1997D0101 — SL — 11.06.2008 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA SVETA z dne 27. januarja 1997 o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah (97/101/ES) (UL L 035, 5.2.1997, p.14)

spremenjena z:









▼B

ODLOČBA SVETA

z dne 27. januarja 1997

o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah

(97/101/ES)







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu s postopkom iz člena 189c Pogodbe ( 3 ), (1) ker peti akcijski program Evropske skupnosti o okolju ( 4 ) predvideva zbiranje osnovnih podatkov o okolju ter izboljšanje njihove združljivosti, primerljivosti in preglednosti; (2) ker so cilji in naloge Evropske agencije za okolje določeni v Uredbi Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropske okoljske informacijske in opazovalne mreže ( 5 ); (3) ker je treba določiti postopek za izmenjavo informacij o kakovosti zraka, da se pripomore k boju proti onesnaževanju in motečim vplivom z namenom izboljšanja kakovosti življenja in okolja v vsej Skupnosti s pomočjo spremljanja dolgoročnih trendov in izboljšav, ki so posledica nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti na področju boja proti onesnaževanju zraka; (4) ker bi se bilo treba izogibati podvajanju pri prenosu informacij, še zlasti pri informacijah, ki jih je treba poslati Evropski agenciji za okolje in Komisiji; (5) ker izkušnje, zbrane pri izmenjavi informacij na podlagi Odločbe Sveta 75/441/EGS z dne 24. junija 1975 o vzpostavitvi skupnega postopka za izmenjavo informacij med merilnimi mrežami za nadzor in spremljanje, ki temeljijo na podatkih o onesnaženosti zraka, ki jo povzročajo določene spojine in suspendirani delci ( 6 ) in Odločbe Sveta 82/459/EGS z dne 24. junija 1982 o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zraka v državah članicah ( 7 ), omogočajo vzpostavitev celovitejše in bolj reprezentativne izmenjave informacij s povečanjem števila obravnavanih onesnaževal in z vključitvijo merilnih mrež in posameznih postaj, ki merijo onesnaženost zunanjega zraka; (6) ker naj se razlikuje med informacijo, ki jo je vedno treba predložiti, še zlasti v zvezi z Direktivo Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka ( 8 ) (v nadaljnjem besedilu „Direktiva o kakovosti zraka“), in informacijo, ki jo je treba predložiti, če je na voljo; (7) ker morajo biti zbrane informacije dovolj reprezentativne, da se omogoči kartiranje ravni onesnaženja v vsej Skupnosti; (8) ker bo uporaba skupnih meril za validacijo in obdelavo rezultatov meritev povečala združljivost in primerljivost poslanih podatkov, SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:







Člen 1

Cilji

1. Vzpostavi se vzajemna izmenjava informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj, ki merijo onesnaženost zunanjega zraka, v nadaljnjem besedilu „vzajemna izmenjava“. Uporablja se za:

— merilne mreže in postaje, vključno s podrobnimi informacijami o merilnih mrežah in postajah za spremljanje onesnaženosti zraka, delujočih v državah članicah,

— meritve kakovosti zraka, pridobljenih s postaj: izmenjava vključuje podatke, izračunane v skladu s točkama 3 in 4 Priloge I iz meritev onesnaženosti zraka v državah članicah.

2. Komisija in organi iz člena 6 so odgovorni za delovanje vzajemne izmenjave. Da bi izkoristila izkušnje Evropske agencije za okolje, in v okviru svojih pristojnosti, Komisija na Evropsko agencijo za okolje, med drugim, prenaša delovanje in praktično izvajanje informacijskega sistema.

Člen 2

Onesnaževala

1. Vzajemna izmenjava vključuje onesnaževala zraka, navedena v Prilogi I k Direktivi o kakovosti zraka.

2. V okviru vzajemne izmenjave države članice poročajo tudi o onesnaževalih zraka, naštetih v točki 2 Priloge I, če so ustrezni podatki na voljo organom, navedenim v členu 6, in jih države članice stalno merijo.

