
nosti, preparati za prepre čevanje korozije in drugi 
pripravljeni aditivi, za mineralna olja (vklju čno z 
bencinom) ali za druge teko čine, ki se uporabljajo 
v iste namene kakor mineralna olja: 
— Pripravljeni aditivi za mazalna olja, ki vsebujejo 
naftna olja ali olja iz bituminoznih mineralov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 3811 ne presega 50 % cene 
izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3812 Pripravljeni pospeševalci vulkanizacije, sestavljeni 
plastifikatorji za gumo in plasti čne mase, ki niso 
navedeni in ne zajeti na drugem mestu, antioskidanti in drugi sestavljeni stabilizatorji za gumo in plasti čne 
mase Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
3813 Preparati in polnila za aparate za gašenje požara; 
napolnjene granate za gašenje požara Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3814 Sestavljena organska topila in razred čila, ki niso 
navedena in ne zajeta na drugem mestu; pripravljena sredstva za odstranjevanje premazov ali lakov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 580
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
3818 Kemi čni elementi, dopirani za uporabo v elektroniki, 
v obliki kolutov, ploš čic ali v podobnih oblikah; 
kemične spojine, dopirane za uporabo v elektroniki Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3819 Teko čine za hidravli čne zavore in druge pripravljene 
tekočine za hidravli čni prenos, ki po masi ne 
vsebujejo ali vsebujejo pod 70 % naftnega olja ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
3820 Preparati zoper zmrzovanje in pripravljene teko čine 
za odtajanje Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3822 Diagnosti čni ali laboratorijski reagenti na podlogi 
(nosilcu); pripravljeni diagnosti čni ali laboratorijski 
reagenti na nosilcu ali brez njega, razen tistih iz tar. št. 3002 ali 3006; standardni referen čni vzorci Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3823 Industrijske maš čobne monokarbonske kisline; kisla 
olja iz rafinacije; industrijski maš čobni alkoholi 
— Industrijske maš čobne monokarbonske kisline; 
kisla olja iz rafinacije Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
— Industrijski maš čobni alkoholi Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 3823.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 581
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
3824 Pripravljena vezivna sredstva za livarske modele ali 
livarska jedra, kemi čni proizvodi in preparati 
kemijske industrije in sorodnih industrij (vklju čno 
tudi s tistimi, ki so sestavljeni iz mešanic naravnih 
proizvodov), ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu: 
— Naslednji iz te tarifne številke: 
— — Pripravljena vezivna sredstva za livarske 
modele ali livarska jedra na osnovi naravnih 
smolnih izdelkov 
— — Naftenske kisline, njihove v vodi netopne soli 
in njihovi estri 
— — Sorbitol, razen sorbitola iz tar. št. 2905 
— — Petrolejevi sulfonati, razen petrolejevih 
sulfonatov alkalnih kovin, amoniaka ali etanolaminov, tiofenirane sulfonske kisline, 
iz olj pridobljenih iz bituminoznih mineralov 
in njihovih soli 
— — Ionski izmenjalc 
— — Sušilci (getterji) za vakuumske cevi 
— — Alkalni železovi oksidi za pre čiščevanje plina 
— — Amoniakova voda in izkoriš čeni oksidi 
dobljeni pri čišenju plina iz premoga 
— — Sulfonaftenske kisline, njihove v vodi netopne 
soli in njihovi estri Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 582
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— — Fuzelno in dipelovo olje 
— — Mešanice soli, ki vsebujejo razli čne anione 
— — Paste za kopiranje na osnovi želatine, s 
podlogo iz papirja ali tekstila ali brez nje 
— Drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3901 do 3915 Plasti čne mase v primarnih oblikah; odpadki, 
ostružki in ostanki iz plastike; razen za tar. št. ex 3907 in 3912, za kateri so pravila dolo čena v 
nadaljevanju: 
— Izdelki adicijske homopolimerizacije, pri kateri 
enojni monomer prispeva ve č kakor 99 mas. % 
celotne vsebine polimerov Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna; 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz 39. poglavja ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. (
 5 ) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz 39. poglavja ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. (
 5 ) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 583
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 3907 Kopolimeri, narejeni iz polikarbonata in akrilonitril- 
butadien- stiren kopolimera (ABS) Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo materiali iz iste tar.št, kakor je tar. 
št. izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. (
 5 ) 
— Poliester Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz 39. poglavja ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna in/ali izdelava iz tetrabrom- 
(bisfenol A) polikarbonata. 
3912 Celuloza in njeni kemi čni derivati, ki niso navedeni 
in ne zajeti na drugem mestu, v primarnih oblikah Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz iste tar. št, kakor je izdelek ne 
presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
3916 do 3921 Polizdelki in izdelki iz plastike; razen iz tar. 
št. ex 3916, ex 3917, ex 3920 in ex 3921, za katere 
so pravila dolo čena v nadaljevanju 
— Ploščati izdelki, bolj kakor le površinsko 
obdelani ali rezani v druge oblike, razen pravo ­
kotnih (vklju čno z kvadratnimi); drugi izdelki, 
bolj obdelani kakor le površinsko obdelani Izdelava, pri kateri vrednost - vseh uporabljenih 
materialov iz 39. poglavja ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 584
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugi: 
— — izdelki adicijske homopolimerizacije, pri 
kateri enojni monomer prispeva ve č kakor 
99 mas. % celotne vsebine polimerov Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz. 39. poglavja ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. (
 5 ) Izdelava, pri kateri vrednost katerega koli uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— — drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz 39. poglavja ne presega 20 % cene 
izdelka franko tovarna. (  5 ) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 3916 in 
ex 3917 Profilni izdelki in cevi Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 50 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz iste tar. št, kakor je 
tar. št. izdelka, ne presega 20 % cene izdelka 
franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 3920 — Folije ali filmi iz ionomerov Izdelava iz delne termoplasti čne soli, ki je kopolimer 
etilena in metakrilne kisline in je delno nevtralizirana 
z ioni kovine, predvsem cinka in natrija. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 585
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Folije iz regenerirane celuloze, poliamidov ali 
polietilena Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz iste tar. št, kakor je tar. štev. izdelka, ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 3921 Folije iz plasti čnih mas, metalizirane Izdelava iz visoko prosojnih poliestrskih folij 
debeline manj kakor 23 mikronov. (
 6 ) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
3922 do 3926 Izdelki iz plasti čnih mas Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 40 Kav čuk in proizvodi iz kav čuka in gume; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 4001 Laminirane ploš če ali krep iz kav čuka za čevlje Laminacija folij iz naravnega kav čuka. 
4005 Mešanice kav čuka, nevulkanizirane, v primarnih 
oblikah ali ploš čah, listih ali trakovih Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov, razen naravnega kav čuka, ne presega 
50 % cene izdelka franko tovarna. 
4012 Protektirane ali rabljene zunanje gume (plaš či); polne 
gume ali gume z zra čnimi komorami, zamenljivi 
protektorji (plasti) in š čitniki iz vulkaniziranega 
kavčuka (gume): 
— Protektirane gume, polne gume ali gume z 
zračnimi komorami Protektiranje rabljenih zunanjih gum.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 586
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
tar. št. 4011 in 4012. 
ex 4017 Izdelki iz trde gume Izdelava iz kav čuka. 
ex Poglavje 41 Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in 
usnje; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 4102 Surove kože ovc ali jagnjet, brez volne Odstranjevanje volne s kože ovac ali jagnjet, z 
volno. 
4104 do 4106 Strojena ali „crust“ koža brez volne ali dlak, cepljena 
ali necepljena, toda nadalje neobdelana Ponovno strojenje predhodno strojenih kož. 
ali Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
4107, 4112 in 
4113 Usnje, naprej obdelano po strojenju ali „crust“, 
vključno s pergamentno obdelanimi, brez volne, 
cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tar. št. 4114 Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. od 4104 do 4113. 
ex 4114 Lakasto usnje in lakasto plastovito usnje; metali ­
zirano usnje Izdelava iz materialov iz tar. št. od 4104 do 4106, 
4107,4112 ali 4113 pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
Poglavje 42 Usnjeni izdelki, sedlarski in jermenarski izdelki; 
predmeti za potovanje, ro čne torbe in podobni 
izdelki iz živalskih črev Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 587
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 43 Naravno in umetno krzno; krzneni izdelki; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 4302 Strojeno ali obdelano krzno, sestavljeno: 
— Plošče, križi in podobne oblike Beljenje ali barvanje, vklju čno z rezanjem in 
sestavljanjem nesestavljenega strojenega ali obdelanega krzna. 
— Drugo Izdelava iz nesestavljenega strojenega ali obdelanega 
krzna. 
4303 Obla čila, pribor za obla čila in drugi krzneni izdelki Izdelava iz nesestavljenega strojenega ali obdelanega 
krzna iz tar. št. 4302. 
ex Poglavje 44 Les in lesni izdelki, lesno oglje; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 4403 Les, grobo obdelan (raz četverjen) Izdelava iz grobo obdelanega lesa, olubljenega ali ne, 
ali samo grobo tesanega. 
ex 4407 Les, vzdolžno žagan ali cepljen, rezan ali luš čen, 
skobljan, brušen ali na koncih spojen, debeline nad 6 mm Skobljanje, brušenje ali lepljenje s spajanjem na 
koncih. 
ex 4408 Listi za furniranje (vklju čno s tistimi, ki so 
pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) in za vezane ploš če debeline do vklju čno 6 mm, spojene 
in drug les, žagan po dolžini, rezan ali lupljen 
debeline do vklju čno 6 mm, skobljan, brušen ali na 
koncih spojen Spajanje, skobljanje, brušenje ali lepljenje s 
spajanjem na koncih.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 588
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 4409 Les, profiliran vzdolž katerega koli roba, konca ali 
strani, vklju čno s skobljanim, brušenim ali na koncih 
spojenim: 
— Brušeni ali na koncih spojeni Brušenje ali spajanje na koncih. 
— Profiliran les (pero in utori) in okrasne letve Predelava v profiliran les (pero in utor) ali okrasne 
letve. 
ex 4410 do 
ex 4413 Profiliran les (pero in utori) in okrasne letve za 
notranjo dekoracijo in druge oblikovane ploš če Predelava v profiliran les (pero in utor) ali okrasne 
letve. 
ex 4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, bobni in podobna 
embalaža za pakiranje, iz lesa Izdelava iz desk, ki niso razrezane na dolo čeno 
velikost. 
ex 4416 Sodi, kadi, vedra in drugi trgovski proizvodi in 
njihovi deli, iz lesa Izdelava iz klanih dog, nadalje neobdelanih, razen 
razžaganih na dveh glavnih površinah. 
ex 4418 — Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za 
gradbeništvo Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.Lahko pa se 
uporabijo celi časte lesene ploš če, skodle in opaži. 
— Profiliran les (pero in utori) in okrasne letve Predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne 
letve. 
ex 4421 Trš čice za vžigalice; lesne kljukice ali zati či za 
obutev Izdelava iz lesa iz katere koli tar. št, razen lesene 
žice iz tar. št. 4409.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 589
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 45 Pluta in plutasti izdelki; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
4503 Izdelki iz naravne plute Izdelava iz plute iz tar. št. 4501. 
Poglavje 46 Izdelki iz slame, esparta in drugih materialov za plet ­
arstvo; košarski in pletarski izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
Poglavje 47 Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih 
materialov;papirni ali kartonski odpadki in ostanki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 48 Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali 
kartona; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 4811 Papir in karton, samo s črtami ali kvadrati Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 
47. 
4816 Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za 
kopiranje ali prenašanje, razen tistih iz tar. št. 4809; matrice za razmnoževanje in ofsetne plošče iz papirja, v škatlah ali brez škatel Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 
47. 
4817 Pisemski ovitki, pisemske kartice, dopisnice in karte 
za dopisovanje brez slike, iz papirja ali kartona; kompleti za dopisovanje v škatlah, vre čkah, notesih 
in podobnih pakiranjih iz papirja ali kartona Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 590
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 4818 Toaletni papir Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz 
poglavja 47. 
ex 4819 Škatle, zaboji, vre če in drugi izdelki za pakiranje, iz 
papirja, kartona, celulozne vate ali listov ali trakov iz celuloznih vlaken Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 4820 Bloki s pisemskim papirjem Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 4823 Drug papir, karton, celulozna vata ter listi in trakovi 
iz celuloznih vlaken, razrezani v dolo čene velikosti 
ali oblike Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 47. 
ex Poglavje 49 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi 
grafične industrije, rokopisi, tipkana besedila in 
načrti; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
4909 Poštne razglednice, čestitke in karte z osebnimi 
sporočili, tiskane, ilustrirane ali neilustrirane, z 
ovitki ali okraski ali brez njih Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. 4909 in 4911. 
4910 Koledarji vseh vrst, tiskani, vklju čno s koledarskimi 
bloki: 
— Koledarji vrste „ve čni“ ali z zamenljivimi bloki 
na podlagah, ki niso iz papirja ali kartona Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 591
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. 4909 in 4911. 
ex Poglavje 50 Svila; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 5003 Svileni odpadki (vklju čno z zapredki, neprimernimi 
za odvijanje, odpadki preje in raztrganimi tekstilnimi 
svilenimi materiali), mikani ali česani Mikanje ali česanje svilenih odpadkov. 
5004 do 
ex 5006 Svilena preja in preja iz svilenih odpadkov Izdelava iz: (  7 ) 
— surove svile ali iz odpadkov svile, mikanih ali 
česanih ali druga če predelanih za predenje, 
— drugih naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih 
ali drugače pripravljenih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5007 Tkanine iz svile ali svilenih odpadkov: 
— Z vtkanimi gumijastimi nitmi Izdelava iz enojne preje. (  7 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 592
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugi Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, — naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če pripravljenih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— papirja. 
ali Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 51 Volna, fina ali groba živalska dlaka, preja in tkanine 
iz konjske žime; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
5106 do 5110 Preja iz volne, iz fine ali grobe živalske dlake ali iz 
konjske žime Izdelava iz: (
 7 ) 
— surove svile ali iz odpadkov svile, mikanih ali 
česanih ali kako druga če predelanih za predenje,
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 593
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih ali 
drugače pripravljenih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5111 do 
5113 Tkanine iz volne, iz fine ali grobe živalske dlake ali 
iz konjske žime 
— Z vtkanimi gumijastimi nitmi Izdelava iz enojne preje. (  7 ) 
— Druge Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, — naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če pripravljenih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— papirja. 
ali Tiskanje, spremljano z najmanj dvema pripravljalnima 
ali končnima postopkoma (kakor so razmaš čevanje, 
beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, 
kalandiranje, obdelava za odpornost proti kr čenju, 
trajna kon čna obdelava, obogatitev, impregnacija, 
popravljanje in odstranjevanje vozlov), pod pogojem, 
da vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 
47,5 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 594
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 52 Bombaž; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
5204 do 
5207 Preja in sukanec iz bombaža Izdelava iz: (  7 ) 
— surove svile ali odpadkov svile, mikanih ali 
česanih ali druga če pripravljenih za predenje, 
— naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih ali 
drugače pripravljenih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5208 do 
5212 Bombažne tkanine: 
— Z vtkanimi gumijastimi nitmi Izdelava iz enojne preje. (  7 ) 
— Druge Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, 
— naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če pripravljenih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— papirja.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 595
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za 
odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % 
cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 53 Druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in 
tkanine iz papirne preje; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
5306 do 
5308 Preja iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken; papirna 
preja Izdelava iz: (
 7 ) 
— surove svile ali ostankov svile, mikanih ali 
česanih ali druga če pripravljenih za predenje, 
— naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih ali 
drugače pripravljenih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5309 do 5311 Tkanine iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken; 
tkanine iz papirne preje: 
— Z vtkanimi gumijastimi nitmi Izdelava iz enojne preje. (  7 ) 
— Druge Izdelava iz: (  7 )- preje iz kokosovega vlakna, 
— preje iz jute, 
— naravnih vlaken,
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 596
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če pripravljenih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— papirja. ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna. 
5401 do 
5406 Preja, monofilamenti in sukanec iz umetnih ali sinte ­
tičnih filamentov Izdelava iz: (
 7 ) 
— surove svile ali ostankov svile, mikanih ali 
česanih ali druga če pripravljenih za predenje, 
— naravnih vlaken, nemikanih in ne česanih ali 
kako druga če pripravljenih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 597
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
5407 in 
5408 Tkanine iz preje iz umetnih ali sinteti čnih fila­
mentov: 
— Z vtkanimi gumijastimi nitmi Izdelava iz enojne preje. (  7 ) 
— Druge Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, 
— naravnih vlaken, — umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če pripravljenih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— papirja. ali Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za 
odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov) pod pogojem, da vrednost uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % 
cene izdelka franko tovarna. 
5501 do 5507 Umetna ali sinteti čna rezana vlakna Izdelava iz kemi čnih materialov ali tekstilne kaše.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 598
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
5508 do 
5511 Preja in sukanec za šivanje iz umetnih ali sinteti čnih 
rezanih vlaken Izdelava iz: (  7 ) 
— surove svile ali odpadkov svile, mikanih ali 
česanih ali druga če pripravljenih za predenje, 
— naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih ali 
kako druga če pripravljenih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5512 do 
5516 Tkanine iz umetnih in sinteti čnih rezanih vlaken: 
— Z vtkanimi gumijastimi nitmi Izdelava iz enojne preje. (  7 ) 
— Druge Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, — naravnih vlaken, — umetnih in sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če pripravljenih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— papirja.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 599
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 56 Vata, klobu čevina in netkani material; specialne 
preje; vrvi, motvozi, konopci in prameni ter proizvodi iz njih; razen za: Izdelava iz: (
 7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, 
— naravnih vlaken, — kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5602 Klobu čevina,vklju čno z impregnirano, prevle čeno ali 
laminirano: 
— Iglana klobu čevina Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
Lahko se uporabijo: 
— polipropilenski filament iz tar. št. 5402, 
— polipropilenska vlakna iz tar. št. 5503 ali 5506, 
ali
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 600
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— filamentni trak iz polipropilena iz tar. št. 5501, 
pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega 
filamenta ali vlakna nižja od 9 deciteksov, pod 
pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, — umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, 
pridobljenih iz kazeina ali 
— kemičnih materialov, ali tekstilne kaše. 
5604 Niti in kord iz gume, prekrit s tekstilnim materialom; 
tekstilna preja, trakovi in podobno iz tar. št. 5404 ali 5405, impregnirani, prevle čeni, prekriti, obloženi z 
gumo ali plasti čno maso: 
— Niti in kord iz gume, prekriti s tekstilnim 
materialom Izdelava iz gumijastih niti in vrvi, ki niso prekrite s 
tekstilom. 
— Drugo Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, nemikanih ali ne česanih ali 
kako druga če predelanih za predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 601
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
5605 Metalizirana preja, vklju čno s posukano prejo, ki je 
sestavljena iz tekstilne preje, trakov ali podobnih oblik iz tar. št. 5404 ali 5405, kombiniranih s kovino v obliki niti, trakov ali prahu ali prevle čenih s kovino Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, — umetnih in sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če predelanih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
5606 Posukana preja, zviti trakovi in podobne oblike iz 
tar. št. 5404 ali 5405, razen povitih proizvodov iz 
tar. št. 5605 in posukane preje iz konjske dlake iz 
grive in repa; ženiljska preja (vklju čno s kosmi čeno 
ženiljsko prejo); efektno vozli časta preja Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, 
— umetnih in sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
in nečesanih ali kako druga če predelanih za 
predenje, 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, ali 
— materialov za izdelavo papirja. 
Poglavje 57 Preproge in druga talna prekrivala: 
— Iz iglane klobu čevine Izdelava iz: (  7 ) 
— naravnih vlaken, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
Lahko se uporabijo: — preja iz polipropilenskega filamenta iz tar. 
št. 5402, 
— polipropilenska vlakna iz tar. št. 5503 ali 5506 
ali
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 602
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— filamentni traki iz polipropilena iz tar. št. 5501, 
pri katerih je v vseh primerih vsebina vsakega 
filamenta ali vlakna manjša od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
Tkanina iz jute se lahko uporablja kakor podloga. 
— Iz druge klobu čevine Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, nemikanih in ne česanih ali 
kako druga če predelanih za predenje, ali 
— kemičnih 
— Drugo Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna ali jute, 
— preje iz sinteti čnih ali umetnih filamentov, 
— naravnih vlaken, ali 
— sinteti čnih ali umetnih rezanih vlaken, nemikanih 
in nečesanih ali kako druga če predelanih za 
predenje. 
Tkanina iz jute se lahko uporablja kakor podloga. 
ex Poglavje 58 Specialne tkanine; taftane tkanine; čipke; tapiserije; 
pozamentarija; vezenine; razen za: 
— Kombinirane z gumijasto nitjo Izdelava iz enojne preje. (  7 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 603
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Druge Izdelava iz: (  7 ) 
— naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
in nečesanih ali kako druga če predelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše, 
ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za 
odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje ali odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % 
cene izdelka franko tovarna. 
5805 Ro čno tkane tapiserije (vrsta: gobelin, flandrijske, 
beauvais, aubusson in podobne) in z iglo izdelane 
tapiserije (npr. z drobnim in križnim vbodom), vključno z konfekcioniranimi Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. 
5810 Vezenina v metraži, trakovih ali motivih Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 604
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
5901 Tekstilni materiali, prevle čeni z lepilom ali 
škrobnimi snovmi, ki se uporabljajo za zunanjo vezavo knjig in podobne namene; tkanine za 
risanje; projektno platno; kanafas, pripravljen za 
slikanje; toge tkanine (buckram) in podobni tekstilni materiali, ki se uporabljajo za izdelavo klobukov Izdelava iz preje. 
5902 Kord tkanine za avtomobilske plaš če iz preje iz 
najlona, poliestra ali viskoznega rajona, velike trdnosti: 
— Z vsebnostjo do vklju čno 90 mas. % tekstilnih 
materialov Izdelava iz preje. 
— Druge Izdelava iz kemi čnih materialov ali tekstilne kaše. 
5903 Tekstilni materiali, impregnirani, premazani, 
prevlečeni ali prekriti ali laminirani s plasti čnimi 
masami, razen tistih iz tar. št. 5902 Izdelava iz preje. 
ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za 
odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % 
cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 605
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
5904 Linolej, vklju čno z rezanim v oblike; talna prekrivala 
na tekstilni podlagi, premazani, prevle čeni ali 
prekriti, vklju čno z razrezanimi v oblike Izdelava iz preje. (  7 ) 
5905 Zidne tapete iz tekstilnih surovin: 
— Impregnirane, premazane, prevle čene ali prekrite 
ali lamimrane z gumo, plasti čnimi masami ali 
drugimi materiali Izdelava iz preje. 
— Druge Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, — naravnih vlaken, 
— sinteti čnih ali umetnih rezanih vlaken, nemikanih 
in nečesanih ali kako druga če predelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna. 
5906 Gumirani tekstilni materiali, razen tistih iz tar. 
št. 5902: 
— Pleteni ali kva čkani materiali Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken,
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 606
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
in nečesanih ali kako druga če predelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
— Drugi materiali iz sinteti čne filament preje, ki 
vsebuje ve č kakor 90 mas. % tekstilnih 
materialov Izdelava iz kemi čnih materialov. 
— Druge Izdelava iz preje. 
5907 Tekstilni materiali, druga če impregnirani, premazani, 
prevlečeni ali prekriti; platna, slikana za odrske 
kulise, tkanine za ateljeje in podobne namene Izdelava iz preje. 
ali 
Tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za 
odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost 
uporabljene netiskane tkanine ne presega 47,5 % 
cene izdelka franko tovarna. 
5908 Stenji iz tekstila, tkani, prepleteni ali pleteni, za 
svetilke, pe či, vžigalnike, sve če ipd.; žarilne 
mrežice za plinsko razsvetljavo in cevasto pleteni 
materiali za plinske svetilke, impregnirani ali neim ­
pregnirani: 
— Žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo, impreg ­
nirane Izdelava iz cevasto pletenih materialov za svetilke.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 607
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Druge Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
5909 do 
5911 Tekstilni izdelki, za industrijsko uporabo: 
— Diski ali obro či za poliranje, razen iz 
klobučevine iz tar. št. 5911 Izdelava iz preje ali odpadkov tkanin ali krp iz tar. 
št. 6310. 
Tkanine, ki se uporabljajo pri izdelavi papirja ali v 
druge tehni čne namene, podložene ali nepodložene s 
klobučevino, prevle čene ali prekrite ali ne, cevaste 
ali neskon čne, z eno ali ve č osnovami in/ali votki 
ali ravno tkane z ve č osnovami in/ali votki iz tar. 
št. 5911 Izdelava iz: (  7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, — naslednjih materialov: — — preja iz politetrafluoretilena (
 8 ), 
— — preje, ve čnitne, iz poliamida, prekrite, impreg ­
nirane ali prevle čene s fenolno smolo, 
— — preje iz sinteti čnih tekstilnih vlaken iz aroma ­
tičnih poliamidov, dobljenih z polikonden ­
zacijo m-fenilendiamina in izoftalne kisline, 
— — monofilamenta iz politetrafluoretilena (  8 ), 
— — preje iz sinteti čnih tekstilnih vlaken iz poli 
(p-fenilentereftalamida), 
— — preje iz steklenih vlaken, prekrite s fenolno 
smolo in oja čene z akrilno prejo, (  8 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 608
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— — kopoliestrskih monofilamentov iz poliestra in 
smole iz tereftalne kisline in 1.4-cikloheks ­
andietanola in izoftalne kisline, 
— — naravnih vlaken, — — umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, 
nemikanih in ne česanih ali kako druga če 
predelanih za predenje, ali 
— — kemi čnih materialov ali tekstilne kaše. 
— Drugo Izdelava iz: (
 7 ) 
— preje iz kokosovega vlakna, — naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
in nečesanih ali kako druga če obdelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
Poglavje 60 Pleteni ali kva čkani materiali Izdelava iz: (
 7 ) 
— naravnih vlaken, — umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če obdelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
Poglavje 61 Obla čila in pribor za obla čila, pleteni ali kva čkani: 
— Dobljeni s šivanjem ali druga čnim sestavljanjem, 
iz dveh ali ve č kosov pletene ali kva čkane 
tkanine, ki je urezana v dolo čeno obliko ali 
neposredno pridobljena v dolo čeno obliko Izdelava iz preje. (
 7 ) ( 9 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 609
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugi Izdelava iz: (  7 ) 
— naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če obdelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
ex Poglavje 62 Obla čila in pribor za obla čila razen pletenih in 
kvačkanih izdelkov; razen za: Izdelava iz preje. (  7 ) ( 9 ) 
ex 6202, ex 6204, ex 6206, 
ex 6209 in ex 6211 Oblačila in pribor za obla čila, za ženske, deklice in 
dojenčke, vezeni Izdelava iz preje.ali Izdelava iz nevezene tkanine, 
pod pogojem, da vrednost uporabljene nevezene 
tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. (  9 ) 
ex 6210 in 
ex 6216 Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevle čenih s folijo 
iz aluminiziranega poliestra Izdelava iz preje.ali Izdelava iz neprevle čene tkanine, 
če vrednost uporabljene neprevle čene tkanine ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna. (  9 ) 
6213 in 
6214 Robčki, šali, ogrinjala, rute, naglavne rute, tan čice in 
podobni izdelki: 
— Vezeni Izdelava iz nebeljene enojne preje. (  7 ) ( 9 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 610
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ali 
Izdelava iz nevezene tkanine, pod pogojem, da 
vrednost uporabljene nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. (
 9 ) 
— Drugi Izdelava iz nebeljene enojne preje. (  7 ) ( 9 ) 
ali 
Izdelavi sledi tiskanje, spremljano z najmanj dvema 
pripravljalnima ali kon čnima postopkoma (kakor so 
razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabil ­
iziranje, dviganje, kalendiranje, obdelava za odpornost proti kr čenju, trajna kon čna obdelava, 
obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstran ­
jevanje vozlov), pod pogojem, da vrednost vse 
uporabljene netiskane tkanine iz tar. št. 6213 in 6214 ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna. 
6217 Drug gotov pribor za obla čila; deli obla čil ali pribora 
za oblačila, razen tistih iz tar. št. 6212: 
— Vezeni Izdelava iz preje. (
 9 ) 
ali Izdelava iz nevezene tkanine, pod pogojem, da 
vrednost uporabljene nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. (
 9 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 611
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevle čenih s 
folijo aluminiziranega poliestra Izdelava iz preje. (  9 ) 
ali Izdelava iz neprevle čene tkanine, pod pogojem, da 
vrednost uporabljene neprevle čene tkanine ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna. (
 9 ) 
— Medvloge za ovratnike in manšete, urezane Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugi Izdelava iz preje. (  9 ) 
ex Poglavje 63 Drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; ponošena 
-izrabljena obla čila in izrabljeni tekstilni izdelki; 
krpe; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
6301 do 
6304 Odeje, volnene odeje, posteljno perilo itd., zavese 
itd., drugi izdelki za notranjo opremo: 
— Iz klobu čevine ali iz netkanih materialov Izdelava iz: (  7 ) 
— naravnih vlaken ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 612
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugi: 
— — vezeni Izdelava iz nebeljene enojne preje. (  9 ) ( 10 ) 
ali Izdelava iz nevezene tkanine (razen pletene ali 
kvačkane), pod pogojem, da vrednost uporabljene 
nevezene tkanine ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— — drugi Izdelava iz nebeljene enojne preje. (
 9 ) ( 10 ) 
6305 Vre če in vrečke za pakiranje blaga Izdelava iz: (  7 ) 
— naravnih vlaken, 
— umetnih ali sinteti čnih rezanih vlaken, nemikanih 
ali nečesanih ali kako druga če obdelanih za 
predenje, ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše. 
6306 Ponjave, platnene strehe in zunanje platnene 
navojnice (tende); šotori; jadra (za plovila, jadralne 
deske ali suhozemna vozila); izdelki za taborjenje 
— Netkani Izdelava iz: (  7 ) ( 9 ) 
— naravnih vlaken ali 
— kemičnih materialov ali tekstilne kaše.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 613
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugi Izdelava iz nebeljene enojne preje. (  7 ) ( 9 ) 
6307 Drugi gotovi tekstilni izdelki, vklju čno z modnimi 
kroji za obla čila Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
6308 Garniture, ki so sestavljene iz koš čkov tkanin in 
preje, s priborom ali brez njega, za izdelavo preprog in pregrinjal, tapiserij, vezenih namiznih 
prtov in serviet ali podobnih tekstilnih izdelkov, 
pripravljene v zavitkih za prodajo na drobno Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora 
izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil 
v garnituri. Sestavni deli ali izdelki brez porekla pa 
se lahko vklju čijo, če njihova skupna vrednost ne 
presega 15 % cene garniture franko tovarna. 
ex Poglavje 64 Obutev, gamaše in podobni izdelki; deli teh 
izdelkov; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
spojenih gornjih delov, pritrjenih na notranje podplate ali druge komponente podplatov iz tar. št. 6406. 
6406 Deli obutve (vklju čno zgornji deli, ki so pritrjeni na 
podplat ali ne, razen na zunanji podplat); vložki za obutev, vstavki za pete in podobni izdelki; gamaše, ovijači in podobni izdelki in njihovi deli Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 65 Klobuki, kape in druga pokrivala ter njihovi deli; 
razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
6503 Klobuki in druga pokrivala, iz klobu čevine, izdelane 
iz tulcev, stožcev in drugih izdelkov iz tar. št. 6501, 
vključno tudi z podloženimi ali okrašenimi Izdelava iz preje ali tekstilnih vlaken. (
 9 )
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 614
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
6505 Klobuki in druga pokrivala, pleteni ali kva čkani ali 
izdelani iz čipke, klobu čevine ali drugih tekstilnih 
metražnih materialov (razen iz trakov), vklju čno z 
podloženimi ali okrašenimi; mrežice za lase iz 
kakršnega koli materiala, vklju čno z podloženimi 
ali okrašenimi Izdelava iz preje ali tekstilnih vlaken. (  9 ) 
ex Poglavje 66 Dežniki, son čniki, sprehajalne palice, palice, stol čki, 
biči, korobači in njihovi deli; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
6601 Dežniki in son čniki (vklju čno s palicami, dežniki, 
vrtnimi dežniki in podobnimi dežniki) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
Poglavje 67 Preparirano perje in puh in izdelki iz perja in puha; 
umetno cvetje; lasuljarski izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 68 Izdelki iz kamna, sadre, cementa, betona, azbesta, 
sljude ali podobnih materialov; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 6803 Izdelki iz skrilavca ali aglomeriranega skrilavca Izdelava iz obdelanega skrilavca. ex 6812 Izdelki iz azbesta, izdelki iz mešanic na osnovi 
azbesta ali iz mešanic na osnovi azbesta in magnezi ­
jevega karbonata Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. 
ex 6814 Izdelki iz sljude, vklju čno z aglomerirano ali rekon ­
stituirano sljudo, na podlagi iz papirja, kartona ali drugih materialov Izdelava iz obdelane sljude (vklju čno z aglomerirano 
ali rekonstituirano).
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 615
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
Poglavje 69 Kerami čni izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 70 Steklo in stekleni izdelki; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 7003, ex 7004 in 
ex 7005 Steklo s plastjo proti refleksiji Izdelava iz materialov iz tar. št. 7001. 
7006 Steklo iz tar. št. 7003, 7004 in 7005, upognjeno, z 
obdelanimi robovi, gravirano, luknjano, emajlirano 
ali druga če obdelano, neokvirjeno in ne spojeno z 
drugimi materiali: 
— Podlaga iz steklene ploš če, prevlečena s tanko 
izolacijsko prevleko polprevodniške vrste v skladu s standardi SEMII (
 11 ) Izdelava iz neprevle čene podlage iz steklene ploš če 
iz tar. št. 7006. 
— Drugo Izdelava iz materialov iz tar. št. 7001. 
7007 Varnostno steklo iz kaljenega ali plastnega stekla Izdelava iz materialov iz tar. št. 7001. 7008 Ve čplastni panelni elementi za izolacijo, iz stekla Izdelava iz materialov iz tar. št. 7001. 
7009 Steklena ogledala, z okvirjem ali brez njega, 
vključno tudi z vzvratnimi ogledali Izdelava iz materialov iz tar. št. 7001.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 616
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
7010 Baloni, steklenice, kozarci, lonci, fiole, ampule in 
druge posode iz stekla, za transport ali pakiranje 
blaga; stekleni kozarci za vlaganje, čepi, pokrovi in 
druga zapirala, iz stekla Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ali Rezanje steklenih izdelkov pod pogojem, da skupna 
vrednost uporabljenih nerazrezanih steklenih 
izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
7013 Stekleni izdelki, ki se uporabljajo za mizo, v kuhinji, 
za toaletne namene, v pisarnah, izdelki za notranjo dekoracijo in podobne namene (razen tistih iz tar. št. 7010 ali 7018) Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ali 
Rezanje steklenih izdelkov pod pogojem, da skupna 
vrednost uporabljenih nerazrezanih steklenih izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ali 
Ročno okraševanje (razen sitotiska) ro čno pihanih 
steklenih izdelkov pod pogojem, da skupna 
vrednost uporabljenih ro čno pihanih steklenih 
izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 7019 Izdelki iz steklenih vlaken (razen preje) Izdelava iz: 
— nebarvanih trakov steklenih vlaken, rovinga, 
preje ali rezanih niti, ali 
— steklene volne.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 617
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 71 Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni; 
plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami in izdelki iz njih; imitacije nakita; kovanci; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 7101 Naravni ali kultivirani biseri, sortirani in za časno 
nanizani zaradi lažjega transporta Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 7102 ex 7103 in ex 7104 Obdelani dragi ali poldragi kamni (naravni, sinteti čni 
ali rekonstruirani) Izdelava iz neobdelanih dragih ali poldragih kamnov. 
7106 7108 in 7110 Plemenite kovine: 
— Neobdelane Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
tar. št. 7106, 7108 in 7110. 
ali 
Elektrolitska, toplotna ali kemi čna separacija 
plemenitih kovin iz tar. št. 7106, 7108 ali 7110. 
ali 
Legiranje plemenitih kovin iz tar. št. 7106, 7108 ali 
7110 med seboj ali z navadnimi kovinami. 
— Polizdelki ali v obliki prahu Izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 618
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 7107, 
ex 7109 in ex 7111 Kovine, platirane s plemenitimi kovinami, v obliki 
polizdelkov Izdelava iz kovin, platiranih z neobdelanimi 
plemenitimi kovinami. 
7116 Predmeti iz naravnih ali kultiviranih biserov, dragih 
ali poldragih kamnov (naravnih, sinteti čnih ali rekon ­
struiranih) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
7117 Imitacije nakita Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ali 
Izdelava iz delov navadne kovine, neprekritih ali 
neprevlečenih s plemenitimi kovinami, pod 
pogojem, da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 72 Železo in jeklo; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
7207 Polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla Izdelava iz materialov iz tar. št. 7201, 7202, 7203, 
7204 ali 7205. 
7208 do 
7216 Ploščati valjani izdelki, palice, kotniki in profili iz 
železa ali nelegiranega jekla Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tar. 
št. 7206. 
7217 Žica iz železa ali nelegiranega jekla Izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7207.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 619
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 7218, 7219 do 7222 Polizdelki, ploš čato valjani izdelki, palice, kotniki in 
profili iz nerjavnega jekla Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tar. 
št. 7218. 
7223 Žica iz nerjavnega jekla Izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7218. 
ex 7224, 7225 do 7228 Polizdelki, ploš čato valjani izdelki, toplo valjane 
palice v ohlapno navitih kolobarjih, kotniki in profili iz drugih legiranih jekel; votle palice za 
svedre iz legiranih ali nelegiranih jekel Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tar. 
št. 7206, 7218 ali 7224. 
7229 Žica iz drugih legiranih jekel Izdelava iz polizdelkov iz tar. št. 7224. 
ex Poglavje 73 Izdelki iz železa in jekla; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 7301 Piloti Izdelava iz materialov iz tar. št. 7206 . 
7302 Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali 
jekla; tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, 
pragovi, tirne vezice, tirna ležiš ča, klini za tirna 
ležišča, podložne ploš če pričvrščevalne ploš čice, 
distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za 
postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic Izdelava iz materialov iz tar. št. 7206. 
7304, 7305 in 7306 Cevi in votli profili iz železa (razen iz litega železa) 
ali jekla Izdelava iz materialov iz tar. št. 7206, 7207, 7218 ali 
7224.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 620
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 7307 Pribor za cevi iz nerjavnega jekla (ISO 
št. X5CrNiMo 1712), sestavljen iz ve č delov Struženje, vrtanje, širitev lukenj, izrezovanje 
navojev, urezovanje in peskanje kovanih poliz ­
delkov, pod pogojem, da skupna vrednost uporabljenih kovanih izdelkov ne presega 35 % cene izdelka franko tovarna. 
7308 Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tar. 
št. 9406) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predal čni 
stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri 
zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; plo čevine, palice, profili, kotniki, 
cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstruk ­
cijah, iz železa ali jekla Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Zvarjeni kotniki in profili iz tar. št. 7301 se ne smejo uporabiti. 
ex 7315 Verige zoper drsenje Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 7315 ne presega 50 % cene 
izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 74 Baker in bakreni izdelki; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
7401 Bakrov kamen; cementni baker (precipitat-oborina 
bakra) Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 621
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
7402 Nerafiniran baker; bakrene anode za elektrolizo Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
7403 Rafiniran baker in bakrove zlitine, surovi: 
— Rafinirani baker Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
— Bakrove zlitine in rafinirani baker, ki vsebuje 
druge elemente Izdelava iz rafiniranega surovega bakra ali bakrovih 
odpadkov in ostankov. 
7404 Bakrovi odpadki in ostanki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
7405 Predzlitine bakra Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 75 Nikelj in nikljevi izdelki; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
7501 do 7503 Nikljev kamen, sintrani oksidi niklja in drugi vmesni 
izdelki metalurgije niklja; surovi nikelj; nikljasti odpadki in ostanki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 622
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 76 Aluminij in aluminijasti izdelki; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
7601 Aluminij, surov Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ali Izdelava s toplotno ali elektrolitsko obdelavo iz nele ­
giranega aluminija ali iz aluminijevih odpadkov in 
ostankov. 
7602 Aluminijasti odpadki in ostanki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 7616 Izdelki iz aluminija, razen gaze, tkanin, rešetk, mrež, 
ograj, tkanin za oja čanje in podobnih materialov 
(vključno z neskon čnimi trakovi) iz aluminijaste 
žice, in ekspandirane kovine iz aluminija Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo gaza, tkanine, rešetke, mreže, ograje, tkanine za oja čanje in podobni materiali 
(vključno tudi z neskon čnimi trakovi) iz 
aluminijaste žice ali ekspandirane kovine iz 
aluminija in
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 623
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
Poglavje 77 Rezervirano za morebitno prihodnjo uporabo HS 
ex Poglavje 78 Svinec in svin čeni izdelki; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
7801 Surovi svinec: 
— Rafiniran svinec Izdelava iz obdelanega svinca („bullion“ ali „work“). 
— Drugi Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Ne smejo se uporabiti odpadki in ostanki iz tar. št. 7802. 
7802 Svin čeni odpadki in ostanki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 624
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 79 Cink in cinkovi izdelki; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
7901 Cink, surov Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Ne smejo se uporabiti odpadki in odpadki iz tar. št. 7902. 
7902 Cinkovi odpadki in ostanki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 80 Kositer in kositrni izdelki; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
8001 Kositer, surov Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.Ne smejo se uporabiti odpadki in ostanki iz tar. št. 8002. 
8002 in 8007 Kositrni odpadki in ostanki; drugi kositrni izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 625
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
Poglavje 81 Druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki: 
— Druge navadne kovine; obdelane; njihovi izdelki Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka, 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
— Druge Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex Poglavje 82 Orodje, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih 
kovin; njihovi deli iz navadnih kovin; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
8206 Orodje iz dveh ali ve č tar. št. 8202 do 8205, v 
garniturah za prodajo na drobno Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
tar. št. od 8202 do 8205. Vendar pa se orodje iz tar. 
št. od 8202 do 8205 lahko vstavi v garniture, če 
njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene garniture franko tovarna. 
8207 Izmenljiva orodja za ro čne obdelovalne priprave na 
mehanični pogon ali brez njega ali za obdelovalne 
stroje (npr.: za stiskanje, kovanje, vtiskovanje, prere ­
zovanje, narezovanje in vrezovanje navojev, vrtanje, povečevanje odprtine s strganjem, prevla čevanje, 
rezkanje), vklju čno z matricami za izvla čenje ali 
iztiskanje kovine, in orodja za vrtanje kamna in zemlje Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 626
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8208 Noži in rezila, za stroje ali mehani čne priprave Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 8211 Noži z rezili, nazobljenimi ali nenazobljenimi 
(vključno z vrtnarskimi noži), razen nožev iz tar. 
št. 8208 Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo ro čaji in rezila iz navadnih kovin. 
8214 Drugi nožarski izdelki (npr.: stroji za striženje, 
mesarske ali kuhinjske seka če, mesarske sekire in 
noži za sekljanje mesa, noži za papir); garniture in 
priprave za manikiranje in pedikiranje (vklju čno s 
pilicami za nohte) Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo ro čaji iz navadnih kovin. 
8215 Žlice, vilice, zajemalke, žlice za peno, lopatice za 
serviranje kola čev, noži za ribe, noži za maslo, 
prijemalke za sladkor in podoben kuhinjski in namizni pribor Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporabijo ro čaji iz navadnih kovin. 
ex Poglavje 83 Razni izdelki iz navadnih kovin; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. 
ex 8302 Drugo okovje, pribor (fitingi) in podobni izdelki, 
primerni za stavbarstvo, in samodejna zapirala za 
vrata Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo tudi drugi materiali iz tar. št. 8302 pod 
pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 627
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 8306 Kipci in drugi okraski iz navadnih kovin Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo tudi drugi materiali iz tar. št. 8306, če 
njihova skupna vrednost ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 84 Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; 
njihovi deli; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 8401 Gorilni elementi za jedrske reaktorje Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št, razen iz 
iste tar. št, kakor je tar. št. izdelka. (
 12 ) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8402 Kotli za pridobivanje vodne in druge pare (razen 
kotlov za centralno kurjavo s toplo vodo, ki lahko proizvajajo paro z nizkim tlakom), kotli za pregreto paro Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. 
8403 in ex 8404 Kotli za centralno kurjavo, razen kotlov iz tar. 
št. 8402, in pomožne naprave za kotle za centralno kurjavo Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št.,razen iz 
tar. št. 8403 in 8404. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 628
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8406 Turbine na vodno in drugo paro Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8407 Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s 
svečkami, z izmeni čnim ali vrtilnim gibanjem bata Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8408 Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s 
kompresijo (dizelski ali poldizelski motorji) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8409 Deli, ki so primerni izklju čno ali pretežno za motorje 
iz tar. št. 8407 ali 8408 Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8411 Turboreaktivni motorji, turbopropelerski motorji in 
druge plinske turbine Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8412 Drugi pogonski stroji in motorji Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 8413 Tla čne črpalke z rotacijskim gibanjem Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 629
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 8414 Industrijski ventilatorji in podobno Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. 
8415 Klimatizacijske naprave z ventilatorjem na motorni 
pogon in elementi za spreminjanje temperature in 
vlažnosti, vklju čno s stroji, pri katerih vlažnosti ni 
mogoče posebej regulirati Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8418 Hladilniki, zamrzovalniki in druge naprave za 
hlajenje ali zamrzovanje, elektri čni in drugi; 
toplotne črpalke, druga čne od klimatizacijskih 
naprav iz tar. št. 8415 Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
brez porekla ne presega vrednosti vseh 
uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 630
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 8419 Stroji in naprave za lesno industrijo, za proizvodnjo 
papirne mase, papirja in kartona Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8420 Kalandri in drugi stroji za valjanje, razen za kovine 
ali steklo, in valji zanje Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in 
— zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz iste tar. št., kakor je 
tar. št. izdelka ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8423 Tehtnice -tehtalne naprave (razen tehtnic z ob čutlji­
vostjo 5 centigramov), vklju čno s stroji za štetje in 
kontrolo, ki delujejo na podlagi merjenja mase; uteži 
za tehtnice vseh vrst Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8425 do 8428 Stroji in naprave za dviganje, manipuliranje, 
nakladanje ali razkladanje Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 631
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8431 ne 
presega 10 % cene izdelka franko tovarna. 
8429 Samovozni buldožerji, angledozerji, grejderji, 
ravnalniki, skreperji, bagri, nakladalniki z lopato, stroji za nabijanje in cestni valjarji, samovozni: 
— Cestni valjarji Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— Drugi Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8431 ne 
presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8430 Drugi stroji za ravnanje, strganje, izkopavanje, nabi ­
janje, kopanje ali vrtanje zemlje, mineralov ali rud; ovni in stroji za izdiranje pilotov; snežni plugi in snežni odmetalniki Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 632
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 8431 Deli, primerni za uporabo izklju čno ali pretežno s 
cestnimi valjarji Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8439 Stroji za pridelavo celuloze iz vlaknastih celuloznih 
materialov ali za proizvodnjo ali dodelavo papirja ali 
kartona Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz iste tar. št., kakor je 
tar. št. izdelka ne presega 25 % cene izdelka 
franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8441 Drugi stroji za predelavo papirne mase, papirja ali 
kartona, vklju čno s stroji za rezanje vseh vrst Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz iste tar. št., kakor je 
tar. št. izdelka ne presega 25 % cene izdelka 
franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8444 do 8447 Stroji iz teh tar.št, ki se uporabljajo v tekstilni 
industriji Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 8448 Pomožni stroji za uporabo s stroji iz tar. št. 8444 in 
8445 Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 633
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8452 Šivalni stroji, razen strojev za šivanje knjig iz tar. 
št. 8440; omarice, stojala in pokrovi, predvideni za šivalne stroje; igle za šivalne stroje: 
— Šivalni stroji (samo lock-stitch), z glavami, z 
maso do 16 kg brez motorja oziroma do 17 kg z motorjem Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla pri sestavljanju glave (brez motorja) ne 
presega vrednosti vsega uporabljenega materiala s poreklom, in 
— uporabljeni mehanizmi za zategovanje niti, 
kvačkanje in cik-cak so s poreklom. 
— Drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8456 do 8466 Obdelovalni stroji in naprave ter njihovi deli in 
pribor iz tar. št. 8456 do 8466 Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8469 do 8472 Pisarniški stroji (npr.: pisalni stroji, ra čunski stroji, 
stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, razmnož ­
evalni stroji, stroji za spajanje) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8480 Livarski okvirji za livarne kovin; modelne ploš če; 
modeli za kalupe, kalupi za kovino (razen kalupov 
za ingote), kovinske karbide, steklo, mineralne 
materiale, gume ali plasti čne mase Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 634
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8482 Kotalni ležaji Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. 
8484 Tesnila iz kovinskih listov, kombinirana z drugim 
materialom, ali iz dveh ali ve č plasti kovine; 
garniture tesnil, razli čne po sestavi materiala, v 
vrečkah, ovitkih ali podobnih pakiranjih; mehanska 
tesnila Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8485 Deli strojev brez elektri čnih priklju čkov, izolatorjev, 
tuljav, kontaktov ali drugih elektri čnih delov, ki niso 
navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem 
poglavju Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 85 Elektri čni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za 
snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in 
pribor za te izdelke; razen za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8501 Elektromotorji in elektri čni generatorji (razen gener ­
atorskih agregatov) Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 635
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8503 ne 
presega 10 % cene izdelka franko tovarna. 
8502 Elektri čni generatorski agregati in rotacijski pret ­
vorniki Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8501 in 8503 
ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 8504 Napajalniki za stroje za avtomati čno obdelavo 
podatkov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 8518 Mikrofoni in njihova stojala; zvo čniki, vklju čno z 
zvočniki v zvo čnih omaricah; avdiofrekven čni elek­
trični ojačevalniki; elektri čni sestavi za oja čevanje 
zvoka Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8519 Gramofoni z vgrajenim oja čevalnikom ali brez njega, 
glasbeni avtomati na ploš če, kasetni magnetofoni in 
drugi aparati za reprodukcijo zvoka, ki nimajo 
vgrajene naprave za snemanje zvoka Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 636
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. 
8520 Magnetofoni in drugi aparati za snemanje zvoka, z 
vgrajenimi napravami za reprodukcijo zvoka, ali brez njih Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8521 Aparati za snemanje in reprodukcijo slike, ki imajo 
vgrajen videotuner ali ne Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8522 Deli in pribor uporabni predvsem ali v glavnem z 
aparati iz tar. št. 8519 do 8521 Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8523 Pripravljeni neposneti nosilci za zvo čna snemanja ali 
podobna snemanja drugih fenomenov, razen izdelkov iz 37. poglavja Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 637
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8524 Ploš če, trakovi in drugi posneti nosilci z zvo čnimi in 
drugimi podobnimi fenomeni, vklju čno z matricami 
in galvanskimi odtisi za proizvodnjo ploš č, razen 
izdelkov iz 37. poglavja: 
— Matrice in galvanski odtisi za proizvodnjo ploš č Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugo Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8523 ne 
presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8525 Oddajniki za radiotelefonijo, radiotelegrafijo, radiodi ­
fuzijo ali televizijo, vklju čno z oddajniki z vgrajenim 
sprejemnikom ali aparatom za snemanje ali repro ­
dukcijo zvoka; televizijske kamere; video kamere 
za snemanje posami čnih slik in druge videosnemalne 
kamere; digitalni fotoaparati Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. 
8526 Radarji, naprave za radionavigacijo in aparati za 
radijsko daljinsko krmiljenje Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 638
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. 
8527 Sprejemniki za radiotelefonijo, radiotelegrafijo ali 
radiodifuzijo, vklju čno s sprejemniki, kombiniranimi 
v istem ohišju z aparatom za snemanje ali repro ­
dukcijo zvoka ali z uro Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8528 Televizijski sprejemniki, kombinirani ali nekombi ­
nirani v istem ohišju z radijskimi sprejemniki ali aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali slike; videomonitorji in videoprojektorji Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. 
8529 Deli, ki so izklju čno ali pretežno namenjeni za 
uporabo z aparati iz tar. št. 8525 do 8528: 
— Izklju čno ali pretežno primerni za uporabo pri 
aparatih za videosnemanje in reprodukcijo slike Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 639
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Drugi Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8535 in 8536 Elektri čni aparati za vklapljanje in izklapljanje ali 
zaščito elektri čnih tokokrogov ali za povezavo z 
električnimi tokokrogi ali znotraj njih Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8537 Table, ploš če, pulti, mize, omare in druge osnove, 
opremljene z dvema ali ve č izdelki iz tar. št. 8535 
ali 8536, za elektri čno krmiljenje ali razdeljevanje 
električnega toka, vklju čno s tistimi z vgrajenimi 
instrumenti ali aparati iz 90. Poglavja in aparati za 
numerično krmiljenje, razen telefonskih central iz tar. 
št. 8517 Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8538 ne 
presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 8541 Diode, tranzistorji in podobni polprevodniški 
elementi, razen silicijevih rezin, ki še niso 
razrezane v čipe Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 640
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8542 Elektronska integrirana vezja in mikrosestavi: 
— Monolitsko integrirana vezja 
Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh 
uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna 
ali 
Postopek razprševanja (pri čemer so integrirana vezja 
oblikovana na polprevodniški podlagi s selektivno uvedbo ustreznega topila (dopant)), ne glede na to, 
ali je to vezje sestavljeno in/ali testirano v državi, ki 
ni država, navedena v 3. in 4. členu. 
— Drugo Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 
40 % cene izdelka franko tovarna, in- v zgoraj 
navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna 
8544 Izolirana žica (vklju čno z lakirano žico ali elektrolitsko 
oksidirano žico), kabli (vklju čno z koaksialnimi kabli) 
in drugi izolirani elektri čni vodniki, s konektorjem ali 
brez njega; kabli iz opti čnih vlaken, izdelani iz 
posamično oplaščenih vlaken, kombinirani z elek ­
tričnimi vodniki ali ne, s konektorjem ali brez njega Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8545 Ogljene elektrode, ogljene š četke, oglje za žarnice, 
oglje za baterije in drugi izdelki iz grafita ali drugega oglja, s kovino ali brez nje, za elektri čne namene Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8546 Elektri čni izolatorji iz kakršnega koli materiala Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 641
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8547 Izolirni deli za elektri čne stroje, naprave ali opremo, 
izdelani v celoti iz izolirnega materiala ali samo z manjšimi kovinskimi komponentami (npr. tulci z 
navojem), vdelanimi med stiskanjem izklju čno 
zaradi vezave, razen izolatorjev iz tar. št. 8546; cevi za elektri čne vodnike in spojke zanje, iz 
navadnih kovin, obložene z izolirnim materialom Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8548 Odpadki in ostanki primarnih celic, primarnih baterij 
in elektri čnih akumulatorjev; iztrošene primarne 
celice; iztrošene primarne baterije in iztrošeni elek ­
trični akumulatorji; elektri čni deli strojev ali 
aparatov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu v tem poglavju Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 86 Tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski 
tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehani čna in 
elektromehanska signalna oprema za promet vseh vrst; razen za: Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
8608 Železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor; 
mehanska (vklju čno z elektromehanskimi) oprema 
za signalizacijo, varnost, nadzor in upravljanje prometa v železniškem, tramvajskem in cestnem 
prometu, prometu na notranjih vodnih poteh, 
parkiriščih, lukah ali letališ čih; njihovi deli Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 87 Vozila, razen železniških ali tramvajskih tirnih vozil, 
ter njihovi deli in pribor; razen za: Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 642
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8709 Samovozni delovni vozi čki, brez naprav za dviganje 
ali manipuliranje, ki se uporabljajo v tovarnah, skla ­
diščih, lukah ali na letališ čih, za prevoz blaga na 
kratkih razdaljah; vle čna vozila, ki se uporabljajo 
na peronih železniških postaj; deli navedenih vozil Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8710 Tanki in druga oklepna bojna motorna vozila, 
vključno s tistimi, ki so opremljena z oborožitvenimi 
sredstvi, in njihovi deli Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8711 Motorna kolesa (tudi mopedi), kolesa in podobna 
vozila s pomožnim motorjem, z bo čno prikolico ali 
brez nje; bo čne prikolice: 
— Z batnim motorjem z notranjim zgorevanjem z 
izmeničnim gibanjem bata s prostornino cilindra: 
— — do vklju čno 50 cm
 3 Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 643
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— — nad 50 cm  3 Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
— Drugi Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 8712 Kolesa brez krogli čnih ležajev Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
tar. št. 8714. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
8715 Otroški vozi čki in njihovi deli Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 644
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
8716 Priklopniki in polpriklopniki; druga vozila, nesamo ­
vozna; njihovi deli Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 88 Letala, vesoljska vozila in njihovi deli; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 8804 Rotošuti Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., vklju čno 
z drugimi materiali iz tar. št. 8804. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
8805 Oprema za lansiranje letal; krovna prestrezala letal in 
podobne naprave; naprave za treniranje letenja na tleh; deli navedenih izdelkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
Poglavje 89 Ladje, čolni in plavajo če konstrukcije Izdelava iz materialov iz katere koli tar.št, razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. Ne sme se 
uporabljati ladijskih trupov iz tar. št. 8906. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex Poglavje 90 Opti čni, fotografski, kinematografski, merilni, 
kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški 
instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor; razen 
za: Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 645
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9001 Opti čna vlakna in snopi opti čnih vlaken, kabli iz 
optičnih vlaken, razen tistih iz tar. št. 8544; listi in 
plošče iz polarizirajo čega materiala; le če (vključno s 
kontaktnimi le čami), prizme, zrcala in drugi opti čni 
elementi, iz kakršnega koli materiala, nemontirani, razen takih opti čno neobdelanih steklenih elementov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9002 Le če, prizme, zrcala in drugi opti čni elementi, iz 
kakršnega koli materiala, montirani, ki so deli ali pribor instrumentov ali aparatov, razen takih 
optičnih neobdelanih steklenih elementov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9004 O čala, naočniki in podobni izdelki, korektivni, 
zaščitni ali drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 9005 Daljnogledi (z enim ali dvema objektivoma), opti čni 
teleskopi in njihova stojala, razen astronomskih refrakcijskih teleskopov in njihovih podstavkov Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
brez porekla ne presega vrednosti vseh 
uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 646
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex 9006 Fotografski aparati, (razen kinematografskih kamer); 
fotografski bliskovni aparati in bliskovne žarnice, 
razen bliskovnih žarnic z elektri čnim vžigom Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9007 Kinematografske kamere in projektorji, vklju čno s 
tistimi z vdelanimi aparati za snemanje ali repro ­
dukcijo zvoka Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9011 Opti čni mikroskopi, tudi tisti za mikrofotografijo, 
mikrokinematografijo in mikroprojekcijo Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 647
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. 
ex 9014 Drugi navigacijski instrumenti in aparati Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9015 Geodetski (tudi fotogrametrijski), hidrografski, 
oceanografski, hidrološki, meteorološki ali geof ­
izikalni instrumenti in aparati, razen kompasov; dalji ­
nomeri Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9016 Tehtnice z ob čutljivostjo do vklju čno 5 centigramov 
(0,05 g), z utežmi ali brez njih Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9017 Instrumenti in aparati za risanje, ozna čevanje ali 
matematično računanje (npr. risalni aparati, 
pantografi, kotomeri, risalni pribor v kompletu, loga ­
ritemska ra čunala, računala v obliki okrogle ploš če); 
ročni instrumenti za merjenje dolžine (npr. merilne 
palice in trakovi, mikrometrska merila, merila z 
nonijem), ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9018 Medicinski, kirurški, zobozdravniški in veterinarski 
instrumenti in aparati, vklju čno z scintigrafskimi, 
elektromedicinskimi aparati in aparati za preiskavo 
vida;
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 648
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— Zobozdravniški stoli z vgrajenimi zobozdrav ­
niškimi napravami ali zobozdravniškimi plju ­
valniki Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. vklju čno 
z materiali iz tar. št. 9018. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugi Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9019 Aparati za mehanoterapijo; aparati za masažo; aparati 
za psihološka testiranja; aparati za ozonoterapijo, 
kisikoterapijo, aerosolno terapijo, umetno dihanje in drugi terapevtski dihalni aparati; Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9020 Drugi dihalni aparati in plinske maske, razen 
varovalnih mask brez mehanskih delov in 
zamenljivih filtrov; Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 25 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9024 Stroji in aparati za preskušanje trdote, natezne tla čne 
trdnosti, elasti čnosti ali drugih mehanskih lastnosti 
materiala (npr. kovin, lesa, tekstilnega materiala, 
papirja, plasti čne mase) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 649
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
9025 Hidrometri in podobni merilniki, termometri, piro ­
metri, barometri, higrometri (vlagomeri) in psihro ­
metri, tudi kombinacije teh instrumentov, z možnostjo registriranja ali brez nje Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9026 Instrumenti in aparati za merjenje ali kontrolo 
pretoka, nivoja, tlaka ali drugih spremenljivih veličin pri teko činah ali plinih (npr. merilniki 
pretoka, kazalniki nivoja, manometri, merilniki 
količine toplote), razen instrumentov in aparatov iz 
tar. št. 9014, 9015, 9028 ali 9032 Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9027 Instrumenti in aparati za fizikalne ali kemi čne analize 
(npr. polarimetri, refraktometri, spektrometri, aparati za analizo plina ali dima); instrumenti in aparati za 
merjenje in kontrolo viskoznosti, poroznosti, 
raztezanja, površinske napetosti in podobno; instrumenti in aparati za merjenje ali kontroliranje toplote, zvoka ali svetlobe (vklju čno z espozimetri); 
mikrotomi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9028 Merilniki porabe ali proizvodnje plinov, teko čin ali 
električne energije, vklju čno z merilniki za njihovo 
umerjanje: 
— Deli in pribor Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugi Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 650
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. 
9029 Števci vrtljajev, števci proizvodnje, taksimetri, kilo ­
metrski števci, števci korakov in podobno; kazalniki hitrosti in tahometri, razen tistih, ki se uvrš čajo v tar. 
št. 9014 ali 9015; stroboskopi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9030 Osciloskopi, spektralni analizatorji in drugi 
instrumenti in aparati za merjenje ali kontrolo elek ­
tričnih veličin, razen merilnikov iz tar. št. 9028; 
instrumenti in aparati za merjenje ali odkrivanje 
alfa, beta, gama, rentgenskih, kozmi čnih ali drugih 
ionizirajo čih sevanj Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9031 Instrumenti, aparati in stroji za merjenje ali kontrolo, 
ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem 
poglavju; projektorji profilov Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9032 Instrumenti in aparati za avtomatsko regulacijo ali 
krmiljenje Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9033 Deli in pribor (ki so uporabni z razli čnimi aparati iz 
različnih tar. št. iz 90. poglavja in ki niso navedeni in 
ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju) za stroje, naprave, instrumente ali aparate iz 90. poglavja Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 651
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
ex Poglavje 91 Ure in njihovi deli; razen za: Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9105 Druge ure Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih 
materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
9109 Drugi urni mehanizmi, kompletni in sestavljeni Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— vrednost vseh uporabljenih materialov brez 
porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9110 Kompletni urni mehanizmi (za osebne ali druge ure), 
nesestavljeni ali delno sestavljeni (mehanizmi v kompletih); nekompletni urni mehanizmi (za osebne 
ali druge ure), sestavljeni, grobi urni mehanizmi za 
osebne ali druge ure Izdelava, pri kateri: 
— vrednost vseh uporabljenih materialov ne 
presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in 
— v zgoraj navedenih mejah vrednost uporabljenih 
materialov iz tar. št. 9114 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 652
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
9111 Ohišja za osebne ure in deli ohišij Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
9112 Ohišja za hišne, pisarniške in podobne ure in ohišja 
podobne vrste za druge proizvode iz tega poglavja, 
deli ohišij Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar.št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 30 % cene izdelka franko 
tovarna. 
9113 Jermen čki in zapestnice za ro čne ure in deli za 
jermenčke in zapestnice: 
— Iz navadne kovine, vklju čno z pozla čenimi ali 
posrebrenimi ali iz kovine, prevle čene s 
plemenito kovino Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
— Drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
Poglavje 92 Glasbila, njihovi deli in pribor Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 653
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
Poglavje 93 Orožje in strelivo; njuni deli in pribor Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 94 Pohištvo, posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, 
blazine in podobni polnjeni izdelki; svetilke in 
pribor za njih, ki niso navedeni ali zajeti na 
drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko 
tovarna. 
ex 9401 in ex 9403 Pohištvo iz navadnih kovin, z vdelano nenapolnjeno 
bombažno tkanino, katere teža ne presega 300 g/m
 2 Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka ali izdelava iz bombažne tkanine, ki je že pripravljena za uporabo z materiali iz tar. št. 9401 ali 9403, pod pogojem, da: 
— vrednost tkanine ne presega 25 % cene izdelka 
franko tovarna, in 
— so vsi drugi uporabljeni materiali s poreklom in 
se uvrščajo v druge tar. št, razen tar. št. 9401 ali 
9403. Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. 
9405 Svetilke in pribor zanje, vklju čno z reflektorji in 
njihovimi deli, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljene ploš čice 
z imeni in podobno, s fiksiranim svetlobnim virom, 
in njihovi deli, ki niso navedeni in ne zajeti na 
drugem mestu Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 654
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
9406 Montažne zgradbe Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex Poglavje 95 Igra če, rekviziti za družabne igre in šport; njihovi 
deli in pribor; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. 
9503 Druge igra če; zmanjšani modeli in podobni modeli 
za igro, tudi s pogonom, sestavljanke, sestavljanke 
(puzzles) vseh vrst Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 9506 Palice za golf in njihovi deli Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. Za izdelavo glav 
za palice za golf se lahko uporabijo grobo obdelani 
kosi. 
ex Poglavje 96 Razni proizvodi, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. 
ex 9601 in ex 9602 Izdelki iz materialov živalskega, rastlinskega ali 
mineralnega izvora za rezljanje Izdelava iz obdelanih materialov za rezljanje iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka. 
ex 9603 Metle in š četke (razen metel iz protja ter š četk iz 
materialov podlasi čje ali veveri čje dlake), 
mehanične priprave za čiščenje podov, ro čne, brez 
motorja: soboslikarski vložki in valji, brisalniki za 
pod in omele Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 655
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
9605 Potovalni kompleti (neseserji) za osebna toaletna 
sredstva, šivanje ali čiščenje obutve ali obleke Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora zado ­
voljiti pravila, ki bi zanj veljala, če ne bi bil vklju čen 
v garnituro. Lahko pa se vklju čijo sestavni deli ali 
izdelki brez porekla pod pogojem, da njihova skupna 
vrednost ne presega 15 % cene garniture franko tovarna. 
9606 Gumbi, gumbi pritiska či, zaklopni gumbi, gumbi za 
srajce, gumbi, ki se še obla čijo in drugi deli teh 
izdelkov; nedokon čani gumbi Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št., kakor je tar. št. izdelka, in 
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
9608 Svin čniki s kroglico; flomastri in ozna čevalci z 
vrhom iz polsti ali drugega poroznega materiala; 
nalivna peresa in podobna peresa; peresa za kopiranje; patentni svin čniki; peresniki, držala za 
svinčnike in podobna držala; deli (vklju čno s 
kapicami in š čipalkami) navedenih izdelkov, razen 
tistih iz tar. št. 9609 Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. Lahko pa se 
uporabijo peresa in njihove konice iz iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka. 
9612 Trakovi za pisalne stroje in podobni trakovi, 
prepojeni s tiskarsko barvo ali druga če pripravljeni 
za odtiskovanje, vklju čno s trakovi na kolesih ali v 
kasetah; blazinice za žige, prepojene ali neprepojene, 
s škatlo ali brez nje Izdelava: 
— iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste 
tar. št, kakor je tar. št. izdelka, in
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 656
 ▼M22  
Tar. št. HS Poimenovanje blaga Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom  
(1) (2) (3) ali (4)  
— pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov 
ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 9613 Vžigalniki piezo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih 
materialov iz tar. št. 9613 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. 
ex 9614 Toba čne pipe in glave za pipe Izdelava iz grobo obdelanih kosov. 
Poglavje 97 Umetniški predmeti, zbirke in starine Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz 
iste tar. št., kakor je tar. št. izdelka.
 
( 1 ) Za posebne pogoje v zvezi s „specifi čnimi procesi“ glej uvodni opombi 7.1 in 7.3. 
( 2 ) Za posebne pogoje v zvezi s „specifi čnimi procesi“ glej uvodno opombo 7.2. 
( 3 ) Opomba 3 k poglavju 32 dolo ča, da gre za preparate, ki se uporabljajo za barvanje katerega koli materiala ali ki se uporabljajo kot sestavine za proizvodnj o barvil, pod pogojem, da niso uvrš čene v drugo tarifno številko 
poglavja 32. 
( 4 ) Izraz „skupina“ pomeni katerikoli del besedila te tarifne številke med dvema podpi čjema. 
( 5 ) Za izdelke, ki so sestavljeni iz materialov, ki so po eni strani uvrš čeni v tar. št. 3901 do 3906 in po drugi strani v tar. št. 3907 do 3911, se ta omejitev uporablja samo za tisto skupino material ov, ki v izdelku prevladujejo po 
teži. 
( 6 ) Naslednje folije se štejejo kot visoko prosojne: folije, katerih zatemnitev (merjeno z Gardner Hazemetrom v skladu z ASTM-D 1 003-16, t.i. hazefaktor) je manjša od 2 %. 
( 7 ) Posebni pogoji, ki veljajo za izdelke iz mešanice tekstilnih materialov, so navedeni v uvodni opombi 5. 
( 8 ) Uporaba tega materiala je omejena na izdelavo tkanih, ki se uporabljajo za proizvodnjo papirja. 
( 9 ) Glej uvodno opombo 6. 
( 10 ) Za pletene ali kva čkane izdelke, brez dodatka elastike ali gume, dobljene s šivanjem ali sestavljanjem kosov pletenih ali kva čkanih tkanin (rezanih ali pletenih neposredno v oblike) glej uvodno opombo 6. 
( 11 ) SEMII - Registrirani institut za polprevodniško opremo in materiale. 
( 12 ) To pravilo se uporablja do 31.12.2005.
 PRILOGA 16  
OBDELAVA, IZLO ČENA IZ REGIONALNE KUMULACIJE SPLOŠNE 
SHEME PREFERENCIALOV  
Obdelava, kakor je: 
— nameš čanje gumbov in/ali drugih na činov zapenjanja, 
— izdelava gumbnic, 
— zaklju čevanje hla čnic in rokavov ali robljenje kril in oblek itn., 
— robljenje žepnih robcev, prtov itn., — nameš čanje okraskov in dodatkov, kakor so žepi, nalepke, zna čke itd., 
— likanje in druge priprave obla čil za konfekcijsko prodajo, 
— ali katera koli kombinacija takih obdelav.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 657
 
PRILOGA 17  
▼M39  
POTRDILO O POREKLU, OBRAZEC A  
1. Potrdila o poreklu, obrazec A, morajo ustrezati vzorcu v tej prilogi. Uporaba 
angleškega ali francoskega jezika za opombe na hrbtni strani potrdila ni obvezna. Potrdila se izpolnijo v angleškem ali francoskem jeziku. Če so 
izpolnjena ro čno, morajo biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami. 
2. Vsako potrdilo meri 210 × 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je 
minus 5 mm ali plus 8 mm. Uporabljati je treba bel, pisalni papir, oblikovan, 
brez mehanskih ostankov lesa, s težo najmanj 25 g/m
 2 . Imeti mora ozadje s 
tiskanim zelenim vzorcem giljošo, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi vidno že na prvi pogled. 
Če je potrdilo izdelano v ve č izvodih, ima samo prvi izvod, ki je izvirnik, 
ozadje s tiskanim zelenim vzorcem giljošo. 
3. Vsako potrdilo mora vsebovati tudi serijsko številko, natisnjeno ali ne, po 
kateri ga je mogo če prepoznati. 
4. Potrdila s starejšo razli čico opomb na hrbtni strani obrazca (1996, 2004 in 
2005) se tudi lahko uporabljajo do porabe obstoje čih zalog.
 ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 658
 
▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 659
 
NOTES (2007)  
I. Countries which accept Form A for the purposes of the generalized 
system of preferences (GSP):  
Australia (*) 
Belarus 
Canada 
Japan New Zealand (**) 
Norway 
Russian Federation 
Switzerland 
including Liechten ­
stein (***) 
Turkey United States of 
America (****) 
European Union: 
Austria 
Belgium 
Bulgaria Cyprus 
Czech Republic 
Denmark Estonia Germany 
Greece Finland 
France 
Hungary Ireland 
Italy 
Latvia Lithuania 
Luxembourg Malta 
Netherlands Poland 
Portugal 
Romania Slovakia 
Slovenia 
Spain Sweden 
United Kingdom  
Full details of the conditions covering admission to the GSP in these countries 
are obtainable from the designated authorities in the exporting 
preference-receiving countries or from the customs authorities of the preference-giving countries listed above. An information note is also obtainable from the UNCTAD secretariat.
 
II. General conditions  
To qualify for preference, products must: 
(a) Fall within a description of products eligible for preference in the country of 
destination. The description entered on the form must be sufficiently detailed 
to enable the products to be identified by the customs officer examining them; 
(b) Comply with the rules of origin of the country of destination. Each article in 
a consignment must qualify separately in its own right; and 
(c) Comply with the consignment conditions specified by the country of desti ­
nation. In general products must be consigned directly from the country of exportation to the country of destination, but most preference-giving countries 
accept passage through intermediate countries subject to certain conditions. 
(For Australia, direct consignment is not necessary.)
 
III. Entries to be made in Box 8  
Preference products must either be wholly obtained in accordance with the rules 
of the country of destination or sufficiently worked or processed to fulfil the 
requirements of that country's origin rules. 
(a) Products wholly obtained: for export to all countries listed in Section I, enter the 
letter ‘P’ in Box 8 (for Australia and New Zealand, Box 8 may be left blank).  ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 660  
(*) For Australia, the main requirement is the exporter's declaration on the normal 
commercial invoice. Form A, accompanied by the normal commercial invoice, is 
an acceptable alternative, but official certification is not required. 
(**) Official certification is not required. 
(***) The Principality of Liechtenstein forms, pursuant to the Treaty of 29 March 1923, a 
customs union with Switzerland. 
(****) The United States does not require GSP Form A. A declaration setting forth all 
pertinent detailed information concerning the production or manufacture of the 
merchandise is considered sufficient only if requested by the district collector of 
customs.
 (b) Products sufficiently worked or processed: for export to the countries 
specified below, the entry in Box S should be as follows, 
(1) United States of America: for single country shipments, enter the letter 
‘Y’ in Box 8: for shipments from recognized associations of counties, enter the letter ‘ Z’, followed by the sum of the cost or value of the 
domestic materials and the direct cost of processing, expressed as a 
percentage of the ex-factory price of the exported products (example: 
‘Y’ 35 % or ‘Z’ 35 %). 
(2) Canada: for products which meet origin criteria from working or 
processing in more than one eligible least developed country, enter letter ‘G’ in Box 8: otherwise ‘F’. 
(3) The European Union, Japan, Norway, Switzerland including Liechten ­
stein, and Turkey: enter the letter ‘W’ in Box 8 followed by the Harmonized Commodity Description and coding system (Harmonized System) heading at the four-digit level of the exported product 
(example ‘W’ 96.18). 
(4) Russian Federation for products which include value added in the 
exporting preference-receiving country, enter the letter ‘Y’ in Box 8. followed by the value of imported materials and components expressed as a percentage of the fob price of the exported products (example ‘Y’ 
45 %); for products obtained in a preference-receiving country and 
worked or processed in one or more other such countries, enter ‘Pk’. 
(5) Australia and New Zealand: completion of Box 8 is not required. It is 
sufficient that a declaration be properly made in Box 12.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 661
 
▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 662
 
NOTES (2007)  
I. Pays qui acceptent la formule A aux fins du système généralisé de 
préférences (SGP):  
Australie (*) 
Belarus 
Canada 
Etats-Unis 
d'Amérique (**) 
Fédération de Russie Japon 
Norvège 
Nouvelle- 
Zélande (***) 
Suisse y compris 
Liechtenstein (****) Turquie 
Union Européenne: 
Allemagne Autriche 
Belgique 
Bulgarie Chypre 
Danemark 
Espagne Estonie Finlande 
France Grèce 
Hongrie 
Irlande Italie 
Lettonie 
Lituanie Luxembourg Malte 
Pays-Bas 
Pologne 
Portugal République tchèque 
Roumanie 
Royaume-Uni 
Slovaquie 
Slovénie Suède  
Des détails complets sur les conditions régissant l'admission au bénéfice du SGP 
dans ces pays peuvent être obtenus des autorités désignées par les pays expor ­
tateurs bénéficiaires ou de l'administration des douanes des pays donneurs qui figurent dans la liste ci-dessus. Une note d'information peut également être 
obtenue du secrétariat de la CNUCED
 
II. Conditions générales  
Pour être admis au bénéfice des préférences, les produits doivent: 
(a) correspondre à la définition établie des produits pouvant bénéficier du régime 
de préférences dans les pays de destination. La description figurant sur la 
formule doit être suffisamment détaillée pour que les produits puissent être identifiés par l'agent des douanes qui les examine; 
(b) satisfaire aux règles d'origine du pays de destination. Chacun des articles 
d'une même expédition doit répondre aux conditions prescrites; et 
(c) satisfaire aux conditions d'expédition spécifiées par le pays de destination. En 
général, les produits doivent être expédiés directement du pays d'exportation au pays de destination; toutefois, la plupart des pays donneurs de préférences 
acceptent sous certaines conditions le passage par des pays intermédiaires 
(pour l'Australie. l'expédition directe n'est pas nécessaire).
 
