2013R1287 — SL — 20.12.2013 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ►C1 UREDBA (EU) št. 1287/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter za mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES ◄ (Besedilo velja za EGP) (UL L 347 20.12.2013, str. 33)





popravljena z:









▼B

▼C1

UREDBA (EU) št. 1287/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter za mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES

▼B

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 173 in 195 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 2 ), v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Komisija je marca 2010 sprejela sporočilo z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). Evropski svet je poročilo potrdil junija 2010. Strategija Evropa 2020 je odgovor na gospodarsko krizo, njen cilj pa je Unijo pripraviti na naslednje desetletje. Določa pet velikopoteznih ciljev na področju podnebja in energije, zaposlovanja, inovacij, izobraževanja in socialne vključenosti, ki naj bi jih dosegli do leta 2020, ter opredeljuje ključne dejavnike rasti, katerih namen je oblikovati bolj dinamično in konkurenčno Unijo. Poudarja tudi pomen krepitve rasti evropskega gospodarstva sočasno z doseganjem visoke ravni zaposlenosti, nizkoogljičnega in energetsko učinkovitega gospodarstva, ki gospodarno izkorišča vire, ter socialne kohezije. Mala in srednja podjetja (MSP) bi morala biti ključna za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020. Njihov pomen odraža dejstvo, da so omenjena v šestih od sedmih vodilnih pobud v okviru strategije Evropa 2020. (2) Da bi bila imela podjetja – zlasti MSP – osrednjo vlogo pri zagotavljanju gospodarske rasti v Uniji, ki je najpomembnejša prednostna naloga, je Komisija oktobra 2010 sprejela sporočilo z naslovom "Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti", ki ga je Svet potrdil decembra 2010. To je vodilna pobuda strategije Evropa 2020. V sporočilu je opredeljena strategija za spodbujanje rasti in zaposlovanja z ohranjanjem in podpiranjem trdne, raznolike in konkurenčne industrijske baze v Evropi, zlasti prek boljših okvirnih pogojev za podjetja in krepitve več vidikov notranjega trga, vključno s poslovnimi storitvami. (3) Komisija je junija 2008 sprejela sporočilo z naslovom "Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo", Svet pa ga je pozdravil decembra 2008. Akt za mala podjetja določa celovit okvir politike za MSP, spodbuja podjetništvo in na področje prava in politike uvaja načelo "najprej pomisli na male", da bi tako okrepili konkurenčnost MSP. V njem je določenih deset načel, prav tako pa so opisani politični in zakonodajni ukrepi za spodbujanje potenciala MSP za rast in ustvarjanje delovnih mest. Izvajanje akta za mala podjetja prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. Več ukrepov za MSP je bilo že opredeljenih v vodilnih pobudah. (4) Februarja 2011 je bil objavljen pregled akta za mala podjetja, na podlagi katerega je Svet 30. in 31. maja 2011 sprejel sklepe. Izvajanje akta za mala podjetja je preučeno v tem pregledu, v katerem so poleg tega ocenjene potrebe MSP, ki delujejo v trenutnih gospodarskih razmerah, v katerih vse težje dostopajo do financiranja in trgov. V njem je predstavljen napredek v prvih dveh letih akta za mala podjetja in so določeni novi ukrepi za obvladovanje izzivov gospodarske krize, o katerih poročajo zainteresirane strani, ter predlagani načini za izboljšanje uporabe in izvajanja akta za mala podjetja z jasno vlogo zainteresiranih strani, zlasti poslovnih organizacij. ►C1 Prednostne naloge iz tega pregleda bi se morale odražati v posebnih ciljih programa za konkurenčnost podjetij ter za MSP. ◄ Zagotoviti je treba usklajeno izvajanje takega programa in akta za mala podjetja. Zlasti ukrepi za uresničevanje posebnih ciljev bi morali prispevati k izpolnjevanju navedenih desetih načel in novih ukrepov, določenih med pregledom akta za mala podjetja. (5) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 ( 3 ) določa večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V večletnem finančnem okviru je opisano, kako bodo doseženi cilji