1998L0070 — SL — 22.06.2011 — 005.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 98/70/ES

z dne 13. oktobra 1998

o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe ( 3 ) in upoštevajoč skupno besedilo, ki ga je dne 29. junija 1998 sprejel Spravni odbor, (1) ker neskladje zakonodaj in upravnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice o specifikacijah običajnega in alternativnega goriva, uporabljenega za vozila z motorji na prisilni vžig ali kompresijski vžig, ovira trgovino v Skupnosti in tako lahko neposredno vpliva na vzpostavitev in delovanje notranjega trga ter na mednarodno konkurenčnost evropske avtomobilske industrije in rafinerij; ker je v skladu s členom 3b Pogodbe torej očitno treba prilagoditi zakonodaje na tem področju; (2) ker člen 100a(3) Pogodbe predvideva, da bodo predlogi Komisije, katerih namen je vzpostavitev in delovanje notranjega trga in ki med drugim zadevajo zdravje in varovanje okolja, temeljili na visoki ravni varovanja; (3) ker se primarna onesnaževala zraka, kakršna so dušikovi oksidi, nezgoreli ogljikovodiki, trdni delci, ogljikov monoksid, benzeni in druge strupene emisije izpušnih plinov, ki prispevajo k nastanku sekundarnih onesnaževal, kakršen je ozon, v znatnih količinah izpuščajo z izpušnimi plini in izhlapin iz motornih vozil, s čimer neposredno ogrožajo zdravje ljudi in okolje; (4) ker so navkljub vedno večji strogosti mejnih vrednosti emisij iz vozil, določenih v Direktivi Sveta 70/220/EGS ( 4 ) in Direktivi Sveta 88/77/EGS ( 5 ), potrebni nadaljnji ukrepi za zmanjšanje onesnaženosti ozračja, ki jo povzročajo vozila in drugi viri, da se doseže zadovoljiva kakovost zraka; (5) ker člen 4 Direktive 94/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ) uvaja nov pristop glede politike zmanjšanja emisij do leta 2000 in pozneje ter od Komisije med drugim zahteva, da preuči prispevek, ki bi ga izboljšanje kakovosti motornega bencina, dizla in drugega goriva lahko imelo k zmanjšanju onesnaženosti zraka; (6) ker je ob začetni stopnji specifikacij za gorivo, ki se je začela leta 2000, treba zagotoviti drugo stopnjo, ki bo začela veljati leta 2005, da se industriji omogoči izpeljava potrebnih naložb za prilagoditev proizvodnih načrtov; (7) ker sta motorni bencin in dizelsko gorivo, ki ustrezata specifikacijam, določenim v Prilogah I, II, III in IV, že na voljo na trgu v Evropski skupnosti; (8) ker evropski program avtomobilskega goriva, katerega podrobnosti so navedene v sporočilu Komisije o prihodnji strategiji za nadzor emisij iz cestnega prometa v ozračje, prispeva k zgraditvi znanstvene, tehnične in ekonomske osnove za priporočilo novih okoljskih specifikacij za motorni bencin in dizelsko gorivo na ravni Skupnosti; (9) ker je uvedba okoljskih specifikacij za motorni bencin in dizelsko gorivo pomemben element stroškovno učinkovitega paketa vseevropskih in nacionalnih/regionalnih/lokalnih ukrepov, ki naj se izvedejo, upoštevajoč stroške in koristi posameznega ukrepa; (10) ker je izvajanje kombinacije vseevropskih in nacionalnih/regionalnih/lokalnih ukrepov za zmanjšanje emisij iz vozil del celotne strategije Komisije za zmanjšanje emisij v zrak iz premičnih in nepremičnih virov na način, ki je uravnotežen in ustreza merilom stroškov in koristi; (11) ker je treba v kratkem času zlasti na urbanih območjih doseči zmanjšanje onesnažujočih emisij iz vozil, vključno s primarnimi onesnaževali, kakršni so nezgoreli ogljikovodiki in ogljikov monoksid, sekundarnimi onesnaževali, kakršen je ozon, strupenimi emisijami, kakršen je benzen, in emisijami trdnih delcev; ker je zmanjšanje onesnažujočih emisij iz vozil v urbanih območjih mogoče takoj doseči s spremembo sestave pogonskega goriva; (12) ker lahko povečanje vsebnosti kisika in znatno zmanjšanje aromatov, olefinov, benzena in žvepla omogoči boljšo kakovost goriva glede kakovosti zraka; (13) ker določbe Direktive Sveta 92/81/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi trošarinskih struktur za mineralna olja ( 7 ) in zlasti člen 8(4) navedene direktive odvračajo države članice in jim lahko preprečijo, da bi vpeljale trošarine, namenjene pospešitvi izboljšanja kakovosti goriva, ki bi preseglo specifikacije za gorivo v vsej Skupnosti; (14) ker uporaba take obdavčitve s trošarinami v državah članicah lahko spodbudi uvedbo bolj izpopolnjenega goriva v skladu z nacionalnimi prioritetami, zmogljivostjo in potrebami; (15) ker je Komisija predložila predlog za direktivo o energetskih proizvodih; ker je med drugim cilj tega predloga dovoliti državam članicam aktivnejšo uporabo fiskalnih spodbud z drugačno obdavčitvijo s trošarinami, da se tako olajša uvedba bolj izpopolnjenega goriva; (16) ker na splošno ni specifikacij za gorivo, katerih namen je zmanjšanje emisij izpušnih plinov in izhlapin; (17) ker onesnaženje zraka s svincem, ki ga povzroča izgorevanje osvinčenega motornega bencina, ogroža zdravje ljudi in okolje; ker dejstvo, da bo do leta 2000 skoraj vsa cestna vozila z bencinskimi motorji lahko poganjal neosvinčeni motorni bencin, predstavlja pomemben napredek in ker je zato primerno strogo omejiti trženje osvinčenega motornega bencina; (18) ker potreba po zmanjšanju emisij iz vozil in razpoložljivost potrebne tehnologije rafiniranja upravičujeta določitev okoljskih specifikacij za gorivo za trženje neosvinčenega motornega bencina in dizelskega goriva; (19) ker se zdi primerno predvideti uvedbo po dveh vrst dizelskega goriva in motornega bencina, eno od teh naj bi bilo dizelsko gorivo višje kakovosti, eno pa motorni bencin višje kakovosti; ker je primerno, da dizel ali motorni bencin višje kakovosti do leta 2005 na trgu nadomestita dizel ali motorni bencin nižje kakovosti; ker naj se zagotovi ustrezen predpis za odložitev zamenjave, če bi upoštevanje roka do 2005 povzročilo resne težave v industriji posamezne države članice pri uveljavljanju potrebnih sprememb v pridelovalnih obratih; (20) ker naj se državam članicam zaradi varovanja zdravja ljudi in/ali okolja v natančno določenih aglomeracijah ali na natančno določenih ekološko občutljivih območjih s posebnimi problemi glede kakovosti zraka, ob upoštevanju postopka, določenega v tej direktivi, dovoli predpisati, da se gorivo sme dajati na trg samo, če ustreza strožjim okoljskim specifikacijam, kakor jih določa ta direktiva; ker ta postopek pomeni odstopanje od informacijskega postopka, določenega v Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov ( 8 ); (21) ker naj države članice uvedejo sisteme spremljanja, da se zagotovi skladnost s standardi za kakovost goriva, ki jih določa ta direktiva; ker naj taki sistemi spremljanja temeljijo na skupnih postopkih za vzorčenje in preskušanje in ker naj se informacije o kakovosti goriva, ki jih zberejo države članice, pošiljajo Komisiji v skupnem formatu; (22) ker mora Komisija na podlagi celovite ocene predložiti predlog, ki dopolnjuje obvezne specifikacije za motorni bencin in dizelsko gorivo iz Prilog III in IV, ki se uporabljajo od 1. januarja 2005; ker predlog Komisije lahko, če je to primerno, določi tudi okoljske specifikacije za druge vrste goriva, kakršni so utekočinjeni naftni plin, zemeljski plin in biogorivo; ker obstajajo na območje omejeni vozni parki (avtobusi, taksiji, dostavna vozila itd.), ki so odgovorni za velik del urbane onesnaženosti in bi imeli korist od posebnih specifikacij; (23) ker bi bil glede na znanstveni in tehnični napredek lahko zaželen nadaljnji razvoj v zvezi z referenčnimi metodami za merjenje specifikacij, določenih v tej direktivi; ker naj se v ta namen zagotovi prilagoditev prilog k tej direktivi tehničnemu napredku; (24) ker naj se v skladu s tem razveljavijo Direktiva Sveta 85/210/EGS z dne 20. marca 1985 o približevanju zakonodaj držav članic o deležu svinca v motornem bencinu ( 9 ), Direktiva Sveta 85/536/EGS z dne 5. decembra 1985 o prihrankih surove nafte z uporabo nadomestnih sestavin goriva v motornem bencinu ( 10 ) ter člen 1(1)(b) in člen 2(1) Direktive Sveta 93/12/EGS z dne 23. marca 1993 o vsebnosti žvepla v nekaterem tekočem gorivu ( 11 ); (25) ker prehodni ukrepi za Avstrijo iz člena 69 Akta o pristopu iz leta 1994 vključujejo člen 7 Direktive 85/210/EGS; ker naj se uporaba tega prehodnega ukrepa zaradi posebnega varstva okolja podaljša do 1. januarja 2000; (26) ker je bil 20. decembra 1994 sklenjen modus vivendi med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo glede ukrepov za izvajanje aktov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 189b Pogodbe ( 12 ), SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







▼M4

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva določa glede cestnih vozil in necestne mobilne mehanizacije (vključno s plovili za celinske plovne poti, ko niso na morju), kmetijskih in gozdarskih traktorjev ter plovil za rekreacijo, ko niso na morju:

(a) z vidika zdravja in okolja tehnične specifikacije za gorivo za motorje na prisilni vžig in motorje na kompresijski vžig, pri čemer so upoštevane tehnične zahteve teh motorjev; in

(b) cilj za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriv.