III. Indications à porter dans la case 8  
Pour bénéficier des préférences, les produits doivent avoir été, soit entièrement 
obtenus, soit suffisamment ouvrés ou transformés conformément aux règles d'origine des pays de destination. 
(a) Produits entièrement obtenus: pour l'exportation vers tous les pays figurant 
dans la liste de la section, il y a lieu d'inscrire la lettre «P» dans la case 8 (pour l'Australie et la Nouvelle-Zélande, la case 8 peut être laissée en blanc).
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 663  
(*) Pour l'Australie, l'exigence de base est une attestation de l'exportateur sur la facture 
habituelle. La formule A, accompagnée de la facture habituelle, peut être acceptée en 
remplacement, mais une certification officielle n'est pas exigée. 
(**) Les États-Unis n'exigent pas de certificat SGP Formule A. Une déclaration reprenant 
toute information appropriée et détaillée concernant la production ou la fabrication 
de la marchandise est considérée comme suffisante, et doit être présentée uniquement 
à la demande du receveur des douanes du district (District collector of Customs). 
(***) Un visa officiel n'est pas exigé. 
(****) D'après l'Accord du 29 mars 1923, la Principauté du Liechtenstein forme une union 
douanière avec la Suisse.
 (b) Produits suffisamment ouvres ou transformés: pour l'exportation vers les pays 
figurant ci-après, les indications à porter dans la case S doivent être les 
suivantes: 
(1) États Unis d'Amérique: dans le cas d'expédition provenant d'un seul pays, 
inscrire la lettre «Y» ou, dans le cas d'expéditions provenant d'un groupe de pays reconnu comme un seul, la lettre «Z». suivie de la somme du 
coût ou de la valeur des matières et du coût direct de la transformation, 
exprimée, en pourcentage du prix départ usine des marchandises exportées (exemple: «Y» 35 % ou «Z» 35 %); 
(2) Canada: il y a lieu d'inscrire dans la case S la lettre «G» pur les produits 
qui satisfont aux critères d'origine après ouvraison ou transformation 
dans plusieurs des pays les moins avancés: sinon, inscrira la lettre «F». 
(3) Japon, Norvège, Suisse y compris Liechtenstein, Turquie et l'Union euro ­
péenne: inscrire dans la case 8 la lettre «W» suivie de la position tarifaire à quatre chiffres occupée par le produit exporté dans le Système 
harmonisé de désignation et de codification des marchandises (Système 
harmonisé) (exemple «W» 96.18); 
(4) Fédération de Russie: pour les produits avec valeur ajoutée dans le pays 
exportateur bénéficiaire de préférences, il y a lieu d'inscrire la lettre «Y» dans la case 8, en la faisant suivre de la valeur des matières et des 
composants importés, exprimée en pourcentage du prix fob des 
marchandises exportées (exemple: «Y» 45 %); pour les produits obtenus dans un pays bénéficiaire de préférences et ouvrés ou trans ­
formés dans un ou plusieurs autres pays bénéficiaires, il y a lieu d'in ­
scrire les lettre «Pk» dans la case 8; 
(5) Australie et Nouvelle-Zélande: il n'est pas nécessaire de remplir la case 8. 
Il suffit de fane une déclaration appropriée dans la case 12.
 ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 664
 
PRILOGA 18  
(iz člena 97m(3))  
Izjava na ra čunu 
Izjava na ra čunu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v 
skladu z opombami. Vendar opomb ni treba navajati.  
Različica v francoskem jeziku  
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière 
n o … (  1 )) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine 
préférentielle … (  2 ) au sens des règles d'origine du Système des préférences 
tarifaires généralisées de la Communauté européenne et … (  3 ). 
Različica v angleškem jeziku  
The exporter of the products covered by this document (customs authorization 
No … (  1 )) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products 
are of … preferential origin (  2 ) according to rules of origin of the Generalized 
System of Preferences of the European Community and … (  3 ). 
…………………………………… 
(kraj in datum) (  4 ) 
(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki podpiše 
izjavo) (  5 ) ▼M39  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 665  
( 1 ) Kadar izjavo na ra čunu da pooblaš čeni izvoznik Evropske unije v smislu člena 97v(4), je 
treba v ta prostor vpisati številko pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če (to je vedno v 
primeru izjave na ra čunu, ki jo sestavijo države upravi čenke) izjave na ra čunu ne da 
pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo ali pa se pusti prazen prostor. 
( 2 ) Navedba države porekla izdelkov. Če se izjava na ra čunu v celoti ali delno nanaša na 
izdelke s poreklom iz Ceute in Melille v smislu člena 97j, jih mora izvoznik jasno 
označiti v dokumentu, na katerem se daje izjava, z oznako „CM“. 
( 3 ) Po potrebi vstavite eno izmed naslednjih navedb: „EU cumulation“, „Norway cumula ­
tion“, „Switzerland cumulation“, „Turkey cumulation“, „regional cumulation“, „extended 
cumulation with country x“ ali „Cumul UE“, „Cumul Norvège“, „Cumul Suisse“, 
„Cumul Turquie“, „cumul regional“, „cumul étendu avec le pays x“. 
( 4 ) Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije navedene že v sami listini. 
( 5 ) Glej člen 97v(7) (zadeva samo pooblaš čene izvoznike Evropske unije). Kadar se podpis 
izvoznika ne zahteva, se izvzetje podpisa nanaša tudi na navedbo imena podpisnika.
 __________  
▼B 
PRILOGA 21  
POTRDILO O GIBANJU BLAGA EUR. 1 IN USTREZNI ZAHTEVKI  
1. Potrdilo o gibanju blaga EUR. 1 se izda na obrazcu, katerega vzorec je v tej 
prilogi. Obrazec se natisne v enem od uradnih jezikov Skupnosti. Potrdila se izpolnijo v enem od teh jezikov in v skladu z dolo čbami notranjega prava 
države ali ozemlja izvoza. Če so napisana z roko, se izpolnijo s črnilom in z 
velikimi tiskanimi črkami. 
2. Vsako potrdilo meri 210 × 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je do 
minus 5 mm ali plus 8 mm. Uporabljati je treba bel papir, oblikovan za pisanje, brez mehanskih ostankov lesa in ki tehta najmanj 25 g/m
 2 . Imeti 
mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem „guilloche“ tako, da je vsako 
ponarejanje z mehanskimi ali kemi čnimi sredstvi opazno na prvi pogled. 
3. Pristojni organi držav ali ozemelj izvoza si lahko pridržijo pravico, da sami 
tiskajo potrdila ali pa jih dajo tiskati pooblaš čenim tiskarjem. V tem primeru 
se mora vsako potrdilo sklicevati na tako pooblastilo. Vsako potrdilo mora 
vsebovati ime in naslov tiskarja ali oznako, ki omogo ča njegovo identifi ­
kacijo. Vsebovati mora tudi zaporedno številko, tiskano ali ne, ki omogo ča 
njegovo identifikacijo.  ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 666
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 667
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 668
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 669
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 670
 
PRILOGA 22  
Izjava na ra čunu 
Izjava na ra čunu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v 
skladu z opombami pod črto. Vendar teh opomb ni treba navesti.  
Španska razli čica 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización 
aduanera n  o … (  1 )) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos 
productos gozan de un origen preferencial … (  2 ). 
Danska razli čica 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighe ­
dernes tilladelse nr. … (  1 )) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er 
angivet, har præferenceoprindelse i … (  2 ). 
Nemška razli čica 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (  1 )) der Waren, auf 
die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, daß diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (
 2 ) Ursprungswaren sind.  
Grška razli čica 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  
τελωνείου  υπ' αριθ. … (  1 )) δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  … (  2 ). 
Angleška razli čica 
The exporter of the products covered by this document (customs authorization 
No … (  1 )) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products 
are of … (  2 ) preferential origin.  
Francoska razli čica 
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation doua ­
nière n  o … (  1 )) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont 
l'origine préférentielle … (  2 ). 
Italijanska razli čica 
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione 
doganale n. … (  1 )) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di 
origine preferenziale … (  2 ). 
Nizozemska razli čica 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (dou ­
anevergunning nr. … (  1 )) verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende 
vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (  2 ). 
Portugalska razli čica 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento 
(autorização aduaneira n.  o … (  1 )) declara que, salvo expressamente indicado em 
contrário, estes produtos são de origem preferencial … (  2 ). 
Finska razli čica 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupan:o … (  1 )) ilmoittaa, että 
nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (
 2 ). 
Švedska razli čica 
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens till ­
stånd nr. … (  1 )) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har 
förmånsberättigande … ursprung (  2 ). ▼M10  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 671  
( 1 ) Kadar izjavo na ra čunu da pooblaš čeni izvoznik, mora biti na tem mestu vpisana številka 
pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne da pooblaš čeni izvoznik, se 
besede v oklepajih izpustijo oziroma se pusti prazen prostor. 
( 2 ) Navede se poreklo izdelkov. Kadar se izjava na ra čunu v celoti ali delno nanaša na 
izdelke s poreklom iz Ceute in Melille v smislu člena 96, jih mora izvoznik na doku ­
mentu, na katerem je dana izjava, jasno ozna čiti z oznako „CM“.
 Češka razli čica 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení … (  1 )) prohlašuje, 
že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferen ční původ v … (  2 ). 
Estonska razli čica 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (  1 )) 
deklareerib, et need tooted on … (  2 ) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on 
selgelt näidatud teisiti.  
Latvijska razli čica 
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas pilnvara Nr. … (  1 )), 
deklarē, ka, izņemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšro ­
cību izcelsme no … (  2 ). 
Litovska razli čica 
Šiame dokumente išvardint ų prekių eksportuotojas (muitin ės liudijimo Nr … (  1 )) 
deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (  2 ) preferencin ės kilmės prekės. 
Madžarska razli čica 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: … (  1 )) kije­
lentem, hogy eltér ő jelzés hiányában az áruk kedvezményes … (  2 ) származásúak.  
Malteška razli čica 
L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana 
nru. … (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn 
il-prodotti huma ta' ori ġini preferenzjali … (  2 ) 
Poljska razli čica 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie władz celnych 
nr … (  1 )) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyra źnie określone, produkty te 
mają … (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
Slovenska razli čica 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov 
št …. (  1 ) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, ima to blago prefe ­
rencialno …. (  2 ) poreklo.  
Slovaška razli čica 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto doklade ( číslo povolenia … (  1 )) vyhlasuje, že 
okrem zrete ľne označených, majú tieto výrobky preferen čný pôvod v … (  2 ). 
▼M30  
Bolgarska razli čica 
Износителят  на продуктите , обхванати  от този документ  (митническо  
разрешение  № …. (  1 )), декларира , че освен  където  ясно  е отбелязано  
друго , тези продукти  са с … преференциален  произход  ( 2 ). 
Romunska razli čica 
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autoriza ția vamală nr… (  1 )) 
declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse 
sunt de origine preferen țială… (  2 ). 
▼M45  
Hrvaška razli čica 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (  1 ) 
izjavljuje da su, osim ako je druk čije izričito navedeno, ovi proizvodi … (  2 ) 
preferencijalnog podrijetla.  
▼M10  
………………………………………… 
(kraj in datum) (  3 ) 
………………………………………… 
(podpis izvoznika; dodatno mora biti 
jasno navedeno ime osebe, ki je 
podpisala izjavo) (  4 ) ▼A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 672  
( 1 ) Kadar izjavo na ra čunu da pooblaš čeni izvoznik, mora biti na tem mestu vpisana številka 
pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne da pooblaš čeni izvoznik, se 
besede v oklepajih izpustijo oziroma se pusti prazen prostor. 
( 2 ) Navede se poreklo izdelkov. Kadar se izjava na ra čunu v celoti ali delno nanaša na 
izdelke s poreklom iz Ceute in Melille v smislu člena 96, jih mora izvoznik na 
dokumentu, na katerem je dana izjava, jasno ozna čiti z oznako „CM“. 
( 3 ) Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije navedene že v samem dokumentu. 
( 4 ) Glej člen 90(5). Kadar se ne zahteva podpis izvoznika, izvzetje podpisa pomeni tudi 
izvzetje navedbe imena podpisnika.
 PRILOGA 23  
POJASNJEVALNE OPOMBE O CARINSKI VREDNOSTI  
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
Člen 29(1) Dejansko pla čana ali pla čljiva cena se nanaša na ceno za uvoženo 
blago. Torej tok donosa ali drugih pla čil od kupca k prodajalcu, ki 
niso povezana z uvoženim blagom, niso del carinske vrednosti. 
Člen 29(1)(a), tretja alinea Primer takšne omejitve je, če prodajalec zahteva od kupca avtomo ­
bilov, da jih ne proda ali razstavi pred dolo čenim datumom, ki pred ­
stavlja za četek vzor čnega leta. 
Člen 29(1)(b) Primeri vklju čujejo: 
(a) prodajalec dolo či ceno za uvoženo blago pod pogojem, da kupec 
kupi dolo čene količine drugega blaga; 
(b) cena za uvoženo blago je odvisna od cene ali cen, po katerih kupec 
uvoženega blaga prodajalcu uvoženega blaga prodaja drugo blago; 
(c) cena se dolo či na podlagi oblike pla čila, ki ni povezana z 
uvoženim blagom, na primer, če so uvoženi polizdelki, ki jih je 
zagotovil prodajalec pod pogojem, da bo prejel dolo čeno količino 
končnih izdelkov. 
Pogoji ali storitve, povezani s proizvodnjo ali trženjem uvoženega 
blaga, niso razlog za zavrnitev transakcijske vrednosti. Na primer, dejstvo, da kupec prodajalcu zagotovi tehni čna sredstva in na črte v 
državi uvoza, ne pripelje do zavrnitve transakcijske vrednosti za 
namene člena 29(1). 
Člen 29(2) 1. Odstavka 2(a) in (b) predvidevata druga čne načine za dolo čanje 
sprejemljivosti transakcijske vrednosti. 
2. Odstavek 2(a) predvideva, da se, če sta kupec in prodajalec 
medsebojno povezana, preu čijo okoliš čine prodaje, transakcijska 
vrednost pa se sprejme kot carinska vrednost pod pogojem, da 
njun odnos ni vplival na ceno. Ni mišljeno, da bi bilo treba preu ­ 
čevati okoliš čine v vseh primerih, ko sta kupec in prodajalec 
medsebojno povezana. Takšna preiskava je potrebna samo takrat, če obstaja dvom o sprejemljivosti cene. Če carinski organi nimajo 
dvomov glede sprejemljivosti cene, je ceno treba sprejeti, ne da bi 
zahtevali dodatne podatke od deklaranta. Na primer, carinski organi so morda že prej preu čili odnos ali že imajo podrobne podatke o 
kupcu in prodajalcu in so se s temi preiskavami ali podatki že 
preprič
ali, da njun odnos ni vplival na ceno.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 673
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
3. Če carinski organi ne morejo sprejeti transakcijske vrednosti brez 
dodatnih poizvedb, bi morali deklarantu dati priložnost, da zagotovi takšne dodatne podrobne podatke, ki utegnejo biti potrebni za preučitev okoliš čin prodaje; v tem primeru bi morali biti carinski 
organi pripravljeni preu čiti ustrezne vidike transakcije, vklju čno z 
načinom, kako kupec in prodajalec organizirata svoje trgovinske 
odnose in kako sta prišla do zadevne dogovorjene cene, da bi ugotovili, ali je njun odnos vplival na ceno. Če se izkaže, da 
kupec in prodajalec, čeprav sta medsebojno povezana po dolo čbah 
člena 143 te uredbe, drug od drugega kupujeta in drug drugemu 
prodajata, kakor da ne bi bila medsebojno povezana, je to dokaz, da njun odnos ni vplival na ceno. Primer za to je, če je bila cena 
določena na na čin, ki je skladen z obi čajnimi praksami dolo čanja 
cene v zadevni panogi ali na na čin, na kakršnega prodajalec dolo ča 
cene za prodajo kupcem, ki z njim niso medsebojno povezani, to dokazuje, da odnos ni vplival na ceno. Naslednji primer je, če se 
izkaže, da je cena primerna, da pokrije povra čilo vseh stroškov in 
dobiček, ki predstavlja celoten dobi ček družbe, ustvarjen v 
ustreznem časovnem obdobju (npr. na letni osnovi) s prodajo 
blaga enake zvrsti ali vrste, to dokazuje, da odnos ni vplival na 
ceno. 
4. Odstavek 2(b) deklarantu daje možnost, da dokaže, da je trans ­
akcijska vrednost zelo blizu „primerjalni“ vrednosti, ki so jo carinski organi sprejeli že prej in je torej sprejemljiva po 
določbah člena 29. Če je kateri od pogojev iz odstavka 2(b) 
izpolnjen, ni treba preu čevati vprašanja vpliva iz odstavka 2(a). 
Če carinski organi brez nadaljnjega poizvedovanja že imajo dovolj 
podatkov o tem, da je kateri od pogojev, predvidenih v odstavku 
2(b), izpolnjen, ni nobenega razloga, da bi od deklaranta zahtevali, 
naj dokaže, da lahko izpolni katerega od pogojev. 
Člen 29(2)(b) Pri ugotavljanju, ali je neka vrednost „zelo blizu“ drugi vrednosti, je 
treba upoštevati ve č dejavnikov. Ti dejavniki vklju čujejo naravo 
uvoženega blaga, naravo same panoge, sezono, v kateri je blago uvoženo in, ali je razlika v vrednostih komercialno pomembna. Ker 
se ti dejavniki lahko razlikujejo od primera do primera, bi bilo 
nemogoče za vse primere uporabljati enoten standard, kakršen je na 
primer fiksen odstotek. Na primer, majhna razlika v vrednosti v primeru, ko gre za eno vrsto blaga, je lahko nesprejemljiva, medtem 
ko je velika razlika za drugo vrsto blaga lahko sprejemljiva pri ugotav ­
ljanju, ali je transakcijska vrednost zelo blizu „primerjalni“ vrednosti, določeni v odstavku 29(2)(b). 
Člen 29(3)(a) Primer posrednega pla čila je, č
e kupec v celoti ali delno poravna dolg, 
ki ga dolguje prodajalec.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 674
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
Člen 30(2)(a) 
Člen 30(2)(b) 1. Pri uporabi teh dolo čb carinski organi, kjer je mogo če, upoštevajo 
prodajo enakega ali podobnega blaga, kakor je ustrezno, na enaki komercialni ravni ali v približno enaki koli čini kakor blago, ki se 
vrednoti. Če takega kupoprodajnega posla ni, se lahko za primerjavo 
uporabi prodaja enakega ali podobnega blaga, kakor je ustrezno, ki poteka pod enim od naslednjih treh pogojev: 
(a) enaka komercialna raven, vendar v druga čnih količinah; 
(b) druga čna komercialna raven, vendar v približno enakih koli ­ 
činah; ali 
(c) različna komercialna raven in razli čne količine. 
2. Ko se odkrije kupoprodajni posel pod enim od teh treh pogojev, se, 
odvisno od primera, uskladi naslednje: 
(a) samo dejavniki koli čine; 
(b) samo dejavniki komercialne ravni; ali (c) tako dejavniki komercialne ravni kakor koli čine. 
3. Izraz „in/ali“ omogo ča prožnost pri uporabi kupoprodajnih poslov in 
potrebnih uskladitev glede na katerega od zgoraj opisanih pogojev. 
4. Pogoj za uskladitev zaradi druga čnih komercialnih ravni ali 
drugačnih količin je, da je take uskladitve, ne glede na to, ali se 
zaradi njih vrednost zviša ali zniža, mogo če opraviti samo na 
podlagi predloženih dokazov, iz katerih izhaja, da so pravilne in 
natančne, npr. veljavni cenik, ki vsebuje cene, ki se nanašajo na 
drugačne ravni ali druga čne količine. Primer za to je, če uvoženo 
blago, ki se vrednoti, sestoji iz pošiljke 10 enot in je bilo edino 
enako ali podobno uvoženo blago, za katero transakcijska vrednost 
obstaja, povezano s prodajo 500 enot, in se ve, da prodajalec daje popuste na koli čino, je treba uskladitev izvesti s pomo čjo cenika 
prodajalca, pri čemer se na podlagi te cene izra čuna cena za prodajo 
10 enot. To ne pomeni, da je kupoprodajni posel moral biti izveden 
za 10 enot, če obstaja verodostojen cenik za prodajo druga čnih 
količin. Če takšnega objektivnega merila ni, dolo čanje carinske 
vrednosti po dolo čbah č
lena 30(2)(a) in (b) ni ustrezno. 
Člen 30(2)(d) 1. Splošno pravilo je, da se carinska vrednost v skladu s temi 
določbami na čeloma dolo ča na podlagi podatkov, ki so v 
Skupnosti splošno dostopni. Da bi se ugotovila izra čunana 
vrednost, utegne biti potrebno preverjanje stroškov proizvodnje blaga, ki se vrednoti, in drugih podatkov, ki jih je treba pridobiti zunaj Skupnosti. V ve čini primerov je proizvajalec blaga zunaj 
pristojnosti organov držav članic. Metoda izra čunane vrednosti je 
načeloma omejena na primere, ko sta kupec in prodajalec 
medsebojno povezana, in ko je proizvajalec pripravljen organom države uvoznice zagotoviti potrebne izra čune stroškov in 
omogočiti nadaljnja preverjanja, ki utegnejo biti potrebna.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 675
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
2. „Stroški ali vrednost“ iz prve alinee člena 30(2)(d) se dolo čijo na 
osnovi podatkov, ki se nanašajo na proizvodnjo blaga, ki se 
vrednoti, in ki jih zagotovi proizvajalec ali nekdo v njegovem 
imenu. Temeljiti morajo na komercialni ra čunovodski evidenci 
proizvajalca pod pogojem, da je ta skladna s splošno priznanimi računovodskimi na čeli v državi, kjer se blago proizvaja. 
3. „Znesek dobi čka in splošnih stroškov“ iz druge alinee člena 
30(2)(d) se dolo či na podlagi podatkov, ki jih zagotovi proizvajalec 
ali nekdo v njegovem imenu, razen če se njegovi zneski ne skladajo 
s tistimi, ki so navadno povezani s kupoprodajnimi posli za blago 
enake zvrsti ali vrste kakor blago, ki se vrednoti, ki jih zagotovijo 
proizvajalci v državi izvoza za izvoz v državo uvoznico. 
4. Noben strošek ali vrednost elementov iz tega člena se pri dolo čanju 
izračunane vrednosti ne sme upoštevati dvakrat. 
5. Na tem mestu je treba poudariti, da je „znesek dobi čka in splošnih 
stroškov“ treba upoštevati kot celoto. Iz tega sledi, da je, če je v 
nekem primeru znesek dobi čka proizvajalca nizek, splošni stroški pa 
visoki, vsota dobi čka in splošnih stroškov lahko še vedno skladna s 
tisto, ki se ponavadi izkazuje v kupoprodajnih poslih z blagom enake zvrsti ali vrste. Do takšnega položaja lahko na primer 
pride, če je bil izdelek lansiran v Skupnosti in je proizvajalec 
sprejel ni čti ali nizek dobi ček, da bi kompenziral visoke splošne 
stroške, povezane z lansiranjem. Če proizvajalec lahko dokaže, da 
sprejema nizek dobi ček od svoje prodaje blaga, ki se uvaža, zaradi 
določenih komercialnih okoliš čin, je treba upoštevati njegov 
dejanski dobi ček pod pogojem, da ima upravi čene komercialne 
razloge zanj in če je njegova politika dolo čanja cen v skladu z 
običajnimi cenovnimi politikami v zadevni panogi industrije. Do 
takšnega položaja lahko na primer pride, če so proizvajalci prisiljeni 
začasno znižati cene zaradi nepredvidenega padca povpraševanja ali 
če prodajajo blago, da bi dopolnili izbor blaga, ki se proizvaja v 
državi uvoznici, in sprejmejo nizek dobi ček, da ohranjajo konkuren ­ 
čnost. Če proizvajal č
eve številke o dobi čku in splošnih stroških niso 
skladne s tistimi, ki so obi čajno povezane s prodajo blaga enake 
zvrsti ali vrste, kakor je blago, ki se vrednoti, ki jih zagotovijo proizvajalci v državi izvoznici za izvoz v državo uvoznico, lahko 
znesek dobi čka in splošnih stroškov temelji na ustreznih podatkih, 
ki niso tisti, katere zagotovi proizvajalec blaga ali nekdo v njegovem imenu.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 676
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
6. Ali je neko blago „enake zvrsti ali vrste“ kakor drugo blago, se 
mora ugotavljati za vsak primer posebej ob upoštevanju zadevnih 
okoliščin. Pri ugotavljanju obi čajnih dobi čkov in splošnih stroškov 
v skladu z dolo čbami člena 30(2)(d) je treba preu čiti kupoprodajne 
posle za izvoz v državo uvoznico za najožjo skupino ali izbor blaga, ki vključuje blago, ki se vrednoti, za katero je mogo če zagotoviti 
potrebne podatke. Za namene člena 30(2)(d) mora biti „blago enake 
zvrsti ali vrste“ iz iste države kakor blago, ki se vrednoti. 
Člen 31(1) 1. Carinske vrednosti, dolo čene v skladu z dolo čbami člena 31(1), 
morajo kolikor je le mogo če temeljiti na predhodno dolo čenih 
carinskih vrednostih. 
2. Metode vrednotenja, ki se uporabljajo v skladu s členom 31(1), 
morajo biti tiste, ki so dolo čene v členih 29 in 30(2), vendar je 
sprejemljiva prožnost pri uporabi teh metod v skladu s cilji in določbami člena 31(1). 
3. Nekateri primeri sprejemljive prožnosti vklju čujejo: 
(a) enako blago  — zahtevo, da je enako blago treba izvoziti ob 
istem ali približno istem času kakor blago, ki se vrednoti, je 
mogoče tolmačiti prožno; osnova za carinsko vrednotenje je 
lahko enako uvoženo blago, proizvedeno v drugi državi kakor 
v državi izvoznici blaga, ki se vrednoti; lahko se uporabijo 
carinske vrednosti enakega uvoženega blaga, ki so bile že določene v skladu z dolo čbami člena 30(2)(c) in (d); 
(b) podobno blago  — zahtevo, da je podobno blago treba izvoziti 
ob istem ali približno istem času kakor blago, ki se vrednoti, je 
mogoče tolmačiti prožno; osnova za carinsko vrednotenje je 
lahko podobno uvoženo blago, proizvedeno v drugi državi 
kakor v državi izvoznici blaga, ki se vrednoti; lahko se uporabijo carinske vrednosti podobnega uvoženega blaga, ki so bile že dolo čene v skladu z dolo čbami člena 30(2)(c) in (d); 
(c) deduktivna metoda  — zahtevo, da mora blago biti prodano v 
„stanju, v kakršnem je bilo uvoženo“ iz člena 152(1)(a) te 
uredbe je mogo če prožno tolma čiti; zahtevo „90 dni“ je 
mogoče uporabljati prožno. 
Člen 32(1)(b)(ii) 1. Pri porazdeljevanju elementov, navedenih v členu 32(1)(b)(ii), k 
uvoženemu blagu sta pomembna dva dejavnika — vrednost 
samega elementa in na čin, kako se ta vrednost pripiše uvoženemu 
blagu. Porazdeljevanje teh elementov mora biti sprejemljivo in okoliščinam ustrezno ter v skladu s splošno sprejetimi ra čuno­
vodskimi na čeli.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 677
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
2. Glede vrednosti elementa, če kupec kupi element od prodajalca, ki z 
njim ni povezan, po neki ceni, je vrednost elementa ta cena. Če je 
element proizvedel kupec ali z njim povezana oseba, je njegova vrednost strošek proizvodnje. Če je kupec element uporabljal že 
prej, ne glede na to, ali ga je kupil ali proizvedel, se prvotni 
strošek nabave ali proizvodnje ustrezno zniža zaradi rabe, da se 
izračuna vrednost elementa. 
3. Ko je vrednost elementa dolo čena, se ta vrednost pripiše uvoženemu 
blagu. Možnosti je ve č. Na primer, vrednost se lahko pripiše prvi 
pošiljki, če želi kupec pla čati carinske dajatve za celotno vrednost 
naenkrat. Druga možnost je, da zahteva, naj se vrednost porazdeli na več enot, proizvedenih do časa prve pošiljke. Lahko tudi zahteva, 
da se vrednost porazdeli po celotni predvideni proizvodnji, če zanjo 
obstajajo pogodbe ali trdni dogovori. Uporabljena metoda porazdel ­
jevanja je odvisna od dokumentacije, ki jo predloži kupec. 
4. Za ponazoritev zgornjega — kupec proizvajalcu zagotovi kalup, ki 
se uporablja pri proizvodnji uvoženega blaga, in sklene pogodbo za nakup 10 000 enot. Do prispetja prve pošiljke 1 000 enot je proiz ­
vajalec proizvedel že 4 000 enot. Kupec lahko od carinskih organov 
zahteva, da porazdelijo vrednost kalupa na 1 000, 4 000 ali 10 000 enot. 
Člen 32(1)(b)(iv) 1. Dodatni stroški za elemente, navedene v členu 32(l)(b)(iv), morajo 
temeljiti na objektivnih in merljivih podatkih. Da bi se zmanjšalo breme dolo čanja vrednosti, ki se prištejejo, tako za deklaranta kot za 
carinske organe, se kolikor je le mogo če uporabljajo podatki, ki so 
splošno dostopni v komercialni dokumentaciji kupca. 
2. Za elemente, ki jih zagotovi kupec in ki jih je kupec kupil ali najel, 
je dodatni strošek strošek nakupa ali najema. Za elemente, ki so v 
javni domeni, se ne upoštevajo nobeni dodatni stroški, razen stroški 
za pridobitev njihovih kopij. 
3. Ali je mogo če z lahkoto izra čunati vrednosti, ki se prištevajo, je 
odvisno od strukture in vodstvene prakse dolo čene družbe kakor 
tudi od njenih ra čunovodskih metod. 
4. Na primer, možno je, da družba, ki uvaža razli čne izdelke iz ve č 
držav, evidenco svojega oblikovalskega centra vodi zunaj države 
uvoza na tak na čin, da je mogo če točno prikazati stroške, ki jih 
je mogoče pripisati nekemu izdelku. V takih primerih so v skladu z 
določbami člena 32 možne neposredne uskladitve.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 678
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
5. V drugem primeru lahko družba pokrije stroške oblikovalskega 
centra zunaj države uvoznice kot splošni režijski strošek, ne da bi 
se porazdelil na dolo čene izdelke. V tem primeru je mogo ča 
ustrezna uskladitev v skladu z dolo čili člena 32 v zvezi z 
uvoženim blagom, tako da se skupni stroški oblikovalskega centra porazdelijo čez celotno proizvodnjo, ki oblikovalski center 
uporablja, in se ta porazdeljeni strošek prišteje k uvozu na osnovi 
enot. 
6. Zaradi razli čnih okoliš čin je seveda treba pri dolo čanju ustrezne 
metode porazdeljevanja upoštevati razli čne dejavnike. 
7. V primerih, ko proizvodnja zadevnega elementa poteka v ve č 
državah v nekem časovnem obdobju, se uskladitev omeji na 
vrednost, ki se dejansko doda temu elementu zunaj Skupnosti. 
Člen 32(1)(c) Avtorski honorarji in licen čnine iz člena 32(1)(c) lahko med drugim 
vključujejo pla čila, povezana s patenti, blagovnimi znamkami in 
avtorskimi pravicami. 
Člen 32(2) Če ni objektivnih in merljivih podatkov v zvezi z dodatnimi stroški, ki 
jih je treba dodati v skladu z dolo čbami člena 32, ni mogo če določati 
transakcijske vrednosti v skladu z dolo čbami člena 29. Primer zua to 
je, da se avtorski honorar pla ča na podlagi cene prodaje v državi 
uvoznici litra nekega izdelka, ki je bil uvožen na kilogram, in bil po uvozu predelan v raztopino. Če avtorski honorarji delno temeljijo na 
uvoženem blagu in delno na drugih dejavnikih, ki niso povezani z 
uvoženim blagom (na primer, če se uvoženo blago zmeša z 
domačimi sestavinami in ni ve č ločeno prepoznavno, ali če avtorskih 
honorarjev ni mogo če ločiti od posebnih finan čnih dogovorov med 
kupcem in prodajalcem), ne bi bilo ustrezno avtorskih honorarjev 
prikazati kot dodaten strošek. Če pa znesek teh avtorskih honorarjev 
temelji samo na uvoženem blagu in ga je mogo če količinsko dolo č
iti, 
se lahko prišteje k dejansko pla čani ali pla čljivi ceni. 
Člen 143(1)(e) Šteje se, da ena oseba nadzira drugo, če je prva v pravnem ali 
poslovnem smislu na položaju, da drugi dolo ča omejitve ali usmeritve.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 679
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
Člen 152(1)(a)(i) 1. „Dobi ček in splošni stroški“ se upoštevajo kot celota. Znesek za 
namene tega odbitka se dolo či na podlagi podatkov, ki jih 
predloži deklarant, razen če njegovi zneski niso skladni s tistimi, 
ki se pridobijo pri prodaji uvoženega blaga enake zvrsti ali vrste v državi uvoznici. Če deklarantovi zneski niso skladni z omenjenimi 
zneski, lahko znesek dobi čka in splošnih stroškov temelji na 
ustreznih podatkih, ki jih ne zagotovi deklarant. 
2. Pri dolo čanju provizij ali obi čajnega dobi čka in splošnih stroškov v 
skladu s to dolo čbo, se za vsak primer posebej in ob upoštevanju 
zadevnih okoliš čin ugotavlja, ali je neko blago enake zvrsti ali vrste 
kot drugo blago. Treba je preu čiti kupoprodajne posle v državi 
uvoznici za najožjo skupino ali izbor blaga, ki vklju čuje blago, 
katero se vrednoti, za katero je mogo če zagotoviti potrebne 
podatke. Za namene te dolo čbe „blago enake zvrsti ali vrste“ 
vključuje blago, uvoženo iz iste države kot blago, ki se vrednoti, 
kot tudi blago, uvoženo iz drugih držav. 
Člen 152(2) 1. Če se uporablja ta metoda vrednotenja, morajo dobitki za vrednost, 
ki se doda z nadaljnjo predelavo, temeljiti na objektivnih in 
merljivih podatkih, povezanih s stroški takega dela. Osnova za 
izračune so lahko sprejete formule, recepture, metode gradnje v 
panogi ali druge panožne prakse. 
2. Ta metoda vrednotenja se navadno ne uporablja, če uvoženo blago 
zaradi nadaljnje predelave izgubi svojo prepoznavnost. Vendar pa so 
možni primeri, ko je vrednost, dodano s predelavo, mogo če točno 
določiti brez nepotrebnih težav, čeprav je uvoženo blago izgubilo 
svojo prepoznavnost. 
Na drugi strani so možni tudi primeri, ko uvoženo blago ohrani 
svojo prepoznavnost, vendar tvori tako majhen element v blagu, prodanem v državi uvoznici, da bi bila uporaba te metode neupra ­
vičena. Glede na zgoraj povedano je treba vsako tovrstno situacijo 
preučiti za vsak primer posebej.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 680
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
Člen 152(3) 1. Na primer, blago se proda po ceniku, ki za nakupe ve čjih količin 
zagotavlja ugodne cene na enoto.  
Prodajna koli čina Cena na 
enoto Število prodaj Skupna 
količina, 
prodana po 
vsaki ceni  
1 do 10 enot 100 10 prodaj po 5 
enot 
Pet prodaj po 3 
enote 65 
11 do 25 enot 95 Pet prodaj po 11 
enot 55 
Več kot 25 enot 90 Ena prodaja po 30 
enot 
Ena prodaja po 50 
enot 80 
Največje število enot, prodanih po neki ceni je 80; torej je cena na 
enoto v najve čji skupni koli čini 90. 
2. Naslednji primer sta dve prodaji. Pri prvi prodaji se proda 500 enot po 
ceni 95 valutnih enot za vsako. Pri drugi prodaji se proda 400 enot po 
ceni 90 valutnih enot za vsako. V tem primeru je najve čje število enot, 
prodanih po neki ceni, 500; torej je cena na enoto v najve čji skupni 
količini 95. 
3. Tretji primer je naslednja situacija, kjer so razli čne količine prodane 
po različnih cenah. 
(a) Prodaje  
Prodajna koli čina Cena na enoto  
40 enot 100 
30 enot 90 15 enot 100 50 enot 95 25 enot 105 35 enot 90 5 enot 100 
(b) Skupaj
 
Skupna prodana koli čina Cena na enoto  
65 90 
50 95 60 100 
25 105
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 681
 
Prvi stolpec Drugi stolpec 
Sklic na dolo čbe carinskega 
zakonika Opombe  
V tem primeru je najve čje število enot, prodanih po dolo čeni ceni 
65; torej je cena na enoto v najve čji skupni koli čini 90.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 682
 
PRILOGA 24  
UPORABA SPLOŠNO PRIZNANIH RA ČUNOVODSKIH NA ČEL ZA 
DOLOČANJE CARINSKE VREDNOSTI  
1. „Splošno priznana ra čunovodska na čela“ se nanašajo na priznan konsenz ali 
veljavno podporo v državi ob dolo čenem času o tem, katere ekonomske vire 
in obveznosti knjižiti kot aktivo in pasivo, katere spremembe v aktivi in pasivi knjižiti, kako meriti aktivo in pasivo in spremembe v njih, katere podatke 
razkriti in kako jih razkriti in katera finan čna poročila pripraviti. Ti standardi 
so lahko široke smernice za splošno uporabo kakor tudi podrobne prakse in postopki. 
2. Za namene uporabe dolo čb carinskega vrednotenja zadevna carinska uprava 
uporablja podatke skladno s splošno priznanimi ra čunovodskimi na čeli v 
državi, ki je ustrezna glede na zadevni člen. Na primer, dolo čanje običajnega 
dobička in splošnih stroškov po dolo čbah člena 152(1)(a)(i) te uredbe poteka z 
uporabo podatkov, ki so pripravljeni v skladu s splošno priznanimi ra čuno­
vodskimi na čeli države uvoznice. Na drugi strani dolo čanje običajnega 
dobička in splošnih stroškov po dolo čbah člena 30(2)(d) zakonika poteka z 
uporabo podatkov, ki so pripravljeni v skladu s splošno priznanimi ra čuno­
vodskimi na čeli države proizvajalke. Nadalje, dolo čanje elementa, ki ga pred ­
videva člen 32(1)(b)(ii) zakonika, v državi uvoznici poteka z uporabo 
podatkov na na čin, ki je skladen s splošno priznanimi ra čunovodskimi 
načeli te države.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 683
 
PRILOGA 25  
STROŠKI ZRA ČNEGA PREVOZA, KI SE VKLJU ČIJO V CARINSKO 
VREDNOST  
1. Naslednja razpredelnica prikazuje: 
(a) tretje države, naštete po celinah in conah (  1 ) (stolpec 1) 
(b) deleže stroškov zra čnega prevoza iz dane tretje države v ES, izražene v 
odstotkih, ki se vklju čijo v carinsko vrednost (stolpec 2) 
2. Kadar je blago poslano iz držav ali z letališ č, ki niso vklju čeni v to razpre ­
delnico, razen z letališ č iz odstavka 3, se vzame odstotek, dolo čen za letališ če, 
ki je najbližje odhodnemu letališ ču. 
3. Za francoske čezmorske departmaje Guadeloupe, Gvajano, Martinik in 
Reunion, katerih letališ ča niso vklju čena v razpredelnico, veljajo naslednja 
pravila: 
(a) za blago, poslano iz tretjih držav neposredno v te departmaje, se celotni 
strošek zra čnega prevoza vklju či v carinsko vrednost; 
(b) za blago, poslano iz tretjih držav evropskemu delu Skupnosti, in preto ­
vorjeno ali raztovorjeno v enem od teh departmajev, je v carinsko vrednost treba vklju čiti samo stroške zra čnega prevoza, do katerih bi 
prišlo zaradi prevoza blaga do mesta pretovarjanja ali raztovarjanja; 
(c) za blago, poslano v te departmaje iz tretjih držav, in pretovorjeno ali 
raztovorjeno na letališ ču v evropskem delu Skupnosti, je v carinsko 
vrednost treba vklju čiti stroške, izra čunane iz deleža, podanega v 
odstotkih v naslednji razpredelnici, od stroškov, do katerih bi prišlo zaradi prevoza blaga od odhodnega letališ ča do letališ ča pretovarjanja 
ali raztovarjanja. 
Pretovarjanje ali raztovarjanje carinski organi ustrezno potrdijo na letalskem 
tovornem listu ali drugem letalskem tovornem dokumentu z uradnim žigom udeleženega urada; če te potrditve ni, se uporabljajo dolo čbe zadnjega podod ­
stavka člena 163(6) te uredbe.
 
1 2 
Odhodna cona (država) (tretja država) Delež stroškov zra čnega 
prevoza, ki se vklju či v 
carinsko vrednost za vstopno 
cono ES  
Amerika  
Cona A  70  
Kanada : 
Gander, Halifax, Moncton, Montreal, Ottawa, Quebec, Toronto, (za 
druga letališ ča glej cono B)  ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 684  
( 1 ) Odstotki veljajo za vsa letališ ča v dani državi, razen v primerih, ko so odhodna letališ ča 
navedena posebej.
 1 2 
Odhodna cona (država) (tretja država) Delež stroškov zra čnega 
prevoza, ki se vklju či v 
carinsko vrednost za vstopno 
cono ES  
Grenlandija 
Združene države Amerike : 
Akron, Albany, Atlanta, Baltimore, Boston, Buffalo, Charleston, 
Chicago, Cincinati, Columbus, Detroit, Indianapolis, Jacksonville, 
Kansas City, Lexington, Louisville, Memphis, Milwaukee, Minnea ­
polis, Nashville, New Orleans, New York, Philadelphia, Pittsburg, St Louis, Washington DC, (za druga letališ ča glej coni B in C)  
Cona B  78  
Kanada : 
Edmonton, Vancouver, Winnipeg, (za druga letališ ča glej cono A)  
Združene države Amerike : 
Albuquerque, Austin, Billings, Dallas, Denver, Houston, Las Vegas, 
Los Angeles, Miami, Oklahoma, Phoenix, Portland, Puerto rico, Salt 
Lake City, San Francisco, Seattle, (za druga letališ ča glej coni A in C)  
Srednja Amerika  (vse države)  
Južna Amerika  (vse države)  
Cona C  89  
Združene države Amerike : 
Anchorage, Fairbanks, Honolulu, Juneau (za druga letališ ča glej coni 
A in B)  
Afrika  
Cona D  
Alžirija, Egipt, Libija, Maroko, Tunizija 33 
Cona E  
Benin, Burkina Faso, Kamerun, Zelonortski otoki, Centralnoafriška 
republika, Čad, Slonokokš čena obala, Džibuti, Etiopija, Gambija, 
Gana, Gvineja, Gvineja Bissau, Liberija, Mali, Mavretanija, Niger, 
Nigerija, Senegal, Sierra Leone, Sudan, Togo 50 
Cona F  
Burundi, Demokrati čna republika Kongo, Kongo (Brazzaville), Ekva ­
torialna Gvineja, Gabon, Kenija, Ruanda, Sao Tome in Principe, Sejšeli, Somalija, St. Helena, Tanzanija, Uganda 61
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 685
 
1 2 
Odhodna cona (država) (tretja država) Delež stroškov zra čnega 
prevoza, ki se vklju či v 
carinsko vrednost za vstopno 
cono ES  
Cona G  
Angola, Bocvana, Komori, Lesoto, Madagaskar, Malavi, Mavricij, 
Mozambik, Namibija, Južnoafriška republika, Svazi, Zambija, 
Zimbabve 74 
Azija  
Cona H  
Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, 
Libanon, Sirija 27 
Cona I  
Bahrajn, Maskat in Oman, Katar, Saudova Arabija, Združeni arabski 
emirati, Jemen (Arabska republika) 43 
Cona J  
Afganistan, Bangladeš, Butan, Indija, Nepal, Pakistan 46 
Cona K  
Kazahstan, Kirgizija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan Rusija: Novosibirsk, Omsk, Perm, Sverdlovsk, (za ostala letališ ča 
glej cone I, M in O) 57 
Cona L  
Brunei, Kitajska, Indonezija, Kambodža, Laos, Macau, Malezija, 
Maldivi, Mongolija, Mjanmar, Filipini, Singapur, Šrilanka, Tajvan, 
Tajska, Vietnam 
Rusija: Irkutsk, Kirensk, Krasnoyarsk, (za ostala letališ ča glej cone 
K, M in O) 70 
Cona M  
Japonska, Koreja (Severna), Koreja (Južna) Rusija: Kabarovsk, Vladivostok (za ostala letališ ča glej cone K, L in O) 83 
Avstralija in Oceanija  
Cona N  
Avstralija in Oceanija 79 
Evropa  
Cona O  
Islandija Rusija: Gorki, Kujbišev, Moskva, Orel, Rostov, Volgograd, Voronež, 
(za ostala letališ ča glej cone K, L in M) 
Ukrajina 30
 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 686
 
1 2 
Odhodna cona (država) (tretja država) Delež stroškov zra čnega 
prevoza, ki se vklju či v 
carinsko vrednost za vstopno 
cono ES  
Cona P  
Albanija, Belorusija, Bosna in Hercegovina,  ►M30 __________  ◄ 
Ferski otoki, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, 
Moldavija, Norveška,  ►M30 __________  ◄ Srbija in Črna gora, 
Turčija 15 
Cona Q  
►M45 __________  ◄ Švica 5 ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 687
 
PRILOGA 26  
SEZNAM BLAGA IZ ČLENA 152(1)(a)a  
Poenostavljeni postopek za vrednotenje nekaterih vrst pokvarljivega blaga, uvoženega v 
komisijsko prodajo v skladu s členom 30(2)(c) zakonika  ( 1 ) 
Oznaka KN (TARIC) Poimenovanje blaga Obdobje veljavnosti  
0701 90 50 Nov krompir 1.1.–30.6. 
0703 10 19 Čebula 1.1.–31.12. 
0703 20 00 Česen 1.1.–31.12. 
0708 20 00 Fižol 1.1.–31.12. 0709 20 00 10 Beluši: 
— zeleni 1.1.–31.12. 
0709 20 00 90 Beluši: 
— drugi 1.1.–31.12. 
0709 60 10 Sladke paprike 1.1.–31.12. 
ex 0714 20 Sladki krompir, svež ali ohlajen, 
cel 1.1.–31.12. 
0804 30 00 90 Ananas 1.1.–31.12. 
0804 40 00 10 Avokado 1.1.–31.12. 
0805 10 20 Sladke pomaran če 1.6.–30.11. 
0805 20 10 05 Klementine 1.3.–31.10. 0805 20 30 05 Monrealke in satsuma mandarine 1.3.–31.10. 
0805 20 50 07 
0805 20 50 37 Mandarine in wilking mandarine 1.3.–31.10. 
0805 20 70 05 
0805 20 90 05 
0805 20 90 09 Tangerinke in druge 1.3.–31.10. 
0805 40 00 11 Grenivke: 
— bele 1.1.–31.12. 
0805 40 00 19 Grenivke: 
— rožnate 1.1.–31.12.
 ▼M27  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 688  
( 1 ) Brez poseganja v pravila za razlago kombinirane nomenklature velja, da je besedilo za poimenovanje blaga 
zgolj okvirno, pri čemer je seznam blaga v tej prilogi dolo čen z vsebino takih oznak KN in TARIC, kakor 
obstajajo v času sprejetja te uredbe. Kjer so navedene oznake ex, se oznake ter ustrezna poimenovanja berejo 
skupaj.
 Oznaka KN (TARIC) Poimenovanje blaga Obdobje veljavnosti  
0805 50 90 11 
0805 50 90 19 Limete ( Citrus aurantifolia , Citrus 
latifolia ) 1.1.–31.12. 
0806 10 10 Namizno grozdje 21.11.–20.7. 
0807 11 00 Lubenice 1.1.–31.12. 
0807 19 00 10 
0807 19 00 30 Sorte Amarillo, Cuper, Honey 
Dew (vklju čno Cantalene), Onte ­
niente, Piel de Sapo (vklju čno 
Verde liso), Rochet, Tendral in Futuro 1.1.–31.12. 
0807 19 00 91 
0807 19 00 99 Druge melone 1.1.–31.12. 
0808 20 50 10 Hruške: 
— Nashi ( Pyrus pyrifolia ) 
— Ya ( Pyrus bretscheideri ) 1.5.–30.6. 
0808 20 50 90 Hruške: 
— druge 1.5.–30.6. 
0809 10 00 Marelice 1.1.–30.5. & 1.8.–31.12. 
0809 30 10 Nektarine 1.1.–10.6. & 1.10.–31.12. 
0809 30 90 Breskve 1.1.–10.6. & 1.10.–31.12. 
0809 40 05 Slive 1.10.–10.6. 0810 10 00 Jagode 1.1.–31.12. 0810 20 10 Maline 1.1.–31.12. 0810 50 00 Kivi 1.1.–31.12.
 
__________  ▼M27  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 689
 
PRILOGA 28
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 690
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 691
 
PRILOGA 29
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 692
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 693
 
PRILOGA 30  
ETIKETA, KI SE PRIPNE NA PRTLJAGO, ODDANO NA LETALIŠ ČU 
SKUPNOSTI  
(Člen 196)  
1. LASTNOSTI 
Etiketa, omenjena v členu 196, je zasnovana tako, da je ni mogo če ponovno 
uporabiti. 
(a) Etiketa ima vsaj 5 mm širok zelen trak po celotni dolžini na obeh robovih 
razdelkov, kjer se navedejo potovanje in podatki za identifikacijo. 
Zeleni trakovi lahko te čejo tudi na drugih delih etikete za prtljago, razen 
tistih delov, kjer je črtna koda etikete, ki mora biti natisnjena na čisti beli 
podlagi. (Glej vzorce v 2(a)) 
(b) Za „ekspresno prtljago“ je etiketa podobna tisti, navedeni v resoluciji 
IATA št. 743a, ki ima zelene namesto rde čih trakov ob robovih. (Glej 
vzorce v 2(b))  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 694
 
2. VZOREC 
(a)
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 695
 
(b)
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 696
 
PRILOGA 30a  
1. Uvodne opombe k tabelam  
Opomba 1 Splošno  
1.1 Skupna deklaracija, ki jo je treba vložiti za blago, ki vstopa na carinsko 
območje Skupnosti ali ga zapuš ča, vsebuje podatke, ki so za vsak zadevni 
primer ali na čin prevoza navedeni v tabelah 1 do 5.  ►M33  Zahtevek za 
preusmeritev, ki ga je treba vložiti, kadar aktivno prevozno sredstvo, ki vstopa na carinsko obmo čje Skupnosti, najprej prispe v carinski urad v 
državi članici, ki ni bil prijavljen v vstopni skupni deklaraciji, vsebuje 
informacije, navedene v tabeli 6. ◄
 
▼M33  
1.2 Tabele 1 do 7 vklju čujejo vse podatke, ki so potrebni za zadevne 
postopke, deklaracije in zahtevke za preusmeritev. Zagotavljajo celovit prikaz zahtev, ki so potrebne za razli čne postopke, deklaracije 
in zahtevke za preusmeritev.
 
▼M29  
1.3 Naslovi stolpcev so sami po sebi razumljivi ter se nanašajo na te 
postopke in deklaracije.  ►M35 __________  ◄ 
1.4 Črka „X“ v dolo čenem polju tabele pomeni, da je treba zadevni 
podatek za postopek ali deklaracijo iz naslova zadevnega stolpca 
navesti pri vsaki postavki blaga. Črka „Y“ v dolo čenem polju 
tabele pomeni, da je treba zadevni podatek za postopek ali deklaracijo iz naslova zadevnega stolpca navesti v glavi deklaracije. Črka „Z“ v 
določenem polju tabele pomeni, da je treba zadevni podatek za 
postopek ali deklaracijo iz naslova zadevnega stolpca vpisati v okviru podatkov o prevozu. Kakršna koli kombinacija črk „X“, 
„Y“ in „Z“ pomeni, da se zadevni podatek lahko zahteva za 
postopek ali deklaracijo iz naslova ustreznega stolpca v katerem 
koli zadevnem delu deklaracije. 
1.5 Uporaba izrazov vstopna skupna deklaracija in izstopna skupna 
deklaracija v tej prilogi se nanaša na skupne deklaracije iz členov 
36a(1) in 182a(1) Carinskega zakonika.
 
▼M33  
1.6 Pojasnila in opombe iz oddelka 4 v zvezi z vstopnimi in izstopnimi 
skupnimi deklaracijami, poenostavljenimi postopki ter zahtevki za 
preusmeritev se uporabljajo za podatke v tabelah 1 do 7.  
▼M29  
Opomba 2 Carinska deklaracija, uporabljena kot vstopna skupna dekla ­
racija  
2.1 Če se carinska deklaracija iz člena 62(1) Carinskega zakonika 
uporablja kot skupna deklaracija v skladu s členom 36c(1) 
zakonika, mora ta deklaracija poleg podatkov, zahtevanih za 
določen postopek v skladu s prilogo 37 ali prilogo 37A, vsebovati 
tudi podatke iz stolpca „Vstopna skupna deklaracija“ v tabelah 1 do 4.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 697
 
Če se carinska deklaracija iz člena 76(1) Carinskega zakonika uporablja 
kot skupna deklaracija v skladu s členom 36c(1) zakonika, mora ta 
deklaracija poleg podatkov, zahtevanih za dolo čen poenostavljen 
postopek v  ►M33  tabeli 7 ◄, vsebovati tudi podatke iz stolpca 
„Vstopna skupna deklaracija“ v tabelah 1 do 4. 
2.2 Če se uporablja člen 14b(3) in če se carinska deklaracija iz člena 
62(1) Carinskega zakonika uporablja kot skupna deklaracija v skladu s členom 36c(1) zakonika, mora ta deklaracija poleg podatkov, 
zahtevanih za dolo čen postopek v skladu s prilogo 37 ali prilogo 
37A, vsebovati tudi podatke iz stolpca „Vstopna skupna deklaracija“ v tabeli 5. 
Če se uporablja člen 14b(3) in če se carinska deklaracija iz člena 76(1) 
Carinskega zakonika uporablja kot skupna deklaracija v skladu s členom 
36c(1) zakonika, mora ta deklaracija poleg podatkov, zahtevanih za 
določen poenostavljen postopek v  ►
M33  tabeli 7 ◄, vsebovati tudi 
podatke iz stolpca „Vstopna skupna deklaracija“ v tabeli 5.  
Opomba 3 Carinska deklaracija pri izvozu  
3.1 Če se v skladu s členom 182b Carinskega zakonika zahteva carinska 
deklaracija iz člena 62(1) zakonika, mora ta deklaracija poleg 
podatkov, zahtevanih za dolo čen postopek v skladu s prilogo 37 ali 
prilogo 37A, vsebovati tudi podatke iz stolpca „Izstopna skupna 
deklaracija“ v tabelah 1 do 2. 
Če se v skladu s členom 182b Carinskega zakonika zahteva carinska 
deklaracija iz člena 76(1) zakonika, mora ta deklaracija poleg podatkov, 
zahtevanih za dolo čen poenostavljen postopek v  ►M33  tabeli 7 ◄, 
vsebovati tudi podatke iz stolpca „Izstopna skupna deklaracija“ v tabelah 1 do 2. 
3.2 Če se uporablja člen 14b(3) in če se v skladu s členom 182b 
Carinskega zakonika zahteva carinska deklaracija iz člena 62(1) 
zakonika, mora ta deklaracija poleg podatkov, zahtevanih za 
določen postopek v skladu s prilogo 37 ali prilogo 37A, vsebovati 
tudi podatke iz stolpca „Izstopna skupna deklaracija“ v tabeli 5. 
Če se uporablja člen 14b(3) in če se v skladu s členom 182b 
Carinskega zakonika zahteva carinska deklaracija iz člena 76(1) 
zakonika, mora ta deklaracija poleg podatkov, zahtevanih za 
določen poenostavljen postopek v  ►
M33  tabeli 7 ◄, vsebovati 
tudi podatke iz stolpca „Izstopna skupna deklaracija“ v tabeli 5.  
Opomba 4 Druge posebne okoliš čine v zvezi z vstopnimi in izstopnimi 
skupnimi deklaracijami ter posebne vrste prevoza blaga. 
Opomba k tabelam 2 do 4.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 698
 
4.1 Stolpca „Izstopna skupna deklaracija – hitre pošiljke“ in „Vstopna 
skupna deklaracija – hitre pošiljke“ v tabeli 2 zajemata zahtevane podatke, ki se po elektronski poti predložijo carinskim organom za 
analizo tveganja pred odpremo ali prispetjem hitrih pošiljk. Poštne 
službe se lahko odlo čijo, da carinskim organom po elektronski poti 
predložijo podatke iz gornjih stolpcev tabele 2 za analizo tveganja pred odpremo ali prispetjem poštnih pošiljk.
 
4.2 V tej prilogi pomeni hitra pošiljka posamezen predmet, ki se prevaža 
prek celostne storitve, ki vklju čuje hitro/ časovno dolo čeno zbiranje, 
prevoz, carinjenje in dostavo paketov, pri čemer se sledi lokaciji 
pošiljke in ohranja nadzor nad njo ves čas izvajanja storitve.  
4.3 V tej prilogi pomeni poštna pošiljka posamezen predmet, ki tehta 
največ 50 kg, poslan prek poštnega sistema v skladu s pravili 
konvencije Svetovne poštne zveze, kadar blago prevažajo imetniki pravic in obveznosti iz teh pravil ali se blago prevaža v njihovem imenu.
 
▼M40  __________  
▼M29  
4.5 Tabeli 3 in 4 vsebujeta podatke, ki se zahtevajo za vstopne skupne 
deklaracije pri cestnem in železniškem prevozu. 
4.6 Tabela 3 za cestni prevoz se uporablja tudi za ve čmodalni prevoz, 
razen če je v oddelku 4 dolo čeno druga če. 
Opomba 5 Poenostavljeni postopki  
5.1 Deklaracije za poenostavljene postopke iz členov 254, 260, 266, 268, 
275, 280, 282, 285, 285a ►M32 __________  ◄ in 289 vsebujejo 
podatke, ki so navedeni v  ►M33  tabeli 7 ◄. 
5.2 Zmanjšan nabor podatkov pri poenostavljenih postopkih ne zmanjšuje 
zahtev iz prilog 37 in 38 in ne vpliva nanje, kar velja zlasti za 
podatke, ki jih je treba navesti v dopolnilnih deklaracijah.  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 699
 
2. Zahteve za vstopne in izstopne skupne deklaracije  
2.1 Zahteve za zra čni in pomorski prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh ter 
druge načine prevoza ali primere, ki niso vklju čeni v tabele 2 do 4 – Tabela 1  
Ime Izstopna skupna 
deklaracija 
(glej opombo 3.1) Vstopna skupna 
deklaracija 
(glej opombo 2.1)  
Število postavk Y Y 
Enotna referen čna oznaka pošiljke X/Y X/Y 
Številka prevozne listine X/Y X/Y 
Pošiljatelj X/Y X/Y 
Vložnik skupne deklaracije Y Y 
Prejemnik X/Y X/Y 
Prevoznik Z 
Oseba, ki jo je treba obvestiti X/Y 
Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob 
prehodu meje Z 
Referenčna številka prevoza Z 
Šifra prvega mesta prihoda Z 
Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko 
območje Z 
Šifre držav, preko katerih poteka prevoz Y Y  
▼M33  
Vrsta prevoza na meji Z 
▼M29  
Carinski urad izstopa Y 
Blago se nahaja v/na Y 
Kraj natovarjanja X/Y 
Šifra kraja raztovarjanja X/Y 
Opis blaga X X 
Vrsta tovorkov (šifra) X X Število tovorkov X X 
Odpremne oznake X/Y X/Y 
Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika X/Y X/Y Številka blagovne postavke X X 
Tarifna oznaka X X 
Bruto masa (v kg) X/Y X/Y 
Šifra ZN za nevarne snovi X X 
Številka carinske oznake X/Y X/Y Šifra načina plačila prevoznih stroškov X/Y X/Y 
Datum deklaracije Y Y 
Podpis/overovitev Y Y 
Kazalnik posebnih okoliš čin Y Y
 
▼M35  
Šifre naslednjih carinskih uradov vstopa Z ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 700
 
2.2 Hitre pošiljke – Tabela 2  
▼M29  
Ime ►M33  Izvozna 
skupna deklaracija 
– hitre pošiljke 
(glej opombe 3.1 
in 4.1 do 4.3) ◄ ►M40 ___ ◄ ►M33  Vstopna 
skupna deklaracija 
– hitre pošiljke 
(glej opombe 2.1 
in 4.1 do 4.3) ◄ 
Enotna referen čna oznaka pošiljke X/Y 
Številka prevozne listine X/Y Pošiljatelj X/Y X/Y X/Y Vložnik skupne deklaracije Y Y Y Prejemnik X/Y X/Y X/Y 
Prevoznik Z
 
▼M33  
Referenčna številka prevoza Z 
Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na 
carinsko obmo čje Z 
▼M29  
Šifre držav, preko katerih poteka prevoz Y Y  
▼M33  
Vrsta prevoza na meji Z 
▼M29  
Carinski urad izstopa Y Y 
Blago se nahaja v/na Y Y Kraj natovarjanja Y 
Šifra kraja raztovarjanja X/Y Opis blaga X X X Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika X/Y 
Številka blagovne postavke X X X 
Tarifna oznaka X X X Bruto masa (v kg) X/Y X/Y X/Y Šifra ZN za nevarne snovi X X Šifra načina plačila prevoznih stroškov X/Y X/Y X/Y 
Datum deklaracije Y Y Y 
Podpis/overovitev Y Y Y 
Kazalnik posebnih okoliš čin Y Y Y
 
▼M35  
Šifre naslednjih carinskih uradov vstopa Z ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 701
 
2.3 Cestni prevoz – Podatki v vstopni skupni deklaraciji – Tabela 3  
Ime Cestni prevoz – vstopna 
skupna deklaracija 
(glej opombo 2.1)  
Število postavk Y 
Enotna referen čna oznaka pošiljke X/Y 
Številka prevozne listine X/Y Pošiljatelj X/Y 
Vložnik skupne deklaracije Y Prejemnik X/Y 
Prevoznik Z 
Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob prehodu meje Z 
Šifra prvega mesta prihoda Z Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko obmo čje Z 
Šifre držav, preko katerih poteka prevoz Y
 
▼M33  
Vrsta prevoza na meji Z 
▼M29  
Kraj natovarjanja X/Y 
Šifra kraja raztovarjanja X/Y 
Opis blaga X 
Vrsta tovorkov (šifra) X Število tovorkov X 
Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika X/Y Številka blagovne postavke X Tarifna oznaka X 
Bruto masa (v kg) X/Y 
Šifra načina plačila prevoznih stroškov X/Y 
Šifra ZN za nevarne snovi X Številka carinske oznake X/Y Datum deklaracije Y Podpis/overovitev Y Kazalnik posebnih okoliš čin Y
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 702
 
2.4 Železniški prevoz – Podatki v vstopni skupni deklaraciji – Tabela 4  
Ime Železniški prevoz – vstopna 
skupna deklaracija 
(glej opombo 2.1)  
Število postavk Y 
Enotna referen čna oznaka pošiljke X/Y 
Številka prevozne listine X/Y Pošiljatelj X/Y 
Vložnik vstopne skupne deklaracije Y Prejemnik X/Y 
Prevoznik Z 
Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob prehodu meje Z 
Referenčna številka prevoza Z 
Šifra prvega mesta prihoda Z Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko obmo čje Z 
Šifre držav, preko katerih poteka prevoz Y
 
▼M33  
Vrsta prevoza na meji Z 
▼M29  
Kraj natovarjanja X/Y 
Šifra kraja raztovarjanja X/Y 
Opis blaga X 
Vrsta tovorkov (šifra) X Število tovorkov X 
Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika X/Y Številka blagovne postavke X 
Tarifna oznaka X 
Bruto masa (v kg) X/Y Šifra načina plačila prevoznih stroškov X/Y 
Šifra ZN za nevarne snovi X Številka carinske oznake X/Y Datum deklaracije Y Podpis/overovitev Y 
Kazalnik posebnih okoliš čin Y
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 703
 
2.5 Pooblaš čeni gospodarski subjekti – Manjše zahteve glede podatkov za izstopne in vstopne skupne 
deklaracije – Tabela 5  
Ime Izstopna skupna 
deklaracija 
(glej opombo 3.2) Vstopna skupna 
deklaracija 
(glej opombo 2.2)  
Enotna referen čna oznaka pošiljke X/Y X/Y 
Številka prevozne listine X/Y X/Y Pošiljatelj X/Y X/Y 
Vložnik skupne deklaracije Y Y 
Prejemnik X/Y X/Y Prevoznik Z 
Oseba, ki jo je treba obvestiti X/Y Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob 
prehodu meje Z 
Referenčna številka prevoza Z 
Šifra prvega mesta prihoda Z Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko 
območje Z 
Šifre držav, preko katerih poteka prevoz Y Y
 
▼M33  
Vrsta prevoza na meji Z 
▼M29  
Carinski urad izstopa Y 
Kraj natovarjanja X/Y 
Opis blaga X X Število tovorkov X X Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika X/Y X/Y
 
▼M33  
Številka blagovne postavke X X  
▼M29  
Tarifna oznaka X X 
Datum deklaracije Y Y Podpis/overovitev Y Y Kazalnik posebnih okoliš čin Y Y
 
▼M35  
Šifre naslednjih carinskih uradov vstopa Z ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 704
 
2.6. Zahteve za zahtevke za preusmeritev – tabela 6  
Ime 
Vrsta prevoza na meji Z 
Identifikacija prevoznega sredstva ob prehodu meje Z Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko obmo čje Z 
Šifra države prijavljenega prvega urada vstopa Z Oseba, ki zahteva preusmeritev Z 
MRN X 
Številka blagovne postavke X Šifra prvega mesta prihoda Z Šifra dejanskega prvega mesta prihoda Z
 ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 705
 
3. Zahteve za poenostavljene postopke – ►M33  Tabela 7  ◄ 
Ime
 
Hišno carinjenje – izvoz  
ðglej opombo 3 :1Þ 
Poenostavljena deklaracija – izvoz  
ðglej opombo 3 :1Þ 
Nepopolna deklaracija – izvoz  
ðglej opombo 3 :1Þ 
Hišno carinjenje – uvoz  
ðglej opombo 2 :1Þ 
Poenostavljena deklaracija – uvoz  
ðglejopombo2 :1Þ 
Nepopolna deklaracija – uvoz  
ðglej opombo 2 :1Þ 
Deklaracija Y Y Y Y 
Število postavk Y Y Y Y Enotna referen čna oznaka pošiljke X X X X X X 
Številka prevozne listine X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y Pošiljatelj/izvoznik X/Y X/Y X/Y 
Prejemnik X/Y X/Y X/Y 
Deklarant/zastopnik Y Y Y Y Y Y Šifra deklaranta/vrste zastopanja Y Y Y Y Y Y Šifra valute X X X Carinski urad izstopa Y Y Y Carinski urad za dopolnilno deklaracijo Y Opis blaga X X X X X X Vrsta tovorkov (šifra) X X X X X X Število tovorkov X X X X X X Odpremne oznake X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika X/Y X/Y X/Y Številka blagovne postavke X X X X Tarifna oznaka X X X X X X Bruto masa (v kg) X X X Postopek X X X X X X Neto masa (v kg) X X X X X X Vrednost postavke X X X Referenčna številka za poenostavljene postopke X X 
Številka dovoljenja X X X X Dodatne informacije X X X Datum deklaracije Y Y Y Y Y Y Podpis/overovitev Y Y Y Y Y Y
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 706
 
4. Pojasnila k podatkom  
▼M33  
MRN  
Zahtevek za preusmeritev: referen čna oznaka gibanja se lahko uporablja 
namesto naslednjih podatkov: 
— identifikacija prevoznega sredstva ob prehodu meje, 
— datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko obmo čje. 
▼M29  
Deklaracija  
Vnesejo se šifre iz priloge 38 za prvo in drugo podpolje polja 1 enotne 
upravne listine.  
Število postavk  ( 1 ) 
Skupno število postavk, prijavljenih v deklaraciji ali skupni deklaraciji. 
[Sklic: polje 5 enotne upravne listine]  
Enotna referen čna oznaka pošiljke  
Enotna številka, dolo čena za blago za vnos, uvoz, iznos in izvoz. Upora ­
bljajo se šifre Svetovne carinske organizacije (ISO 15459) ali njim 
ustrezne šifre.  
Skupne deklaracije: uporablja se lahko namesto številke prevozne listine, 
če slednja ni na voljo.  
Poenostavljeni postopki: podatek se lahko navede, če je na voljo. 
Ta podatek zagotavlja vez z drugimi uporabnimi viri informacij. 
[Sklic: polje 7 enotne upravne listine]  
Številka prevozne listine  
▼M33  
Oznaka prevozne listine, ki zajema prevoz blaga na carinsko obmo čje ali 
z njega. Kadar vložnik vstopne skupne deklaracije ni hkrati tudi prevoznik, je treba navesti tudi številko prevozne listine prevoznika.
 
▼M29  
To vključuje šifro za vrsto prevozne listine, kot jo dolo ča priloga 38, sledi 
pa ji identifikacijska oznaka zadevnega dokumenta. 
Ta podatek se lahko uporablja namesto enotne referen čne oznake pošiljke 
[UCR], če slednja ni na voljo. Zagotavlja vez z drugimi uporabnimi viri 
informacij.  
Izstopne skupne deklaracije pri oskrbi ladij in letal: Številka ra čuna ali 
nakladnice.  
Vstopne skupne deklaracije pri cestnem prevozu: Podatek se navede, če je 
znan, lahko pa vklju čuje tako sklic na zvezek TIR kot tudi na CMR.  
▼M40  __________  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 707  
( 1 ) Samodejno ga ustvari ra čunalniški sistem.
Pošiljatelj  
Oseba, ki odpremi blago, kot v pogodbi o prevozu dolo či oseba, ki naro ča 
prevoz.  
Izstopne skupne deklaracije: 
Ta podatek je treba navesti, kadar se razlikuje od vložnika skupne dekla ­
racije. Ta podatek je v obliki številke EORI pošiljatelja, kadar koli je ta številka dostopna vložniku skupne deklaracije. Če številka EORI pošil ­
jatelja ni na voljo, se navedeta pošiljateljeva polno ime in naslov. Kadar 
so navedbe, zahtevane za izstopno skupno deklaracijo, vklju čene v 
carinsko deklaracijo v skladu s členom 182b(3) zakonika in členom 216 
te uredbe, ta podatek ustreza „pošiljatelju/izvozniku“ zadevne carinske 
deklaracije. 
Kadar se v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje države, ki ga 
Unija prizna, zagotavljajo olajšave, je lahko ta podatek v obliki edinstvene 
identifikacijske številke tretje države, ki jo je zadevna tretja država sporočila Uniji. Številka se lahko uporabi vedno, kadar je dostopna 
vložniku skupne deklaracije. 
Številka je sestavljena na naslednji na čin:
 
Polje Vsebina Vrsta polja Oblika Primeri  
1 Identifikacija tretje države (oznaka 
države ISO alpha 2) črkovno – 2-mestno a2 US 
JP 
CH 
2 Edinstvena identifikacijska številka v 
tretji državi alfanumeri čno – do 15- 
mestno an..15 1234567890ABCDE 
AbCd9875F 
pt20130101aa 
Primeri: „US1234567890ABCDE“ za pošiljatelja iz ZDA (oznaka države: 
US), katerega edinstvena identifikacijska številka je 1234567890ABCDE. „JPAbCd9875F“ za pošiljatelja iz Japonske (oznaka države: JP), katerega edinstvena identifikacijska številka je AbCd9875F. „CHpt20130101aa“ za 
pošiljatelja iz Švice (oznaka države: CH), katerega edinstvena identifika ­
cijska številka je pt20130101aa. 
Identifikacija tretje države: črkovna nomenklatura Evropske unije za države 
in ozemlja temelji na veljavnih oznakah ISO alpha 2 (a2), če so združljive 
z oznakami države iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega 
parlamenta in Sveta (
 1 ). 
Kadar se navede številka EORI pošiljatelja ali njegova edinstvena identi ­
fikacijska številka v tretji državi, se pošiljateljeva ime in naslov ne navedeta.
 
Vstopne skupne deklaracije: 
Ta podatek je v obliki številke EORI pošiljatelja, kadar je ta številka 
dostopna vložniku skupne deklaracije. Kadar številka EORI pošiljatelja ni na voljo, se navedeta pošiljateljeva polno ime in naslov. 
Kadar se v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje države, ki ga 
Unija prizna, zagotavljajo olajšave, je lahko ta podatek v obliki edinstvene identifikacijske številke tretje države, ki jo je zadevna tretja država 
sporočila Uniji. Številka se lahko uporabi vedno, kadar je dostopna 
vložniku skupne deklaracije. Številka je sestavljena tako, kot je opredeljeno v delu „Izstopne skupne deklaracije“ tega pojasnila k podatku. 
Če se navede številka EORI pošiljatelja ali njegova edinstvena identifika ­
cijska številka v tretji državi, se pošiljateljeva ime in naslov ne navedeta.
 ▼M51  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 708  
( 1 ) UL L 152, 16.6.2009, str. 23.
 Pošiljatelj/izvoznik  ►M33 __________  ◄ 
Oseba, ki pripravi izvozno deklaracijo – ali se ta pripravi v njenem imenu 
– in je lastnica blaga ali ima podobno pravico razpolaganja z blagom v 
času, ko je deklaracija sprejeta.  
▼M33  
Vnese se številka EORI iz člena 1(16). Kadar pošiljatelj/izvoznik nima 
številke EORI, mu lahko carinska uprava dodeli  ad hoc  številko za 
zadevno deklaracijo.  
▼M29  
[Sklic: polje 2 enotne upravne listine]  
Vložnik skupne deklaracije  ►M33 __________  ◄ 
▼M51  
Ta podatek je v obliki številke EORI vložnika skupne deklaracije. Vlož ­
nikova ime in naslov se ne navedeta.  
▼M29  
Vstopne skupne deklaracije: Ena od oseb iz člena 36b(3) in (4) Carinskega 
zakonika  
Izstopne skupne deklaracije: Oseba, dolo čena v členu 182d(3) Carinskega 
zakonika. Ta podatek se ne navede, če je v skladu s členom 182a(1) 
Carinskega zakonika blago zajeto s carinsko deklaracijo.  
Opomba:  Ta podatek je potreben za dolo čitev osebe, ki je odgovorna za 
vložitev deklaracije.  
▼M51  
Vložnik zahtevka za preusmeritev  
Zahtevek za preusmeritev: oseba, ki poda zahtevek za preusmeritev ob 
vnosu. Ta podatek je v obliki številke EORI vložnika zahtevka za preus ­
meritev. Vložnikova ime in naslov se ne navedeta.  
Prejemnik  
Oseba, ki se ji blago dejansko pošilja.  
Izstopne skupne deklaracije: V primerih iz člena 789 se ta podatek v obliki 
polnega imena in naslova prejemnika navede, če je na voljo. Kadar se 
blago prevaža na podlagi prenosljive nakladnice po odredbi z 
zaznamkom „z bianko indosamentom“, je prejemnik neznan, njegovi podatki pa se nadomestijo s šifro v polju 44 izvozne deklaracije:
 
Pravna podlaga Opis Polje Šifra  
Priloga 30a Situacije v primeru izstopne skupne deklaracije, ko se blago 
prevaža na podlagi prenosljive nakladnice po odredbi z 
zaznamkom „z bianko indosamentom“, pri kateri 
prejemnik ni znan. 44 30600 
Ta podatek je v obliki številke EORI prejemnika, kadar je ta številka 
dostopna vložniku skupne deklaracije. Če številka EORI prejemnika ni 
na voljo, se navedeta prejemnikova polno ime in naslov. 
Kadar se v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje države, ki ga 
Unija prizna, zagotavljajo olajšave, je lahko ta podatek v obliki edinstvene 
identifikacijske številke tretje države, ki jo je zadevna tretja država sporočila Uniji. Številka se lahko uporabi vedno, kadar je dostopna 
vložniku skupne deklaracije. Številka je sestavljena tako, kot je opredeljeno 
v delu „Izstopne skupne deklaracije“ pojasnila k podatku z naslovom 
„Pošiljatelj“.
 ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 709
 
Kadar se navede številka EORI prejemnika ali njegova edinstvena identi ­
fikacijska številka v tretji državi, se prejemnikova ime in naslov ne 
navedeta.  
Vstopne skupne deklaracije: Ta podatek se vnese, kadar se razlikuje od 
vložnika skupne deklaracije. Kadar se blago prevaža na podlagi prenosljive 
nakladnice po odredbi z zaznamkom „z bianko indosamentom“, je prejemnik neznan in njegovi podatki se nadomestijo s šifro 10600:
 
Pravna podlaga Opis Šifra  
Priloga 30a Situacije v primeru vstopne skupne deklaracije, ko se blago 
prevaža na podlagi prenosljive nakladnice po odredbi z 
zaznamkom „z bianko indosamentom“, pri kateri prejemnik ni znan. 10600 
Kadar je treba vnesti ta podatek, se navede v obliki številke EORI 
prejemnika, če je ta številka dostopna vložniku skupne deklaracije. 
Kadar številka EORI prejemnika ni na voljo, se navedeta prejemnikova 
polno ime in naslov. 
Kadar se v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje države, ki ga 
Unija prizna, zagotavljajo olajšave, je lahko ta podatek v obliki edinstvene 
identifikacijske številke tretje države, ki jo je zadevna tretja država sporočila Uniji. Številka se lahko uporabi vedno, kadar je dostopna 
vložniku skupne deklaracije. Številka je sestavljena tako, kot je opredeljeno 
v delu „Izstopne skupne deklaracije“ pojasnila k podatku z naslovom 
„Pošiljatelj“. 
Kadar se navede številka EORI prejemnika ali njegova edinstvena identi ­
fikacijska številka v tretji državi, se prejemnikova ime in naslov ne navedeta.
 