Člen 3

Postaje

Vzajemna izmenjava v smislu člena 1 vključuje postaje:

— ki se uporabljajo v okviru izvajanja direktiv, sprejetih v skladu s členom 4 Direktive o kakovosti zraka,

— ki jih bodo, ne da bi bile vključene v direktive iz prve alinee, države članice izbrale za ta namen med obstoječimi postajami na nacionalni ravni, da se ocenijo lokalne ravni onesnaženosti za onesnaževala, našteta v točki 2 Priloge I, in regionalne (tako imenovane „ravni ozadja“) ravni onesnaženosti za vsa onesnaževala, našteta v Prilogi I,

— ki so po možnosti sodelovale v vzajemni izmenjavi podatkov, ki jo je vzpostavila Odločba 82/459/EGS, pod pogojem, da niso vključene v drugi alinei.

Člen 4

Zahtevane informacije o merilnih mrežah in postajah

1. Informacije, ki se sporočijo Komisiji, zadevajo značilnosti merilnih postaj, merilno opremo in postopke delovanja teh postaj ter strukturo in organizacijo merilne mreže, v katero spadajo. Te informacije se pošljejo, razen če so Komisiji že na voljo v okviru veljavne zakonodaje o kakovosti zraka. Zahtevane informacije so okvirno navedene v Prilogi II. V skladu s postopkom iz člena 7 Komisija podrobno opredeli minimalne informacije, ki jih pošljejo države članice.

2. V zvezi s postajami iz prve alinee člena 3 se bo vzajemna izmenjava začela uporabljati z začetkom veljavnosti zakonodaje, na katero se sklicuje člen 4 Direktive o kakovosti zraka.

3. Najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te odločbe bo Komisija državam članicam dala na voljo obstoječo podatkovno bazo z informacijami, ki so jih njene službe že zbrale, in programsko orodje, ki omogoča njeno uporabo in posodabljanje. Države članice popravijo, spremenijo in/ali dopolnijo te informacije. Posodobljene računalniške datoteke se pošljejo Komisiji v teku drugega leta po začetku veljavnosti te odločbe in najpozneje do 1. oktobra.

Te informacije bodo dostopne javnosti preko informacijskega sistema, ki ga bo vzpostavila Evropska agencija za okolje; na zahtevo se informacije lahko pridobijo tudi od Agencije ali držav članic.

4. V skladu s postopkom iz člena 7 Komisija določi tehnične postopke za prenos informacij, upoštevajoč določbe člena 1(2).

5. Potem, ko države članice prvič pošljejo informacije, Komisija poslane podatke vključi v svojo podatkovno bazo in vsako leto pripravi tehnično poročilo o zbranih informacijah; državam članicam da na voljo posodobljeno podatkovno bazo „merilne mreže-postaje“ najpozneje do 1. julija. Države članice popravijo, spremenijo in/ali dopolnijo te informacije. Posodobljene računalniške datoteke se pošljejo Komisiji najpozneje do 1. oktobra.

Člen 5

Informacije o podatkih, pridobljenih na postajah

1. Komisiji se zagotovijo naslednji rezultati:

(a) podatki, opredeljeni v točkah 3 in 4 Priloge I, za postaje iz prve alinee člena 3 in izbrane v skladu z merili, opredeljenimi v direktivah, sprejetih v skladu s členom 4 Direktive o kakovosti zraka; pri izbiri postaj se upoštevajo različna merila kakovosti zraka v vsaki državi članici;

(b) vsaj letni podatki, opredeljeni v točki 4 Priloge I, za vse ostale postaje iz druge alinee člena 3;

(c) podatke, opredeljene v točkah 3 in 4 Priloge I, za vse postaje iz tretje alinee člena 3.

Ti podatki se pošljejo, razen če so Komisiji na voljo v skladu z veljavno zakonodajo o kakovosti zraka.

2. Države članice so odgovorne za validacijo poslanih podatkov ali podatkov, uporabljenih za izračun vrednosti, poslanih v skladu s splošnimi pravili iz Priloge III. Vsako združevanje podatkov in statistični izračuni države članice morajo izpolnjevati merila, ki so vsaj tako stroga kot merila iz Priloge IV.

3. Države članice pošljejo rezultate za koledarsko leto najpozneje do 1. oktobra naslednjega leta; prvi sklop poslanih podatkov vključuje koledarsko leto 1997.

4. Kolikor je to mogoče, države članice pošljejo Komisiji informacije, zbrane od 1. oktobra 1989 do datuma začetka veljavnosti te odločbe, s postaj, ki so sodelovale pri vzajemni izmenjavi informacij, vzpostavljeni z Odločbo 82/459/EGS.