▼M2

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi:

1. „motorni bencin“ pomeni katero koli hlapno mineralno olje, namenjeno za delovanje motorjev z notranjim izgorevanjem na prisilni vžig za pogon vozil, ki spada v oznake KN 2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49, 2710 11 51 in 2710 11 59 ( 13 );

2. „dizelska goriva“ pomenijo plinska olja, ki spadajo v oznako KN 2710 19 41 ( 14 ) in se uporabljajo za samognana vozila, navedena v Direktivi 70/220/EGS in Direktivi 88/77/EGS;

▼M4

3. „plinsko olje, namenjeno za necestno mobilno mehanizacijo (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijske in gozdarske traktorje ter plovila za rekreacijo“ je katero koli naftno tekoče gorivo pod oznakami KN 2710 19 41 in 2710 19 45 ( 15 ), namenjeno uporabi v motorjih na kompresijski vžig iz direktiv 94/25/ES ( 16 ), 97/68/ES ( 17 ) in 2000/25/ES ( 18 ) Evropskega parlamenta in Sveta;

▼M2

4. „najbolj oddaljene regije“ pomenijo Francijo glede francoskih čezmorskih departmajev, Portugalsko glede Azorov in Madeire in Španijo glede Kanarskih otokov;

▼M4

5. „države članice z nizkimi poletnimi temperaturami zraka“ pomenijo Dansko, Estonijo, Finsko, Irsko, Latvijo, Litvo, Švedsko in Združeno kraljestvo;

6. „emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva“ pomenijo vse neto emisije CO2, CH4 in N2O, za katere se lahko določi, da izvirajo iz goriva (tudi vseh primesi) ali dobavljene energije. To zajema vse ustrezne faze ekstrakcije ali pridelave, tudi spremembo rabe tal, prevoz in distribucijo, predelavo in zgorevanje, ne glede na kraj nastanka emisij;

7. „emisije toplogrednih plinov na enoto energije“ pomenijo skupno maso emisij toplogrednih plinov, povezanih z gorivom ali dobavljeno energijo, ekvivalentno CO2, deljeno s skupno vsebnostjo energije goriva ali dobavljene energije (za gorivo, izraženo kot njegova nizka kurilna vrednost);

8. „dobavitelj“ pomeni subjekt, odgovoren za prenos goriva čez kraj, kjer je treba plačati trošarine; če ni treba plačati trošarine, kateri koli drugi subjekt, ki ga določi država članica;

9. „biogoriva“ ima isti pomen kot v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ( 19 ).

▼M4 —————

▼B

Člen 3

Motorni bencin

1. Najpozneje 1. januarja 2000 države članice prepovejo trženje osvinčenega motornega bencina na svojem ozemlju.

▼M4

2. Države članice zagotovijo, da je mogoče motorni bencin dati na trg na njihovem ozemlju samo, če ustreza okoljskim specifikacijam, določenim v Prilogi I.

Vendar lahko države članice za najbolj oddaljene regije sprejmejo posebne določbe za uvedbo motornega bencina z največjo vsebnostjo žvepla 10 mg/kg. Države članice, ki uporabijo to določbo, o tem ustrezno obvestijo Komisijo.

3. Države članice od dobaviteljev zahtevajo, da zagotovijo dajanje na trg motornega bencina z največjo vsebnostjo kisika 2,7 % in največjo vsebnostjo etanola 5 % do 2013, in lahko zahtevajo, da se tovrstno gorivo da na trg za dlje, če menijo, da je to potrebno. Zagotoviti morajo, da potrošniki prejmejo ustrezne informacije o vsebnosti biogoriva v motornem bencinu in zlasti o ustrezni uporabi različnih mešanic motornega bencina.

4. Države članice z nizkimi poletnimi temperaturami zraka lahko v skladu z odstavkom 5 v poletnih mesecih dovolijo, da se na trg da motorni bencin z najvišjim parnim tlakom 70 kPa.

Države članice, v katerih se ne uporablja odstopanje iz prvega pododstavka, lahko v skladu z odstavkom 5 dovolijo, da se v poletnih mesecih da na trg motorni bencin z vsebnostjo etanola, katerega parni tlak ne presega 60 kPa in poleg tega dovoljenega odstopanja v parnem tlaku, podanega v Prilogi III, pod pogojem, da je uporabljeni etanol biogorivo.

5. Če želijo države članice uporabiti katero od možnosti odstopanja iz odstavka 4, morajo o tem obvestiti Komisijo in posredovati vse ustrezne informacije. Komisija oceni zaželenost in trajanje odstopanja, pri čemer upošteva:

(a) izogibanje socialno-ekonomskim težavam zaradi višjega parnega tlaka, vključno s potrebo po časovno omejenih tehničnih prilagoditvah, in

(b) posledice višjega parnega tlaka za okolje in zdravje, zlasti vpliv na skladnost z zakonodajo Skupnosti o kakovosti zraka, tako v zadevnih državah članicah kot v drugih državah članicah.

Če ocena Komisije pokaže, da bi zaradi odstopanja prišlo do neskladnosti z zakonodajo Skupnosti o kakovosti zraka in onesnaževanju zraka, vključno z ustreznimi mejnimi vrednostmi in zgornjo mejo emisij, se prošnja zavrne. Komisija upošteva tudi ustrezne ciljne vrednosti.

Če Komisija šest mesecev po prejemu ustreznih informacij ne poda ugovora, lahko zadevne države članice uporabijo zahtevano odstopanje.

6. Ne glede na odstavek 1 lahko države članice še naprej dovolijo trženje majhnih količin osvinčenega motornega bencina z vsebnostjo svinca največ 0,15 g/l do največ 0,03 % skupnega obsega prodaje za uporabo v starih vozilih posebnega značaja ter s prodajo prek posebnih interesnih skupin.

▼M4 —————

▼M4

Člen 4

Dizelsko gorivo

1. Države članice zagotovijo, da se da na trg na njihovem ozemlju le dizelsko gorivo, ki izpolnjuje specifikacije, določene v Prilogi II.

Države članice lahko dovolijo, da se na trg da dizelsko gorivo z vsebnostjo maščobnih kislin metil estrov (FAME) nad 7 %.

Države članice zagotovijo, da potrošniki prejmejo ustrezne informacije o vsebnosti biogoriva v dizelskem gorivu, zlasti FAME.

2. Države članice zagotovijo, da se sme najpozneje od 1. januarja 2008 plinsko olje za necestno mobilno mehanizacijo (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijske in gozdarske traktorje ter plovila za rekreacijo na njihovem ozemlju dati na trg samo, če vsebnost žvepla v tem plinskem olju ne presega 1 000 mg/kg. Od 1. januarja 2011 naj bo največja dovoljena vsebnost žvepla v tem plinskem olju 10 mg/kg. Države članice zagotovijo, da je uporaba tekočih goriv razen tega plinskega olja dovoljena v plovilih za celinske plovne poti in plovilih za rekreacijo samo, če vsebnost žvepla v teh tekočih gorivih ne presega največje dovoljene vsebnosti za plinsko olje.

Da bi se prilagodile manjši kontaminaciji v dobavni verigi, lahko države članice od 1. januarja 2011 dovolijo, da plinsko olje, namenjeno za pogon necestne mobilne mehanizacije (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijskih in gozdarskih traktorjev ter plovil za rekreacijo, na točki predaje končnim uporabnikom vsebuje do 20 mg/kg žvepla. Države članice lahko dovolijo tudi, da se do 31. decembra 2011 še naprej daje na trg plinsko olje z vsebnostjo žvepla do 1 000 mg/kg za uporabo v železniških vozilih ter kmetijskih in gozdarskih traktorjih, če lahko zagotovijo, da to ne bo vplivalo na ustrezno delovanje sistemov za nadzor emisij.

3. Države članice lahko za najbolj oddaljene regije sprejmejo posebne določbe za uvedbo dizelskega goriva in plinskega olja z največjo vsebnostjo žvepla 10 mg/kg. Države članice, ki uporabijo to določbo, o tem ustrezno obvestijo Komisijo.

4. Za države članice z zelo hladnimi zimskimi razmerami se najvišja točka destilacije 65 % pri 250 °C za dizelska goriva in plinska olja lahko nadomesti z najvišjo točko destilacije 10 vol. % pri 180 °C.

▼B

Člen 5

Prosti promet

Nobena država članica ne sme prepovedati, omejiti ali ovirati dajanja v promet goriva, ki ustreza zahtevam te direktive.

Člen 6

Trženje goriva s strožjimi okoljskimi specifikacijami

▼M2

1. Z odstopanjem od členov 3, 4 in 5 ter v skladu s členom 95(10) Pogodbe katera koli država članica lahko sprejme ukrepe, s katerimi zahteva, da se na posebnih področjih na njenem ozemlju goriva lahko dajejo v promet samo, če izpolnjujejo strožje okoljske specifikacije od predpisanih v tej direktivi, za vsa vozila ali za del voznega parka, z namenom varstva zdravja ljudi v določenih strnjenih naseljih ali v okolju, v določenem ekološko ali okoljsko občutljivem področju v državi članici, če onesnaževanje atmosferske ali podzemne vode predstavlja, ali se smiselno lahko pričakuje, da bo predstavljalo, resen in ponavljajoč problem za zdravje ljudi ali okolje.

▼B

2. Država članica, ki želi uporabiti odstopanje, predvideno v odstavku 1, pri Komisiji vnaprej predloži zahtevo, vključno z utemeljitvijo. Utemeljitev vsebuje dokaze, da odstopanje spoštuje načelo sorazmernosti ter da ne bo oviralo prostega pretoka oseb in blaga.

▼M2

3. Vpletene države članice Komisiji predložijo ustrezne okoljske podatke za zadevno strnjeno naselje ali področje kakor tudi napovedan vpliv predlaganih ukrepov na okolje.