▼M29  
Deklarant/zastopnik  ►M33 __________  ◄ 
Navesti ga je treba, če se razlikuje od pošiljatelja/izvoznika ob izvozu/pre ­
jemnika ob uvozu.  
▼M33  
Ta informacija je v obliki številke EORI deklaranta/zastopnika.  
▼M29  
[Sklic: polje 14 enotne upravne listine]  
Šifra deklaranta/vrste zastopanja  
Šifra, ki predstavlja deklaranta ali vrsto zastopanja. Uporabljajo se šifre iz 
priloge 38 za polje 14 enotne upravne listine.  
▼M51  
Prevoznik  
Ta podatek se ne navede, kadar je enak vložniku vstopne skupne dekla ­
racije, razen če se v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje 
države, ki ga Unija prizna, zagotavljajo olajšave. V tem primeru se ta podatek lahko navede in je v obliki edinstvene identifikacijske številke 
tretje države, ki jo je Uniji sporo čila zadevna tretja država. Številka je 
sestavljena tako, kot je opredeljeno v delu „Izstopne skupne deklaracije“ pojasnila k podatku z naslovom „Pošiljatelj“. 
Kadar se ta podatek razlikuje od vložnika vstopne skupne deklaracije, se 
navede v obliki polnega imena in naslova prevoznika.
 ▼M51  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 710
 
Ta podatek je v obliki številke EORI prevoznika ali edinstvene identifika ­
cijske številke prevoznika v tretji državi: 
— kadar je dostopna vložniku skupne deklaracije in/ali 
— v primeru pomorskega prevoza, prevoza po celinskih plovnih poteh ali 
zračnega prometa. 
Ta podatek je v obliki številke EORI prevoznika, kadar je ta povezan v 
carinski sistem in želi prejemati obvestila iz člena 183(6) in (8) ali 
člena 184d(2). 
Kadar se navede številka EORI prevoznika ali njegova edinstvena identi ­
fikacijska številka v tretji državi, se prevoznikova ime in naslov ne navedeta.
 
▼M40  
Oseba, ki jo je treba obvestiti  
▼M51  
Oseba, ki jo je treba ob vstopu obvestiti o prihodu blaga. Ta podatek je 
treba navesti, kadar je primerno. Ima obliko številke EORI zadevne osebe, kadar je ta številka dostopna vložniku skupne deklaracije. Kadar številka EORI ni na voljo, se navedeta polno ime in naslov osebe, ki jo je treba 
obvestiti. 
Kadar se v okviru programa trgovinskega partnerstva tretje države, ki ga 
Unija prizna, zagotavljajo olajšave, je lahko ta podatek naveden v obliki edinstvene identifikacijske številke tretje države, ki jo je zadevna tretja država sporo čila Uniji. Številka se lahko uporabi vedno, kadar je 
dostopna vložniku skupne deklaracije. Številka je sestavljena tako, kot je 
opredeljeno v delu „Izstopne skupne deklaracije“ pojasnila k podatku z naslovom „Pošiljatelj“. 
Kadar se navede številka EORI osebe, ki jo je treba obvestiti, ali njena 
edinstvena identifikacijska številka v tretji državi, se ime in naslov te osebe ne navedeta.
 
▼M40  
Vstopna skupna deklaracija: če se blago prevaža na podlagi prenosljive 
nakladnice po odredbi z zaznamkom „z bianko indosamentom“, pri 
kateri prejemnik ni omenjen in je vnesena šifra 10600, je vedno treba navesti osebo, ki jo je treba obvestiti.
 
Izstopna skupna deklaracija: če se blago prevaža na podlagi prenosljive 
nakladnice po odredbi z zaznamkom „z bianko indosamentom“, pri kateri 
prejemnik ni omenjen, morajo biti v polju „Prejemnik“ namesto podatkov 
o prejemniku navedeni podatki o osebi, ki jo je treba obvestiti. Če izvozna 
deklaracija vsebuje podatke za izstopno skupno deklaracijo, se v polje 44 zadevne izvozne deklaracije vpiše šifra 30600.
 
▼M29  
Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob prehodu meje  
▼M33  
Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva, ki pre čka mejo 
carinskega obmo čja Skupnosti. Pri registraciji se uporablja opredelitev 
pojmov iz Priloge 37 za polje 18 enotne upravne listine. Pri pomorskem prevozu in prevozu po celinskih plovnih poteh je treba prijaviti identifika ­
cijsko številko ladje IMO ali edinstveno evropsko identifikacijsko številko 
plovila (ENI). Pri zra čnem prometu ni treba navesti nobene informacije.
 ▼M51  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 711
 
Za državo se uporabljajo šifre iz Priloge 38 za polje 21 enotne upravne 
listine, kadar ta informacija še ni vklju čena v podatke za registracijo.  
▼M29  
Železniški prevoz: Navede se številka vagona.  
▼M33  
Identifikacija prevoznega sredstva ob prehodu meje  
Zahtevek za preusmeritev: ta informacija je v obliki identifikacijske 
številke ladje IMO, oznake ENI ali številke leta IATA za pomorski prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh ali zra čni promet. 
Za zračni promet se v primerih, v katerih upravljavec zrakoplova prevaža 
blago v skladu z dogovorom o poletih pod skupno oznako s partnerji, 
uporabijo številke leta pod skupno oznako partnerjev.
 
▼M29  
Referenčna številka prevoza  ( 1 ) 
▼M33  
Identifikacija poti prevoznega sredstva, na primer številka prevoza, številka 
leta, številka poti, če je to primerno. 
Za zračni promet se v primerih, v katerih upravljavec zrakoplova prevaža 
blago v skladu z dogovorom o poletih pod skupno oznako s partnerji, 
uporabijo številke leta pod skupno oznako partnerjev.  
▼M29  
Železniški prevoz: Navede se številka vlaka. Ta podatek se navede v 
primeru ve čmodalnega prevoza, če je primerno.  
Šifra prvega mesta prihoda  
Identifikacija prvega mesta prihoda na carinsko obmo čje. Pri pomorskem 
prevozu je to pristaniš če, pri zra čnem prevozu letališ če, pri kopenskem 
prehodu pa mejna to čka. 
Šifra mora imeti naslednji vzorec: UN/LOCODE (an..5) + nacionalna šifra 
(an..6).  
Cestni in železniški prevoz: Šifra temelji na vzorcu za carinske urade iz 
priloge 38.  
▼M33  
Zahtevek za preusmeritev: navesti je treba šifro prijavljenega carinskega 
urada prvega vstopa.  
Šifra dejanskega prvega mesta prihoda  
Zahtevek za preusmeritev: navesti je treba šifro dejanskega carinskega 
urada prvega vstopa.  
Šifra države prijavljenega prvega urada vstopa  
Zahtevek za preusmeritev: uporabljajo se šifre iz Priloge 38 za polje 2 
enotne upravne listine.  
▼M29  
Datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinsko obmo čje 
Za datum in uro/na črtovana datum in uro prihoda prevoznega sredstva na 
prvo letališ če (pri zra čnem prevozu), prvo mejno to čko (kopno) in v prvo 
pristanišče (morje) se uporablja 12-mestna šifra (DDLLMMDDUUMM). 
Navede se lokalni čas prvega mesta prihoda.  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 712  
( 1 ) Kjer je primerno.
 Zahtevek za preusmeritev: ta informacija se omeji na datum; uporabi se 8- 
mestna oznaka (CCYYMMDD).  
▼M29  
Šifre držav, preko katerih poteka prevoz  
Identifikacija držav, preko katerih poteka prevoz blaga od za četne države 
odpreme do kon čne namembne države, v kronološkem vrstnem redu. 
Vključita se tudi za četna država odpreme in kon čna namembna država. 
Uporabljajo se šifre iz priloge 38 za polje 2 enotne upravne listine. Podatki se vpišejo v znanem obsegu.
 
▼M33  
Izstopne skupne deklaracije za hitre pošiljke – poštne pošiljke: navede se 
samo kon čna namembna država blaga. 
Vstopne skupne deklaracije za hitre pošiljke – poštne pošiljke: navede se 
samo prvotna država odpreme blaga.  
▼M29  
Šifra valute  
Šifra iz priloge 38 za polje 22 enotne upravne listine za valuto, v kateri je 
sestavljen ra čun. 
Ta podatek se uporablja skupaj z „vrednostjo postavke“, če je potreben za 
izračun uvoznih dajatev. 
Države članice lahko to zahtevo opustijo pri poenostavljenih deklaracijah 
in pri postopkih hišnega carinjenja pri uvozu, če pogoji, predpisani v 
dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo odložitev zbiranja teh 
podatkov v dopolnilni deklaraciji. 
[Sklic: polji 22 in 44 enotne upravne listine]  
▼M33  
Vrsta prevoza na meji  
Vstopna skupna deklaracija: vrsta prevoza, ki ustreza aktivnemu 
prevoznemu sredstvu, v katerem bo blago po pri čakovanju vstopilo na 
carinsko obmo čje Skupnosti. V primeru kombiniranega prevoza se upora ­
bljajo pravila iz pojasnjevalne opombe za polje 21 iz Priloge 37. 
Kadar se zra čni tovor prevaža z drugimi vrstami prevoza, kot je zra čni 
prevoz, se prijavi druga vrsta prevoza. 
Treba je uporabiti šifre 1, 2, 3, 4, 7, 8 ali 9 iz Priloge 38 za polje 25 enotne 
upravne listine. 
[Sklic: polje 25 enotne upravne listine]  
▼M29  
Carinski urad izstopa  
▼M35  
Šifra iz priloge 38 za polje 29 enotne upravne listine za nameravani 
izstopni carinski urad.  
▼M33  
Izstopne skupne deklaracije za hitre pošiljke – poštne pošiljke: tega 
podatka ni treba navesti, kadar ga je mogo če samodejno in nedvoumno 
ugotoviti iz drugih podatkov, ki jih predloži gospodarski subjekt.  
▼M29  
Carinski urad za dopolnilno deklaracijo  
Nepopolne izvozne deklaracije: Ta podatek se uporablja samo v primerih iz 
člena 281(3).  
Blago se nahaja v/na  ( 1 ) 
Natančna lokacija, kjer se blago lahko pregleda.  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 713  
( 1 ) Kjer je primerno.
 [Sklic: polje 30 enotne upravne listine]  
Kraj natovarjanja  ( 1 ) 
Ime pristaniš ča, letališ ča, tovornega terminala, železniške postaje ali 
drugega mesta, kjer se blago natovori na prevozna sredstva, ki se upora ­
bljajo za njegov prevoz, vklju čno z državo, kjer se nahaja.  
▼M33  
Vstopne skupne deklaracije za hitre pošiljke – poštne pošiljke: tega 
podatka ni treba navesti, kadar ga je mogo če samodejno in nedvoumno 
ugotoviti iz drugih podatkov, ki jih predloži gospodarski subjekt.  
▼M29  
Cestni in železniški prevoz: To je lahko kraj prevzema blaga po transportni 
pogodbi ali carinski urad odhoda TIR.  
Kraj raztovarjanja  ( 1 ) 
Ime pristaniš ča, letališ ča, tovornega terminala, železniške postaje ali 
drugega mesta, kjer se blago raztovori s prevoznih sredstev, ki se upora ­
bljajo za njegov prevoz, vklju čno z državo, kjer se nahaja.  
Cestni in železniški prevoz: Če šifra ni na voljo, se navede ime kraja, 
kolikor je mogo če natančno. 
Opomba:  Ta podatek daje uporabne informacije za vodenje postopka.  
Opis blaga  
Skupne deklaracije: Preprost opis, ki je dovolj natan čen, da lahko carinske 
službe prepoznajo blago. Splošni izrazi (t.j. „konsolidiran“, „splošni tovor“ 
ali „deli“) niso sprejemljivi. Komisija bo objavila seznam takih splošnih 
izrazov. Teh podatkov ni treba navesti, če je navedena tarifna oznaka.  
Poenostavljeni postopki: Opis za tarifne namene. 
[Sklic: polje 31 enotne upravne listine]  
Vrsta tovorkov (šifra)  
Šifra, ki dolo ča vrsto tovorka, kot dolo ča priloga 38 za polje 31 enotne 
upravne listine (priloga VI k Priporo čilu 21 UN/ECE).  
Število tovorkov  
Število posameznih tovorkov, pakiranih tako, da jih ni mogo če razdeliti, ne 
da bi se najprej razpakirali, ali število kosov, če niso pakirani. Ta podatek 
se ne navaja, če je blago v razsutem stanju. 
[Sklic: polje 31 enotne upravne listine]  
Odpremne oznake  
Prost opis oznak in številk na prevoznih enotah ali tovorkih.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 714  
( 1 ) Koda, kjer je na voljo.
 Ta podatek se navaja le za pakirano blago, če je to primerno. Če je blago v 
zabojnikih, lahko oznaka zabojnika nadomesti odpremne oznake, ki jih 
gospodarski subjekt lahko vseeno predloži, če so na voljo. Odpremne 
oznake lahko nadomestijo enotna referen čna oznaka pošiljke (UCR) ali 
reference v prevozni listini, ki omogo čajo nedvoumno identifikacijo vseh 
tovorkov v pošiljki.  
Opomba:  Ta podatek pomaga identificirati pošiljke. 
[Sklic: polje 31 enotne upravne listine]  
Identifikacijska oznaka prevozne opreme, zabojnika  
Oznake ( črke in/ali številke), na podlagi katerih se zabojnik lahko 
prepozna. 
[Sklic: polje 31 enotne upravne listine]  
Številka blagovne postavke  ( 1 ) 
▼M33  
Zaporedna številka postavke glede na skupno število postavk v deklaraciji, 
skupni deklaraciji ali zahtevku za preusmeritev. 
Zahtevek za preusmeritev: kadar je navedena MRN in zahtevek za preus ­
meritev ne zadeva vseh blagovnih postavk vstopne skupne deklaracije, 
vložnik zahtevka za preusmeritev navede zadevne blagovne postavke, ki 
se nanašajo na blago v prvotni vstopni skupni deklaraciji.  
▼M29  
Uporablja se le, če gre za ve č kot eno blagovno postavko.  
Opomba:  Ta podatek, ki ga samodejno ustvarijo ra čunalniški sistemi, 
pomaga prepoznati zadevno blagovno postavko v deklaraciji. 
[Sklic: polje 32 enotne upravne listine]  
Tarifna oznaka  
Tarifna oznaka, ki ustreza zadevni postavki;  
Vstopne skupne deklaracije: Prva štiri mesta oznake KN; tega podatka ni 
treba navesti, če je dan opis blaga.  
Poenostavljeni uvozni postopki: 10-mestna oznaka TARIC. Gospodarski 
subjekti lahko ta podatek, če je primerno, nadomestijo z dodatnimi 
oznakami TARIC. Države članice lahko to zahtevo opustijo pri poenostav ­
ljenih deklaracijah in pri postopkih hišnega carinjenja pri uvozu, če pogoji, 
predpisani v dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo odložitev 
zbiranja teh podatkov v dopolnilni deklaraciji.  
Izstopne skupne deklaracije: Prva štiri mesta oznake KN; tega podatka ni 
treba navesti, če je dan opis blaga.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 715  
( 1 ) Samodejno ga ustvari ra čunalniški sistem.
 __________  
▼M29  
Poenostavljeni izvozni postopki: 8-mestna oznaka KN. Gospodarski 
subjekti lahko ta podatek, če je primerno, dopolnijo z dodatnimi 
oznakami TARIC. Države članice lahko to zahtevo opustijo pri poenostav ­
ljenih deklaracijah in pri postopkih hišnega carinjenja pri izvozu, če pogoji, 
predpisani v dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo odložitev 
zbiranja teh podatkov v dopolnilni deklaraciji. 
[Sklic: polje 33 enotne upravne listine]  
Bruto masa (v kg)  
Masa blaga, zajetega v deklaraciji, vklju čno z embalažo, vendar brez 
prevozne opreme. 
Če je mogo če, lahko gospodarski subjekt maso vnese pod posameznimi 
postavkami blaga.  
Poenostavljeni uvozni postopki: Ta podatek se navede le, če je to potrebno 
za izračun uvoznih dajatev. 
Države članice lahko to zahtevo opustijo pri poenostavljenih deklaracijah 
in pri postopkih hišnega carinjenja pri uvozu, če pogoji, predpisani v 
dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo odložitev zbiranja teh 
podatkov v dopolnilni deklaraciji. 
[Sklic: polje 35 enotne upravne listine]  
Postopek  
Šifra postopka iz priloge 38 za prvo in drugo podpolje polja 37 enotne 
upravne listine. 
Države članice lahko opustijo obveznost za predložitev šifre iz priloge 38 
za drugo podpolje polja 37 enotne upravne listine pri poenostavljenih deklaracijah in postopkih hišnega carinjenja pri uvozu in izvozu, če 
pogoji, predpisani v dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo 
odložitev zbiranja teh podatkov v dopolnilni deklaraciji.
 
Neto masa (v kg)  
Masa blaga brez embalaže. 
Države članice lahko to zahtevo opustijo pri poenostavljenih deklaracijah 
in pri postopkih hišnega carinjenja pri uvozu in izvozu, če pogoji, pred ­
pisani v dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo odložitev zbiranja 
teh podatkov v dopolnilni deklaraciji. 
[Sklic: polje 38 enotne upravne listine]  ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 716
 
Vrednost postavke  
Cena blaga za zadevno postavko deklaracije. Ta podatek se uporablja 
skupaj s „šifro valute“, če je to potrebno za izra čun uvoznih dajatev. 
Države članice lahko to zahtevo opustijo pri poenostavljenih deklaracijah 
in pri postopkih hišnega carinjenja pri uvozu, če pogoji, predpisani v 
dovoljenjih v zvezi s temi postopki, dopuš čajo odložitev zbiranja teh 
podatkov v dopolnilni deklaraciji. 
[Sklic: polje 42 enotne upravne listine]  
Opravilna številka za poenostavljene postopke  
Številka vpisa v evidence za postopke, navedene v členih 266 in 285a. 
Države članice lahko to zahtevo opustijo, če se uporabljajo drugi zado ­
voljivi sistemi za sledenje pošiljkam.  
Dodatne informacije  
Če se uporablja člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1147/2002 (  1 ) (blago, ki se uvaža 
s potrdilom o plovnosti), se vnese šifra 10100. 
[Sklic: polje 44 enotne upravne listine]  
Številka dovoljenja  
Številka dovoljenja za poenostavljene postopke. Države članice lahko to 
zahtevo opustijo, če je gotovo, da lahko njihovi ra čunalniški sistemi ta 
podatek nedvoumno pridobijo iz drugih podatkov v deklaraciji, kot je 
identifikacija gospodarskega subjekta.  
Šifra ZN za nevarne snovi  
Označba Združenih narodov za nevarne snovi (UNDG) je enotna serijska 
številka (n4), ki jo Združeni narodi dodelijo snovem in izdelkom, 
vključenim na seznam nevarnih snovi, ki se najpogosteje prevažajo. 
Ta podatek se navede le, če je pomemben.  
Številka carinske oznake  ( 2 ) 
Identifikacijske številke carinskih oznak na prevozni opremi, če je 
primerno.  
Šifra načina plačila prevoznih stroškov  
Uporabljajo se naslednje šifre: 
A Gotovinsko pla čilo 
B Plačilo s kreditno kartico 
C Plačilo s čekom 
D Drugo (npr. neposredna bremenitev transakcijskega ra čuna) 
H Elektronsko nakazilo 
Y Odprt ra čun pri prevozniku  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 717  
( 1 ) UL L 170, 29.6.2002, str. 8. 
( 2 ) Kjer je primerno.
 Z Se ne pla čujejo vnaprej 
Ta podatek se navede le, če je na voljo.  
Datum deklaracije  ( 1 ) 
Datum izdaje zadevnih deklaracij, in če je ustrezno, podpisa ali druge 
oblike overovitve. 
Pri postopkih hišnega carinjenja v skladu s členi 266 in 285a je to datum 
vpisa v evidence. 
[Sklic: polje 54 enotne upravne listine]  
Podpis/overovitev  ( 1 ) 
[Sklic: polje 54 enotne upravne listine]  
Kazalnik posebnih okoliš čin 
Šifra, ki kaže posebne okoliš čine, na katere se sklicuje zadevni gospodarski 
subjekt. 
A Poštne in hitre pošiljke B Oskrbe ladij in letal C Cestni prevoz D Železniški prevoz E Pooblaš čeni gospodarski subjekti 
Ta podatek je treba navesti le, če se oseba, ki je vložila skupno deklaracijo, 
sklicuje na posebne okoliš čine, ki niso navedene v tabeli 1. 
Tega podatka ni treba vnesti, če ga je mogo če samodejno in nedvoumno 
pridobiti iz drugih podatkov, ki jih predloži gospodarski subjekt.
 
▼M35  
Šifre naslednjih carinskih uradov vstopa  
Opredelitev naslednjih carinskih uradov vstopa na carinsko obmo čje Skup­
nosti. 
To šifro je treba navesti, če je šifra vrste prevoza na meji 1, 4 ali 8. 
Šifra mora imeti vzorec iz Priloge 38 za polje 29 enotne upravne listine za 
vstopni carinski urad.  ▼M29  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 718  
( 1 ) Samodejno ga ustvari ra čunalniški sistem.
 PRILOGA 31  ( 1 ) 
VZOREC ENOTNE UPRAVNE LISTINE  
(set osmih listov)  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 719  
( 1 ) Tehnične določbe glede obrazcev in predvsem njihove velikosti in barv so podrobno opisane v členu 215.
 ▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 720
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 721
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 722
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 723
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 724
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 725
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 726
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 727
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 728
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 729
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 730
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 731
 
PRILOGA 32  ( 1 ) 
VZOREC ENOTNE UPRAVNE LISTINE ZA TISKANJE Z RA ČUNALNIŠKIMI SISTEMI 
CARINJENJA NA DVA ZAPOREDNA ŠTIRILISTNA SETA  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 732  
( 1 ) Tehnične določbe glede obrazcev in predvsem njihove velikosti in barv so podrobno dolo čene v členu 215.
 ▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 733
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 734
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 735
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 736
 
► (1) M30 ▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 737
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 738
 
PRILOGA 33  ( 1 ) 
VZOREC DOPOLNILNIH OBRAZCEV ENOTNE UPRAVNE LISTINE  
(set osmih listov)  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 739  
( 1 ) Tehnične določbe glede obrazcev in predvsem njihove velikosti in barv so podrobno dolo čene v členu 215.
 ▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 740
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 741
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 742
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 743
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 744
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 745
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 746
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 747
 
PRILOGA 34  ( 1 ) 
VZOREC DOPOLNILNIH OBRAZCEV ENOTNE UPRAVNE LISTINE ZA TISKANJE Z 
RAČUNALNIŠKIMI SISTEMI CARINJENJA NA DVA ZAPOREDNA ŠTIRILISTNA SETA  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 748  
( 1 ) Tehnične določbe glede obrazcev in predvsem njihove velikosti in barv so podrobno dolo čene v členu 215.
 ▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 749
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 750
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 751
 
▼C3 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 752
 
PRILOGA 35  
IZVODI, V KATERIH MORAJO BITI VSEBOVANI PODATKI IZ OBRAZCEV V PRILOGAH 31 IN 33 V 
SAMOKOPIRNI OBLIKI  
(Zaporedni izvod 1)  
Št. polja Izvodi Št. polja Izvodi  
I. POLJA ZA UPORABNIKE 
1 1 do 8 27 1 do 5 (  1 ) 
razen srednjega podpolja: 28 1 do 3 
1 do 3 29 1 do 3 
2 1 do 5 (  1 ) 30 1 do 3 
3 1 do 8 31 1 do 8 
4 1 do 8 32 1 do 8 
5 1 do 8 33 prvo podpolje na levi: 6 1 do 8 1 do 8 
7 1 do 3 preostalo: 1 do 3 
8 1 do 5 (
 1 ) 34a 1 do 3 
9 1 do 3 34b 1 do 3 
10 1 do 3 35 1 do 8 
11 1 do 3 36 — 
12 — 37 1 do 3 13 1 do 3 38 1 do 8 14 1 do 4 39 
40 1 do 3 
1 do 5 (
 1 ) 
15 1 do 8 41 1 do 3 
15a 1 do 3 42 — 
15b 1 do 3 43 — 
16 1, 2, 3, 6, 7 in 8 44 1 do 5 (  1 ) 
17 1 do 8 45 — 
17a 1 do 3 46 1 do 3 
17b 1 do 3 47 1 do 3 
18 1 do 5 (  1 ) 48 1 do 3 
19 1 do 5 (  1 ) 49 1 do 3 
20 1 do 3 50 1 do 8 
21 1 do 5 (  1 ) 51 1 do 8 
22 1 do 3 52 1 do 8 23 1 do 3 53 1 do 8 
24 1 do 3 54 1 do 4 
25 1 do 5 (
 1 ) 55 — 
26 1 do 3 56 — 
II. UPRAVNA POLJA 
A 1 do 4 (  2 ) C 1 do 8 (  2 ) 
B 1 do 3 D 1 do 4  
►M19  ( 1 ) V nobenih okoliš činah ni mogo če zahtevati, naj uporabniki izpolnijo ta polja na izvodu št. 5 zaradi tranzita. ◄ 
( 2 ) Odpremna država članica lahko izbere, ali se ti podatki navajajo na navedenih izvodih.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 753
 
PRILOGA 36  
IZVODI, V KATERIH MORAJO BITI VSEBOVANI PODATKI IZ OBRAZCEV V PRILOGAH 32 IN 34 V 
SAMOKOPIRNI OBLIKI  
(Zaporedni izvod 1/6)  
Št. polja Izvodi Št. polja Izvodi  
I. POLJA ZA UPORABNIKE 
1 1 do 4 27 1 do 4 
razen srednjega podpolja: 28 1 do 3 1 do 3 
2 1 do 4 29 1 do 3 3 1 do 4 30 1 do 3 4 1 do 4 31 1 do 4 5 1 do 4 32 1 do 4 6 1 do 4 33 prvo podpolje na levi: 
1 do 4 
7 1 do 3 preostalo: 1 do 3 8 1 do 4 34a 1 do 3 9 1 do 3 34b 1 do 3 
10 1 do 3 35 1 do 4 11 1 do 3 36 1 do 3 12 1 do 3 37 1 do 3 13 1 do 3 38 1 do 4 14 1 do 4 39 1 do 3 15 1 do 4 40 1 do 4 
15a 1 do 3 41 
42 1 do 3 
1 do 3 
15b 1 do 3 43 1 do 3 
16 1 do 3 44 1 do 4 17 1 do 4 45 1 do 3 
17a 1 do 3 46 1 do 3 
17b 1 do 3 47 1 do 3 
18 1 do 4 48 1 do 3 19 1 do 4 49 1 do 3 20 1 do 3 50 1 do 4 21 1 do 4 51 1 do 4 22 1 do 3 52 1 do 4 
23 1 do 3 53 1 do 4 
24 1 do 3 54 1 do 4 25 1 do 4 55 — 26 1 do 3 56 — 
II. UPRAVNA POLJA 
A 1 do 4 (
 1 ) C 1 do 4 
B 1 do 3 D/J 1 do 4  
( 1 ) Odpremna država članica lahko izbere, ali se ti podatki navajajo na navedenih izvodih.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 754
 
PRILOGA 37  
POJASNILA O ENOTNI UPRAVNI LISTINI  ( 1 ) 
NASLOV I  
SPLOŠNE PRIPOMBE  
A. SPLOŠNI OPIS 
Obrazci in dopolnilni obrazci se uporabijo: 
(a) če se zakonodaja Skupnosti sklicuje na deklaracijo za dajanje blaga v 
carinski postopek ali ponovni izvoz; 
(b) če v prehodnem obdobju, ki ga dolo ča Akt o pristopu k Skupnosti, pri 
trgovanju med Skupnostjo v sestavi pred pristopom in novimi 
državami članicami ter pri trgovanju med slednjimi za blago, za 
katero carinske dajatve in dajatve z enakim u činkom še niso bile 
povsem odpravljene, ali za blago, ki je predmet drugih ukrepov iz Akta o pristopu;
 
▼M32 
▼C6 
(c) kadar pravila Skupnosti izrecno dolo čajo njihovo uporabo, zlasti v 
okviru skupnostnega tranzitnega postopka za tranzitno deklaracijo za potnike ter za pomožni postopek.
 
▼M24  
V ta namen uporabljene obrazce in dopolnilne obrazce sestavljajo 
posamezni listi osemlistnega kompleta, ki jih je treba izpolniti pri 
opravljanju formalnosti glede enega ali ve č carinskih postopkov: 
— izvod 1 zadržijo organi države članice, v kateri se opravijo izvozne 
(odpremne) formalnosti ali formalnosti skupnostnega tranzita, 
— izvod 2 uporablja izvozna država članica za statisti čne namene. Ta 
izvod lahko za statisti čne namene uporabi tudi država članica 
odpreme v primerih trgovanja med deli carinskega obmo čja 
Skupnosti z razli čnimi fiskalnimi režimi, 
— izvod 3 se vrne izvozniku z žigom carinskega organa, — izvod 4 zadrži namembni urad ob zaklju čku skupnostne tranzitne 
operacije ali kot dokazilo skupnostnega statusa blaga, 
— izvod 5 je izvod za postopek skupnostnega tranzita, ki se vrne, 
— izvod 6 zadržijo organi države članice, v kateri se opravijo uvozne 
formalnosti,
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 755  
( 1 ) Izraz „EFTA“ se v tej prilogi ne nanaša le na države EFTA, ampak tudi na druge 
neskupnostne podpisnice konvencij o skupnem tranzitnem postopku in o poenostavitvi 
formalnosti v blagovni trgovini.
 — izvod 7 uporablja uvozna država članica za statisti čne namene. Ta 
izvod lahko za statisti čne namene uporabi tudi uvozna država 
članica v primerih trgovanja med deli carinskega obmo čja 
Skupnosti z razli čnimi fiskalnimi režimi,  
▼C3 
— izvod 
8 se vrne prejemniku.  
▼M24  
Možne so razli čne kombinacije, na primer: 
— izvoz, pasivno oplemenitenje ali ponovni izvoz: izvodi 1, 2 in 3, — skupnostni tranzit: izvodi 1, 4 in 5, — carinski postopki ob uvozu: izvodi 6, 7 in 8. Poleg tega obstajajo okoliš čine, ko je treba skupnostni status blaga 
dokazati v kraju namembnosti. V takih primerih je treba izvod 4 uporabiti kot dokument T2L. 
Podjetja lahko, če želijo, uporabijo lastne tiskane podsete z ustreznimi 
izvodi, če ti ustrezajo uradnemu vzorcu. 
Vsak podset mora biti oblikovan tako, da v polja, ki morajo vsebovati 
enake podatke v dveh vklju čenih državah članicah, te podatke 
izvoznik ali glavni zavezanec lahko neposredno vpiše na izvod 1 in 
bodo zaradi kemi čne obdelave papirja vidni na vseh izvodih. Če se iz 
kakršnega koli razloga (zlasti če se vsebina podatkov razlikuje glede 
na stopnjo zadevnega postopka) podatki ne smejo prenašati iz ene 
države članice v drugo, je treba z desenzibilizacijo samokopirnega 
papirja omejiti razmnoževanje na zadevne izvode. 
Kadar se uporablja ra čunalniški sistem obdelave deklaracij, se lahko 
uporabi podset, v katerem ima vsak izvod dvojno funkcijo: 1/6, 2/7, 3/8, 4/5. 
V tem primeru je treba na uporabljenih izvodih v vsakem podsetu 
prečrtati številko v okvir čku za izvod, ki se ne uporablja. 
Vsak tako opredeljen podset mora biti izdelan tako, da se podatki, ki 
morajo biti vidni na vsakem izvodu, kopirajo s kemi čnim premazom 
na papirju. 
Če so po členu 205(3) te uredbe deklaracije za dajanje blaga v carinski 
postopek, deklaracije za ponovni izvoz ali dokazila o skupnostnem statusu blaga, ki se ne pošilja v okviru postopka notranjega skup ­
nostnega tranzita, spisana na navadnem papirju z uradnimi ali 
zasebnimi sistemi obdelave podatkov, mora format navedenih 
deklaracij ali dokumentov izpolnjevati pogoje iz tega pravilnika ali te uredbe, vklju čno s tistimi, ki se nanašajo na hrbtno stran obrazca 
(za obrazce, uporabljene v skupnostnem tranzitnem postopku), razen: 
— barve, uporabljene za tiskanje, — uporabe poševnega tiska, — tiskanja ozadja za polja skupnostnega tranzita.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 756
 
Če se tranzitna deklaracija izdela z ra čunalniškim sistemom v uradu 
odhoda, mora en izvod deklaracije zadržati ta urad.  
B. ZAHTEVANI PODATKI 
Obrazci vsebujejo mnogo polj, vendar se uporabijo le nekatera, odvisno od 
zadevnega carinskega postopka. 
Brez vpliva na uporabo poenostavljenih postopkov so v spodnji tabeli 
navedena polja, ki se lahko izpolnijo za vsak postopek. Posebne dolo čbe 
za vsako polje posebej, kakor so navedene v naslovu II, veljajo ne glede 
na status polj, kakor kaže tabela. 
Upoštevati je treba, da spodaj navedeni status ne vpliva na dejstvo, da 
se nekateri podatki zahtevajo le, če okoliščine to upravi čujejo. Dodatne 
postavke v polju 41 (status „A“) se navedejo le, če to zahteva 
sistem TARIC.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 757
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 758
 ▼M24  
Številke polj A B C D E F G H I J K  
1(1) A A A A A A A A A  
1(2) A A A A A A A A A  
1(3) A A  
2 B [1] A B B B B A B B  
2 (Nr.)  A A A A A B A B B  
3 A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3]  
4 B B B A [4] A B B  
5 A A A A A A A A A A A  
6 B B B B B [4] B B  
7 C C C C C A [5] C C C C  
8 B B B B B A [6] B B B B  
8 (št.)  B B B B B B A A A A  
12 B B  
14 B B B B B B B B B B  
14 (št.)  A A A A A A A A A A  
15 A [2]  
15a B B B B B A [5] A A B B  
17 A [2]  
17a A A A B A A [5] B B B B
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 759
 ▼M24  
Številke polj A B C D E F G H I J K  
17b B B B B  
18 (Registracija)  B [1][7] B [7] B [7] A [7]  ►M26  [24] ◄ B [7] B [7]  
18 (Država)  A [8]  ►M26  [24] ◄ 
19 A [9] A [9] A [9] A [9] A [9] B [4] A [9] A [9] A [9] A [9]  
20 B [10] B [10] B [10] B [10] B [10] B [10]  
21 (Registracija)  A [1] B [8]  
21 (Država)  A [8] A [8] A [8] A [8] A [8] A [8]  
22 (Valuta)  B B B A A B  
22 (Znesek)  B B B C C C  
23 Β [H] B [H] B [H] B [H] B [H]  
24 B B B B B  
25 A B A B A B A A B B  
26 A [12] B 12] A [12] B [12] A [12] B [12] A [13] A [13] B [13] B [13]  
27 B 
29 B B B B B B B B B  
30 B B[l] B B B B [14] B B B B
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 760
 ▼M24  
Številke polj A B C D E F G H I J K  
31 A A A A A A A A A A A  
32 A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3]  
33(1)  A A A A [15] A A[16] A[17] A A B A  
33(2)  A A B A  
33(3)  A A A A B A  
33(4)  A A A A B A  
33(5)  B B B B B B B B B  
34a C [1] A C C C A A A A  
34b B B B  
35 B A B A B A A B B A A  
36 A A [17]  
37(1)  A A A A A A A A A  
37(2)  A A A A A A A A A  
38 A A A A A A [17] A[17] A [18] A A A  
39 B [19] B  
40 A A A A A A A A A A A  
41 A A A A A A A A A  
42 A A A  
43 B B B
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 761
 ▼M24  
Številke polj A B C D E F G H I J K  
44 A A A A A A [4] A A A A A  
45 B B B  
46 A B A B A A A B B  
47 (Vrsta)  BC [20] BC [20] BC [20] A [18][21][22] A [18] [21][22] A [18] [21] [22]  
47 (Osnova)  B B B B A [18][21][22] A [18][21][22] B A [18] [21] [22]  
47 (Stopnja)  BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20]  
47 (Znesek)  BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20]  
47 (Skupaj)  BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20]  
47 (NP)  B B B B [18][22] B  
48 B B B B B  
49 B [23] A B [23] A B [23] B [23] B [23] A A  
50 C C C A  
51 A [4]  
52 A 
53 A 
54 A A A A A A A A A A
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 762
 ▼M24  
Številke polj A B C D E F G H I J K  
55 A 
56 A 
Legenda  
Nazivi stolpcev Šifre za polje 37, prvo podpolje  
A: Izvoz/odprema 10, 11, 23  
▼M35  
B: Postopek carinskega skladiš čenja za pridobitev pla čila posebnih izvoznih nadomestil pred izvozom ali proiz ­
vodnja pod carinskim nadzorom in carinsko kontrolo pred izvozom in pla čilom izvoznih nadomestil 76, 77  
▼M24  
C: Ponovni izvoz po carinskem postopku z ekonomskim u činkom, ki ni postopek carinskega skladiš čenja (aktivno 
oplemenitenje, za časni uvoz, postopek predelave pod carinskim nadzorom) 31 
D: Ponovni izvoz po carinskem skladiš čenju 31 
E: Pasivno oplemenitenje 21, 22 
F: Tranzit G: Skupnostni status blaga 
H: Sprostitev v prosti promet 01, 02, 07, 40 41, 42, 43, 45, 48, 49, 61, 63, 68 
I: Predložitev blaga v carinski postopek z ekonomskim u činkom, ki ni pasivno oplemenitenje ali postopek 
carinskega skladiš čenja (aktivno oplemenitenje (sistem odloga), za časni uvoz, postopek predelave pod 
carinskim nadzorom) 51, 53, 54, 91, 92 
J: Dajanje blaga v carinska skladiš ča tipa A, B, C, E in F (
 1 ) 71, 78 
K: Dajanje blaga v carinsko skladiš če tipa D (  2 ) ( 3 ) 71, 78  
_____________ 
( 1 ) Stolpec J zajema tudi vnos blaga v prosto cono,  ►C3 kontrolne vrste II. ◄ 
( 2 ) Ta stolpec velja tudi za primere iz člena 525(3). 
( 3 ) Stolpec K zajema tudi vnos blaga v proste cone,  ►C3 kontrolne vrste II. ◄
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 763
 ▼M24  
Simboli v poljih  
A: Obvezno: podatki, ki jih zahteva vsaka država članica. 
B: Neobvezno za države članice: podatki, ki se jim država članica lahko odre če. 
C: Neobvezno za gospodarske subjekte: podatki, ki jih gospodarski subjekti lahko vpišejo, vendar jih države članice od njih ne morejo zahtevati.  
Opombe  
[1] To polje je obvezno za kmetijske izdelke z izvoznimi nadomestili. 
[2] Ta navedba se lahko zahteva le za postopke, ki niso ra čunalniško podprti. 
[3] Če deklaracija zajema le eno postavko blaga, države članice lahko odlo čijo, da se polje pusti prazno in se v polje 5 vpiše številka „1“. 
[4] To polje se obvezno izpolni pri uporabi NCTS, kakor dolo ča Priloga 37a. 
[5] Ta navedba se lahko zahteva le za ra čunalniško podprte postopke. 
[6] To polje je neobvezno za države članice, če prejemnik nima sedeža v Skupnosti ali v državi članici Efte. 
[7] Ne uporablja se za pošiljke v poštnem prometu ali po transportnih napeljavah. [8] Ne uporablja se za pošiljke v poštnem prometu ali po transportnih napeljavah ali železnicah. [9] Ta navedba se lahko zahteva le za postopke, ki niso ra čunalniško podprti. Pri ra čunalniško podprtih postopkih državam članicam ni treba pridobiti tega podatka, če ga lahko izpeljejo iz drugih 
podatkov na deklaraciji in ga v skladu s predpisi o vodenju zunanjetrgovinske statistike pošljejo Komisiji. 
[10] Država članica lahko izpolnitev tretjega podpolja zahteva le, kadar carinska uprava obra čuna carinsko vrednost v imenu gospodarskega subjekta. 
[11] Država članica lahko ta podatek zahteva le v tistih primerih, pri katerih ne veljajo pravila o mese čnem dolo čanju valutnih te čajev iz poglavja 6 naslova V. 
[12] Polje se ne sme izpolniti, če se izvozne formalnosti opravijo na to čki izstopa iz Skupnosti. 
[13] Polje se ne sme izpolniti, če se izvozne formalnosti opravijo na vstopni to čki v Skupnost. 
[14] To polje se lahko uporabi pri uporabi NCTS, kakor dolo ča Priloga 37a.
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 764
 ▼M24  
[15] Obvezno v primeru ponovnega izvoza po postopku skladiš čenja v carinskem skladiš ču tipa D. 
[16] To podpolje je treba izpolniti, če: 
— tranzitno deklaracijo izdela ista oseba in ob istem času, kakor ali potem ko je izdelala carinsko deklaracijo, ki vsebuje tarifno oznako, ali 
— tranzitna deklaracija zajema blago s seznama v Prilogi 44c, ali 
— tako dolo ča zakonodaja Skupnosti. 
[17] Izpolni se le, če tako zahteva zakonodaja Skupnosti. 
[18] Ta podatek se ne zahteva za blago, upravi čeno do oprostitve carinskih dajatev, razen če ga carinski organi štejejo za potrebnega za izvajanje dolo čb o sprostitvi zadevnega blaga v prosti promet. 
[19] Države članice lahko odstopijo od te obveznosti, če jim njihovi sistemi omogo čajo avtomati čno in nedvoumno izpeljavo tega podatka iz drugih navedb v deklaraciji. 
[20] Ta podatek se ne vpiše, če carinske uprave obra čunajo dajatve v imenu gospodarskih subjektov na podlagi drugih podatkov v deklaraciji. Druga če je ta navedba neobvezna za države članice. 
[21] Ta podatek se ne vpiše, če carinske uprave obra čunajo dajatve v imenu gospodarskih subjektov na podlagi drugih podatkov v deklaraciji. 
[22] Če deklaracijo spremlja dokument, naveden v členu 178(1), države članice lahko odstopijo od izpolnitve tega polja. 
[23] To polje se izpolni, če se deklaracija o dajanju blaga v carinski postopek uporabi za zaklju ček postopka carinskega skladiš čenja. 
▼M26  
[24] Kadar se za prevoz blaga uporabijo zabojniki, ki se jih prevaža s cestnimi vozili, lahko carinski organi glavnemu zavezanc u dovolijo, da pusti to polje prazno, kadar bi logisti čni model ob 
odhodu lahko povzro čil, da registracija in država prevoznega sredstva ne bi bili znani ob sestavi tranzitne deklaracije, in kadar ti organi lahko z agotovijo, da bodo zahtevani podatki v zvezi s 
prevoznimi sredstvi naknadno vpisani v polje št. 55.
 C. NAVODILA ZA UPORABO OBRAZCA 
V vseh primerih, ko uporabljeni set vsebuje en izvod ali ve č, ki se lahko 
uporabijo v drugi državi članici kakor v tisti, v kateri je bil prvotno 
izpolnjen, je obrazce treba izpolniti s pisalnim strojem ali po drugem mehanografskem ali podobnem postopku. Za lažje izpolnjevanje obrazcev se obrazec vstavi v pisalni stroj tako, da se prva črka v polju 2 vpiše v 
malo polje v levem zgornjem kotu tega polja. 
Če so vsi izvodi podseta namenjeni za uporabo v isti državi članici, so 
lahko izpolnjeni v čitljivem rokopisu, s črnilom in v velikih tiskanih črkah, 
pod pogojem, da je to dovoljeno v državi članici. Enako velja za podatke, 
navedene na izvodih, ki se uporabijo za postopek skupnostnega tranzitnega 
postopka. 
Obrazec ne sme vsebovati nobenih izbrisov ali pisanja prek besedila. 
Morebitni popravki morajo biti izdelani tako, da se napa čne navedbe 
prečrtajo in dodajo pravilne. Ob vsakem takem popravku je treba vpisati 
začetnice osebe, ki je spremembo opravila, in zaznamek pristojnih organov. 
Ta lahko zahteva predložitev nove deklaracije, če je potrebno. 
Poleg zgoraj navedenih na činov se obrazci lahko izpolnijo tudi samoko ­
pirno. Tako jih je mogo če izpolniti tudi pod pogojem, da so izpolnjene vse 
zahteve glede vzorcev obrazcev, papirja, velikosti obrazcev, uporabljenega jezika, berljivosti, prepovedi brisanja ter popravljanja in sprememb. 
Gospodarski subjekti izpolnjujejo le ustrezna števil čna polja. Druga polja, 
označena z velikimi tiskanimi črkami, so namenjena upravni rabi. 
Brez vpliva na dolo čbe člena 205 morajo biti izvodi, ki jih zadrži urad 
odpreme/izvoza ali urad odhoda opremljeni z izvirnim podpisom zadevne 
osebe ali oseb. 
Ko se pri carinskem uradu vloži deklaracija, ki jo podpiše deklarant ali 
njegov zastopnik, se šteje, da udeleženec prijavlja zadevno blago za 
postopek, ki ga zahteva, in je, brez poseganja v morebitno uporabo kazenskih dolo čb, v skladu z dolo čbami, ki veljajo v pogodbenicah, 
odgovoren za: 
— točnost podatkov v deklaraciji, 
— pristnost priloženih listin, — izpolnjevanje vseh obveznosti, povezanih z vnosom blaga v postopek. Podpis glavnega zavezanca ali, če je to primerno, njegovega pooblaš čenega 
zastopnika zavezuje v zvezi z vsemi podrobnimi podatki, nanašajo čimi se 
na skupnostno tranzitno operacijo, ki je posledica izvajanja ustreznih 
določb glede skupnostnega tranzita, opisanih v zakoniku ter v tej uredbi 
in v oddelku B zgoraj.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 765
 
V zvezi s skupnostnimi tranzitnimi formalnostmi in formalnostmi v kraju 
namembnosti je treba navesti, da je v interesu vseh udeležencev preveriti 
vsebino deklaracije, preden jo podpišejo in vložijo na carinskem uradu. Vsa neskladja, ki jih udeleženec odkrije med blagom, ki ga mora prijaviti, in podatki, ki so že vneseni v obrazce, mora navedeni udeleženec 
nemudoma sporo čiti carinskemu organu. V takih primerih je treba dekla ­
racijo izpolniti na novih obrazcih. 
Polje, ki se ne uporabi, je treba pustiti popolnoma prazno, razen če ni v 
naslovu III druga če določeno.
 
NASLOV II  
NAVEDBE, KI SE VPIŠEJO V RAZLI ČNA POLJA  
▼M35  
A. FORMALNOSTI V ZVEZI Z IZVOZOM/ODPREMO, PONOVNIM 
IZVOZOM, CARINSKIM SKLADIŠ ČENJEM ALI PROIZVODNJO 
POD CARINSKIM NADZOROM IN CARINSKO KONTROLO BLAGA, ZA KATERO VELJAJO IZVOZNA NADOMESTILA, PASIVNIM OPLEMENITENJEM, SKUPNOSTNIM TRANZITOM 
IN/ALI DOKAZOVANJEM SKUPNOSTNEGA STATUSA BLAGA
 
▼M24  
Polje 1: Deklaracija  
V prvo podpolje se vpiše šifra Skupnosti iz Priloge 38. 
V drugo podpolje se vpiše ustrezna šifra za tip deklaracije iz šifranta 
Skupnosti iz Priloge 38. 
V tretje podpolje se vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38.  
Polje 2: Pošiljatelj/izvoznik  
▼M33  
Vpiše se številka EORI iz člena 1(16). Kadar pošiljatelj/izvoznik nima 
številke EORI, mu lahko carinska uprava dodeli  ad hoc  številko za 
zadevno deklaracijo.  
▼M24  
Za namene te priloge je opredelitev izraza „izvoznik“ enaka opredelitvi iz 
carinske zakonodaje Skupnosti. V tem smislu „pošiljatelj“ pomeni podjetje, ki deluje kot izvoznik v primerih, navedenih v tretjem odstavku člena 206. 
V polje se vpiše popolno ime in priimek oziroma za pravne osebe naziv in 
naslov zadevne osebe. 
Če gre  ►
C3 za zbirno pošiljko, ◄ lahko države članice predpišejo, da se 
v to polje vpiše beseda „razno“, deklaraciji pa se priloži seznam pošilja ­
teljev/izvoznikov.  
Polje 3: Obrazci  
Vpiše se številka podseta glede na skupno število uporabljenih podsetov in 
dopolnilnih setov. Če se uporabi en obrazec EX in dva obrazca EX/c, se na 
obrazec EX vpiše 1/3, na prvi obrazec EX/c se vpiše 2/3 in na drugi 
obrazec EX/c 3/3.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 766
 
Če deklaracijo sestavljata dva seta štirih namesto enega seta osmih listov, 
se za dolo čitev števila obrazcev dva seta obravnavata kot eden.  
Polje 4: Nakladnice  
Vpiše se število priloženih nakladnic, če so priložene, ali število seznamov 
z opisom blaga, ki jih je potrdil pristojni organ.  
Polje 5: Postavke  
Vpiše se število postavk, ki jih zadevna oseba prijavlja na vseh upora ­
bljenih obrazcih in dopolnilnih obrazcih (ali na nakladnicah ali seznamih z opisom blaga). Število postavk mora ustrezati številu polj 31, ki se izpolnijo.
 
Polje 6: Število tovorkov  
Vpiše se število tovorkov, ki sestavljajo zadevno pošiljko.  
Polje 7: Opravilna številka  
Vpis navaja trgovsko referen čno številko, ki jo zadevna oseba dodeli 
pošiljki. Lahko je v obliki enotne referen čne številke pošiljke (UCR) (  1 ). 
Polje 8: Prejemnik  
V polje se vpiše popolno ime in naslov zadevne osebe ali oseb, ki se ji(-m) 
blago pošilja.  ►M35 __________  ◄ 
▼M33  
Kadar se zahteva identifikacijska številka, se vpiše številka EORI iz člena 
1(16). Če prejemniku ni bila dodeljena številka EORI, se vpiše številka, ki 
jo zahteva zakonodaja zadevne države članice.  
▼M51  
Kadar se zahteva identifikacijska številka in deklaracija vsebuje podatke za 
izstopno skupno deklaracijo iz Priloge 30a ter se v okviru programa trgo ­
vinskega partnerstva tretje države, ki ga Unija prizna, zagotavljajo olajšave, je lahko ta identifikacijska številka v obliki edinstvene identifikacijske 
številke tretje države, ki jo je zadevna tretja država sporo čila Uniji. Ta 
edinstvena identifikacijska številka v tretji državi je sestavljena tako, kot je opredeljeno v delu „Izstopne skupne deklaracije“ pojasnila k podatku z naslovom „Pošiljatelj“ v Prilogi 30a.
 
▼M24  
Če gre  ►C3 za zbirno pošiljko, ◄ lahko države članice predpišejo, da se 
v to polje vpiše beseda „razno“, deklaraciji pa se priloži seznam prejem ­
nikov.  
Polje 14: Deklarant/zastopnik  
▼M33  
Vpiše se številka EORI iz člena 1(16). Kadar deklarant/zastopnik nima 
številke EORI, mu lahko carinska uprava dodeli  ad hoc  številko za 
zadevno deklaracijo.  
▼M24  
Vpiše se popolno ime in priimek oziroma za pravne osebe naziv in naslov 
zadevne osebe. 
Če sta deklarant in izvoznik/pošiljatelj ista oseba, se v polje vpiše 
„izvoznik“ ali „pošiljatelj“.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 767  
( 1 ) Priporo čilo Sveta za carinsko sodelovanje za enotno referen čno številko pošiljke (UCR) 
za carinske namene (30. junij 2001).
 Za določitev deklaranta ali statusa zastopnika se uporabi ustrezni šifrant 
Skupnosti iz Priloge 38.  
Polje 15: Država odpreme/izvoza  
Za namene izvoznih formalnosti je „država članica dejanskega izvoza“ tista 
država članica, iz katere je bilo blago prvotno odpremljeno za namen 
izvoza, če izvoznik nima sedeža v državi članici izvoza. Država članica 
izvoza je enaka državi članici dejanskega izvoza, če ni vklju čena nobena 
druga država članica. 
V polje 15a se vpiše ustrezna šifra Skupnosti iz Priloge 38 za državo 
članico izvoza/odpreme blaga. V primeru tranzita se v polje 15 vpiše 
država članica, v kateri je blago odpremljeno.  
Polje 17: Namembna država  
V polje 17a se vpiše ustrezna šifra Skupnosti iz Priloge 38 za zadevno 
državo, kamor se blago pošilja, kot je znano v času izvoza.  
Polje 18: Registracija in država prevoznega sredstva ob odhodu  
V polje se vpišejo podatki o prevoznem sredstvu, na katero je blago 
neposredno naloženo ob zaklju čku izvoznih ali tranzitnih formalnosti, ki 
jim sledi država prevoznega sredstva (ali vozila, ki poganja druga prevozna 
sredstva, če je prevoznih sredstev ve č) v obliki ustrezne šifre iz šifranta 
Skupnosti iz Priloge 38. Če imata vle čno vozilo in priklopnik razli čni 
registrski številki, se registrske številke vle čnega vozila in priklopnika 
vpišejo skupaj s šifro države vle čnega vozila. 
Odvisno od zadevnega prevoznega sredstva, se lahko vpišejo naslednji 
podatki:  
Prevozno sredstvo Identifikacijska metoda  
Promet po morju ali celinskih 
vodnih poteh Ime plovila 
Zračni promet Številka in datum leta ( če številke 
leta ni, se vpiše registrska številka 
letala) 
Cestni promet Registrska številka vozila Železniški promet Številka vagona
 
▼M26  
Vendar pa za tranzitno operacijo, kadar se za prevoz blaga uporabijo 
zabojniki, ki se jih prevaža s cestnimi vozili, lahko carinski organi 
glavnemu zavezancu dovolijo, da pusti to polje prazno, kadar bi logisti čni 
model ob odhodu lahko povzro čil, da registracija in država prevoznega 
sredstva ne bi bili znani ob sestavi tranzitne deklaracije, in kadar ti 
organi lahko zagotovijo, da bodo zahtevani podatki v zvezi s prevoznimi 
sredstvi naknadno vpisani v polje št. 55.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 768
 
Polje 19: Zabojnik (Zbk)  
V polje se vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38, glede na 
predvideno stanje ob pre čkanju zunanjih meja Skupnosti in na podlagi 
podatkov, ki so na voljo ob zaklju čku izvoznih formalnosti.  
Polje 20: Dobavni pogoji  
V polje se vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38, ki navaja 
pogoje gospodarske pogodbe.  
Polje 21: Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob 
prehodu meje  
V polje se vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 za državo 
aktivnega prevoznega sredstva ob prehodu zunanje meje Skupnosti, znano 
ob zaklju čku formalnosti. 
Če gre za kombinirani prevoz ali če se uporabi ve č prevoznih sredstev, je 
aktivno prevozno sredstvo tisto, ki poganja celotno kombinacijo. Na primer, če je to tovornjak na morski ladji, je aktivno prevozno sredstvo 
ladja; če je to vle čno vozilo in priklopnik, je aktivno prevozno sredstvo 
vlečno vozilo. 
Odvisno od zadevnega prevoznega sredstva, se lahko vpišejo naslednji 
podatki:
 
Prevozno sredstvo Identifikacijska metoda  
Promet po morju ali celinskih 
vodnih poteh Ime plovila 
Zračni promet Številka in datum leta ( če številke 
leta ni, se vpiše registrska številka 
letala) 
Cestni promet Registrska številka vozila Železniški promet Številka vagona
 
Polje 22: Valuta in skupni znesek ra čuna 
V prvo podpolje se vpiše šifra valute, v kateri je sestavljen ra čun, iz 
šifranta iz Priloge 38. 
V drugo podpolje se vpiše znesek ra čuna za vse deklarirano blago v valuti 
iz prvega podpolja.  
Polje 23: Menjalni te čaj 
V polje se vpiše veljavni menjalni te čaj med valuto ra čuna in valuto 
zadevne države članice.  
▼M40  
Polje 24: Vrsta posla  
Z ustreznimi šiframi iz Priloge 38 se vpiše zadevna vrsta posla.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 769
 
Polje 25: Vrsta prevoza na meji  
Z ustreznimi šiframi iz šifranta Skupnosti za vrste prevoza iz Priloge 38 se 
vpiše vrsta predvidenega aktivnega prevoznega sredstva ob izstopu iz 
carinskega obmo čja Skupnosti.  
Polje 26: Vrsta prevoza v notranjosti  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se v polje vpiše vrsta 
prevoza ob odhodu.  
Polje 27: Kraj natovarjanja  
Vpiše se kraj ali šifra kraja, če je potrebno, znan ob zaklju čku formalnosti, 
kjer se blago naloži na aktivno prevozno sredstvo, s katerim bo prepeljano 
čez mejo Skupnosti.  
Polje 29: Urad izstopa  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se v polje vpiše carinski 
urad, kjer bo blago predvidoma zapustilo carinsko obmo čje Skupnosti.  
Polje 30: Blago se nahaja v/na  
Vpiše se natan čna lokacija, kjer se blago lahko pregleda.  
Polje 31: Tovorki in opis blaga; oznake in številke – številke 
zabojnikov – število in vrsta  
V polje se vpišejo oznake, številke, koli čina in vrste tovorkov  ►C3 oziroma v 
primeru nepakiranega blaga število takega blaga, vpisanega v deklaracijo ◄ 
in drugi ustrezni podatki, ki zagotavljajo prepoznavanje pošiljke. Opis blaga pomeni obi čajno trgovsko ime blaga. Če se izpolni tudi polje 33 (tarifna 
oznaka), mora biti opis blaga dovolj natan čen, da zagotovi nedvoumno 
uvrstitev blaga. V to polje se vpišejo tudi navedbe, ki jih zahtevajo posebni predpisi. Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpiše  
►
C3 šifra vrst tovorkov. ◄ 
Pri uporabi zabojnikov je treba v polje vnesti tudi oznake za prepozna ­
vanje.  
Polje 32: Zaporedna številka postavke  
Vpiše se zaporedna številka postavke od skupnega števila postavk blaga, 
deklariranega na obrazcih in dopolnilnih obrazcih, kot navajajo opombe za polje 5.
 
Polje 33: Tarifna oznaka  
Vpiše se tarifna številka, ki ustreza zadevni postavki, kot dolo ča Priloga 38.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 770
 
Polje 34: Šifra države porekla  
Podjetja, ki izpolnjujejo polje 34a, morajo uporabiti ustrezno šifro 
Skupnosti iz Priloge 38 za navedbo države porekla, kot dolo ča naslov II 
zakonika. 
V polje 34b se vpiše regija odpreme ali proizvodnje zadevnega blaga.  
Polje 35: Bruto masa (v kg)  
Vpiše se bruto masa blaga, opisanega v ustreznem polju 31 te postavke, 
izražena v kilogramih. Bruto masa je skupna masa blaga z vso embalažo, razen zabojnikov in druge prevozne opreme. 
Če tranzitna deklaracija zajema ve č vrst blaga, se skupna bruto masa vpiše 
le v prvo polje 35, ostala polja pa ostanejo prazna. Države članice lahko to 
pravilo razširijo na vse postopke, navedene v stolpcih A do E in G tabele iz naslova I, B. 
Če bruto masa, ki presega 1 kilogram, vsebuje del enote (kg), se lahko 
zaokroži na naslednji na čin: 
— od 0,001 do 0,499: zaokroži se na najbližji kilogram, — od 0,5 do 0,999: zaokroži se na naslednji kilogram. Bruto masa, manjša od 1 kilograma, se vpiše kot 0,xyz (npr. 0,654 za 
paket, težak 654 gramov).
 
Polje 37: Postopek  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpiše vrsta postopka, 
za katerega se blago deklarira.  
Polje 38: Neto masa (v kg)  
Vpiše se neto masa blaga, opisanega v ustreznem polju 31, izražena v 
kilogramih. Neto masa je masa samega blaga brez embalaže.  
Polje 40: Skupna deklaracija/predlistina  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpiše opravilna 
številka dokumentov, ki se nanašajo na postopek pred izvozom v tretjo državo/odpremo v državo članico. 
Če deklaracija zadeva ponovno izvoženo blago  ►
C3 po zaklju čku 
postopka carinskega skladiš čenja ◄ v carinskem skladiš ču tipa B, se 
vpišejo podatki o deklaraciji, po kateri se blago vnese v ta postopek. 
V primeru deklaracije, po kateri se blago uvrš ča v skupnostni tranzitni 
postopek, se poda sklic na predhodne carinske destinacije ali ustrezne carinske dokumente. Če je treba v primeru tranzitnih postopkov, ki niso 
računalniško podprti, vnesti ve č kot en sklic, lahko države članice dolo čijo, 
da se v to polje vpiše beseda „razno“, seznam zadevnih sklicev pa se 
priloži tranzitni deklaraciji.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 771
 
Polje 41: Posebna merska enota  
V polje se vpiše koli čina blaga v merski enoti le v primeru, če je posebna 
merska enota predpisana v kombinirani nomenklaturi.  
Polje 44: ►C3 Dodatne informacije/ ◄ predložene listine/potrdila in 
dovoljenja  
▼M40  
Z ustreznimi šiframi iz Priloge 38 se v polje vpišejo podatki, ki jih 
zahtevajo posebni veljavni predpisi, ter opravilne številke dokumentov, 
priloženih k deklaraciji, in zaporedne številke vseh kontrolnih izvodov 
T5 ali identifikacijske številke.  
▼M24  
Podpolje „šifra D.I.“ (dodatne informacije) se ne sme uporabiti. 
Če se deklaracija za ponovni izvoz  ►C3 po zaklju čku postopka 
carinskega skladiš čenja ◄ vloži pri carinskem uradu, ki ni isti kot 
nadzorni urad, je treba navesti še ime s popolnim naslovom nadzornega urada. 
Deklaracije, izdane v državah članicah, ki v prehodnem obdobju uvajanja 
evra podjetjem dajejo možnost odlo čitve za uporabo enote evra pri izdaji 
njihovih carinskih deklaracij, morajo v tem polju oziroma, če je mogo če, v 
podpolju v spodnjem desnem kotu navesti uporabljeno enoto valute, nacionalno enoto ali evro enoto. 
Države članice lahko dolo čijo, da se ta navedba vpiše v polje 44 le za prvo 
postavko deklariranega blaga. V tem primeru se šteje, da je informacija 
veljavna za vse postavke blaga, ki ga zajema deklaracija. 
Oznaka bo izdelana s šifro valute iso-alfa-3 (ISO 4217).
 
Polje 46: Statisti čna vrednost  
V polje se vpiše statisti čna vrednost, izražena v enoti valute, šifra katere je 
lahko v polju 44, ali, če take šifre v polju 44 ni, v valuti države članice,  
►C3 v kateri so opravljene izvozne formalnosti, ◄ v skladu z veljavnimi 
določbami Skupnosti.  
Polje 47: Obra čun dajatev  
Vpiše se veljavna osnova za obra čun dajatev (vrednost, masa ali drugo). 
Kjer je potrebno, se z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 
vpišejo naslednji podatki: 
— vrsta dajatve (npr. trošarine), — osnova za obra čun dajatev, 
— veljavna stopnja dajatve,
 
▼C3 
— plačljivi znesek dajatev,  
▼M24  
— izbrani na čin plačila (NP). 
Zneski v tem polju morajo biti izraženi v enoti valute, šifra katere je lahko 
navedena v polju 44, ali, če take šifre v polju 44 ni, v valuti države članice,  
►C3 v kateri so opravljene izvozne formalnosti. ◄ ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 772
 
Polje 48: Odloženo pla čilo 
Kjer je potrebno, se vpiše opravilna številka zadevnega dovoljenja; odlog 
plačila velja za odlog pla čila carinskih dajatev ter za dobropis za že 
plačane davke.  
Polje 49: Oznaka skladiš ča 
Z uporabo ustrezne šifre iz šifranta skladiš č Skupnosti iz Priloge 38 se 
vpiše navedba skladiš ča. 
Polje 50: Glavni zavezanec 
►M33  Navedejo se popolno ime oziroma naziv ter naslov oziroma sedež 
glavnega zavezanca, skupaj s številko EORI iz člena 1(16). Kadar je 
zagotovljena številka EORI, lahko države članice odstopijo od zahteve 
po zagotovitvi popolnega imena oziroma naziva ter naslova oziroma 
sedeža. ◄ Če je potrebno, se vpiše tudi popolno ime oziroma naziv ter 
naslov oziroma sedež pooblaš čenega zastopnika, ki podpisuje v imenu 
glavnega zavezanca. 
Ob upoštevanju posebnih dolo čb, ki veljajo za deklaracije, oddane z 
uporabo sredstev za elektronsko izmenjavo podatkov, mora izvod, ki ostane na uradu odhoda, deklarant lastnoro čno podpisati. Če gre za dekla ­
ranta, ki je pravna oseba, morajo biti poleg lastnoro čnega podpisa navedeni 
še ime in priimek ter funkcija osebe v podjetju, ki je deklaracijo podpisala. 
Pri izvoznih dejavnostih lahko deklarant ali njegov zastopnik vpišeta ime 
in naslov osebe, ki ima sedež na obmo čju urada izstopa, ki se mu lahko da 
izvod 3 deklaracije, ki jo je potrdil navedeni organ.
 
Polje 51: Predvideni uradi tranzita (in država)  
Vpiše se šifra predvidenega urada vstopa v vsako državo EFTA, ki se 
prečka, in organ vstopa, prek katerega blago ponovno vstopa na carinsko 
območje Skupnosti po pre čkanju ozemlja države Efte, ali, če transport 
prečka ozemlje, ki ni ozemlje Skupnosti ali države Efte, urad izstopa, 
prek katerega transport zapuš ča Skupnost, in urad vstopa, prek katerega 
ponovno vstopa v Skupnost. 
Z uporabo ustreznih šifer iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se navedejo 
zadevni carinski uradi.  
Polje 52: Zavarovanje  
Z uporabo ustreznih šifer iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpiše šifra 
vrste zavarovanja ali opustitve zavarovanja ter eviden čna številka zava ­
rovanja iz potrdila o zavarovanju ali iz potrdila o opustitvi zavarovanja ali posameznega zavarovanja v obliki kuponov in urad zavarovanja.
 
▼M40  
Če skupno zavarovanje, opustitev zavarovanja ali posamezno zavarovanje 
ne velja za eno ali ve č spodaj omenjenih držav, se v polju „ne velja za“ z 
ustrezno šifro navede država oziroma države, za katere zavarovanje ne 
velja, iz šifranta držav v Prilogi 38: 
— pogodbenice, ki niso članice EU, so pa podpisnice konvencij o 
skupnem tranzitnem postopku in o poenostavitvi formalnosti v 
blagovni menjavi, 
— Andoro, 
— San Marino.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 773
 
Če se uporabi posamezno zavarovanje v obliki gotovinskega pologa ali 
kuponov, velja za vse pogodbenice, ki so podpisnice konvencij o 
skupnem tranzitnem postopku in o poenostavitvi formalnosti v blagovni menjavi.
 
▼M24  
Polje 53: Namembni urad (in država)  
Vpiše se šifra urada iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38, pri katerem se 
predloži blago  ►C3 zaradi konca skupnostnega tranzita. ◄ 
Polje 54: Kraj in datum, podpis in ime deklaranta ali njegovega 
zastopnika  
V polje se vpišeta kraj in datum vložitve deklaracije. 
Ob upoštevanju posebnih dolo čb, ki veljajo za deklaracije, oddane z 
uporabo sredstev za elektronsko izmenjavo podatkov, mora izvod, ki 
ostane pri uradu izvoza/odpreme, deklarant lastnoro čno podpisati. Če gre 
za deklaranta, ki je pravna oseba, morajo biti poleg lastnoro čnega podpisa 
navedeni še ime in priimek ter funkcija osebe v podjetju, ki je deklaracijo podpisala.
 
B. FORMALNOSTI MED PREVOZOM 
Med trenutkom, ko blago zapusti urad izvoza in/ali odhoda, in trenutkom, 
ko blago prispe v namembni urad, je mogo če treba na liste enotne upravne 
listine, ki blago spremlja, vpisati nekatere podatke. Ti podatki se nanašajo 
na prevozne dejavnosti in jih mora na dokument med izvajanjem dejavnosti 
vpisati prevoznik, odgovoren za prevozno sredstvo, na katero je blago neposredno naloženo. Podatki so lahko izpolnjeni ro čno, vendar morajo 
biti izpisani berljivo; v tem primeru mora biti obrazec izpolnjen s 
črnilom in velikimi tiskanimi črkami. 
Te navedbe, ki se vpisujejo le na izvoda 4 in 5, se nanašajo na naslednja 
polja: 
— Pretovor: uporabi se polje 55.
 
Polje 55: Pretovor  
Prve tri vrstice tega polja izpolni prevoznik, pri katerem se med zadevnim 
prevozom blago pretovarja z enega prevoznega sredstva na drugo ali iz 
enega zabojnika v drugega. 
Prevoznik lahko pretovori blago le ob predhodnem dovoljenju carinskih 
organov države članice, v kateri se pretovor opravi. 
Če carinski organi menijo, da se prevoz lahko nadaljuje po normalni poti, 
potrdijo izvoda 4 in 5 tranzitne deklaracije, potem ko so izvedli vse potrebne ukrepe. 
— Drugi dogodki: uporabi se polje 56.
 
Polje 56: Drugi dogodki med prevozom  
Polje se izpolni v skladu z obstoje čimi obveznostmi iz skupnostnega tran ­
zitnega postopka. Če je bilo blago naloženo na polpriklopnik in se med 
prevozom zamenja samo vle čno vozilo (ne da bi se blago pretovorilo), se 
poleg tega v to polje vpiše registrska številka novega vle čnega vozila. V 
takih primerih uradni zaznamek pristojnih organov ni potreben.  ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 774
 
C. FORMALNOSTI PRI SPROSTITVI BLAGA V PROSTI PROMET, 
AKTIVNEM OPLEMENITENJU, ZA ČASNEM UVOZU, POSTOPKU 
PREDELAVE POD CARINSKIM NADZOROM, CARINSKEM SKLA ­
DIŠČENJU  ►C3 IN VNOSU BLAGA V PROSTE CONE 
KONTROLNE VRSTE II ◄ 
Polje 1: Deklaracija  
V prvo podpolje se vpiše ustrezna šifra Skupnosti iz Priloge 38. 
V drugo podpolje se vpiše ustrezna šifra za tip deklaracije iz šifranta 
Skupnosti iz Priloge 38.  
Polje 2: Pošiljatelj/izvoznik  
V polje se vpiše popolno ime in naslov ali naziv in sedež zadnjega 
prodajalca blaga pred uvozom v Skupnost. 
Če se zahteva identifikacijska številka, lahko države članice odstopijo od 
navedbe polnega imena in naslova zadevne osebe.  
▼M33  
Kadar se zahteva identifikacijska številka, se vpiše številka EORI iz 
člena 1(16). Če pošiljatelju/izvozniku ni bila dodeljena številka EORI, se 
vnese številka, ki jo zahteva zakonodaja zadevne države članice.  
▼M24  
Če gre  ►C3 za zbirno pošiljko ◄, lahko države članice predpišejo, da se 
v to polje vpiše beseda „razno“, deklaraciji pa se priloži seznam pošilja ­
teljev/izvoznikov.  
Polje 3: Obrazci  
Vpiše se številka podseta v odnosu do skupnega števila uporabljenih 
podsetov in dopolnilnih setov. Če se uporabi en obrazec IM in dva 
obrazca IM/c, se na obrazec IM vpiše „1/3“, na prvi obrazec IM/c se vpiše „2/3“ in na drugi obrazec IM/c „3/3“.
 
Polje 4: Nakladnice  
Vpiše se število priloženih nakladnic, če so priložene, ali število seznamov 
z opisom blaga, ki jih je potrdil pristojni organ.  
Polje 5: Postavke  
Vpiše se skupno število postavk, ki jih zadevna oseba prijavlja na vseh 
uporabljenih obrazcih in dopolnilnih obrazcih (ali na nakladnicah ali 
seznamih z opisom blaga). Število postavk mora ustrezati številu polj 31, ki se izpolnijo.
 
Polje 6: Število tovorkov  
Vpiše se število tovorkov, ki sestavljajo zadevno pošiljko.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 775
 
Polje 7: Opravilna številka  
Vpis navaja trgovsko referen čno številko, ki jo zadevna oseba dodeli 
pošiljki. Lahko je v obliki enotne referen čne številke pošiljke (UCR) (  1 ). 
Polje 8: Prejemnik  
▼M33  
Vpiše se številka EORI iz člena 1(16). Kadar prejemnik nima številke 
EORI, mu lahko carinska uprava dodeli  ad hoc  številko za zadevno dekla ­
racijo.  
▼M24  
Vpiše se popolno ime in priimek oziroma za pravne osebe naziv in naslov 
zadevne osebe. 
V primeru dajanja blaga v postopek carinskega skladiš čenja v zasebnem 
skladišču (tip C, D ali E) se vpiše popolno ime in naslov deponenta, če ni 
isti kakor pošiljatelj. 
Če gre  ►C3 za zbirno pošiljko ◄, lahko države članice predpišejo, da se 
v to polje vpiše beseda„razno“, deklaraciji pa se priloži  ►C3 seznam 
prejemnikov. ◄ 
Polje 12: Podatki o vrednosti  
V to polje se vpišejo podatki o vrednosti, npr. sklic na dovoljenje, če 
carinski organi odstopijo od zahteve, da se vsaki deklaraciji ali 
podrobnim podatkom o spremembah priloži obrazec DV1.  
Polje 14: Deklarant/zastopnik  
▼M33  
Vpiše se številka EORI iz člena 1(16). Kadar deklarant/zastopnik nima 
številke EORI, mu lahko carinska uprava dodeli  ad hoc  številko za 
zadevno deklaracijo.  
▼M24  
Vpiše se popolno ime in priimek oziroma za pravne osebe naziv in naslov 
zadevne osebe. 
Če sta deklarant in prejemnik ista oseba, se v polje vpiše „prejemnik“. 
Za določitev deklaranta ali statusa zastopnika se uporabi ustrezna šifra iz 
šifranta Skupnosti iz Priloge 38.  
Polje 15: Država odpreme/izvoza  
Če blago v vmesni državi ni bilo predmet zadrževanj ali pravnih poslov, ki 
niso povezani s prevozom, se v polje 15a vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 za državo, v kateri je bilo blago prvotno 
odpremljeno v državo članico uvoza. Če je bilo blago predmet takega 
zadrževanja ali pravnih poslov, velja za državo odpreme/izvoza zadnja vmesna država takega zadrževanja ali pravnega posla.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 776  
( 1 ) Priporo čilo Sveta za carinsko sodelovanje za enotno referen čno številko pošiljke (UCR) 
za carinske namene (30. junij 2001).
 Polje 17: Namembna država  
V polje 17a se vpiše šifra države iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38  
►C3 za državo članico, ki je v času uvoza znana kot država kon čne 
destinacije blaga. ◄ 
V polje 17b se vpiše  ►C3 namembna regija zadevne države. ◄ 
Polje 18: Registracija in država prevoznega sredstva ob prihodu  
Vpiše se registracija prevoznega sredstva, na katero se neposredno naloži 
blago v času predložitve na carinskem uradu, na katerem se opravijo 
carinske formalnosti. Če imata vle čno vozilo in priklopnik razli čni 
registrski številki, se vpišejo registrske številke vle čnega vozila in prik ­
lopnika. 
Odvisno od zadevnega prevoznega sredstva, se lahko vpišejo naslednji 
podatki:  
Prevozno sredstvo Identifikacijska metoda  
Promet po morju ali celinskih 
vodnih poteh Ime plovila 
Zračni promet Številka in datum leta ( če številke 
leta ni, se vpiše registrska številka 
letala) 
Cestni promet Registrska številka vozila Železniški promet Številka vagona
 
Polje 19: Zabojnik (Zbk)  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se v polje vpiše stanje 
ob prečkanju zunanjih meja Skupnosti.  
Polje 20: Dobavni pogoji  
V polje se vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38, ki navaja 
pogoje gospodarske pogodbe.  
Polje 21: Registracija in država aktivnega prevoznega sredstva ob 
prehodu meje  
V polje se vpiše ustrezna šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 za državo 
aktivnega prevoznega sredstva ob prehodu zunanje meje Skupnosti. 
Če gre za kombinirani prevoz ali če se uporabi ve č prevoznih sredstev, je 
aktivno prevozno sredstvo tisto, ki poganja celotno kombinacijo. Na primer, če je to tovornjak na morski ladji, je aktivno prevozno sredstvo 
ladja. Če je to vle čno vozilo in priklopnik, je aktivno prevozno sredstvo 
vlečno vozilo.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 777
 
Polje 22: Valuta in skupni znesek ra čuna 
V prvo podpolje se vpiše ustrezna šifra valute, v kateri je sestavljen ra čun, 
iz šifranta v Prilogi 38. 
V drugo podpolje se vpiše znesek ra čuna za vse deklarirano blago v valuti 
iz prvega podpolja.  
Polje 23: Menjalni te čaj 
V polje se vpiše veljavni menjalni te čaj med valuto ra čuna in valuto 
zadevne države članice.  
▼M40  
Polje 24: Vrsta posla  
Z ustreznimi šiframi iz Priloge 38 se vpiše zadevna vrsta posla.  
▼M24  
Polje 25: Vrsta prevoza na meji  
Z ustreznimi šiframi iz šifranta Skupnosti za vrste prevoza iz Priloge 38 se 
vpiše vrsta prevoza, ki ustreza aktivnemu prevoznemu sredstvu, na katerem je blago vstopilo na carinsko obmo čje Skupnosti.
 