politike glede povečanja rasti in ustvarjanja več delovnih mest v Evropi, uvajanja nizkoogljičnega in okoljsko bolj ozaveščenega gospodarstva ter vidnejše vloge Unije na mednarodnem prizorišču. (6) Da bi prispevali h konkurenčnejšim in bolj trajnostnim podjetjem Unije, zlasti MSP, podprli obstoječa MSP, spodbudili kulturo podjetništva ter rast MSP, napredek družbe, ki temelji na znanju, in razvoj, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti, ►C1 bi bilo treba vzpostaviti program za konkurenčnost podjetij in za MSP (v nadaljnjem besedilu: program COSME). ◄ (7) V programu COSME bi morala biti posebna pozornost namenjena programu poenostavitve v skladu s sporočilom Komisije z dne 8. februarja 2012 z naslovom "Program poenostavitve za večletni finančni okvir 2014–2020". Izdatke Unije in sredstva držav članic za spodbujanje konkurenčnosti podjetij in MSP bi bilo treba bolje uskladiti, da bi zagotovili dopolnjevanje, večjo učinkovitost in prepoznavnost, pa tudi da bi zagotovili večje proračunske sinergije. (8) Komisija se je zavezala, da bo podnebne ukrepe vključila v programe porabe Unije in vsaj 20 % proračuna Unije usmerila v cilje, povezane s podnebjem. Zagotoviti je treba, da se pri pripravi, načrtovanju in izvajanju programa COSME spodbujajo blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter preprečevanje tveganja. Ukrepi iz te uredbe bi morali prispevati k spodbujanju prehoda na gospodarstvo in družbo, ki bosta nizkoogljična in odporna na podnebne spremembe. (9) Iz Sklepa Sveta 2001/822/ES ( 4 ) izhaja, da subjekti in ustanove čezmorskih držav in ozemelj izpolnjujejo pogoje za udeležbo v programu COSME. (10) Politika konkurenčnosti Unije je namenjena vzpostavitvi institucionalne in ureditve politik, ki ustvarja ugodne pogoje za trajnostno rast podjetij, zlasti MSP. Za doseg konkurenčnosti in trajnosti je nujno udejanjanje in ohranjanje gospodarske konkurenčnosti ter rasti podjetij v skladu s cilji trajnostnega razvoja. Izboljšana produktivnost, tudi virov in energije, je glavni vir trajnostne rasti prihodka. Konkurenčnost je odvisna tudi od sposobnosti podjetij, da v celoti izkoristijo priložnosti, kakršna je notranji trg. To je zlasti pomembno za MSP, ki predstavljajo 99 % podjetij v Uniji, zagotavljajo dve od treh obstoječih delovnih mest v zasebnem sektorju in 80 % novih delovnih mest ter prispevajo več kot polovico skupne dodane vrednosti, ki jo ustvarjajo podjetja v Uniji. MSP so ključen dejavnik gospodarske rasti, zaposlovanja in socialne vključenosti. (11) Komisija je v svojem sporočilu z dne 18. aprila 2012 z naslovom "K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti" ocenila, da bi politike, ki spodbujajo prehod na zeleno gospodarstvo, kot so učinkovita raba virov, energetska učinkovitost, ter politike podnebnih sprememb do leta 2020, zlasti v sektorju MSP, lahko ustvarile več kot pet milijonov delovnih mest. Zato bi lahko posebni ukrepi v okviru programa COSME vključevali spodbujanje razvoja trajnostnih izdelkov, storitev in postopkov kot tudi učinkovite rabe virov in energije ter družbeno odgovornost gospodarskih družb. (12) Konkurenčnost je v zadnjih letih zaradi tržnih, političnih in institucionalnih ovir, ki omejujejo konkurenčnost podjetij Unije, zlasti MSP, ključna pri snovanju politik v Uniji. (13) Program COSME bi torej moral obravnavati nedelovanje trga, ki zmanjšuje konkurenčnost gospodarstva Unije na svetovni ravni in sposobnost podjetij, zlasti MSP, da bi bila konkurenčna podobnim podjetjem v drugih delih sveta. (14) Program COSME bi moral obravnavati zlasti MSP, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES ( 5 ). Pri uporabi te uredbe bi se morala Komisija posvetovati z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, tudi s predstavniškimi organizacijami MSP. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti mikro podjetjem, podjetjem, ki se ukvarjajo z obrtniškimi dejavnostmi, samozaposlenim, svobodnim poklicem in socialnim podjetjem. Posvetiti bi se morali tudi potencialnim, novim in mladim podjetnikom in podjetnicam ter drugim posebnim ciljnim skupinam, kot so starejši ljudje, priseljenci in podjetniki iz prikrajšanih ali ranljivih družbenih skupin, na primer invalidi, pa tudi spodbujanju prevzemov med podjetji, odcepljenim (spin-off) in oddeljenim (spin-out) podjetjem ter drugim priložnostim za podjetnike. (15) Prenekatera težava Unije na področju konkurenčnosti je povezana s težavnim dostopanjem MSP do financiranja, saj le stežka izkažejo svojo kreditno sposobnost in ne morejo pridobiti dostopa do tveganega kapitala. Te težave slabo vplivajo na raven in kakovost novoustanovljenih podjetij, na rast in stopnjo preživetja podjetij ter na pripravljenost novih podjetnikov, da bi prevzeli poslovno uspešna podjetja s prenosom poslovanja ali dedovanjem. Finančni instrumenti Unije, vzpostavljeni na podlagi Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ), imajo očitno dodano vrednost in so imeli ugoden učinek za vsaj 220 000 MSP. Povečana dodana vrednost predlaganih finančnih instrumentov za Unijo so med drugim okrepitev notranjega trga za tvegani kapital in razvoj vseevropskega finančnega trga za MSP ter odpravljanje nedelovanja trga, česar države članice ne morejo izboljšati. Ukrepi Unije bi morali biti usklajeni, dosledni in bi morali dopolnjevati finančne instrumente držav članic za MSP, zagotavljati učinek finančnega vzvoda ter odpravljati izkrivljanje trga v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ). Subjekti, ki bodo lahko izvajali ukrepe, bi morali zagotoviti dodano vrednost in preprečiti dvojno financiranje iz virov Unije. (16) Komisija bi morala pozornost nameniti prepoznavnosti financiranja iz finančnih instrumentov v okviru te uredbe, tako da bo znano, da je na voljo podpora Unije in se bo trg odzval na zagotovljeno podporo. Zato bi morali biti finančni posredniki obvezani, da končne prejemnike izrecno opozorijo na to, da financiranje omogoča podpora finančnih instrumentov iz te uredbe. Komisija in države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, tudi preko uporabnikom prijaznih spletnih sistemov, s katerimi bodo MSP in posrednike obveščale o razpoložljivih finančnih instrumentih. Ti sistemi, med katerimi bi lahko bil tudi enoten portal, ne bi smeli podvajati obstoječih sistemov. (17) Evropska podjetniška mreža (v nadaljevanju: Mreža) je dokazala svojo dodano vrednost za evropska MSP kot enotna kontaktna točka za podporo pri poslovanju, ki podjetjem pomaga do boljše konkurenčnosti in obveščenosti o poslovnih priložnostih na notranjem trgu in širše. Racionalizacijo metodologij in delovnih metod ter zagotavljanje evropske razsežnosti pri storitvah za podporo pri poslovanju je mogoče doseči samo na ravni Unije. Mreža je predvsem pomagala MSP, da so poiskali partnerje za sodelovanje ali prenos tehnologije na notranjem trgu in v tretjih državah ter pridobili nasvete o virih financiranja Unije, pravu Unije in intelektualni lastnini ter programih Unije za spodbujanje ekoloških inovacij in trajnostne proizvodnje. Pridobila je tudi povratne informacije o pravu in standardih Unije. Njeno edinstveno znanje in izkušnje so še posebej pomembni za odpravo neusklajenosti informacij in nižanje stroškov transakcij, povezanih s čezmejnim poslovanjem. (18) Z internacionalizacijo in inovativnimi storitvami, krepitvijo sodelovanja Mreže z zainteresiranimi stranmi MSP na regionalni in lokalni ravni, posvetovanji in boljšim sodelovanjem z gostiteljskimi organizacijami, zmanjševanjem birokracije, izboljšanjem informacijsko-tehnološke podpore ter povečanjem prepoznavnosti Mreže in njenih storitev na območju, ki ga pokriva, si je treba še naprej prizadevati, da bodo storitve in delovanje Mreže optimalne, zlasti pri obveščanju MSP, tako da bodo izkoristila predlagane storitve. (19) Omejena internacionalizacija MSP tako znotraj kot zunaj Evrope vpliva na konkurenčnost. Po nekaterih ocenah se z izvozom trenutno ukvarja ali se je v zadnjih treh letih ukvarjalo 25 % MSP Unije, od tega pa samo 13 % MSP Unije redno izvaža izven Unije, samo 2 % pa izvaja naložbe zunaj svoje matične države. Poleg tega raziskava Eurobarometra 2012 kaže, da je pri internacionalizaciji in dostopu do javnih naročil še vedno neizkoriščen potencial za rast MSP na zelenih trgih v Uniji in izven nje. V