▼B

4. Komisija te informacije takoj sporoči drugim državam članicam.

5. Države članice lahko podajo pripombe o zahtevi in njeni utemeljitvi v dveh mesecih od datuma, ko jim je Komisija zagotovila informacije.

6. Komisija odloči o zahtevi držav članic v treh mesecih po datumu, ko so države članice predložile svoje pripombe. Komisija bo upoštevala mnenje držav članic in jih bo uradno obvestila o svoji odločitvi, sočasno pa bo obvestila tudi Evropski parlament in Svet.

▼M2 —————

▼B

Člen 7

Sprememba v dobavi surove nafte

Če zaradi izrednih dogodkov nenadna sprememba v dobavi surove nafte ali naftnih derivatov rafinerijam v državi članici oteži upoštevanje zahtev glede specifikacij za gorivo iz členov 3 in 4, ta država članica o tem obvesti Komisijo. Komisija lahko odobri višje mejne vrednosti v tej državi članici za eno ali več sestavin goriva za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev, potem ko je o tem obvestila druge države članice.

Komisija o svoji določitvi uradno obvesti države članice ter obvesti Evropski parlament in Svet.

Vsaka država članica lahko odločitev Komisije predloži Svetu v enem mesecu po uradnem obvestilu o njej.

Svet lahko v enem mesecu po tem, ko mu je bila zadeva predložena, s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev.

▼M4

Člen 7a

Zmanjševanje emisij toplogrednih plinov

1. Države članice določijo dobavitelja ali dobavitelje, pristojne za spremljanje emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz dobavljenega goriva in energije ter poročanje o njih. V primeru ponudnikov električne energije za uporabo v cestnih vozilih države članice zagotovijo, da lahko ti ponudniki po izbiri prispevajo k obveznosti za zmanjšanje iz odstavka 2, če lahko dokažejo, da lahko ustrezno merijo in spremljajo električno energijo, dobavljeno za uporabo v vozilih.

Od 1. januarja 2011 dobavitelji letno poročajo organu, določenem s strani države članice, o emisijski intenzivnosti in količini emitiranih toplogrednih plinov goriv in energije, dobavljenih v posamezni državi članici, pri čemer navedejo vsaj:

(a) celotno količino vsake vrste dobavljenega goriva z navedbo o kraju nakupa in izvoru; in

(b) emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije.

Države članice zagotovijo, da se poročila preverjajo.

Komisija po potrebi pripravi smernice za izvajanje tega odstavka.

2. Države članice od dobaviteljev zahtevajo, da kolikor mogoče postopoma zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriva na enoto energije iz goriva in energijo, dobavljeno do 31. decembra 2020, za do 10 % glede na izhodiščni standard za goriva iz odstavka 5(b). To zmanjšanje zajema:

(a) 6 % do 31. decembra 2020. Države članice lahko v okviru tega zmanjšanja od dobaviteljev zahtevajo, da izpolnijo naslednje vmesne cilje: 2 % do 31. decembra 2014 in 4 % do 31. decembra 2017;

(b) okvirni cilj dodatnih 2 % do 31. decembra 2020 ob upoštevanju člena 9(1)(h), ki bo dosežen z eno ali obema od naslednjih metod: (i) dobavo energije za transport, namenjene uporabi v katerem koli tipu cestnega vozila ali necestne mobilne mehanizacije (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijskega ali gozdarskega traktorja ali plovila za rekreacijo; (ii) uporabo katere koli tehnologije (vključno z zajemanjem in shranjevanjem ogljika), ki lahko zmanjša emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu na enoto energije iz dobavljenega goriva ali energije;

(c) okvirni cilj dodatnih 2 % do 31. decembra 2020 ob upoštevanju člena 9(1)(i), ki se ga doseže z uporabo kreditov, pridobljenih v okviru mehanizma čistega razvoja iz Kjotskega protokola, in sicer pod pogoji, opredeljenimi v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003, ki vzpostavljajo sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Skupnosti ( 20 ), za zmanjšanje v sektorju dobave goriva.

3. Enota poročanja o emisijah toplogrednih plinov v življenjskem ciklu biogoriva se izračuna v skladu s členom 7d. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu drugih goriv in energije se izračunajo z metodologijo, določeno v skladu z odstavkom 5 tega člena.

4. Države članice zagotovijo, da lahko skupina dobaviteljev skupaj izpolni obveznosti zmanjšanja v skladu z odstavkov 2. V tem primeru se za namene odstavka 2 obravnavajo kot en sam dobavitelj.

5. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega člena, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4). Ti ukrepi vključujejo zlasti:

(a) metodologijo za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriv, ki niso biogoriva, in energije;

(b) metodologijo, ki bo za namene odstavka 2 pred 1. januarjem 2011 podala izhodiščni standard za goriva na podlagi emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu fosilnih goriv na enoto energije v 2010;

(c) vsa potrebna pravila za uveljavitev odstavka 4;

(d) metodologijo za izračun prispevka električnih cestnih vozil, ki mora biti v skladu s členom 3(4) Direktive 2009/28/ES.

Člen 7b

Trajnostna merila za biogoriva

1. Ne glede na to, ali so bile surovine pridelane na ozemlju Skupnosti ali zunaj nje, se energija iz biogoriv za namene, navedene pod členom 7a, upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila, določena v odstavkih 2 do 6 tega člena.

Pogonska biogoriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakultur, ribištva in gozdarstva, se za namene iz člena 7a upoštevajo tudi, če izpolnjujejo le trajnostno merilo iz odstavka 2 tega člena.

2. Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe biogoriv, ki se upošteva za namene iz odstavka 1, je 35 %.

Od leta 2017 je prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe pogonskih biogoriv, ki se upošteva za namene iz odstavka, 1, 50 %. Od 1. januarja 2018 je ta prihranek 60 % za biogoriva, proizvedena v obratih z začetkom proizvodnje 1. januarja 2017 ali pozneje.

Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv se izračuna v skladu s členom 7d(1).

V primeru biogoriv, ki jih proizvedejo obrati, ki so obratovali 23. januarja 2008, se prvi pododstavek uporablja od 1. aprila 2013.

3. Biogoriva, ki se jih upošteva za namene iz odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču velikega pomena za ohranjanje biološke raznovrstnosti, tj. zemljišču, ki je imelo januarja 2008 ali pozneje enega od naslednjih statusov, ne glede na to, ali ima zemljišče še vedno ta status:

(a) prvotni gozd in druga gozdna zemljišča, tj. gozd in druga gozdna zemljišča z avtohtonimi vrstami, kjer ni jasno opaznih znakov človeškega delovanja in večjih posegov v ekološke procese;

(b) območja, določena: (i) z zakonom ali s strani ustreznega pristojnega organa kot naravovarstvena, ali (ii) za zaščito redkih, prizadetih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznanih z mednarodnimi sporazumi ali vključenih na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave, če so priznani v skladu s postopkom iz drugega pododstavka člena 7c(4); razen, če so na voljo dokazi, da proizvodnja te surovine ni posegala v te naravovarstvene namene;

(c) travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, ki so: (i) naravne, tj. travinje, ki bi ostalo travinje brez človekovega posega in ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese, ali (ii) nenaravne, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja.

Komisija določi merila in geografski obseg za opredelitev travinj, ki jih zajema točka (c) prvega pododstavka. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4).

4. Biogoriva, ki se jih upošteva za namene iz odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovine, pridobljene na zemljišču z visoko zalogo ogljika, tj. zemljišču, ki je imelo januarja 2008 enega od naslednjih statusov in tega statusa nima več:

(a) mokrišče, tj. zemljišče, ki je stalno ali večji del leta pokrito ali nasičeno z vodo;

(b) nepretrgano gozdnato območje, tj. zemljišče, ki zajema več kot 1 hektar, poraslo z drevesi, višjimi od 5 metrov, katerih krošnje pokrivajo več kot 30 % površine, ali drevesi, ki lahko te pragove dosežejo in situ;

(c) zemljišče, ki zajema več kot 1 hektar, poraslo z drevesi, višjimi od 5 metrov, katerih krošnje pokrivajo med 10 % in 30 % površine, ali drevesi, ki lahko te pragove dosežejo in situ, razen če so podani zanesljivi dokazi, da so zaloge ogljika na tem območju pred in po spremembi namembnosti takšne, da bi bili ob uporabi metodologije iz dela C Priloge IV izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena.

Določbe tega odstavka se ne uporabljajo, če je imelo zemljišče ob času, ko je bila surovina pridobljena, enak status, kot ga je imelo januarja 2008.

5. Biogoriva, ki se upoštevajo za namene iz člena 7a, se ne proizvajajo iz surovin, pridobljenih na zemljišču, ki je bilo v januarju 2008 šotišče, razen če je dokazano, da se z obdelovanjem in pridelovanjem te surovine ne povzroči izsuševanje predhodno neizsušene prsti.

6. Kmetijske surovine, pridelane v Skupnosti ter uporabljene za proizvodnjo biogoriv, ki se upoštevajo za namene iz člena 7a, se pridobijo v skladu z zahtevami in standardi na podlagi določb iz naslova „Okolje“ v delu A in točki 9 Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ( 21 ) ter v skladu z minimalnimi zahtevami za dobre kmetijske in okoljske pogoje, opredeljenimi na podlagi člena 6(1) navedene uredbe.

7. Komisija vsaki dve leti poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o nacionalnih ukrepih za spoštovanje trajnostnih meril iz odstavkov 2 do 5 ter za zaščito tal, vode in zraka, in sicer v zvezi s tretjimi državami kot tudi državami članicami, v katerih se proizvede velik delež biogoriv ali surovin za biogoriva, ki se porabijo v Skupnosti. Prvo poročilo bo predložila leta 2012.