Polje 26: Vrsta prevoza v notranjosti  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se v polje vpiše vrsta 
prevoza ob prihodu.  
Polje 29: Urad vstopa  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se v polje vpiše carinski 
urad, kjer je blago vstopilo na carinsko obmo čje Skupnosti.  
Polje 30: Blago se nahaja v/na  
Vpiše se natan čna lokacija, kjer se blago lahko pregleda.  
Polje 31: Tovorki in opis blaga; oznake in številke – številke 
zabojnikov – število in vrsta  
V polje se vpišejo oznake, številke, koli čina in vrste tovorkov  ►C3 oziroma v 
primeru nepakiranega blaga število takega blaga, vpisanega v deklaracijo ◄ in 
drugi ustrezni podatki, ki zagotavljajo prepoznavanje pošiljke. Opis blaga pomeni obi čajno trgovsko ime blaga. Razen v primeru neskupnostnega 
blaga, vnesenega v postopek carinskega skladiš čenja v skladiš čih tipa A, B, 
C, E ali F, mora ta opis biti dovolj natan čen, da zagotavlja takojšnje in 
nedvoumno prepoznavanje in uvrstitev blaga. V to polje se vpišejo tudi navedbe, ki jih zahtevajo posebni predpisi (npr. DDV, trošarine). Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpiše  ►
C3 šifra vrst tovorkov. ◄ 
Pri uporabi zabojnikov je treba v polje vnesti tudi oznake za prepozna ­
vanje.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 778
 
Polje 32: Zaporedna številka postavke  
Vpiše se zaporedna številka postavke od skupnega števila postavk blaga, 
deklariranega na obrazcih in dopolnilnih obrazcih, kot navajajo opombe za 
polje 5.  
Polje 33: Tarifna oznaka  
Vpiše se tarifna številka, ki ustreza zadevni postavki, kot dolo ča Priloga 
38. Države članice lahko predpišejo vpis posebne nomenklature za 
trošarine v peto podpolje.  
Polje 34: Šifra države porekla  
V polje 34a se vpiše ustrezna šifra Skupnosti iz Priloge 38 za državo 
porekla, kot je dolo čeno v naslovu II zakonika.  
Polje 35: Bruto masa (v kg)  
Vpiše se bruto masa blaga, opisanega v ustreznem polju 31 te postavke, 
izražena v kilogramih. Bruto masa je skupna masa blaga z vso embalažo, 
razen zabojnikov in druge prevozne opreme. 
Če deklaracija zajema ve č vrst blaga, države članice lahko dolo čijo, da se 
za postopke iz stolpcev H do K tabele v naslovu I, B, skupna bruto masa 
vnese le v prvo polje 35, ostala polja 35 pa ostanejo prazna. 
Če bruto masa, ki presega 1 kilogram, vsebuje del enote (kg), se lahko 
zaokroži na naslednji na čin: 
— od 0,001 do 0,499: zaokroži se na najbližji kilogram, 
— od 0,5 do 0,999: zaokroži se na naslednji kilogram, 
— bruto masa, manjša od 1 kilograma, se vpiše kot 0,xyz (npr. 0,654 za 
paket, težak 654 gramov).  
Polje 36: Ugodnosti  
V to polje se vpišejo podatki o  ►C3 tarifni obravnavi ◄ blaga. Če je 
uporaba ugodnosti dolo čena v matrici v naslovu I, oddelek B, jo je treba 
uporabiti, tudi če ►C3 ugodnejša tarifna obravnava ◄ ni zahtevana. 
Vendar se to polje ne sme uporabiti v okviru menjave med deli carinskega 
območja Skupnosti, v katerih veljajo dolo čbe Direktive 77/388/EGS, in 
deli tega obmo čja, v katerih ta dolo čila ne veljajo, ali v okviru menjave 
med deli tega obmo čja, v katerih te dolo čbe ne veljajo. Vpiše se ustrezna 
šifra iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38. 
Komisija v seriji C  Uradnega lista Evropske unije  redno objavlja seznam 
kombinacij šifer, ki se lahko uporabljajo, skupaj s primeri in pojasnili.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 779
 
Polje 37: Postopek  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpiše vrsta postopka, 
za katerega se blago prijavi.  
Polje 38: Neto masa (v kg)  
Vpiše se neto masa blaga, opisanega v ustreznem polju 31, izražena v 
kilogramih. Neto masa je masa samega blaga brez embalaže.  
Polje 39: Kvota  
Vpiše se  ►C3 številka kvote, ◄ za katero zaproša deklarant.  
Polje 40: Skupna deklaracija/predlistina  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se vpišejo podatki 
carinske vknjižbe vseh skupnih deklaracij, ki jih uporablja država članica 
uvoza, ali vseh predlistin.  
Polje 41: Posebna merska enota  
V polje se vpiše koli čina blaga v merski enoti le, če je posebna merska 
enota predpisana v kombinirani nomenklaturi.  
Polje 42: Vrednost postavke  
Vpiše se vrednost zadevne postavke.  
Polje 43: Šifra vrednotenja  
Z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 se v polje vpiše šifra 
uporabljene metode vrednotenja.  
Polje 44: ►C3 Dodatne informacije/ ◄ predložene listine/potrdila in 
dovoljenja  
▼M40  
Z ustreznimi šiframi iz priloge 38 se v polje vpišejo podatki, ki jih 
zahtevajo posebni veljavni predpisi, ter opravilne številke dokumentov, 
priloženih k deklaraciji, in zaporedne številke vseh kontrolnih izvodov T5 ali identifikacijske številke.
 
▼M24  
Podpolje „šifra D.I.“ se ne uporabi. 
Če se deklaracija za vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja vloži 
pri carinskem uradu, ki ni isti kakor nadzorni urad, je treba navesti še ime 
in popoln naslov nadzornega urada. 
Deklaracije, izdane v državah članicah, ki v prehodnem obdobju uvajanja 
evra podjetjem dajejo možnost odlo čitve za uporabo enote evra pri izdaji 
njihovih carinskih deklaracij, morajo v tem polju oziroma, če je mogo če, v 
podpolju v spodnjem desnem kotu navesti uporabljeno enoto valute, 
nacionalno enoto ali enoto evra.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 780
 
Države članice lahko dolo čijo, da se ta navedba vpiše v polje 44 le za prvo 
postavko prijavljenega blaga. V tem primeru se šteje, da je informacija 
veljavna za vse postavke blaga, ki ga zajema deklaracija. 
Oznaka bo izdelana s šifro valute iso-alfa-3 (ISO 4217).  
▼M40  
Kadar je blago oproš čeno DDV pri dobavi v drugo državo članico, je 
informacije iz člena 143(2) Direktive 2006/112/ES treba vnesti v polje 
44, vklju čno z, na zahtevo države članice, dokazi, da je uvoženo blago 
namenjeno za prevoz ali odpošiljanje iz države članice uvoza v drugo 
državo članico.  
▼M24  
Polje 45: Popravek  
V to polje se vpišejo podatki o kakršnih koli popravkih, če deklaracije ne 
spremlja obrazec DV1. Zneski v tem polju so izraženi v enoti valute, šifra katere je lahko navedena v polju 44, ali, če take šifre v polju 44 ni, v valuti 
države članice, v kateri  ►
C3 so opravljene uvozne formalnosti. ◄ 
Polje 46: Statisti čna vrednost  
Vpiše se statisti čna vrednost, izražena v enoti valute, šifra katere je lahko v 
polju 44, ali, če take šifre v polju 44 ni, v valuti države članice, v kateri  
►C3 so opravljene uvozne formalnosti, ◄ v skladu z veljavnimi 
določbami Skupnosti.  
Polje 47: Obra čun dajatev  
Vpiše se veljavna osnova za obra čun dajatev (vrednost, masa ali drugo). 
Kjer je potrebno, se z ustrezno šifro iz šifranta Skupnosti iz Priloge 38 vpišejo naslednji podatki: 
— vrsta dajatve (npr. uvozne dajatve, DDV), 
— osnova za obra čun dajatev, 
— veljavna stopnja dajatve, — izračunani znesek dajatev, 
— izbrani na čin plačila (NP). 
Zneski v tem polju so izraženi v enoti valute, šifra katere je lahko 
navedena v polju 44, ali, če take šifre v polju 44 ni, v valuti države 
članice, v kateri  ►
C3 so opravljene uvozne formalnosti. ◄ 
Polje 48: Odloženo pla čilo 
Kjer je potrebno, se vpiše opravilna številka zadevnega dovoljenja; odlog 
plačila velja za odlog pla čila carinskih dajatev in za dobropis dajatev.  
Polje 49: Oznaka skladiš ča 
Z uporabo ustrezne šifre iz šifranta skladiš č Skupnosti iz Priloge 38 se 
vpiše navedba skladiš ča. 
Polje 54: Kraj in datum, podpis in ime deklaranta ali njegovega 
zastopnika  
V polje se vpišeta kraj in datum vložitve deklaracije.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 781
 
Ob upoštevanju posebnih dolo čb, ki veljajo za deklaracije, oddane z 
uporabo sredstev za elektronsko izmenjavo podatkov, mora izvod, ki 
ostane pri uradu uvoza, deklarant lastnoro čno podpisati. Če gre za dekla ­
ranta, ki je pravna oseba, morajo biti poleg lastnoro čnega podpisa navedeni 
še ime in priimek ter funkcija osebe v podjetju, ki je deklaracijo podpisala.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 782
 
NASLOV III  
OPOMBE V ZVEZI Z DOPOLNILNIMI OBRAZCI  
A. Dopolnilni obrazci se uporabijo le, če deklaracija zajema ve č kakor eno 
postavko (glej polje 5). Predložijo se skupaj z obrazcem IM, EX, EU ali CO. 
B. Navodila iz naslovov I in II veljajo tudi za dopolnilne obrazce. 
Vendar: 
— ►C3 v prvo podpolje polja 1 je treba vnesti ◄ simbole „IM/c“, 
„EX/c“ ali „EU/c“ (ali „CO/c“, kjer je to ustrezno), to polje se pusti prazno le v naslednjih primerih: 
— če se obrazec uporabi samo za skupnostni tranzit, saj se v tem primeru, 
odvisno od postopka skupnostnega tranzita, ki se uporabi za zadevno 
blago, v tretje podpolje polja 1 vnese „T1bis“, „T2bis“, „T2Fbis“ ali 
„T2SMbis“, 
— če se obrazec uporabi samo kot predložitev dokaza skupnostnega 
statusa blaga, saj se v tem primeru, odvisno od statusa zadevnega 
blaga, v tretje podpolje polja 1 vnese „T2Lbis“, „T2LFbis“ ali 
„T2LSMbis“, 
— če je polje 2/8 neobvezno za države članice in se v njem navede le ime 
in identifikacijska številka zadevne osebe, če ta obstaja, 
— prostor „seštevek“ v polju 47 se nanaša na kon čni seštevek vseh 
postavk, ki jih zajemajo uporabljeni obrazci. Zato se uporabi le na 
zadnjem obrazcu IM/c, EX/c, EU/c ali CO/c, ki je priložen listini IM, EX, EU ali CO, zaradi prikaza skupnega zneska za pla čilo po 
vrstah dajatev. 
C. Če se uporabijo dopolnilni obrazci: 
— je treba neuporabljena polja 31 (tovorki in opis blaga) pre črtati zaradi 
preprečitve poznejše uporabe, 
— če se v tretje podpolje polja 1 vnese simbol T, je treba pre črtati polja 
32 (zaporedna številka postavke), 33 (tarifna oznaka), 35 (bruto masa (v kg)), 38 (neto masa (v kg)), 40 (skupna deklaracija/predlistina) in 44 
(posebni zaznamki/predložene listine/potrdila in dovoljenja) za prvo 
postavko blaga na uporabljeni tranzitni deklaraciji, prvo polje 31 (tovorki in opis blaga) te listine pa se ne sme uporabiti za vnos oznak, številk in vrste tovorkov ali opis blaga. V prvo polje 31 tega 
dokumenta se vnese ustrezen sklic na število dopolnilnih obrazcev, 
označenih z ustreznim simbolom T1bis, T2bis ali T2Fbis.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 783
 
PRILOGA 37a  
POJASNJEVALNA OPOMBA O UPORABI TRANZITNE 
DEKLARACIJE PRI IZMENJAVI STANDARDNIH SPORO ČIL Z 
ELEKTRONSKO IZMENJAVO PODATKOV (EDI)  
(ELEKTRONSKA TRANZITNA DEKLARACIJA (EDI))  
NASLOV I  
SPLOŠNO  
Elektronska tranzitna deklaracija (EDI) temelji na podatkih, vnesenih v razli čna 
polja enotne upravne listine, kakor je dolo čena v prilogah 37 in 38, v zvezi z 
oznako ali nadomeš čenih z njo. 
Ta priloga vsebuje samo osnovne posebne zahteve, ki se uporabljajo, če se 
formalnosti opravljajo z izmenjavo standardnih elektronskih sporo čil (EDI). 
Poleg tega se uporabljajo dodatne oznake, navedene v Prilogi 37c. Prilogi 37 in 38 se uporabljata za elektronsko tranzitno deklaracijo, razen če je v tej prilogi 
ali v Prilogi 37c dolo čeno druga če. 
Natančna sestava in vsebina elektronske tranzitne deklaracije je skladna s 
tehničnimi specifikacijami, ki jih pristojni organi sporo čijo glavnemu zavezancu, 
da bi zagotovili pravilno delovanje sistema. Te specifikacije temeljijo na zahtevah 
iz te priloge. 
Ta priloga opisuje strukturo izmenjave podatkov. Tranzitna deklaracija je 
razdeljena na dve podatkovni skupini, ki vsebujeta atribute podatkov. Atributi 
so povezani v skupine tako, da sestavljajo skladne logi čne bloke v okviru 
sporočila. Zamik podatkovne skupine kaže, da je podatkovna skupina odvisna 
od zamaknjene podatkovne skupine, ki ji sledi. 
Če obstaja, se zabeleži ustrezna številka polja na enotni upravni listini. 
Izraz „številka“ v razlagi podatkovne skupine navaja, kolikokrat se podatkovna 
skupina lahko uporabi v tranzitni deklaraciji. 
Izraz „vrsta/dolžina“ v razlagi atributa navaja zahteve po vrsti in dolžini 
podatkov. Oznake za vrste podatkov so naslednje: 
č črkovna 
š številčna 
čš črkovno-števil čna 
Številka za oznako kaže dovoljeno dolžino podatkov. Uporablja se naslednje. 
Neobvezni piki pred kazalcem dolžine pomenita, da dolžina podatkov ni 
določena, lahko pa imajo najve č toliko znakov, kolikor jih navaja kazalec 
dolžine. Vejica v dolžini podatkov pomeni, da atributi lahko vsebujejo 
decimalne številke, znak pred vejico navaja skupno dolžino atributa, znak za vejico pa navaja najve čje dovoljeno število znakov za decimalno vejico.
 
NASLOV II  
SESTAVA ELEKTRONSKE TRANZITNE DEKLARACIJE (EDI)  
A. Seznam podatkovnih skupin  
TRANZITNA OPERACIJA  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 784
 
GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj 
GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik BLAGOVNA POSTAVKA — GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj 
— GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik 
— ZABOJNIKI — OZNAKE ZA OB ČUTLJIVO BLAGO (SGI) 
— TOVORKI 
— PREDLISTINE 
— PREDLO ENA DOKUMENTACIJA/POTRDILA — POSEBNE NAVEDBE URAD ODHODA GOSPODARSKI SUBJEKT glavni zavezanec 
ZASTOPNIK 
URAD TRANZITA NAMEMBNI URAD GOSPODARSKI SUBJEKT pooblaš čeni prejemnik 
REZULTATI KONTROLE 
PODATKI O CARINSKIH OZNAKAH 
— IDENTIFIKACIJSKA ŠTEVILKA CARINSKE OZNAKE ZAVAROVANJE — REFERENCA ZAVAROVANJA 
— OMEJITEV VELJAVNOSTI (ES) 
— OMEJITEV VELJAVNOSTI (NE ES)
 
B. Podrobnosti o podatkih na tranzitni deklaraciji  
TRANZITNA OPERACIJA 
Število: 1 
Podatkovna skupina se uporabi.  
(LRN)  
Vrsta/dolžina: an..22 
Uporablja se lokalna referen čna številka (LRN). Dolo čena je nacionalno, 
dodeli pa jo uporabnik za identifikacijo posamezne deklaracije sporazumno s pristojnimi organi.
 
Vrsta deklaracije (polje 1)  
Vrsta/dolžina: an..5 
Uporabi se atribut.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 785
 
__________  
▼M19  
Skupno število postavk (polje 5)  
Vrsta/dolžina: n..5 
Uporabi se atribut.  
Skupno število tovorkov (polje 6)  
▼M22  
Vrsta/Dolžina: n..7 
Uporaba oznake je neobvezna. Skupno število tovorkov je enako vsoti vseh 
navedb „Število tovorkov,“ Število kosov „in vrednosti“ 1 „za vsako navedbo“ razsuto.
 
▼M19  
Država odpreme (polje 15a)  
Vrsta/dolžina: a2 
Atribut se uporabi, če je prijavljena samo ena država odpreme. Uporabijo se 
oznake za države iz Priloge 37c. V tem primeru se ne uporabi atribut „Država odpreme“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“. Če je prijav ­
ljenih več držav odpreme, se ta atribut iz podatkovne skupine „TRANZITNA 
OPERACIJA“ ne uporablja. V tem primeru se uporabi atribut „Država odpreme“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“.
 
Namembna država (polje 17a)  
Vrsta/dolžina: a2 
Atribut se uporabi, če je prijavljena samo ena namembna država. Uporabijo se 
oznake za države iz Priloge 37c. V tem primeru se ne uporabi atribut „Namembna država“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“. Če je prijavljenih ve č namembnih držav, se ta atribut iz podatkovne 
skupine „TRANZITNA OPERACIJA“ ne uporablja. V tem primeru se 
uporabi atribut „Namembna država“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“.
 
Identiteta ob odhodu (polje 18)  
Vrsta/dolžina: an..27 
Atribut se uporablja v skladu s Prilogo 37.  
Jezikovna identiteta ob odhodu (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  ▼M22  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 786
 
Država prevoznega sredstva ob odhodu (polje 18)  
Vrsta/dolžina: a2 
Oznake za države iz Priloge 37c se uporabijo v skladu s Prilogo 37.  
Zabojnik (polje 19)  
Vrsta/dolžina: nl 
Uporabijo se naslednje oznake 
0: ne 
1: da.  
Država prevoznega sredstva ob prehodu meje (polje 21)  
Vrsta/dolžina: a2 
Oznake za države iz priloge 37c se uporabijo v skladu s Prilogo 37.  
Identiteta ob prehodu meje (polje 21)  
▼M32  
Vrsta/dolžina: an ..27  
Uporaba tega atributa za države članice ni obvezna v skladu s Prilogo 37.  
▼M19  
Jezikovna identiteta ob prehodu meje(LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
Vrsta prevoza ob prehodu meje (polje 21)  
Vrsta/dolžina: n..2 
Uporaba atributa za države članice ni obvezna v skladu s Prilogo 37.  
Vrsta prevoznega sredstva na meji (polje 25)  
Vrsta/dolžina: n..2 
Uporaba atributa za države članice ni obvezna v skladu s Prilogo 37.  
Vrsta notranjega prevoza (polje 26)  
Vrsta/dolžina: n..2 
Uporaba atributa za države članice ni obvezna. Uporablja se v skladu s pojas ­
njevalno opombo o polju 25 iz Priloge 38.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 787
 
Kraj natovarjanja (polje 27)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Uporaba atributa za države članice ni obvezna.  
Oznaka dogovorjene lokacije (polje 30)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Atribut se ne uporablja, če je uporabljena podatkovna skupina „REZULTATI 
KONTROLE“. Če se ta podatkovna skupina ne uporablja, potem je atribut 
neobvezen. Če je atribut uporabljen, je treba v obliki oznak natan čno navesti 
kraj, kjer je mogo če blago po potrebi pregledati. Atributi „Dogovorjena 
lokacija blaga“/„Oznaka dogovorjene lokacije“, „Odobrena lokacija blaga“ 
in „Drug carinski prostor“ se ne uporabljajo hkrati.  
Dogovorjena lokacija blaga (polje 30)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Atribut se ne uporablja, če je uporabljena podatkovna skupina „REZULTATI 
KONTROLE“. Če se ta podatkovna skupina ne uporablja, potem je atribut 
neobvezen. Če je atribut uporabljen, je treba natan čno navesti kraj, kjer je 
mogoče blago po potrebi pregledati. Atributi „Dogovorjena lokacija blaga“/ 
„Oznaka dogovorjene lokacije“, „Odobrena lokacija blaga“ in „Drug carinski 
prostor“ se ne uporabljajo hkrati.  
Jezik dogovorjene lokacije blaga (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
Odobrena lokacija blaga (polje 30)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Atribut je neobvezen, če je uporabljena podatkovna skupina „REZULTATI 
KONTROLE“. Če je atribut uporabljen, je treba natan čno navesti kraj, kjer je 
mogoče blago po potrebi pregledati. Če ni uporabljena podatkovna skupina 
„REZULTATI KONTROLE“, se atribut ne uporablja. Atributi „Dogovorjena lokacija blaga“/„Oznaka dogovorjene lokacije“, „Odobrena lokacija blaga“ in 
„Drug carinski prostor“ se ne uporabljajo hkrati.
 
Drug carinski prostor (polje 30)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Atribut se ne uporablja, če je uporabljena podatkovna skupina „REZULTATI 
KONTROLE“. Če se ta podatkovna skupina ne uporablja, potem je atribut 
neobvezen. Če je atribut uporabljen, je treba natan čno navesti kraj, kjer je 
mogoče blago po potrebi pregledati. Atributi „Dogovorjena lokacija blaga“/ 
„Oznaka dogovorjene lokacije“, „Odobrena lokacija blaga“ in „Drug carinski 
prostor“ se ne uporabljajo hkrati.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 788
 
Skupna bruto masa (polje 35)  
Vrsta/dolžina: n..11,3 
Uporabi se atribut.  
Jezikovna oznaka spremne listine za NCTS  
Vrsta/dolžina: a2 
Za določitev jezika spremne tranzitne listine (spremni dokument za NCTS) se 
uporabljajo jezikovne oznake iz Priloge 37c.  
Navedba pogovornega jezika ob odhodu  
Vrsta/dolžina: a2 
Uporaba jezikovnih oznak iz Priloge 37c je neobvezna. Če ta atribut ni 
uporabljen, bo sistem uporabljal uradni jezik urada odhoda.  
Datum deklaracije (polje 50)  
Vrsta/dolžina: n8 
Uporabi se atribut.  
Kraj deklaracije (polje 50)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Jezik kraja deklaracije (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) ustreznega prostora za prosto besedilo se dolo či z jezikovno 
oznako iz Priloge 37c.  
GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj  (polje 2)  
Številka: 1 
Ta podatkovna skupina se uporablja, če je prijavljen samo en pošiljatelj. V 
tem primeru se podatkovna skupina „GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj“ 
iz skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“ ne uporablja.  
Ime/Naziv (polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Ulica in številka (polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Država (polje 2)  
Vrsta/dolžina: a2 
Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 789
 
Poštna številka (polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..9 
Uporabi se atribut.  
Kraj (polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
JEZIK IMENA/NAZIVA IN NASLOVA/SEDEŽA (NAD LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Za določitev jezika imena/naziva in naslova/sedeža (NAD LNG) se uporabijo 
jezikovne oznake iz Priloge 37c.  
Identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) (polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Uporaba atributa za vnos identifikacijske številke gospodarskega 
subjekta (TIN) je za države članice neobvezna.  
GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik  (polje 8)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporablja, če je prijavljen samo en prejemnik in atribut 
„Namembna država“ podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“ vsebuje državo članico ali državo Efte. V tem primeru se podatkovna 
skupina „GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik“ iz skupine „BLAGOVNA 
POSTAVKA“ ne uporablja.
 
Ime/Naziv (polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Ulica in številka (polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Država (polje 8)  
Vrsta/dolžina: a2 
Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c.  
Poštna številka (polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..9 
Uporabi se atribut.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 790
 
Kraj (polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
JEZIK IMENA/NAZIVA IN NASLOVA/SEDEŽA (NAD LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Za določitev jezika imena/naziva in naslova/sedeža (NAD LNG) se uporabijo 
jezikovne oznake iz Priloge 37c.  
Identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) (polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Uporaba atributa za vnos identifikacijske številke gospodarskega 
subjekta (TIN) je za države članice neobvezna.  
BLAGOVNA POSTAVKA  
▼M22  
Število: 999 
Uporabi se podatkovna skupina.  
▼M19  
Vrsta deklaracije (prej polje 1)  
Vrsta/dolžina: an..5 
Atribut se uporabi, če je bila oznaka „T-“ uporabljena za atribut „Vrsta 
deklaracije“ iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“. V drugih primerih se ta atribut ne uporablja.
 
Država odpreme (prej polje 15a)  
Vrsta/dolžina: a2 
Atribut se uporabi, če je prijavljena ve č kakor ena država odpreme. Uporabijo 
se oznake za države iz Priloge 37c. V tem primeru se ne uporabi atribut 
„Država odpreme“ iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“. Če 
je prijavljena samo ena država odpreme, se uporablja ustrezen atribut iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“.
 
Namembna država (prej polje 17a)  
Vrsta/dolžina: a2 
Atribut se uporabi, če je prijavljena ve č kakor ena namembna država. 
Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c. V tem primeru se ne uporabi 
atribut „Namembna država“ iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERA ­
CIJA“. Če je prijavljena samo ena namembna država, se uporablja ustrezen 
atribut iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“.  
Tekstovni opis (polje 31)  
Vrsta/dolžina: an..140 
Uporabi se atribut.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 791
 
Jezik tekstovnega opisa (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) ustreznega prostora za prosto besedilo se dolo či z jezikovno 
oznako iz Priloge 37c.  
Zaporedna številka postavke (polje 32)  
Vrsta/dolžina: n..5 
Atribut se uporabi, četudi je bila uporabljena številka „1“ za atribut „Skupno 
število postavk“ iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“. V tem 
primeru se za ta atribut uporablja številka „1“. Vsaka zaporedna številka 
postavke je edina v celotni deklaraciji.  
Tarifna oznaka (polje 33)  
Vrsta/dolžina: n..8 
Atributi se uporabljajo z najmanj štirimi in najve č osmimi znaki v skladu s 
Prilogo 37.  
Bruto masa (polje 35)  
Vrsta/dolžina: n..11,3 
Ta atribut je neobvezen, če je blago razli čnih vrst, ki je zajeto v eno dekla ­
racijo, pakirano skupaj tako, da ni mogo če določiti bruto mase za vsako vrsto 
blaga.  
Neto masa (polje 38)  
Vrsta/dolžina: n..11,3 
Uporaba atributa je neobvezna v skladu s Prilogo 37.  
GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj  (prej polje 2)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina „GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj“ se ne uporablja, 
če je prijavljen samo en pošiljatelj. V tem primeru se uporablja podatkovna 
skupina „GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj“ na ravni „TRANZITNA 
OPERACIJA“.  
Ime/Naziv (prej polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Ulica in številka (prej polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 792
 
Država (prej polje 2)  
Vrsta/dolžina: a2 
Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c.  
Poštna številka (prej polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..9 
Uporabi se atribut.  
Kraj (prej polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
JEZIK IMENA/NAZIVA IN NASLOVA/SEDEŽA (NAD LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Za določitev jezika imena/naziva in naslova/sedeža (NAD LNG) se uporabijo 
jezikovne oznake iz Priloge 37c.  
Identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) (prej polje 2)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Uporaba atributa za vnos identifikacijske številke gospodarskega 
subjekta (TIN) je za države članice neobvezna.  
GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik (prej polje 8)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporablja, če je prijavljenih ve č prejemnikov in atribut 
„Namembna država“ podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“ vsebuje državo članico ali državo Efte. Če je prijavljen samo en prejemnik, 
se podatkovna skupina „GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik“ iz skupine 
„BLAGOVNA POSTAVKA“ ne uporablja.
 
Ime/Naziv (prej polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Ulica in številka (prej polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Država (prej polje 8)  
Vrsta/dolžina: a2 
Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c.  
Poštna številka (prej polje 8)  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 793
 
Vrsta/dolžina: an..9 
Uporabi se atribut.  
Kraj (prej polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
JEZIK IMENA/NAZIVA IN NASLOVA/SEDEŽA (NAD LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Za določitev jezika imena/naziva in naslova/sedeža (NAD LNG) se uporabijo 
jezikovne oznake iz Priloge 37c.  
Identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) (prej polje 8)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Uporaba atributa za vnos identifikacijske številke gospodarskega 
subjekta (TIN) je za države članice neobvezna.  
ZABOJNIKI  (polje 31)  
Številka: 99 
Če atribut „Zabojnik“ iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“ 
vsebuje oznako „1“, se uporablja ta podatkovna skupina.  
Številke zabojnikov (polje 31)  
Vrsta/dolžina: an..11 
Uporabi se atribut.  
▼M32  
Oznake ob čutljivega blaga (polje 31)  
Številka: 9 
Podatkovna skupina se uporabi, če tranzitna deklaracija zadeva blago s 
seznama iz Priloge 44c.  
Oznaka ob čutljivega blaga (polje 31)  
Vrsta/dolžina: n ..2 
Oznaka iz Priloge 37c se uporablja, če tarifna oznaka ne zadostuje za 
nedvoumno identificiranje blaga s seznama iz Priloge 44c.  
Količina občutljivega blaga (polje 31)  
Vrsta/dolžina: n ..11,3 
Ta atribut se uporablja, kadar tranzitna deklaracija zadeva blago s seznama iz 
Priloge 44c.  
▼M19  
TOVORKI  (polje 31)  
Številka: 99 
Podatkovna skupina se uporabi.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 794
 
Oznake in številke tovorkov (polje 31)  
Vrsta/dolžina: an ..42 
Atribut se uporablja, če atribut  „Vrsta tovorkov“  vsebuje druge oznake iz 
Priloge 38, ki niso oznake za razsuti tovor (VQ, VG, VL, VY, VR ali VO) ali za „Nepakirano“ (NE, NF, NG). Neobvezen je, če atribut  „Vrsta tovorkov“  
vsebuje eno od prej navedenih oznak.
 
▼M19  
Jezik oznak in številk tovorkov (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
▼M32  
Vrsta tovorkov (polje 31)  
▼M42  
Vrsta/dolžina: an2  
▼M32  
Uporabijo se oznake za embalaže, navedene v polju 31 Priloge 38.  
▼M36  
Število tovorkov (polje 31)  
▼C7 
Vrsta/dolžina: n ..5  
▼M36  
Atribut se uporablja, če atribut  „Vrsta tovorkov“  vsebuje druge oznake iz 
Priloge 38, ki niso oznake za razsuti tovor (VQ, VG, VL, VY, VR ali VO) ali 
za „Nepakirano“ (NE, NF, NG). Ne sme se uporabljati, če atribut  „Vrsta 
tovorkov“  vsebuje eno od prej navedenih oznak.  
▼M19  
Število kosov (polje 31)  
Vrsta/dolžina: n..5 
Atribut se uporablja, če atribut „Vrsta tovorkov“ vsebuje oznako iz Priloge 
37c za „Nepakirano“ (NE). V drugih primerih se ta atribut ne uporablja.  
PREDLISTINE  (polje 40)  
Številka: 9 
Podatkovna skupina se uporablja v skladu s Prilogo 37.  
Vrsta prejšnjega dokumenta (polje 40)  
Vrsta/dolžina: an..6 
Če je podatkovna skupina uporabljena, se uporablja vsaj ena vrsta prejšnjega 
dokumenta.  ▼M36  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 795
 
Referenca prejšnjega dokumenta (polje 40)  
Vrsta/dolžina: an..20 
Uporablja se referenca prejšnjega dokumenta.  
Jezik reference prejšnjega dokumenta (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) ustreznega prostora za prosto besedilo se dolo či z jezikovno 
oznako iz Priloge 37c.  
Dodatni podatki (polje 40)  
Vrsta/dolžina: an..26 
Uporaba atributa za države članice ni obvezna.  
Jezik dodatnih podatkov (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
PREDLOŽENA DOKUMENTACIJA/POTRDILA  (polje 44)  
Številka: 99  
▼M32  
Podatkovna skupina se uporabi za obvestila TIR. V drugih primerih se 
uporabi v skladu s Prilogo 37. Če se uporabi podatkovna skupina, se 
uporabi vsaj eden izmed naslednjih atributov.  
▼M19  
Vrsta dokumenta (polje 44)  
Vrsta/dolžina: an..3 
Uporabijo se oznake iz Priloge 37c.  
Referenca dokumenta (polje 44)  
Vrsta/dolžina: an..20  
Jezik reference dokumenta (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
Dodatni podatki (polje 44)  
Vrsta/dolžina: an..26  
Jezik dodatnih podatkov (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 796
 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
POSEBNE NAVEDBE  (polje 44)  
Številka: 99 
Podatkovna skupina se uporablja v skladu s Prilogo 37. Če je podatkovna 
skupina uporabljena, se uporablja atribut „Identifikacija dodatnih podatkov“ ali „Besedilo“.
 
Identifikacija dodatnih podatkov (polje 44)  
Vrsta/dolžina: an..3 
Za vnos identifikacije dodatnih podatkov se uporablja oznaka iz Priloge 37c.  
Izvoz iz ES (polje 44)  
Vrsta/dolžina: nl 
Če atribut „Identifikacija dodatnih podatkov“ vsebuje oznako „DG0“ ali 
„DG1“ se uporablja atribut „Izvoz iz ES“ ali „Izvoz iz države“. Atributa se ne uporabljata hkrati. V drugih primerih se ta atribut ne uporablja. Če se 
uporablja ta atribut, se uporabljajo naslednje oznake: 
0 = ne 1 = da.
 
Izvoz iz države (polje 44)  
Vrsta/dolžina: a2 
Če atribut „Identifikacija dodatnih podatkov“ vsebuje oznako „DG0“ ali 
„DG1“, se uporablja atribut „Izvoz iz ES“ ali „Izvoz iz države“. Atributa se ne uporabljata hkrati. V drugih primerih se ta atribut ne uporablja. Če se 
uporablja ta atribut, se uporablja oznaka države iz Priloge 37c.
 
Besedilo (polje 44)  
Vrsta/dolžina: an.70  
Jezik besedila (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
URAD ODHODA  (polje C)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporabi.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 797
 
Referenčna številka (polje C)  
Vrsta/dolžina: an8 
Uporabijo se oznake iz Priloge 37c.  
GOSPODARSKI SUBJEKT glavni zavezanec  (polje 50)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporabi.  
Identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) (polje 50)  
▼M26  
Vrsta/dolžina: an .. 17 
Ta atribut se uporabi, kadar podatkovna skupina „ REZULTATI KONTROLE “ 
vsebuje oznako A3 ali kadar se uporabi atribut „GRN“..  
▼M19  
Ime/Naziv (polje 50)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Atribut se uporablja, če se uporablja atribut „Identifikacijska številka gospo ­
darskega subjekta“ in če sistem še ne pozna drugih atributov iz te podatkovne 
skupine.  
Ulica in številka (polje 50)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Atribut se uporablja, če se uporablja atribut „Identifikacijska številka gospo ­
darskega subjekta“ in če sistem še ne pozna drugih atributov iz te podatkovne 
skupine.  
Država (polje 50)  
Vrsta/dolžina: a2 
Oznaka države iz Priloge 37c se uporablja, če se uporablja atribut „Identifi ­
kacijska številka gospodarskega subjekta“ in če sistem še ne pozna drugih 
atributov iz te podatkovne skupine.  
Poštna številka (polje 50)  
Vrsta/dolžina: an..9 
Atribut se uporablja, če se uporablja atribut „Identifikacijska številka gospo ­
darskega subjekta“ in če sistem še ne pozna drugih atributov iz te podatkovne 
skupine.  
Kraj (polje 50)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Atribut se uporablja, če se uporablja atribut „Identifikacijska številka gospo ­
darskega subjekta“ in če sistem še ne pozna drugih atributov iz te podatkovne 
skupine.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 798
 
JEZIK IMENA/NAZIVA IN NASLOVA/SEDEŽA (NAD LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezikovna oznaka iz Priloge 37c se uporablja za dolo čitev jezika imena/naziva 
in naslova/sedeža (NAD LNG), če se uporablja ustrezni prostor za prosto 
besedilo.  
ZASTOPNIK  (polje 50)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporablja, če glavni zavezanec uporabi pooblaš čenega 
zastopnika.  
Ime/Naziv (polje 50)  
Vrsta/dolžina: an..35 
Uporabi se atribut.  
Pristojnost zastopnika (polje 50)  
Vrsta/dolžina: a..35 
Uporaba atributa je neobvezna.  
Jezik pristojnosti zastopnika (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Jezik (LNG) se dolo či z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen 
prostor za prosto besedilo.  
URAD TRANZITA  (polje 51)  
Številka: 9 
Podatkovna skupina se uporablja v skladu s Prilogo 37.  
Referenčna številka (polje 51)  
Vrsta/dolžina: an8 
Uporabijo se oznake iz Priloge 37c.  
NAMEMBNI URAD  (polje 53)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporabi.  
Referenčna številka (polje 53)  
Vrsta/dolžina: an8 
Uporabijo se oznake iz Priloge 37c.  
GOSPODARSKI SUBJEKT pooblaš čeni prejemnik  (polje 53)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se lahko uporablja za navajanje, da bo blago dostavljeno 
pooblaščenemu prejemniku.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 799
 
Identifikacijska številka (TIN) pooblaš čenega prejemnika (polje 53)  
Vrsta/dolžina: an..17 
Atribut se uporablja za vnos identifikacijske številke gospodarskega 
subjekta (TIN).  
REZULTATI KONTROLE  (polje D)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporablja, če deklaracijo vloži pooblaš čeni pošiljatelj.  
Oznaka rezultatov kontrole (polje D)  
Vrsta/dolžina: an2 
Uporablja se oznaka A3.  
Skrajni rok (polje D)  
Vrsta/dolžina: n8 
Uporabi se atribut.  
PODATKI O CARINSKIH OZNAKAH  (polje D)  
Številka: 1 
Podatkovna skupina se uporablja, če pooblaš čeni pošiljatelj vloži deklaracijo, 
za katero njegovo dovoljenje zahteva uporabo carinskih oznak, ali če ima 
glavni zavezanec dovoljenje za uporabo posebnih carinskih oznak.  
Število carinskih oznak (polje D)  
Vrsta/dolžina: n..4 
Uporabi se atribut.  
IDENTIFIKACIJSKA ŠTEVILKA CARINSKE OZNAKE  (polje D)  
Številka: 99 
Podatkovna skupina se uporablja za identifikacijo carinskih oznak.  
Identiteta carinskih oznak (polje D)  
Vrsta/dolžina: an..20 
Uporabi se atribut.  
Jezik identitete carinskih oznak (LNG)  
Vrsta/dolžina: a2 
Uporabijo se jezikovne oznake iz Priloge 37c.  
ZAVAROVANJE 
Številka: 9 
Podatkovna skupina se uporabi.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 800
 
Vrsta zavarovanja (polje 52)  
▼M26  
Vrsta/dolžina: an .. 1  
▼M19  
Uporabijo se oznake iz Priloge 38.  
REFERENCA ZAVAROVANJA  (polje 52)  
▼M20  
Številka: 99 
Podatkovna skupina se uporabi, če oznaka, „Vrsta zavarovanja“ vsebuje 
oznako, „0“, „1“, „2“, „4“ ali, „9“.  
▼M19  
REFEREN ČNA ŠTEVILKA ZAVAROVANJA (polje 52)  
▼M26  
Vrsta/dolžina: an .. 24  
▼M20  
Oznaka se uporabi za vstavljanje številke sklica na zavarovanje (ŠSZ), če 
oznaka, „Vrsta zavarovanja“ vsebuje oznako, „0“, „1“, „2“, „4“ ali, „9“. V 
tem primeru se oznake; „Drug sklic na zavarovanje“ ne more uporabiti.  
„Sklic na zavarovanje“ številka (ŠSZ) dodeli urad zavarovanja zaradi prepoz ­
navanja enotnega zavarovanja in je strukturiran kot sledi:  
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 Zadnji dve številki leta sprejetja 
zavarovanja (LL) Številčno 2 97 
2 Identifikacijska oznaka države, kjer je 
vloženo zavarovanje (šifra za državo ISO alpha-2) Črkovno 2 IT 
3 Enotna indentifikacijska oznaka o spre ­
jetju, ki jo da urad zavarovanja za leto in 
državo Črkovno- 
številčno 12 1234AB788966 
4 Kontrolna številka Črkovno-števil čno 1 8 
5 Identifikacijska oznaka za posamezno 
zavarovanje s kuponom (1 črka in 6 
številk) ali NI Č za druge vrste zava ­
rovanja Črkovno-števil čno 7 A001017 
Polji 1 in 2 kot razloženo zgoraj. 
Polje 3 je treba izpolniti z enotnim identifikatorjem za leto in državo za 
sprejem zavarovanja, ki ga daje urad zavarovanja. Nacionalne uprave, ki želijo imeti referen čno številko carinskega urada za urad zavarovanja 
vključeno v ŠSZ, lahko uporabijo do šest prvih znakov za vstavljanje 
nacionalne številke urada zavarovanja. 
Polje 4 je treba izpolniti z vrednostjo, ki je kontrolna številka za polja 1 do 3 
ŠSZ. To polje omogo ča odkritje napake, ko se zajamejo prva štiri polja ŠSZ.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 801
 
Polje 5 se uporabi samo, kadar se ŠSZ nanaša na posamezno zavarovanje s 
kuponi, registriranimi v ra čunalniškem tranzitnem sistemu. V tem primeru je 
treba v to polje vpisati identifikacijsko številko kupona.  
▼M19  
Druga referenca zavarovanja (polje 52)  
▼M20  
Vrsta/trajanje: an..35 
Oznaka se uporabi, če oznaka, „Vrsta zavarovanja“ vsebuje druge oznake kot, 
„0“, „1“, „2“, „4“ ali, „9 “. V tem primeru se oznake; „ŠSZ“ ne more 
uporabiti.  
▼M19  
Vstopna oznaka  
▼M20  
Vrsta/dolžina: an4 
Oznaka se uporabi pri uporabi oznake „ŠSZ“ sicer ta oznaka za države članice 
ni obvezna. V odvisnosti od vrste zavarovanja jo izda urad zavarovanja, garant ali glavni zavezanec in se uporabi za zaš čito določenega zavarovanja.
 
▼M19  
OMEJITEV VELJAVNOSTI (ES) 
Številka: 1  
Neveljavno za ES (polje 52)  
Vrsta/dolžina: nl 
Oznaka 0 = ne se uporablja za skupnostni tranzit.  
OMEJITEV VELJAVNOSTI (NE ES) 
Številka: 99  
Neveljavno za druge pogodbenice (polje 52)  
Vrsta/dolžina: a2 Oznake države iz Priloge 37c se uporabljajo za navajanje zadevnih držav Efte.
 
__________  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 802
 
PRILOGA 37c  
DODATNE OZNAKE ZA RA ČUNALNIŠKI TRANZITNI SISTEM  
1. Oznake držav (CNT)  
Polje Vsebina Vrsta polja Primer  
1 ISO Alpha-2 oznaka države. Črkovno 2 IT 
Uporablja se ISO Alpha-2 oznaka države (glej Prilogo 38).  
2. Jezikovna oznaka  
Uporablja se ozna čevanje ISO Alpha-2, kakor je navedeno v standardu 
ISO - 639:1988.  
3. Tarifna oznaka (COM)  
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 HS6 števil čno 6 
(poravnano po 
levi) 010290 
Vnesejo se šestmestna števila harmoniziranega sistema (HS6). Tarifna 
oznaka se lahko razširi na osem števil za nacionalno uporabo.  
4. Oznake ob čutljivega blaga  
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 Dodaten identifikator za ob čutljivo blago števil čno..2 2 
Oznaka se uporablja poleg HS6, kakor je prikazano v Prilogi 44c, če s 
HS6 ni mogo če dovolj natan čno določiti istovetnosti ob čutljivega blaga.  
▼M26  __________  
▼M19  
6. Oznake predložene dokumentacije/potrdil  
(številčne oznake so vzete iz direktorijev ZN za elektronsko izmenjavo 
podatkov za administracijo, trgovino in prevoz 1997b: seznam oznak za podatke 1001, ime dokumenta/sporo čila, oznaka.) 
certifikat o skladnosti 2 
certifikat kakovosti 3 potrdilo o gibanju blaga A. TR.1 18
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 803
 
seznam zabojnikov 235 
seznam natovarjanja 271 proforma faktura 325 trgovska faktura 380 interni tovorni list 703 glavni tovorni list 704 konosament 705 interni konosament 714 spremni list — SMGS 722 tovorni list 730 letalski tovorni list 740 glavni letalski tovorni list 741 poštna spremnica (paketna pošta) 750 multimodalna/kombinirana prevozna listina (splošna) 760 blagovni manifest 785 specifikacija tovornega lista 787 odpremnica, obrazec T 820 
odpremnica, obrazec T1 821 
odpremnica, obrazec T2 822 kontrolna listina T5 823 odpremnica, obrazec T2L 825 deklaracija blaga za izvoz 830 fitosanitarno spri čevalo 851 
zdravstveno spri čevalo 852 
veterinarsko spri čevalo 853 
potrdilo o poreklu 861 deklaracija o poreklu 862 preferenčno potrdilo o poreklu 864 
potrdilo o preferencialnem poreklu blaga 865 uvozno potrdilo 911 prijava tovora (ob prihodu) 933
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 804
 
dovoljenje za izvoz nekega blaga 941 
obrazec TIF 951 
zvezek TIR 952 
potrdilo o poreklu blaga EUR 1 954 
zvezek ATA 955 
drugo zzz  
7. Dodatni podatki/Posebna oznaka navedbe  
Oznake se uporabljajo na naslednji na čin: 
DG0 = izvoz iz države Efte, za katerega se uporabljajo omejitve, ali 
izvoz iz ES, za katerega se uporabljajo omejitve. 
DG1 = izvoz iz države Efte, za katerega se uporabljajo dajatve, ali izvoz 
iz ES, za katerega se uporabljajo dajatve. 
DG2 = izvoz. Na nacionalni ravni se lahko uporabljajo dodatne posebne oznake za 
navedbe.
 
8. Referen čna številka carinskega urada (COR)  
Polje Vsebina Vrsta polja Primer  
1 oznaka za državo carinskega urada (glej 
CNT) črkovno 2 IT 
2 nacionalna številka carinskega urada črkovno- 
številčno 6 0830AB 
Polje 1 je razloženo zgoraj. 
Polje 2 se prosto izpolni s šestmestno črkovno-števil čno oznako. 
Šestmestna oznaka omogo ča državnim upravam, da po potrebi dolo čijo 
hierarhijo carinskih uradov.  
▼M32  
9. Za atribut „Vrsta deklaracije“ (polje 1): za deklaracije TIR uporabite 
oznako „TIR“. 
10. Za atribut „vrsta zavarovanja“ (polje 52): za obvestila TIR uporabite 
oznako „B“.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 805
 
PRILOGA 37d  
(iz člena 353(2)(b))  
DEL I  
►C6 POMOŽNI POSTOPEK ◄ 
POGLAVJE I  
Splošne dolo čbe 
1. ►C6 V tej prilogi so dolo čene posebne dolo čbe za uporabo pomožnega 
postopka iz člena 353(2) v naslednjih primerih: ◄ 
(a) za potnike: 
— kadar ra čunalniški sistem carinskih organov ne deluje; 
(b) za glavne zavezance, vklju čno s pooblaš čenimi pošiljatelji: 
— kadar ra čunalniški sistem carinskih organov ne deluje, ali 
— kadar aplikacija glavnega zavezanca ne deluje, ali — kadar omrežje med glavnim zavezancem in carinskimi organi ne 
deluje.
 
▼C6 
2. Del I, naslova VII, VIII, in del II, naslov II, poglavje 4, oddelki 1, 2 in 3, 
pododdelki 1 do 7, se uporabljajo za pomožni postopek, razen če ni 
drugače določeno v točkah 3 do 31 te priloge.  
▼M32  
3. Tranzitne deklaracije. 
3.1 ►C6 Da bi se izognili težavam v uradih tranzita in namembnem uradu, 
je tranzitna deklaracija, ki se uporablja v pomožnem postopku, 
prepoznavna za vse udeležence v tranzitni operaciji. ◄. Zato se 
uporaba dokumentov omeji na naslednje: 
— uporaba enotne upravne listine (EUL), — uporaba EUL, natisnjene na navadnem papirju v sistemu gospo ­
darskega subjekta, kakor je predvideno v Prilogi 37, ali 
— EUL se lahko s soglasjem carinskih organov nadomesti z obrazcem  
►
M34  spremna tranzitna listina (STL) – spremna tranzitna/varnostna 
listina (STVL) ◄, kadar carinski organi menijo, da so potrebe gospo ­
darskega subjekta utemeljene. 
3.2 Za izvajanje to čke 3.1, tretja alinea, te priloge se  ►M34  STL/STVL ◄ 
izpolni v skladu s  ►M34  priloge 37, 45a in 45e ◄. 
3.3 Kadar se dolo čbe te priloge nanašajo na izvode tranzitne 
deklaracije, ki spremljajo pošiljko, se te dolo čbe smiselno uporabljajo 
za ►M34  STL/STVL ◄. ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 806
 
POGLAVJE II  
Izvedbena pravila  
4. Nedostopnost ra čunalniškega sistema carinskih organov. 
4.1 Ne glede na uporabljeni dokument se pravila izvajajo na naslednji na čin: 
— tranzitna deklaracija se izpolni in v treh izvodih predloži uradu 
odhoda v skladu s Prilogo 37 za EUL in pripravi v skladu s 
prilogama 37 in 45a za  ►M34  STL/STVL ◄, 
— tranzitna deklaracija se registrira v polju C z uporabo sistema števil ­ 
čenja, ki je druga čen od računalniškega števil čenja, 
— ►C6 pomožni postopek se na izvodih tranzitne deklaracije ozna či z 
žigom, ki je v skladu z vzorcem iz dela II te priloge, in sicer v polju 
A enotne upravne listine (EUL) ali na mestu za sklicno številko tranzita (MRN) in črtno kodo v STL ◄ ►
M34  /STVL ◄, 
— v primeru uporabe poenostavljenega postopka gospodarski subjekt 
izpolni vse obveznosti in pogoje glede vpisov v deklaracijo in glede 
uporabe posebne štampiljke iz to čk 26 do 29, pri čemer uporabi polje 
D oziroma C, 
— žig na dokument odtisne carinski urad odhoda v primeru standardnega 
postopka ali pooblaš čeni pošiljatelj, kadar je uporabljen poenostavljeni 
postopek, 
— kadar se uporabi obrazec  ►M34  STL/STVL ◄, na deklaraciji ni niti 
črtne kode niti sklicne številke tranzita (MRN).  
▼C6 
4.2 Kadar se sprejme odlo čitev o uporabi pomožnega postopka, se razveljavi 
vsaka deklaracija, ki je bila vnesena v ra čunalniški sistem, vendar zaradi 
odpovedi sistema ni bila obdelana naprej. Gospodarski subjekt mora carinske organe obvestiti vsaki č, ko se deklaracija vnese v sistem, 
vendar se nato za navedeno deklaracijo uporabi pomožni postopek. 
4.3 Carinski organ preverja uporabo pomožnega postopka, da se prepre či 
njegova zloraba.
 
▼M32  
5. Nedostopnost ra čunalniškega sistema in/ali omrežja glavnega zavezanca. 
— Uporabijo se dolo čbe iz točke 4, razen dolo čb o poenostavljenem 
postopku. 
— Glavni zavezanec obvesti carinske organe, ko sta njegov ra čunalniški 
sistem in/ali omrežje ponovno dostopna. 
6. Nedostopnost ra čunalniškega sistema in/ali omrežja pooblaš čenega pošil ­
jatelja. 
Kadar ra čunalniški sistem in/ali omrežje pooblaš čenega pošiljatelja 
ni/nista dostopna, se uporabi naslednji postopek: 
— Uporabijo se dolo čbe točke 4. 
— Pooblaš čeni pošiljatelj obvesti carinske organe, ko sta njegov ra ču­
nalniški sistem in/ali omrežje ponovno dostopna.  
▼C6 
— V teh okoliš činah ali v primeru okvare omrežja, kadar pooblaš čeni 
pošiljatelj letno vloži ve č kot 2 % svojih deklaracij po pomožnem 
postopku, se dovoljenje ponovno pregleda, da se oceni, ali so pogoji 
še vedno izpolnjeni.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 807
 
7. Vnos podatkov s strani nacionalnih organov. 
Vendar lahko nacionalni carinski organi v primerih iz to čk 5 in 6 gospo ­
darskim subjektom dovolijo, da v uradu odhoda vložijo en izvod tranzitne 
deklaracije (pri tem uporabijo EUL ali, kadar je primerno, obrazec  
►M34  STL/STVL ◄), da ga lahko obdela carinski ra čunalniški sistem.  
POGLAVJE III  
Potek postopka  
8. Blago v skupnostnem tranzitnem postopku se prevaža na osnovi izvodov 
št. 4 in št. 5 EUL ali na osnovi  ►M34  STL/STVL ◄, ki ju urad odhoda 
vrne glavnemu zavezancu. 
9. Posamezno zavarovanje, ki ga predloži garant. 
Kadar urad zavarovanja ni tudi urad odhoda za tranzitno operacijo, urad 
zavarovanja hrani izvod instrumenta, ki dokazuje, da je sprejel izjavo 
garanta. Glavni zavezanec predloži izvirnik uradu odhoda, ki ga tudi 
hrani. Po potrebi lahko urad zahteva prevod v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov zadevne države. 
10. Mešane pošiljke. 
Če pošiljke vsebujejo blago, ki se mora prevažati po postopku T1, in 
blago, ki se mora prevažati po postopku T2, se tranzitna deklaracija, označena s simbolom „T“, dopolni: 
— z dopolnilnimi obrazci, ozna čenimi s simboli „T1bis“, „T2bis“ ali 
„T2Fbis“, če je to primerno, ali 
— z nakladnicami, ozna čenimi s simboli „T1“, „T2“ ali „T2F“, če je to 
primerno. 
11. T1 kot privzeti postopek. 
Kadar v desno podpolje polja 1 tranzitne deklaracije ni bil vnesen 
nobeden od simbolov „T1“, „T2“ ali „T2F“ ali kadar pri pošiljkah, ki 
vsebujejo blago, ki se prevaža v okviru postopka T1, in blago, ki se prevaža v okviru postopka T2, niso izpolnjene dolo čbe iz točke 10, se 
šteje, da se blago prevaža po postopku T1. 
12. Podpis tranzitne deklaracije in obveznosti glavnega zavezanca. 
Glavni zavezanec s podpisom tranzitne deklaracije prevzame odgovornost 
za izpolnjevanje dolo čb člena 199(1). 
13. Ukrepi za zagotavljanje istovetnosti. 
Kadar se uporablja člen 357(4), vnese urad odhoda na tranzitno dekla ­
racijo nasproti naslova „Nameš čene carinske oznake“ v polje „D. 
Kontrola, ki jo opravi urad odhoda“ naslednji zaznamek: 
— Opustitev – 99201
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 808
 
14. Vnosi v tranzitno deklaracijo in prepustitev blaga. 
— Urad odhoda vnese rezultate preverjanja na vsak izvod tranzitne 
deklaracije. 
— Če se rezultati preverjanja ujemajo z deklaracijo, urad odhoda prepusti 
blago in na izvode tranzitne deklaracije vnese datum prepustitve blaga.
 
▼M32  
15. Urad tranzita. 
15.1 Prevoznik izro či potrdilo o prehodu, napisano na obrazcu, ki ustreza 
vzorcu iz Priloge 46, vsakemu uradu tranzita, ki to potrdilo shrani. 
15.2 Kadar prevoz blaga poteka prek urada tranzita, ki ni naveden na izvodih 
št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, navedeni urad: 
— nemudoma pošlje prvotno imenovanemu uradu tranzita potrdilo o 
prehodu ali 
— o prehodu obvesti urad odhoda v primerih in po postopku, ki jih 
sporazumno dolo čijo carinski organi. 
16. Predložitev namembnemu uradu. 
16.1 Namembni urad evidentira izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije ter 
nanju vnese datum prihoda in podatke o opravljenih preverjanjih. 
16.2 Tranzitna operacija se lahko kon ča pri uradu, ki naveden na tranzitni 
deklaraciji. Navedeni urad tako postane namembni urad. 
Kadar je novi namembni urad v pristojnosti države članice, ki ni pristojna 
za prvotno imenovani urad, novi urad vnese v polje „I. Kontrola, ki jo 
opravlja namembni urad“ izvoda št. 5 tranzitne deklaracije poleg 
običajnih pripomb, ki jih mora navesti, še naslednji zaznamek: 
— Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo … (naziv in 
država) – 99203 
16.3 Kadar se uporablja drugi odstavek to čke 16.2 in če je na tranzitni dekla ­
raciji naslednji zaznamek, novi namembni urad ohrani nadzor nad blagom in brez izrecnega dovoljenja države članice, v pristojnosti katere je urad 
odhoda, ne dovoli prevoza blaga drugam, kot v navedeno državo članico: 
— Za iznos iz Skupnosti veljajo omejitve ali dajatve iz Uredbe/Direktive/ 
Odločbe št. … – 99204 
17. Potrdilo o prejemu. 
Potrdilo o prejemu se lahko izpolni na hrbtni strani izvoda št. 5 tranzitne 
deklaracije EUL.
 ▼C6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 809
 
18. Vrnitev izvoda št. 5. 
Pristojni organi namembne države članice nemudoma vrnejo izvod št. 5 
tranzitne deklaracije carinskim organom države članice odhoda, 
najpozneje pa v osmih dneh od datuma konca operacije. Kadar se uporablja STL, se en izvod predložene STL vrne pod enakimi pogoji kot izvod št. 5.
 
19. Obveš čanje glavnega zavezanca in alternativna dokazila o koncu 
postopka. 
Če se izvod št. 5 tranzitne deklaracije ne vrne carinskim organom države 
članice odhoda v enem mesecu od izteka roka za predložitev blaga 
namembnemu uradu, navedeni organi obvestijo glavnega zavezanca in 
od njega zahtevajo, naj predloži dokazila o koncu postopka.  
▼M32  
20. Poizvedovalni postopek. 
20.1 ►C6 Kadar carinski organi države članice odhoda v dveh mesecih od 
izteka roka za predložitev blaga namembnemu uradu niso prejeli dokazila, da se je postopek kon čal, nemudoma sprožijo poizvedovalni postopek, da 
pridobijo potrebne podatke za konec postopka ali, kadar to ni mogo če: ◄ 
— da ugotovijo, ali je nastal carinski dolg, 
— da dolo čijo istovetnost dolžnika, 
— da dolo čijo carinske organe, pristojne za izterjavo.
 
▼C6 
20.2 Če so carinski organi pred časno obveš čeni, da tranzitni postopek ni 
končan, ali če to sumijo, nemudoma za čnejo poizvedovalni postopek.  
20.3 Poizvedovalni postopek se za čne tudi, kadar se naknadno izkaže, da je 
bilo dokazilo o koncu postopka ponarejeno in da je treba za četi poizve ­
dovalni postopek za doseganje ciljev iz to čke 20.1.  
▼M32  
21. Zavarovanje – referen čni znesek.  
▼C6 
21.1 Pri uporabi člena 379(1) glavni zavezanec za vsako tranzitno operacijo 
izračuna znesek dolga, ki utegne nastati, in zagotovi, da zadevni znesek 
ne preseže referen čnega zneska, ob upoštevanju operacij, za katere 
postopek še ni kon čan. 
▼M32  
21.2 Glavni zavezanec obvesti urad zavarovanja, kadar se referen čni znesek 
izkaže za nezadostnega za kritje njegovih skupnostnih tranzitnih operacij. 
22. Potrdila o skupnem zavarovanju in potrdila o opustitvi zavarovanja. 
Na podlagi dovoljenja v skladu s členom 372(1)(a) je treba uradu odhoda 
predložiti potrdila o skupnem zavarovanju in potrdila o opustitvi zavaro ­
vanja, ki jih izdajo carinski organi. Podatki o potrdilih se vnesejo v 
tranzitno deklaracijo. 
23. Posebne nakladnice. 23.1 Carinski organi lahko glavne zavezance, ki izpolnjujejo splošne pogoje iz 
člena 373, pooblastijo za uporabo nakladnic, ki ne izpolnjujejo vseh 
zahtev, dolo čenih v prilogah 44a, 44b in 45.
 ▼C6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 810
 
Uporaba takšnih nakladnic se dovoli le: 
— kadar jih izdajajo podjetja, ki uporabljajo integrirani sistem elek ­
tronske ali avtomatske obdelave podatkov za vodenje knjig, 
— kadar so izdelane in izpolnjene tako, da jih carinski organi lahko 
uporabljajo brez težav, 
— kadar za vsako postavko vsebujejo vse podatke, ki jih zahteva Priloga 44a. 
23.2 Seznami z opisom blaga, sestavljeni za opravljanje odpremnih/izvoznih 
formalnosti, se prav tako lahko odobrijo za uporabo kot nakladnice iz točke 23.1, tudi če jih izdajajo podjetja, ki ne uporabljajo integriranega 
sistema elektronske ali avtomatske obdelave podatkov za vodenje knjig. 
23.3 Podjetja, ki uporabljajo integrirani sistem elektronske ali avtomatske 
obdelave podatkov za vodenje knjig in že imajo dovoljenje na podlagi točk 23.1 in 23.2 za uporabo nakladnic posebne vrste, lahko pridobijo 
tudi dovoljenje za uporabo takšnih seznamov za skupnostne tranzitne 
operacije, ki vklju čujejo le eno vrsto blaga, če to zahtevajo ra čunalniški 
programi zadevnih podjetij. 
24. Uporaba posebnih carinskih oznak. 
Glavni zavezanci nasproti naslova „Nameš čene carinske oznake“ v polje 
„D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda“ vnesejo model, vrsto in število nameščenih oznak. 
25. Opustitev predpisane poti. 
Imetniki takšnih izjem vpišejo v polje 44 tranzitne deklaracije naslednji 
zaznamek: 
— Opustitev predpisane poti – 99205 
26. Pooblaš čeni pošiljatelj – predhodna overitev in formalnosti ob odhodu. 
26.1 Za uporabo to čk 4 in 6 dovoljenje dolo ča, da mora biti polje „C. Urad 
odhoda“ obrazcev tranzitne deklaracije: 
— vnaprej opremljeno z žigom urada odhoda in s podpisom uradnika 
navedenega urada ali 
— opremljeno z odtisom posebnega kovinskega žiga s strani pooblaš ­ 
čenega pošiljatelja, ki ga odobrijo pristojni organi ter ustreza vzorcu 
iz Priloge 62. Odtis žiga se na obrazce lahko vtisne vnaprej, kadar tiskanje opravi tiskarna, ki je bila za to pooblaš čena. 
Pooblaščeni pošiljatelj izpolni polje tako, da vnese datum odpreme blaga 
in tranzitni deklaraciji dodeli številko v skladu s pravili, dolo čenimi v 
dovoljenju. 
26.2 Carinski organi lahko predpišejo uporabo obrazcev, ki so opremljeni s 
posebnim znakom za ugotavljanje istovetnosti. 
27. Pooblaš čeni pošiljatelj – ukrepi za varovanje žiga.
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 811
 
27.1 Pooblaš čeni pošiljatelj sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi 
varovanje posebnih žigov in/ali obrazcev, opremljenih z žigom urada 
odhoda ali posebnim žigom. 
Carinske organe obvesti o varnostnih ukrepih, ki jih je sprejel na podlagi 
zgornjega pododstavka. 
27.2 Če kdo zlorabi obrazce, ki so vnaprej opremljeni z žigom urada odhoda 
ali posebnim žigom, je brez poseganja v kazenske postopke pooblaš čeni 
pošiljatelj odgovoren za pla čilo carin in drugih dajatev, ki se pla čujejo v 
posamezni državi za blago, prevažano na podlagi takih obrazcev, razen če 
carinskim organom, ki so ga pooblastili, dokaže, da je sprejel zahtevane ukrepe iz to čke 27.1. 
28. Pooblaš čeni pošiljatelj – informacije, ki se vpišejo na deklaracije. 
28.1 Pooblaš čeni pošiljatelj najpozneje ob odpremi blaga izpolni tranzitno 
deklaracijo in po potrebi vnese v polje 44 predpisan na črt poti, dolo čen 
v skladu s členom 355(2), in v polje „D. Kontrola, ki jo opravi urad 
odhoda“ rok, dolo čen v skladu s členom 356, v katerem mora biti blago 
predloženo namembnemu uradu, veljavne ukrepe za ugotavljanje isto ­
vetnosti in naslednji zaznamek: 
— Pooblaš čeni pošiljatelj – 99206 
28.2 Kadar pristojni organi države članice odhoda pregledajo pošiljko pred 
odpremo, to zabeležijo v polje „D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda“ 
deklaracije. 
28.3 Po odpremi se izvod št. 1 tranzitne deklaracije nemudoma pošlje uradu 
odhoda. Carinski organi lahko v dovoljenju dolo čijo, da mora biti izvod 
št. 1 poslan carinskim organom države članice odhoda, takoj ko je 
tranzitna deklaracija izpolnjena. Preostali izvodi spremljajo blago v 
skladu s pogoji iz to čke 8 te priloge. 
29. Pooblaš čeni pošiljatelj – opustitev podpisa. 
29.1 Pooblaš čeni pošiljatelj je lahko oproš čen podpisovanja tranzitnih dekla ­
racij, ki so bile sestavljene z integriranim sistemom elektronske ali avto ­
matske obdelave podatkov, če so opremljene s posebnim žigom iz Priloge 
62. Ta opustitev se lahko odobri pod pogojem, da je pooblaš čeni pošil­
jatelj pred tem oddal carinskim organom pisno izjavo, s katero potrjuje, 
da je glavni zavezanec za vse skupnostne tranzitne operacije, ki se 
izvajajo na podlagi tranzitnih deklaracij, opremljenih s posebnim žigom. 
29.2 Tranzitne deklaracije, izpolnjene v skladu s to čko 29.1, v polju, ki je 
namenjeno podpisu glavnega zavezanca, vsebujejo naslednji zaznamek: 
— Opustitev podpisa – 99207 
30. Pooblaš čeni prejemnik – obveznosti. 
30.1 Ko blago prispe v prostore pooblaš čenega prejemnika ali na kraj, ki je 
naveden v pooblastilu, pooblaš čeni prejemnik nemudoma pošlje 
namembnemu uradu dokument  ►M34  STL/STVL ◄ ali izvoda št. 4 
in št. 5 tranzitne deklaracije, ki sta spremljala blago, pri čemer navede 
dan prihoda, stanje vseh nameš čenih carinskih oznak in vse nepravilnosti.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 812
 
30.2 Namembni urad izpolni navedena izvoda, kakor je dolo čeno v točki 16 te 
priloge na izvodih št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije. 
31. Za časna prepoved uporabe skupnega zavarovanja za zmanjšani znesek ali 
skupnega zavarovanja. 
Pravila za uporabo člena 381(4), kakor je navedeno v Prilogi 47a, se 
dopolnijo z naslednjimi dolo čbami: 
31.1 Za tranzitne operacije, ki vklju čujejo blago, na katero se nanaša sklep o 
prepovedi uporabe skupnega zavarovanja, se uporabljajo naslednji ukrepi: 
— Na izvode tranzitne deklaracije se z velikimi tiskanimi črkami v rde či 
barvi diagonalno natisne naslednji zaznamek velikosti vsaj 100 × 10 mm: 
— SKUPNO ZAVAROVANJE PREPOVEDANO – 99208 
— Z odstopanjem od to čke 18 namembni urad vrne izvod št. 5 tranzitne 
deklaracije, na kateri je vpisan ta zaznamek, najpozneje na delovni 
dan po dnevu, ko mu je bila predložena pošiljka skupaj s potrebnimi izvodi deklaracije. Kadar je takšna pošiljka predložena pooblaš čenemu 
prejemniku v smislu člena 406, pooblaš čeni prejemnik pošlje izvod 
št. 5 svojemu lokalnemu namembnemu uradu najpozneje na delovni 
dan po datumu prejema pošiljke. 
31.2 Ukrepi za omilitev finan čnih posledic prepovedi uporabe skupnega zava ­
rovanja. 
Kadar je bila uporaba skupnega zavarovanja za časno prepovedana za 
blago s seznama iz Priloge 44c, lahko imetniki skupnega zavarovanja 
na lastno zahtevo uporabljajo posamezno zavarovanje. Vendar se upora ­
bljajo naslednji posebni pogoji:
 
▼C6 
— to posamezno zavarovanje se v okviru pomožnega postopka lahko 
uporabi samo pri uradu odhoda, navedenem na zavarovalnem instru ­
mentu.  
▼M32  
DEL II  
▼C6 
VZOREC ŽIGA ZA POMOŽNI POSTOPEK  
POMOŽNI POSTOPEK NCTS  
PODATKI V SISTEMU NISO NA VOLJO 
ZAČETO DNE ____________________ 
(Datum/ura)  
(dimenzije: 26 × 59 mm, rde če črnilo)  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 813
 
PRILOGA 38  
ŠIFRE, KI SE UPORABLJAJO NA OBRAZCIH  ( 1 ) ( 2 ) 
NASLOV I  
SPLOŠNE PRIPOMBE  
Ta priloga zajema le posebne osnovne zahteve, ki veljajo pri uporabi papirnih 
obrazcev. Če se tranzitne formalnosti opravijo z izmenjavo sporo čil EDI, se 
uporabijo navodila iz te priloge, razen če Priloga 37a ali 37c ne dolo ča drugače. 
V nekaterih primerih so podrobno dolo čene zahteve glede vrste in dolžine vnosa. 
Oznake za razli čne vrste podatkov so: 
a abecedni 
n numeri čni 
an alfanumeri čni 
Število za oznako pomeni dovoljeno dolžino podatkovnega vnosa. Dve piki pred 
navedbo dolžine pomenita, da dolžina podatkovnega vnosa ni dolo čena, vendar 
lahko podatkovni vnos zajema število znakov, ki ne presega navedenega števila.  
NASLOV II  
►C3 ŠIFRE ◄ 
Polje 1: Deklaracija  
Prvo podpolje 
Spodaj so navedene veljavne šifre (a2): 
EX: za menjavo z državami in ozemlji zunaj carinskega obmo čja Skupnosti 
razen držav Efte 
za vnos blaga v carinski postopek iz stolpcev A in E tabele v Prilogi 37, 
naslov I, B) 
za dodelitev blagu carinsko dovoljeno uporabo ali rabo iz stolpcev C in D 
tabele v Prilogi 37, naslov I, B) 
za odpremo neskupnostnega blaga v okviru menjave med državami 
članicami 
IM: za menjavo z državami in ozemlji zunaj carinskega obmo čja Skupnosti 
razen držav EFTA  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 814  
( 1 ) Uporaba izrazov izvoz, ponovni izvoz, uvažanje in ponovni uvoz v tej prilogi zajema 
tudi odpremo, ponovno odpremo, vnos in ponovni vnos. 
( 2 ) Izraz „EFTA“ se v tej prilogi ne nanaša le na države Efte, ampak tudi na druge neskup ­
nostne podpisnice konvencij o skupnem tranzitnem postopku in o poenostavitvi 
formalnosti v blagovni menjavi.
 za vnos blaga v carinski postopek iz stolpcev H do K tabele v Prilogi 37, 
naslov I, B) 
za vnos neskupnostnega blaga v carinski postopek v okviru menjave med 
državami članicami 
EU: v okviru menjave med državami Efte 
za vnos blaga v carinski postopek iz stolpcev A, E in H do K tabele v 
Prilogi 37, naslov I, B) 
za dodelitev blagu carinsko dovoljeno uporabo ali rabo iz stolpcev C in D 
tabele v Prilogi 37, naslov I, B) 
CO: v zvezi s skupnostnim blagom, za katero v prehodnem obdobju po pristopu 
novih držav članic veljajo posebni ukrepi  
▼M35  
vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja za pridobitev pla čila 
posebnih izvoznih nadomestil pred izvozom ali proizvodnja pod carinskim 
nadzorom in carinsko kontrolo pred izvozom in pla čilom izvoznih nado ­
mestil  
▼M24  
v zvezi s skupnostnim blagom v okviru menjave med deli carinskega 
območja Skupnosti, v katerih veljajo dolo čbe Direktive 77/388/EGS, in 
za dele tega obmo čja, v katerih se te dolo čbe ne uporabljajo, ali v smislu 
menjave med deli tega obmo čja, v katerih se te dolo čbe ne uporabljajo.  
Drugo podpolje  
Spodaj so navedene veljavne šifre (a1): 
A za obi čajno deklaracijo (obi čajni postopek na podlagi člena 62 zakonika) 
B za nepopolno deklaracijo (poenostavljeni postopek po členu 76(1)(a) 
zakonika) 
C za poenostavljeno deklaracijo (poenostavljeni postopek po členu 76(1)(b) 
zakonika) 
D za vložitev obi čajne deklaracije (kakor je navedeno pod šifro A), preden 
deklarant lahko predloži blago 
E za vložitev nepopolne deklaracije (kakor je navedeno pod šifro B), preden 
deklarant lahko predloži blago 
F za vložitev poenostavljene deklaracije (kakor je navedeno pod šifro C), 
preden deklarant lahko predloži blago  
▼M35  
X za dopolnilno deklaracijo po poenostavljenem postopku iz šifer B in E 
Y za dopolnilno deklaracijo po poenostavljenem postopku iz šifer C in F  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 815
 
Z za dopolnilno deklaracijo po poenostavljenem postopku po členu 76(1)(c) 
zakonika (vpis blaga v evidence) 
Šifre D, E in F se lahko uporabijo le v okviru postopka na podlagi člena 
201(2), če carinski organi odobrijo vložitev deklaracije, preden deklarant 
lahko predloži blago.  
Tretje podpolje  
Spodaj so navedene veljavne šifre (an..5): 
T1: za blago, ki se prevaža v zunanjem skupnostnem tranzitnem postopku T2: za blago, ki se prevaža v notranjem skupnostnem tranzitnem postopku 
skladno s členom 163 ali 165 zakonika, razen v primerih, pri katerih se 
uporabi člen 340c(2) 
T2F: za blago, ki se prevaža v notranjem skupnostnem tranzitnem postopku 
skladno s členom 340c(1) 
T2SM: za blago, dano v notranji skupnostni tranzitni postopek zaradi uporabe 
člena 2 Sklepa 4/92 Odbora za sodelovanje med EGS in Republiko San 
Marino z dne 22. decembra 1992 
T: za zbirne pošiljke na podlagi člena 351 (v tem primeru se prazni 
prostor za črko T pre črta) 
T2L: obrazec za dokazovanje skupnostnega statusa blaga 
T2LF: obrazec za dokazovanje skupnostnega statusa blaga, ki se pošilja v del 
carinskega obmo čja Skupnosti ali iz njega, če se ne uporabljajo dolo čbe 
Direktive 77/388/EGS 
T2LSM: obrazec za dokazovanje statusa blaga, ki je namenjeno v San Marino 
zaradi uporabe člena 2 Sklepa 4/92 Odbora za sodelovanje med EGS in 
Republiko San Marino z dne 22. decembra 1992
 
Polje 2: Pošiljatelj/izvoznik  
▼M33  
Kadar se zahteva identifikacijska številka, se uporabi številka EORI. Struktu ­
rirana je na naslednji na čin: 
Polje Vsebina Vrsta polja Oblika zapisa Primeri  
1 Oznaka države članice, ki 
dodeli številko (šifra države 
ISO alpha-2) abecedno 2 2-mestna 
oznaka PL 
2 Edinstvena oznaka v državi 
članici alfanumeri čno 15 15-mestna 
oznaka 1234567890ABCDE  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 816
 
Primer : „PL1234567890ABCDE“ za poljskega izvoznika (šifra države: PL), 
katere edinstvena nacionalna številka EORI je 
„1234567890ABCDE“.  
▼M40  
Šifra države: črkovna nomenklatura Skupnosti za države in ozemlja temelji na 
veljavnih šifrah ISO alpha-2 (a2), če so združljive s šiframi držav iz člena 5(2) 
Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o 
statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami ne članicami in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 (  1 ). 
▼M24  
Polje 8: Prejemnik  
▼M33  
Kadar se zahteva identifikacijska številka, se uporabi številka EORI, strukturirana 
kot je dolo čeno v opisu za polje 2.  
▼M51  
Kadar se zahteva identifikacijska številka in deklaracija vsebuje podatke za 
izstopno skupno deklaracijo iz Priloge 30a, se lahko uporabi edinstvena identi ­
fikacijska številka v tretji državi, ki jo je zadevna tretja država sporo čila Uniji.  
▼M24  
Polje 14: Deklarant/zastopnik  
(a) Pred popolno ime in naslov se vpiše ena naslednjih šifer (n1) za dolo čitev 
deklaranta ali statusa zastopnika: 
1. Deklarant 
2. Zastopnik (neposredno zastopanje v smislu prve alinee člena 5(2) 
zakonika) 
3. Zastopnik (posredno zastopanje v smislu druge alinee člena 5(2) zako ­
nika). 
Če se ta podatkovni element natisne na papirni dokument, se natisne v 
kvadratne oklepaje (npr. [1], [2] ali [3]). 
(b) ►M33  Kadar se zahteva identifikacijska številka, se uporabi številka EORI, 
strukturirana kot je dolo čeno v opisu za polje 2. ◄ 
▼M33  __________  
▼M24  
Polje 15a: Šifra države odpreme/izvoza  
Uporabijo se šifre držav iz polja 2.  
Polje 17a: Šifra namembne države  
Uporabijo se šifre držav iz polja 2.  
Polje 17b: Šifra namembne regije  
Oznake dolo čijo zadevne države članice.  
Polje 18: Država prevoznega sredstva ob odhodu  
Uporabijo se šifre držav iz polja 2.  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 817  
( 1 ) UL L 152, 16.6.2009, str. 23.
 Polje 19: Zabojnik (zbk)  
Ustrezne oznake (n1) so navedene spodaj: 
0 blago, ki se ne prevaža v zabojnikih 
1 blago, ki se prevaža v zabojnikih.  
Polje 20: Dobavni pogoji 
►C3 Šifre in navedbe, ◄ ki se vpišejo, če je to ustrezno, v prvi dve podpolji 
tega polja, so naslednje:  
▼M40  
Prvo podpolje Pomen Drugo podpolje 
Šifra Incoterms Incoterms — ICC/ECE Natan čna lokacija  
Šifra, obi čajno za cestni in železniški 
prevoz  
DAF (Incoterms 2000) Dobavljeno na meji Kraj  
Šifre za vse prevoza  
EXW (Incoterms 2010) Franko tovarna Kraj 
FCA (Incoterms 2010) Franko prevoznik Kraj 
CPT (Incoterms 2010) Prevoz pla čan do Namembni kraj 
CIP (Incoterms 2010) Prevoz in zavarovanje pla čana do Namembni kraj 
DAT (Incoterms 2010) Dobavljeno na terminalu Namembni terminal v pristaniš ču ali 
namembni kraj 
DAP (Incoterms 2010) Dobavljeno v kraj Namembni kraj 
DDP (Incoterms 2010) Dobavljeno, dajatve pla čane Namembni kraj 
DDU (Incoterms 2000) Dobavljeno, dajatve nepla čane Namembni kraj  
Šifre, obi čajno za prevoz po morju ali 
celinskih plovnih poteh  
FAS (Incoterms 2010) Franko ob ladijski bok Pristaniš če odpreme 
FOB (Incoterms 2010) Franko na ladijski krov Pristaniš če odpreme 
CFR (Incoterms 2010) Stroški in prevoznina Namembno pristaniš če 
CIF (Incoterms 2010) Stroški, zavarovanje in prevoznina Namembno pristaniš če 
DES (Incoterms 2000) Dobavljeno na ladji Namembno pristaniš če 
DEQ (Incoterms 2000) Dobavljeno na obali Namembno pristaniš če 
XXX Drugi dobavni pogoji Opis dobavnih pogojev po pogodbi  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 818
 
Države članice lahko zahtevajo, da se v tretje podpolje vpiše naslednja šifra (n1): 
1: če kraj leži na ozemlju zadevne države članice 
2: če kraj leži na ozemlju druge države članice 
3: drugo (kraj leži zunaj Skupnosti).  
Polje 21: Država aktivnega prevoznega sredstva ob prehodu meje  
Uporabijo se šifre držav iz polja 2.  
Polje 22: Valuta ra čuna 
Valuta ra čuna se vpiše v obliki ISO alpha-3 šifre valute (oznake ISO 4217 za 
označevanje valut in denarnih enot).  
▼M27  
Polje 24: Vrsta posla  
▼M40  
Države članice, ki zahtevajo ta podatek, morajo uporabiti enomestne števil čne 
oznake, navedene v stolpcu A preglednice iz člena 10(2) Uredbe Komisije (EU) 
št. 113/2010 (  1 ), pri čemer se ta oznaka vnese v levi kot polja. Lahko tudi 
predvidijo, da se v desni kot polja vpiše še oznaka iz stolpca B navedene preglednice.
 