skladu z aktom za mala podjetja, v katerem so bile Unija in države članice pozvane, naj podprejo in spodbudijo MSP, da izkoristijo rast trgov izven Unije, Unija zagotavlja finančno pomoč več pobudam, kot sta Center EU in Japonske za industrijsko sodelovanje in služba za pomoč uporabnikom, namenjena svetovanju MSP glede pravic intelektualne lastnine na Kitajskem. Dodana vrednost Unije se ustvarja s spodbujanjem sodelovanja in zagotavljanjem storitev na evropski ravni, ki dopolnjujejo in ne podvajajo osrednjih dejavnosti držav članic za spodbujanje trgovine ter krepijo skupna prizadevanja javnih in zasebnih ponudnikov storitev na tem področju. Take storitve bi morale zajemati obveščanje o pravicah intelektualne lastnine, standardih ter pravilih in priložnostih na področju javnega naročanja. V celoti bi bilo treba upoštevati del II sklepov Sveta z dne 6. decembra 2011 z naslovom "Krepitev izvajanja industrijske politike po vsej EU" glede sporočila Komisije z naslovom "Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti". V tem smislu bi morala jasno začrtana evropska strategija grozdenja dopolnjevati nacionalna in regionalna prizadevanja za spodbujanje grozdenja zaradi odličnosti in mednarodnega sodelovanja, saj je lahko grozdenje MSP pomembno sredstvo za krepitev njihove sposobnosti za inovacije in vstop na čezmorske trge. (20) Da bi se izboljšala konkurenčnost podjetij Unije, zlasti MSP, morajo države članice in Komisija ustvariti ugodno poslovno okolje. Posebno pozornost je treba nameniti interesom MSP in sektorjem, v katerih so ta podjetja najbolj dejavna. Pobude na ravni Unije so nujne tudi zaradi izmenjave informacij in znanja na evropski ravni, pri čemer so lahko digitalne storitve posebej stroškovno učinkovite. Takšni ukrepi lahko prispevajo k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za MSP. (21) Vrzeli, razdrobljenost in nepotrebna birokracija na notranjem trgu preprečujejo državljanom, potrošnikom in podjetjem, zlasti MSP, da bi v celoti izkoristili njegove prednosti. Zato so izredno nujna usklajena prizadevanja držav članic, Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije za odpravo pomanjkljivosti pri izvajanju, zakonodaji in obveščanju. V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti bi morali države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija s skupnimi močmi zmanjšati in preprečevati pretirano upravno in regulativno obremenitev MSP. Ukrepi v okviru programa COSME, edinega programa Unije, ki je namenjen posebej MSP, bi morali prispevati k uresničevanju navedenih ciljev ter v ta namen zlasti prispevati k ustvarjanju ugodnejših okvirnih pogojev za podjetja. Pri tem bi morale imeti pomembno vlogo tudi ocene ustreznosti in učinka, ki jih financira program COSME. (22) Drug dejavnik, ki vpliva na konkurenčnost, je sorazmerno šibek podjetniški duh v Uniji. V primerjavi s 55 % prebivalcev v Združenih državah in 71 % na Kitajskem bi se za samozaposlitev odločilo samo 45 % državljanov Unije (in manj kot 40 % žensk) (po podatkih iz raziskave Eurobarometra o podjetništvu iz leta 2009). V skladu z aktom za mala podjetja bi bilo treba pozornost nameniti vsem fazam, s katerimi se soočajo podjetniki, vključno z ustanavljanjem, rastjo, prenosom in stečajem (druga priložnost). Visoko dodano vrednost Unije zagotavljajo spodbujanje izobraževanja za podjetništvo ter ukrepi, ki povečujejo skladnost in doslednost, kot so primerjalne analize in izmenjave dobrih praks. (23) Program Erasmus za mlade podjetnike je bil vzpostavljen, da bi novim podjetnikom ali osebam, ki želijo postati podjetniki, omogočili pridobitev podjetniških izkušenj v državi članici, ki ni njihova, ter jim tako pomagali izboljšati podjetniške sposobnosti. Kar zadeva cilj izboljšanja okvirnih pogojev za spodbujanje podjetništva in podjetniške kulture, bi morala Komisija imeti možnost, da sprejema ukrepe, ki bodo novim podjetnikom pomagali pri izboljšanju sposobnosti za pridobitev novega podjetniškega znanja, spretnosti in naravnanosti ter izboljšanje njihovih tehnoloških zmogljivosti in znanja o vodenju podjetij. (24) Konkurenca na svetovni ravni, demografske spremembe, omejena