Komisija vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o učinku večjega povpraševanja po biogorivih na vzdržnost socialnega sistema v Skupnosti in tretjih državah, o učinku politike Skupnosti o biogorivih na razpoložljivost cenovno dostopne hrane, zlasti za prebivalce držav v razvoju, in o splošnih razvojnih vprašanjih. Poročila obravnavajo spoštovanje pravic do uporabe zemljišč. V njih se za tretje države kot tudi države članice, v katerih se proizvede pomemben delež surovin za biogoriva, ki se porabijo v Skupnosti, navede, ali so ratificirale in uveljavile vse spodaj naštete konvencije Mednarodne organizacije dela:

— Konvencija o obveznem ali prisilnem delu (št. 29),

— Konvencija o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic (št. 87),

— Konvencija o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja (št. 98),

— Konvencija o enakem nagrajevanju moške in ženske delovne sile za delo enake vrednosti (št. 100),

— Konvencija o odpravi prisilnega dela (št. 105),

— Konvencija o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih (št. 111),

— Konvencija o minimalni starosti za zaposlitev (št. 138),

— Konvencija o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo (št. 182).

V teh poročilih se za tretje države in države članice, v katerih se proizvede pomemben delež surovin za biogoriva, ki se porabijo v Skupnosti, navede, ali so ratificirale in uveljavile:

— Kartagenski protokol o biološki varnosti,

— Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami.

Prvo poročilo bo predložila leta 2012. Komisija po potrebi predlaga korekcijske ukrepe, zlasti če obstajajo dokazi, da proizvodnja biogoriv znatno vpliva na cene hrane.

8. Države članice za namene iz odstavka 1 ne smejo opustiti upoštevanja biogoriv, pridobljenih v skladu s tem členom, iz drugih razlogov, povezanih s trajnostjo.

Člen 7c

Preverjanje izpolnjevanja trajnostnih meril za biogoriva

1. Če se biogoriva upoštevajo za namene iz člena 7a, države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da dokažejo, da so izpolnjena trajnostna merila, določena v členu 7b(2) do (5). Za ta namen od gospodarskih subjektov zahtevajo, da uporabijo sistem masne bilance, ki določa naslednje:

(a) pošiljke surovin ali biogoriva z različnimi trajnostnimi značilnostmi se lahko mešajo;

(b) podatke o trajnostnih značilnostih in velikosti pošiljk iz točke (a) veljajo tudi za mešanico, in

(c) vsoto vseh pošiljk, odstranjenih iz mešanice, opisano, kot da ima enake trajnostne značilnosti, v enakih količinah, kot vsota vseh pošiljk, dodanih mešanici.

2. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu leta 2010 in 2012 predloži poročilo o delovanju metode preverjanja na podlagi masne bilance, opisane v odstavku 1, in možnih drugih metodah preverjanja v zvezi z nekaterimi ali vsemi vrstami surovin ali biogoriv. Komisija v oceni preuči tiste metode preverjanja, pri katerih ni potrebno, da podatki o trajnostnih značilnostih fizično ostanejo pri posameznih pošiljkah ali mešanicah. V oceni upošteva, da je treba ohraniti integriteto in učinkovitost sistema preverjanja ter obenem preprečiti nerazumno veliko obremenitev za industrijo. Poročilu po potrebi priloži predloge Evropskemu parlamentu in Svetu o možnih drugih metodah preverjanja.

3. Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije in državi članici na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij. Države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da zagotovijo ustrezen standard neodvisne revizije informacij, ki jih predložijo, in da predložijo dokazila, da so to storili. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami. Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov.

Informacije iz prvega pododstavka vključujejo predvsem informacije o spoštovanju trajnostnih meril iz člena 7b(2) do (5), ustrezne informacije o ukrepih za zaščito tal, vode in zraka, sanacijo degradiranih zemljišč, izogibanje prekomerni porabi vode na območjih, kjer vode primanjkuje, ter ustrezne informacije o ukrepih, sprejetih zaradi upoštevanja vidikov iz drugega pododstavka člena 7b(7).

Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 11(3) pripravi seznam primernih in ustreznih informacij iz prvih dveh pododstavkov. Predvsem zagotovi, da posredovanje teh informacij ne predstavlja prekomerne upravne obremenitve upravljavcev na splošno ali malih kmetov, organizacij pridelovalcev in zadrug.

Obveznosti iz tega odstavka veljajo za biogoriva, ki so proizvedena v Skupnosti ali uvožena.

Države članice Komisiji v zbirni obliki predložijo informacije iz prvega pododstavka. Komisija pa jih v povzeti obliki objavi na platformi za preglednost iz člena 24 Direktive 2009/28/ES in pri tem varuje zaupnost poslovno občutljivih informacij.

4. Skupnost si prizadeva za sklenitev dvostranskih ali večstranskih sporazumov s tretjimi državam, ki vsebujejo določbe o trajnostnih merilih, ki ustrezajo tistim iz te direktive. Če je Skupnost sklenila sporazume, ki vsebujejo določbe s temami, zajetimi v trajnostnih merilih iz člena 7b(2) do (5), lahko Komisija odloči, da ti sporazumi dokazujejo, da biogoriva, proizvedena iz surovin, pridelanih v teh državah, izpolnjujejo zadevna trajnostna merila. Pri sklepanju teh sporazumov se ustrezna pozornost nameni ukrepom, sprejetim za zaščito območij, ki zagotavljajo bistvene ekosistemske storitve v izrednih razmerah (na primer zaščita porečij, obvladovanje erozije), za zaščito tal, vode in zraka, posredno spremembo rabe tal, sanacijo degradiranih zemljišč, izogibanje prekomerni porabi vode na območjih, kjer vode primanjkuje, ter vidikom iz drugega pododstavka člena 7b(7).

Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo izdelkov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 7b(2) ali dokazujejo, da pošiljke biogoriva izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 7b(3) in (5). Komisija lahko odloči, da ti sistemi vsebujejo natančne podatke za obveščanje o ukrepih za zaščito območij, ki zagotavljajo bistvene ekosistemske storitve v izrednih razmerah (na primer zaščita porečij, obvladovanje erozije), za zaščito tal, vode in zraka, sanacijo degradiranih zemljišč, izogibanje prekomerni porabi vode na območjih, kjer vode primanjkuje, in vidikov iz drugega pododstavka člena 7b(7). Komisija lahko za namene člena 7b(3)(b)(ii) prizna tudi zavarovana območja za ohranjanje redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, ki jih priznavajo mednarodni sporazumi ali so uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave.

Komisija se lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi za merjenje prihranka toplogrednih plinov vsebujejo točne podatke za namene člena 7b(2).

Komisija se lahko odloči, da zemljišča, vključena v nacionalni ali regionalni program za spremembo namembnosti močno degradiranih ali onesnaženih zemljišč, spadajo v kategoriji iz točke 9 dela C Priloge IV.

5. Komisija sprejme odločitve v skladu z odstavkom 4 le, če zadevni sporazum ali sistem izpolnjuje ustrezne standarde glede zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije. V primeru sistemov za merjenje prihrankov toplogrednih plinov morajo taki sistemi prav tako izpolnjevati metodološke zahteve iz Priloge IV. Seznami območij velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti iz člena 7b(3)(b)(ii) morajo izpolnjevati ustrezne standarde objektivnosti in skladnosti z mednarodno priznanimi standardi ter omogočati ustrezne pritožbene postopke.

6. Odločitve v skladu z odstavkom 4 se sprejmejo po svetovalnem postopku iz člena 11(3). Take odločitve veljajo največ 5 let.

7. Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s sporazumom ali sistemom, za katerega je bila sprejeta odločitev v skladu z odstavkom 4, država članica od dobavitelja ne zahteva, da predloži nadaljnja dokazila o izpolnjevanju trajnostnih meril iz člena 7b(2) do (5) ali informacije o ukrepih iz drugega pododstavka odstavka 3 tega člena.

8. Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo pregleda uporabo člena 7b v zvezi z virom biogoriva ter v šestih mesecih po prejemu zahteve in v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 11(3) odloči, ali lahko zadevna država članica upošteva biogorivo iz tega vira, za namene, navedene v členu 7a.

9. Komisija do 31. decembra 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o:

(a) učinkovitosti sistema, ki se uporablja za posredovanje informacij o trajnostnih merilih, in

(b) izvedljivosti in primernosti uvedbe obvezne zahteve glede zaščite zraka, tal ali vode, ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dokazov in mednarodnih obveznosti Skupnosti.

Komisija po potrebi predlaga popravne ukrepe.

Člen 7d

Izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu biogoriva

1. Za namene člena 7a se emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu biogoriva izračunajo tako:

(a) če je privzeta vrednost za prihranke emisij toplogrednih plinov za proizvodne procese biogoriv določena v delu A ali B Priloge IV in če je vrednost el za ta biogoriva, izračunana v skladu s točko 7 dela C Priloge IV, enaka ali manjša od nič, z uporabo te privzete vrednosti;

(b) z uporabo dejanske vrednosti, izračunane v skladu z metodologijo, določeno v delu C Priloge IV, ali

(c) z uporabo vrednosti, izračunane kot vsote elementov formule iz točke 1 dela C Priloge IV, kjer se lahko za nekatere elemente uporabijo razčlenjene privzete vrednosti iz dela D ali E Priloge IV, in dejanskih vrednosti, izračunanih v skladu z metodologijo, določeno v delu C Priloge IV, za vse druge elemente.

2. Države članice Komisiji do 31. marca 2010 predložijo poročilo, ki vključuje seznam tistih območij na njihovem ozemlju, ki so uvrščena na raven 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot („NUTS“) ali na bolj razčlenjeno raven NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) ( 22 ), če se lahko pričakuje, da bodo tipične emisije toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin nižje ali enake emisijam, navedenim pod naslovom „Razčlenjene privzete vrednosti za biogoriva“ v delu D Priloge IV k tej direktivi, poročilu pa je priložen opis metode in podatkov, uporabljenih pri sestavi tega seznama. Pri tej metodi se upoštevajo značilnosti tal, podnebje in pričakovani donos surovin.