▼M24  
Stolpec A Stolpec B  
1. Posli z dejanskim ali nameravanim 
prenosom lastništva proti finan čnemu ali 
drugačnemu nadomestilu (razen tistih, 
navedenih pod 2, 7 in 8 (  1 ) ( 2 ) ( 3 ) 1. Dokon čna kupoprodaja (  2 ) 
2. Dobava za prodajo na ogled ali po presku ­ 
šanju, konsignacijska ali komisijska prodaja 
3. Barter posli (kompenzacija z blagom) 
4. Zasebni nakupi potnikov 5. Finan čni lizing (
 3 ) 
2. Vračilo blaga, ki je bilo predhodno že 
evidentirano pod šifro 1 (  4 ); brezpla čna 
zamenjava blaga4 1. Vračilo blaga 
2. Zamenjava za vrnjeno blago 
3. Zamenjava (npr. v garanciji) za blago, ki ni 
bilo vrnjeno  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 819  
( 1 ) UL L 37, 10.2.2010, str. 1.
 Stolpec A Stolpec B  
3. Posli (ne za časni) s prenosom lastništva brez 
nadomestila (finan čnega ali druga čnega) 1. Blago, dobavljeno po programih, ki jih delno 
ali v celoti financira Evropska skupnost 
2. Druge dobave splošne vladne pomo či 
3. Druge dobave pomo či (posamezniki in 
nevladne organizacije) 
4. Drugo 
4. Posli za predelavo po pogodbi (  5 ) ali popra ­
vilo (  6 ) (razen tistih, navedenih pod 7) 1. Predelava 
2. Popravilo in vzdrževanje proti pla čilu 
3. Brezpla čno popravilo in vzdrževanje 
5. Posli po predelavi po pogodbi (  5 ) ali popra ­
vilo (  6 ) (razen tistih, navedenih pod 7) 1. Predelava 
2. Popravilo in vzdrževanje proti pla čilu 
3. Brezpla čno popravilo in vzdrževanje 
6. Posli brez prenosa lastništva, npr. najem, 
posojilo, poslovni lizing (  7 ) in druge 
začasne uporabe (  8 ), razen predelave po 
pogodbi ali popravila (dobave ali vra čila) 1. Najem, posojilo, poslovni lizing 
2. Drugo blago za za časno rabo 
7. Posli v okviru skupnih obrambnih projektov 
ali drugih skupnih medvladnih proizvodnih 
programov (npr. Airbus) 
8. Dobava gradbenega materiala in opreme v 
okviru gradbenih oziroma gradbenih inže ­
nirskih poslov, ki so del splošne pogodbe (  9 ) ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 820
 
Stolpec A Stolpec B  
9. Drugi posli  
( 1 ) Ta postavka zajema ve čino izvozov in uvozov, to je poslov, v zvezi s katerimi: 
— se lastništvo prenese z rezidenta na nerezidenta ali obratno, 
— se izvede pla čilo ali kompenzacija z blagom. 
Treba je poudariti, da to velja tudi za blago, ki se pošilja med deli istega podjetja ali skupine podjetij, in za 
blago, ki se pošilja iz distribucijskega centra ali vanj, razen če je v zvezi s temi posli opravljeno pla čilo ali 
kompenzacija (v tem primeru so ti posli navedeni pod šifro 3). 
( 2 ) Vključno z nadomestnimi deli in drugimi zamenjavami proti pla čilu. 
( 3 ) Vključno s finan čnim lizingom: obroki lizinga se izra čunajo tako, da pokrijejo celotno ali dejansko vrednost 
blaga. Tveganje in prednosti lastništva se prenesejo na lizingojemalca. Ob koncu pogodbe lizingojemalec 
postane zakoniti lastnik blaga. 
( 4 ) Pošiljke blaga za vra čilo ali zamenjavo, prvotno knjižene pod postavke 3 do 9 stolpca A, je treba knjižiti pod 
ustrezno postavko. 
( 5 ) Predelava (pod carinskim nadzorom ali ne) se knjiži pod postavki 4 in 5 stolpca A. Ta postavka ne zajema 
predelav, ki bremenijo predelovalca, in te je treba knjižiti pod postavko 1 stolpca A. 
( 6 ) Popravilo pomeni povrnitev blaga v prvotno funkcijo; to je lahko povezano s predelavo ali izboljšavo. 
( 7 ) Operativni lizing: vse pogodbe o lizingu, ki ni finan čni lizing (glej opombo 3). 
( 8 ) Ta postavka zajema blago, ki je izvoženo/uvoženo za nadaljnji ponovni uvoz/izvoz brez spremembe lastništva. 
( 9 ) Posli pod postavko 8 stolpca A zajemajo blago, za katero ni lo čenih računov, temve č en sam ra čun, ki pokriva 
celotno vrednost del. Če ni tako, je posel treba knjižiti pod postavko 1.  
Polje 25: Vrsta prevoza na meji  
Spodaj so navedene veljavne šifre (n1):  
Šifra Opis  
1 Prevoz po morju 
2 Železniški prevoz 
3 Cestni prevoz 
4 Zra čni prevoz 
5 Poštna pošiljka 7 Transportne napeljave 
8 Prevoz po notranjih vodnih poteh 
9 Lastni pogon
 
Polje 26: Vrsta prevoza v notranjosti  
Uporabijo se šifre za polje 25.  
Polje 29: Urad izstopa/vstopa  
Uporabijo se šifre (an8) z naslednjo sestavo: 
— prva dva znaka (a2) dolo čata državo z uporabo šifre države iz polja 2,  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 821
 
— naslednjih šest znakov (an6) ozna čuje zadevni urad v tej državi. Priporo ča se 
upoštevanje naslednje sestave: 
prve tri znake (a3) zajema UN/LOCODE in zadnje tri znake državna alfanu ­
merična šifra (an3). Če se to podpolje ne uporabi, se vpišejo znaki „000“.  
Primer:  BEBRU000: BE = ISO 3166 za Belgijo, BRU = UN/LOCODE za 
mesto Bruselj, 000 za neuporabljeno podpolje.  
▼M40  
Polje 31: Tovorki in opis blaga; Oznake in številke – Številke zabojnikov – 
Število in vrsta  
Vrsta tovorkov  
Uporabiti je treba naslednje oznake. 
(Priporočilo UN/ECE št. 21/rev. 8.1 z dne 12. julija 2010.)  
OZNAKE TOVORKOV 
Aerosol AE 
Ampula, nezaš čitena AM 
Ampula, zaš čitena AP 
Razpršilo AT Vreča BG 
Vreča, prožna embalaža FX 
Vreča, iz jute GY 
Vreča, ogromna JB 
Vreča, večja ZB 
Vreča, večdelna MB 
Vreča, papirnata 5M 
Vreča, papirnata, ve čslojna XJ 
Vreča, papirnata, ve čslojna, vodotesna XK 
Vreča, plastična EC 
Vreča, iz plasti čnega sloja XD 
Vreča, iz polivinila 44 
Vreča, večja, za razsuti tovor 43 
Vreča, tekstilna 5L 
Vreča, tekstilna, zaš čitena proti presejanju XG 
Vreča, tekstilna, vodotesna XH 
Vreča, tekstilna, brez notranje prevleke/podloge XF 
Vreča, z ročaji TT
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 822
 
Vreča, iz tkanih plasti čnih niti 5H 
Vreča, iz tkanih plasti čnih niti, zaš čitena proti presejanju XB 
Vreča, iz tkanih plasti čnih niti, vodotesna XC 
Vreča, iz tkanih plasti čnih niti, brez notranje prevleke/podloge XA 
Bala, stisnjena BL 
Bala, nestisnjena BN Klobčič AL 
Balon (velika trebušasta steklenica), nezaš čiten BF 
Balon (velika trebušasta steklenica), zaš čiten BP 
Palica BR 
Sod (147 l) BA 
Sod, lesen 2C 
Sod, lesen, s čepom QH 
Sod, lesen, s snemljivim pokrovom QJ 
Palice, v povezu BZ 
Skleda BM 
Košara BK 
Košara, z ro čajem, kartonasta HC 
Košara, z ro čajem, plasti čna HA 
Košara, z ro čajem, lesena HB 
Pas B4 
Korito BI Blok OK 
Plošča BD 
Palice, v povezu BY 
Tuljava, valjec, motek, vretence, zvitek BB 
Bala (30 jardov) BT 
Jeklenka, plinska GB 
Steklenica, nezaš čitena, trebušasta BS 
Steklenica, nezaš čitena, valjasta BO 
Steklenica, zaš čitena, trebušasta BV 
Steklenica, zaš čitena, valjasta BQ 
Zabojček / stojalo, za steklenice BC
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 823
 
Škatla BX 
Škatla, aluminijasta 4B Škatla, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), 
Eurobox DH 
Škatla, iz vlaknenih ploš č 4G 
Škatla, za teko čine BW 
Škatla, iz naravnega lesa 4C Škatla, plasti čna 4H 
Škatla, plasti čna, raztegljiva QR 
Škatla, plasti čna, trdna QS 
Škatla, iz vezanega lesa 4D Škatla, iz predelanega lesa 4F Škatla, lesena 4A 
Škatla, lesena, iz naravnega lesa, navadna QP 
Škatla, lesena, iz naravnega lesa, s stenami, ki prepre čujejo 
presejanje QQ 
Vedro (škaf) BJ 
Razsuto, plin (pri 1 031 mbar in 15 °C) VG Razsuto, uteko činjeni plin (pri neobi čajni temperaturi/tlaku) VQ 
Razsuto, teko čina VL 
Razsuto, odpadna kovina VS 
Razsuto, trdna snov, drobni delci („prah“) VY 
Razsuto, trdna snov, zrnati delci („zrna“) VR Razsuto, trdna snov, ve čji delci („grude“) VO 
Šop BH Sveženj BE 
Sveženj, lesen 8C 
Sod (490,96 l) BU Kletka CG Kletka, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP) DG Kletka, za primer prevra čanja CW 
Posoda, (obi čajno kovinska), valjasta CX 
Posoda, (obi čajno kovinska), pravokotna CA 
Posoda, (obi čajno kovinska), z ro čajem in dulcem CD
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 824
 
Škatla, plo čevinasta CI 
Ponjava CZ 
Kapsula AV 
Balon, steklen, pletenka, nezaš čitena CO 
Balon, steklen, pletenka, zaš čitena CP 
List, iz kartona CM 
Voziček, ploski FW 
Karton (škatla iz lepenke) CT 
Kaseta (za film) CQ 
Zaboj CS 
Zabojnik, za avtomobile 7A 
Zaboj, izotermi čen EI 
Zaboj, iz letev SK 
Zaboj, jeklen SS 
Zaboj, s paletno podlogo ED 
Zaboj, s paletno podlogo, kartonast EF Zaboj, s paletno podlogo, kovinski EH 
Zaboj, s paletno podlago, plasti čen EG 
Zaboj, s paletno podlago, lesen EE 
Zaboj, lesen 7B 
Sod CK 
Skrinja CH 
Kangla, za mleko CC 
Škatla, s pokrovom na pregib AI 
Kaseta (blagajna) CF 
Krsta CJ 
Navoj CL 
Sestavljena embalaža, steklena posoda 6P 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v aluminijastem zaboju YR 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v aluminijastem bobnu YQ 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v raztegljivem plas ­
tičnem pakiranju YY
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 825
 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v vlaknenem bobnu YW 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v škatli iz vlaknenih 
plošč YX 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v bobnu iz vezanega lesa YT 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v trdnem plasti čnem 
pakiranju YZ 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v jekleni letveni škatli YP 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v jeklenem bobnu YN 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v pleteni košari s 
pokrovom YV 
Sestavljena embalaža, steklena posoda v leseni škatli YS 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda 6H 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v aluminijastem zaboju YD 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v aluminijastem bobnu YC 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v vlaknenem bobnu YJ 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v škatli iz vlaknenih 
plošč YK 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v plasti čnem bobnu YL 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v škatli iz vezanega lesa YH 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v bobnu iz vezanega 
lesa YG 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v trdni plasti čni škatli YM 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v jekleni letveni škatli YB 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v jeklenem bobnu YA 
Sestavljena embalaža, plasti čna posoda v leseni škatli YF 
Stožec, kornet AJ Zabojnik, prožen 1F  
►
C9 Zabojnik, galona ◄ GL 
Zabojnik, kovinski ME Zabojnik, ki sicer ni opredeljen kot prevozna oprema CN 
Zabojnik, zunanji OU 
Pokrov (prevleka) CV
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 826
 
Zabojček / stojalo CR 
Zabojček, za pivo CB 
Zabojček, za razsuti tovor, kartonast DK 
Zabojček, za razsuti tovor, plasti čen DL 
Zabojček, za razsuti tovor, lesen DM 
Zabojček, lesen, za steklo FD 
Zabojček, za sadje FC 
Zabojček, kovinski MA 
Zabojček, za mleko MC 
Zabojček, večnivojski, kartonast DC 
Zabojček, večnivojski, plasti čen DA 
Zabojček, večnivojski, lesen DB 
Zabojček, nizek SC 
Zabojček, lesen 8B 
Košara (vrša) CE Skodelica CU Valj CY Steklenica, pletenka, velika, nezaš čitena DJ 
Steklenica, pletenka, velika, zaš čitena DP 
Razdelilnik (doza) DN Boben DR Boben, aluminijast 1B Boben, aluminijast, z nesnemljivim pokrovom QC Boben, aluminijast, s snemljivim pokrovom QD Boben, vlaknen 1G Boben, železen DI Boben, plasti čen IH 
Boben, plasti čen, z nesnemljivim pokrovom QF 
Boben, plasti čen, s snemljivim pokrovom QG 
Boben, iz vezanega lesa 1D Boben, jeklen 1A
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 827
 
Boben, jeklen, z nesnemljivim pokrovom QA 
Boben, jeklen, s snemljivim pokrovom QB Boben, lesen 1W Ovojnica EN 
Ovojnica, jeklena SV 
Zvitek, filmski FP Sodček, za maslo ali mast (okrog 40 l) FI 
Čutara FL 
Tekočinska cisterna, „flexibag“ FB 
Tekočinski tank, „flexitank“ FE 
Posoda, za živila FT Kovček, vojaški FO 
Okvir FR 
Bruno (tram) GI Bruna (tramovi), v povezu GZ Košara, s pokrovom HR 
Obešalnik HN 
Sod (238 l ali 286 l) HG Ingot IN Ingoti, v povezu IZ Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik WA 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast WD 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast, za 
tekočine WL 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast, pod 
tlakom nad 10 kPa WH 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita ZS 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne 
plastike, za teko čine ZR 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne 
plastike, pod tlakom ZP 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne 
plastike, za trdne snovi ZM 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde 
plastike, za teko čine ZQ
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 828
 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde 
plastike, pod tlakom ZN 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde 
plastike, za trdne snovi PLN 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vlaknenih ploš č ZT 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, prožen ZU 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski WF 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, za teko čine WM 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, vendar ne 
jeklen ZV 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, pod tlakom 
nad 10 kPa WJ 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz naravnega lesa ZW 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz naravnega lesa, z 
notranjo podlogo WU 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, papirnat, ve čslojen ZA 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, papirnat, ve čslojen, 
vodotesen ZC 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz plasti čnega sloja WS 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vezanega lesa ZX 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vezanega lesa, z 
notranjo podlogo WY 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz predelanega lesa ZY 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz predelanega lesa, z 
notranjo podlogo WZ 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike AA 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, pros ­
tostoječ, za tekočine ZK 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, pros ­
tostoječ, pod tlakom ZH 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, pros ­
tostoječ, za trdne snovi ZF 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s kons ­
trukcijsko opremo, za teko čine ZJ ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 829
 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s kons ­
trukcijsko opremo, pod tlakom ZG 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s kons ­
trukcijsko opremo, za trdne snovi ZD 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen WC 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen, za teko čine WK 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen, pod tlakom nad 
10 kPa WG 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, brez prevleke/ 
podloge WT 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, prevle čen WV 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, prevle čen, s 
podlogo WX 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, s podlogo WW 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plasti čnih 
niti, prevle čen WP 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plasti čnih 
niti, prevle čen, s podlogo WR 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plasti čnih 
niti, s podlogo WQ 
Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plasti čnih 
niti, brez prevleke/podloge WN 
Kozarec JR 
Ročka, valjasta JY 
Ročka, plasti čna 3H 
Ročka, plasti čna, z nesnemljivim pokrovom QM 
Ročka, plasti čna, s snemljivim pokrovom QN 
Ročka, pravokotna JC 
Ročka, jeklena 3A 
Ročka, jeklena, z nesnemljivim pokrovom QK 
Ročka, jeklena, s snemljivim pokrovom QL 
Vrč (bokal) JG 
Vreča, iz jute JT 
Sodček, za žeblje (45,36 kg) KG 
Pribor KI  ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 830
 
Zaboj, lesen, za nalaganje („liftvan“) LV 
Hlod LG 
Hlodi, v povezu LZ 
Velika koli čina, kup LT  
►C9 Zabojček za sadje in zelenjavo, leseni („lug“) ◄ LU 
Prtljaga LE Vreča, iz rogoza MT 
Škatlica, za vžigalice MX 
Vzajemno opredeljeno ZZ 
Zaboj, ve čdelni (predalnik) NS 
Mreža NT 
Mreža, cevasta, plasti čna NU 
Mreža, cevasta, tekstilna NV Ni na voljo NA 
Zabojnik, za sadje in zelenjavo, „octabin“ OT 
Embalaža PK 
Embalaža, kartonasta, z odprtinami za nošenje steklenic IK 
Embalaža, razstavna, kartonasta IB 
Embalaža, razstavna, kovinska ID 
Embalaža, razstavna, plasti čna IC 
Embalaža, razstavna, lesena IA 
Embalaža, cevasta IF Embalaža, zavito v papir IG 
Embalaža, s plasti čnim okencem IE 
Zavojček PA 
Vedro (čeber) PL 
Paleta PX 
Paleta, 100 cm × 110 cm AH 
Paleta, AS 4068–1993 OD 
Paleta, zaboj, kombiniran zaboj brez pokrova in paleta PB 
Paleta, CHEP, 100 cm × 120 cm OC Paleta, CHEP, 40 cm × 60 cm OA 
Paleta, CHEP, 80 cm × 120 cm OB
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 831
 
Paleta, ISO T11 OE 
Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 100 cm PD 
Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 120 cm PE 
Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 60 cm AF 
Paleta, zavita v kr čljivo toplotno folijo AG 
Paleta, iz debelejše valovite lepenke TW Paleta, lesena 8A 
Zabojnik, brez pokrova, obi čajno kovinski P2 
Paket PC 
Zaboj, za živali PF 
Kos PP 
Cevka PI 
Cevke, v povezu PV Vrč, lončen PH 
Deska PN 
Deske, v povezu PZ 
Plošča, kovinska/steklena PG 
Plošče, kovinske/steklene, v povezu PY 
Platforma, nedolo čena teža in velikost OF 
Lonec PT 
Vrečka (mošnja) PO 
Košarica, za sadje PJ Stojalo RK 
Stojalo, za obleke RJ 
Posoda, vlaknena AB 
Posoda, steklena GR 
Posoda, kovinska MR 
Posoda, papirnata AC 
Posoda, plasti čna PR 
Posoda, zavita v plastiko MW 
Posoda, lesena AD Mreža, za sadje RT 
Tuljava, motek, vretence RL
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 832
 
Kolut (obro č) RG 
Palica (drog) RD 
Palice (drogovi), v povezu RZ 
Zvitek RO 
Vrečica SH 
Vreča, velika SA 
Vreča, velika, ve čslojna MS 
Kovček (skrinja), mornariški SE 
Set SX 
List ST 
List, zavit v plastiko SP 
Pločevina SM 
Listi, v povezu SZ Krčljiva toplotna folija SW 
Sani SI 
Tram SB 
Ovoj SY 
Papir, vmesni SL 
Vreteno SD 
Tuljava, motek, vretence SO 
Kovček, ročni SU 
Izdelek, nepakiran, v obliki tablice ali kosa T1 Cisterna-zabojnik TG 
Cisterna, valjasta TY 
Cisterna, pravokotna TK 
Zaboj, za čaj TC 
Sod (190 l) TI 
Pločevinka TN 
Pladenj PU 
Pladenj, z vodoravno zloženimi ploš čatimi izdelki GU 
Pladenj, enoplasten, brez pokrova, kartonast DV Pladenj, enoplasten, brez pokrova, plasti čen DS 
Pladenj, enoplasten, brez pokrova, polistirenski DU
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 833
 
Pladenj, enoplasten, brez pokrova, lesen DT 
Pladenj, neprožen, s pokrovom, zložljiv (CEN TS 14482:2002) IL 
Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, kartonast DY 
Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, plasti čen DW 
Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, lesen DX Kovček, potovalni TR 
Snop TS 
Kad (čeber) TB 
Kad (čeber), s pokrovom TL 
Cev TU 
Cev, zložljiva TD 
Cev, s šobo TV 
Cevi, v povezu TZ 
Sod, velik (1 144,98 l) TO 
Pnevmatika TE 
Brez kletke UC Enota UN 
Nepakirano ali razpakirano NE 
Nepakirano ali razpakirano, ve č enot NG 
Nepakirano ali razpakirano, ena enota NF 
Vakuumsko pakirano VP 
Zaboj, za prevoz s kombijem („vanpack“) VK 
Kotel (velik sod) VA 
Vozilo VN 
Steklenička, za zdravila VI 
Steklenica, pletenka WB
 
▼M24  
Polje 33:  
Tarifna oznaka  
Prvo podpolje (8-mestna oznaka)  
Polje se izpolni z uporabo tarifnih številk kombinirane nomenklature. 
Če se obrazec uporabi za skupnostni tranzitni postopek, se v to podpolje vpiše 
tarifna oznaka blaga, sestavljena iz najmanj šestih številk, iz harmoniziranega 
sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga. Vendar se v podpolje vpiše 
tarifna števila kombinirane nomenklature, če zakonodaja Skupnosti to zahteva.  ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 834
 
Drugo podpolje (dvomestna oznaka)  
Podpolje se izpolni v skladu z oznakami TARIC (dva znaka za uporabo posebnih 
ukrepov Skupnosti glede formalnosti, ki se opravijo v kraju namembnosti).  
Tretje podpolje (štirimestna oznaka)  
Polje se izpolni v skladu z oznakami TARIC (prva dodatna oznaka).  
Četrto podpolje (štirimestna oznaka)  
Polje se izpolni v skladu z oznakami TARIC (druga dodatna oznaka).  
Peto podpolje (štirimestna oznaka)  
Oznake dolo čijo zadevne države članice.  
Polje 34a: Šifra države porekla  
Uporabijo se šifre držav iz polja 2.  
Polje 34b: Šifra regije porekla/proizvodnje  
Oznake dolo čijo zadevne države članice.  
Polje 36: Ugodnosti  
To polje je namenjeno trimestnim šifram, sestavljenim iz enomestne šifre iz (1) 
in dvomestne šifre iz (2). 
Spodaj so navedene veljavne šifre: 1. Prva številka šifre 
1 Tarifni režim erga omnes 
2 ►
C3 Splošni sistem preferencialov (GSP) ◄ 
3 Tarifni preferenciali razen navedenih pod šifro 2  
▼M35  
4 Carinske dajatve v skladu z dolo čbami sporazumov o carinski uniji, ki jih je 
sklenila Evropska unija  
▼M24  
2. Naslednji dve številki 
00 Nič od navedenega v nadaljevanju 
10 Tarifna opustitev 15 Tarifna opustitev s podrobno navedeno posebno uporabo 18 Tarifna opustitev z dokazilom o posebni naravi izdelka 
19 Začasna opustitev za izdelke, uvožene z dokazilom o plovnosti 
20 Tarifna kvota (*) 23 Tarifna kvota s podrobno navedeno posebno uporabo (*)
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 835  
(*) Ko je zahtevana tarifna kvota izpolnjena, države članice lahko odobrijo zahtevo za 
katero koli drugo veljavno ugodnost.
 25 Tarifna kvota z dokazilom o posebni naravi izdelka (*) 
28 Tarifna kvota, ki sledi pasivnemu oplemenitenju (*) 40 Posebna kon čna uporaba, ki izhaja iz skupne carinske tarife 
50 Dokazilo o posebni naravi izdelka
 
Polje 37: Postopek  
A. Prvo podpolje  
Šifre, ki se vpišejo v to podpolje, so štirimestne, sestavljene iz dvomestne 
šifre za zahtevani postopek, ki ji sledi druga dvomestna šifra za prejšnji postopek. Seznam dvomestnih šifer je naveden spodaj. 
„Prejšnji postopek“ pomeni postopek, v katerega je bilo dano blago, preden 
je bilo dano v zahtevani postopek. 
Če je prejšnji postopek postopek skladiš čenja ali za časni uvoz ali če je blago 
prišlo iz proste cone, je treba ustrezno šifro tega postopka uporabiti le v 
primeru, pri katerem blago ni dano v carinski postopek z ekonomskim 
učinkom (pasivno oplemenitenje, aktivno oplemenitenje ali predelava pod 
carinskim nadzorom). 
Na primer: ponovni izvoz blaga, ki se uvozi v okviru postopka aktivnega 
oplemenitenja (sistem odloga) in je pozneje dano v postopek carinskega skladiščenja = 3151 (in ne 3171) (prvi postopek = 5100; drugi postopek = 
7151; ponovni izvoz = 3151). 
Tudi pri ponovnem uvozu predhodno za časno izvoženega blaga se uvedba 
enega od zgoraj navedenih odložilnih postopkov šteje za preprost uvoz pod 
tem postopkom. Ta se navede le v primeru sprostitve blaga v prosti promet. 
Na primer: vnos blaga za doma čo porabo s hkratno sprostitvijo v prosti 
promet za blago, ki je bilo izvoženo po postopku pasivnega oplemenitenja in dano v postopek carinskega skladiš čenja ob ponovnem uvozu = 6121 (in 
ne 6171) (prvi postopek: za časni izvoz za pasivno oplemenitenje = 2100; 
drugi postopek: shranjevanje v carinskem skladiš ču = 7121; tretji postopek = 
vnos v doma čo porabo + vnos za sprostitev v prosti promet = 6121). 
Šifre, ki so na spodnjem seznamu ozna čene s črko (a), se ne morejo 
uporabiti za prvi dve mesti šifre postopka, temve č le za navedbo prejšnjega 
postopka. 
Na primer:  ►
C3 4054 ◄ = vnos za sprostitev v prosti promet in doma čo 
porabo blaga, ki je bilo prej dano v postopek  ►C3 AO ◄ (sistem odloga) 
v drugi državi članici. 
Seznam postopkov zaradi šifriranja  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 836  
(*) Ko je zahtevana tarifna kvota izpolnjena, države članice lahko odobrijo zahtevo za 
katero koli drugo veljavno ugodnost.
 Štirimestna šifra se sestavi iz dveh osnovnih elementov. 
00 Ta šifra se uporabi za navedbo, da ni bilo prejšnjega postopka (a). 
01 Sprostitev v prosti promet s hkratno odpremo iz države v okviru 
menjave med deli carinskega obmo čja Skupnosti, v katerih veljajo 
določbe Direktive 77/388/EGS, in deli tega obmo čja, v katerih te 
določbe ne veljajo, ali v okviru menjave med deli tega obmo čja, v 
katerih te dolo čbe ne veljajo. 
Sprostitev v prosti promet blaga, ki je hkrati ponovno odpremljeno v 
okviru menjave med Skupnostjo in državami, s katerimi ta sestavlja 
carinsko unijo.  
Primer:  Blago, ki prihaja iz tretje države, je sproš čeno v prosti 
promet v Franciji in poslano na Kanalske otoke. 
02 Sprostitev v prosti promet z namenom uporabe postopka aktivnega 
oplemenitenja (sistem povra čila carine).  
Razlaga:  Aktivno oplemenitenje (sistem povra čila carine) 
skladno s členom 114(1)(b) zakonika. 
07 Sprostitev v prosti promet s hkratnim vstopom v postopek skladiš čenja 
razen carinskega skladiš čenja.  
Razlaga:  Ta šifra se uporabi, ko se blago sprosti v prosti 
promet, vendar DDV in mogo če tudi trošarine niso 
bile plačane. 
Primeri:  Uvoženi stroji so sproš čeni v prosti promet, vendar 
DDV ni pla čan. Plačilo DDV se odloži za čas, ko je 
blago v dav čnem skladiš ču ali na odobrenem obmo čju. 
Uvožene cigarete so sproš čene v prosti promet, vendar DDV in 
trošarine niso bile pla čane. Plačilo DDV in trošarin se odloži za čas, 
ko je blago v dav čnem skladiš ču ali na odobrenem obmo čju. 
10 Trajni izvoz  
Primer:  Obi čajni izvoz skupnostnega blaga v tretjo državo, 
vendar tudi izvoz skupnostnega blaga v dele carinskega 
območja Skupnosti, v katerih ne veljajo dolo čbe 
Direktive Sveta 77/388/EGS (UL L 145, 13.6.1977, str. 1). 
11 Izvoz nadomestnih izdelkov, pridobljenih iz enakovrednega blaga v 
postopku aktivnega oplemenitenja (sistem odloga) pred vnosom blaga v postopek.
 
Razlaga:  Predhodni izvoz (EX-IM) v skladu s členom 115(1)(b) 
zakonika.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 837
 
Primer:  Izvoz cigaret, izdelanih iz skupnostnega tobaka pred 
vnosom toba čnih listov iz tretje države v postopek 
aktivnega oplemenitenja. 
21 Začasni izvoz v okviru postopka pasivnega oplemenitenja.  
Razlaga:  Postopek pasivnega oplemenitenja na podlagi členov 
145 do 160 zakonika. Glej tudi šifro 22. 
22 Začasni izvoz, razen tistega, ki je naveden pod šifro 21.  
Primer:  Hkratna uporaba postopka pasivnega oplemenitenja in 
postopka pasivnega oplemenitenja z ekonomskim učinkom za tekstilne izdelke (Uredba Sveta (ES) 
št. 3036/94). 
23 Začasni izvoz blaga, ki se bo vrnilo v nespremenjenem stanju.
 
Primer:  Za časni izvoz izdelkov, kakršni so vzorci, strokovna 
oprema ipd., za razstave. 
31 Ponovni izvoz.  
Razlaga:  Ponovni izvoz neskupnostnega blaga, po odložilnem 
postopku z ekonomskim u činkom.  
Primer:  Blago se uvrš ča v postopek carinskega skladiš čenja in 
se pozneje deklarira za izvoz. 
40 Hkratni vnos v doma čo porabo in sprostitev v prosti promet za blago 
brez davčne oproščene dobave.  
Primer:  Blago, ki prihaja iz tretje države z že pla čanimi 
carinskimi dajatvami in DDV. 
41 Hkratni vnos v doma čo porabo in sprostitev v (carinsko) prosti promet 
za blago v okviru postopka aktivnega oplemenitenja (sistem povra čila 
carine).  
Primer:  Postopek aktivnega oplemenitenja s pla čilom carin in 
nacionalnih uvoznih dajatev.  
▼M40  
42 Hkratna sprostitev v prosti promet in vnos v doma čo porabo za blago, 
ki je oproš čeno DDV v okviru dav čne dobave v drugo državo članico 
in, kjer se uporablja, odlog pla čila trošarin.  
Obrazložitev:  Oprostitev pla čila DDV in po potrebi odlog pla čila 
trošarin se odobrita, ker uvozu sledi dav čna dobava 
znotraj Skupnosti ali prenos blaga v drugo državo članico. V tem primeru se DDV in po potrebi 
trošarina pla čata v namembni državi članici. Za 
uporabo tega postopka morajo udeleženci izpolnjevati pogoje iz člena 143(2) Direktive 2006/112/ES in po 
potrebi pogoje iz člena 17(1)(b) Direktive 
2008/118/ES. 
Primer 1: Uvoz blaga, ki je oproš čeno plačila DDV, po dav čnem 
zastopniku.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 838
 
Primer 2: Trošarinsko blago, uvoženo iz tretje države, ki je 
sproščeno v prosti promet in zanj velja oprostitev 
DDV pri dav čni dobavi v drugo državo članico. 
Sprostitvi v prosti promet takoj sledi gibanje v okviru odloga pla čila trošarin iz kraja uvoza, ki ga 
začne registrirani pošiljatelj v skladu s 
členom 17(1)(b) Direktive 2008/118/ES.
 
▼M24  
43 Doma ča poraba s hkratnim vstopom v prosti promet v okviru izvajanja 
posebnih ukrepov v zvezi s pla čilom zneska v prehodnem obdobju po 
pristopu novih držav članic.  
Primer:  Sprostitev v prosti promet za kmetijske izdelke, za 
katere v prehodnem obdobju po pristopu novih držav članic veljajo posebni carinski postopki ali posebni 
ukrepi med novimi državami članicami in preostalo 
Skupnostjo, kakršni so se v časih uporabljali za ES in PT. 
45 Sprostitev blaga v prosti promet in doma ča poraba za DDV ali 
trošarine in vnos takega blaga v postopek dav čnega skladiš čenja.
 
Razlaga:  Oprostitev pla čila DDV ali trošarin v vnosom blaga v 
postopek finan čnega skladiš čenja.  
Primeri:  Cigarete, uvožene iz tretje države, so sproš čene v 
prosti promet, in DDV je bil pla čan. Plačilo trošarin 
se odloži za čas, ko je blago v dav čnem skladiš ču ali v 
odobrenem obmo čju. 
Cigarete, uvožene iz tretje države, so sproš čene v prosti promet in 
trošarine so bile pla čane. Plačilo DDV se odloži za čas, ko je blago 
v davčnem skladiš ču ali na odobrenem obmo čju. 
48 Vnos blaga za doma čo porabo s hkratno sprostitvijo v prosti promet za 
nadomestno blago v okviru postopka pasivnega oplemenitenja pred izvozom blaga za za časni izvoz.
 
Razlaga:  Sistem standardne zamenjave (IM-EX), predhodni 
izvoz v skladu s členom 154(4) zakonika. 
49 Vnos skupnostnega blaga v doma čo porabo v okviru menjave med 
deli carinskega obmo čja Skupnosti, v katerih veljajo dolo čbe Direktive 
77/388/EGS, in deli tega obmo čja, v katerih te dolo čbe ne veljajo, ali 
v okviru menjave med deli tega obmo čja, v katerih te dolo čbe ne 
veljajo. 
Vnos blaga v doma čo porabo v okviru menjave med Skupnostjo in 
državami, s katerimi ta sestavlja carinsko unijo.  ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 839
 
Razlaga:  Izvoz z vnosom za doma čo porabo za blago iz tistih 
delov Skupnosti, v katerih ne velja Šesta direktiva o 
DDV (77/388/EGS). Uporaba EUL je dolo čena v 
členu 206.  
▼M35  
Primeri:  Blago, ki prihaja iz Martinika in se vnese za doma čo 
porabo v Belgiji. 
Blago, ki prihaja iz Andore in se vnese za doma čo 
porabo v Nem čiji. 
▼M24  
51 Postopek aktivnega oplemenitenja (sistem odloga).  
Razlaga:  Aktivno oplemenitenje (sistem odloga) v skladu s 
členom 114(1)(a) in (2)(a) zakonika. 
53 Uvoz v okviru postopka za časnega uvoza.  
Primer:  Za časni uvoz, npr. za razstavo. 
54 Postopek aktivnega oplemenitenja (sistem odloga) v drugi državi 
članici (brez sprostitve v prosti promet v tej državi članici).(a)  
Razlaga:  Ta šifra se uporabi za evidentiranje postopkov zaradi 
statistike o trgovini znotraj Skupnosti.  
Primer:  Blago iz tretje države se vnese v postopek aktivnega 
oplemenitenja v Belgiji (5100). Po postopku aktivnega oplemenitenja je blago odpremljeno v Nem čijo za 
sprostitev v prosti promet (4054) ali nadaljnjo 
predelavo (5154). 
61 Ponovni uvoz s hkratno sprostitvijo v (carinsko) prosti promet za 
blago brez dav čno oproščene dobave.
 
▼M40  
63 Ponovni uvoz s hkratno sprostitvijo v prosti promet in vnosom v 
domačo porabo za blago, ki je oproš čeno DDV v okviru dav čne 
dobave v drugo državo članico in, kjer se uporablja, odlog pla čila 
trošarin.  
Obrazložitev:  Oprostitev pla čila DDV in po potrebi odlog pla čila 
trošarin, se odobri, ker ponovnemu uvozu sledi davčna dobava znotraj Skupnosti ali prenos blaga v 
drugo državo članico. V tem primeru se DDV in po 
potrebi trošarina pla čata v namembni državi članici. 
Za uporabo tega postopka morajo udeleženci izpol ­
njevati pogoje iz člena 143(2) Direktive 2006/112/ES 
in po potrebi pogoje iz člena 17(1)(b) Direktive 
2008/118/ES. 
Primer 1: Ponovni uvoz po pasivnem oplemenitenju ali 
začasnem izvozu, pri čemer se dav čni dolg zara čuna 
davčnemu zastopniku.
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 840
 
Primer 2: Trošarinsko blago, ponovno uvoženo po opleme ­
nitenju in sproš čeno v prosti promet, za katerega 
velja oprostitev DDV pri dav čni dobavi v drugo 
državo članico. Sprostitvi v prosti promet takoj sledi 
gibanje v okviru odloga pla čila trošarin iz kraja 
ponovnega uvoza, ki ga za čne registrirani pošiljatelj 
v skladu s členom 17(1)(b) Direktive 2008/118/ES.  
▼M24  
68 Ponovni uvoz z delnim vnosom v doma čo porabo in hkratno spros ­
titvijo v prosti promet in vnosom blaga v postopek skladiš čenja, ki ni 
postopek carinskega skladiš čenja.  
Primer:  Predelani alkoholni napitki so ponovno uvoženi in 
dani v trošarinsko skladiš če. 
71 Vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja.  
Razlaga:  Vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja. 
Postopek na noben na čin ne dopuš ča hkratnega 
vnosa blaga v trošarinsko ali dav čno skladiš če. 
▼M35  
76 Vnos blaga v postopek carinskega skladiš čenja za pridobitev pla čila 
posebnih izvoznih nadomestil pred izvozom.  
Primer:  Odkoš čeno meso odraslega goveda moškega spola, 
dano v postopek carinskega skladiš čenja pred 
izvozom ( člen 4 Uredbe Komisije (ES) 
št. 1741/2006 z dne 24. novembra 2006 o pogojih 
za dodelitev posebnega izvoznega nadomestila za odkoščeno meso odraslega goveda moškega spola, 
dano v postopek carinskega skladiš čenja pred izvo ­
zom (
 1 ) 
77 Proizvodnja blaga pod nadzorom carinskih organov in pod carinsko 
kontrolo (v smislu člena 4(13) in člena (14) Zakonika) pred izvozom 
im plačilom izvoznih nadomestil.  
Primer:  Konzervirani proizvodi iz govejega in tele čjega mesa 
pod nadzorom carinskih organov in carinsko kontrolo pred izvozom ( člena 2 in 3 Uredbe Komisije (ES) 
št. 1731/2006 z dne 23. novembra 2006 o posebnih 
podrobnih pravilih, ki se uporabljajo pri izvoznih nadomestilih za nekatere konzervirane proizvode iz govejega in tele čjega mesa (
 2 ) 
▼M24  
78 Vnos blaga  ►C3 v prosto cono kontrolne vrste II. ◄ 
91 Vnos blaga v postopek predelave pod carinskim nadzorom.  ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 841  
( 1 ) UL L 329, 25.11.2006, str. 7. 
( 2 ) UL L 325, 24.11.2006, str. 12.
 92 Postopek predelave pod carinskim nadzorom v drugi državi članici 
(brez sprostitve v prosti promet v tej državi članici).(a)  
Razlaga:  Ta šifra se uporabi za evidentiranje postopkov za 
namene statistike o trgovini znotraj Skupnosti.  
Primer:  Blago iz tretje države se vnese v postopek predelave 
pod carinskim nadzorom v Belgiji (9100). Po 
postopku predelave je blago odpremljeno v Nem čijo 
za sprostitev v prosti promet (4092) ali nadaljnjo predelavo (9192).
 
B. Drugo podpolje  
1. Če se uporabi to polje za opredelitve postopka Skupnosti, je treba vanj 
vpisati šifro, sestavljeno iz črke, ki ji sledita dva alfanumeri čna znaka, od 
katerih prvi dolo ča kategorijo ukrepov na naslednji na čin: 
aktivno oplemenitenje Axx 
pasivno oplemenitenje Bxx oprostitev Cxx začasni uvoz Dxx 
kmetijski izdelki Exx 
drugo Fxx
 
Aktivno oplemenitenje (AO)  
(Člen 114 zakonika)  
Postopek Šifra  
Uvoz  
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
odloga) po predhodnem izvozu nadomestnih izdelkov, 
pridobljenih iz mleka in mle čnih izdelkov A01 
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
odloga) in namenjeno vojaški rabi v tujini A02 
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
odloga) in namenjeno za ponovni izvoz v epikontinentalni pas A03 
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
odloga) (le DDV) A04 
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
odloga) (le DDV) in namenjeno za ponovni izvoz v 
epikontinentalni pas A05 
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
povračila carine) in namenjeno vojaški rabi v tujini A06 
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
povračila carine) in namenjeno za ponovni izvoz v 
epikontinentalni pas A07 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 842
 
Postopek Šifra  
Blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja (sistem 
povračila carine) brez odloga trošarin. A08 
Izvoz  
Pridobljeni proizvodi iz mleka in mle čnih izdelkov A51 
Pridobljeni proizvodi, vneseni v postopek aktivnega ople ­
menitenja (sistem odloga) (le DDV) A52 
Pridobljeni proizvodi, vneseni v postopek aktivnega ople ­
menitenja in namenjeni za vojaško rabo v tujini A53 
Pasivno oplemenitenje (PO)  
(Člen 145 zakonika)  
Postopek Šifra  
Uvoz  
Pridobljeni proizvodi, ki se vra čajo v državo članico, v 
kateri so bile pla čane dajatve B01 
Pridobljeni proizvodi, ki se vra čajo po  ►C3 garancijskem 
popravilu ◄ B02 
Pridobljeni proizvodi, ki se vra čajo po  ►C3 garancijski 
zamenjavi ◄ B03 
Pridobljeni proizvodi, ki se vra čajo po pasivnem opleme ­
nitenju in odlogu DDV v primeru posebne uporabe B04 
Pridobljeni proizvodi, ki se vra čajo z delno oprostitvijo 
carinskih dajatev, če se stroški postopka predelave 
uporabijo pri obra čunu (člen 591) B05 
Izvoz  
Blago, uvoženo za AO in izvoženo za popravilo v 
postopku PO B51 
Blago, uvoženo za AO in izvoženo  ►C3 zaradi garan ­
cijske zamenjave ◄ B52 
PO na podlagi sporazumov s tretjimi državami, če je 
mogoče, v kombinaciji DDV in PO B53 
Samo DDV PO B54  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 843
 
Oprostitev  
(Uredba (ES) št. 1186/2009)  
Številka člena Šifra  
Oprostitev uvoznih dajatev  
Osebna lastnina fizi čnih oseb, ki prenašajo 
svoje obi čajno prebivališ če v Skupnost 3 C01 
Poročni in gospodinjski predmeti, uvoženi 
v primeru poroke 12(1) C02 
Običajna poro čna darila 12(2) C03 
Osebna lastnina, pridobljeno z dedovanjem 17 C04 Šolske uniforme, izobraževalno gradivo in 
s tem povezana gospodinjska oprema 21 C06 
Pošiljke zanemarljive vrednosti 23 C07 
Pošiljke, ki jih fizi čna oseba pošilja drugi 
fizični osebi 25 C08 
Proizvodna sredstva in druga oprema, 
uvožena pri prenosu dejavnosti iz tretje 
države v Skupnost 28 C09 
Proizvodna sredstva in druga oprema v 
lasti oseb, ki opravljajo svobodni poklic, 
ter pravnih oseb, ki opravljajo neprofitno dejavnost 34 C10 
Izobraževalno, znanstveno in kulturno 
gradivo; znanstveni instrumenti in naprave, navedeni v Prilogi I 42 C11 
Izobraževalno, znanstveno in kulturno 
gradivo; znanstveni instrumenti in naprave, navedeni v Prilogi II 43 C12 
Izobraževalno, znanstveno in kulturno 
gradivo; znanstveni instrumenti in naprave, 
uvoženi izklju čno v nekomercialne namene 
(vključno z rezervnimi deli, sestavnimi 
deli, dodatki in orodji) 44-45 C13 
Oprema, ki se uvaža za nekomercialne 
namene s strani ali v imenu institucije ali organizacije za znanstveno raziskovanje s 
sedežem zunaj Skupnosti 51 C14 
Laboratorijske živali ter biološke ali 
kemične snovi, namenjene za raziskave 53 C15 
Zdravilne u činkovine človeškega izvora ter 
reagenti za ugotavljanje krvnih skupin in 
tipizacijo tkiv 54 C16
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 844
 
Številka člena Šifra  
Instrumenti in naprave za medicinske 
raziskave, diagnostiko ali zdravljenje 57 C17 
Referenčne snovi za nadzor kakovosti 
zdravil 59 C18 
Farmacevtski izdelki, ki se uporabljajo na 
mednarodnih športnih prireditvah 60 C19 
Blago za dobrodelne ali človekoljubne 
organizacije 61 C20 
Predmeti iz Priloge III, ki so namenjeni 
slepim 66 C21 
Predmeti za slepe, navedeni v Prilogi IV, 
ki jih slepi uvozijo za lastno uporabo (vključno z rezervnimi deli, sestavnimi 
deli, dodatki in orodji) 67(1)(a) in 
67(2) C22 
Predmeti za slepe, navedeni v Prilogi IV, 
ki jih uvozijo nekatere ustanove ali orga ­
nizacije (vklju čno z rezervnimi deli, 
sestavnimi deli, dodatki in orodji) 67(1)(b) in 
67(2) C23 
Predmeti, namenjeni invalidnim osebam 
(razen slepim), ki jih invalidne osebe uvozijo za lastno uporabo (vklju čno z 
rezervnimi deli, sestavnimi deli, dodatki in 
orodji) 68(1)(a) in 
68(2) C24 
Predmeti, namenjeni invalidnim osebam 
(razen slepim), ki jih uvozijo nekatere 
ustanove ali organizacije (vklju čno z 
rezervnimi deli, sestavnimi deli, dodatki in orodji) 68(1)(b) in 
68(2) C25 
Blago, ki se uvozi za pomo č žrtvam nesre č 74 C26 
Častna odlikovanja ali nagrade 81 C27 
Darila, prejeta v okviru mednarodnih 
odnosov 82 C28 
Blago, namenjeno monarhom ali vodi ­
teljem držav 85 C29 
Vzorci blaga zanemarljive vrednosti, ki je 
uvoženo za pospeševanje prodaje 86 C30 
Tiskovine in oglaševalsko gradivo, 
uvoženo za pospeševanje prodaje 87-89 C31
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 845
 
Številka člena Šifra  
Proizvodi, uporabljeni ali porabljeni na 
sejmu ali podobni prireditvi 90 C32 
Blago, uvoženo za preglede, analizo ali 
preizkuse 95 C33 
Pošiljke, poslane organizacijam za varstvo 
avtorskih pravic ali industrijskih in komercialnih patentnih pravic 102 C34 
Turistična informativna literatura 103 C35 
Razni dokumenti in predmeti 104 C36 Pomožni materiali za natovarjanje in 
zaščito blaga med prevozom 105 C37 
Stelja, krma in krmila za živali med 
prevozom 106 C38 
Gorivo in maziva v kopenskih motornih 
vozilih in v posebnih zabojnikih 107 C39 
Materiali za pokopališ ča in spomenike 
vojnim žrtvam 112 C40 
Krste, pogrebne žare in okrasni pogrebni 
predmeti 113 C41  
Oprostitev pla čila izvoznih dajatev  
Udomačene živali, ki se izvažajo ob 
prenosu kmetijskih dejavnosti iz Skupnosti 
v tretjo državo 115 C51 
Krma in krmila za živali med izvozom 121 C52
 
▼C3 
Začasni uvoz  
▼M24  
(Zakonik in ta uredba)  
Postopek Člen iz te uredbe Šifra  
Palete 556 D01 
Zabojniki 557 D02 Prevozna sredstva 558 D03 Predmeti za osebno rabo in športne 
namene, ki jih uvažajo popotniki 563 D04 
Gradivo za razvedrilo pomorš čakov 564 D05 
Materiali za pomo č pri nesre čah 565 D06 
Medicinska, kirurška in laboratorijska 
oprema 566 D07
 ▼M40  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 846
 
Postopek Člen iz te uredbe Šifra  
Živali 567 D08 
Blago, namenjeno za dejavnosti, povezane 
z vzdrževanjem obmejnega pasu 567 D09 
Mediji za prenos zvoka, slik ali podatkov 568 D10 
Promocijsko gradivo 568 D11 Strokovna oprema 569 D12 Pedagoško gradivo in znanstvena oprema 570 D13 Embalaža, polna 571 D14 Embalaža, prazna 571 D15 Kalupi, matrice, bloki, risbe, skice, merilni 
instrumenti, instrumenti za preverjanje in testiranje ter drugi podobni predmeti 572 D16 
Posebno orodje in instrumenti 572 D17 
Blago, ki je predmet testiranj 573(a) D18 Blago, uvoženo na podlagi zadovoljivih 
rezultatov na vhodni kontroli, v povezavi s 
prodajno pogodbo 573(b) D19 
Blago, ki se uporabi za izvajanje testiranja 573(c) D20 
Vzorci 574 D21 Nadomestna sredstva za proizvodnjo 575 D22 Blago, ki se razstavi ali uporabi na javni 
prireditvi 576(1) D23 
Blago na ogled (dva meseca) 576(2) D24 
Umetniška dela, zbirateljski predmeti in 
starine 576(3a) D25 
Blago, uvoženo zaradi prodaje na dražbi 576(3b) D26 
Rezervni deli, dodatki in oprema 577 D27 Blago, uvoženo v posebnih situacijah brez 
ekonomskega u činka 578(b) D28 
Blago, ki se uvozi ob časno in ne za ve č 
kakor tri mesece 578(a) D29
 
Člen zakonika Šifra  
Začasni uvoz z delno oprostitvijo pla čila 
dajatev 142 D51  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 847
 
Kmetijski izdelki  
Postopek Šifra  
Uvoz  
▼M35  
Uporaba vrednosti na enoto za dolo čanje carinske vrednosti 
za nekatere vrste kvarljivega blaga ( člen 152(1)(a)a) E01 
▼M40  
Standardne uvozne vrednosti (na primer: Uredba (EU) 
št. 543/2011 E02 
▼M24  
Izvoz  
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo, na podlagi izvoznega potrdila (blago iz Priloge I) E51 
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo in ki ne potrebujejo izvoznega potrdila (blago iz Priloge I) E52 
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo, izvoženi v majhnih koli činah, ki ne potrebujejo 
izvoznega potrdila (blago iz Priloge I) E53 
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo, v skladu s potrdilom o nadomestilu (blago, ki ni 
navedeno v Prilogi I) E61 
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo in ki ne potrebujejo potrdila o nadomestilu (blago, ki ni navedeno v Prilogi I) E62 
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo, izvoženi v majhnih koli činah, brez potrdila o 
nadomestilu (blago, ki ni navedeno v Prilogi I) E63 
Kmetijski proizvodi, za katere se vloži zahtevek za nado ­
mestilo, izvoženi v majhnih koli činah, ki so zanemarljive 
za obračun minimalnih stopenj preverjanja E71
 
Drugo  
Postopek Šifra  
Uvoz  
Oprostitev pla čila uvoznih dajatev za vrnjeno blago ( člen 
185 zakonika) F01 
Oprostitev pla čila uvoznih dajatev (posebne okoliš čine, 
navedene v členu 844, 1: kmetijsko blago) F02 
Oprostitev pla čila uvoznih dajatev (posebne okoliš čine, 
navedene v členu 846, 2: popravilo ali obnovitev) F03 
Nadomestni izdelki, vrnjeni v Skupnost po predhodnem 
izvozu ali ponovnem izvozu ( člen 187 zakonika) F04 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 848
 
Postopek Šifra  
▼M40  
Gibanje trošarinskega blaga v okviru sporazuma o odlogu 
plačila trošarin iz kraja uvoza v skladu s členom 17(1)(b) 
Direktive 2008/118/ES. F06 
▼M24  
Predelava pod carinskim nadzorom, če se šteje, da so 
gospodarski pogoji izpolnjeni ( člen 552, 1, prvi podod ­
stavek) F11 
Oprostitev pla čila uvoznih dajatev za proizvode morskega 
ribolova in druge proizvode, pridobljene v teritorialnem morju tretje države z ladjami, ki so registrirane ali vpisane 
v seznam v državi članici in plujejo pod zastavo take 
države F21 
Oprostitev pla čila uvoznih dajatev za izdelke, pridobljene 
iz proizvodov morskega ribolova in drugih proizvodov, 
pridobljenih v teritorialnem morju tretje države na krovu predelovalnih ladij, ki so registrirane ali vpisane v seznam v državi članici in plujejo pod zastavo take države F22 
Blago, ki se po predhodnem vnosu v postopek pasivnega 
oplemenitenja vnese v postopek skladiš čenja brez odloga 
trošarin F31 
Blago, ki se po predhodnem vnosu v postopek aktivnega 
oplemenitenja vnese v postopek skladiš čenja brez odloga 
trošarin F32 
Blago, ki se po izvajanju nadzora tipa II v prosti coni 
vnese v postopek skladiš čenja brez odloga trošarin F33 
Blago, ki se po predhodnem vnosu v postopek predelave 
pod carinskim nadzorom vnese v postopek skladiš čenja 
brez odloga trošarin F34 
Sprostitev v prosti promet za blago za prireditve ali 
prodajo, ki je dano v  ►
C3 postopek za časnega uvoza, ◄ 
pri čemer se za obra čun uporabijo elementi obra čuna, 
veljavni ob sprejetju deklaracije za vnos v prosti promet F41 
Sprostitev v prosti promet za  ►C3 (stranske) pridobljene 
proizvode, ◄ če je treba uporabiti njihove carinske dajatve 
(člen 122(a) zakonika) F42 
Sprostitev v prosti promet za blago, dano v postopek 
aktivnega oplemenitenja, ali sprostitev v prosti promet za  
►C3 (stranske) pridobljene proizvode ◄ brez kompen ­
zacijskih obresti ( člen 519, odstavek 4) F43 
Izvoz  
Izvoz za vojaško rabo F51 
Oskrba F61 
Oskrba blaga, ki je upravi čeno do nadomestila F62  
▼M35  
Vnos v oskrbovalno skladiš če (členi 37 do 40 Uredbe 
Komisije (ES) št. 612/2009) (  1 )) F63 
▼M24  
Iznos iz oskrbovalnega skladiš ča za blago, namenjeno za 
oskrbo F64 
►M35  ( 1 ) UL L 186, 17.7.2009, str. 1. ◄ ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 849
 
2. Šifre za izklju čno državno uporabo morajo biti sestavljene iz numeri čnega 
znaka ter dveh alfanumeri čnih znakov, skladno z lastno nomenklaturo 
države članice.  
Polje 40: Skupna deklaracija/predlistina  
To polje je za alfanumeri čne (an..26) šifre. 
Vsaka šifra ima tri dele, ki so med seboj lo čeni s pomišljaji (-). Prvi del (a1) je 
sestavljen iz treh razli čnih črk in se uporablja za razlikovanje med tremi zgoraj 
omenjenimi kategorijami. Drugi del (an..3), ki je sestavljen iz kombinacije števil in/ali črk, služi za prepoznavanje vrste dokumenta. Tretji del (an..20) predstavlja 
navedbo, ki je potrebna za prepoznavanje dokumenta, bodisi identifikacijsko 
številko ali drug prepoznaven sklic.
 
1. Prvi del šifre (a1):  
skupna deklaracija, ki jo predstavlja „X“,  
▼C3 
začetna deklaracija pri poenostavljenih postopkih, ki jo predstavlja „Y“,  
▼M24  
prejšnji dokument, ki ga predstavlja „Z“.  
2. Drugi del šifre (an..3):  
S seznama okrajšav za dokumente se izbere okrajšava za dokument. 
Seznam zajema šifro „CLE“, ki pomeni „datum in sklic vpisa blaga v 
evidence“ ( člen 76(1)(c) zakonika). Datum se zapiše na naslednji na čin: 
llllmmdd.  
3. Tretji del šifre (an..20):  
Vpiše se identifikacijska številka ali drug prepoznaven sklic na dokument. 
Primeri: 
— Prejšnji dokument je tranzitni dokument T1, ki mu je namembni urad 
dodelil številko „238544“. Šifra je torej „Z-821-238544“ („Z“ za prejšnji dokument, „821“ za tranzitni postopek in „238544“ za registracijsko 
številko dokumenta (ali MRN za postopke NCTS)). 
— Blagovni manifest s številko „2222“ se uporabi kot skupna deklaracija. 
Šifra je „X-785-2222“ („X“ za skupno deklaracijo, „785“ za blagovni 
manifest in „2222“ za identifikacijsko številko manifesta). 
— Blago je bilo vpisano v evidence 14. februarja 2002. Šifra bo torej „Y- 
CLE-20020214-5“ („Y“ kaže, da je obstajala prvotna deklaracija, „CLE“ za vpis v evidence, „20020214“ za datum vpisa, pri čemer „2002“ 
označuje leto, „02“ mesec, „14“ dan v mesecu in „5“ je sklic na vpis 
v evidence).
 
Seznam okrajšav za dokumente  
Seznam zabojnikov 235 
Nakladnica (dobavnica) 270 Dobavnica 271
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 850
 
Proforma ra čun 325 
Trgovinski ra čun 380 
Interni tovorni list 703  
►C3 Glavni ladijski tovorni list (konosament) ◄ 704 
Ladijski tovorni list 705 Tovorni list CIM (železnica) 720  
►
C3 Spremni list v železniškem prometu SMGS ◄ 722 
Cestni tovorni list 730 Letalski tovorni list 740 Glavni letalski tovorni list 741 Odpremnica (poštne pošiljke) 750 Multimodalni/kombinirani transportni dokument 760 Blagovni manifest 785 Specifikacija k fakturi 787  
►
C3 Deklaracija za skupnostni tranzit – mešane pošiljke (T) ◄ 820 
Deklaracija za zunanji skupnostni tranzit (T1) 821 Deklaracija za notranji skupnostni tranzit (T2) 822 Kontrolni izvod T5 823 Zvezek TIR 952 Zvezek ATA 955 Datum in sklic vpisa blaga v evidence CLE Informativni list INF3 IF3 Informativni list INF8 IF8 Blagovni manifest za poenostavljeni postopek MNS Deklaracija za notranji skupnostni tranzit – člen 340 c, 1) T2F 
T2M T2M
 
▼M35  
Vstopna skupna deklaracija 355 
Skupna deklaracija za za časno skladiš čenje 337  
▼M24  
Drugo ZZZ 
Če se zgoraj navedeni dokument sestavi z uporabo EUL, bo okrajšava zajemala 
šifre, dolo čene za vpis v prvo podpolje polja 1 (IM, EX, CO in EU).  
Polje 43: ►C3 Šifra vrednotenja ◄ 
Določbe, ki se uporabljajo pri dolo čanju vrednosti uvoženega blaga, upoštevajo 
naslednje šifre:  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 851
 
Šifra Uporabljeni člen zakonika Metoda  
1 29(1) Transakcijska vrednost 
uvoženega blaga 
2 30(2)(a) Transakcijska vrednost enakega 
blaga 
3 30(2)(b) Transakcijska vrednost 
podobnega blaga 
4 30(2)(c) Deduktivna metoda vrednotenja 5 30(2)(d) Metoda izra čunane vrednosti 
6 31  ►
C3 Vrednotenje na osnovi 
razpoložljivih podatkov (metoda 
„fall-back“) ◄ 
Polje 44: ►C3 Dodatne informacije/ ◄ predložene listine/potrdila in 
dovoljenja  
1. ►C3 Dodatne informacije ◄ 
►C3 Dodatne informacije ◄ carinske narave se vpišejo s petmestno šifro. 
Tej šifri sledijo  ►C3 dodatne informacije, ◄ razen če zakonodaja 
Skupnosti ne dolo ča, da se namesto besedila uporabi šifra.  
▼M35  
Primer:  Deklarant lahko v polje 44 vpiše „RET-EXP“ ali šifro 30400 
(člen 793a(2)), s čimer navede, da želi, da se mu izvod 3 vrne.  
▼M24  
Zakonodaja Skupnosti dolo ča ►C3 vpis dodatnih informacij ◄ tudi za 
druga polja poleg polja 44. Vendar je treba  ►C3 te dodatne informacije ◄ 
zapisati v šifrirani obliki ob upoštevanju istih pravil, kakršna veljajo  
►C3 za dodatne informacije, ◄ ki se vpišejo v polje 44. Poleg tega se 
v polje 44  ►C3 vpišejo dodatne informacije, ◄ za katere zakonodaja 
Skupnosti ne dolo ča natančno polja, v katero se vpišejo.  
▼M35  
Vse vrste dodatnih informacij so navedene na koncu tega naslova.  
▼M24  
Države članice lahko zagotovijo uporabo  ►C3 nacionalnih dodatnih infor ­
macij, ◄ če se njihove šifre po sestavi razlikujejo od šifer za posebne 
zaznamke Skupnosti.  
2. Predložene listine, potrdila in dovoljenja  
▼M40  
(a) Listine, potrdila in skupnostna ali mednarodna dovoljenja ali druga skli ­
cevanja, ki se predložijo skupaj z deklaracijo, je treba vpisati v obliki 
šifre, sestavljene iz 4 alfanumeri čnih znakov, in ki jim po potrebi sledi 
identifikacijska številka ali drug identifikacijski podatek. Seznam listin, potrdil, dovoljenj in drugih sklicevanj ter njihove šifre je na voljo v podatkovni zbirki TARIC.
 