5. V skladu s postopkom iz člena 7 Komisija, ob upoštevanju določb člena 1(2), določi tehnične postopke za prenos rezultatov.

6. Komisija vključi podatke, poslane v njeno podatkovno bazo, in vsako leto pripravi tehnično poročilo o zbranih informacijah ter državam članicam da na voljo posodobljeno podatkovno bazo o „rezultatih“.

Te informacije bodo dostopne javnosti preko informacijskega sistema, ki ga bo vzpostavila Evropska agencija za okolje; na zahtevo lahko informacije zagotovi tudi Agencija.

Informacije, dostopne, poslane ali vključene v poročilo, bodo temeljile samo na validiranih podatkih.

7. Komisija pripravi splošno poročilo za javnost, v katerem so povzeti zbrani podatki in nakazani temeljni trendi kakovosti zraka v Evropski uniji.

8. V dogovoru z državami članicami Komisija zagotovi mednarodnim organom prenos izbranih podatkov, potrebnih za različne mednarodne programe.

Člen 6

Vsaka država članica imenuje enega ali več organov, odgovornih za izvajanje in delovanje vzajemne izmenjave, in o tem nemudoma obvesti Komisijo.

Člen 7

V skladu s postopkom iz člena 12 Direktive o kakovosti zraka Komisija, kjer je primerno, določi podrobnosti za naslednje:

— pripravo in posodobitev postopkov za prenos podatkov in informacij,

— povezavo z aktivnostmi, ki jih izvaja Evropska agencija za okolje na področju onesnaženosti zraka.

▼M2 —————

▼B

Člen 8

Najpozneje ob koncu petletnega obdobja po začetku veljavnosti te odločbe Komisija predloži Svetu poročilo o njenem izvajanju. Poročilu se priložijo morebitni predlogi za spremembo te odločbe, za katere Komisija meni, da so ustrezni.

Člen 9

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 1997.

Člen 10

Ta odločba je naslovljena na države članice.

▼M1









PRILOGA I

SEZNAM ONESNAŽEVAL, STATISTIČNIH PARAMETROV IN MERSKIH ENOT

1. Onesnaževala, našteta v Prilogi I k Direktivi 96/62/ES o kakovosti zraka

2. Onesnaževala, ki niso našteta v Prilogi I k Direktivi 96/62/ES o kakovosti zraka

Onesnaževala, o katerih se poroča v okviru direktiv, ki niso Direktiva 96/62/ES, so našteta v oddelku 3 pod št. 14 in 15. Onesnaževala, o katerih se poroča samo, če so podatki na voljo, so našteta pod št. 16 do 63.