3. Privzete vrednosti v delu A Priloge IV ter razčlenjene privzete vednosti za pridelavo v delu D Priloge IV se lahko uporabljajo le, če so surovine zanje:

(a) pridelane zunaj Skupnosti;

(b) pridelane v Skupnosti na območjih, uvrščenih na sezname iz odstavka 2, ali

(c) pridobljene iz odpadkov ali ostankov, razen iz ostankov v kmetijstvu, akvakulturah in ribištvu.

Za biogoriva, ki niso zajeta v točkah (a), (b) ali (c), se uporabijo dejanske vrednosti za pridelavo.

4. Komisija do 31. marca 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem, ali je mogoče pripraviti sezname območij v tretjih državah, na katerih se lahko pričakuje, da bodo tipične emisije toplogrednih plinov zaradi pridelovanja kmetijskih surovin nižje ali enake emisijam, navedenim pod naslovom „Pridelava“ v delu D Priloge IV, in po možnosti priloži take sezname in opis metode in podatkov, ki jih je uporabila za njihovo pripravo. Poročilu se po potrebi priloži ustrezne predloge.

5. Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 in nato vsake dve leti predloži poročilo o ocenjenih tipičnih in privzetih vrednostih iz delov B in E Priloge IV, pri čemer upošteva zlasti emisije, ki jih povzročata transport in predelava. Glede na to poročilo lahko po potrebi te vrednosti popravi. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4).

6. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2010 predloži poročilo o pregledu vpliva posrednih sprememb v rabi zemljišč na emisije toplogrednih plinov ter o načinih za čim večje zmanjšanje tega vpliva. Poročilu se po potrebi priloži zlasti predlog na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov, ki vsebuje konkretne metodologije za emisije iz sprememb zalog ogljika zaradi posredno spremenjene rabe zemljišč, da se zagotovi skladnost s to direktivo, zlasti s členom 7b(2).

Takšen predlog vključuje potrebna varovala za zagotovitev varnosti naložb, izvedenih pred uveljavitvijo te metodologije. V zvezi z napravami, ki proizvajajo biogoriva pred koncem leta 2013, uporabe ukrepov iz prvega pododstavka do 31. decembra 2017 ne pomeni, da biogoriva, proizvedena v teh napravah, ne izpolnjujejo trajnostnih zahtev te direktive, če bi jih sicer izpolnila in če se s temi biogorivi doseže vsaj 45 % prihranek emisij toplogrednih plinov. To velja za naprave za proizvodnjo biogoriv konec leta 2012.

Evropski parlament in Svet si prizadevata, da najpozneje do 31. decembra 2012 odločita o takšnih predlogih, ki jih predloži Komisija.

7. Priloga IV se lahko prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku, tudi z dodajanjem vrednosti za nove postopke proizvodnje biogoriv iz iste ali drugih surovin in s spreminjanjem metodologije, določene v delu C. Takšni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4).

Pri privzetih vrednostih in metodologiji iz priloge IV se upošteva zlasti:

— metoda upoštevanja odpadkov in ostankov,

— metoda upoštevanja soproizvodov,

— metoda upoštevanja soproizvodnje in

— status soproizvoda, dodeljen ostankom kmetijskih pridelkov.

Privzete vrednosti za biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega olja je treba čim prej pregledati.

Pri kakršni koli prilagoditvi ali dodajanju privzetih vrednosti seznamu v Prilogi IV je treba upoštevati naslednja pravila:

(a) kadar je prispevek dejavnika k skupnim emisijam majhen ali če obstajajo omejene spremembe ali če so stroški ali težavnost določitve dejanskih vrednosti visoki, morajo biti privzete vrednosti tipične vrednosti običajnih proizvodnih procesov;

(b) v vseh drugih primerih morajo biti privzete vrednosti konzervativne v primerjavi z običajnimi proizvodnimi procesi.

8. Pripravijo se podrobne opredelitve, vključno s tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za kategorije iz točke 7b dela C Priloge IV. Takšni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4).

Člen 7e

Izvedbeni ukrepi in poročila v zvezi s trajnostjo biogoriv

1. V izvedbenih ukrepih iz drugega pododstavka člena 7b(3), tretjega pododstavka člena 7c(3), člena 7c(6), člena 7c(8), člena 7d(5), prvega pododstavka člena 7d(7) in člena 7d(8) te direktive se v celoti upoštevajo tudi predlogi iz Direktive 2009/28/ES.

2. Poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz členov 7b(7), 7c(2), 7c(9), 7d(4), (5) in prvega pododstavka člena 7d(6) ter poročila in informacije, predložene v skladu s prvim in petim pododstavkom člena 7d(2), se pripravijo in posredujejo za namene Direktive 2009/28/ES in te direktive.

▼M2

Člen 8

Spremljanje skladnosti in poročanje

▼M4

1. Države članice spremljajo skladnost motornih bencinov in dizelskih goriv z zahtevami členov 3 in 4 na osnovi analiznih metod, navedenih v evropskih standardih EN 228:2004 in EN 590:2004.

▼M2

2. Države članice vzpostavijo sistem nadzora kakovosti goriv v skladu z zahtevami ustreznega evropskega standarda. Dovoljena je uporaba drugega možnega sistema nadzora kakovosti goriv pod pogojem, da sistem zagotavlja rezultate enake zanesljivosti.

3. Vsako leto do 30. junija države članice predložijo poročilo s podatki o kakovosti nacionalnih goriv za predhodno koledarsko leto. Prvo poročilo predložijo do 30. junija 2002. Od 1. januarja 2004 bo oblika za to poročilo skladna z obliko, opisano v ustreznem evropskem standardu. Države članice poročajo o skupnih količinah motornega bencina in dizelskih goriv, prodanih na njihovih ozemljih in prodanih količinah neosvinčenega bencina in dizelskih goriv z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg. Države članice letno poročajo tudi o razpoložljivosti in o ustrezno uravnoteženi geografski osnovi motornega bencina in dizelskih goriv z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg, ki se prodajajo na njihovih ozemljih.

4. Komisija zagotovi, da so informacije, predložene v skladu z odstavkom 3, takoj na voljo prek ustreznih sredstev obveščanja. Komisija letno, prvič pa 31. decembra 2003, objavi poročilo o dejanski kakovosti goriv v različnih državah članicah in geografskem pokritju z gorivi z mejno vsebnostjo žvepla 10 mg/kg, s ciljem, da zagotovi pregled podatkov o kakovosti goriv v različnih državah članicah.

▼M4

Člen 8a

Kovinski dodatki

1. Komisija oceni tveganje za zdravje in okolje zaradi uporabe kovinskih dodatkov v gorivu in v ta namen razvije preskusno metodologijo. Svoje ugotovitve predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2012.

2. Med razvojem preskusne metodologije iz odstavka 1 se od 1. januarja 2011 prisotnost kovinskega dodatka trikarbonil metil ciklopentadienil mangan (MMT) v gorivu omeji na 6 mg mangana na liter. Meja se od 1. januarja 2014 spusti na 2 mg mangana na liter.

3. Omejitev za vsebnost MMT v gorivu iz odstavka 2 se pregleda na podlagi rezultatov ocenjevanja, izvedenega z uporabo preskusne metodologije iz odstavka 1, in jo je mogoče, če to opravičuje ocena tveganja, znižati na nič. Ne more se zvišati, razen če to upravičuje ocena tveganja. Ta ukrep, namenjen spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4).

4. Države članice zagotovijo, da se povsod, kjer je gorivo s kovinskimi dodatki na voljo potrošnikom, doda oznaka, ki navaja, da gorivo vsebuje kovinske dodatke.

5. Oznaka vsebuje naslednje besedilo: „Vsebuje kovinske dodatke“.

6. Oznaka mora biti pritrjena na mestu, kjer so prikazane informacije o tipu goriva, in mora biti jasno vidna. Velikost oznake in pisava na njej morata biti takšni, da je oznaka jasno vidna in zlahka berljiva.

▼M4

Člen 9

Poročanje

1. Komisija do 31. decembra 2012 in vsaka tri leta po tem Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki mu je po potrebi priložen predlog za spremembo te direktive. Poročilo upošteva zlasti:

(a) uporabo in razvoj tehnologije motornih vozil, zlasti možnost povečanja najvišje dovoljene vsebnosti biogoriva v bencinskem in dizelskem gorivu ter potrebo po ponovni preučitvi datuma iz člena 3(3);

(b) politiko Skupnosti o emisijah CO2 iz vozil v cestnem prometu;

(c) možnost, da se za necestno mobilno mehanizacijo (vključno s plovili za plovbo po celinskih plovnih poteh), kmetijske in gozdarske traktorje ter plovila za rekreacijo uporabijo zahteve iz Priloge II in zlasti mejna vrednost policikličnih aromatskih ogljikovodikov;

(d) povečanje uporabe detergentov v gorivih;

(e) uporabo drugih kovinskih dodatkov razen MMT v gorivih;

(f) skupno količino sestavin, uporabljenih v bencinskem in dizelskem gorivu v skladu z okoljsko zakonodajo Skupnosti, vključno s cilji Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike ( 23 ) in njenimi hčerinskimi direktivami;

(g) posledice cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz člena 7a(2) za sistem trgovanja z emisijami;

(h) morebitno potrebo po prilagoditvah členov 2(6), 2(7) in 7a(2)(b), da bi ocenili možne prispevke k doseganju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do 10 % do leta 2020. Te ocene temeljijo na potencialnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov skozi življenjski cikel goriva in energije v Skupnosti, zlasti ob upoštevanju razvoja tehnologij okolju prijaznega zajema in shranjevanja ogljika in razvoja električnih cestnih vozil, ter na stroškovni učinkovitosti načinov za zmanjšanje teh emisij iz člena 7a(2)(b);

(i) možnost uvedbe dodatnih ukrepov, ki bi dobaviteljem naložili dodatno 2-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu vsake enote goriva, v primerjavi z izhodiščnim standardom za goriva iz člena 7a(5)(b), z uporabo dobropisov iz mehanizmov čistega razvoja iz Kjotskega protokola pod pogoji, določenimi v Direktivi 2003/87/ES, da bi ocenili morebitne nadaljnje prispevke k doseganju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do 10 % do leta 2020, opredeljenega v členu 7a(2)(c) te direktive;

(j) posodobljeno analizo vpliva in razmerja med stroški in koristmi znižanja največjega dovoljenega parnega tlaka motornega goriva v poletnem obdobju pod 60 kPa.

2. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje leta 2014 predloži poročilo o doseganju cilja glede emisij toplogrednih plinov za leto 2020 iz člena 7a, ob upoštevanju potrebe po skladnosti tega cilja s ciljem iz člena 3(3) Direktive 2009/28/ES, ki se navezuje na delež energije iz obnovljivih virov v prometu, glede na poročila iz člena 23(8) in (9) te direktive.

Komisija po potrebi svojemu poročilu priloži predlog za spremembo cilja.

▼M2

Člen 9a

Kazni

Države članice določijo kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Kazni, ki bodo določene, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

▼B

Člen 10

Postopek za prilagoditev tehničnemu napredku

▼M4

1. Če je zaradi tehničnega napredka potrebna prilagoditev dovoljenih analiznih metod iz Priloge I ali II, se lahko v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4) sprejmejo spremembe nebistvenih določb te direktive. Priloga III se lahko prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku. Navedeni ukrep, namenjen spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(4).

▼B

2. Takšna prilagoditev ne sme povzročiti kakršne koli neposredne ali posredne spremembe mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi, ali kakršne koli spremembe datumov začetka njihove uporabe.

▼M4

Člen 11

Postopki odbora

1. Komisiji razen v primerih iz odstavka 2 pomaga Odbor za kakovost goriva.

2. Komisiji v zadevah, ki so povezane s trajnostjo biogoriv in drugih tekočih biogoriv, pomaga Odbor za trajnost biogoriv in tekočih goriv, ustanovljen v skladu s členom 25(2) Direktive 2009/28/ES.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

▼B

Člen 12

Razveljavitev in spremembe direktiv o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva

1. S 1. januarjem 2000 se razveljavijo direktive 85/210/EGS, 85/536/EGS in 87/441/EGS.

2. S 1. januarjem 2000 se spremeni Direktiva 93/12/ES tako, da se črtata člen 1(1)(b) in člen 2(1).

Člen 13

Prenos v nacionalno zakonodajo

1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 1999. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice uporabljajo te ukrepe od 1. januarja 2000.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov notranje zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

▼M4 —————

▼B

Člen 15

Začetek veljavnosti direktive

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 16

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M4









PRILOGA I

OKOLJSKE SPECIFIKACIJE ZA GORIVA NA TRGU, NAMENJENA VOZILOM, OPREMLJENIM Z MOTORJEM NA PRISILNI VŽIG

Vrsta: Bencin







Parameter (1) Enota Mejne vrednosti (2) Najmanj Največ Raziskovalno oktansko število 95 (3) — Motorno oktansko število 85 — Parni tlak, poletno obdobje (4) kPa — 60,0 (5) Destilacija: — odstotek izhlapevanja pri 100 °C % v/v 46,0 — — odstotek izhlapevanja pri 150 °C % v/v 75,0 — Analiza ogljikovodikov: — olefini % v/v — 18,0 — aromati % v/v — 35,0 — benzen % v/v — 1,0 Vsebnost kisika % m/m 3,7 Kisikove spojine — Metanol % v/v 3 — Etanol (morda so potrebni stabilizatorji) % v/v 10 — Izopropilni alkohol % v/v — 12 — Terciarni butilni alkohol % v/v — 15 — Izobutilni alkohol % v/v — 15 — Etri, ki vsebujejo pet ali več atomov ogljika na molekulo % v/v — 22 — Druge kisikove spojine (6) % v/v — 15 Vsebnost žvepla mg/kg — 10 Vsebnost svinca g/l — 0,005 (1) ►M5 ◄ (2) Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „prave vrednosti“. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259:2006 „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri določitvi najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost oziroma primerljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259:2006. (3) Države članice se lahko odločijo, ali bodo dovolile, da se še naprej daje na trg neosvinčeni navadni motorni bencin z minimalnim motornim oktanskim številom (MOŠ) 81 in minimalnim raziskovalnim oktanskim številom (ROŠ) 91. (4) Poletno obdobje se začne najpozneje 1. maja in konča po 30. septembru. Za države članice z nizkimi poletnimi temperaturami zraka se poletno obdobje začne najpozneje 1. junija in konča po 31. avgustu. (5) V državah članicah z nizkimi poletnimi temperaturami zraka in za katere velja odstopanje v skladu s členom 3(4) in (5), se maksimalni parni tlak določi pri 70 kPa. V državah članicah, za katere velja odstopanje v skladu s členom 3(4) za bencin, ki vsebuje etanol, je maksimalni parni tlak 60 kPa plus odstopanje parnega tlaka iz Priloge III. (6) ►M5 ◄









PRILOGA II

OKOLJSKE SPECIFIKACIJE ZA GORIVO NA TRGU, NAMENJENO VOZILOM, OPREMLJENIM Z MOTORJEM NA KOMPRESIJSKI VŽIG

Vrsta: dizelsko gorivo







Parameter (1) Enota Mejne vrednosti (2) Najmanj Največ Cetansko število 51,0 — Gostota pri 15 °C kg/m (3) — 845,0 Destilacija: — 95 % ohranjenih pri: °C — 360,0 Policiklični aromatski ogljikovodiki % m/m — 8,0 Vsebnost žvepla mg/kg — 10,0 Vsebnost FAME EN 14078 % — 7,0 (3) (1) ►M5 ◄ (2) Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „prave vrednosti“. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259:2006 „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri določitvi najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost oziroma primerljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259:2006. (3) Vrednost FAME je v skladu z EN 14214.

▼M5









PRILOGA III







DOVOLJENO ODSTOPANJE PARNEGA TLAKA ZA MOTORNI BENCIN, KI VSEBUJE BIOETANOL Vsebnost bioetanola (% v/v) Dovoljeno odstopanje parnega tlaka (kPa) (1) 0 0 1 3,7 2 6,0 3 7,2 4 7,8 5 8,0 6 8,0 7 7,9 8 7,9 9 7,8 10 7,8 (1) Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „prave vrednosti“. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259:2006 „Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri določitvi najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost oziroma primerljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259:2006.

Dovoljeno odstopanje parnega tlaka za vmesno vsebnost bioetanola med naštetimi vrednostmi se določi s pomočjo premočrtne ekstrapolacije med vsebnostjo bioetanola, ki je neposredno nad in neposredno pod vmesno vrednostjo.

▼M4









PRILOGA IV

PRAVILA ZA IZRAČUN EMISIJ TOPLOGREDNIH PLINOV V ŽIVLJENJSKEM CIKLU BIOGORIVA

A. Tipične in privzete vrednosti za biogoriva, če so proizvedena brez neto emisij ogljika zaradi spremenjene rabe zemljišč







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipični prihranek emisij toplogrednih plinov Privzeti prihranek emisij toplogrednih plinov Etanol iz sladkorne pese 61 % 52 % Etanol iz pšenice (procesno gorivo ni določeno) 32 % 16 % Etanol iz pšenice (lignit kot procesno gorivo v obratu CHP) 32 % 16 % Etanol iz pšenice (naravni plin kot procesno gorivo v konvencionalnem kotlu) 45 % 34 % Etanol iz pšenice (naravni plin kot procesno gorivo v obratu CHP) 53 % 47 % Etanol iz pšenice (slama kot procesno gorivo v obratu CHP) 69 % 69 % Etanol iz koruze, proizveden v Skupnosti (naravni plin kot procesno gorivo v obratu CHP) 56 % 49 % Etanol iz sladkornega trsa 71 % 71 % Del iz obnovljivih virov ETBE (etil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju etanola Del iz obnovljivih virov TAEE (terciarni-amil-etileter) enak kot pri pridobivanju etanola Biodizel iz sončnic 45 % 38 % Biodizel iz palmovega olja 58 % 51 % Biodizel iz soje 40 % 31 % Biodizel iz palmovega olja (proces ni določen) 36 % 19 % Biodizel iz palomovega olja (postopek z zajemanjem metana v oljarni) 62 % 56 % Biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega (1)olja 88 % 83 % Rastlinsko olje iz oljne ogrščice, obdelano z vodikom 51 % 47 % Rastlinsko olje iz sončnic, obdelano z vodikom 65 % 62 % Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom (proces ni določen) 40 % 26 % Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom (postopek z zajemanjem metana v oljarni) 68 % 65 % Čisto rastlinsko olje iz oljne ogrščice 58 % 57 % Bioplin iz komunalnih organskih odpadkov kot komprimirani naravni plin 80 % 73 % Bioplin iz mokrega gnoja kot komprimirani naravni plin 84 % 81 % Bioplin iz suhega gnoja kot komprimirani naravni plin 86 % 82 % (1) Živalsko olje, pridobljeno iz živalskih stranskih proizvodov, ki spadajo med snovi kategorije 3 iz Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (1) UL L 273, 10.10.2002, str. 1. , ni vključeno.