▼M24  
(b) Državne listine, potrdila in dovoljenja, ki se predložijo skupaj z dekla ­
racijo, je treba vpisati v obliki šifre, sestavljene iz numeri čnega znaka in 
3 alfanumeri čnih znakov (npr. 2123, 34d5), ki ji lahko sledi identifika ­
cijska številka ali drug prepoznaven sklic. Štirje znaki predstavljajo šifre, 
ki temeljijo na lastni nomenklaturi držav članic.  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 852
 
Polje 47: Obra čun dajatev  
Prvi stolpec:  Vrsta dajatve 
(a) Spodaj so navedene veljavne šifre: 
Carinske dajatve za industrijske izdelke A00 
Carinske dajatve za kmetijske proizvode A10 Dodatne dajatve A20 Dokončne protidampinške dajatve A30 
Začasne protidampinške dajatve A35 
Dokončne izravnalne dajatve A40 
Začasne izravnalne dajatve A45 
DDV B00 Kompenzacijske obresti (DDV) B10 Zamudne obresti (DDV) B20 Izvozne dajatve C00 
Izvozne dajatve za kmetijske proizvode C10 
Zamudne obresti D00 Kompenzacijske obresti  ►
C3 (npr. aktivno oplemeni ­
tenje) ◄ D10 
Dajatve, pobrane v imenu drugih držav E00 
(b) Šifre za izklju čno državno uporabo morajo biti sestavljene iz numeri čnega 
znaka ter dveh alfanumeri čnih znakov, skladno z lastno nomenklaturo države 
članice.  
Zadnji stolpec:  Način plačila 
Države članice lahko uporabljajo naslednje šifre: 
A: Gotovinsko pla čilo 
B: Plačilo s kreditno kartico 
C: Plačilo s čekom 
D: Drugo (npr. neposredna bremenitev  ►C3 transakcijskega ra čuna ◄ agenta) 
E: Odloženo ali preloženo pla čilo 
F: Odloženo pla čilo – carinski sistem 
G: Preloženo pla čilo – sistem DDV ( člen 23 Šeste direktive o DDV) 
H: Elektronsko nakazilo  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 853
 
J: Plačilo prek poštne uprave (poštni paket), ali druge službe javnega sektorja, 
ali vladne službe 
K: Dobropis dajatev ali povra čilo 
M: Jamstvo, tudi gotovinski polog P: Iz  ►
C3 transakcijskega ra čuna ◄ agenta 
R: Zavarovanje 
S: Lastni jamstveni ra čun 
T: Iz jamstvenega ra čuna agenta 
U: Iz jamstva agenta – stalno pooblastilo V: Iz jamstva agenta – posami čno pooblastilo 
O: Jamstvo pri intervencijski agenciji
 
Polje 49: Oznaka skladiš ča 
Vpiše se šifra z naslednjo tridelno sestavo: 
— črka, ki dolo ča tip skladiš ča v skladu z opisi iz člena 525 (a1). Za skladiš ča, 
ki niso zajeta v členu 525, se uporabijo naslednje šifre: 
Y za necarinsko skladiš če, 
Z za prosto cono ali prosto skladiš če, 
— identifikacijska številka, ki jo dodeli država članica pri izdaji dovoljenja (an..14), 
— šifra države za državo članico, ki dovoljenje izda, kakor je dolo čeno v polju 2 (a2).  
▼M33  
Polje 50: Glavni zavezanec  
Kadar se zahteva identifikacijska številka, se uporabi številka EORI, strukturirana 
kot je dolo čeno v opisu za polje 2.  
▼M24  
Polje 51: Predvideni uradi tranzita (in država)  
Uporabijo se šifre iz polja 29.  
Polje 52: Zavarovanje  
Šifre zavarovanja 
Spodaj so navedene veljavne šifre (n1):  
▼M26  
Situacija Oznaka Druge navedbe  
Za opustitev zavarovanja ( člen 94(4) 
Zakonika in člen 380(3) te uredbe) 0 — številka potrdila o opustitvi zava ­
rovanja  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 854
 
Situacija Oznaka Druge navedbe  
Za skupno zavarovanje 1 — številka potrdila o skupnem zava ­
rovanju 
— urad zavarovanja 
Za posamezno zavarovanje, ki ga ponudi 
garant 2 —  ►C2 številka zavarovanja ◄ 
— urad zavarovanja 
Za gotovinsko posamezno zavarovanje 3 
Za posamezno zavarovanje v obliki 
kuponov 4 — številka kupona za posamezno zava ­
rovanje 
Za opustitev zavarovanja, ko zavarovalni 
znesek ne presega 500 EUR (( člen 
189(5) Zakonika) 5 
Če se zavarovanje ne zahteva ( člen 95 
Zakonika) 6 
Če se zavarovanje ne zahteva za nekatere 
javne organe 8 
Za posamezno zavarovanje iz to čke 3 
Priloge 47a 9 —  ►C2 številka zavarovanja ◄ 
— urad zavarovanja  
▼M24  
Vpis držav pod naslov „ne velja za“: 
Uporabijo se šifre držav iz polja 2.  
Polje 53: Namembni urad (in država)  
Uporabijo se šifre iz polja 29.  
►C3 Dodatne informacije – ◄ šifra XXXXX  
Splošna kategorija – šifra 0xxxx  
Pravna podlaga Tema  ►C3 Dodatna 
informacija ◄ Polje Šifra  
Člen 497 § 3 Zahtevek za 
dovoljenje za dekla ­
racijo blaga za 
carinski postopek z ekonomskim učinkom „Poenostavljeno 
dovoljenje“ 44 00100 
Priloga 37 Nekateri izvozniki, 
prejemniki ali pred ­
listine „Drugo“ 2, 8 in 40 00200 
Priloga 37 Istovetnost 
deklaranta in pošil ­
jatelja „Pošiljatelj“ 14 00300
 ▼M26  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 855
 
Pravna podlaga Tema  ►C3 Dodatna 
informacija ◄ Polje Šifra  
Priloga 37 Istovetnost 
deklaranta in izvoznika „Izvoznik“ 14 00400 
Priloga 37 Istovetnost 
deklaranta in 
prejemnika „Prejemnik“ 14 00500
 
►C3 Ob uvozu ◄: šifra 1xxxx  
Člen Podro čje Posebni zaznamki Polje Šifra  
odstavek 1 člena 2 
Uredbe (ES) 
št. 1147/2002 Začasni odlog avto ­
nomnih dajatev „Uvoz z dokazilom 
o plovnosti“ 44 10100 
odstavek 1 člena 549 Zavrnitev aktivnega 
oplemenitenja (sistem odloga)  ►
C3 blago AO/O ◄ 44 10200 
odstavek 2 člena 549 Zavrnitev aktivnega 
oplemenitenja 
(sistem odloga) 
(posebni ukrepi trgovinske politike)  ►
C3 blago AO/O, 
trgovinska 
politika ◄ 44 10300 
550 Zavrnitev aktivnega 
oplemenitenja (povračilo carine)  ►
C3 blago AO/P ◄ 44 10400 
583 Za časni uvoz  ►C3 „blago ZU“ ◄ 44 10500  
▼M35  
Ob izvozu: šifra 3 xxxx  
Člen Podro čje Posebni zaznamki Polje Šifra  
298 Izvoz kmetijskega 
blaga – poseben 
namen: Člen 298 
Uredbe (EGS) 
št. 2454/93 Poseben 
namen: blago dekla ­
rirano za izvoz – uporaba kmetijskih 
izvoznih nadomestil 
izključena 44 30 300 
793a(2) Želim, da se mi 
izvod 3 vrne „RET-EXP“ 44 30 400
 ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 856
 
NASLOV III  
RAZPREDELNICA JEZIKOVNIH NAVEDB IN NJIHOVIH OZNAK  
Jezikovne navedbe Oznake  
— BG Ограничена  валидност  
— CS Omezená platnost 
— DA Begrænset gyldighed 
— DE Beschränkte Geltung 
— EE Piiratud kehtivus 
— EL Περιορισμένη  ισχύς  
— ES Validez limitada 
— FR Validité limitée  
►M45  — HR Ograni čena valjanost ◄ 
— IT Validità limitata 
— LV Ierobežots der īgums 
— LT Galiojimas apribotas 
— HU Korlátozott érvény ű 
— MT Validità limitata 
— NL Beperkte geldigheid 
— PL Ograniczona wa żność 
— PT Validade limitada 
— RO Validitate limitat ă 
— SL Omejena veljavnost 
— SK Obmedzená platnos ť 
— FI Voimassa rajoitetusti 
— SV Begränsad giltighet 
— EN Limited validity Omejena veljavnost – 99200 
— BG Освободено  
— CS Osvobození 
— DA Fritaget 
— DE Befreiung 
— EE Loobutud 
— EL Απαλλαγή  
— ES Dispensa 
— FR Dispense  
►M45  — HR Oslobo đeno ◄ 
— IT Dispensa 
— LV Der īgs bez zīmoga 
— LT Leista neplombuoti 
— HU Mentesség 
— MT Tne ħħija 
— NL Vrijstelling 
— PL Zwolnienie 
— PT Dispensa 
— RO Dispens ă 
— SL Opustitev Opustitev – 99201  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 857
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— SK Oslobodenie 
— FI Vapautettu — SV Befrielse — EN Waiver 
— BG Алтернативно  доказателство  
— CS Alternativní d ůkaz 
— DA Alternativt bevis — DE Alternativnachweis — EE Alternatiivsed tõendid 
— EL Εναλλακτική  απόδειξη  
— ES Prueba alternativa — FR Preuve alternative  
►
M45  — HR Alternativni dokaz ◄ 
— IT Prova alternativa — LV Alternat īvs pierādījums 
— LT Alternatyvusis įrodymas 
— HU Alternatív igazolás 
— MT Prova alternattiva — NL Alternatief bewijs 
— PL Alternatywny dowód 
— PT Prova alternativa — RO Prob ă alternativ ă 
— SL Alternativno dokazilo 
— SK Alternatívny dôkaz — FI Vaihtoehtoinen todiste — SV Alternativt bevis 
— EN Alternative proof Alternativno dokazilo – 99202 
— BG Различия : митническо  учреждение , където  
стоките  са представени  (наименование  и страна ) 
— CS Nesrovnalosti: ú řad, kterému bylo zboží p ředloženo 
….. (název a zem ě) 
— DA Forskelle: det sted, hvor varerne blev frembudt …… 
(navn og land) 
— DE Unstimmigkeiten: Stelle, bei der die Gestellung 
erfolgte …… (Name und Land) 
— EE Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati………….(nimi 
ja riik) 
— EL Διαφορές : εμπορεύματα  προσκομισθέντα  στο 
τελωνείο  …… (Όνομα  και χώρα ) 
— ES Diferencias: mercancías presentadas en la oficina 
…… (nombre y país) Razlike: urad, pri katerem je bilo 
blago predloženo … (naziv in država) – 99203
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 858
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— FR Différences: marchandises présentées au bureau …… 
(nom et pays)  
►M45  — HR Razlike: carinarnica kojoj je roba podnesena 
(naziv i … zemlja) ◄ 
— IT Differenze: ufficio al quale sono state presentate le 
merci …… (nome e paese) 
— LV Atš ķirības: muitas iest āde, kurā preces tika uzr ādītas 
(nosaukums un valsts) 
— LT Skirtumai: įstaiga, kuriai pateiktos prek ės (pava­
dinimas ir valstyb ė) 
— HU Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása 
megtörtént …… (név és ország) 
— MT Differenzi: uffi ċċju fejn l-o ġġetti kienu ppre żentati 
(isem u pajji ż) 
— NL Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aange ­
bracht …… (naam en land) 
— PL Niezgodno ści: urząd w którym przedstawiono towar 
(nazwa i kraj) 
— PT Diferenças: mercadorias apresentadas na estãncia 
…… (nome e país) 
— RO Diferen țe: mărfuri prezentate la biroul vamal 
…..(nume și țara) 
— SL Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo 
… (naziv in država) 
— SK Nezrovnalosti: úrad, ktorému bol tovar dodaný …… 
(názov a krajina). 
— FI Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty …… 
(nimi ja maa) 
— SV Avvikelse: tullkontor där varorna anmäldes …… 
(namn och land) 
— EN Differences: office where goods were presented …… 
(name and country) 
— BG Излизането  от ............... подлежи  на ограничения  
или такси  съгласно  Регламент /Директива /Решение  
№ …, 
— CS Výstup ze …………… podléhá omezením nebo 
dávkám podle na řízení/směrnice/rozhodnutí č … 
— DA Udpassage fra …………….. undergivet restriktioner 
eller afgifter i henhold til forordning/direktiv/ afgørelse nr. ... 
— DE Ausgang aus ……………..- gemäß Verordnung/ 
Richtlinie/Beschluss Nr. ... Beschränkungen oder Abgaben unterworfen. 
— EE … territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele ja 
maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr…. 
— EL Η έξοδος  από ……………. υποβάλλεται  σε περιο­  
ριορισμούς  ή σε επιβαρύνσεις  από τον Κανονισμό / 
την Οδηγία /την Απόφαση  αριθ. … Iznos iz … zavezan omejitvam ali 
obveznim dajatvam na podlagi 
Uredbe/Direktive/Odlo čbe št. … – 
99204
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 859
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— ES Salida de…………….. sometida a restricciones o 
imposiciones en virtud del (de la) Reglamento/ Directiva/Decisión no ... 
— FR Sortie de ……………….. soumise à des restrictions 
ou à des impositions par le règlement ou la directive/ 
décision n
 o ... 
►M45  — HR Izlaz iz podliježe … ograni čenjima ili pris ­
tojbama na temelju Uredbe/Direktive/Odluke 
br. … ◄ 
— IT Uscita dalla ………………… soggetta a restrizioni o 
ad imposizioni a norma del(la) regolamento/direttiva/ decisione n. ... 
— LV Izvešana no ……………., piem ērojot ierobežojumus 
vai maks ājumus saska ņā ar Regulu/Direkt īvu/ 
Lēmumu No…, 
— LT Išvežimui iš ................. taikomi apribojimai arba 
mokesčiai, nustatytiReglamentu/Direktyva/ 
Sprendimu Nr.…, 
— HU A kilépés………. területér ől a ...rendelet/irányelv/ 
határozat szerinti korlátozás vagy teher megfize ­
tésének kötelezettsége alá esik 
— MT Ħruġ mill-................... su ġġett għall-restrizzjonijiet 
jew ħlasijiet ta ħt Regola/Direttiva/De ċiżjoni Nru… 
— NL Bij uitgang uit de ………………zijn de beperkingen 
of heffingen van Verordening/Richtlijn/Besluit nr. ... 
van toepassing. 
— PL Wyprowadzenie z………………… . podlega ogranic ­
zeniom lub op łatom zgodnie z rozporz ądzeniem/ 
dyrektyw ą/decyzją nr … 
— PT Saída da ……………….. sujeita a restrições ou a impo ­
sições pelo(a) Regulamento/Directiva/Decisão n.
 o ... 
— RO Ie șire din....... supus ă restricțiilor sau impozitelor prin 
Regulamentul/Directiva/Decizia nr … 
— SL Iznos iz … zavezan omejitvam ali obveznim 
dajatvam na podlagi Uredbe/Direktive/Odlo čbe št. … 
— SK Výstup z........................... podlieha obmedzeniam alebo 
platbám pod ľa nariadenia/smernice/rozhodnutia č …. 
— FI …………….. vientiin sovelletaan asetuksen/direk ­
tiivin/päätöksen N:o ... mukaisia rajoituksia tai maksuja 
— SV Utförsel från ………………… underkastad restrik ­
tioner eller avgifter i enlighet med förordning/ direktiv/beslut nr ... 
— EN Exit from ………………… subject to restrictions or 
charges under Regulation/Directive/Decision No ... 
— BG Освободено  от задължителен  маршрут , 
— CS Osvobození od stanovené trasy 
— DA Fritaget for bindende transportrute — DE Befreiung von der verbindlichen Beförderungsroute 
— EE Ettenähtud marsruudist loobutud Opustitev predpisane poti – 99205
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 860
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— EL Απαλλαγή  από την υποχρέωση  τήρησης  συγκεκ­  
ριμένης  διαδρομής  
— ES Dispensa de itinerario obligatorio — FR Dispense d'itinéraire contraignant  
►
M45  — HR Oslobo đeno od propisanog plana puta ◄ 
— IT Dispensa dall' itinerario vincolante — LV At ļauts novirz īties no noteikt ā maršruta 
— LT Leista nenustatyti maršruto 
— HU El őírt útvonal alól mentesítve 
— MT Tne ħħija ta' l-itinerarju preskitt 
— NL Geen verplichte route 
— PL Zwolniony z wi ążącej trasy przewozu 
— PT Dispensa de itinerário vinculativo — RO Dispens ă de la itinerarul obligatoriu 
— SL Opustitev predpisane poti 
— SK Oslobodenie od predpísanej trasy — FI Vapautettu sitovan kuljetusreitin noudattamisesta 
— SV Befrielse från bindande färdväg 
— EN Prescribed itinerary waived 
— BG Одобрен  изпращач  
— CS Schválený odesílatel — DA Godkendt afsender 
— DE Zugelassener Versender 
— EE Volitatud kaubasaatja — EL Εγκεκριμένος  αποστολέας  
— ES Expedidor autorizado 
— FR Expéditeur agréé  
►
M45  — HR Ovlašteni pošiljatelj ◄ 
— IT Speditore autorizzato 
— LV Atz ītais nosūtītājs 
— LT Įgaliotas siunt ėjas 
— HU Engedélyezett feladó 
— MT Awtorizzat li jibg ħat 
— NL Toegelaten afzender — PL Upowa żniony nadawca Pooblaščeni pošiljatelj – 99206
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 861
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— PT Expedidor autorizado 
— RO Expeditor agreat 
— SL Pooblaš čeni pošiljatelj 
— SK Schválený odosielate ľ 
— FI Valtuutettu lähettäjä 
— SV Godkänd avsändare 
— EN Authorised consignor 
— BG Освободен  от подпис  
— CS Podpis se nevyžaduje 
— DA Fritaget for underskrift — DE Freistellung von der Unterschriftsleistung 
— EE Allkirjanõudest loobutud 
— EL Δεν απαιτείται  υπογραφή  
— ES Dispensa de firma 
— FR Dispense de signature  
►
M45  — HR Oslobo đeno potpisa ◄ 
— IT Dispensa dalla firma 
— LV Der īgs bez paraksta 
— LT Leista nepasirašyti — HU Aláírás alól mentesítve 
— MT Firma mhux me ħtieġa 
— NL Van ondertekening vrijgesteld — PL Zwolniony ze sk ładania podpisu 
— PT Dispensada a assinatura 
— RO Dispens ă de semn ătură 
— SL Opustitev podpisa — SK Oslobodenie od podpisu 
— FI Vapautettu allekirjoituksesta 
— SV Befrielse från underskrift — EN Signature waived Opustitev podpisa – 99207 
— BG ЗАБРАНЕНО  ОБЩО  ОБЕЗПЕЧЕНИЕ  
— CS ZÁKAZ SOUBORNÉ JISTOTY — DA FORBUD MOD SAMLET KAUTION PREPOVEDANO SKUPNO 
ZAVAROVANJE – 99208
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 862
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— DE GESAMTBÜRGSCHAFT UNTERSAGT 
— EE ÜLDTAGATISE KASUTAMINE KEELATUD 
— EL ΑΠΑΓΟΡΕΥΕΤΑΙ  Η ΣΥΝΟΛΙΚΗ  ΕΓΓΥΗΣΗ  
— ES GARANTÍA GLOBAL PROHIBIDA 
— FR GARANTIE GLOBALE INTERDITE  
►M45  — HR ZABRANJENO ZAJEDNI ČKO JAMSTVO ◄ 
— IT GARANZIA GLOBALE VIETATA 
— LV VISP ĀRĒJS GALVOJUMS AIZLIEGTS 
— LT NAUDOTI BENDR ĄJĄ GARANTIJ Ą 
UŽDRAUSTA 
— HU ÖSSZKEZESSÉG TILOS 
— MT MHUX PERMESSA GARANZIJA KOMPRENSIVA 
— NL DOORLOPENDE ZEKERHEID VERBODEN 
— PL ZAKAZ KORZYSTANIA Z GWARANCJI GENE ­
RALNEJ 
— PT GARANTIA GLOBAL PROIBIDA 
— RO GARAN ȚIA GLOBAL Ă INTERZIS Ă 
— SL PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE 
— SK ZÁKAZ CELKOVEJ ZÁRUKY 
— FI YLEISVAKUUDEN KÄYTTÖ KIELLETTY 
— SV SAMLAD SÄKERHET FÖRBJUDEN 
— EN COMPREHENSIVE GUARANTEE PROHIBITED 
— BG ИЗПОЛЗВАНЕ  БЕЗ ОГРАНИЧЕНИЯ  
— CS NEOMEZENÉ POUŽITÍ 
— DA UBEGRÆNSET ANVENDELSE 
— DE UNBESCHRÄNKTE VERWENDUNG 
— EE PIIRAMATU KASUTAMINE 
— ΕL ΑΠΕΡΙΟΡΙΣΤΗ  ΧΡΗΣΗ  
— ES UTILIZACIÓN NO LIMITADA 
— FR UTILISATION NON LIMITEE  
►M45  — HR NEOGRANI ČENA UPORABA ◄ 
— IT UTILIZZAZIONE NON LIMITATA 
— LV NEIEROBEŽOTS IZMANTOJUMS 
— LT NEAPRIBOTAS NAUDOJIMAS 
— HU KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ES Ő HASZNÁLAT 
— MT U ŻU MHUX RISTRETT NEOMEJENA UPORABA – 
99209  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 863
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— NL GEBRUIK ONBEPERKT 
— PL NIEOGRANICZONE KORZYSTANIE 
— PT UTILIZAÇÃO ILIMITADA 
— RO UTILIZARE NELIMITAT Ă 
— SL NEOMEJENA UPORABA — SK NEOBMEDZENÉ POUŽITIE 
— FI KÄYTTÖÄ EI RAJOITETTU 
— SV OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING — EN UNRESTRICTED USE 
— BG Разни  
— CS R ůzní 
— DA Diverse 
— DE Verschiedene 
— EE Erinevad — EL Διάφορα  
— ES Varios 
— FR Divers  
►
M45  — HR Razni ◄ 
— IT Vari 
— LV Daž ādi 
— LT Įvairūs 
— HU Többféle 
— MT Diversi 
— NL Diverse — PL Ró żne 
— PT Diversos 
— RO Diver și 
— SL Razno — SK Rôzne 
— FI Useita 
— SV Flera — EN Various Razno – 99211 
— BG Насипно  
— CS Voln ě loženo 
— DA Bulk 
— DE Lose Razsuto – 99212
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 864
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— EE Pakendamata 
— EL Χύμα  
— ES A granel 
— FR Vrac  
►M45  — HR Rasuto ◄ 
— IT Alla rinfusa 
— LV Berams — LT Nesupakuota — HU Ömlesztett 
— MT Bil-kwantitá 
— NL Los gestort — PL Luzem 
— PT A granel 
— RO Vrac — SL Razsuto 
— SK Vo ľne 
— FI Irtotavaraa — SV Bulk — EN Bulk 
— BG Изпращач  
— CS Odesílatel — DA Afsender — DE Versender 
— EE Saatja 
— EL Αποστολέας  
— ES Expedidor 
— FR Expéditeur  
►
M45  — HR Pošiljatelj ◄ 
— IT Speditore — LV Nos ūtītājs 
— LT Siunt ėjas 
— HU Feladó — MT Min jikkonsenja 
— NL Afzender 
— PL Nadawca — PT Expedidor 
— RO Expeditor Pošiljatelj – 99213
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 865
 
Jezikovne navedbe Oznake  
— SL Pošiljatelj 
— SK Odosielate ľ 
— FI Lähettäjä 
— SV Avsändare — EN Consignor
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 866
 
PRILOGA 38a  
CARINSKA DEKLARACIJA ZA PRIJAVLJENO PRTLJAGO
  ▼M6 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 867
 
PRILOGA 38b  
Postopek iz člena 290c(1)  
Za uporabo člena 290c pooblaš čeni tehtalci dolo čijo neto težo vsake pošiljke 
svežih banan na vsakem kraju raztovarjanja skladno z naslednjim postopkom: 
1. Določi se vzorec enot embalaže po blagovni znamki in poreklu. Vzorec enot 
pakiranih banan, ki jih je treba stehtati, je reprezentativni vzorec pošiljke 
svežih banan. Vsebuje vsaj spodaj navedene koli čine: 
Število enot pakiranih banan 
(po vrsti embalaže in poreklu) Število enot pakiranih banan, 
ki jih je treba pregledati  
— do 400 5 
— od 401 do 700 7 
— od 701 do 1 000 10 
— od 1 001 do 2 000 13 — od 2 001 do 4 000 15 
— od 4 001 do 6 000 18 
— več kot 6 000 21 
2. Neto teža se dolo či na naslednji na čin: 
(a) s tehtanjem vsake enote pakiranih banan, ki jih je treba pregledati (bruto 
teža); 
(b) po odpiranju najmanj ene enote pakiranih banan se izra čuna teža 
embalaže; 
(c) teža embalaže velja za vso embalažo enake vrste in porekla ter se odšteje 
od teže vseh enot stehtanih pakiranih banan; 
(d) povpre čna neto teža na enoto pakiranih banan, ki se za vsako vrsto in 
poreklo ugotovi na podlagi teže preverjenih vzorcev, je osnova za 
določanje neto teže pošiljke svežih banan. 
3. Kadar carinski organ potrdil o tehtanju ne preveri isto časno, je neto teža iz 
potrdila o tehtanju za carinske organe sprejemljiva, če razlika med deklarirano 
neto težo in povpre čno neto težo, ki so jo dolo čili carinski organi, ni ve čja ali 
manjša od 1 %. 
4. Carinskemu uradu, kateremu se predloži deklaracija o dajanju v prosti promet, 
se predloži tudi potrdilo o tehtanju banan. Carinski organi uporabijo rezultate vzorčenja, prikazane v potrdilu o tehtanju banan, za celotno pošiljko svežih 
banan, na katero se nanaša navedeno potrdilo.
 ▼M28  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 868
 
PRILOGA 38c
  ▼M28  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 869
 
PRILOGA 38d  
(iz člena 4o)  
Podatki, ki se obdelujejo v centralnem sistemu iz člena 4o(1)  
1. Številka EORI iz člena 1(16). 
2. Polno ime osebe. 3. Naslov sedeža/kraja prebivališ ča: popolni naslov kraja, v katerem ima oseba 
sedež/prebivališ če, vključno z oznako države ali ozemlja (šifra države ISO 
alpha-2, če je na voljo, kakor je opredeljena v polju 2 naslova II Priloge 38). 
4. Identifikacijske številke DDV, kadar jih države članice dodelijo. 
5. Kadar je to primerno, pravni status, kakor je naveden v dokumentu o usta ­
novitvi. 
6. Datum ustanovitve ali, pri fizi čni osebi, datum rojstva. 
7. Vrsta osebe (fizi čna oseba, pravna oseba, združenje oseb iz člena 4(1) 
carinskega zakonika) v obliki oznak. Ustrezne oznake so navedene spodaj: 
1. fizična oseba; 
2. pravna oseba; 3. združenje oseb iz člena 4(1) carinskega zakonika. 
8. Kontaktne informacije: ime kontaktne osebe, naslov in naslednji podatki: 
številka telefona, številka faksa, elektronski naslov. 
9. Če oseba nima sedeža na carinskem obmo čju Skupnosti: identifikacijska 
številka oziroma številke, kadar so jih pristojni organi tretje države, s katero velja sporazum o medsebojni upravni pomo či pri carinskih zadevah, 
dodelili zadevni osebi za carinske namene. Ta identifikacijska številka 
oziroma številke vklju čujejo oznako države ali ozemlja (šifra države ISO 
alpha-2, če je na voljo, kakor je opredeljena v polju 2 naslova II Priloge 38). 
10. Kadar je to primerno, glavna koda gospodarske dejavnosti na štirimestni 
ravni v skladu s statisti čno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v 
Evropski skupnosti (NACE) iz poslovnega registra zadevne države članice. 
11. Kadar je to primerno, datum poteka veljavnosti številke EORI. 
12. Soglasje o objavi osebnih podatkov iz to čk 1, 2 in 3, če je bilo dano.
 
▼M18  __________  ▼M33  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 870
 
PRILOGA 42  
RUMENA NALEPKA
  
Barva:  črne črke na rumeni podlagi.  
▼M49  __________  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 871
 
PRILOGA 42b  
RUMENA NALEPKA
  
Barva:  črne črke na rumeni podlagi.  ▼M13  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 872
 
PRILOGA 43  
OBRAZEC T2M
  ▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 873
 
▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 874
 
▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 875
 
PRILOGA 44  
OPOMBE  
(dodati zvezku z obrazci T2M)  
I. Splošno  
1. Namen obrazca T2M je ob vstopu na carinsko obmo čje Skupnosti 
dokazati skupnostni status za ulov, ki so ga ribiška plovila Skupnosti opravila zunaj teritorialnih voda države ali ozemlja, ki ni del carinskega območja Skupnosti, in/ali blago, dobljeno iz takih ulovov z oplemeni ­
tenjem, opravljenim na krovu ribiškega plovila Skupnosti, ki je ulov 
opravilo, drugega ribiškega plovila Skupnosti ali predelovalne ladje Skup ­
nosti. 
2. Ribiško plovilo Skupnosti je plovilo, registrirano in vodeno v delu 
ozemlja države članice, ki je del carinskega obmo čja Skupnosti, pluje 
pod zastavo države članice, opravi ulov in ga lahko oplemeniti na 
krovu. Predelovalna ladja Skupnosti je plovilo, podobno registrirano ali 
vodeno, na krovu katere se opravi oplemenitenje samo pretovorjenega ulova. 
3. Ta zvezek vsebuje 10 obrazcev, vsakega sestavljata izvirnik in izvod. 
Izvodov se ne sme lo čiti od zvezka. 
4. Zvezek je treba predložiti, kadar koli to zahtevajo carinski organi. 5. Zvezek je treba vrniti carinskim organom, ki so ga izdali, ko ladja, za 
katero je bil izdan, preneha izpolnjevati predpisane pogoje, ko so bili uporabljeni vsi obrazci, vsebovani v zvezku, ali pote če njegova 
veljavnost.
 
II. Avtentifikacija obrazcev T2M  
6. Obrazce je treba izpolniti s pisalnim strojem ali čitljivo z roko; če z roko, 
s črnilom in s tiskanimi črkami. Brisanje ali pisanje prek nista dovoljena. 
Spremembe je treba narediti tako, da se pre črtajo nepravilne podrobnosti 
in, kjer ustreza, dodajo zahtevane. Vse take spremembe mora potrditi oseba, ki je podpisala spremenjeno izjavo. 
7. Polja 1 do 3 obrazca mora izpolniti navedena oseba v jeziku, v katerem je 
obrazec natisnjen. Polja 4 do 12 obrazca je treba izpolniti v enem od 
uradnih jezikov Skupnosti. 
8. Veljavnost obrazcev T2M, vsebovanih v zvezku, je zagotovljena, če je v 
polju A izvirnikov in izvodov zaznamek organa, odgovornega za regis ­
triranje ribiškega plovila Skupnosti, za katerega je bil zvezek izdan. Zvezek je veljaven dve leti od datuma, navedenega na strani 2 platnic.
 
III. Uporaba obrazcev T2M  
9. Kapitan ribiškega plovila Skupnosti mora izpolniti polja 4, 5 in/ali 
polja 6, 7, 8 in izpolniti ter podpisati izjavo v polju 9 izvirnika in 
izvoda obrazca T2M vsakokrat, ko: 
— se blago, ki je rezultat oplemenitenega ulova na krovu, izkrca v 
pristanišču carinskega obmo čja Skupnosti ali na nekem drugem 
delu, s katerega bo odšlo na to obmo čje, ▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 876
 
— se ulov in/ali blago pretovori na neko drugo ribiško plovilo Skup ­
nosti, predelovalno ladjo Skupnosti — kadar se ulov oplemeniti na 
krovu — ali neko drugo plovilo, ki prevaža ulov in/ali blago brez nadaljnjega oplemenitenja neposredno v pristaniš če na carinskem 
območju Skupnosti ali v pristaniš če, ki ni na carinskem obmo čju 
Skupnosti, od koder bo odšlo na to obmo čje. V tem primeru mora 
kapitan ribiškega plovila Skupnosti in kapitan plovila, na katerega je bil ulov in/ali blago pretovorjeno, izpolniti in podpisati polje 10 izvirnika in izvoda. 
10. Kjer ustreza, mora kapitan plovila, na katero je bil pretovorjen ulov z 
ribiškega plovila Skupnosti, da bi se na krovu opravilo oplemenitenje, 
izpolniti polja 6, 7 in 8 ter izpolniti in podpisati izjavo v polju 11 
izvirnika, kadar koli: 
— se blago, ki je rezultat oplemenitenja na krovu, izkrca v pristaniš ču 
carinskega obmo čja Skupnosti ali v nekem pristaniš ču, ki ni na 
carinskem obmo čju Skupnosti, iz katerega bo odšlo na to obmo čje, 
— se blago pretovori na neko drugo plovilo, ki ga prevaža brez nadal ­
jnjega oplemenitenja neposredno v pristaniš če na carinskem obmo čju 
Skupnosti ali v pristaniš če, ki ni na carinskem obmo čju Skupnosti, 
od koder bo odšlo na to obmo čje. V tem primeru mora kapitan 
ribiškega plovila Skupnosti in kapitan plovila, na katero je bilo 
blago pretovorjeno, izpolniti in podpisati polje 12 izvirnika. 
11. Kadar je ulov ali blago odšlo v državo ali na ozemlje, ki ni del 
carinskega obmo čja Skupnosti, preden je bilo prepeljano na carinsko 
območje Skupnosti, morajo carinski organi te države ali ozemlja 
izpolniti in podpisati polje 13 obrazca. Če del ulova ali blaga ne gre 
na carinsko obmo čje Skupnosti, je treba v polje „Opombe“ obrazca 
vnesti ime, vrsto, bruto maso in rabo ali uporabo, dodeljeno tem pošiljkam. 
12. Kadar koli se ulov in/ali blago pretovori za pošiljanje na carinsko 
območje Skupnosti, ga mora spremljati izvirnik obrazca T2M.
 
IV. Uporaba „izpiskov“ obrazcev T2M  
Kadar se ulov in/ali blago prepelje v državo in ali ozemlje, ki ni del 
carinskega obmo čja Skupnosti, da bi bilo pozneje spet poslano na to 
območje v delnih pošiljkah. 
13. Iz zvezka, izdanega za to ribiško plovilo, ki je opravilo ulov in/ali ga 
predelalo v blago, je treba vzeti toliko izvirnikov obrazcev T2M, kot je delnih pošiljk, jih jasno ozna čiti z besedami „izpisek“ in navedbo 
obrazca T2M za prvotno pošiljko. Te informacije je treba vpisati tudi 
v izvode „izpiskov“, ki morajo ostati v zvezku. 
14. Za vsako delno pošiljko: 
— je treba izpolniti polja 4, 5 in/ali 6, 7, 8 „izpiska“ T2M in navesti 
količine ulova in/ali dostavljenega blaga,
 ▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 877
 
— je treba na izvirniku obrazca „izpisek“ izpolniti polje 13, ki ga 
potrdijo in podpišejo carinski organi ustrezne države ali ozemlja, 
— je treba v polje „Opombe“ prvotnega obrazca T2M vnesti število in 
vrsto paketov, bruto maso, rabo ali uporabo, dolo čeno za pošiljko ter 
število in datum obrazca „izpisek“, 
— mora obrazec „izpisek“ spremljati pošiljko ulova in/ali blaga. 
15. Kadar je bil ves ulov in/ali blago, zajeto v prvotnem obrazcu T2M, 
poslano na carinsko obmo čje Skupnosti, morajo carinski organi 
ustrezne države ali ozemlja izpolniti, potrditi in podpisati polje 13 obrazca. Ta obrazec je treba poslati uradu, ki je izdal zvezek T2M. Če del ulova ali blaga ne gre na carinsko obmo čje Skupnosti, je treba 
v polje „Opombe“ na obrazcu vpisati ime, vrsto in bruto maso ustreznih 
pošiljk ter dodeljeno rabo ali uporabo.
 
V. Zaključek obrazcev T2M  
16. Vse izvirne obrazce T2M (prvotne ali izpiske) je treba predložiti 
carinskemu uradu, kjer je bil ulov ali blago, na katerega se nanašajo, 
vnesen na carinsko obmo čje Skupnosti. Vendar, kjer je bil tak ulov ali 
blago vnesen na carinsko obmo čje Skupnosti s tranzitnim postopkom in 
se je ustrezni postopek za čel zunaj tega ozemlja, je treba obrazce T2M 
za ta postopek predložiti namembnemu carinskemu uradu.  ▼M7 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 878
 
PRILOGA 44a  
POJASNJEVALNA OPOMBA K NAKLADNICI  
NASLOV I  
SPLOŠNO  
▼M32  
1. Opredelitev 
1.1 Nakladnica pomeni dokument z zna čilnostmi, ki so opisane v tej prilogi. 
1.2 Uporabi se lahko skupaj s tranzitno deklaracijo v okviru uporabe člena 353(2).  
▼M19  
2. Obrazec nakladnice 
2.1 Kot nakladnica se lahko uporablja samo sprednja stran obrazca. 
2.2 Zna čilnosti nakladnice so naslednje: 
(a) naslov „Nakladnica“; 
(b) polje dimenzij 70 x 55 milimetrov, razdeljeno na zgornji del, ki meri 
70 × 15 milimetrov, in spodnji del, ki meri 70 x 40 milimetrov; 
(c) stolpci z naslovi v naslednjem zaporedju: 
— zaporedna številka, 
— oznake, številke, število in vrsta tovorkov, opis blaga, — država odpreme/izvoza, 
— bruto teža (kg), 
— prostor za uradne zaznamke. Uporabniki lahko prilagodijo širino stolpcev svojim potrebam. Stolpec 
z naslovom „prostor za uradne zaznamke“ pa mora biti vsaj 30 mili ­
metrov širok. Uporabniki lahko tudi sami odlo čajo, kako bodo 
uporabili prostor, ki ni naveden v to čkah (a), (b) in (c). 
2.3 Takoj za zadnjim vnosom je treba potegniti vodoravno črto, prazna polja 
pa je treba pre črtati in tako prepre čiti naknadno vpisovanje.
 
NASLOV II  
PODATKI, KI SE VNAŠAJO V RAZNE NASLOVE  
1. Polje  
1.1 Zgornji del 
Če nakladnica spremlja tranzitno deklaracijo, glavni zavezanec v zgornji 
del polja vpiše „T1“, „T2“ ali „T2F“.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 879
 
Če nakladnica spremlja dokument T2L, udeleženec v zgornji del polja 
vpiše „T2L“ ali „T2LF“.  
1.2 Zgornji del 
V ta del polja se vpišejo podatki iz odstavka 4 naslova III spodaj.  
2. Stolpci  
2.1 Zaporedna številka 
Pred vsako postavko na nakladnici mora biti zaporedna številka.  
2.2 Oznake, številke, število in vrsta tovorkov, opis blaga 
Potrebni podatki se navedejo v skladu s prilogama 37 in 38.  
▼M21  
Kadar tranzitno deklaracijo spremlja tovorni list, mora ta list vsebovati 
podatke iz polj 31 (tovorki in opis blaga), 40 (skupna deklaracija/predlis ­
tina), 44 (posebni zaznamki/predložene listine, potrdila in dovoljenja) ter 
— če je primerno - 33 (tarifna oznaka) in 38 (neto masa v kg) tranzitne 
deklaracije.  
▼M19  
2.3 Država odpreme/izvoza 
Vpiše se ime države članice, iz katere se blago odpremi ali izvozi. 
To polje se ne izpolnjuje, če nakladnica spremlja dokument T2L.  
2.4 Bruto masa v kilogramih 
Vpišejo se podatki iz polja 35 enotne upravne listine (glej Prilogo 37).  
NASLOV III  
UPORABA NAKLADNIC  
1. Tranzitne deklaracije ne spremljata nujno ne nakladnica in ne eden ali ve č 
dopolnilnih listov. 
2. ►M21  Kadar se uporablja tovorni list, se polja 15 (država odpreme/iz ­
voza), 32 (zaporedna številka postavke), 33 (tarifna oznaka), 35 (bruto masa v kg), 38 (neto masa v kg), 40 (skupna deklaracija/predlistina) ter 
— kadar je to primerno - 44 (posebni zaznamki/predložene listine, potrdila 
in dovoljenja) tranzitne deklaracije pre črtajo, v polje 31 (tovorki in opis 
blaga) pa se ne smejo vnašati oznake, številke, števila in vrste tovorkov ali opis blaga. ◄ Napotilo k zaporedni številki in oznaka razli čnih nakladnic 
se vpiše v polje 31 (Tovorki in opis blaga) tranzitne deklaracije. 
3. Nakladnico je treba izpolniti v enakem številu izvodov kakor obrazec, na 
katerega se nanaša.
 
▼M22  __________  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 880
 
4. Če je tranzitna deklaracija registrirana, mora imeti nakladnica isto 
registrsko številko kakor obrazec, na katerega se nanaša. Ta številka se 
vpiše z žigom, ki vsebuje naziv urada odhoda, ali ro čno. Če se vpisuje 
ročno, jo je treba potrditi z uradnim žigom urada odhoda. 
Uradniku iz urada odhoda ni treba podpisati obrazcev. 
5. Kadar je enemu obrazcu, ki se uporablja za skupnostni tranzit, priloženih 
več nakladnic, morajo biti na njih navedene zaporedne številke, ki jih 
dodeli glavni zavezanec, število priloženih nakladnic pa se vpiše v polje 
4 (Nakladnice) navedenega obrazca. 
6. Dolo čbe odstavkov 1 do 5 se uporabljajo, kakor je to primerno, če so 
nakladnice priložene dokumentu T2L ali T2LF.  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 881
 
PRILOGA 44b  
DOLOČBE O OBRAZCIH, KI SE UPORABLJAJO V SKUPNOSTNEM 
TRANZITU  
V tej prilogi so opisane zna čilnosti obrazcev, ki se uporabljajo v skupnostnem 
tranzitu poleg enotne upravne listine.  
1. Nakladnice  
1.1 Za obrazce je treba uporabiti pisalni papir s težo najmanj 40 g/m  2 , ki mora 
biti dovolj trden, da se pri normalni uporabi ne strga ali me čka. Barvo 
papirja lahko izberejo udeleženci. 
1.2 Format obrazca je 210 × 297 milimetrov, lahko je krajši za najve č 5 
milimetrov in daljši za najve č 8 milimetrov.  
2. Potrdilo o prehodu  
2.1 Za obrazce je treba uporabiti pisalni papir s težo najmanj 40 g/m  2 , ki mora 
biti dovolj trden, da se pri normalni uporabi ne strga ali me čka. Papir mora 
biti bele barve. 
2.2 Format obrazca je 210 × 148 milimetrov.  
3. Potrdilo o prejemu  
▼M32  
3.1 Obrazci se natisnejo na dovolj trden papir, ki se pri normalni uporabi ne 
trga ali me čka. Papir je bele barve.  
▼M19  
3.2 Format obrazca je 148 × 105 milimetrov.  
4. Posamezno zavarovanje  
4.1 Za obrazce je treba uporabiti brezlesni pisalni papir s težo najmanj 55 
g/m  2 . Papir je treba pretiskati z rde čo giljošo, na kateri se vidi vsako 
mehansko ali kemi čno ponarejanje. Papir mora biti bele barve. 
4.2 Format obrazca je 148 × 105 milimetrov.  
▼M32  
4.3 Na obrazcih so navedeni naziv in naslov tiskarne ali oznaka, po kateri jo je 
mogoče identificirati, ter identifikacijska številka.  
▼M19  
5. Potrdila o skupnem zavarovanju in opustitvi zavarovanja  
5.1 Za obrazce potrdila o skupnem zavarovanju ali opustitvi zavarovanja, v 
nadaljnjem besedilu „potrdila“, je treba uporabiti bel brezlesni papir s težo 
najmanj 100 g/m  2 . Papir je treba na obeh straneh pretiskati z giljošo, na 
kateri se vidi vsako mehansko ali kemi čno ponarejanje. Pretisk je: 
— pri potrdilu o zavarovanju zelen,  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 882
 
— pri potrdilu o opustitvi zavarovanja svetlo moder. 
5.2 Format obrazca je 210 × 148 milimetrov. 5.3 Države članice so odgovorne za tiskanje obrazcev oziroma za naro čilo 
tiskanja. Vsako potrdilo mora imeti zaporedno identifikacijsko številko.
 
6. Skupne dolo čbe za celoten Naslov II  
6.1 Obrazci se izpolnijo s pisalnim strojem ali z drugim mehanografskim ali 
podobnim postopkom. Nakladnice, potrdilo o prehodu in potrdila o prejemu se lahko izpolnijo tudi čitljivo ro čno, pri čemer morajo biti 
izpolnjeni s črnilom in tiskanimi črkami. 
6.2 Obrazci morajo biti sestavljeni v enem od uradnih jezikov držav članic, ki 
je sprejemljiv za carinske organe države članice odhoda. Ta dolo čba se ne 
uporablja za kupone za pavšalno zavarovanje. 
6.3 Carinski organi države članice, v kateri je treba predložiti obrazce, lahko 
po potrebi zahtevajo prevod v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov 
v tej državi članici. 
6.4 Jezik potrdil o skupnem zavarovanju in opustitvi zavarovanja dolo čijo 
carinski organi države članice, ki je odgovorna za urad zavarovanja. 
6.5 Obrazcev ni dovoljeno spreminjati z brisanjem ali prekrivanjem. Spre ­
minjanje poteka tako, da se neustrezen vpis pre črta in po potrebi doda 
potreben vpis. Vsako takšno spremembo mora potrditi oseba, ki je obrazec spreminjala, izrecno pa jo morajo potrditi tudi carinski organi.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 883
 
PRILOGA 44c  
BLAGO S POVE ČANIM TVEGANJEM ZA GOLJUFIJE  
(iz člena 340a)  
1 2 3 4 5 
Oznaka HS Poimenovanje blaga Minimalne koli čine Oznaka ob čutljivega 
blaga (  1 ) Minimalna stopnja 
posameznega 
zavarovanja  
0207 12 Meso in užitni odpadki perutnine iz 
tarifne številke 0105, od kokoši in 
petelinov vrste  Gallus domesticus , 
zamrznjeno 3 000 kg — 
0207 14  
▼M40  
1701 12 Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne 
pese in kemi čno čista saharoza v trdnem 
stanju 7 000 kg — 
1701 13 — 
1701 14 — 
1701 91 — 
1701 99  
▼M32  
2208 20 Žganja, likerji in druge alkoholne pija če 5 hl 2 500 EUR/hl čisti 
alkohol 
2208 30 
2208 40 
2208 50 2208 60 2208 70 
ex 2208 90 1 
2402 20 Cigarete, ki vsebujejo tobak 35 000 kosov 120 EUR/1 000 
kosov
 
▼M40  
2403 11 Tobak za kajenje z dodatkom toba ­
kovega nadomestka v kakršnem koli 
razmerju ali brez njega 35 kg — 
2403 19  
▼M32  
( 1 ) ►C6 Kadar se podatki o tranzitu izmenjajo z uporabo tehnike elektronske obdelave podatkov in oznaka HS ne zadostuje za jasno 
opredelitev blaga iz stolpca 2, se morata uporabljati tako oznaka ob čutljivega blaga iz stolpca 4 kakor tudi oznaka HS iz stolpca 1. ◄ ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 884
 
PRILOGA 45
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 885
 
PRILOGA 45a  
SPREMNA TRANZITNA LISTINA  
▼M22  
Poglavje I  
V z o r e c s p r e m n e g a t r a n z i t n e g a d o k u m e n t a
  
▼M32 
▼C6 __________  ▼M16  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 886
 
Poglavje II  
Pojasnjevalne opombe in podatki za spremno tranzitno listino  
Za spremno tranzitno listino se lahko uporabi papir zelene barve. 
Spremna tranzitna listina se tiska na podlagi podatkov, dobljenih iz tranzitne 
deklaracije, ki jih po potrebi spremeni glavni zavezanec in/ali preveri urad odhoda in ki se dopolnijo z naslednjimi podatki: 
1. MRN (sklicna številka tranzita) 
Podatki se vpišejo črkovno-števil čno z 18 znaki po naslednjem vzorcu:
 
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 Zadnja dva znaka leta uradnega 
sprejema tranzitnega gibanja (LL) Številčno 2 97 
2 Oznaka države, v kateri se gibanje za čne 
(oznaka države ISO alpha 2) Črkovno 2 IT 
3 Enotna oznaka tranzitnega gibanja za 
leto in državo Črkovno-števil čno 
13 9876AB8890123 
4 Kontrolna koda Črkovno-števil čno 
1 5 
Polji 1 in 2 se izpolnita, kakor je pojasnjeno zgoraj. 
Polje 3 se izpolni z identifikacijsko oznako tranzitne transakcije. Na čin 
uporabe tega polja je v pristojnosti državnih uprav, vsaka tranzitna trans ­
akcija v enem letu znotraj zadevne države pa mora imeti enotno številko. 
Državne uprave, ki želijo v sklicno številko tranzita vklju čiti sklicno 
številko urada carinskih organov, lahko uporabijo najve č šest začetnih 
znakov za državno številko urada. 
V polje 4 se vpiše vrednost, ki je kontrolna številka celotne sklicne številke 
tranzita. To polje omogo ča ugotavljanje napak pri vnosu celotne sklicne 
številke tranzita. 
„MRN“ se tudi natisne kot črtna oznaka z uporabo standarda „koda 128“ 
in nabora znakov „B“. 
2. Polje 3: 
— prvo podpolje: zaporedna številka trenutne tiskane strani, 
— drugo podpolje: skupno število tiskanih strani (vklju čno s seznami 
postavk), 
— se ne uporablja, če je postavka samo ena.  
▼C6 
3. V prostoru desno od polja 8: 
Ime in naslov carinskega urada, ki mu je treba vrniti izvod spremne 
tranzitne listine, namenjen vra čilu, če se uporablja pomožni postopek.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 887
 
4. Polje C: 
— ime urada odhoda, 
— sklicna številka urada odhoda, 
— datum sprejema tranzitne deklaracije, 
— ime in številka pooblastila pooblaš čenega pošiljatelja ( če obstaja). 
5. Polje D: 
— rezultat kontrole, 
— nameš čene oznake ali vpis „- -“, ki ozna čuje „Opustitev – 99201“, 
— navedba „Obvezen na črt poti“, kadar je primerno. 
Spremna tranzitna listina se ne spreminja, nanjo se ni č ne dodaja in z nje 
nič ne briše, razen če je v tej uredbi dolo čeno druga če. 
6. Formalnosti med prevozom 
Med trenutkom, ko blago zapusti urad odhoda, in trenutkom, ko blago 
prispe v namembni urad, bo morda treba na spremno tranzitno listino, ki 
blago spremlja, dopisati nekatere podatke. Podatki se nanašajo na prevozno operacijo, na ta izvod pa jih mora med izvajanjem dejavnosti dopisati 
prevoznik, odgovoren za prevozno sredstvo, na katero je blago naloženo. 
Podatki so lahko izpolnjeni ro čno, vendar morajo biti izpisani berljivo, pri 
čemer se izpolnijo s črnilom in tiskanimi črkami. 
Prevoznik lahko pretovori blago le s predhodnim dovoljenjem carinskih 
organov države, v kateri se pretovor opravi. 
Kadar navedeni organi menijo, da se zadevna skupnostna tranzitna 
operacija lahko nadaljuje po normalni poti, potrdijo spremne tranzitne 
listine, potem ko so izvedli vse potrebne ukrepe. 
Carinski organi urada tranzita ali namembnega urada, odvisno od 
konkretnega primera, morajo v sistem vnesti podatke, dopisane na 
spremno tranzitno listino. Podatke lahko vnese tudi pooblaš čeni prejemnik. 
Te navedbe se nanašajo na naslednja polja in dejavnosti: 
— Pretovor: uporabi se polje 55 
Polje 55: Pretovor 
Prve tri vrstice tega polja izpolni prevoznik, ko se med zadevnim 
prevozom blago pretovarja z enega prevoznega sredstva na drugo ali iz enega zabojnika v drugega. 
Kadar pa se za prevoz blaga uporabijo zabojniki, namenjeni za prevoz s 
cestnimi vozili, lahko carinski organi glavnemu zavezancu dovolijo, da pusti polje 18 prazno, kadar iz logisti čnih razlogov ob odhodu identiteta 
in država prevoznega sredstva ob sestavi tranzitne deklaracije nista znana 
in kadar lahko carinski organi zagotovijo, da bodo zahtevani podatki v 
zvezi s temi prevoznimi sredstvi naknadno vpisani v polje 55.
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 888
 
— Drugi dogodki: uporabi se polje 56 
Polje 56: Drugi dogodki med prevozom Polje se izpolni v skladu z obstoje čimi obveznostmi v zvezi s tranzitom. 
Kadar je bilo blago naloženo na polpriklopnik in se med prevozom 
zamenja samo vle čno vozilo (ne da bi se blago prestavljalo ali pretovorilo), 
se v to polje vpiše registrska številka in država registracije novega vlečnega vozila. V takih primerih uradni zaznamek carinskih organov ni 
potreben.
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 889
 
PRILOGA 45b  
SEZNAM POSTAVK  
Poglavje I  
V z o r e c s e z n a m a p o s t a v k
  ▼M16  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 890
 
▼M16  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 891
 
Poglavje II  
Pojasnjevalne opombe in podatki za seznam postavk  
Kadar gibanje vklju čuje več blagovnih postavk, se list A seznama postavk vedno 
tiska z ra čunalniškim sistemom in priloži spremni tranzitni listini. 
Polja seznama postavk se navpi čno razširjajo. 
Podatki se natisnejo na naslednji na čin: 
1. V identifikacijskem polju (zgornji levi kot): 
(a) seznam postavk; 
(b) zaporedna številka trenutnega lista in skupno število listov (skupaj s 
spremno tranzitno listino). 
2. OoDep – naziv urada odhoda. 3. Datum – datum sprejema tranzitne deklaracije. 4. MRN – sklicna številka tranzita, kakor je dolo čena v Prilogi 45a. 
5. Podrobni podatki v raznih poljih na ravni postavk se natisnejo na naslednji 
način: 
(a) št. postavke – zaporedna številka trenutne postavke; 
(b) režim – če je status blaga v celotni deklaraciji enoten, se polje ne 
uporablja; 
(c) če je pošiljka mešana, se natisne dejanski status T1, T2 ali T2F.
 
▼M34  __________  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 892
 
PRILOGA 45e  
(v skladu s členom 358(2))  
SPREMNA TRANZITNA/VARNOSTNA LISTINA (STVL)  
POGLAVJE I  
Vzorec spremne tranzitne/varnostne listine
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 893
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za spremno 
tranzitno/varnostno listino  
Okrajšava „NNP“ (Na črt neprekinjenega poslovanja), ki se uporablja v tem 
poglavju, se nanaša na razmere, v katerih se uporablja alternativni postopek, 
opredeljen v členu 340b(7). 
Spremna tranzitna/varnostna listina vsebuje podatke, veljavne za celotno dekla ­
racijo. 
Informacije, vsebovane v spremni tranzitni/varnostni listini, morajo temeljiti na 
podatkih, dobljenih iz tranzitne deklaracije; po potrebi te informacije spremeni glavni zavezanec in/ali preveri urad odhoda. 
Za spremno tranzitno/varnostno listino se lahko uporabi papir zelene barve. 
Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A, 37 in 38 veljajo za na čin 
natisnjenja podrobnosti naslednje dolo čbe.
 
1. MRN (REFEREN ČNA OZNAKA GIBANJA): 
MRN mora biti natisnjena na prvi strani in na vseh seznamih postavk, razen 
kadar se ti obrazci uporabljajo v okviru NNP, saj se v takih primerih MRN 
ne dodeli. 
Podatki so alfanumeri čni in obsegajo 18 znakov, za katere veljajo naslednja 
pravila:  
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 Zadnji dve številki leta, ko je bila tranzitna 
deklaracija uradno sprejeta (LL) številčno 2 06 
2 Oznaka države, v kateri se gibanje za čne 
(dvočrkovna oznaka države) črkovno 2 RO 
3 Enotna oznaka tranzitnega gibanja za leto in 
državo črkovnoštevil čno 
13 9876AB8890123 
4 Kontrolna številka črkovnoštevil čno 1 5 
Polji 1 in 2: glej zgornji opis. 
V polje 3 se vpiše oznaka za tranzitno transakcijo. Na čin uporabe tega polja 
je v pristojnosti državnih uprav, vsaka tranzitna transakcija v istem letu 
znotraj dane države pa mora imeti enotno številko. 
Nacionalne uprave, ki ho čejo v referen čno oznako gibanja vklju čiti refe­
renčno oznako urada pristojnih organov, lahko za nacionalno oznako urada 
uporabijo najve č 6 začetnih mest. 
V polje 4 se vnese vrednost, ki predstavlja kontrolno številko za celotno 
referenčno oznako gibanja. S pomo čjo tega polja je mogo če najti napake pri 
vpisovanju celotne referen čne oznake gibanja. 
Referenčna oznaka gibanja se natisne tudi v obliki črtne kode z uporabo 
standarda „code 128“ in nabora znakov „B“.  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 894
 
2. POLJE VARN. DEKL. (S00): 
Navedite kodo S, kadar spremna tranzitna/varnostna listina vsebuje tudi 
varnostne informacije. Kadar ta listina ne vsebuje varnostnih informacij, se 
polje pusti prazno.  
3. POLJE OBRAZCI (3): 
prvo podpolje: zaporedna številka trenutne tiskane strani, 
drugo podpolje: skupno številko natisnjenih strani (vklju čno s seznamom 
postavk).  
4. POLJE REFEREN ČNA ŠTEVILKA (7): 
Navedite lokalno referen čno številko (LRN) ali/in enotno referen čno oznako 
pošiljke (UCR): 
LRN – lokalna referen čna številka, kakršna je opredeljena v Prilogi 37a. 
UCR – enotna referen čna oznaka pošiljke, kakršna je navedena v polju 7 
naslova II Priloge 37.  
5. V PROSTORU DESNO OD POLJA PREJEMNIK (8): 
Ime in naslov carinskega urada, ki mu je treba vrniti povratnico spremne 
tranzitne/varnostne listine.  
6. POLJE DRUGE OPO (S32): 
Vnesite druge oznake posebnih okoliš čin. 
7. POLJE URAD ODHODA (C): 
— referen čna številka urada odhoda, 
— datum sprejema tranzitne deklaracije, — ime in številka pooblastila pooblaš čenega pošiljatelja ( če obstaja).
 
8. POLJE KONTROLA, KI JO OPRAVI URAD ODHODA (D): 
— rezultat kontrole, 
— nameš čene carinske oznake ali vpis „- -“, ki ozna čuje „opustitev – 
99201“, 
— navedba „Obvezen na črt poti“, kadar je primerno. 
Spremna tranzitna/varnostna listina se ne spreminja, nanjo se ni č ne dodaja 
in z nje ni č ne briše, razen če je v tej uredbi dolo čeno druga če. 
9. FORMALNOSTI MED PREVOZOM: 
Med trenutkom, ko blago zapusti urad odhoda, in trenutkom, ko blago prispe 
v namembni urad, bo morda treba na spremno tranzitno/varnostno listino, ki 
blago spremlja, dopisati nekatere podatke. Podatki se nanašajo na prevozno operacijo, na ta izvod pa jih mora med izvajanjem zadevnih dejavnosti dopisati prevoznik, odgovoren za prevozno sredstvo, na katero je blago 
naloženo. Podatki so lahko izpolnjeni ro čno, vendar morajo biti izpisani 
berljivo, s črnilom in tiskanimi črkami.
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 895
 
Prevoznike je treba opozoriti, da se blago lahko pretovori le s predhodnim 
dovoljenjem carinskih organov države, na katere ozemlju se pretovor opravi. 
Kadar navedeni organi menijo, da se zadevna skupnostna tranzitna operacija 
lahko nadaljuje po normalni poti, potrdijo spremne tranzitne/varnostne listine, potem ko so izvedli vse morebitne potrebne ukrepe. 
Carinski organi urada tranzita ali namembnega urada, odvisno od primera, 
morajo v sistem vnesti podatke, dopisane na spremno tranzitno/varnostno 
listino. Podatke lahko vnese tudi pooblaš čeni prejemnik. 
Te navedbe se nanašajo na naslednja polja in dejavnosti:
 
10. PRETOVARJANJE: UPORABI SE POLJE 55 
Polje Pretovarjanje (55) Prve tri vrstice tega polja izpolni prevoznik, ko se med zadevnim prevozom 
blago pretovarja z enega prevoznega sredstva na drugo ali iz enega zabojnika 
v drugega. 
Kadar pa se za prevoz blaga uporabijo zabojniki, namenjeni za prevoz s 
cestnimi vozili, lahko carinski organi glavnemu zavezancu dovolijo, da pusti polje 18 prazno, kadar iz logisti čnih razlogov ob odhodu identiteta in država 
prevoznega sredstva nista znani ob sestavi tranzitne deklaracije in kadar 
lahko carinski organi zagotovijo, da bodo zahtevani podatki v zvezi s temi 
prevoznimi sredstvi naknadno vpisani v polje 55.
 
11. DRUGI DOGODKI: UPORABI SE POLJE 56 
Polje Drugi dogodki med prevozom (56) Polje se izpolni v skladu z obstoje čimi obveznostmi v zvezi s tranzitom. 
Kadar je bilo blago naloženo na polpriklopnik in se med prevozom zamenja 
samo vlečno vozilo (ne da bi se blago prestavljalo ali pretovorilo), se v to 
polje vpiše registrska številka in država registracije novega vle čnega vozila. 
V takih primerih uradni zaznamek pristojnih organov ni potreben.
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 896
 
PRILOGA 45f  
(v skladu s členom 358(3))  
TRANZITNI/VARNOSTNI SEZNAM POSTAVK (TVSP)  
POGLAVJE I  
Vzorec tranzitnega/varnostnega seznama postavk
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 897
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za tranzitni/varnostni 
seznam postavk  
Okrajšava „NNP“ (Na črt neprekinjenega poslovanja), ki se uporablja v tem 
poglavju, se nanaša na razmere, v katerih se uporablja alternativni postopek, opredeljen v členu 340b(7). 
Tranzitni/varnostni seznam postavk vsebuje podatke, zna čilne za posamezne 
postavke blaga v deklaraciji. 
Polja v seznamu postavk se lahko razširijo po višini. Poleg dolo čb v pojasnje ­
valnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natisnjenja podrobnosti 
naslednje dolo čbe, pri čemer se uporabijo kode, če je primerno: 
1. Polje MRN – referen čna oznaka gibanja, kot je dolo čena v Prilogi 45e. MRN 
mora biti natisnjena na prvi strani in na vseh seznamih postavk, razen kadar se 
ti obrazci uporabljajo v okviru NNP, saj se v takih primerih MRN ne dodeli. 
2. Podatki v posameznih poljih na ravni postavk se natisnejo, kot sledi: 
(a) polje Št. p. (32) – zaporedna številka zadevne postavke; 
(b) polje Š. n. pl. str. pr. (S29) – vnese se šifra na čina plačevanja stroškov 
prevoza; 
(c) UNDG (44/4) – šifra ZN za nevarne snovi. 
(d) Obrazci s polji (3): 
— prvo podpolje: zaporedna številka trenutne tiskane strani, — drugo podpolje: skupno število natisnjenih listov (tranzitni/varnostni 
seznam postavk).
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 898
 
PRILOGA 45g  
(v skladu s členom 796a)  
SPREMNA IZVOZNA LISTINA (SIL)  
POGLAVJE I  
Vzorec spremne izvozne listine
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 899
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za spremno izvozno listino  
Okrajšava „NNP“ (Na črt neprekinjenega poslovanja), ki se uporablja v tem 
poglavju, se nanaša na razmere, v katerih se uporablja alternativni postopek, 
opredeljen v členu 787(2). 
Spremna izvozna listina vsebuje podatke, veljavne za celotno deklaracijo in za 
eno postavko blaga. 
Informacije, vsebovane v spremni izvozni listini, morajo temeljiti na podatkih, 
dobljenih iz tranzitne deklaracije; po potrebi te informacije spremeni deklarant oziroma zastopnik deklaranta in/ali preveri urad izvoza. 
Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natis­
njenja podrobnosti naslednje dolo čbe. 
1. POLJE MRN (referen čna oznaka gibanja): 
MRN mora biti natisnjena na prvi strani in na vseh seznamih postavk, razen 
kadar se ti obrazci uporabljajo v okviru NNP, saj se v takih primerih MRN ne dodeli. 
Podatki so alfanumeri čni in obsegajo 18 znakov, za katere veljajo naslednja 
pravila:
 
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 Zadnji dve številki leta, ko je bila izvozna 
deklaracija uradno sprejeta (LL) številčno 2 06 
2 Oznaka države izvoza (dvo črkovna oznaka, 
kot jo za polje 2 enotne upravne listine določa Priloga 38) črkovno 2 RO 
3 Enotna oznaka izvozne operacije za leto in 
za državo črkovno-števil čno 
13 9876AB8890123 
4 Kontrolna številka črkovno-števil čno 
1 5 
Polji 1 in 2: glej zgornji opis. 
V polje 3 se vnese oznaka transakcije v okviru sistema nadzora izvoza. 
Način uporabe tega polja je v pristojnosti nacionalnih uprav, vendar mora 
vsaka izvozna transakcija, ki se v dolo čeni državi izvede v istem letu, imeti 
enotno oznako. Nacionalne uprave, ki ho čejo v referen čno oznako gibanja 
vključiti referen čno oznako urada pristojnih organov, lahko za nacionalno 
oznako urada uporabijo najve č 6 začetnih mest. 
V polje 4 se vnese vrednost, ki predstavlja kontrolno številko za celotno 
referenčno oznako gibanja. S pomo čjo tega polja je mogo če najti napake pri 
vpisovanju celotne referen čne oznake gibanja. 
Referenčna oznaka gibanja se natisne tudi v obliki črtne kode z uporabo 
standarda „code 128“ in nabora znakov „B“. 
2. POLJE VARN. DEKL. (S00): 
Navedite oznako S, kadar spremna izvozna listina vsebuje tudi varnostne 
informacije. Kadar ta listina ne vsebuje varnostnih informacij, se polje pusti 
prazno.
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 900
 
3. POLJE CARINSKI URAD: 
Referenčna oznaka urada izvoza. 
4. POLJE REFEREN ČNA ŠTEVILKA (7): 
Navedite lokalno referen čno številko (LRN) ali/in enotno referen čno oznako 
pošiljke (UCR): 
LRN – lokalna referen čna številka, kakršna je opredeljena v Prilogi 37a. 
UCR – enotna referen čna oznaka pošiljke, kakršna je navedena v polju 7 
naslova II Priloge 37. 
5. POLJE DRUGE OPO (S32): 
Vnesite druge oznake posebnih okoliš čin. 
6. PODROBNOSTI RAZLI ČNIH POLJ NA RAVNI POSTAVK SE 
NATISNEJO, KOT SLEDI: 
(a) polje Št. p. (32) – zaporedna številka zadevne postavke; 
(b) polje UNDG (44/4) – šifra ZN za nevarne snovi. 
Spremna izvozna listina se ne spreminja, nanjo se ni č ne dodaja in z nje ni č ne 
briše, razen če je v tej uredbi dolo čeno druga če. ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 901
 
PRILOGA 45h  
(v skladu s členom 796a)  
IZVOZNI SEZNAM POSTAVK (ISP)  
POGLAVJE I  
Vzorec izvoznega seznama postavk
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 902
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za izvozni seznam postavk  
Izvozni seznam postavk vsebuje podatke, zna čilne za posamezne postavke blaga 
v deklaraciji. 
Polja izvoznega seznama postavk se lahko razširijo po višini. Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natis­
njenja podrobnosti naslednje dolo čbe, pri čemer se uporabijo kode, če je 
primerno: 
1. Polje MRN – referen čna oznaka gibanja, kot je dolo čena v Prilogi 45g. MRN 
se natisne na prvi strani in na vseh seznamih postavk. 
2. Podatki v posameznih poljih na ravni postavk se natisnejo, kot sledi: 
(a) polje Št. p. (32) – zaporedna številka zadevne postavke; 
(b) polje UNDG (44/4) – šifra ZN za nevarne snovi.
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 903
 
PRILOGA 45i  
(v skladu s členi 183(2), 787(2)(a) in 842b(3))  
VARSTVENA IN VARNOSTNA LISTINA (VVL)  
POGLAVJE I  
Vzorec varstvene in varnostne listine
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 904
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za varstveno in varnostno 
listino  
Obrazec vsebuje informacije na ravni glave dokumenta in informacije za eno 
postavko blaga. 
Informacije, vsebovane v varstveni in varnostni listini, morajo temeljiti na 
podatkih iz vstopne ali izstopne skupne deklaracije; po potrebi te informacije 
spremeni oseba, ki vlaga skupno deklaracijo, in/ali preveri urad vstopa oziroma 
izstopa. 
Varstveno in varnostno listino dopolni oseba, ki vlaga skupno deklaracijo. Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natis­
njenja podrobnosti naslednje dolo čbe: 
1. Polje MRN – referen čna oznaka gibanja, kot jo dolo ča priloga 45e ali prilož ­
nostna napotila carinskega urada. MRN se natisne na prvi strani in na vseh 
seznamih postavk. 
2. Carinski urad: 
Referenčna številka urada vstopa/izstopa. 
3. Polje Vrsta deklaracije (1): 
Koda „IM“ ali koda „EX“, glede na to, ali dokument vsebuje podatke skupne 
vstopne deklaracije ali podatke skupne izstopne deklaracije. 
4. Polje Referen čna številka (7): 
Vstaviti LRN – LRN – lokalna referen čna številka, kakršna je opredeljena v 
Prilogi 37a. 
5. Polje Šifra prvega mesta prihoda (S11): 
Šifra prvega mesta prihoda. 
6. Polje Datum/ura prih. na 1. mesto carinskega ozemlja (S12): 
Vnese se datum in ura prihoda na prvo mesto prihoda na carinskem obmo čju. 
7. Polje Š. na č. plač. str. prev. (S29): 
Vnese se šifra na čina plačevanja stroškov prevoza. 
8. Polje UNDG (S27) – šifra ZN za nevarne snovi. 
9. Polje Druge OPO (S32): 
Vnesite druge oznake posebnih okoliš čin. 
Varstvena in varnostna listina se ne spreminja, nanjo se ni č ne dodaja in z nje ni č 
ne briše, razen če je v tej uredbi dolo čeno druga če.
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 905
 
PRILOGA 45j  
(v skladu s členi 183(2), 787(2)(a) in 842b(3))  
VARSTVENI IN VARNOSTNI SEZNAM POSTAVK (VVSP)  
POGLAVJE I  
Vzorec varstvenega in varnostnega seznama postavk
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 906
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za varstveni in varnostni 
seznam postavk  
Polja seznama postavk se ne razširijo po višini. 
Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natis­
njenja podrobnosti naslednje dolo čbe: 
polje Št. p. (32) – zaporedna številka zadevne postavke; 
polje Šifra na čina plačevanja stroškov prevoza (S29) – šifra na čina plačevanja 
stroškov prevoza; 
polje UNDG (S27) – šifra ZN za nevarne snovi.  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 907
 
PRILOGA 45k  
(v skladu s členom 787)  
IZVOZNA/VARNOSTNA ENOTNA UPRAVNA LISTINA (IVE)  
POGLAVJE I  
Vzorec izvozne/varnostne enotne upravne listine
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 908
 
▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 909
 
▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 910
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za izvozno/varnostno enotno 
upravno listino  
Okrajšava „NNP“ (Na črt neprekinjenega poslovanja), ki se uporablja v tem 
poglavju, se nanaša na razmere, v katerih se uporablja alternativni postopek, opredeljen v členu 787(2). 
Obrazec vsebuje vse informacije, potrebne za izvozne in uvozne podatke, kadar 
se izvozni in varnostni podatki dostavljajo skupaj. Obrazec vsebuje informacije 
na ravni glave dokumenta in informacije za eno postavko blaga. Namenjen je uporabi v okviru na črta neprekinjenega poslovanja. 
Obstajajo trije izvodi izvozne/varnostne enotne upravne listine: 
izvod 1 obdržijo organi države članice, v kateri se opravijo izvozne (odpremne) 
formalnosti ali formalnosti skupnostnega tranzita, 
izvod 2 uporablja izvozna država članica za statisti čne namene, 
izvod 3 se vrne izvozniku, potem ko ga z žigom opremi carinski organ. Izvozna/varnostna enotna upravna listina vsebuje podatke, veljavne za celotno 
deklaracijo. 
Informacije, vsebovane v izvozni/varnostni enotni upravni listini, morajo temeljiti 
na podatkih, dobljenih iz izvozne in izstopne deklaracije; po potrebi te infor ­
macije spremeni deklarant oziroma zastopnik deklaranta in/ali preveri urad 
izvoza. 
Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natis­
njenja podrobnosti naslednje dolo čbe. 
1. Polje MRN (referen čna oznaka gibanja): 
MRN mora biti natisnjena na prvi strani in na vseh seznamih postavk, razen 
kadar se ti obrazci uporabljajo v okviru NNP, saj se v takih primerih MRN 
ne dodeli. 
Podatki so alfanumeri čni in obsegajo 18 znakov, za katere veljajo naslednja 
pravila:
 
Polje Vsebina Vrsta polja Primeri  
1 Zadnji dve številki leta, ko je bila izvozna 
deklaracija uradno sprejeta (LL) številčno 2 06 
2 Oznaka države izvoza (dvo črkovna oznaka, 
kot jo za polje 2 enotne upravne listine 
določa Priloga 38) črkovno 2 RO 
3 Enotna oznaka izvozne operacije za leto in 
za državo črkovno-števil čno 
13 9876AB8890123 
4 Kontrolna številka črkovno-števil čno 
1 5 
Polji 1 in 2: glej zgornji opis. 
V polje 3 se vnese oznaka transakcije v okviru sistema nadzora izvoza. 
Način uporabe tega polja je v pristojnosti nacionalnih uprav, vendar mora 
vsaka izvozna transakcija, ki se v dolo čeni državi izvede v istem letu, imeti 
enotno oznako. Nacionalne uprave, ki ho čejo v referen čno oznako gibanja 
vključiti referen čno oznako urada pristojnih organov, lahko za nacionalno 
oznako urada uporabijo najve č 6 začetnih mest.  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 911
 
V polje 4 se vnese vrednost, ki predstavlja kontrolno številko za celotno 
referenčno oznako gibanja. S pomo čjo tega polja je mogo če najti napake pri 
vpisovanju celotne referen čne oznake gibanja. 
Referenčna oznaka gibanja se natisne tudi v obliki črtne kode z uporabo 
standarda „code 128“ in nabora znakov „B“. 
2. Polje 7 Referen čne številke: 
Navedite lokalno referen čno številko (LRN) ali/in enotno referen čno oznako 
pošiljke (UCR): 
LRN — lokalna referen čna številka, kakršna je opredeljena v Prilogi 37a. 
UCR — enotna referen čna oznaka pošiljke, kakršna je navedena v polju 7 
naslova II Priloge 37. 
3. Polje Druge OPO (S32): 
Vnesite druge oznake posebnih okoliš čin. 
Izvozna/varnostna enotna upravna listina se ne spreminja, nanjo se ni č ne dodaja 
in z nje ni č ne briše, razen če je v tej uredbi dolo čeno druga če. ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 912
 
PRILOGA 45l  
(v skladu s členom 787)  
SEZNAM POSTAVK IZVOZNE/VARNOSTNE ENOTNE UPRAVNE LISTINE (SPIVE)  
POGLAVJE I  
Vzorec seznama postavk izvozne/varnostne enotne upravne listine
  ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 913
 
POGLAVJE II  
Pojasnjevalne opombe in podrobnosti (podatki) za seznam postavk 
izvozne/varnostne enotne upravne listine  
Seznam postavk izvozne/varnostne enotne upravne listine vsebuje podatke, 
značilne za posamezne postavke blaga v deklaraciji. 
Polja seznama postavk se lahko razširijo po višini. Poleg dolo čb v pojasnjevalnih opombah prilog 30A in 37 veljajo za na čin natis­
njenja podrobnosti naslednje dolo čbe: 
1. Polje MRN – referen čna oznaka gibanja, kot je dolo čena v Prilogi 45k. MRN 
se natisne na prvi strani in na vseh seznamih postavk. 
2. Podatki v posameznih poljih na ravni postavk se natisnejo, kot sledi: 
— polje Št. p. (32) – zaporedna številka zadevne postavke, — polje Predloženi dokumenti/certifikati (44/1): to polje vsebuje tudi številko 
transportne listine, kadar je primerno, 
— polje UNDG (44/4) – šifra ZN za nevarne snovi.
 ▼M34  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 914
 
PRILOGA 46
  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 915
 
PRILOGA 46a  
ZNAČILNOSTI CARINSKIH OZNAK  
Carinske oznake iz člena 357 imajo vsaj naslednje zna čilnosti in so skladne z 
naslednjimi tehni čnimi specifikacijami: 
(a) Osnovne zna čilnosti: 
Carinske oznake: 
1. morajo vzdržati normalno uporabo; 2. morajo biti brez težav preverljive in razpoznavne; 3. morajo biti izdelane tako, da se pri vsakem poskusu odstranitve vidno 
poškodujejo; 
4. morajo biti izdelane za enkratno uporabo oziroma, če so namenjene za 
večkratno uporabo, morajo biti izdelane tako, da jih je mogo če jasno 
označiti z individualno identifikacijsko številko ob vsaki ponovni uporabi; 
5. morajo imeti oznake za preverjanje istovetnosti. 
(b) Tehni čne specifikacije: 
1. oblika in dimenzije oznak se lahko spreminjajo glede na uporabljeni na čin 
nameščanja oznak, vendar morajo biti dimenzije takšne, da omogo čajo 
hitro preverjanje oznak za preverjanje istovetnosti; 
2. oznake za preverjanje istovetnosti morajo biti izdelane tako, da jih ni 
mogoče ponarediti in da jih je težko razmnoževati; 
3. uporabljeni material mora biti odporen proti poškodbam in ne sme 
omogočati neopaznega ponarejanja ali ponovne uporabe.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 916
 
PRILOGA 46b  
MERILA IZ ČLENOV 380 IN 381  
Merila Opombe  
1. Dovolj izkušenj  ►M32  Izkušnje se dokazujejo z redno in pravilno uporabo 
skupnostnega tranzitnega postopka v vlogi glavnega 
zavezanca v enem od naslednjih obdobjih pred oddajo 
zahtevka za znižanje: 
— šest mesecev za uporabo člena 380(2)(a) in člena 
381(1), 
— eno leto za uporabo člena 380(2)(b) in člena 381(2)(a), 
— dve leti za uporabo člena 380(3) in člena 381(2)(b). ◄ 
2. Tesno sodelovanje s carinskimi 
organi  ►M32  Glavni zavezanec tesno sodeluje s carinskimi 
organi, tako da v izvajanje svojih operacij vklju či 
posebne ukrepe, ki organom tako olajšajo opravljanje pregledov in zaš čito vključenih interesov. 
Če so takšni ukrepi za carinske organe zadovoljivi, se lahko 
nanašajo med drugim na: 
— posebne metode izpolnjevanja tranzitnih deklaracij, ali 
— vsebino takšnih deklaracij, pri čemer glavni zavezanec 
zagotovi dodatne podatke, kadar to ni obvezno, ali 
— metode opravljanja formalnosti za dajanje blaga v 
postopek (na primer, če glavni zavezanec svoje dekla ­
racije vedno vlaga pri istem carinskem uradu). ◄ 
3. Vodenje prevoznih operacij Glavni zavezanec dokaže, da vodi prevozne operacije, med 
drugim: 
(a) če prevozne operacije opravlja sam in uporablja visoke 
standarde varnosti, ali 
(b) če uporabi prevoznika, s katerim ima dolgotrajno 
pogodbeno razmerje in ki zagotavlja storitev, ustrezno visokim standardom varnosti, ali 
(c) če uporabi posrednika, pogodbeno vezanega na 
prevoznika, ki zagotavlja storitve z visokim standardom 
varnosti. 
4. Dovolj finan čnih sredstev za 
pokrivanje obveznosti Glavni zavezanec dokaže, da ima primerna finan čna 
sredstva za pokrivanje obveznosti, tako da carinskim organom predloži dokaze o posedovanju sredstev za plačilo carinskega dolga, ki bi lahko nastal v zvezi z 
zadevnim blagom.
 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 917
 
PRILOGA 47
  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 918
 
PRILOGA 47a  
UPORABA ČLENA 94(6) in (7) ZAKONIKA  
Začasna prepoved uporabe skupnega zavarovanja za zmanjšani znesek ali 
skupnega zavarovanja  
▼M32  
1. Primeri, pri katerih je mogo če začasno prepovedati uporabo skupnega 
zavarovanja za zmanjšani znesek ali skupnega zavarovanja  
1.1 Začasna prepoved uporabe skupnega zavarovanja za zmanjšani znesek 
„Posebne okoliš čine“ iz člena 94(6) zakonika pomenijo okoliš čine, v 
katerih je bilo v veliko primerih, ki so zadevali ve č kakor enega 
glavnega zavezanca in so predstavljali nevarnost za nemoteno delovanje postopka, ugotovljeno, da kljub uporabi člena 384 in člena 9 zakonika 
skupno zavarovanje za zmanjšani znesek iz člena 94(4) zakonika ne 
zadostuje ve č za to, da bi se v predpisanem roku zagotovilo pla čilo 
carinskega dolga, ki nastane, kadar se blago s seznama iz Priloge 44c umakne iz skupnostnega tranzitnega postopka.
 
1.2 Začasna prepoved uporabe skupnega zavarovanja 
„Velika goljufija“ iz člena 94(7) pomeni okoliš čine, ko je ugotovljeno, da 
kljub uporabi člena 384, člena 9 in, kadar je to primerno, člena 94(6) 
zakonika skupno zavarovanje iz člena 94(2)(b) zakonika ne zadostuje 
več za zagotovitev v predpisanem roku pla čila carinskega dolga, ki 
nastane, kadar se blago s seznama iz Priloge 44c umakne iz skupnostnega tranzitnega postopka. V tej zvezi je treba upoštevati koli čino umaknjenega 
blaga in okoliš čine njegovega umika, zlasti če so posledica mednarodnih 
organiziranih kriminalnih dejavnosti.
 
▼M19  
2. Veljavnost sklepa  
2.1 Veljavnost sklepa o za časni prepovedi uporabe skupnega zavarovanja za 
zmanjšani znesek ali skupnega zavarovanja je omejena na 12 mesecev, razen če Komisija sklene, da bo to obdobje podaljšala ali sklep razveljavila 
v skladu s postopkom odbora.
 
▼M32  __________  
▼M19  
3. Ukrepi za omilitev finan čnih posledic prepovedi uporabe skupnega zava ­
rovanja  
Če je bila uporaba skupnega zavarovanja za časno prepovedana za blago iz 
Priloge 44c, lahko imetniki skupnega zavarovanja na zahtevo uporabljajo 
posamezno zavarovanje. Vendar se uporabljajo naslednji posebni pogoji: 
— posamezno zavarovanje se sestavi kot poseben zavarovalni dokument, 
ki vsebuje napotila na to prilogo in zajema le blago, navedeno v 
sklepu,  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 919
 
__________  
▼M19  
— lahko se uporablja za pokrivanje ve č hkratnih ali zaporednih operacij, 
če vsota zadevnih zneskov v teko čih poslih, za katere postopek še ni bil 
zaključen, ne presega zneska posameznega zavarovanja, 
— vsakokrat, ko se zaklju či skupnostna tranzitna operacija, zajeta s 
takšnim posameznim zavarovanjem, se sprosti znesek, ki je bil namenjen za takšno operacijo, in se lahko ponovno uporabi za drugo 
operacijo do najvišjega zneska zavarovanja.
 
4. Odstopanja od sklepa o za časni prepovedi uporabe skupnega zavarovanja 
za zmanjšani znesek ali skupnega zavarovanja  
4.1 Glavni zavezanci so lahko pooblaš čeni, da skupno zavarovanje za 
zmanjšani znesek ali skupno zavarovanje uporabijo, da dajo v skupnostni 
tranzitni postopek blago, za katero se uporablja sklep o za časni prepovedi, 
če lahko dokažejo, da za to blago ni nastal carinski dolg med skupnostnimi 
tranzitnimi operacijami, ki so jih opravljali v dveh letih pred sprejetjem sklepa, ali, če so v tem obdobju nastali carinski dolgovi, če lahko 
dokažejo, da jih je dolžnik ali garant v celoti pla čal v predpisanem roku. 
Glavni zavezanec mora izpolnjevati tudi pogoje iz člena 381(2)(b), da 
lahko pridobi dovoljenje za uporabo za časno prepovedanega skupnega 
zavarovanja. 
4.2 Člena 374 do 378 se smiselno uporabljata za vloge in dovoljenja za 
odstopanja iz to čke 4.1.
 