3. Onesnaževala, merske enote, čas povprečenja:







Št. Koda ISO (1) Formula Ime onesnaževala Merske enote (2) Povprečeno v (3) Izraženo kot Relevantne direktive (4) Onesnaževala, našteta v Prilogi I k Direktivi 96/62/ES o kakovosti zraka 1 01 SO2 žveplov dioksid μg/m3 1 h 1999/30/ES 80/779/EGS 89/427/EGS (5) 2 03 NO2 dušikov dioksid μg/m3 1 h 1999/30/ES 85/203/EGS 3 24 PM10 suspendirani delci (< 10 μm) μg/m3 24 h 1999/30/ES 96/62/ES 4 39 PM2,5 (6) suspendirani delci (< 2,5 μm) μg/m3 24 h 1999/30/ES 96/62/ES 5 22 SPM suspendirani delci (skupaj) μg/m3 24 h 80/779/EGS 89/427/EGS 6 19 Pb svinec μg/m3 24 h 1999/30/ES 82/884/ES 7 08 O3 ozon μg/m3 1 h 92/72/EGS 8 V4 C6H6 benzen μg/m3 24 h 96/62/ES 2000/69/ES 9 04 CO ogljikov monoksid mg/m3 1 h 96/62/ES 2000/69/ES 10 82 Cd (7) kadmij ng/m3 24 h 96/62/ES 11 80 As arzen ng/m3 24 h 96/62/ES 12 87 Ni nikelj ng/m3 24 h 96/62/ES 13 85 Hg živo srebro ng/m3 24 h 96/62/ES Onesnaževala, o katerih se poroča v okviru drugih direktiv EU 14 11 BS dim μg/m3 24 h 80/779/EGS 89/427/EGS 15 35 NOx dušikovi oksidi μg/m3 1 h ekvivalent NO2 1999/30/ES Druga onesnaževala (8) 16 V8 C2H6 etan μg/m3 24 h 17 V9 H2C = CH2 eten (etilen) μg/m3 24 h 18 V3 HC = CH etin (acetilen) μg/m3 24 h 19 VN H3C-CH2-CH3 propan μg/m3 24 h 20 VP CH2= CH-CH3 propen μg/m3 24 h 21 V6 H3C-CH2-CH2-CH3 n-butan μg/m3 24 h 22 V5 H3C-CH(CH3)2 izobutan μg/m3 24 h 23 V1 H2C = CH-CH2-CH3 l-buten μg/m3 24 h 24 V2 H3C-CH = CH-CH3 trans-2-buten μg/m3 24 h 25 V7 H3C-CH = CH-CH3 cis-2-buten μg/m3 24 h 26 V0 CH2= CH-CH = CH2 butadien 1,3 μg/m3 24 h 27 VK H3C-(CH2)3-CH3 n-pentan μg/m3 24 h 28 V1 H3C-CH2-CH(CH3)2 izopentan μg/m3 24 h 29 VL H2C = CH-CH2-CH2-CH3 1-penten μg/m3 24 h 30 VM H3C-HC = CH-CH2-CH3 2-penten μg/m3 24 h 31 VF H2C = CH-C(CH3)= CH2 izopren μg/m3 24 h 32 VD C36H14 n-heksan μg/m3 24 h 33 n.a. (9) (CH3)2-CH-CH2-CH2-CH3 i-heksan μg/m3 24 h 34 VC C7H16 n-heptan μg/m3 24 h 35 VH C8H18 n-oktan μg/m3 24 h 36 VG (CH3)3-C-CH2-CH-(CH3)2 izooktan μg/m3 24 h 37 VQ C6H5-CH3 toluen μg/m3 24 h 38 VA C6H5-C2H5 etilbenzen μg/m3 24 h 39 VU m,p-C6H4(CH3)2 m,p-ksilen μg/m3 24 h 40 VV o-C6H4-(CH3)2 o-ksilen μg/m3 24 h 41 VS C6H3-(CH3)3 1,2,4-trimetilbenzen μg/m3 24 h 42 VR C6H3(CH3)3 1,2,3-trimetilbenzen μg/m3 24 h 43 VT C6H3(CH3)3 1,3,5-trimetilbenzen μg/m3 24 h 44 VB HCHO formaldehid μg/m3 1 h 45 20 THC (NM) ne-metanski ogljikovodiki skupaj μg/m3 24 h ekvivalent C 46 10 SA močna kislost μg/m3 24 h ekvivalent SO2 82/459/EGS (alternativa SO2) 47 n.a. PM1 suspendirani delci (< 1 μm) μg/m3 24 h 96/62/EC 48 16 CH4 metan μg/m3 24 h 49 83 Cr krom μg/m3 24 h 50 90 Mn mangan μg/m3 24 h 51 05 H2S vodikov sulfid μg/m3 24 h 52 n.a. CS2 ogljikov disulfid μg/m3 1 h 53 n.a. C6H5-CH = CH2 stiren μg/m3 24 h 54 n.a. CH2= CH-CN akrilnitril μg/m3 24 h 55 H3 ClCHCCl2 trikloroetilen μg/m3 24 h 56 H4 C2Cl4 tetrakloroetilen μg/m3 24 h 57 n.a. CH2Cl2 diklorometan μg/m3 24 h 58 P6 BaP benzo(a)piren ng/m3 24 h 59 n.a. VC vinilklorid μg/m3 24 h 60 09 PAN peroksiacetil nitrat μg/m3 1 h 61 21 NH3 amoniak μg/m3 24 h 62 n.a. N-dep. usedline mokrega dušika mg/m2*mesec 1 mesec 63 n.a. S-dep. usedline mokrega žvepla mg/m2*mesec 1 mesec (1) ISO 7168-2: 1999. (2) Uporabite vsaj dve številki za vsako sporočeno vrednost, na primer 1,4 mg/m3 ali 21 μg/m3. (3) Nekatere merilne tehnike vključujejo čas vzorčenja od nekaj minut do nekaj tednov. V takšnih primerih se lahko sporočijo vrednosti s časom povprečenja, ki je drugačen od navedenega časa v tem stolpcu, pri čemer se prikaže dejanski čas povprečenja. (4) Direktive, ki so veljavne, ko začnejo veljati popravljene priloge k odločbi o izmenjavi informacij. (5) Sprememba Direktive 80/779/EGS. (6) Ko začnejo veljati popravljene priloge k odločbi o izmenjavi informacij, ne bo na voljo nobene referenčne metode za PM2,5 (trdni delci). (7) Za težke kovine in PAH je trenutno v pripravi skupnostna zakonodaja, ki naj bi določila zlasti seznam posebnih substanc PAH in potrebne predloge za spremembe te odločbe. (8) Če je na voljo. (9) Ni na voljo.