B. Ocenjene tipične in privzete vrednosti za prihodnja biogoriva, ki januarja 2008 niso na voljo na trgu ali so na voljo le v zanemarljivih količinah, če so proizvedena brez neto emisij ogljika zaradi spremenjene rabe zemljišč







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipični prihranek emisij toplogrednih plinov Privzeti prihranek emisij toplogrednih plinov Etanol iz slame pšenice 87 % 85 % Etanol iz odpadnega lesa 80 % 74 % Etanol iz gojenega lesa 76 % 70 % Fischer-Tropschov dizel iz odpadnega lesa 95 % 95 % Fischer-Tropschov dizel iz gojenega lesa 93 % 93 % DME (dimetileter) iz odpadnega lesa 95 % 95 % DME (dimetileter) iz gojenega lesa 92 % 92 % Metanol iz odpadnega lesa 94 % 94 % Metanol iz gojenega lesa 91 % 91 % Del iz obnovljivih virov MTBE (metil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju metanola

C. Metodologija

1. Emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo pri proizvodnji in uporabi biogoriv, se izračunajo po naslednji formuli: E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr – eee pri čemer velja E = skupne emisije zaradi uporabe goriva; eec = emisije zaradi ekstrakcije ali pridelave surovin; el = letne emisije zaradi sprememb zalog ogljika, ki nastanejo zaradi spremembe rabe zemljišča; ep = emisije iz predelave; etd = emisije zaradi prevoza in distribucije; eu = emisije, ki nastanejo pri uporabi goriva; esca = prihranki emisij iz akumulacije ogljika v tleh zaradi izboljšanega kmetijstva; eccs = prihranki emisij, ki nastanejo zaradi zajema in geološkega shranjevanja ogljika; eccr = prihranki emisij, ki nastanejo zaradi presežne električne energije pri soproizvodnji; in eee = prihranki emisij, ki nastanejo zaradi presežne električne energije pri soproizvodnji. Emisije, ki nastanejo pri proizvodnji strojev in opreme, se ne upoštevajo.

2. Emisije toplogrednih plinov iz goriv (E) se izrazijo v gramih ekvivalenta CO2 na MJ goriva, gCO2eq/MJ.

3. Z odstopanjem od točke 2 se lahko vrednosti, izračunane kot gCO2eq/MJ, prilagodijo tako, da se upoštevajo razlike med gorivi pri opravljenem koristnem delu, izražene kot km/JM. Takšne prilagoditve so možne le, kadar obstajajo dokazi o razlikah pri opravljenem koristnem delu.

4. Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv se izračunajo po tej formuli: PRIHRANEK = (EF – EB )/EF pri čemer velja EB = skupne emisije iz biogoriva in EF = skupne emisije iz primerjalnega fosilnega goriva.

5. Toplogredni plini, upoštevani za namene točke 1, so CO2, N2O in CH4. Pri izračunu ekvivalence CO2 se ti plini vrednotijo, kot sledi: CO2 : 1 N2O : 296 CH4 : 23

6. Emisije, ki nastanejo pri ekstrakciji ali pridelavi surovin (eec), vključujejo emisije pri samem procesu ekstrakcije ali pridelave; pri zbiranju surovin; iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter emisije pri proizvodnji kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri ekstrakciji ali pridelavi. Zajem CO2 pri pridelavi surovin se ne upošteva. Potrjena zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki nastanejo pri sežiganju na lokacijah za proizvodnjo olja kjer koli po svetu, se odštejejo. Namesto uporabe dejanskih vrednosti se lahko za emisije iz pridelave uporabijo ocene na podlagi povprečnih vrednosti, izračunanih za manjša geografska območja od tistih, uporabljenih v izračunu privzetih vrednosti.

7. Letne emisije, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene rabe zemljišča (el), se izračunajo z enakomerno porazdelitvijo skupnih emisij na dobo 20 let. Za izračun teh emisij se uporabi naslednje pravilo: el = (CSR – CSA ) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB ( 24 ) pri čemer velja el = letne emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo zaradi sprememb zalog ogljika na podlagi spremenjene namembnosti zemljišča (merjene kot masa ekvivalenta CO2 na enoto energije biogoriva); CSR = zaloga ogljika na enoto površine, povezana z referenčno rabo zemljišča (merjena kot masa ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Referenčna raba tal je raba tal januarja 2008 oziroma 20 let pred pridobitvijo surovine, kar koli je pozneje; CSA = zaloga ogljika na enoto površine, glede na trenutno namembnost zemljišča (merjena kot masa ogljika na enoto površine, vključno z zemljo in vegetacijo). Če se zaloga ogljika nabira več kot eno leto, vrednost CSA znaša toliko, kot je ocenjena zaloga ogljika na enoto površine po dvajsetih letih ali ko pridelek dozori – odvisno od tega, kaj je prej; P = produktivnost pridelka (merjena kot energija iz biogoriva na enoto površine na leto); in eB = dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ biogoriva, če je biomasa pridobljena na saniranem degradiranem zemljišču pod pogoji iz točke 8.

8. Dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ se pripiše, če obstajajo dokazi, da zadevno zemljišče: (a) januarja 2008 ni bilo rabljeno v kmetijske ali druge namene in (b) spada v eno izmed naslednjih kategorij: (i) močno degradirano zemljišče, vključno z zemljišči, ki so bila prej rabljena v kmetijske namene; (ii) močno onesnaženo zemljišče. Dodatna vrednost 29 gCO2eq/MJ se uporablja za obdobje največ 10 let po datumu spremembe namembnosti zemljišča za kmetijsko rabo, pod pogojem, da se za zemljišča, ki spadajo pod točko (i), zagotovi stalna rast zalog ogljika in znatno zmanjšanje erozije, za zemljišča, ki spadajo pod točko (ii), pa zmanjšanje onesnaženosti tal.

9. Kategoriji iz točke 8(b) sta opredeljeni, kot sledi: (a) „Močno degradirano zemljišče“ pomeni zemljišče, ki je bilo v daljšem razdobju bodisi v večji meri podvrženo zasoljevanju bodisi ima še posebej nizko vsebnost organskih snovi in je močno erodirano. (b) „Močno onesnaženo zemljišče“ pomeni zemljišče, ki zaradi onesnaženosti tal ni primerno za pridelavo hrane ali krme. Sem sodijo tudi zemljišča, ki so bila predmet sklepa Komisije v skladu s četrtim pododstavkom člena 7c(3).

10. Smernice, sprejete v skladu s točko 10 dela C Priloge V k Direktivi 2009/28/ES [o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov] so podlaga za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene te direktive.

11. Emisije, ki nastajajo pri predelavi (ep ), vključujejo emisije iz same predelave, iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter proizvodnje kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri predelavi. Pri upoštevanju porabe električne energije, ki se ne proizvede v okviru obrata za proizvodnjo goriva, se predpostavi, da je intenzivnost emisij toplogrednih plinov pri proizvodnji in distribuciji te električne energije enaka povprečni intenzivnosti emisij proizvodnje in distribucije električne energije v opredeljeni regiji. Kot odstopanje od tega pravila lahko proizvajalci uporabijo povprečno vrednost za posamezni obrat za proizvodnjo električne energije za električno energijo, ki jo je ta obrat proizvedel, če ni priključen na elektroenergetsko omrežje.

12. Emisije zaradi prevoza in distribucije (etd ) vključujejo emisije, ki nastanejo pri prevozu in shranjevanju surovin in polizdelkov ter zaradi shranjevanja in skladiščenja končnih izdelkov. Točka 10 ne zajema emisij iz prometa in distribucije, ki jih je treba upoštevati v skladu s točko 10.

13. Emisije, ki nastajajo pri uporabi goriva (eu ), so ničelne za biogoriva.

14. Prihranki emisij iz zajema in geološkega shranjevanja ogljika (eccs ), ki niso bili upoštevani že v ep , se omejijo na emisije, ki se preprečijo z zajemom in sekvestracijo oddanega CO2, neposredno povezanega z ekstrakcijo, prevozom, predelavo in distribucijo goriva.

15. Prihranki emisij iz zajema in nadomestitve ogljika (eccr ) se omejijo na emisije, ki se preprečijo z zajemom CO2, katerega ogljik izvira iz biomase in ki se uporabi za nadomestitev CO2, pridobljenega iz fosilnih goriv, uporabljenega pri komercialnih proizvodih in storitvah.

16. Prihranki emisij zaradi presežne električne energije iz soproizvodnje (eee ) se upoštevajo v zvezi s presežno električno energijo, ki jo proizvedejo sistemi za proizvodnjo goriv, ki uporabljajo soproizvodnjo, razen če je gorivo, uporabljeno za soproizvodnjo, soproizvod, ki ni ostanek kmetijskih pridelkov. Pri upoštevanju te presežne električne energije se predpostavi velikost naprave za soproizvodnjo kot najmanjša, potrebna za to, da naprava za soproizvodnjo dovaja toploto, ki je potrebna za proizvodnjo goriva. Prihranki emisij toplogrednih plinov, povezani s presežno električno energijo, se upoštevajo, kot da so enaki količini toplogrednega plina, ki bi bil oddan, če bi bila proizvedena enaka količina električne energije v elektrarni, ki uporablja enako gorivo kot naprava za soproizvodnjo.

17. Če se v procesu proizvodnje goriva obenem proizvede biogorivo, za katerega se izračunavajo emisije, in en ali več drugih proizvodov („soproizvodov“), se emisije toplogrednih plinov razdelijo med gorivo ali njegov vmesni proizvod in soproizvode sorazmerno z njihovo energijsko vsebnostjo (določeno kot spodnjo kurilno vrednostjo) v primeru soproizvodov, ki niso električna energija).