▼M32  
4.3 Kadar pristojni organi odobrijo odstopanje, vpišejo v polje 8 potrdila o 
skupnem zavarovanju naslednji zaznamek: 
— NEOMEJENA UPORABA – 99209.  ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 920
 
PRILOGA 48  
SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK  
SKUPNO ZAVAROVANJE  
I. Izjava garanta  
▼M45  
1. Podpisani (  1 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
prebivališ če v/na (  2 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
solidarno in posami čno jamči, pri uradu zavarovanja do najvišjega 
zneska, . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . 
ki predstavlja 100/50/30 % (  3 ) referenčnega zneska, v korist Evropske unije 
(ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kral ­
jevino Dansko, Zvezno republiko Nem čijo, Republiko Estonijo, Irsko, 
Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko 
Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, 
Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, 
Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo Velika 
Britanija in Severna Irska) 
ter Republike Islandije, Kraljevine Norveške, Švicarske konfederacije, 
Republike Tur čije, Kneževine Andore ter Republike San Marino (
 4 ), 
za vse zneske glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov razen denarnih kazni, ki jih glavni 
zavezanec (
 5 ) . . . . . dolguje ali jih bo dolgoval zgoraj navedenim državam 
za plačilo v obliki carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano 
v skupnostni ali skupni tranzitni postopek.  
▼M43  
2. Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni poziv pristojnih organov držav iz 
odstavka 1 in brez možnosti odloga pla čila za več kakor 30 dni od datuma 
poziva pla čal zahtevane zneske do zgoraj navedenega najvišjega zneska, 
razen če on/ona ali kateri koli drug udeleženec ne dokaže pristojnim 
organom pred iztekom tega roka, da je postopek za zadevno operacijo končan. 
Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upra ­
vičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je garant dolžan pla čati 
zahtevane zneske, za ve č kakor 30 dni od datuma poziva za pla čilo. 
Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti pa morebitne 
obresti, morajo biti izra čunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se 
zaračunal v podobnih okoliš činah na denarnem ali finan čnem trgu 
zadevne države. 
Ta znesek se ne zmanjša za že pla čane zneske pod pogoji iz te izjave, razen 
če mora podpisani pla čati dolg, ki je nastal med skupnostno ali skupno 
tranzitno operacijo, ki se je za čela pred prejemom prej navedenega poziva 
za plačilo ali v 30 dneh po prejemu.
 ▼M43  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 921
 
3. Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je 
odgovoren za pla čilo dolgov, nastalih med skupnostno ali skupno tranzitno 
operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je za čela pred datumom uveljavitve 
preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil nalog za pla čilo vložen 
po tem datumu. 
4. Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov v vsaki izmed 
drugih držav iz odstavka 1 kakor (  6 ): 
Država Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Podpisani potrjuje, da bodo vsi dopisi in obvestila ter vse formalnosti ali 
postopki v zvezi s to izjavo, naslovljeni na enega od službenih naslovov ali 
pisno sestavljeni na enem od službenih naslovov, sprejeti in ustrezno izročeni podpisanemu. 
Podpisani priznava pristojnost sodiš č v krajih, v katerih ima službeni naslov. 
Podpisani se zavezuje, da ne bo spreminjal službenega naslova oziroma, da 
bo, če mora spremeniti enega ali ve č takšnih naslovov, o tem predhodno 
obvestil urad zavarovanja. 
V/Na . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , dne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
(podpis ) ( 7 ) 
II. Sprejem pri uradu zavarovanja  
Urad zavarovanja 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . 
Izjava garanta sprejeta dne 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
(žig in podpis ) 
___________  
( 1 ) Priimek in ime ali naziv podjetja. 
( 2 ) Polni naslov. 
( 3 ) Neustrezno črtaj. 
( 4 ) Izbriši naziv pogodbenice ali pogodbenic ali držav (Andora ali San Marino), čez katerih 
ozemlje tranzit ne poteka. Napotilo h Kneževini Andori in Republiki San Marino se 
uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije. 
( 5 ) Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov glavnega zavezanca. 
( 6 ) Če zakonodaja države ne vsebuje dolo čb o službenem naslovu, garant v takšni državi 
imenuje zastopnika, ki bo pooblaš čen za sprejem sporo čil, naslovljenih na garanta, 
potrdilo iz drugega pododstavka in izjava iz četrtega pododstavka odstavka 4 pa 
morata biti ustrezno sestavljena. Za spore v zvezi s tem zavarovanjem so pristojna sodišča v krajih, v katerih se nahaja službeni naslov garanta ali njegovega zastopnika. 
(
 7 ) Oseba, ki podpisuje dokument, mora pred podpisom ro čno vpisati naslednje: „Zava ­
rovanje za znesek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . “, pri čemer mora biti znesek izpisan v celoti.  ▼M43  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 922
 
PRILOGA 49  
SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK  
POSAMEZNO ZAVAROVANJE  
I. Izjava garanta  
▼M45  
1. Podpisani (  1 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
prebivališ če v/na (  2 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
solidarno in posami čno jamči, pri uradu zavarovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
do najvišjega zneska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kral ­
jevino Dansko, Zvezno republiko Nem čijo, Republiko Estonijo, Irsko, 
Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko 
Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, 
Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska) 
ter Republike Islandije, Kraljevine Norveške, Švicarske konfederacije, 
Republike Tur čije, Kneževine Andore ter Republike San Marino (
 3 ), 
za vse zneske glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov razen denarnih kazni, ki jih glavni zavezanec (
 4 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
dolguje ali jih bo dolgoval zgoraj navedenim državam za pla čilo v obliki 
carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano v skupnostni ali 
skupni tranzitni postopek iz urada odhoda … 
do namembnega urada . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Opis blaga: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . .
 
▼M43  
2. Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni poziv pristojnih organov držav iz 
odstavka 1 in brez možnosti odloga pla čila za več kakor 30 dni od datuma 
poziva pla čal zahtevane zneske, razen če on/ona ali kateri koli drug 
udeleženec ne dokaže pristojnim organom pred iztekom tega roka, da je postopek za zadevno operacijo kon čan. 
Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upra ­
vičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je garant dolžan pla čati 
zahtevane zneske, za ve č kakor 30 dni od datuma poziva za pla čilo. 
Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti pa morebitne obresti, morajo biti izra čunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se 
zaračunal v podobnih okoliš činah na denarnem ali finan čnem trgu 
zadevne države.
 ▼M43  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 923
 
3. Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je 
odgovoren za pla čilo dolgov, nastalih med skupnostno ali skupno tranzitno 
operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je za čela pred datumom uveljavitve 
preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil nalog za pla čilo vložen 
po tem datumu. 
4. Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov v vsaki izmed 
drugih držav iz odstavka 1 kakor (  5 ): 
Država Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Podpisani potrjuje, da bodo vsi dopisi in obvestila ter vse formalnosti ali 
postopki v zvezi s to izjavo, naslovljeni na enega od službenih naslovov ali 
pisno sestavljeni na enem od službenih naslovov, sprejeti in ustrezno izročeni podpisanemu. 
Podpisani priznava pristojnost sodiš č v krajih, v katerih ima službeni naslov. 
Podpisani se zavezuje, da ne bo spreminjal službenega naslova oziroma, da 
bo, če mora spremeniti enega ali ve č takšnih naslovov, o tem predhodno 
obvestil urad zavarovanja. 
V/Na . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , dne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
(podpis ) ( 6 ) 
II. Sprejem pri uradu zavarovanja  
Urad zavarovanja 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . 
Izjava garanta sprejeta dne za kritje skupnostne/skupne tranzitne operacije, 
ki se izvaja s tranzitno deklaracijo št. . . . . . . . . . . . z dne . . . . . . . . . . . . (  7 ) 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
(žig in podpis ) 
___________  
( 1 ) Priimek in ime ali naziv podjetja. 
( 2 ) Polni naslov. 
( 3 ) Izbriši naziv pogodbenice ali pogodbenic ali držav (Andora ali San Marino), čez katerih 
ozemlje tranzit ne poteka. Napotilo h Kneževini Andori in Republiki San Marino se uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije. 
(
 4 ) Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov glavnega zavezanca. 
( 5 ) Če zakonodaja države ne vsebuje dolo čb o službenem naslovu, garant v takšni državi 
imenuje zastopnika, ki bo pooblaš čen za sprejem sporo čil, naslovljenih na garanta, 
potrdilo iz drugega pododstavka in izjava iz četrtega pododstavka odstavka 4 pa 
morata biti ustrezno sestavljena. Za spore v zvezi s tem zavarovanjem so pristojna 
sodišča v krajih, v katerih se nahaja službeni naslov garanta ali njegovega zastopnika. 
( 6 ) Oseba, ki podpisuje dokument, mora pred podpisom ro čno vpisati naslednje: „Zava ­
rovanje za znesek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . “, pri čemer mora biti znesek izpisan z besedo. 
( 7 ) Izpolni urad odhoda.  ▼M43  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 924
 
PRILOGA 50  
SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK  
POSAMEZNO ZAVAROVANJE V OBLIKI KUPONOV  
I. Izjava garanta  
▼M45  
1. Podpisani (  1 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
prebivališ če v/na (  2 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
solidarno in posami čno jamči, pri uradu zavarovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
v korist Evropske unije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
(ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kral ­
jevino Dansko, Zvezno republiko Nem čijo, Republiko Estonijo, Irsko, 
Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko 
Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, 
Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska) 
ter Republike Islandije, Kraljevine Norveške, Švicarske konfederacije, 
Republike Tur čije, Kneževine Andore ter Republiko San Marino (
 3 ), 
za vse zneske glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in 
nepredvidenih izdatkov razen denarnih kazni, ki jih glavni zavezanec 
dolguje ali jih bo dolgoval zgoraj navedenim državam za pla čilo v obliki 
carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek, za katerega je podpisani izdal kupone za posamezno zavarovanje do najvišjega zneska 7 000 EUR na kupon.
 
▼M43  
2. Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni poziv pristojnih organov držav iz 
odstavka 1 in brez možnosti odloga pla čila za več kakor 30 dni od datuma 
poziva pla čal zahtevane zneske do najvišjega zneska 7 000 EUR na kupon 
za posamezno zavarovanje, razen če on/ona ali kateri koli drug udeleženec 
ne dokaže pristojnim organom pred iztekom tega roka, da je postopek za 
zadevno operacijo kon čan. 
Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upra ­
vičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je garant dolžan pla čati 
zahtevane zneske, za ve č kakor 30 dni od datuma poziva za pla čilo. 
Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti pa morebitne 
obresti, morajo biti izra čunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se 
zaračunal v podobnih okoliš činah na denarnem ali finan čnem trgu 
zadevne države. 
3. Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je 
odgovoren za pla čilo dolgov, nastalih med skupnostno ali skupno tranzitno 
operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je za čela pred datumom uveljavitve 
preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil nalog za pla čilo vložen 
po tem datumu.  ▼M43  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 925
 
4. Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov v vsaki izmed 
drugih držav iz odstavka 1 kakor (  4 ): 
Država Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Podpisani potrjuje, da bodo vsi dopisi in obvestila ter vse formalnosti ali 
postopki v zvezi s to izjavo, naslovljeni na enega od službenih naslovov ali pisno sestavljeni na enem od službenih naslovov, sprejeti in ustrezno 
izročeni podpisanemu. 
Podpisani priznava pristojnost sodiš č v krajih, v katerih ima službeni naslov. 
Podpisani se zavezuje, da ne bo spreminjal službenega naslova oziroma, da 
bo, če mora spremeniti enega ali ve č takšnih naslovov, o tem predhodno 
obvestil urad zavarovanja. 
V/Na . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , dne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
(podpis ) ( 5 ) 
II. Sprejem pri uradu zavarovanja  
Urad zavarovanja 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . 
Izjava garanta sprejeta dne 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
(žig in podpis ) 
___________  
( 1 ) Priimek in ime ali naziv podjetja. 
( 2 ) Polni naslov. 
( 3 ) Izbriši naziv pogodbenice ali pogodbenic ali držav (Andora ali San Marino), čez katerih 
ozemlje tranzit ne poteka. Napotilo h Kneževini Andori in Republiki San Marino se 
uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije. 
( 4 ) Če zakonodaja države ne vsebuje dolo čb o službenem naslovu, garant v takšni državi 
imenuje zastopnika, ki bo pooblaš čen za sprejem sporo čil, naslovljenih na garanta, 
potrdilo iz drugega pododstavka in izjava iz četrtega pododstavka odstavka 4 pa 
morata biti ustrezno sestavljena. Za spore v zvezi s tem zavarovanjem so pristojna 
sodišča v krajih, v katerih se nahaja službeni naslov garanta ali njegovega zastopnika. 
( 5 ) Oseba, ki podpisuje dokument, mora pred podpisom ro čno vpisati naslednje: „Zavaro ­
vanje“.  ▼M43  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 926
 
PRILOGA 51
  
► (1) (2) (3)  A2 
► (4) M43 
► (5) M45 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 927
 
▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 928
 
PRILOGA 51a
  
► (1) (2) (3)  A2 
► (4) M43 
► (5) M45 ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 929
 
▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 930
 
PRILOGA 51b  
POJASNJEVALNA OPOMBA K POTRDILU O SKUPNEM 
ZAVAROVANJU IN POTRDILU O OPUSTITVI ZAVAROVANJA  
1. Podatki, ki se vpišejo na prednjo stran potrdila  
Po izdaji se ne sme spreminjati, dodajati ali brisati opomb v poljih 1 do 8 
potrdila o skupnem zavarovanju ali v poljih 1 do 7 potrdila o opustitvi zavarovanja.
 
1.1 Oznaka valute 
Države članice vpišejo v polje 6 potrdila o skupnem zavarovanju in polje 5 
potrdila o opustitvi zavarovanja oznako uporabljene valute po standardu 
ISO Alpha-3 (ISO 4217).  
1.2 Zaznamki  
▼M32  
1.2.1 Kadar se skupno zavarovanje ne sme uporabiti, ker je blago našteto v 
seznamu iz Priloge 44c, se v polje 8 potrdila vpiše naslednji zaznamek: 
— Omejena veljavnost – 99200.  
▼M19  
1.2.2 Če se je glavni zavezanec zavezal, da bo vse tranzitne deklaracije vlagal 
pri določenem uradu odhoda, se naziv urada vpiše z velikimi tiskanimi 
črkami v polje 8 potrdila o skupnem zavarovanju oziroma polje 7 potrdila 
o opustitvi zavarovanja.  
1.3 Zaznamki na potrdilih ob podaljšanju veljavnosti 
Če je veljavnost potrdila podaljšana, urad zavarovanja vpiše zaznamek v 
polje 9 potrdila o skupnem zavarovanju oziroma v polje 8 potrdila o opustitvi zavarovanja.
 
2. Podatki, ki se vpišejo na zadnjo stran potrdila. Osebe, pooblaš čene za 
podpisovanje tranzitnih deklaracij  
2.1 Ko je potrdilo izdano ali kadarkoli med veljavnostjo, glavni zavezanec na 
zadnjo stran vpiše imena oseb, ki jih pooblasti za podpisovanje tranzitnih deklaracij. Vsak vnos vsebuje priimek in ime pooblaš čene osebe in vzor čni 
podpis, zraven vsakega pa mora biti še podpis glavnega zavezanca. Glavni 
zavezanec lahko pre črta polja, ki jih ne bo uporabil. 
2.2 Glavni zavezanec lahko takšno pooblastilo kadarkoli prekli če. 
2.3 Oseba, katere ime je vpisano na hrbtni strani takšnega potrdila, predlo ­ 
ženega uradu odhoda, je pooblaš čeni zastopnik glavnega zavezanca.
 
3. Uporaba takšnih potrdil, če je uporaba skupnega zavarovanja prepo ­
vedana  
Za postopek glej to čko 4 v Prilogi 47A.  
__________  
▼M5 __________  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 931
 
PRILOGA 54
  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 932
 
__________  
▼M13  __________  
▼M19  __________  ▼M19  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 933
 
PRILOGA 58  
NALEPKA ( člena 417 in 432)
  
Barva:  črna na zeleni podlagi.  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 934
 
PRILOGA 59  
VZOREC OBVESTILA IZ ČLENA 459  
Glava pisma usklajevalnega urada, ki vlaga zahtevek 
Naslovnik: usklajevalni urad, pristojen za urade za za časni uvoz, ali drug uskla ­
jevalni urad  
ZADEVA: ZVEZEK ATA – VLOŽITEV ZAHTEVKA 
Obveščamo vas, da je bil zahtevek za pla čilo dajatev in davkov po Konvenciji 
ATA/Istanbulski konvenciji (  1 ) dne (  2 ) … poslan našemu garantnemu združenju v 
zvezi z: 
1. Zvezek ATA št.: 
2. Izdan pri Gospodarski zbornici: 
Mesto: 
Država: 
3. V imenu: 
Imetnik: 
Naslov: 
4. Datum poteka veljavnosti zvezka: 5. Datum dolo čen za ponovni izvoz (
 3 ): 
6. Številka tranzitnega/uvoznega kupona (  4 ): 
7. Datum overitve kupona: Podpis in žig usklajevalnega urada izdaje.
 ▼M26  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 935  
( 1 ) Člen 7 Konvencije ATA, Bruselj, 6. december 1961/ člen 9 Priloge A k Istanbulski 
konvenciji, 26. junij 1990. 
( 2 ) Vnesti datum odpreme. 
( 3 ) Podatki z nezaklju čenega tranzitnega kupona ali kupona za časnega uvoza ali, če kupona 
ni, iz informacij, ki jih ima na voljo usklajevalni urad izdaje. 
( 4 ) Neustrezno pre črtaj.
 PRILOGA 60  
OBRAZEC ZA OBRA ČUN DAVKA  
Št. ………… z dne …………………………  
Naslednji podatki morajo biti vpisani v prikazanem vrstnem redu: 
1. Zvezek ATA št.: ………………………………………… …………………………………… 2. Številka tranzitnega/uvoznega kupona (
 1 ): …………………………………………………… 
3. Datum overitve kupona: ………………………………………… …………………………… 4. Imetnik in naslov: ………………………………………… …………………………………… 
………………………………………… ………………………………………………………… 
………………………………………… ………………………………………………………… 
5. Gospodarska zbornica: ………………………………………………………………… ……… 6. Država porekla: …………………………………………………… …………………………… 7. Datum poteka zvezka: ………………………………………………………………… ……… 
8. Datum dolo čen za ponovni izvoz blaga: ……………………………………………… ……… 
9. Carinski urad vstopa: ……………………………………………… …………………………… 
10. Carinski urad za časnega uvoza: ……………………………………………… ……………… 
11. Trgovsko poimenovanje blaga: ………………………………………………………………… 
12. Oznaka KN: ……………………………………………… …………………………………… 
13. Število kosov: …………………………………………………… …………………………… 14. Teža ali prostornina: ……………………………………………… …………………………… 15. Vrednost: ……………………………………………………………………… ……………… 16. Razčlenitev dajatev in davkov: ………………………………………………………………… 
Vrsta Obdav čeni znesek Stopnja Znesek Valutni te čaj 
Skupaj: 
(Skupaj z besedami: ……………………………………………… …………………………… ) 
17. Carinski urad: ……………………………………………… …………………………………… 
Kraj in datum: …………………………………………………… …………………………… 
Podpis Žig
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 936  
( 1 ) Neustrezno pre črtaj.
 OBRAZEC ZA OBRA ČUN DAVKA A  
Št. ……… z dne ………………………  
11. Trgovsko opis blaga: ……………………………………………… …………………………… 
12. Oznaka KN: ……………………………………………… …………………………………… 13. Število kosov: …………………………………………………… …………………………… 14. Teža ali prostornina: ……………………………………………… …………………………… 15. Vrednost: ……………………………………………………………………… ……………… 
16. Razčlenitev dajatev in davkov: ………………………………………………………………… 
Vrsta Obdav čeni znesek Stopnja Znesek Valutni te čaj 
Skupaj: 
(Skupaj z besedami: ……………………………………………… ………………………… ) 
11. Trgovski poimenovanje blaga: ………………………………………………………………… 12. Oznaka KN: ……………………………………………… …………………………………… 13. Število kosov: …………………………………………………… …………………………… 
14. Teža ali prostornina: ……………………………………………… …………………………… 
15. Vrednost …………………………………………………… …………………………………… 16. Razčlenitev dajatev in davkov: ………………………………………………………………… 
Vrsta Obdav čeni znesek Stopnja Znesek Valutni te čaj 
Skupaj: 
(Skupaj z besedami: ……………………………………………… ………………………… ) 
Seštevek 
Vrsta Znesek Na čin 
plačila Valutni te čaj 
Skupaj: 
(Skupaj z besedami: …………………………………………………… ………………………… )
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 937
 
DOLOČBE, KI UREJAJO, KATERE PODATKE JE TREBA VNESTI V 
OBRAZEC ZA OBRA ČUN DAVKA  
Splošno  
Na obrazcu za obra čun davka so naslednje črke, ki ozna čujejo državo članico, ki 
je obrazec izdala:  
▼A1 
AT = Avstrija  
▼B 
BE = Belgija 
DK = Danska DE = Nem čija 
EL = Gr čija 
ES = Španija
 
▼A1 
FI = Finska  
▼B 
FR = Francija 
IE = Irska IT = Italija LU = Luksemburg NL = Nizozemska PT = Portugalska
 
▼A1 
SE = Švedska  
▼B 
UK = Združeno kraljestvo  
▼A2 
CZ = Češka 
EE = Estonija CY = Ciper LV = Latvija LT = Litva 
HU = Madžarska 
MT = Malta PL = Poljska SI = Slovenija SK = Slovaška
 
▼M30  
BG = Bolgarija 
RO = Romunija  
▼M45  
HR = Hrvaška  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 938
 
Obrazec za obra čun davka mora vsebovati naslednje podatke pod ustreznimi 
točkami. Obrazec mora čitljivo izpolniti koordinacijski urad, omenjen v členu 
458(1) te uredbe.  
Točke 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 13 in 14 : Vnesejo se enaki podatki, kot so 
navedeni na dnu tranzitnega ali uvoznega kupona, na dnu polja, predvidenega za carino, in v poljih A, G(a), stolpcu 6, G(c), H(b) na hrbtni strani, stolpcu 1 na 
hrbtni strani, stolpcu 2 na hrbtni strani, stolpcu 3 na hrbtni strani in stolpcu 4 na 
hrbtni strani. Če koordinacijski urad nima kupona, se vnesejo podatki v skladu z 
informacijami, ki jih ima na voljo koordinacijski urad. Če je na obrazcu treba 
navesti ve č kakor eno vrsto blaga, se to vnese na obrazcu za obra čun davka A, ki 
se izpolni v skladu s temi navodili.  
Točka 9 : Navede se ime carinskega urada, ki je izpolnil polje H(a) do (e) na 
tranzitnem kuponu ali polje H na uvoznem kuponu. Če tega podatka ni, se vnese 
carinski urad vstopa, kot ga pozna koordinacijski urad.  
Točka 10 : Navede se ime carinskega urada, ki je naveden v polju H(a) na 
tranzitnem kuponu ali ki je izpolnil polje H na uvoznem kuponu. Če tega 
podatka ni, se vnese carinski urad za časnega uvoza, kot ga pozna koordinacijski 
urad.  
Točka 15 : Vnese se znesek vrednosti za carino v valuti, ki jo dolo či država 
članica, v kateri je sestavljen zahtevek.  
Točka 16 : Na obrazcu za obra čun davka se vpišejo zneski dajatev in drugih 
davkov. Zneski so prikazani tako, da so jasno navedene carinske dajatve in davki (z uporabo oznak Skupnosti, predvidenih za ta namen) ter dajatve, omenjene v členu 6 Konvencije ATA  ►
M26  /členu 8 Priloge A k Istanbulski 
konvenciji ◄, tako s številkami kakor z besedami. Zneske je treba pla čati v 
valuti države članice, ki je izdala obrazec in katere oznaka je navedena na 
vrhu drugega stolpca: 
BEF = belgijski franki DEM = nemške marke ESP = španske pezete 
IEP = irski funti 
LUF = luksemburški franki PTE = portugalski eskudi DKK = danske krone GRD = grške drahme FRF = francoski franki ITL = italijanske lire NLG = nizozemski guldni GBP = britanski funti
 
▼A1 
ATS = avstrijski šilingi 
FIM = finske marke SEK = švedske krone
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 939
 
CZK = češke krone 
EEK = estonske krone CYP = ciprski funti LVL = latvijski latsi LTL = litvanski litasi HUF = madžarski forinti MTL = malteške lire 
PLN = poljski zloti 
SIT = slovenski tolarji SKK = slovaške krone
 
▼M30  
BGN = bolgarski levi 
RON = novi romunski leji  
▼M45  
HRK = hrvaške kune  
▼B 
Točka 17 : Navede se ime koordinacijskega urada in datum izpolnjevanja obrazca; 
na ustreznih mestih mora biti žig urada in podpis pooblaš čenega uradnika.  
Opombe k obrazcu A  
A. Obrazec A se uporablja samo, če se obra čunavajo davki za ve č izdelkov. 
Predloži se skupaj z glavnim obrazcem. Skupni znesek dajatev itd. z 
glavnega obrazca in obrazca A se vnese pod „Seštevek“. 
B. Splošne opombe, navedene pod I, se nanašajo tudi na obrazec A.  ▼A2 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 940
 
PRILOGA 61  
VZOREC ZAKLJU ČKA 
Glava pisma usklajevalnega urada druge države članice, ki vlaga zahtevek. 
Naslovnik: usklajevalni urad prve države članice, ki vlaga prvotni zahtevek.  
ZADEVA: ZVEZEK ATA – ZAKLJU ČEK 
Obveščamo vas, da je bil zahtevek za pla čilo dajatev in davkov po Konvenciji 
ATA/Istanbulski konvenciji (  1 ) dne (  2 ) … poslan našemu garantnemu združenju v 
zvezi z: 
1. Zvezek ATA št.: 2. Izdan pri Gospodarski zbornici: 
Mesto: 
Država: 
3. V imenu: 
Imetnik: 
Naslov: 
4. Datum poteka veljavnosti zvezka: 5. Datum dolo čen za ponovni izvoz (
 3 ): 
6. Številka tranzitnega/uvoznega kupona (  4 ): 
7. Datum overitve kupona: S tem obvestilom so vaše odgovornosti v zvezi s tem spisom zaklju čene. 
Podpis in žig usklajevalnega urada izdaje.
 ▼M26  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 941  
( 1 ) Člen 7 Konvencije ATA, Bruselj, 6. december 1961/ člen 9 Priloge A k Istanbulski 
konvenciji, 26. junij 1990. 
( 2 ) Vnesti datum odpreme. 
( 3 ) Podatki z nezaklju čenega tranzitnega kupona ali kupona za časnega uvoza ali, če kupona 
ni, iz informacij, ki jih ima na voljo usklajevalni urad izdaje. 
( 4 ) Neustrezno pre črtaj.
 PRILOGA 62  
POSEBNI ŽIG
  
1. Grb države članice ali drugi znak ali črke, ki ozna čujejo državo članico 
2. Carinski urad (  1 ) 
3. Številka dokumenta 4. Datum 5. Pooblaš čeni pošiljatelj (
 2 ) 
6. Dovoljenje  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 942  
( 1 ) Če se ta žig uporablja v okviru člena ►M18  912 g ◄ te uredbe, se nanaša na urad 
odhoda 
( 2 ) Če se ta žig uporablja v okviru člena 286 te uredbe, se nanaša na pooblaš čenega 
izvoznika
 PRILOGA 63
  
► (1) A2 
► (2) M30 
► (3) M7 
► (4) M45 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 943
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 944
 
► (1) M7 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 945
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 946
 
PRILOGA 64
  
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 947
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 948
 
PRILOGA 65
  
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 949
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 950
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 951
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 952
 
PRILOGA 66  
NAVODILA ZA UPORABO OBRAZCEV, KI SE ZAHTEVAJO ZA 
IZDELAVO KONTROLNEGA IZVODA T5  
A. Splošne opombe  
1. Kontrolni izvod T5 je dokument, izdan na obrazcu T5, ki ga, če je to 
ustrezno, spremlja eden ali ve č T5 bis obrazcev ali ena ali ve č nakladnic T5. 
2. Kontrolni izvod T5 se uporablja kot dokazilo, da je bilo blago, za katero 
velja, uporabljeno na na čin ali je doseglo namembnost, ki jo predvidevajo 
posebni predpisi Skupnosti o uporabi blaga, pri čemer je pristojni namembni 
urad odgovoren za to, da neposredno ali prek oseb, ki delujejo v njegovem imenu, zagotovi predvideno uporabo in/ali namembnost zadevnega blaga. V 
nekaterih primerih se kontrolni izvod T5 uporablja tudi za obveš čanje pris­
tojnih namembnih organov, da za blago iz tega dokumenta veljajo posebni ukrepi. Tako vzpostavljeni postopek je okvirni postopek, ki se uporablja samo, če to izrecno predpisuje posebna zakonodaja Skupnosti. Lahko se 
uporablja tudi, če se blago giblje, ne da bi bilo dano v carinski postopek. 
3. Kontrolni izvod T5 mora biti izdelan v enem izvirniku in vsaj eni kopiji, od 
katerih mora vsak imeti izviren podpis. 
Če se blago da v carinski postopek, je treba izvirnik in kopijo ali kopije 
kontrolnega izvoda T5 skupaj predložiti carinskemu uradu odhoda ali odprave, ki zadrži eno kopijo, medtem ko se izvirnik priloži k blagu in se skupaj z blagom predloži namembnemu carinskemu uradu. 
Če se blago ne dá v carinski postopek, kontrolni izvod T5 izdela odpravni 
organ, ki zadrži kopijo dokumenta. V polje 109 na obrazcu T5 se vpiše besedilo „Blago, ki ni v carinskem postopku“. Izvirnik kontrolnega izvoda T5 je treba predložiti pristojnemu namembnemu uradu skupaj z blagom. 
4. Če se uporabijo obrazci T5  bis, je treba izpolniti obrazec T5 in obrazce T5  
bis. 
Če se uporabijo nakladnice T5, je treba izpolniti obrazec T5, vendar je treba 
prečrtati polja 31, 32, 33, 35, 38, 100, 103 in 105 in zadevne podatke vpisati 
na nakladnico ali nakladnice T5. 
5. Obrazca T5 ne smeta spremljati oba dokumenta, T5  bisbis in nakladnica T5. 
6. Vsak obrazec mora biti natisnjen na bledo moder pisalni papir s težo najmanj 
40 g/m
 2 . Papir mora biti ustrezno neprozoren, da vpisani podatki na eni 
strani obrazca ne vplivajo na berljivost podatkov na drugi strani, in mora biti dovolj mo čan, da se pri normalni uporabi ne strga ali zguba zlahka. 
Obrazci morajo meriti 210 x 297 mm za obrazce T5 in T5  bis in 297 x 
420 mm za nakladnice T5, pri čemer je dovoljeno odstopanje po dolžini –5 
in + 8 mm.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 953
 
Naslov za vra čilo in pomembno obvestilo na sprednji strani obrazca sta 
lahko natisnjena v rde či barvi. 
Pristojni organi držav članic lahko zahtevajo, da sta na kontrolnem izvodu 
T5 navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogo ča njegovo prepoz ­
navanje. 
7. Kontrolni izvod T5 se izdela v enem od uradnih jezikov Skupnosti, ki je 
sprejemljiv za pristojne organe države članice odhoda. 
Pristojni organi druge države članice, v kateri se ta dokument predloži, lahko 
zahtevajo prevod v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov te države 
članice, če je to potrebno. 
8. Obrazci T5 in vsi obrazci T5  bis ali nakladnice T5 morajo biti natiskani ali 
drugače izpolnjeni z mehanografskimi ali podobnim postopkom. Če so 
podatki izpolnjeni ro čno, morajo biti izpisani berljivo, s črnilom in z 
velikimi tiskanimi črkami. Za lažje tiskanje obrazcev T5 se obrazec vstavi 
v tiskalnik tako, da se prva črka v polju 2 vpiše v malo polje v levem 
zgornjem kotu polja 2. 
Obrazec ne sme vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki 
morajo biti izdelani tako, da se napa čne navedbe pre črtajo in po potrebi 
dodajo zahtevane. Ob vsaki spremembi se morajo vpisati za četnice osebe, 
ki je spremembo opravila, in potrdilo pristojnih organov, ki lahko zahtevajo 
predložitev novega obrazca. 
Poleg zgoraj navedenih na činov se obrazci lahko izpolnijo tudi samokopirno. 
Tako jih je mogo če izpolniti pod pogojem, da so izpolnjeni vsi pogoji glede 
vzorcev obrazcev, papirja, velikosti obrazcev, uporabljenega jezika, berlji ­
vosti, prepovedi brisanja ter popravljanja in sprememb.  
B. Določbe v zvezi z obrazci T5  
Izpolnijo se samo polja, ozna čena z zaporednimi številkami, kakor je tu 
ustrezno. Druga polja, ozna čena v velikimi tiskanimi črkami, so namenjena 
samo uradni rabi, razen v primerih, ki jih dolo čajo posebna pravila ali 
določbe glede pooblaš čenih pošiljateljev. 
POLJE 2: POŠILJATELJ/IZVOZNIK 
V polje se vpišeta ime in priimek oziroma za pravne osebe 
naziv in naslov pošiljatelja/izvoznika blaga. Navodila glede identifikacijske številke lahko dodajo države članice (šte ­
vilka, ki jo zadevni fizi čni ali pravni osebi dodelijo 
pristojni organi za dav čne, statisti čne ali druge namene). 
POLJE 3: OBRAZCI 
Vpiše se številka obrazca glede na skupno število upora ­
bljenih obrazcev T5 in T5  bis. Če so to en obrazec T5 in 
dva obrazca T5  bis, se na obrazec T5 vpiše, „1/3“, na prvi 
obrazec T5  bis „2/3“ in na drugi obrazec T5 „3/3“. 
Če je pošiljka sestavljena iz enega kosa, kar pomeni, da je 
treba izpolniti le eno polje „Opis blaga“, se polje 3 ne 
izpolni, v polje 5 pa se vpiše številka 1.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 954
 
POLJE 4: NAKLADNICE 
V polje se vpiše skupno število priloženih nakladnic T5, če 
so priložene. 
POLJE 5: POSTAVKE 
V polje se vpiše skupno število postavk, ki jih zadevna 
oseba deklarira na uporabljenih obrazcih T5 in na obrazcih 
T5 bis ali nakladnicah T5. Število postavk mora biti 1, če je 
uporabljen samo en obrazec T5, oziroma mora ustrezati skupnemu številu deklariranih vrst blaga v polju 31 na 
obrazcih T5  bis ali na nakladnicah T5. 
POLJE 6: ŠTEVILO TOVORKOV 
V polje se vpiše skupno število tovorkov v zadevni pošiljki. 
POLJE 7: OPRAVILNA ŠTEVILKA 
Polje se prosto uporablja za navajanje kakršnih koli refe ­
renčnih številk, ki jih zadevna oseba dodeli pošiljki. 
POLJE 8: PREJEMNIK 
V polje se vpišeta polno ime in naslov zadevne fizi čne ali 
pravne osebe ali oseb, ki se ji(-m) blago pošilja. 
POLJE 14: DEKLARANT/ZASTOPNIK 
V polje se vpišeta ime in priimek oziroma firma in naslov 
zadevne fizi čne ali pravne osebe v skladu z veljavnimi 
predpisi. Če sta deklarant in pošiljatelj/izvoznik ista oseba, 
se v polje vpiše „pošiljatelj/izvoznik“. Navodila glede iden ­
tifikacijske številke lahko dodajo države članice (številka, ki 
jo zadevni fizi čni ali pravni osebi dodelijo pristojni organi za 
davčne, statisti čne ali druge namene). 
POLJE 15: DRŽAVA ODPRAVE/IZVOZA 
V polje se vpiše ime države, iz katere se blago odprave/ 
izvozi. 
POLJE 17: NAMEMBNA DRŽAVA 
V polje se vpiše ime zadevne države. 
POLJE 18: REGISTRACIJA IN DRŽAVA PREVOZNEGA 
SREDSTVA OB ODHODU 
V polje se vpiše istovetnost ali ime prevoznega sredstva 
(tovornjak, ladja, železniški vagon, letalo), na katerem je 
blago bilo ali je neposredno naloženo ob koncu odpravnih formalnosti, čemur sledi (razen pri železniškem prometu) 
država prevoznega sredstva (ali država vozila, ki poganja 
druga vozila, če je več prevoznih sredstev), z uporabo 
ustreznih oznak Skupnosti.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 955
 
POLJE 19: ZABOJNIK (Ctr.) 
Polje se izpolni z uporabo ustreznih oznak Skupnosti („0“ — 
Blago, ki ni izvoženo v zabojniku ali „1“ — Blago, 
izvoženo v zabojniku), glede na stanje ob odhodu iz države. 
POLJE 31: TOVORKI IN POIMENOVANJE BLAGA — OZNAKE IN 
ŠTEVILKE — ŠT. ZABOJNIKOV — ŠTEVILO IN VRSTA 
V polje se vpišejo oznake, številke in vrste tovorkov, ali če 
je blago v razsutem stanju, številka blaga iz te deklaracije ali 
beseda „razsuto“, kjer je to ustrezno, in drugi ustrezni podatki, ki zagotavljajo prepoznavanje blaga. Poimenovanje blaga pomeni obi čajno trgovsko ime blaga in je dovolj 
natančno, da omogo ča prepoznavanje in uvrš čanje blaga. 
Če pravila Skupnosti, ki veljajo za zadevno blago, predvi ­
devajo posebne postopke v zvezi s tem, mora poimenovanje blaga upoštevati ta pravila. 
V polje je treba vnesti tudi vse dodatne podatke, ki jih 
zahtevajo navedena pravila. Poimenovanje kmetijskih 
izdelkov mora biti v skladu z veljavnimi dolo čbami 
Skupnosti za kmetijski sektor. 
Pri uporabi zabojnikov je treba v polje vnesti tudi oznake za 
prepoznavanje zabojnika. Nezapolnjeni prostor v tem polju 
je treba pre črtati. 
POLJE 32: ZAPOREDNA ŠTEVILKA POSTAVKE 
V polje se vpiše zaporedna številka postavke od skupnega 
števila postavk blaga iz obrazcev T5 in T5  bis, kakor je 
opisano v opombi k polju 5. 
Če je pošiljka sestavljena iz enega predmeta (en obrazec T5), 
se to polje ne izpolni, ampak se v polje 5 vpiše številka 1. 
POLJE 33: OZNAKA BLAGA 
V polje se vpiše številka, ki ustreza zadevni postavki, pri 
čemer se, če je to ustrezno, uporabi oznaka nomenklature za 
izvozna nadomestila. 
POLJE 35: BRUTO TEŽA (KG) 
V polje se vpiše bruto teža blaga, ki je opisano v polju 31, 
izražena v kilogramih. Bruto teža je skupna teža blaga z vso 
embalažo, zmanjšana za težo zabojnikov in druge prometne 
opreme.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 956
 
POLJE 38: NETO TEŽA (KG) 
Če pravila Skupnosti to zahtevajo, se v polje vpiše neto teža 
blaga, opisanega v polju 31, izražena v kilogramih. Neto teža je teža blaga brez vsake embalaže. 
POLJE 40: PREDLISTINA 
Izpolnitev polja ni obvezna in jo lahko predpišejo države 
članice (opravilne številke dokumentov o upravnem 
postopku pred odpravo/izvozom). 
POLJE 41: DODATNE ENOTE 
Če je to potrebno, se polje izpolni v skladu z nomenklaturo 
blaga (vpiše se koli čina zadevne postavke, izražena v merski 
enoti, ki je predpisana v nomenklaturi blaga). 
POLJE 100: NAMENJENO NACIONALNI UPORABI 
Polje se izpolni s skladu s pravili države članice odprave/ 
izvoza. 
POLJE 103: NETO KOLI ČINA (kg, litri ali druge merske enote), Z 
BESEDO 
Polje se izpolni s skladu s pravili Skupnosti. 
POLJE 104: UPORABA IN/ALI NAMEMBNOST 
Raba in/ali namembnost, ki se predvideva ali je predpisana 
za blago, se ozna či s križcem v ustreznem polju, če pa 
nobeno od polj ne ustreza, se s križcem ozna či polje 
„Drugo“ in se opredeli raba in/ali namembnost blaga. 
Če pravila Skupnosti dolo čajo časovni rok, v katerem je 
treba blago predati v rabo in/ali namembnost, se v zaznamek „ Časovni rok… dni za izpolnitev“ vnese 
ustrezno število dni. 
POLJE 105: POTRDILA 
Polje se izpolni s skladu s pravili Skupnosti. 
Vnesejo se vrsta, zaporedna številka, datum izdaje in organ, 
ki je dovoljenje izdal. 
POLJE 106: DODATNI PODATKI 
Polje se izpolni v skladu s pravili Skupnosti in pravili o 
vložitvi zahtevka iz člena 912(b)(9). 
POLJE 107: VELJAVNA ZAKONODAJA 
V polje se vpiše številka katere koli uredbe, direktive ali 
sklepa Skupnosti v zvezi z ukrepi, ki zagotavljajo ali pred ­
pisujejo kontrolo rabe in/ali namembnosti blaga.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 957
 
POLJE 108: PRILOŽENI DOKUMENTI 
Izdela se seznam vseh spremnih dokumentov, priloženih 
kontrolnemu izvodu T5, ki spremljajo blago do namembnega kraja. 
POLJE 109: UPRAVNI ALI CARINSKI DOKUMENT 
Vpišejo se vrsta, številka in datum evidentiranja dokumenta, 
vezanega na postopek, ki se uporabi za prevoz blaga, in urad izdaje, ali kjer je to ustrezno, zaznamek „Blago, ki ni v carinskem postopku“. 
POLJE 110: KRAJ IN DATUM; PODPIS IN IME DEKLARANTA/ 
ZASTOPNIKA 
Zaradi posebnih dolo čb, sprejetih v zvezi z rabo ra čunal­
niških sistemov, mora biti izvirni ro čno napisani podpis 
zadevne osebe tudi na izvirniku in na kopiji ali kopijah kontrolnega izvoda T5. Če je zadevna oseba pravna oseba, 
mora podpisnik podpisu dodati svoje polno ime in pris ­
tojnost.
 
C. Določbe o uporabi obrazcev T5 bis  
Glej opombe v oddelku B. 
Zaradi kakršnih koli posebnih dolo čb, ki se sprejmejo v zvezi z uporabo 
opreme za avtomatsko obdelavo podatkov, morajo biti izvirnik in kopija ali 
kopije obrazca T5  bis  opremljeni z izvirnim podpisom osebe, ki je 
podpisnica ustreznega obrazca T5. 
Polja, poimenovana „Tovorki in opis blaga“, ki niso uporabljena, je treba 
prečrtati zaradi prepre čitve poznejših vnosov.  
D. Določbe v zvezi z uporabo obrazcev za nakladnice T5  
Vsak stolpec na nakladni listini, razen stolpca za uradno rabo, mora biti 
izpolnjen. Lahko se uporabi samo sprednja stran nakladnice T5. 
Registracijska številka kontrolnega izvoda T5 mora biti vpisana v polje za 
podatke o registraciji na nakladnici T5. 
Blago, navedeno na nakladnici T5, mora biti ozna čeno z zaporednimi 
številkami v stolpcu „številka postavke“ (glej številka postavke, polje 32) 
tako, da je zadnja številka v stolpcu enaka skupnemu številu v polju 5 
kontrolnega izvoda T5. 
Podatke, ki se navadno vnesejo v polja 31, 33, 35, 38, 100, 103 in 105 
obrazca T5, je treba vpisati v nakladnico T5. 
Podatke v zvezi s poljema 100 (nacionalna raba) in 105 (potrdila) je treba 
vpisati v stolpec za poimenovanje blaga, takoj za drugimi podatki, ki zadevajo to isto blago. 
Pod zadnjo vrstico opisa je treba potegniti vodoravno črto in pre črtati neupo ­
rabljeni prostor zaradi prepre čitve poznejšega dodajanja podatkov.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 958
 
Skupno število tovorkov, ki zajemajo navedeno blago, ter skupna bruto teža 
in skupna neto teža tistega blaga se vpišejo na dno ustreznih stolpcev. 
Zaradi posebnih dolo čb, sprejetih v zvezi z uporabo ra čunalniških sistemov, 
mora biti izvirni podpis podpisnika tudi na izvirniku in na kopiji ali kopijah nakladnice T5.
 ▼M18  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 959
 
PRILOGA 67  
OBRAZCI ZA ZAHTEVEK IN DOVOLJENJE  
(Členi ►M32 253b, 253c, 253h, 253l, ◄292, 293, 497 in 505)  
SPLOŠNE OPOMBE 
1. Zgradba vzorcev ni zavezujo ča; na primer, namesto okenc lahko države 
članice predpišejo vrsti čno zgrajene obrazce ali pa se po potrebi okenca 
lahko pove čajo. 
Številčno zaporedje in ustrezna besedila pa so obvezni. 
2. Države članice lahko predvidijo okenca ali vrstice za nacionalne potrebe. 
Ta okenca ali vrstice morajo biti ozna čeni z zaporedno številko in veliko 
črko (na primer 5A). 
3. Na čeloma je treba okenca s krepko zaporedno številko vedno izpolniti. 
Obrazložitev se nanaša na izjeme. Carinska uprava lahko predvidi obvezno izpolnitev okenca 5 samo, kadar se zahtevek nanaša na posamezno dovol ­
jenje. 
4. V Dodatku k opombam morajo biti oznake gospodarskih pogojev IAO v 
skladu s Prilogo 70.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 960
 
▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 961
 
▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 962
 
▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 963
 
▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 964
 
▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 965
 
▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 966
 
POJASNJEVALNE OPOMBE K OBRAZCEM ZA ZAHTEVEK ZA 
POENOSTAVLJENE POSTOPKE  
NASLOV I  
Podatki, ki jih je treba vpisati v razli čna polja obrazca za zahtevek  
Splošna opomba:  
če je potrebno, se lahko zahtevane informacije predstavijo v lo čeni prilogi k 
obrazcu za zahtevek in navesti sklic na polje zadevnega obrazca.  
Države članice lahko zahtevajo dodatne informacije.  
1. Vpiše se polno ime in naslov vložnika. Vložnik je oseba, ki ji bo 
izdano dovoljenje. 
1.a. Vpiše se identifikacijska številka gospodarskega subjekta. 
1.b. Če je primerno, se vpiše vsaka interna sklicna številka za sklic na ta 
zahtevek v dovoljenju. 
1.c. Vpišejo se ustrezni kontaktni podatki (kontaktna oseba, kontaktni 
naslov, telefonska številka, številka telefaksa, naslov elektronske 
pošte). 
1.d. Navede se vrsta zastopništva za vložitev deklaracije z vnosom znaka 
„X“ v ustrezno polje. 
2. Navede se, kateri poenostavljeni postopek (hišno carinjenje in/ali 
poenostavljena deklaracija) in kateri carinski postopek (za uvoz 
in/ali izvoz) se uporabljata z vnosom znaka „X“ v ustrezno polje. 
2.a in b. V zvezi s postopkom aktivnega oplemenitenja se vpiše šifra 1 za 
sistem odloga in šifra 2 za sistem povra čila. 
V zvezi s ponovnim izvozom se bodo poenostavljeni postopki upora ­
bljali, kadar se zahteva carinska deklaracija. 
3. Vpiše se ustrezna šifra: 
1. Prvi zahtevek za dovoljenje, ki ni enotno dovoljenje. 2. Zahtevek za spremenjeno ali podaljšano dovoljenje (navesti je 
treba tudi ustrezno številko dovoljenja). 
3. Prvi zahtevek za enotno dovoljenje. 
4.a. Navede se, ali je status pooblaš čenega gospodarskega subjekta 
potrjen; če je odgovor „DA“, se vpiše ustrezna številka. 
4.b. Vpišejo se vrsta, sklic in – če je primerno – datum poteka ustreznega(-ih) 
dovoljenj(-a), za katero(-a) se bo(-do) uporabljal(-i) poenostavljen(-i) 
postopek(-ki); če se vlaga zahtevek samo za dovoljenje(-a), se vpiše 
vrsta dovoljenj(-a), za katero(-a) je bil vložen zahtevek, in datum vložitve zahtevka. 
Za vrsto dovoljenja se vpiše ena izmed naslednjih šifer:
 
Šifra Odobren postopek  
1 Postopek carinskega skladiš čenja 
2 Oprostitev pri aktivnem oplemenitenju 
3 Za časni uvoz 
4 Posebna uporaba 5 Predelava pod carinskim nadzorom 
6 Oprostitev pri pasivnem oplemenitenju
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 967
 
5. Informacije o glavnem knjigovodstvu: 
— komercialno, fiskalno ali drugo ra čunovodsko gradivo. 
5.a. Vpiše se polni naslov kraja, kjer se vodi glavno knjigovodstvo. 5.b. Vpiše se vrsta knjigovodstva (elektronsko ali papirno in vrsta upora ­
bljenega sistema ter programske opreme). 
6. Vpiše se število dopolnilnih obrazcev, priloženih temu zahtevku.
 
NASLOV II  
Podatki, ki jih je treba vpisati v razli čna polja dopolnilnega obrazca za  
uvoz in izvoz  
7. Informacije o evidenci (carinsko knjigovodstvo). 
7.a. Vpiše se polni naslov kraja, kjer se vodi evidenca. 7.b. Vpiše se vrsta evidence (elektronsko ali papirno in vrsta upora ­
bljenega sistema ter programske opreme). 
7.c. Če je primerno, se vpišejo druge ustrezne informacije v zvezi z 
evidenco. 
8. Informacije o vrsti blaga in transakcijah. 8.a. Če je primerno, se vpiše ustrezna oznaka KN; druga če se vpišejo vsaj 
poglavja KN in poimenovanje blaga. 
8.b–e. Ustrezne informacije se vpišejo mese čno. 
8.f. Pri uvozu ima vložnik možnost navesti, da želi uporabiti devizni te čaj, 
ki velja na prvi dan obdobja prijavljanja, v skladu s členom 172. 
Vstavi se znak „X“ v ustrezno polje, če se to zahteva. 
9. Vpišejo se ustrezne šifre za carinski postopek, kot je dolo čeno v 
Prilogi 38 (npr. šifra 40 za sprostitev v prosti promet in doma čo 
porabo). 
10. Informacije o odobrenih lokacijah blaga in pristojnem carinskem 
uradu. 
10.a. Za postopek hišnega carinjenja se vpiše sodelujo ča država članica z 
uporabo oznake države (ISO alpha 2), v kateri se nahaja lokacija blaga iz polja 10.b. 
10.b. Za postopek hišnega carinjenja se vpiše polni naslov lokacije blaga. 10.c. Vpišejo se polno ime, naslov in kontaktni podatki lokalnega 
carinskega urada, ki je pristojen za lokacijo blaga iz polja 10.b. 
11. Vpišejo se polno ime, naslov in kontaktni podatki ustreznih carinskih 
uradov, pri katerih je treba vložiti poenostavljeno deklaracijo.
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 968
 
12. Če je primerno, se vpišejo ustrezne informacije o družbah, ki so 
vključene v enotno dovoljenje in delujejo v imenu imetnika 
enotnega dovoljenja. 
12.a. Vpiše se sodelujo ča država članica z uporabo oznake države (ISO 
alpha 2). 
12.b. Vpišeta se polno ime in naslov družbe, ki deluje v imenu imetnika 
enotnega dovoljenja v državi članici iz polja 12.a. 
13. Če je primerno, se vpišejo polno ime, naslov in kontaktni podatki 
nadzornega urada. 
14. Z vnosom znaka „X“ v ustrezno polje se navede vrsta poenostavljene 
deklaracije; če se uporabljajo komercialni ali drugi upravni doku ­
menti, je treba opredeliti vrsto uporabljenih dokumentov. 
15. Če je primerno, se vpišejo dodatne informacije ali pogoji, ki se lahko 
nanašajo na zadevni poenostavljeni postopek, kot sta postopek in rok 
za vložitev dopolnilne deklaracije. 
16. Ob vložitvi zahtevka za enotno dovoljenje vložnik: 
soglaša z izmenjavo vseh informacij s carinskimi organi vseh drugih 
držav članic in Komisijo; 
lahko soglaša z razkritjem nezaupnih podatkov javnosti prek interneta 
z vnosom znaka „X“ v ustrezno polje.  
Dostopnost nezaupnih podatkov širši javnosti:  
Širši javnosti so dostopni naslednji podatki (s sklicem na številko polja v obrazcu 
za zahtevek): 
— ime in naslov imetnika enotnega dovoljenja za poenostavljene postopke (polje 1), — številka dovoljenja (ki jo dodeli carinski organ), — šifra postopka(-ov) iz Priloge 38 (polje 9), 
— navedba, ali je bil poenostavljen postopek dodeljen za uvoz ali izvoz (polje 2.a 
ali 2.b), 
— oznaka države ISO alpha 2 vklju čene države članice, kot je navedeno v 
Prilogi 38 (polje 10.a), 
— ime in naslov družb, ki so vklju čene v enotno dovoljenje in delujejo v imenu 
imetnika enotnega dovoljenja (polje 12.b).
 ▼M32  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 969
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 970
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 971
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 972
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 973
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 974
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 975
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 976
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 977
 
► (1) M32 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 978
 
► (1) M22 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 979
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 980
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 981
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 982
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 983
 
Dodatek  
(Oznake gospodarskih pogojev IPR v skladu s Prilogo 70)  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 984
 
PRILOGA 68  
PRENOS BLAGA ALI IZDELKOV, KI SO V V POSTOPKU, OD ENEGA 
IMETNIKA DO DRUGEGA  
(Člen 513)  
A. Običajni postopek (trije izvodi EUL)  
1. Kadar se blago ali izdelki prenesejo od enega imetnika do drugega brez 
zaključka postopka, se izpolni obrazec, ki ustreza vzorcu, sestavljenem 
v skladu s členi 205 do 215 na izvodih 1, 4 in dodatni izvod, ki je enak 
izvodu 1. 
2. Pred prenosom je treba nadzorni urad, ki obravnava prvega imetnika, 
obvestiti o predlaganem prenosu tako kot dolo či ta urad, da se omogo či 
kakršna koli preverjanja, ki se zdijo potrebna. 
3. Dodatni izvod 1 zadrži prvi imetnik (pošiljatelj blaga ali izdelkov), 
izvod 1 pa se pošlje njegovemu nadzornemu uradu. 
4. Izvod 4 spremlja blago ali izdelke in ga zadrži drugi imetnik. 5. Nadzorni urad prvega imetnika pošlje izvod 1 nadzornemu uradu 
drugega imetnika. 
6. Drugi imetnik izda prvemu imetniku potrdilo o prejemu prenesenega 
blaga ali izdelkov, v katerem navede datum njihovega knjiženja 
(sprejem pisne carinske deklaracije v primeru za časnega uvoza), 
slednji pa ga zadrži.
 
B. Poenostavljeni postopki  
I. Z uporabo dveh izvodov EUL : 
1. Kadar se blago ali izdelki prenesejo od enega imetnika do drugega 
brez zaklju čka postopka, se izpolnita le izvoda 1 in 4 dokumenta iz 
odstavka 1 dela A. 
2. Preden se blago ali izdelki prenesejo, se nadzorne urade obvesti o 
nameravanem prenosu tako kot sami dolo čijo, da se jim omogo či 
izvedba kontrol, ki se jim zdijo potrebne. 
3. Prvi imetnik (pošiljatelj blaga ali izdelkov) zadrži izvod 1. 4. Izvod 4 lahko spremlja blago ali izdelke in ga zadrži drugi imetnik. 5. Uporabi se odstavek 6 dela A.
 
II. Z uporabo drugih metod namesto EUL, kadar so na voljo potrebni 
podatki:  
— obdelava podatkov, — trgovinski ali upravni dokumenti ali — kateri koli drug dokument.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 985
 