4. Podatki, izračunani v koledarskem letu, ki se pošljejo Komisiji

Države članice pošljejo neobdelane podatke ali neobdelane in statistično obdelane podatke.

Od držav članic, ki pošljejo neobdelane in statistično obdelane podatke, se zahteva naslednja statistika:

— Za onesnaževala 1 do 61: — aritmetično povprečje, mediana, 98-ti percentil (in 99,9-ti, ki se lahko pošlje prostovoljno za onesnaževala, za katera se povprečje izračunava na eno uro) in maksimalna vrednost, izračunana iz neobdelanih podatkov, ki ustrezajo priporočenim časom povprečenja iz zgornje tabele,

— za onesnaževala 62 in 63: — skupaj mesečne usedline, izračunane iz neobdelanih podatkov, ki ustrezajo priporočenim časom povprečenja iz zgornje tabele.

Y-ti percentil naj se izbere izmed dejansko izmerjenih vrednosti. Vse vrednosti naj se navedejo v naraščajočem zaporedju:

Y-ti percentil je koncentracija Xk, pri čemer se vrednost k izračuna, kot sledi:

pri čemer je q enako y/100 in je N število dejansko izmerjenih vrednosti.

Vrednost (q × N) naj se zaokroži na najbližje celo število.

Vsi rezultati naj se izrazijo pri naslednjih pogojih temperature in tlaka: 293 K in 101,3 kPa, razen za onesnaževali 62 in 63. Za sestavine, vezane v delcih, naj se podatki za leto 2001 in naprej sporočijo pri pogojih v okolju.

5. Prenos podatkov Komisiji:

Podatke se pošlje v eni izmed naslednjih oblik podatkov: ISO 7168, različica 2, razširjen format, NASA-AMES 1001/1010 ali oblika, združljiva z DEM ( 9 ); ali pa v bazi podatkov DEM:

Komisija bo potrdila prejem podatkov in število postaj in onesnaževal.









PRILOGA II

INFORMACIJE O MERILNIH MREŽAH, POSTAJAH IN MERILNIH TEHNIKAH

Države članice poročajo o naslednjih točkah: I.1, I.4.1 do I.4.4, I.5, II.1.1, II.1.4, II.1.8, II.1.10, II.1.11 in II.2.1. V okviru možnosti naj se za druge točke zagotovi toliko informacij, kot je izvedljivo:

I. INFORMACIJE O MERILNIH MREŽAH I.1 Naziv I.2 Kratica I.3 Vrsta merilne mreže (lokalna industrija, mesto/velemesto, urbano območje, okraj, regija, celotna država, mednarodno itd.) I.4 Organ, odgovoren za upravljanje merilne mreže I.4.1 Naziv I.4.2 Ime odgovorne osebe I.4.3 Naslov I.4.4 Številki telefona in faksa I.4.5 Elektronski naslov I.4.6 Spletni naslov I.5 Časovna referenčna osnova (UTC, lokalni čas)