18. Za namene izračuna iz točke 17 so emisije, ki se razdelijo, eec + el + tisti deli ep , etd in eee , ki potekajo do in vključno s procesno stopnjo, na kateri se proizvede soproizvod. Če je potekala kakršna koli razdelitev na soproizvode na prejšnji procesni stopnji v življenjskem ciklusu, se za ta namen namesto skupne količine teh emisij uporabi del emisij, dodeljenih na zadnji taki procesni stopnji vmesnemu proizvodu goriva. Za namen tega izračuna se upoštevajo vsi soproizvodi, vključno z električno energijo, ki ne spadajo na področje uporabe točke 16, razen ostankov kmetijskih pridelkov, vključno s slamo, odpadki sladkornega trsa, lupinami, storži in luščinami oreščkov. Pri tem izračunu se šteje, da imajo soproizvodi z negativno energijsko vsebnostjo energijsko vsebnost nič. Odpadki in ostanki kmetijskih pridelkov, vključno s slamo, odpadki sladkornega trsa, lupinami, storži in luščinami oreščkov, ter ostanki iz predelave, vključno s surovim glicerinom (glicerin, ki ni rafiniran), se upoštevajo, kot da imajo v življenjskem ciklu emisije toplogrednih plinov enake nič do procesa zbiranja teh materialov. V primeru goriv, proizvedenih v rafinerijah, je enota analize za namene izračuna iz točke 17 rafinerija.

19. Pri izračunu iz točke 4 kot primerjalno fosilno gorivo (EF) štejejo zadnje razpoložljive dejanske povprečne vrednosti emisij iz fosilnega dela bencina in dizelskega goriva, ki sta bila porabljena v Skupnosti, sporočene v skladu s to direktivo. Če ti podatki niso na voljo, znaša ta vrednost 83,8 gCO2eq/MJ.

D. Razčlenjene privzete vrednosti za biogoriva

Pridelava: „eec“, kot je opredeljeno v delu C te priloge







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (g CO2eq/MJ) Etanol iz sladkorne pese 12 12 Etanol iz pšenice 23 23 Etanol iz koruze, proizveden v Skupnosti 20 20 Etanol iz sladkornega trsa 14 14 Del iz obnovljivih virov ETBE (etil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju etanola Del iz obnovljivih virov TAEE (terciarni-amil-etileter) enak kot pri pridobivanju etanola Biodizel iz sončnic 29 29 Biodizel iz palmovega olja 18 18 Biodizel iz soje 19 19 Biodizel iz palmovega olja 14 14 Biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega (1)olja 0 0 Rastlinsko olje iz oljne ogrščice, obdelano z vodikom 30 30 Rastlinsko olje iz sončnic, obdelano z vodikom 18 18 Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom 15 15 Čisto rastlinsko olje iz oljne ogrščice 30 30 Bioplin iz komunalnih organskih odpadkov kot komprimirani naravni plin 0 0 Bioplin iz mokrega gnoja kot komprimirani naravni plin 0 0 Bioplin iz suhega gnoja kot komprimirani naravni plin 0 0 (1) Brez živalskega olja, pridobljenega iz živalskih stranskih proizvodov, ki spadajo med snovi kategorije 3 iz Uredbe (ES) št. 1774/2002.

Predelava (vključno s presežno električno energijo): „ep – eee“, kot je opredeljeno v delu C te priloge







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz sladkorne pese 19 26 Etanol iz pšenice (procesno gorivo ni določeno) 32 45 Etanol iz pšenice (lignit kot procesno gorivo v obratu CHP) 32 45 Etanol iz pšenice (naravni plin kot procesno gorivo v konvencionalnem kotlu) 21 30 Etanol iz pšenice (naravni plin kot procesno gorivo v obratu CHP) 14 19 Etanol iz pšenice (slama kot procesno gorivo v obratu CHP) 1 1 Etanol iz koruze, proizveden v Skupnosti (naravni plin kot procesno gorivo v obratu CHP) 15 21 Etanol iz sladkornega trsa 1 1 Del iz obnovljivih virov ETBE (etil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju etanola Del iz obnovljivih virov TAEE (terciarni-amil-etileter) enak kot pri pridobivanju etanola Biodizel iz sončnic 16 22 Biodizel iz palmovega olja 16 22 Biodizel iz soje 18 26 Biodizel iz palmovega olja (proces ni določen) 35 49 Biodizel iz palomovega olja (postopek z zajemanjem metana v oljarni) 13 18 Biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega olja 9 13 Rastlinsko olje iz oljne ogrščice, obdelano z vodikom 10 13 Rastlinsko olje iz sončnic, obdelano z vodikom 10 13 Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom (proces ni določen) 30 42 Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom (postopek z zajemanjem metana v oljarni) 7 9 Čisto rastlinsko olje iz oljne ogrščice 4 5 Bioplin iz komunalnih organskih odpadkov kot komprimirani naravni plin 14 20 Bioplin iz mokrega gnoja kot komprimirani naravni plin 8 11 Bioplin iz suhega gnoja kot komprimirani naravni plin 8 11

Prevoz in distribucija: „etd“, kot je opredeljeno v delu C te priloge







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz sladkorne pese 2 2 Etanol iz pšenice 2 2 Etanol iz koruze, proizveden v Skupnosti 2 2 Etanol iz sladkornega trsa 9 9 Del iz obnovljivih virov ETBE (etil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju etanola Del iz obnovljivih virov TAEE (terciarni-amil-etileter) enak kot pri pridobivanju etanola Biodizel iz sončnic 1 1 Biodizel iz palmovega olja 1 1 Biodizel iz soje 13 13 Biodizel iz palmovega olja 5 5 Biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega olja 1 1 Rastlinsko olje iz oljne ogrščice, obdelano z vodikom 1 1 Rastlinsko olje iz sončnic, obdelano z vodikom 1 1 Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom 5 5 Čisto rastlinsko olje iz oljne ogrščice 1 1 Bioplin iz komunalnih organskih odpadkov kot komprimirani naravni plin 3 3 Bioplin iz mokrega gnoja kot komprimirani naravni plin 5 5 Bioplin iz suhega gnoja kot komprimirani naravni plin 4 4

Skupaj







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz sladkorne pese 33 40 Etanol iz pšenice (procesno gorivo ni določeno) 57 70 Etanol iz pšenice (lignit kot procesno gorivo v obratu CHP) 57 70 Etanol iz pšenice (naravni plin kot procesno gorivo v konvencionalnem kotlu) 46 55 Etanol iz pšenice (naravni plin kot procesno gorivo v obratu CHP) 39 44 Etanol iz pšenice (slama kot procesno gorivo v obratu CHP) 26 26 Etanol iz koruze, proizveden v Skupnosti (naravni plin kot procesno gorivo v obratu CHP) 37 43 Etanol iz sladkornega trsa 24 24 Del iz obnovljivih virov ETBE (etil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju etanola Del iz obnovljivih virov TAEE (terciarni-amil-etileter) enak kot pri pridobivanju etanola Biodizel iz sončnic 46 52 Biodizel iz palmovega olja 35 41 Biodizel iz soje 50 58 Biodizel iz palmovega olja (proces ni določen) 54 68 Biodizel iz palomovega olja (postopek z zajemanjem metana v oljarni) 32 37 Biodizel iz odpadnega rastlinskega ali živalskega olja 10 14 Rastlinsko olje iz oljne ogrščice, obdelano z vodikom 41 44 Rastlinsko olje iz sončnic, obdelano z vodikom 29 32 Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom (proces ni določen) 50 62 Rastlinsko olje iz palmovega olja, obdelano z vodikom (postopek z zajemanjem metana v oljarni) 27 29 Čisto rastlinsko olje iz oljne ogrščice 35 36 Bioplin iz komunalnih organskih odpadkov kot komprimirani naravni plin 17 23 Bioplin iz mokrega gnoja kot komprimirani naravni plin 13 16 Bioplin iz suhega gnoja kot komprimirani naravni plin 12 15

E. Ocenjene razčlenjene vrednosti za prihodnja biogoriva, ki januarja 2008 niso na voljo na trgu ali so na voljo v zanemarljivih količinah

Razčlenjene vrednosti za pridelavo: „eec“, kot je opredeljeno v delu C te priloge







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz slame pšenice 3 3 Etanol iz odpadnega lesa 1 1 Etanol iz gojenega lesa 6 6 Fischer-Tropschov dizel iz odpadnega lesa 1 1 Fischer-Tropschov dizel iz gojenega lesa 4 4 DME (dimetileter) iz odpadnega lesa 1 1 DME (dimetileter) iz gojenega lesa 5 5 Metanol iz odpadnega lesa 1 1 Metanol iz gojenega lesa 5 5 Del iz obnovljivih virov MTBE (metil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju metanola

Razčlenjene vrednosti za predelavo (vključno s presežno električno energijo): „ep – eee“, kot je opredeljeno v delu C te priloge







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz slame pšenice 5 7 Etanol iz lesa 12 17 Fischer-Tropschov dizel iz lesa 0 0 DME (dimetileter) iz lesa 0 0 Metanol iz lesa 0 0 Del iz obnovljivih virov MTBE (metil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju metanola

Razčlenjene vrednosti za prevoz in distribucijo: „etd“, kot je opredeljeno v delu C te priloge







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz slame pšenice 2 2 Etanol iz odpadnega lesa 4 4 Etanol iz gojenega lesa 2 2 Fischer-Tropschov dizel iz odpadnega lesa 3 3 Fischer-Tropschov dizel iz gojenega lesa 2 2 DME (dimetileter) iz odpadnega lesa 4 4 DME (dimetileter) iz gojenega lesa 2 2 Metanol iz odpadnega lesa 4 4 Metanol iz gojenega lesa 2 2 Del iz obnovljivih virov MTBE (metil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju metanola

Skupne vrednosti za pridelavo, predelavo, prevoz in distribucijo







Proizvodni procesi pridobivanja biogoriv Tipične emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Privzete emisije toplogrednih plinov (gCO2eq/MJ) Etanol iz slame pšenice 11 13 Etanol iz odpadnega lesa 17 22 Etanol iz gojenega lesa 20 25 Fischer-Tropschov dizel iz odpadnega lesa 4 4 Fischer-Tropschov dizel iz gojenega lesa 6 6 DME (dimetileter) iz odpadnega lesa 5 5 DME (dimetileter) iz gojenega lesa 7 7 Metanol iz odpadnega lesa 5 5 Metanol iz gojenega lesa 7 7 Del iz obnovljivih virov MTBE (metil-terciarni-butileter) enak kot pri pridobivanju metanola