Dodatek  
Kadar se uporabljajo izvodi EUL, morajo ozna čena okenca vsebovati naslednje 
podatke: 
2. Pošiljatelja : napišite ime in naslov prvega imetnika, ime in naslov 
njegovega nadzornega urada, nato pa številko dovoljenja in carinski urad, ki ga je izdal. 
3. Obrazce : navedite zaporedno številko kompleta obrazcev glede na skupno 
število uporabljenih kompletov. 
Kadar se deklaracija nanaša na eno samo postavko (tj. kadar je treba 
izpolniti le eno polje „poimenovanje blaga“) pustite okence 3 prazno, v 
okence 5 pa vpišite številko 1. 
5. Postavke : navedite skupno število postavk, prijavljenih v vseh obrazcih ali 
uporabljenih dopolnilnih obrazcih. Število postavke je enako številu polj „poimenovanje blaga“ ki jih je treba izpolniti. 
8. Prejemnika : napišite ime drugega imetnika, ime in naslov njegovega 
nadzornega urada in naslov, kjer se bo skladiš čilo blago ali izdelki, upora ­
bljeni ali predelani, nato pa številko dovoljenja in carinski urad, ki ga je 
izdal. 
15. Odpremno državo : navedite državo članico, iz katere je blago odprem ­
ljeno. 
31. Pakiranje in poimenovanje blaga; oznake in številke — številko(-e) 
zabojnika(ov) — število in vrsto : vpišite oznake, (identifikacijske) 
številke, število in vrsto pakiranj ali, če gre za nepakirano blago, število 
blaga, zajetega v deklaraciji ali po potrebi navedbo „nepakirano“ skupaj s 
potrebnimi podatki za ugotavljanje istovetnosti. 
Blago je treba opisati z uporabo obi čajnega trgovinskega poimenovanja 
dovolj podrobno, da je blago mogo če opredeliti. Kadar se uporablja 
zabojnik, je treba v tem polju navesti tudi identifikacijske oznake 
zabojnika. 
32. Številko postavke : navedite zaporedno številko obravnavane postavke 
izmed skupnega števila postavk, prijavljenih v obrazcih ali uporabljenih 
dopolnilnih obrazcih, kot je to opredeljeno v okencu 5. 
Kadar se deklaracija nanaša na eno samo postavko, lahko carinski organi 
določijo, da se v to okence ne vnese ni česar. 
33. Oznako blaga : vnesite tarifno oznako KN za ustrezno postavko (
 1 ). 
35. Bruto težo : kadar je potrebno, v kilogramih izrazite bruto težo blaga, 
poimenovanega v ustreznem okencu 31. Bruto teža je skupna teža blaga skupaj s pakiranjem, vklju čno z zabojniki in drugo transportno opremo. 
38. Neto težo : v kilogramih izražena neto teža blaga, poimenovanje v 
ustreznem okencu 31. Neto teža je teža blaga brez vsakega pakiranja.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 986  
( 1 ) Polje ni obvezno v primeru postopka carinskega skladiš čenja.
 41. Dopolnilne enote : kadar je potrebno, navedite koli čino v enotah, dolo čenih 
v kombinirani nomenklaturi. 
44. Dodatne podatke; predložene dokumente, potrdila in dovoljenja : vnesite 
datum prvega vnosa v postopek in z velikimi tiskanimi črkami „Prenos“ 
čemur po potrebi sledi: 
— „CW“ - — „IP/S“ - 
— „PCC“ - 
— „TI“ -. Kadar za uvozno blago veljajo posebni ukrepi trgovinske politike in kadar 
je treba te ukrepe uporabljati tudi pri prenosu, je treba temu vpisu dodati besede „Trgovinska politika.“ 
47. Izračun dajatev : vpišite osnovo za dajatev (vrednost, težo ali drugo). 
54. Kraj in datum; podpis in ime deklaranta ali njegovega zastopnika : vnesite 
lastnoročni podpis osebe, navedene v okencu 2, ki mu sledi ime. Kadar je 
udeleženec pravna oseba, mora podpisnik obrazca za podpisom in imenom navesti svoj naziv.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 987
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 988
 ▼M20  
PRILOGA 69  
STANDARDNI NORMATIVI PORABE  
(Člen 517(3))  
Splošna opomba:  
Standardni normativi porabe se uporabljajo le za uvozno blago dobre, izvirne in tržne kakovosti, ki mora ustrezati standardni k akovosti, dolo čeni v pravu Skupnosti, in pod pogojem, da pridobljeni 
izdelki ne nastanejo s posebnimi predelovalnimi metodami, da bi izpolnili posebne zahteve glede kakovosti.  
Uvozno blago 
Zap. št. Pridobljeni izdelki Količina pridobljenih izdelkov 
na vsakih 100 kg uvoženega 
blaga (kg) (  2 ) Tarifna oznaka KN Poimenovanje Oznaka (  1 ) Poimenovanje 
(1) (2) (3) (4) (5)  
0407 00 30 Jajca v lupinah 1 ex 0408 99 80 (a) Jajca, brez lupine, teko ča ali zamrznjena 86,00 
ex 0511 99 90 (b) Lupine 12,00 
2 0408 19 81 
ex 0408 19 89 (a) Jajčni rumenjaki, teko či ali zamrznjeni 33,00 
ex 3502 19 90 (b) Jaj čni beljak, teko č ali zamrznjen 53,00 
ex 0511 99 90 (c) Lupine 12,00 
3 0408 91 80 (a) Jajca, brez lupine, sušena 22,10 
ex 0511 99 90 (b) Lupine 12,00 
4 0408 11 80 (a) Jaj čni rumenjaki, sušeni 15,40 
ex 3502 11 90 (b) Jaj čni beljak, sušen (v kristalih) 7,40 
ex 0511 99 90 (c) Lupine 12,00 
5 0408 11 80 (a) Jaj čni rumenjaki, sušeni 15,40 
ex 3502 11 90 (b) Jaj čni beljak, sušen (v drugi obliki) 6,50 
ex 0511 99 90 (c) Lupine 12,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 989
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
ex 0408 99 80 Jajca, brez lupine, teko ča ali 
zmrznjena 6 0408 91 80 Jajca, brez lupine, sušena 25,70 
0408 19 81 in 
ex 0408 19 89 Jajčni rumenjaki, teko či ali 
zamrznjeni 7 0408 11 80 Jaj čni rumenjaki, sušeni 46,60 
ex 1001 90 99 Navadna pšenica 8 ex 1101 00 15 
(100) (a) Navadna pšeni čna moka z vsebnostjo pepela ne ve č 
kot 0,60 mas. % v suhi snovi 73,00 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 22,50 
ex 2302 30 90 (c) Drugi ostanki 2,50 
9 ex 1101 00 15 
(130) (a) Navadna pšeni čna moka z vsebnostjo pepela ve č kot 
0,60 mas. %, a ne ve č kot 0,90 mas. % v suhi snovi 78,13 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 20,00 
10 1101 00 15 
(150) (a) Navadna pšeni čna moka z vsebnostjo pepela ve č kot 
0,90 mas. %, a ne ve č kot 1,10 mas. % v suhi snovi 84,75 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 13,25 
11 1101 00 15 
(170) (a) Navadna pšeni čna moka z vsebnostjo pepela ve č kot 
1,10 ut. %, a ne ve č kot 1,65 ut. % v suhi snovi 91,75 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 6,25 
12 1101 00 15 
(180) Navadna pšeni čna moka z vsebnostjo pepela ve č kot 1,65 
ut. %, a ne ve č kot 1,90 ut. % v suhi snovi 98,03
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 990
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
13 1104 29 11 Oluš čena pšenica (olupljena ali oluš čena), ki je ali ni 
rezana ali drobljena (3) (*) 
14 1107 10 11 (a) Slad, nepražen, dobljen iz pšenice, v obliki moke (*) 
ex 1001 90 99 (b) Nekaljena navadna pšenica 1,00 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 19,00  
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 (d) Koreninice 3,50 
15 1107 10 19 (a) Slad, nepražen, dobljen iz pšenice, v drugi obliki kot 
moka (*) 
ex 1001 90 99 (b) Nekaljena navadna pšenica  ►M21  0,95 ◄ 
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 (c) Koreninice  ►M21  3,33 ◄ 
16 1108 11 10 (a) Pšeni čni škrob 45,46 
1109 00 00 (b) Pšeni čni gluten 7,50 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 1,00 
ex 2303 10 90 (d) Ostanki izdelave škroba 12,00 
1001 10 00 Trda pšenica (durum) 17 1103 11 10 (a) Žitni zdrob „kuskus -Couscous“ (  4 ) 50;00 
1103 11 10 (b) Žitna kaša in žitni zdrob z vsebnostjo 0,95 mas. % ali 
več, a manj kot 0,30 mas. % pepela v suhi snovi 17,00 
1103 00 11 (c) Moka 8,00 
ex 2302 30 10 (d) Otrobi 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 991
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
18 ex 1103 11 10 (a) Žitna kaša in žitni zdrob z vsebnostjo manj kot 0,95 
mas. % pepela v suhi snovi 60,00 
1103 00 11 (b) Moka 15,00 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 20,00 
19 ex 1103 11 10 (a) Žitna kaša in žitni zdrob z vsebnostjo 0,95 mas. % ali 
več, a manj kot 1,30 mas. % pepela v suhi snovi 67,00 
1101 00 11 (b) Moka 8,00 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 20,00 
20 ex 1103 11 10 (a) Žitna kaša in žitni zdrob z vsebnostjo 1,30 mas. % ali 
več pepela v suhi snovi 75,00 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 20,00 
21 ex 1902 19 10 (a) Testenine brez jajc in navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo manj kot 0,95 mas. % pepela v suhi snovi 62,50 
1101 00 11 (b) Moka 13,70 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 18,70 
22 ex 1902 19 10 (a) Testenine brez jajc in navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo ve č kot 0,95 mas. %, a ne ve č 
kot 1,10 mas. % pepela v suhi snovi 66,67 
1101 00 11 (b) Moka 8,00 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 992
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
23 ex 1902 19 10 (a) Testenine brez jajc in navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo ve č kot 1,10 mas. %, a ne ve č 
kot 1,30 mas. % pepela v suhi snovi 71,43 
1101 00 11 (b) Moka 3,92 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 19,64 
24 ex 1902 19 10 (a) Testenine z jajci in brez navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo ve č kot 1,30 mas. % pepela v 
suhi snovi 79,36 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 15,00 
25 ex 1902 11 00 (a) Testenine z jajci, a brez navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo do 0,95 mas. % pepela v suhi 
snovi (  5 ) ( 5 ) 
1101 00 11 (b) Moka 13,70 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 18,70 
26 ex 1902 11 00 (a) Testenine z jajci, a brez navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo ve č kot 0,95 mas. %, a manj kot 
1,10 mas. % pepela v suhi snovi (  5 ) ( 5 ) 
1101 00 11 (b) Moka 8,00 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 20,00 
27 ex 1902 11 00 (a) Testenine z jajci, a brez navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo ve č kot 1,10 mas. %, a manj kot 
1,30 mas. % pepela v suhi snovi (  5 ) ( 5 ) 
1101 00 11 (b) Moka 3,92 
ex 2302 30 10 (c) Otrobi 19,64
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 993
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
28 ex 1902 11 00 (a) Testenine z jajci, a brez navadne pšeni čne moke ali 
zdroba, z vsebnostjo 1,30 mas. % ali ve č pepela v 
suhi snovi (  5 ) ( 5 ) 
ex 2302 30 10 (b) Otrobi 15,00 
1003 00 90 Je čmen 29 ex 1102 90 10 
(100) (a) Ječmenova moka z vsebnostjo ne ve č kot 0,9 mas. % 
pepela v suhi snovi in ne ve č kot 0,9 mas. % grobih 
vlaken v suhi snovi 66,67 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 10,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 21,50 
30 ex 1103 19 30 
(100) (a) Ječmenova kaša in zdrob z vsebnostjo ne ve č kot 1 
mas. % pepela v suhi snovi in ne ve č kot 0,9 mas. % 
grobih vlaken v suhi snovi (*) 
1102 90 10 (b) Je čmenova moka 2,00 
ex 2302 40 10 (c) Otrobi 10,00 
ex 2302 40 90 (d) Drugi ostanki 21,50 
31 ex 1104 21 10 
(100) (a) Oluščen ječmen (oljupljen ali oluš čen), z vsebnostjo 
ne več kot 1 mas. % pepela v suhi snovi in ne ve č 
kot 0,9 mas. % grobih vlaken v suhi snovi (  3 ) (*) 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 10,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 21,50
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 994
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
32 ex 1104 21 30 
(100) (a) Oluščen in rezan ali drobljen je čmen, z vsebnostjo ne 
več kot 1 mas. % pepela v suhi snovi in ne ve č kot 
0,9 mas. % grobih vlaken v suhi snovi ( „Grütze“ ali „Grutten“) (
 3 ) (*) 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 10,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 21,50 
33 ex 1104 21 50 
(100) (a) Obrušen je čmen (  6 ), z vsebnostjo ne ve č kot 1 
mas. % pepela v suhi snovi, prva kategorija 50,00 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 20,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 27,50 
34 ex 1104 21 50 
(300) (a) Obrušen je čmen (  6 ), z vsebnostjo ne ve č kot 1 
mas. % pepela v suhi snovi, druga kategorija (*) 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 10,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 15,00 
35 ex 1104 11 90 (a) Je čmen v kosmi čih, z vsebnostjo ne ve č kot 1 mas. % 
pepela v suhi snovi in ne ve č kot 0.9 mas. % grobih 
vlaken v suhi snovi 66,67 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 10,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 21,33
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 995
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
36 ex 1107 10 91 (a) Je čmenov slad, nepražen, v obliki moke (*) 
ex 1003 00 90 (b) Je čmen, nekaljen 1,00 
ex 2302 40 10 (c) Otrobi 19,00  
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 (d) Koreninice 3,50 
37 ex 1107 10 99 (a) Je čmenov slad, nepražen (*) 
ex 1003 00 90 (b) Je čmen, nekaljen  ►M21  0,96 ◄ 
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 (d) Koreninice  ►M21  3,42 ◄ 
38 1107 20 00 (a) Je čmenov slad, pražen (*) 
ex 1003 00 90 (b) Je čmen, nekaljen  ►M21  0,96 ◄ 
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 (d) Koreninice  ►M21  3,36 ◄ 
1004 00 00 Oves 39 ex 1102 90 30 
(100) (a) Ovsena moka, z vsebnostjo ne ve č kot 2,3 mas. % 
pepela v suhi snovi, ne ve č kot 1,8 mas. % grobih 
vlaken v suhi snovi, ne ve č kot 11 mas. % skupne 
vlage in z dejansko neaktivno peroksidazo 55,56 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 33,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 7,50
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 996
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
40 ex 1103 12 00 
(100) (a) Ovsena kaša in zdrob, z vsebnostjo ne ve č kot 2,3 
mas. % pepela v suhi snovi, ne ve č kot 0,1 mas. % 
ovojnice, ne ve č kot 11 mas. % skupne vlage in z 
dejansko neaktivno peroksidazo (*) 
ex 1102 90 30 (b) Moka 2,00 
ex 2302 40 10 (c) Otrobi 33,00 
ex 2302 40 90 (d) Drugi ostanki 7,50 
41 ex 1104 22 98 Okruš čen oves 98,04 
42 ex 1104 22 20 
(100) (a) Oluščen oves (olupljen ali oluš čen), z vsebnostjo ne 
več kot 2,3 mas. % pepela v suhi snovi, ne ve č kot 
0,5 mas. % lupine, ne ve č kot 11 mas. % vlage in z 
dejansko neaktivno peroksidazo (  3 ) (*) 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 33,00 
43 ex 1102 22 30 
(100) (a) Oluščen in rezan ali drobljen oves, z vsebnostjo ne 
več kot 2,3 mas. % pepela v suhi snovi, ne ve č kot 
0,1 mas. % lupine, ne ve č kot 11 mas. % vlage in 
dejansko neaktivno peroksidazo („Grütze“ ali „Grut ­
ten“) (  3 ) (*) 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 33,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 3,50
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 997
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
44 ex 1104 12 90 
(100) (a) Oves v kosmi čih, z vsebnostjo ne ve č kot 2,3 mas. % 
pepela v suhi snovi, ne ve č kot 0,1 mas. % lupine, ne 
več kot 11 mas. % vlage in dejansko neaktivno 
peroksidazo 50,00 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 33,00 
ex 2302 40 90 (c) Drugi ostanki 13,00 
45 ex 1104 12 90 
(300) (a) Oves v kosmi čih, z vsebnostjo ne ve č kot 2,3 mas. % 
pepela v suhi snovi, ve č kot 0,1 mas. %, a ne ve č kot 
1,5 mas. % lupine, ne ve č kot 12 mas. % vlage in 
dejansko neaktivno peroksidazo 62,50 
ex 2302 40 10 (b) Otrobi 33,00 
1005 90 00 Koruza, druga 46 ex 1102 20 10 
(100) (a) Koruzna moka z vsebnostjo ne ve č kot 1,3 mas. % 
maščobe v suhi snovi, ne ve č kot 0,8 mas. % grobih 
vlaken v suhi snovi 71,43 
ex 1104 30 90 (b) Koruzni kal čki 12,00 
ex 2302 10 10 (c) Otrobi 14,00 
47 ex 1102 20 10 
(200) (a) Koruzna moka z vsebnostjo ve č kot 1,3 mas. %, a ne 
več kot 1, 5 mas. % maš čobe v suhi snovi in ne ve č 
kot 0,8 mas. % grobih vlaken v suhi snovi (*) 
ex 1104 30 90 (b) Koruzni kal čki 8,00 
ex 2302 10 10 (c) Otrobi 6,50
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 998
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
48 ex 1102 20 90 
(100) (a) Koruzna moka z vsebnostjo ve č kot 1,5 mas. %, a ne 
več kot 1,7 mas. % maš čobe v suhi snovi in ne ve č 
kot 1 mas. % grobih vlaken v suhi snovi 83,33 
ex 1104 30 90 (b) Koruzni kal čki 8,00 
ex 2302 10 10 (c) Otrobi 6,50 
49 ex 1103 13 10 
(100) (a) Koruzna kaša in zdrob z vsebnostjo ne ve č kot 0,9 
mas. % maš čobe v suhi snovi in ne ve č kot 0,6 
mas. % grobih vlaken v suhi snovi (  7 ) 55,56 
1102 20 10 
ali 
1102 20 90 (b) Koruzna moka 16,00 
ex 1104 30 90 (c) Koruzni kal čki 2,00 
ex 2302 10 10 (d) Otrobi1 14,00 
50 ex 1103 13 10 
(300) (a) Koruzna kaša in zdrob z vsebnostjo ne ve č kot 1,3 
mas. % maš čobe v suhi snovi in ne ve č kot 0,8 
mas. % grobih vlaken v suhi snovi (  7 ) 71,43 
ex 1104 30 90 (b) Koruzni kal čki 12,00 
ex 2302 10 10 (c) Otrobi 14,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 999
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
51 ex 1103 13 10 
(500) (a) Koruzna kaša in zdrob z vsebnostjo ve č kot 1,3 
mas. %, a ne ve č kot 1, 5 mas. % maš čobe v suhi 
snovi in ne ve č kot 1 mas. % grobih vlaken v suhi 
snovi (  7 ) (*) 
ex 1104 30 90 (b) Koruzni kal čki 8,00 
ex 2302 10 10 (c) Otrobi 6,50 
52 ex 1103 13 90 
(100) (a) Koruzna kaša in zdrob z vsebnostjo ve č kot 1,5 
mas. %, a ne ve č kot 1, 7 mas. % maš čobe v suhi 
snovi in ne ve č kot 1 mas. % grobih vlaken v suhi 
snovi (  7 ) (*) 
ex 1104 30 90 (b) Koruzni kal čki 8,00 
ex 2302 10 10 (c) Otrobi 6,50 
53 ex 1104 19 50 
(110) (a) Koruzni kosmi či z vsebnostjo ne ve č kot 0,9 mas. % 
maščobe v suhi snovi in ne ve č kot 0,7 mas. % 
grobih vlaken v suhi snovi 62,50 
ex 2302 10 10 (b) Otrobi 35,50 
54 ex 1104 19 50 
(130) (a) Koruzni kosmi či z vsebnostjo ne ve č kot 1,3 mas. % 
maščobe v suhi snovi in ne ve č kot 0,8 mas. % 
grobih vlaken v suhi snovi 76,92 
ex 2302 10 10 (b) Otrobi 21,08
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1000
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
55 ex 1104 19 50 
(150) (a) Koruzni kosmi či z vsebnostjo ve č kot 1,3 mas. %, a 
ne več kot 1,7 mas. % maš čobe v suhi snovi in ne 
več kot 1 mas. % grobih vlaken v suhi snovi 90,91 
ex 2302 10 10 (b) Otrobi 7,09 
56 1108 12 00 (a) Koruzni škrob  ►M21  (*) ◄ 
(b) Izdelki pod zaporedno številko 62  ►M21  29,91 ◄ 
57 ex 1702 30 51 
ali 
ex 1702 30 91 (a) Glukoza v obliki belega kristalnega praška, aglomeri ­
ranega ali neaglomeriranega (  8 ) ►M21  (*) ◄ 
(b) Izdelki pod zaporedno številko 62  ►M21  29,91 ◄ 
ex 1702 30 99 (c) Drugo (Glukozni odpadki)  ►M21  9,95 ◄ 
58 ex 1702 30 59 
ali 
ex 1702 30 99 (a) Glukoza v obliki belega kristalnega praška, aglomeri ­
ranega ali neaglomeriranega (  9 ) ►M21  (*) ◄ 
(b) Izdelki pod zaporedno številko 62  ►M21  29,91 ◄ 
59 ex 2905 44 11 
ali 
ex 3824 60 19 (a) D-glucitol (sorbitol) v vodni raztopini, ki vsebuje 2 
ali manj mas. % D-manitola, izra čunano iz vsebnosti 
D-glucitola (  10 ) 59,17 
(b) Izdelki pod zaporedno številko 63 29,10
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1001
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
60 ex 2905 44 19 
ali 
ex 3824 60 19 (a) D-glucitol (sorbitol) v vodni raztopini, ki vsebuje ve č 
kot 2 mas. % D-manitola, izra čunano iz vsebnosti 
D-glucitola (  11 ) 67,56 
(b) Izdelki pod zaporedno številko 63 29,10 
61 ex 2905 44 91 
ali 
ex 2905 44 99 
ali 
ex 3824 60 91 
ali 
ex 3824 60 99 (a) D-glucitol (sorbitol) glede na 100 kg suhe snovi 41,32 
(b) Izdelki pod zaporedno številko 63 29,10  
Uvozno blago 
Zap.št. Pridobljeni izdelki Koli čina pridobljenih izdelkov na vsakih 100 kg uvoženega blaga (kg) (  2 ) 
Tarifna oznaka KN Poimenovanje Oznaka (  1 ) Poimenovanje (a) (b) (c) (d) (e) (f) 
(1) (2) (3) (4) (5)  
1005 90 00 62 Dopolnilni izdelki k pridobljenim izdelkom 
pod št. 56-58 (  12 ) 
ex 1104 30 90 Koruzni kal čki ►M21  
6,06 ◄ ►M21  
6,06 ◄ 
ex 1515 Koruzna olja  ►M21  
2,88 ◄ ►M21  
2,88 ◄ ►M21  
2,88 ◄ ►M21  
2,88 ◄
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1002
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
ex 2303 10 11 Koruzni gluten  ►M21  
4,47 ◄ ►M21  
4,47 ◄ ►M21  
4,47 ◄ 
ex 2303 10 19 
ali 
ex 2309 90 20 Krma iz koruznega glutena 
Krma iz glutena z ostanki koruznega olja  ►M21  
23,85 ◄ ►M21  
19,38 ◄ ►M21  
23,85 ◄ ►M21  
19,38 ◄ ►M21  
22,56 ◄ ►M21  
27,03 ◄ 
ex 2306 70 00 Oljna poga ča iz koruznih kal čkov ►M21  
3,18 ◄ ►M21  
3,18 ◄ 
►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ 
63 Dopolnilni izdelki k pridobljenim izdelkom 
pod zap. št. 59-61 (  12 ) 
ex 1104 30 90 Koruzni kal čki 6,10 6,10 
ex 1515 Koruzna olja 2,90 2,90 2,90 2,90 ex 2303 10 11 Koruzni gluten 4,50 4,50 4,50 ex 2303 10 19 
ali 
ex 2309 90 20 Krma iz koruznega glutena 
Krma iz glutena z ostanki koruznega olja 23,00 18,50 23,00 18,50 21,70 26,20 
ex 2306 70 00 Oljna poga ča iz koruznih kal čkov 3,20 3,20 
29,10 29,10 29,10 29,10 29,10 29,10
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1003
 ▼M20  
Uvozno blago 
Zap. št. Pridobljeni izdelki Količina pridobljenih izdelkov 
na vsakih 100 kg uvoženega 
blaga (kg) (  2 ) Tarifna oznaka KN Poimenovanje Oznaka (*) Poimenovanje 
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 21 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), predkuhan, okroglozrnat 64 1006 20 11 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, okroglozrnat 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
65 1006 30 21 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, okroglozrnat 71,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 3,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
66 1006 30 61 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, okroglozrnat 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 7,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1004
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 23 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), predkuhan, srednjezrnat 67 1006 20 13 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, srednjezrnat 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
68 1006 30 23 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, srednjezrnat 71,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 3,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
69 1006 30 63 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, srednjezrnat 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 7,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
1006 10 25 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 70 1006 20 15 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, dolgozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino ve č kot 2 in manj 
kot 3 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1005
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
71 1006 30 25 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 71,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 3,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
72 1006 30 65 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č kot 2 in manj kot 3 65,00 
1102 30 00 
ali 
2302 20 10 
ali 
2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 7,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
1006 10 27 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), predkuhan, dolgozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino 3 ali več 73 1006 20 17 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, dolglozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
74 1006 30 27 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in 
širino 3 ali ve č 68,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1006
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 2302 20 10 ali 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 6,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
75 1006 30 67 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino 
in širino 3 ali ve č 62,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
1006 10 92 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), okroglozrnat 76 1006 20 11 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, okroglozrnat 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
77 1006 20 92 (a) Oluš čen (rjavi) riž, okroglozrnat 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
78 1006 30 21 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, okroglozrnat 71,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1007
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 3,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
79 1006 30 42 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
okroglozrnat 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
80 1006 30 61 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, okroglozrnat 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 7,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1008
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
81 1006 30 92 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, okroglozrnat 60,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 12,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
1006 10 94 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), srednjezrnat 82 1006 20 12 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, srednjezrnat 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
83 1006 20 94 (a) Oluš čen (rjavi) riž, srednjezrnat 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
84 1006 30 23 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, srednjezrnat 71,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 3,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1009
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
85 1006 30 44 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
srednjezrnat 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
86 1006 30 63 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, srednjezrnat 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 7,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
87 1006 30 94 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, srednjezrnat 60,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 12,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1010
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 96 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č kot 2 
in manj kot 3 88 1006 20 15 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, dolgozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino ve č kot 2 in manj 
kot 3 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
89 1006 20 96 (a) Oluš čen (rjavi) riž, dolgozrnat, z razmerjem med 
dolžino in širino ve č kot 2 in manj kot 3 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
90 1006 30 25 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 71,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 3,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
91 1006 30 46 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č 
kot 2 in manj kot 3 65,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1011
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
ex 1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
92 1006 30 65 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino 
in širino ve č kot 2 in manj kot 3 65,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 7,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
93 1006 30 96 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č 
kot 2 in manj kot 3 60,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 12,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1012
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 98 Neoluš čen riž (riž v luski ali 
surov), dolgozrnat, z razmerjem 
med dolžino in širino 3 ali ve č 94 1006 20 17 (a) Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, dolgozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
95 1006 20 98 (a) Oluš čen (rjavi) riž, dolgozrnat, z razmerjem med 
dolžino in širino 3 ali ve č 80,00 
ex 1213 00 00 (b) Luš čine 20,00 
96 1006 30 27 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 68,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 6,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
97 1006 30 48 (a) Manj brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
z razmerjem med dolžino in širino ve č kot 3 58,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 7,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 15,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1013
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
98 1006 30 67 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, dolgozrnata, z razmerjem med dolžino 
in širino 3 ali ve č 62,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 8,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
99 1006 30 98 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 55,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 9,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 16,00 
ex 1213 00 00 (d) Luš čine 20,00 
1006 20 11 Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, 
okroglozrnat 100 1006 30 21 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, okroglozrnat 93,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1014
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
101 1006 30 61 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, okroglozrnat 88,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 10,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
1006 20 13 Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, 
srednjezrnat 102 1006 30 23 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, srednjezrnat 93,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
103 1006 30 63 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, srednjezrnat 88,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1015
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 10,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
1006 20 15 Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č kot 2 in 
manj kot 3 104 1006 30 25 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 93,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
105 1006 30 65 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in 
širino več kot 2 in manj kot 3 88,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 10,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1016
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 20 17 Oluš čen (rjavi) riž, predkuhan, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 106 1006 30 27 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 93,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 5,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
107 1006 30 67 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 88,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 10,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
1006 20 92 Oluš čen (rjavi) riž, okroglozrnat 108 1006 30 42 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
okroglozrnat 84,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1017
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
109 1006 30 92 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
okroglozrnat 77,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 12,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 11,00 
1006 20 94 Oluš čen (rjavi) riž, srednjezrnat 110 1006 30 44 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
srednjezrnat 84,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
111 1006 30 94 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
srednjezrnat 77,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1018
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 12,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 11,00 
1006 20 96 Oluš čen (rjavi) riž, dolgozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 112 1006 30 46 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č 
kot 2 in manj kot 3 84,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 6,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 10,00 
113 1006 30 96 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č 
kot 2 in manj kot 3 77,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 12,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 11,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1019
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 20 98 Oluš čen (rjavi) riž, dolgozrnat, z 
razmerjem med dolžino in širino 3 ali več 114 1006 30 48 (a) Manjbrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 78,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 10,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 12,00 
115 1006 30 98 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 73,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 12,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 15,00 
1006 30 21 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glaziran ali ne, pred ­
kuhan, okroglozrnat 116 1006 30 61 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, okroglozrnat 96,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1020
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 30 23 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glaziran ali ne, pred ­
kuhan, srednjezrnat 117 1006 30 63 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, srednjezrnat 96,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
1006 30 25 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glaziran ali ne, pred ­
kuhan, dolgozrnat, z razmerjem 
med dolžino in širino ve č kot 2 
in manj kot 3 118 1006 30 65 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in 
širino več kot 2 in manj kot 3 96,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00 
1006 30 27 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glaziran ali ne, pred ­
kuhan, dolgozrnat, z razmerjem 
med dolžino in širino 3 ali ve č 119 1006 30 67 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
predkuhan, dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 96,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 2,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1021
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 30 42 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glazirna ali ne, okro ­
glozrnat 120 1006 30 92 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, okroglozrnat 94,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 4,00 
1006 30 44 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glaziran ali ne, sred ­
njezrnat 121 1006 30 94 (a) Dobro brušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali 
ne, predkuhan, srednjezrnat 94,00 
1102 30 00 
ali 
ex 2302 20 10 
ali 
ex 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 4,00 
1006 30 46 Manj brušen riž, poliran ali 
nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med 
dolžino in širino ve č kot 2 in 
manj kot 3 122 1006 30 96 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino ve č 
kot 2 in manj kot 3 94,00 
1102 30 00 
ali 2302 20 10 ali 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 4,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1022
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 30 48 Manj brušen riž, dolgozrnat, 
poliran ali nepoliran, glaziran 
ali ne, z razmerjem med 
dolžino in širino 3 ali ve č 123 1006 30 98 (a) Dobrobrušen riž, poliran ali nepoliran, glaziran ali ne, 
dolgozrnat, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali ve č 93,00 
1102 30 00 
ali 2302 20 10 ali 2302 20 90 (b) Riževa moka ali otrobi 2,00 
1006 40 00 (c) Lomljen riž 5,00 
1006 30 61 do 
1006 30 98 Dobro brušen riž 124 ex 1006 30 61 do 
ex 1006 30 98 Dobro brušen riž, poliran, glaziran ali predhodno pakiran (
 13 ) 100,00 
1006 30 92 
1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 Dobro brušen riž, drugi 125 ex 1904 10 30 Ekspandiran riž 60,61 
1006 30 61 
1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 Dobro brušen riž, predkuhan 126 ex 1904 90 10 Predhodno kuhan riž (
 14 ) 80,00 
1006 30 92 
1006 30 94 
1006 30 96 
1006 30 98 Dobro brušen riž, drugi 127 ex 1904 90 10 Predhodno kuhan riž (  14 ) 70,00 
60,00 
60,00 
50,00
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1023
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 40 00 Lomljen riž 128 1102 30 00 Riževa moka  ►M21  (*) ◄ 
129 1103 14 00 Riževa kaša in zdrob  ►M21  (*) ◄ 
130 1104 19 91 Riževi kosmi či ►M21  (*) ◄ 
1509 10 10 Deviško lampante olj čno olje 131 ex 1509 90 00 (a) Olj čno olje, rafinirano, ali olj čno olje 98,00 
ex 3823 19 90 (b) Kisla olja iz rafinacije (  15 ) 
ex 1510 00 10 Nerafinirano olje iz olj čnih 
tropin 132 ex 1510 00 90 (a) Olje iz olj čnih tropin, rafinirano, ali olje iz olj čnih 
tropin 95,00 
ex 1522 00 39 (b) Stearin 3,00 
ex 3823 19 90 (c) Kisla olja iz rafinacije (  15a ) 
ex 1801 00 00 Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, 
surov 133 ex 1801 00 00 (a) Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, brez lupin in pražen 76,3 
1802 00 00 (b) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
1801 00 00 Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, 
surov ali pražen 134 1803 (a) Kakavova masa 76,3 
1802 00 00 (b) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
135 ex 1803 20 00 (a) Kakavova masa, ki ne vsebuje ve č kot 14 mas. % 
maščob 40,3 
ex 1804 00 00 (b) Kakavovo maslo 36,0 
1802 00 00 (c) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
136 ex 1803 20 00 (a) Kakavova masa, ki vsebuje ve č kot 14 mas. % in 
manj kot 18 mas. % maš čob 42,7 
ex 1804 00 00 (b) Kakavovo maslo 33,6 
1802 00 00 (c) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1024
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
137 ex 1803 20 00 (a) Kakavova masa, ki vsebuje ve č kot 18 mas. % 
maščob 44,8 
ex 1804 00 00 (b) Kakavovo maslo 31,5 
1802 00 00 (c) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
138 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 36,0 
ex 1805 00 00 (b) Kakav v prahu, ki ne vsebuje ve č kot 14 mas. % 
maščob (  16 ) 40,3 
1802 00 00 (c) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
139 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 33,6 
ex 1805 00 00 (b) Kakav v prahu, ki vsebuje ve č kot 14 mas. % in ne 
več kot 18 mas. % maš čob (  16 ) 42,7 
1802 00 00 (c) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
140 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 31,5 
ex 1805 00 00 (b) Kakav v prahu, ki vsebuje ve č kot 18 mas. % 
maščob (  16 ) 44,8 
1802 00 00 (c) Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava 16,7 
1803 10 00 Kakavova masa, nerazmaš čena 141 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 46,7 
ex 1803 20 00 (b) Kakavova masa, ki ne vsebuje ve č kot 14 mas. % 
maščob 52,2 
142 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 43,6 
ex 1803 20 00 (b) Kakavova masa, ki vsebuje ve č kot 14 mas. % in 
manj kot 18 mas. % maš čob 55,3
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1025
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
143 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 40,8 
ex 1803 20 00 (b) Kakavova masa, ki vsebuje ve č kot 18 mas. % 
maščob 58,1 
144 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 46,7 
ex 1805 00 00 (b) Kakav v prahu, ki ne vsebuje ve č kot 14 mas. % 
maščob (  16 ) 52,2 
145 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 43,6 
ex 1805 00 00 (b) Kakav v prahu, ki vsebuje ve č kot 14 mas. % in ne 
več kot 18 mas. % maš čob (  16 ) 55,3 
146 ex 1804 00 00 (a) Kakavovo maslo 40,8 
ex 1805 00 00 (b) Kakav v prahu, ki vsebuje ve č kot 18 mas. % 
maščob (  16 ) 58,1 
1803 20 00 Kakavova masa, razmaš čena 147 1805 00 00 Kakav v prah (  16 ) 99,0 
1701 99 10 Beli sladkor 148 2905 44 19 
ali 2905 44 91 (a) D-glucitol (sorbitol) glede na 100 kg suhe snovi 73,53 
2905 44 99 
3824 60 19 3824 60 91 3824 60 99 2905 43 00 (b) D-manitol (manitol) 24,51
 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1026
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1703 Melase 149 2102 10 31 Posušen pekovski kvas (  17 ) 23,53 
150 2102 10 39 Drug pekovski kvas (  18 ) 80,00  
(*) Normativ porabe se izra čuna na osnovi ustreznega pretvornega koli čnika, predstavljenega v Prilogi E Uredbe Komisije (ES) št. 1520/2000 (UL L 177, 15.7.2000, str. 1). 
( 1 ) Tarifne podštevilke v tem stolpcu se ujemajo s podštevilkami v kombinirani nomenklaturi. Kadar je bila potrebna nadaljnja del itev, je to ozna čeno z oklepaji ( ). Te delitve se ujemajo s objavljenimi v uredbah, ki dolo čajo 
izvozna nadomestila. 
( 2 ) Izgube se izra čunajo tako, da se vsota koli čin iz tega stolpca odšteje od 100. 
( 3 ) Oluščena zrna so zrna, ki ustrezajo opredelitvi iz Priloge k Uredbi komisije (EGS) št. 821/68 (UL L 149, 29.6.1968, str. 46). 
( 4 ) Žitni zdrob z vsebnostjo manj kot 0,95 mas. % pepela v suhi snovi in z deležem manj kot 10 mas. % izdelka, ki gre skozi sito z odprtino 0,25 mm. 
( 5 ) Normative porabe, ki se uporablja, temelji na številu jajc, uporabljenih za kilogram proizvedenih testenih po naslednjem obra zcu: 
— Zaporedno število 25:  T ¼ 100 
160—ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
— Zaporedno število 26:  T ¼ 100 
150—ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
— Zaporedno število 27:  T ¼ 100 
140—ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
— Zaporedno število 28:  T ¼ 100 
126—ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
X predstavlja število jajc v lupini (ali petdesetino njihove teže, izraženo v gramih njihovega ekvivalenta/ drugega enakega izd elka iz jajc), uporabljenih na vsak kilogram proizvedenih testenin, rezultat pa se podaja z dvema 
decimalnima mestoma. 
( 6 ) Brušena zrna so zrna, ki ustrezajo opredelitvi v Prilogi k Uredbi (EGS) št. 821/68. 
( 7 ) To zadeva koruzni drobljenec in zdrob: 
— katerega delež, ki ne presega 30 mas. %, gre skozi sito z odprtino 315 mikrometrov, ali 
— katerega delež, ki ne presega 5 mas. %, gre skozi sito z odprtino 150 mikrometrov. 
( 8 ) Za glukozo v obliki belega kristalnega praška, z drugo koncentracijo kot 92 %, se vpiše koli čina 43,81 kilogramov D-glucitol anhidrata na 100 kg koruze. 
( 9 ) Za glukozo, ki ni v obliki belega kristalnega praška, z drugo koncentracijo kot 82 %, se vpiše koli čina 50,93 kilogramov D-glucitol anhidrata na 100 kg koruze. 
( 10 ) Za D-glucitol z drugo koncentracijo kot 70 % se vpiše koli čina 41,4 kilogramov D-glucitol anhidrata na 100 kg koruze. 
( 11 ) Za D-glucitol z drugo koncentracijo kot 70 % se vpiše koli čina 47,3 kilogramov D-glucitol anhidrata na 100 kg koruze. 
( 12 ) Za uporabo možnosti od (a) do (f) je treba upoštevati prave rezultate postopkov. 
( 13 ) Zaradi izvedbe postopka ustreza koli čina dobljenega lomljenega riža koli čini lomljenega riža, kot je bila dolo čana ob uvozu za predelavo riža po tarifnih oznakah KN 1006 30 61 do 1006 30 98. Če gre za poliranje, se ta 
količina poveča za 2 % uvoženega riža brez lomljenega riža, ki je bil dolo čen ob uvozu. 
( 14 ) Predhodno kuhan riž predstavlja blanširan riž v zrnu, ki se ga predhodno kuha in delno osuši, da se olajša kon čno kuhanje. 
( 15 ) Dvakratni delež, izražen kot oleinska kislina deviškega lampante olj čnega olja, se odšteje od koli čine izdelka iz stolpca 5 za rafinirano olj čno olje/olj čno olje in predstavlja koli čino kislega olja iz rafinacije. 
( 15a ) Dvakratni delež, izražen kot oleinska kislina nerafiniranega olja olj čnih tropin, se odšteje od koli čine izdelka iz stolpca 5 za rafinirano olje iz olj čnih tropi /olje iz olj čnih tropin in predstavlja koli čino kislega olja iz rafinacije. 
( 16 ) V primeru topnega kakava, dodajte 1,5 % baze koli čini iz stolpca 5. 
( 17 ) Normativ, dolo čen za pekovski kvas z vsebnostjo 95 % v suhi snovi, dobljen iz pesne melase z 48 % skupnega sladkorja ali trsne melase z 52 % s kupnega sladkorja. Za pekovski kvas z druga čno vsebnostjo v suhi snovi se 
upošteva 22,4 kilogramov anhidrata kvasa na 100 kilogramov pesne melase z 48 % skupnega sladkorja ali trsne melase z 52 % skupn ega sladkorja. 
( 18 ) Normativ, dolo čen za pekovski kvas z vsebnostjo 28 % v suhi snovi, dobljen iz pesne melase z 48 % skupnega sladkorja ali trsne melase z 52 % s kupnega sladkorja. Za pekovski kvas z druga čno vsebnostjo v suhi snovi se 
upošteva 22,4 kilogramov anhidrata kvasa na 100 kilogramov pesne melase z 48 % skupnega sladkorja ali trsne melase z 52 % skupn ega sladkorja.
 PRILOGA 70  
GOSPODARSKI POGOJI IN UPRAVNO SODELOVANJE  
(Člena 502 in 522)  
A. SPLOŠNE DOLO ČBE 
Ta priloga na eni strani obravnava podrobna merila za gospodarske 
pogoje, ki se uporabljajo za postopek aktivnega oplemenitenja, na drugi 
strani pa podatke, ki se izmenjujejo v okviru upravnega sodelovanja. 
Primeri, na čin in rok, v katerem je treba podatke preskrbeti v skladu s 
členom 522, so navedeni za vsak zadevni postopek. Podatke je prav tako 
treba sporo čiti, kadar se spremenijo podatki, ki zadevajo izdano dovol ­
jenje.  
B. PODROBNA MERILA ZA GOSPODARSKE POGOJE, KI SE UPORA ­
BLJAJO ZA POSTOPEK AKTIVNEGA OPLEMENITENJA  
Oznake in podrobna merila  
▼M22  
01: Kadar gre za uvozno blago, ki ni navedeno v prilogi 73, in se ne 
uporablja oznaka 30.  
▼M20  
10: Nerazpoložljivost blaga, proizvedenega v Skupnosti, ki ima isto 
osemmestno tarifno oznako KN, je iste tržne kakovosti in ima iste tehni čne lastnosti (primerljivo blago) kot uvozno blago, 
navedeno v zahtevku. 
Nerazpoložljivost zajema stanje, ko proizvodnja primerljivega blaga 
v Skupnosti sploh ne obstaja, ko tega blaga ni na razpolago v 
zadostnih koli činah, da bi izvajali predvidene postopke oplemeni ­
tenja, ali dejstvo, da primerljivega blaga Skupnosti ni mogo če 
pravočasno preskrbeti vložniku, da bi izvedel na črtovani trgovinski 
posel, čeprav je pravo časno vložil zahtevek. 
11: Čeprav je primerljivo blago razpoložljivo, ga ni mogo če uporabiti, 
ker bi zaradi njegove cene na črtovani trgovinski posel postal gospo ­
darsko neupravi čen. 
Pri ugotavljanju, ali bi zaradi cene primerljivega blaga, proizve ­
denega v Skupnosti, na črtovani trgovinski posel postal gospodarsko 
neupravičen, je treba med drugim upoštevati vpliv, ki bi ga uporaba 
v Skupnosti proizvedenega blaga imela na lastno ceno pridobljenih izdelkov in preko tega na trženje izdelka na trgu tretjih držav, ob upoštevanju: 
— cene neocarinjenega blaga, namenjenega oplemenitenju, in cene 
primerljivega blaga, proizvedenega v Skupnosti, zmanjšane za 
domače davke, ki so se ali se bodo morale povrniti ob izvozu, 
ob upoštevanju prodajnih pogojev in vseh povra čil ali drugih 
zneskov, ki se uporabljajo v okviru skupne kmetijske politike, 
— cene, ki se lahko doseže za pridobljene izdelke na trgu tretje 
države, kakor izhaja iz trgovske korespondence ali drugih 
podatkov. 
12: Primerljivo blago, ki ne ustreza izrecno navedenim zahtevam kupca 
pridobljenih izdelkov v tretji državi ali pa morajo biti pridobljeni izdelki pridobljeni iz uvoznega blaga, da se zagotovi spoštovanje 
določbo varstvu pravic industrijske ali trgovske lastnine (pogodbene 
obveznosti).
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1027
 
30: Gre za naslednje: 
1. operacije pri uvozu nekomercialnega blaga; 2. operacije, ki se izvajajo po pogodbi o poslu oplemenitenja; 3. običajne oblike ravnanj iz člena 531; 
4. popravilo; 5. oplemenitenje pridobljenih izdelkov, pridobljenih po prejšnjem 
dovoljenju za aktivno oplemenitenje, za odobritev katerega je bilo treba pregledati gospodarske pogoje, 
6. predelavo trde pšenice (durum), iz tarifne oznake KN 
1001 10 00, za izdelavo testenin, iz tarifne oznake KN 1902 11 00 in 1902 19; 
7. postopke, v katerih vrednost (
 1 ) uvoznega blaga po osemmestni 
tarifni oznaki KN ne presega na posameznega vložnika ali kole ­
darsko leto 150 000 EUR za blago iz seznama v Prilogi 73 ali 
500 000 EUR za drugo blago (najnižja vrednost);  ►M22  ali ◄ 
▼M22  
8. gradnjo, spremembo ali preureditev civilnih zra čnih plovil ali 
satelitov ali njihovih delov.  
__________  
31: Kadar gre v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 za 
uvozno blago iz dela A priloge 73 in vložnik predloži dokument, ki 
ga je izdal pooblaš čeni organ in ki dovoljuje vnos tega blaga v 
postopek v okviru koli čine, določene s preskrbovalno bilanco.  
▼M20  
99: Vložnik je mnenja, da so gospodarski pogoji izpolnjeni iz drugih 
razlogov, kakor tistih, ki ustrezajo prejšnjim oznakam. Razlogi so 
navedeni v njegovem zahtevku.  
▼M22  
Opomba: Oznake 10, 11, 12, 31 in 99 se lahko uporabijo samo, ko gre 
za blago, navedeno v prilogi 73.  
▼M20  
C. PODATKI, KI SE PREDLOŽIJO KOMISIJI ZA VSAKEGA OD 
ZADEVNIH POSTOPKOV 
Podatki, ki jih je treba sporo čiti Komisiji, so skladni z okenci obrazca, 
katerega vzorec je ponazorjen v Dodatku.  
C.1 Aktivno oplemenitenje  
Podatke o gospodarskih pogojih je treba predložiti tako, da se uporabi ena 
ali več oznak iz dela B.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1028  
( 1 ) Vrednost je vrednost blaga za carinske namene, ocenjena na osnovi znanih podatkov in 
na osnovi dokumentov, predloženih isto časno kot zahtevek.
 Razlog za zavrnitev zahtevka ali za razveljavitev ali preklic dovoljenja 
zaradi neupoštevanja gospodarskih pogojev je naveden z oznakami. Upora ­
bljajo se iste oznake, kot se uporabljajo za opredelitev gospodarskih pogojev, le da imajo negativni predznak (na primer: - 10).
 
Primeri, ko so podatki obvezni  
▼M22  
Kadar so gospodarski pogoji ozna čeni s oznakami 01, 10, 11, 31 ali 99. 
Za mleko in mle čne proizvode iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 
je informiranje obvezno tudi, kadar se oznaka 30 uporablja v zvezi s stanji 
iz pododdelkov 2, 5 in 7 tega zakonika.  
▼M20  
Pošiljanje podatkov  
Podatke, s katerimi se izpolni stolpce 2 do 10 obrazca, ponatisnjenega v 
Dodatku, je treba poslati Komisiji v elektronski obliki. Ti podatki se lahko 
pošljejo na obrazcu, ponatisnjenem v Dodatku le, kadar tehni čne težave 
začasno onemogo čajo elektronsko pošiljanje.  
Rok pošiljanja  
Podatke je treba poslati, čim prej je mogo če. Če se uporabi obrazec, 
ponatisnjen v Dodatku, se podatke pošlje v na njem ozna čenem roku.  
C.2 Predelava pod carinskim nadzorom  
Podatke je treba sporo čiti, kadar gre za vrste blaga in postopke, ki niso 
navedeni v delu A Priloge 76. 
Podatki se pošljejo na obrazcu, ponatisnjenem v Dodatku v na njem 
označenem roku.  
C.3. Pasivno oplemenitenje  
Stolpca 8 in 9, Izdana dovoljenja' je treba izpolniti le, kadar se dovoljenje 
izda v skladu s členom 147(2) zakonika. 
V stolpcu (10), Razlog je treba navesti tudi, če zavrnitev zahtevka, razvel ­
javitev ali preklic dovoljenja zadevajo zahtevek, ki je predložen, ali dovol ­
jenje, ki je izdano v skladu s členom 147(2) zakonika. 
Podatki se sporo čijo na obrazcu, ponatisnjenem v Dodatku in v na njem 
označenem roku.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1029
 
Dodatek k Prilogi 70
  
► (1) (2) (3)  M22 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1030
 
PRILOGA 71  
INFORMATIVNI LISTI  
(Člen 523)
  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1031
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1032
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1033
 
► (1) A2 
► (2) M30 
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1034
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1035
 
► (1) A2 
► (2) M30 
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1036
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1037
 
► (1) A2 
► (2) M30 
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1038
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1039
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1040
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1041
 
► (1) A2 
► (2) M30 
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1042
 
▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1043
 
► (1) A2 
► (2) M30 
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1044
 
Dodatek  
1. SPLOŠNE OPOMBE 
1.1 Informativni listi morajo ustrezati vzorcu iz te priloge in biti natisnjeni na 
na brezlesnem pisalnem papirju s težo med 40 in 65 g/m  2 
1.2 Obrazec meri 210 mm × 297 mm. 
1.3 Carinski organi so odgovorni za to, da imajo obrazec natisnjen. Vsak 
obrazec ima natisnjene za četne črke ustrezne države članice v skladu s 
standardom ISO Alpha 2, sledi pa jim njegova zaporedna številka. 
1.4 Obrazec se natisne in polja izpolnijo v enem od uradnih jezikov Skupnosti. 
Carinski urad, ki mora dobiti ali uporabi podatke, lahko zahteva, da se podatki iz njemu predloženega obrazca prevedejo v uradni jezik ali enega 
od uradnih jezikov carinske uprave.
 
2. UPORABA INFORMATIVNIH LISTOV  
2.1 Skupne dolo čbe 
(a) Kadar carinski urad, ki izdaja informativni list, meni, da so poleg 
obstoječih podatkov na informativnem listu potrebni še dodatni 
podatki, to doda. Kadar na listu ni dovolj prostora, se priloži dodatnega. To se navede na izvirniku. 
(b) Carinski urad, ki je potrdil informativni list, se lahko zaprosi, da 
naknadno preveri verodostojnost lista in to čnost vsebovanih podatkov. 
(c) Če gre za zaporedne pošiljke, se lahko izpolni potrebno število infor ­
mativnih listov za koli čino blaga ali izdelkov, danih v postopek. 
Prvotni informativni list se lahko nadomesti z novimi informativnimi listi ali pa, kadar se uporabi samo en informativni list, lahko carinski 
urad, ki je list potrdil, koli čine blaga ali izdelkov ozna či na izvirniku. 
Kadar na listu ni dovolj prostora, se priloži dodatni list, kar mora biti navedeno na izvirniku. 
(d) Carinski organi lahko dovolijo uporabo rekapitulativnih informativnih 
listov za trgovske tokove tristranskega prometa z velikim številom 
operacij, ki zajemajo celotno koli čino uvoza/izvoza v danem obdobju. 
(e) V izjemnih okoliš činah se informativni list lahko izda naknadno, 
vendar ne po preteku roka, do katerega je treba hraniti dokumente. 
(f) V primeru tatvine, izgube ali uni čenja informativnega lista, lahko 
izvajalec carinski urad, ki ga je potrdil, zaprosi za izdajo dvojnika. 
Izvirnik in izvode tako izdanega informativnega lista imajo eno od 
naslednjih oznak: 
— DUPLICADO, — DUPLIKAT,
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1045
 
— DUPLIKAT, 
— ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ , 
— DUPLICATE, 
— DUPLICATA, 
— DUPLICATO, — DUPLICAAT, 
— SEGUNDA VIA, 
— KAKSOISKAPPALE, 
— DUPLIKAT,
 
▼A2 
— DUPLIKÁT, 
— DUPLIKAAT, 
— DUBLIK ĀTS, 
— DUBLIKATAS, 
— MÁSODLAT, — DUPLIKAT, 
— DUPLIKAT, 
— DVOJNIK, 
— DUPLIKÁT,
 
▼M30  
— ДУБЛИКАТ , 
— DUPLICAT,  
▼M45  
— DUPLIKAT.  
▼M20  
2.2 Posebne dolo čbe 
2.2.1  Informativni list INF 8 (carinsko skladiš čenje)  
(a) Informativni list INF 8 (v nadaljevanju: INF 8) se lahko uporabi, ko se 
blago prijavi za novo carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, da bi 
določili elemente za odmero carinskega dolga, veljavnega, pred 
izvedbo obi čajnih oblik ravnanj. 
(b) INF 8 se izpiše v izvirniku in kopiji. 
(c) Nadzorni urad preskrbi podatke za okenca 11, 12 in 13, potrdi okence 
15 in vrne izvirnik INF 8 deklarantu.  
2.2.2  Informativni list INF 1 (aktivno oplemenitenje)  
(a) Informativni list INF 1 (v nadaljnjem besedilu INF 1) se lahko 
uporablja za posredovanje podatkov o: 
— zneskih dajatev in kompenzacijskih obresti, 
— uporabi ukrepov trgovinske politike, 
— znesku zavarovanja.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1046
 
(b) INF 1 se izpiše v izvirniku in dveh kopijah. 
Izvirnik in ena kopija INF 1 se pošlje nadzornemu uradu, eno kopijo 
pa obdrži carinski urad, ki je potrdil INF 1. 
Nadzorni urad vpiše zahtevane podatke v okenca 8, 9 in 11 INF 1, ga 
potrdi, obdrži kopijo in vrne izvirnik. 
(c) Kadar se zahteva sprostitev pridobljenih izdelkov ali blaga v nespre ­
menjenem stanju v prosti promet pri carinskem uradu, ki ni urad vnosa, ta carinski urad, ki potrdi INF 1, zahteva, da nadzorni urad navede: 
— v okencu 9(a) znesek uvoznih dajatev, dolgovanih v skladu s 
členom 121(1) ali 128(4) zakonika, 
— v okencu 9(b) znesek kompenzacijskih obresti v skladu s členom 
519, 
— količina, tarifna oznaka KN in poreklo uvoznega blaga, upora ­
bljenega v proizvodnji pridobljenih izdelkov, sproš čenih v prosti 
promet. 
(d) Kadar so pridobljeni izdelki, pridobljeni z aktivnim oplemenitenjem 
(sistem povra čila), prijavljeni za drugo carinsko dovoljeno rabo ali 
uporabo, ki omogo ča povrnitev ali odpustitev uvoznih dajatev, in je 
zanje treba ponovno zahtevati dovoljenje za postopek aktivnega ople ­
menitenja, lahko carinski organi, ki izdajajo dovoljenje, uporabijo INF 1, da dolo čijo znesek uvoznih dajatev, ki jih je treba obra čunati, ali 
znesek carinskega dolga, ki utegne nastati. 
(e) Kadar se deklaracija za sprostitev v prosti promet nanaša na prido ­
bljene izdelke, pridobljene iz uvoznega blaga ali blaga v nespre ­
menjenem stanju ob upoštevanju posebnih ukrepov trgovinske politike v trenutku vnosa v postopek (sistem odloga) in se taki ukrepi uporabljajo še naprej, potem carinski urad, ki sprejme dekla ­
racijo in potrdi INF 1 prosi nadzorni urad, da navede podatke, ki so 
potrebni za uporabo ukrepov trgovinske politike. 
(f) Kadar se sprostitev v prosti promet zahteva v primeru INF 1, ki je 
izpolnjen zaradi dolo čitve zneska zavarovanja, se lahko uporabi isti 
INF 1, če vsebuje: 
— v okencu 9(a) znesek uvoznih dajatev za uvozno blago po členu 
121(1) ali 128(4) zakonika, in 
— v okencu 11 dan, ko je bilo zadevno uvozno blago prvi č vneseno v 
postopek ali dan, ko so bile uvozne dajatve povrnjene ali 
odpuščene v skladu s členom 128(1) zakonika.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1047
 
2.2.3  Informativni list INF 9 (aktivno oplemenitenje)  
(a) Informativni list INF 9 (v nadaljevanju: INF 9) se lahko uporablja, 
kadar se pridobljenim izdelkom dolo či druga dopustna carinsko 
dovoljena raba ali uporaba v tristranskem prometu (IM/EX). 
(b) INF 9 se izpiše v izvirniku in treh kopijah za koli čine uvoznega blaga, 
danega v postopek. 
(c) Urad vnosa potrdi okence 11 v INF 9 in navede, kateri na čini za 
zagotovitev istovetnosti ali ukrepi za nadzor uporabe enakega blaga se uporabljajo (kot na primer uporaba vzorcev, slik ali tehni čnih 
opisov ali izvedba analiz). 
Urad vnosa pošlje kopijo 3 nadzornemu uradu in vrne izvirnik ter 
ostale kopije deklarantu. 
(d) Deklaraciji za zaklju ček postopka, so priloženi izvirnik INF 9 ter 
kopiji 1 in 2. 
Urad zaklju čka navede koli čino pridobljenih izdelkov in dan sprejema. 
Kopijo 2 pošlje nadzornemu uradu, vrne izvirnik deklarantu in zadrži 
kopijo 1.
 
2.2.4  Informativni list INF 5 (aktivno oplemenitenje)  
(a) Informativni list INF 5 (v nadaljevanju: INF 5) se lahko uporablja, 
kadar se pridobljeni izdelki, pridobljeni iz enakega blaga, izvozijo v tristranskem prometu s predhodnim izvozom (I/U). 
(b) INF 5 se izpiše v izvirniku in treh kopijah za koli čine uvoznega blaga, 
ki ustrezajo koli čini izvoženih pridobljenih izdelkov. 
(c) Carinski urad, ki sprejme izvozno deklaracijo, v INF 5 potrdi okence 9 
in vrne izvirnik ter tri kopije deklarantu. 
(d) Carinski urad izstopa izpolni okence 10, pošlje kopijo 3 nadzornemu 
uradu in vrne izvirnik in ostale kopije deklarantu. 
(e) Kadar se trda pšenica (durum), iz tarifne oznake KN 1001 10 00 
predela v testenine, iz tarifne oznake KN 1902 11 00 in 1902 19, se ime uvoznika, ki ima dovoljenje za vnos uvoznega blaga v postopek in ki ga je treba vnesti v okence 2 v INF 5, lahko vpiše potem, ko je INF 
5 že predložen carinskemu organu, pri katerem je vložena izvozna 
deklaracija. Podatek se vpiše na izvirnik in kopiji 1 ter 2 INF 5, preden se vloži deklaracijo za vnos uvoznega blaga v postopek. 
(f) Deklaraciji za vnos v postopek mora biti priložen izvirnik INF 5 in 
kopiji 1 ter 2. 
Carinski urad, kjer je vložena deklaracija za vnos v postopek, na 
izvirniku INF 5 in kopijah 1 ter 2 navedejo koli čino uvoznega 
blaga, vnesenega v postopek in dan sprejema deklaracije. Kopijo 2 
pošlje nadzornemu uradu, vrne izvirnik deklarantu in zadrži kopijo
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1048
 
2.2.5  Informativni list INF 7 (aktivno oplemenitenje)  
(a) Informativni list INF 7 (v nadaljevanju INF 7) se lahko uporablja, 
kadar se pridobljenim izdelkom ali blagu v nespremenjenem stanju v 
okviru sistema povra čila določi ena od carinsko dovoljenih rab ali 
uporab, ki v skladu s členom 128(1) zakonika omogo čajo povrnitev 
ali odpustitev, ne da bi bil vložen zahtevek za povrnitev. 
Kadar se imetniku v skladu s členom 90 zakonika odobri prenos 
pravice do zahtevka za povrnitev na drugo osebo, se ta podatek vnese v INF 7. 
(b) INF 7 se izdela v izvirniku in dveh kopijah. 
(c) Carinski organ, ki sprejme deklaracijo o zaklju čku, potrdi INF 7, vrne 
izvirnik in eno kopijo deklarantu ter zadrži drugo kopijo. 
(d) Kadar se vloži zahtevek za povrnitev, se mu priloži ustrezno potrjen 
izvirnik INF 7.
 
2.2.6  Informativni list INF 6 (za časni uvoz)  
(a) Informativni list INF 6 (v nadaljevanju: INF 6) se lahko uporablja za 
sporočanje elementov za odmero carinskega dolga ali zneskov že obra ­ 
čunanih dajatev, kadar se uvozno blago prevaža znotraj carinskega 
ozemlja Skupnosti. 
(b) V INF 6 so vsi podatki, ki jih potrebujejo carinski organi: 
— dan, ko je bilo uvozno blago Skupnosti dano v postopek za časnega 
uvoza. 
— elementi za odmero carinskega dolga, ugotovljenega na ta dan, 
— znesek katerih koli uvoznih dajatev, že obra čunanih z delno opros ­
titvijo dajatev, in čas, ki se ga upošteva v ta namen. 
(c) INF 6 se izdela v izvirniku in dveh kopijah. 
(d) INF 6 se potrdi, ko je blago dano v postopek zunanjega tranzita, na 
začetku postopka prenosa ali prej. 
(e) Eno kopijo zadrži carinski urad, ki ga je potrdil. Izvirnik in druga 
kopija se vrneta udeležencu, ki to kopijo izro či uradu zaklju čka. Po 
potrditvi udeleženec vrne kopijo carinskemu uradu, ki jo je prvotno potrdil.
 
2.2.7  Informativni list INF 2 (pasivno oplemenitenje)  
(a) Informativni list INF 2 (v nadaljevanju: INF 2) se lahko uporablja, 
kadar se pridobljeni izdelki ali nadomestni izdelki uvozijo v okviru tristranskega prometa. 
(b) INF 2 se izpiše v izvirniku in eni kopiji za koli čino blaga, danega v 
postopek.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1049
 
(c) Zahtevek za izdajo INF 2 predstavlja pristanek imetnika za prenos 
pravice do celotne ali delne oprostitve uvoznih dajatev drugi osebi, 
ki uvaža pridobljene ali nadomestne izdelke v okviru tristranskega prometa. 
(d) Urad vnosa potrdi izvirnik in kopijo INF 2. Kopijo obdrži in vrne 
izvirnik deklarantu. 
V okencu 16 navede na čin za zagotovitev istovetnosti blaga na 
začasnem izvozu. 
Kadar so odvzeti vzorci ali uporabljene slike ali tehni čni opisi, mora ta 
urad take vzorce, slike ali tehni čne opise overiti z namestitvijo svojih 
carinskih oznak na blago, če to omogo ča vrsta blaga, ali na embalažo 
in to tako, da se jih ne da spremeniti. 
Etiketa s žigom urada in referen čnimi podatki z izvozne deklaracije se 
pritrdi k vzorcem, slikam ali tehni čnim opisom na na čin, ki prepre čuje 
zamenjavo. 
Vzorci, slike ali tehni čni opisi, overovljeni in žigosani, se vrnejo 
izvozniku, ki jih predloži z nedotaknjenimi žigi, ko se pridobljeni ali 
nadomestni izdelki ponovno uvozijo. 
Če je potrebna analiza in bodo rezultati znani šele potem, ko bo urad 
vnosa že potrdil INF 2, bo dokument z rezultati analize dan izvozniku v zapečateni kuverti, ki onemogo ča spreminjanje. 
(e) Urad izstopa na izvirniku potrdi, da je blago zapustilo carinsko 
ozemlje Skupnosti, in ga vrne osebi, ki ga je predložila. 
(f) Uvoznik pridobljenih ali nadomestnih izdelkov uradu zaklju čka 
predloži izvirnik INF 2 in po potrebi sredstva za zagotovitev istovet ­
nosti.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1050
 
PRILOGA 72  
SEZNAM OBI ČAJNIH OBLIK RAVNANJA IZ ČLENA 531 IN ČLENA 809  
Če ni druga če navedeno, nobena od naslednjih oblik ravnanja ne sme privesti do 
drugačne osemmestne tarifne oznake KN. 
Običajne oblike ravnanja, naštete spodaj, se ne odobrijo, če bodo po mnenju 
carinskih organov operacije po vsej verjetnosti pove čale nevarnost kršitev: 
1. prezračevanje, razprostiranje, sušenje, odstranjevanje prahu, preprosti čistilne 
operacije, popravilo embalaže, osnovna popravila škode, ki nastane med 
prevozom ali skladiš čenjem, če gre za preproste operacije, nanos ali 
odstranitev zaš čitne prevleke za prevoz; 
2. obnovitev blaga po prevozu; 3. popis zalog, jemanje vzorcev, razvrš čanje, odbiranje, mehansko filtriranje in 
tehtanje blaga; 
4. odstranitev poškodovanih ali kontaminiranih sestavin; 
5. konzerviranje s pasterizacijo, sterilizacijo, obsevanjem ali dodatkom konzer ­
vansov; 
6. odpravljanje zajedalcev; 7. odstranjevanje in prepre čevanje rje; 
8. obdelovanje: 
— s preprostim zvišanjem temperature brez nadaljnje obdelave ali postopka 
destilacije, ali 
— s preprostim znižanjem temperature; čeprav to privede do druga čne osemmestne tarifne oznake KN; 
9. elektrostati čna obdelava, razgubanje ali likanje tkanin; 
10. obdelava, ki jo predstavlja: 
— razpecljevanje in/ali razkoš čičenje sadja, rezanje ali drobljenje sušenega 
sadja ali zelenjave, rehidracija sadja, ali 
— dehidracija sadja, čeprav to privede do druga čne osemmestne tarifne 
oznake KN; 
11. razsoljevanje, čiščenje in strganje kož; 
12. dodajanje blaga ali dodajanje ali nadomestitev pomožnih sestavin, dokler je 
to dodajanje ali nadomeš čanje relativno omejeno ali namenjeno izpol ­
njevanju tehni čnih standardov in ne spreminja vrste niti ne izboljša u činko­
vitosti izvirnega blaga, čeprav to zaradi dodanega ali nadomestnega blaga 
privede do druga čne osemmestne tarifne oznake KN; 
13. redčenje ali zgoš čevanje teko čin brez nadaljnje obdelave ali destilacije, 
čeprav to privede do druga čne osemmestne tarifne oznake KN; 
14. medsebojno mešanje istovrstnega blaga razli čne kakovosti, da bi dobili 
enotno kakovost ali kakovost, ki jo zahteva stranka, ne da bi se spremenila 
vrsta blaga;  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1051
 
14a. medsebojno mešanje plinskega ali kurilnega olja, ki ne vsebuje biodizla, s 
plinskim ali kurilnim oljem, ki biodizel vsebuje, uvrš čenima v poglavje 27 
KN, da bi dobili enotno kakovost ali kakovost, ki jo zahteva stranka, ne da 
bi se spremenila vrsta blaga, čeprav to privede do druga čne osemmestne 
tarifne oznake KN; 
14b. medsebojno mešanje plinskega ali kurilnega olja z biodizlom tako, da 
dobljena mešanica vsebuje manj kot 0,5 vol. % biodizla, in mešanje 
biodizla s plinskim ali kurilnim oljem, tako da dobljena mešanica vsebuje 
manj kot 0,5 vol. % plinskega ali kurilnega olja.  
▼M20  
15. razdelitev ali razrez blaga v dolo čeno velikost, če gre le za preproste 
postopke; 
16. pakiranje, razpakiranje, zamenjava pakiranja, preto čitev ali preprost prenos v 
zabojnike, čeprav to privede do druga čne osemmestne tarifne oznake KN, 
pritrjevanje, odstranjevanje ali spreminjanje oznak, žigov, nalepk, listkov s ceno ali drugih podobnih razpoznavnih znakov; 
17. preverjanje, prilagajanje, reguliranje in priprava strojev, naprav ter vozil za 
delo, zlasti da bi nadzorovali izpolnjevanje tehni čnih standardov, če gre le za 
preproste operacije; 
18. poliranje cevovodne napeljave za pripravo blaga za dolo čene trge;
 
▼M26  
19. Katerekoli obi čajne oblike ravnanja razen zgoraj omenjenih, katerih namen je 
izboljšati videz ali tržno kakovost uvoznega blaga ali ga pripraviti za distri ­
bucijo ali nadaljnjo prodajo pod pogojem, da te operacije ne spremenijo 
narave ali izboljšajo zna čilnosti prvotnega blaga. Če so pri obi čajnih 
oblikah ravnanja nastali stroški, se ti stroški ali pove čanje vrednosti ne 
smejo upoštevati pri izra čunu uvoznih dajatev, če deklarant predloži zado ­
voljivo dokazilo za te stroške. Vendar pa se pri izra čunu uvoznih dajatev 
upoštevajo carinska vrednost, narava in poreklo neskupnostnega blaga, ki se uporabi v operacijah.
 ▼M41  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1052
 
PRILOGA 73  
UVOZNO BLAGO, ZA KATEREGA SE ŠTEJE, DA NISO IZPOLNJENI 
GOSPODARSKI POGOJI PO ČLENU 539, PRVI ODSTAVEK  
Del A: Kmetijski proizvodi, zajeti v prilogi I k Pogodbi  
1. Naslednji proizvodi, ki spadajo pod eno od naslednjih skupnih tržnih ureditev: 
sektor žit: proizvodi iz člena 1(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (  1 ), 
sektor riža: proizvodi iz člena 1(1) Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 (  2 ), 
sektor sladkorja: proizvodi iz člena 1(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2038/1999 (  3 ), 
sektor oljčnega olja: proizvodi iz člena 1(2)(c) Uredbe Sveta št. 136/66/EGS (  4 ), 
sektor mleka in mle čnih proizvodov: proizvodi iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1255/1999; 
sektor vina: proizvodi iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 (  5 ), iz 
tarifnih oznak KN: 
0806 10 90 
2009 60 2204 21 (razen kakovostnega vina) 2204 29 (razen kakovostnega vina) 2204 30 
2. Naslednji proizvodi, ki spadajo pod tarifne oznake KN: 
0204 10 do 0204 43 
2207 10 2207 20 2208 90 91 
2208 90 99 
3. Proizvodi, ki ne spadajo pod to čki 1 in 2, za katere so dolo čena kmetijska 
izvozna nadomestila enaka ali višja od ni č.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1053  
( 1 ) UL L 181, 1.7.1992, str. 21. 
( 2 ) UL L 329, 30.12.1995, str. 18. 
( 3 ) UL L 252, 25.9.1999, str. 1. 
( 4 ) UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. 
( 5 ) UL L 179, 14.7.1999, str. 1.
 Del B: Blago, ki ga ne zajema priloga I k Pogodbi in izvira iz predelave 
kmetijskih proizvodov  
Blago, ki izvira iz predelave kmetijskih proizvodov in je našteto v naslednjih 
prilogah k uredbam o skupni ureditvi trgov na podro čju kmetijstva ali zadeva 
proizvodna nadomestila: 
— Priloga B k Uredbi Sveta (EGS) št. 1766/92 (sektor žit), — Priloga B k Uredbi Sveta (ES) št. 3072/95 (sektor riža), — Priloga I k Uredbi Sveta (ES) št. 2038/1999 (sektor sladkorja), — Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 1255/1999 (sektor mleka in mle čnih proiz­
vodov), 
— Priloga I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2771/75 (
 1 ) (sektor jajc), 
— Priloga k Uredbi Sveta (EGS) št. 1010/86 (  2 ) (proizvodna nadomestila za 
določene sladkorne izdelke, ki se uporabljajo v kemi čni industriji), in 
— Priloga I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1722/93 (  3 ) (proizvodna nadomestila za 
sektorja žit in riža).  
Del C: Ribiški proizvodi  
Ribiški proizvodi, našteti v Prilogah I, II in V k Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000 (  4 ) o 
skupni ureditvi trgov za ribiške in ribogojne proizvode, ter proizvode, naštete v 
Prilogi VI k tej uredbi, ob upoštevanju delnega avtonomnega odloga, ki velja za njih. 
Vsi ribiški proizvodi ob upoštevanju avtonomne kvote.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1054  
( 1 ) UL L 282, 1.11.1975, str. 49. 
( 2 ) UL L 94, 9.4.1986, str. 9. 
( 3 ) UL L 159, 1.7.1993, str. 112. 
( 4 ) UL L 17, 21.1.2000, str. 22.
 PRILOGA 74  
POSEBNE DOLO ČBE GLEDE ENAKEGA BLAGA  
(Člen 541)  
1. Riž  
Riž, razvrš čen v tarifno oznako KN 1006 se ne šteje za enakega, razen če 
je razvrščen v isto osemmestno tarifno oznako KN kombinirane nomen ­
klature. Vseeno se za riž z dolžino, ki ne presega 6,0 mm in razmerjem 
dolžina/širina, ki je enak ali ve čji kot 3 ter za riž z dolžino, ki je enaka ali 
manjša od 5,2 mm in razmerjem dolžina/širina, ki je enak ali ve čji kot 2, 
ekvivalenca ugotavlja samo z dolo čitvijo razmerja dolžina/širina. Merjenje 
zrn se opravi v skladu s Prilogo A(2)(d) k Uredbi (ES) št. 3072/95 o 
skupni ureditvi trga za riž. 
Uporaba enakega blaga bo prepovedana, kadar postopke aktivnega ople ­
menitenja predstavljajo „obi čajne oblike ravnanja“, naštete v Prilogi 72 k 
tej uredbi.  
2. Pšenica  
Kot enako blago se lahko šteje samo pšenico, pridelano v tretji državi in 
že sproščeno v prosti promet, in neskupnostno pšenico, ki ima isto osem ­
mestno tarifno oznako KN, isto tržno kakovost in iste tehni čne lastnosti. 
Vseeno pa: 
— se lahko sprejmejo odstopanja od prepovedi uporabe enakega blaga pri 
pšenici in sicer na osnovi sporo čila Komisije državam članicam, po 
pregledu Odbora, 
— uporaba enakega blaga je dovoljena med trdo (durum) pšenico 
Skupnosti in trdo pšenico iz tretje države pod pogojem, da je namenjena proizvodnji testenin, iz oznak KN 1902 11 00 in 1902 19.
 
▼M47  
3. Sladkor  
Sistem enakovrednega blaga se lahko uporabi za neunijski surovi trsni 
sladkor (oznake KN 1701 13 90 in/ali 1701 14 90) in sladkorno peso 
(oznaka KN 1212 91 80) pod pogojem, da pridobljeni proizvodi spadajo 
v oznako KN 1701 99 10 (beli sladkor). 
Enakovredna koli čina surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti, kot 
je opredeljen v to čki III dela B Priloge IV k Uredbi Sveta (ES) 
št. 1234/2007 (  1 ) se izračuna z množenjem koli čine belega sladkorja s 
koeficientom 1,0869565. 
Enakovredna koli čina surovega trsnega sladkorja, ki ni standardne kako ­
vosti, se izra čuna z množenjem koli čine belega sladkorja s koeficientom, 
ki se izra čuna z delitvijo števila 100 z donosom surovega trsnega slad ­
korja. Donos surovega trsnega sladkorja se izra čuna v skladu s to čko III(3) 
dela B Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1055  
( 1 ) Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne 
ureditve kmetijskih trgov in o posebnih dolo čbah za nekatere kmetijske proizvode 
(„Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).
 4. Žive živali in meso  
Enako blago se ne sme uporabljati za operacije aktivnega oplemenitenja za 
žive živali ali meso. 
Pri mesu se lahko odstopa od prepovedi uporabe enakega blaga, za kar se 
upošteva sporo čilo Komisije državam članicam po pregledu, ki ga opravi 
Odbor za carinski zakonik, če vložniku lahko dokaže, da je ekvivalenca 
gospodarsko potrebna in če carinski organi pošljejo osnutek postopkov, 
predvidenih za nadzor nad postopkom.  
5. Koruza  
Uporaba enakega blaga med koruzo Skupnosti in neskupnostno koruzo je 
mogoča le v naslednjih primerih in ob upoštevanju naslednjih pogojev: 
1. Pri koruzi za živalsko krmo je uporaba enakega blaga mogo ča pod 
pogojem, da se oblikuje carinski kontrolni sistem, ki zagotavlja, da se neskupnostna koruza dejansko uporablja za predelavo v živinsko krmo. 
2. Pri koruzi za izdelavo škroba in škrobnih proizvodov je uporaba 
enakega blaga mogo ča med vsemi sortami razen za koruze, bogate z 
amilopektinom („voskasta koruza“) ki so enake samo med sabo. 
3. Pri koruzi za izdelavo polentnih proizvodov je uporaba enakega blaga 
mogoča med vsemi sortami razen za trde sorte koruz (koruza sorte 
„Plata“ tip „Duro“ koruza sorte „Flint“), ki so enake samo med sabo.
 
6. Oljčno olje  
A. Uporaba enakega blaga je dovoljena le v naslednjih primerih in pod 
naslednjimi pogoji: 
1. deviško olj čno olje 
(a) med ekstra deviškim olj čnim oljem Skupnosti, iz tarifne oznake 
KN 1509 10 90, ki ustreza poimenovanju v to čki 1(a) Priloge k 
Uredbi št. 136/66/EGS, in neskupnostnim ekstra deviškim oljčnim oljem z isto tarifno oznako KN, pod pogojem, da se 
s operacijam oplemenitenja dobi ekstra deviško olj čno olje, 
uvrščeno v isto tarifno oznako KN, ki izpolnjuje zahteve 
navedene to čke 1(a); 
(b) med deviškim olj čnim oljem Skupnosti, iz tarifne oznake KN 
1509 10 90, ki ustreza poimenovanju v to čki 1(b) Priloge k 
Uredbi št. 136/66/EGS, in neskupnostnim deviškim olj čnim 
oljem z isto tarifno oznako KN, pod pogojem, da se z operacijam oplemenitenja dobi deviško olj čno olje, uvrš čeno v 
isto tarifno oznako KN, ki izpolnjuje zahteve navedene to čke 
1(b);
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1056
 
(c) med navadnim olj čnim oljem Skupnosti, iz tarifne oznake KN 
1509 10 90, ki ustreza poimenovanju v to čki 1(c) Priloge k 
Uredbi št. 136/66/EGS, in neskupnostnim navadnim olj čnim 
oljem z isto tarifno oznako KN, pod pogojem, da je pridobljeni izdelek: 
— rafinirano olj čno olje, iz tarifne oznake KN 1509 90 00, ki 
ustreza poimenovanju v to čki 2 zgoraj navedene priloge, 
— oljčno olje, iz tarifne oznake KN 1509 90 00, ki ustreza 
poimenovanju v to čki 3 navedene priloge in se dobi z 
mešanjem z deviškim olj čnim oljem Skupnosti, iz tarifne 
oznake KN 1509 10 90; 
(d) med lampante deviškim olj čnim oljem Skupnosti, iz tarifne 
oznake KN 1509 10 10, ki ustreza poimenovanju v to čki 1(d) 
Priloge k Uredbi št. 136/66/EGS, in neskupnostnim lampante deviškim olj čnim oljem z isto tarifno oznako KN, pod pogojem, 
da je pridobljeni izdelek: 
— rafinirano olj čno olje, iz tarifne oznake KN 1509 90 00, ki 
ustreza poimenovanju v to čki 2 zgoraj navedene priloge, ali 
— oljčno olje, uvrš čeno v tarifno oznako KN 1509 90 00, ki 
ustreza poimenovanju v to čki 3 navedene priloge in se dobi 
z mešanjem z deviškim olj čnim oljem Skupnosti, ki se 
uvršča v tarifno oznako KN 1509 10 90. 
2. olje iz olj čnih tropin 
med nerafiniranim oljem iz olj čnih tropin Skupnosti, iz tarifne 
oznake KN 1510 00 10, ki ustreza poimenovanju v to čki 4 
Priloge k Uredbi št. 136/66/EGS, in neskupnostnim nerafiniranim oljem iz olj čnih tropin z isto tarifno oznako KN, pod pogojem, da 
se pridobljeni izdelek olja iz olj čnih tropin, iz tarifne oznake KN 
1510 00 90, ki ustreza poimenovanju v to čki 6 navedene priloge, 
dobi z mešanjem z deviškim olj čnim oljem, iz tarifne oznake KN 
1509 10 90. 
B. Mešanice iz to čke A.1(c), druga alinea, in (d), druga alinea, ter to čke 
A.2 z neskupnostnim deviškim olj čnim olje, ki se uporabljajo na isti 
način, so dovoljene le, kadar je postopek nadzora nad izvajanjem 
organiziran tako, da je mogo če ugotoviti delež neskupnostnega 
deviškega olj čnega olja v skupni koli čini izvoženega mešanega olja. 
C. Pridobljene izdelke je treba neposredno embalirati po 220 litrov ali 
manj. Z odstopanjem od tega lahko v primeru dogovorjenih zabojnikov z največ
 20 tonami carinski organi dovolijo izvoz olja iz prejšnjih to čk 
pod pogojem, da obstaja sistemati čni nadzor kakovosti in koli čine 
izvoženega proizvoda.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1057
 
D. Ekvivalenca se ugotavlja s trgovskimi evidencami, kjer se preveri 
količina olja, uporabljena za mešanje, za preverjanje zadevne 
kakovosti pa s primerjavo tehni čnih značilnosti vzorcev neskup ­
nostnega olja, vzetih ob vnosu v postopek, in tehni čnih značilnosti 
vzorcev uporabljenega olja Skupnosti, vzetih ob predelavi zadevnega 
pridobljenega izdelka, ter tehni čnimi zna čilnostmi vzorcev, vzetih v 
času dejanskega izvoza pridobljenih izdelkov na izstopni to čki. 
Vzorci se vzamejo v skladu z mednarodnimi standardi EN ISO 5555 (vzorčenje) in EN ISO 661 (pošiljanje vzorcev v laboratorije in 
priprava vzorcev za preskuse). Analiza se izvede glede na postavke 
v Prilogi I k Uredbi Komisije (EGS) št. 2568/91 (
 1 ). 
▼M24  
7. Mleko in mle čni izdelki  
Dostop do uporabe enakovrednosti se dovoli pod naslednjimi pogoji: Teža suhe snovi mleka, mle čnih maščob ali mle čnih beljakovin v 
uvoženem blagu ne presega teže vsake teh komponent v ustreznem blagu. 
Vendar se v primerih, ko se ekonomska vrednost uvoženega blaga dolo či 
le z eno ali dvema zgoraj navedenima komponentama, teža lahko izra čuna 
na podlagi te komponente ali komponent. Dovoljenje dolo ča podrobnosti, 
predvsem referen čno obdobje, za katero je treba izra čunati skupno maso. 
Referenčno obdobje ne sme biti daljše od 4 mesecev. 
Teža vsake ustrezne komponente ali komponent uvoženega blaga ter 
ustreznega blaga se vpiše na carinske deklaracije ter na vsak informativni list INF9 ali INF5, da se carinskim organom omogo či kontrola enako ­
vrednosti na podlagi teh elementov. 
Fizični pregledi se opravijo na najmanj 5 % deklaracij za vnos uvoženega 
blaga v uporabo režimov in izvozno deklaracijo (IM/EX) ter zajemajo uvoženo blago ter ustrezno enakovredno blago. Fizi čni pregledi se 
opravijo na najmanj 5 % deklaracij za predhodni izvoz in deklaracij za 
vnos v uporabo režimov (EX/IM). Ti pregledi zajemajo enakovredno 
blago, ki se pregleda pred za četkom postopkov predelave, in zadevno 
uvoženo blago ob vnosu v carinske postopke. 
Fizični pregledi pomenijo preverjanje deklaracije in tej priloženih listin, 
pristojni laboratorij pa vzame reprezentativne vzorce za analizo sestavin. 
Če država članica uporablja sistem analize tveganja, se lahko dovoli nižji 
odstotek fizi čnih pregledov. 
Za vsak fizi čni pregled uradna oseba, ki je pregled opravila, pripravi 
podrobno poro čilo. Ta poro čila zbira carinski organ, ki ga dolo či država 
članica.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1058  
( 1 ) UL L 248, 5.9.1991, str. 1.
 PRILOGA 75  
Seznam pridobljenih proizvodov, za katere veljajo ustrezne uvozne dajatve  
(Člen 548(1))  
Opis sekundarnih pridobljenih proizvodov Postopki oplemenitenja, po katerih je 
proizvod nastal 
(1) (2)  
Odpadki, ostanki, odrezki in preostanki Vsaka obdelava ali predelava  ▼M24  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1059
 
PRILOGA 76  
GOSPODARSKI POGOJI V OKVIRU POSTOPKA ZA PREDELAVO POD CARINSKO 
KONTROLO  
(Člen 552)  
DEL A  
Za gospodarske pogoje se šteje, da so izpolnjeni pri naslednjih vrstah blaga in postopkov:  
Stolpec 1 Stolpec 2 
Zaporedna 
številka Blago Postopek  
1 Blago katere koli vrste Predelava v vzorce, ki so tako predstavljeni ali 
dani v garniture 
2 Blago katere koli vrste Zmanjševanje odpadkov in ostankov ali 
uničevanja 
3 Blago katere koli vrste Denaturiranje 4 Blago katere koli vrste Ponovna pridobitev delov ali sestavin 5 Blago katere koli vrste Lo čevanje in/ali uni čevanje poškodovanih delov 
6 Blago katere koli vrste Predelava zaradi odprave u činkov škode na blago 
7 Blago katere koli vrste Obi čajne oblike ravnanja, ki so dovoljene v 
carinskih skladiš čih ali prostih conah 
8 Blago katere koli vrste Predelava v izdelke, ki se vgrajujejo ali upora ­
bljajo v civilnih letalih, za katere potrdilo o 
primernosti za vgradnjo v zra čna plovila izdaja 
podjetje, ki so ga za taka dejanja pooblastili evropski aviacijski organi ali letalski organi tretje 
države
 
▼M22  
8a Blago katere koli vrste Predelava v izdelke, ki lahko uživajo ugodnosti iz 
avtonomnega ukrepa opustitve uvoznih dajatev za 
nekatera orožja in vojaško opremo  
▼M20  
9 Blago, zajeto v členu 551(1), 
druga alinea Katera koli oblika predelave 
10 Blago ne glede na vrsto, za 
katerega ne veljajo ukrepi kmetijske ali trgovinske politike 
ali začasne ali dokon čne proti­
dumpinške, ali za časne ali 
dokončne izravnalne dajatve Katera koli oblika predelave, kjer ugodnost pri 
uvoznih dajatvah, ki je rezultat uporabe postopka, ne presega vrednosti 50 000 evrov na vložnika in 
na koledarsko leto.
 ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1060
 
Stolpec 1 Stolpec 2 
Zaporedna 
številka Blago Postopek  
11 Katera koli vrsta elektronskih 
sestavnih delov, sestavov 
(vključno s podsestavi) ali mate ­
rialov (elektronskih ali drugačnih), ki so bistveni za 
elektronsko delovanje prede ­
lanega proizvoda Predelava v proizvode informacijske tehnologije: 
1. ki jo zajema Sporazum o trgovini s proizvodi 
informacijske tehnologije, odobren/potrjen s Sklepom Sveta 97/359/ES (UL L 155, 
12.6.1997, str. 1), kjer je oprostitev dajatve 
veljavna na dan dovoljenja; ali 
2. ki je zajeta v tarifni oznaki KN, predpisani v 
členih 1, 2 in 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2216/97 
(UL L 305, 8.11.1997, str. 1), kjer je oprostitev 
dajatve veljavna na dan dovoljenja; 
12 Trdne frakcije palmovega olja, 
uvrščene v tarifno oznako KN 
1511 90 19, ali teko če frakcije 
palmovega olja, uvrš čene v 
tarifno oznako KN 1511 90 91, 
ali kokosovo olje, uvrš čeno v 
tarifno oznako KN 1513 11 10, ali tekoče frakcije kokosovega 
olja, uvrš čene v tarifno oznako 
KN ex 1513 19 30, ali olje iz 
palmovih jedr, uvrš čeno v tarifno 
oznako KN 1513 21 11 ali teko če 
frakcije olja iz palmovih jedr, 
uvrščene v tarifno oznako KN 
ex 1513 29 30 ali olje Babassu, uvrščeno v tarifno oznako KN 
1513 21 19 Predelava v: 
— mešanice maš čobnih kislin, uvrš čene v tarifne 
oznake KN 3823 1100, 3823 12 00, ex 3823 19 10, ex 3823 19 30 in 
ex 3823 19 90 
— maščobne kisline, uvrš čene v tarifne oznake 
KN 2915 70 15, 2915 70 25, ex 2915 90 10, ex 2915 90 80, ex 2916 15 00 in 
ex 2916 19 80 
— metilne estre maš čobnih kislin, uvrš čene v 
tarifno oznako KN 3824 90 95 
— metil estre maš čobnih kislin, uvrš čeni v 
tarifne oznake KN ex 2915 70 20, ex 2915 70 80, ex 2915 90 80, ex 2916 15 00 in ex 2916 19 80 
— mešanico maš čobnih alkoholov, uvrš čeno v 
tarifno oznako KN 3823 70 00 
— maščobne alkohole, uvrš čene v tarifne oznake 
KN 2905 16 80, 2905 17 00 in 2905 19 00 
— glicerol, uvrš čen v tarifno oznako KN 
1520 00 00 
13 Ricinusovo olje, uvrš čeno v 
tarifno oznako KN 1515 30 90 Predelava v: 
— hidrogenizirano ricinusovo olje („opalni 
vosek“) s tarifno oznako KN 1516 20 10 
— 12-hidrostearinska kislina ( čistoča manj kot 
90 %) s tarifno oznako KN ex 3823 19 10 
— 12-hidrostearinska kislina ( čistoča 90 % ali 
več) s tarifno oznako KN ex 2918 19 99 
— glicerol s tarifno oznako KN 2905 45 00  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1061
 
Stolpec 1 Stolpec 2 
Zaporedna 
številka Blago Postopek  
14 Tobak, uvrš čen v Poglavje 24 
kombinirane nomenklature Predelava v „homogeniziran“ ali „rekonstituiran“ 
tobak uvrš čen v tarifno oznako KN 2403 91 00 in/ 
ali tobačni prah, uvrš čen v tarifno oznako KN 
2403 99 90 
15 Surov ali nepredelan tobak, 
uvrščen v tarifno oznako KN 
2401 10 
Surov ali nepredelan tobak, 
deloma razpecljan/razrezan, 
uvrščen v tarifno oznako KN 
2401 20 Predelava v delno ali v celoti razpecljan/razrezan 
tobak, uvrš čen v tarifno oznako KN 2401 20 in v 
odpadni tobak, uvrš čen v tarifno oznako KN 
2401 30 00 
16 Proizvodi, uvrš čeni v tarifne 
oznake KN: 2707 10, 2707 20, 2707 30, 2707 50, 2707 91 00, 2707 99 30, 2707 99 91, 
2707 99 99 in 2710 00 Predelava v proizvode, uvrš čene v tarifni oznaki 
KN: 2710 00 71 ali 2710 00 72 
17 Surova olja, uvrš čena v tarifne 
oznake KN 2707 99 11 Predelava v proizvode,, uvrš čene v tarifni oznaki 
KN: 2707 10 90, 2707 20 90, 2707 30 90, 
2707 50 90, 2707 99 30, 2707 99 99, 2902 20 90, 2902 30 90, 2902 41 00, 2902 42 00, 2902 43 00, 2902 44 90 
18 Plinska olja z vsebnostjo žvepla, 
ki presega 0,2 mas. %, in so 
uvrščena v tarifno oznako KN 
2710 00 68 Kerozin, uvrš čen v 
tarifno oznako KN 2710 00 55 Beli špirit, uvrš čen v tarifno 
oznako KN 2710 00 21 Mešanica blaga v stolpcu 1 ali mešanica enega in/ 
ali drugega blaga v stolpcu 1 s plinskim oljem, ki 
ima vsebnost žvepla ne ve č kot 0,2 mas. %, 
uvrščenim v tarifno oznako KN 2710 00 66 ali 
2710 00 67, da bi dobili plinsko olje z vsebnostjo žvepla ne ve č kot 0,2 mas. %, uvrš čeno v tarifno 
oznako KN 2710 00 66 ali 2710 00 67 
19 PVC material, uvrš čen v tarifno 
oznako KN 3921 90 60 Predelava v filmska platna, uvrš čena v tarifno 
oznako KN 9010 60 00 
20 Čevlji za drsalke brez klin, 
vezani na tarifno oznako KN 
6402 10 00 
Čevlji za drsalke brez klin, 
vezani na tarifno oznako KN 
6403 10 00 Predelava v: 
drsalke s tarifno oznako KN 9506 70 10 
kotalke s tarifno oznako KN 9506 70 30 
21 Šasije za motorje, opremljene s 
kabino, tarifna oznaka KN 
8704 21 31 
Predelava v gasilna vozila, opremljena s 
kompletno opremo za gašenje požarov in/ali za 
reševanje življenj, s tarifno oznako KN 
8705 30 00  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1062
 
DEL B  
Odbor pregleda gospodarske pogoje za naslednje vrste blaga in postopkov, ki niso zajeti v delu A:  
Stolpec 1 Stolpec 2 
Blago Postopek  
Vse blago, za katerega je treba 
upoštevati kmetijski ukrep ali 
začasno ali dokon čno protidam ­
pinško, ali za časno ali dokon čno 
izravnalno dajatev Katera koli oblika predelave  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1063
 
PRILOGA 77  
(Člen 581)  
Primeri, ko za vnos blaga v za časni uvoz s pisno deklaracijo ni treba preskrbeti 
zavarovanja  
1. Materiali, ki pripadajo letalskim, ladijskim ali železniškim podjetjem ali poštni 
službi ali jih ti uporabljajo v mednarodnem prometu, če so razlo čno označena. 
2. Embalaže, ki so uvožene prazne in imajo neuni čljive in neodstranljive oznake. 
3. Material za odpravo nesre č, namenjen državnim ali pooblaš čenim organom. 
4. Medicinska, kirurška in laboratorijska oprema, namenjena za bolnišnico ali 
medicinsko institucijo, ki nujno potrebuje tako opremo. 
5. Vnos v za časni uvoz blaga, prenesenega v smislu člena 513, kadar je prejšnji 
imetnik vnesel blago v za časni uvoz v skladu s členom 229 ali 232.  ▼M20  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1064
 
PRILOGA 104  
INFORMATIVNI DOKUMENT ZA OLAJŠANJE ZA ČASNEGA IZVOZA BLAGA, 
POSLANEGA IZ ENE DRŽAVE V DRUGO NA DODELAVO, PREDELAVO ALI 
POPRAVILO
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1065
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1066
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1067
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1068
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1069
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1070
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1071
 
▼M20  __________  
▼M12  __________  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1072
 
PRILOGA 109
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1073
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1074
 
DOLOČBE GLEDE OBRAZCA POTRDILA O CARINSKEM STATUSU 
BLAGA V PROSTI CONI ALI PROSTEM SKLADIŠ ČU 
1. Obrazec potrdila o carinskem statusu blaga v prosti coni ali prostem skladiš ču 
je natisnjen na belem brezlesnem pisalnem papirju s težo od 40 do 65 g/m  2 . 
2. Obrazec je formata 210 × 297 mm. 3. Države članice so odgovorne za tiskanje obrazcev. Vsak obrazec ima svojo 
zaporedno številko. 
4. Obrazec je natisnjen v enem od uradnih jezikov Skupnosti, ki ga dolo či 
carinski organ države članice, ki izda potrdilo. Polja se izpolnijo v uradnem 
jeziku Skupnosti, ki ga dolo či carinski organ države članice, ki izda potrdilo. 
5. Obrazec ne sme vsebovati nobenih izbrisov ali dopisanih besed. Popravljajo se 
tako, da se pre črtajo napa čni podatki in po potrebi dodajo pravilni podatki. 
Vsako tako spremembo morata overiti oseba, ki je potrdilo izpolnila, in 
carinski organ. 
6. Proizvode, na katere se nanaša potrdilo, je treba vnesti v lo čene vrstice in 
prednje napisati zaporedno številko. Neposredno pod zadnjim izdelkom mora biti potegnjena vodoravna črta. Neuporabljen prostor mora biti pre črtan tako, 
da je onemogo čeno naknadno dodajanje. 
7. Izvirnik in ena kopija pravilno izpolnjenega potrdila se oddata pristojnemu 
carinskemu organu pri vnosu blaga v prosto cono ali prosto skladiš če oziroma 
pri vložitvi carinske deklaracije. 
Carinski organ obrazec overi in obdrži kopijo potrdila. 
8. Kadar uporabnik izpolni obrazec na podlagi člena 819(2), lahko polje 5: 
— žigosa carinski urad in podpiše njegov uslužbenec vnaprej, ali — žigosa uporabnik s posebnim kovinskim žigom, ki ga odobri carinski 
organ. 
Uporabnik hrani izvod potrdila z evidencami blaga.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1075
 
PRILOGA 110
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1076
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1077
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1078
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1079
 
OPOMBA V ZVEZI Z INFORMATIVNIM LISTOM INF 3  
1. Za obrazce je treba uporabiti brezlesen bel pisalni papir s težo najmanj 40 g/m  2 . 
2. Format obrazca je 210 × 297 mm, dovoljeno odstopanje po dolžini je med –5 
in 8 mm; postavitev obrazcev je treba strogo upoštevati, razen glede velikosti 
polj 6 in 7. 
3. Države članice so odgovorne, da poskrbijo za tiskanje obrazcev. Vsak obrazec 
ima svojo zaporedno številko, ki je lahko vnaprej natisnjena. 
4. Obrazec je natisnjen v enem od uradnih jezikov Skupnosti, ki ga sprejemajo 
pristojni organi države članice izvoza. Izpolnijo se v istem jeziku, v katerem 
so natisnjeni. Po potrebi pristojni organ ponovnega uvoza, pri katerem je treba 
predložiti informativni list INF 3, lahko zahteva njegov prevod v svoj uradni jezik ali enega od svojih uradnih jezikov.
 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1080
 
PRILOGA 110a
  ▼M13  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1081
 
▼M13  1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1082
 
PRILOGA 111
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1083
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1084
 
► (1) M21 
► (2) A2 
► (3) M30 
► (4) M45 ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1085
 
PRILOGA 112
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1086
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1087
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1088
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1089
 
PRILOGA 113
  ▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1090
 
▼B 1993R2454 — SL — 05.12.2014 — 022.001 — 1091