II. INFORMACIJE O POSTAJAH II.1. Splošne informacije II.1.1 Naziv postaje II.1.2 Ime mesta/velemesta, kadar je primerno II.1.3 Nacionalna in/ali lokalna referenčna številka ali koda II.1.4 Koda postaje, podeljena v skladu s to odločbo, ki jo zagotovi Komisija II.1.5 Naziv tehničnega organa, odgovornega za postajo (če ni isti kot organ, odgovoren za merilno mrežo) II.1.6 Organi ali programi, ki se jim sporočijo podatki (po potrebi po spojinah) (lokalni, nacionalni, Evropska komisija, GEMS, OECD, EMEP itd.) II.1.7 Cilji spremljanja (skladnost z zahtevami zakonskih instrumentov, presoja izpostavljenosti (zdravje ljudi in/ali ekosistemi in/ali materiali), analiza trendov, ocena emisij itd.) II.1.8 Geografske koordinate (v skladu z ISO 6709: geografska dolžina in širina in geodetska višina) II.1.9 NUTS raven IV (nomenclature des unités territoriales statistiques) II.1.10 Merjena onesnaževala II.1.11 Merjeni meteorološki parametri II.1.12 Druge pomembne informacije: prevladujoča smer vetra, razmerje med oddaljenostjo od najbližjih ovir in njihovo višino itd.) II.2 Klasifikacija postaje II.2.1 Vrsta območja II.2.1.1 Urbano: strnjeno poseljeno območje II.2.1.2 Primestno: večinoma poseljeno območje: sklenjena poselitev z ločenimi stavbami, pomešana z neurbaniziranimi območji (majhna jezera, gozdovi, kmetijske površine) II.2.1.3 Podeželsko ( 10 ): vsa območja, ki ne izpolnjujejo meril za urbana/primestna območja II.2.2 Vrsta postaje glede na prevladujoče vire emisij II.2.2.1 Prometno: postaje, locirane tako, da na njihovo raven onesnaženosti vplivajo večinoma emisije iz bližnje ceste/ulice II.2.2.2 Industrijsko: postaje, locirane tako, da na njihovo raven onesnaženosti vplivajo večinoma bližnji posamezni industrijski viri ali industrijska območja II.2.2.3 Ozadje: postaje, ki niso ne prometne ne industrijske ( 11 ) II.2.3 Dodatne informacije o postaji II.2.3.1 Področje reprezentativnosti (radij). Za prometne postaje namesto tega navedite dolžino ulice/ceste, ki jo predstavlja postaja II.2.3.2 Urbane in primestne postaje — populacija mesta/velemesta II.2.3.3 Prometne postaje — ocenjena gostota prometa (letni povprečni dnevni promet) — oddaljenost od robnika — delež težkega prometa — hitrost vožnje — razdalja med zgradbami in višina njihovih fasad (cestni kanjoni) — širina ulice/ceste (nekanjonske ulice) II.2.3.4 Industrijske postaje — vrsta industrije(-) (izbrana nomenklatura za kodo onesnaževal zraka) — oddaljenost od vira/območja vira II.2.3.5 Postaje v podeželskem ozadju (podkategorije) — blizu mesta — regionalna — odročna

III. INFORMACIJE O KONFIGURACIJI MERITEV PO SPOJINAH III.1 Oprema III.1.1 Naziv III.1.2 Analitsko ali merilna metoda III.2 Lastnosti vzorčenja III.2.1 Lokacija zajemnega mesta (fasada zgradbe, pločnik, robnik, dvorišče itd.) III.2.2 Višina vzorčevalne točke III.2.3 Čas integracije rezultatov III.2.4 Čas vzorčenja









PRILOGA III

POSTOPEK VALIDIRANJA PODATKOV IN ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI

Šteje se, da so vsi poslani podatki veljavni.

Države članice so odgovorne za izvajanje postopka za zagotavljanje kakovosti, ki na splošno izpolnjuje cilje te odločbe in še zlasti cilje relevantnih direktiv.









PRILOGA IV

MERILA ZA ZDRUŽEVANJE PODATKOV IN IZRAČUN STATISTIČNIH PARAMETROV

Ta merila v glavnem zadevajo zajetje podatkov

Če merila za združevanje podatkov in izračun statističnih parametrov niso bila določena v direktivah EU, se uporabi naslednje:

(a) Združevanje podatkov Merila za izračun enournih in 24-urnih vrednosti iz podatkov s krajšim časom povprečenja so



— za enourne vrednosti: minimalno zajetje podatkov 75 %, — za 24-urne vrednosti: vsaj 13 razpoložljivih enournih vrednosti, manjkati ne sme več kot šest zaporednih enournih vrednosti.

(b) Izračun statističnih parametrov



— za povprečje in mediano: minimalno zajetje podatkov 50 %, — za 98-ti in 99,9-ti percentil ter maksimum: minimalno zajetje podatkov 75 %. Razmerje med številom veljavnih podatkov za dva letna časa v obravnavanem letu ne more preseči 2, če sta letna časa zima (od januarja do vključno marca in od oktobra do vključno decembra) in poletje (od aprila do vključno septembra).