sredstva in novi družbeni trendi ustvarjajo izzive in priložnosti za različne sektorje, ki se spopadajo s svetovnimi izzivi ter jih odlikuje visok delež MSP. Sektorji, ki stavijo na oblikovanje, se morajo prilagoditi, če želijo izkoristiti še neizkoriščen potencial visokega povpraševanja po ustvarjalnih in vključujočih izdelkih, prilagojenih posameznim potrošnikom. Ker ti izzivi veljajo za vsa MSP v Uniji v teh sektorjih, so potrebna skupna prizadevanja na ravni Unije za ustvarjanje dodatne rasti prek pobud, ki pospešujejo razvoj novih izdelkov in storitev. (25) Iz programa Cosme se v podporo ukrepom, sprejetim v državah članicah, lahko financirajo sektorske, pa tudi medsektorske pobude na področjih s pomembnim potencialom rasti in podjetniško dejavnost ter zlasti visokim deležem MSP, ki spodbujajo pojavljanje konkurenčnih in trajnostnih industrij ter temeljijo na najbolj konkurenčnih poslovnih modelih, izboljšanih izdelkih in postopkih ter organizacijskih strukturah ali spremenjenih vrednostnih verigah. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom "Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike", ki ga je Svet pozdravil oktobra 2010, je turizem pomemben gospodarski sektor Unije. Podjetja v tem sektorju neposredno prispevajo 5 % bruto domačega proizvoda (BDP) Unije. Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) priznava pomen turizma in določa pristojnosti Unije na tem področju. Evropske pobude glede turizma lahko dopolnjujejo ukrepe držav članic s spodbujanjem ustvarjanja ugodnega okolja in spodbujanja sodelovanja med državami članicami, zlasti z izmenjavo dobrih praks. Ukrepi lahko vključujejo izboljšanje baze znanja o turizmu z zagotavljanjem podatkov in analiz ter razvoj nadnacionalnih projektov sodelovanja v tesnem sodelovanju z državami članicami, brez uvedbe obveznih zahtev za podjetja Unije. (26) V programu COSME so navedeni ukrepi za uresničevanje ciljev, skupna finančna sredstva za uresničevanje teh ciljev, najmanjša finančna sredstva za finančne instrumente, različne vrste izvedbenih ukrepov ter pregledna ureditev spremljanja in ocenjevanja ter zaščite finančnih interesov Unije. (27) Program COSME dopolnjuje druge programe Unije, pri čemer upošteva, da bi moral vsak instrument delovati v skladu z lastnimi postopki. Tako isti upravičeni stroški ne smeli biti dvakrat financirani. Da bi bila ustvarjena dodana vrednost in pomemben učinek financiranja Unije, bi bilo treba razviti tesne sinergije med programom COSME, Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020), Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ) (v nadaljnjem besedilu: strukturni skladi) in drugimi programi Unije. (28) Načelo preglednosti in načelo enakih možnosti za oba spola bi bilo treba upoštevati v vseh ustreznih pobudah in ukrepih, ki jih zajema program COSME. Pri teh pobudah in ukrepih bi bilo treba upoštevati tudi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin vseh državljanov. (29) Nepovratna sredstva MSP bi se morala dodeljevati po preglednem postopku. Dodelitev nepovratnih sredstev in njihova izplačila bi morala biti pregledna, nebirokratska in v skladu s skupnimi pravili. (30) V tej uredbi so določena finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa COSME, kar naj bi v letnem proračunskem postopku predstavljalo prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ( 10 ). (31) Da bi bilo financiranje omejeno na odpravljanje tržnih, političnih in institucionalnih pomanjkljivosti ter da bi se izognili izkrivljanju trga, bi bilo treba pri zagotavljanju sredstev iz programa COSME upoštevati pravila Unije o državni pomoči. (32) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru in protokoli k pridružitvenim sporazumom predvidevajo sodelovanje zadevnih držav v programih Unije. Sodelovanje preostalih tretjih držav bi bilo treba omogočiti, če to predvidevajo sporazumi in postopki. (33) Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje programa COSME in njegovega izvajanja na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost ter dostopnost programa COSME za vse udeležence. (34) Program COSME bi bilo treba spremljati in ocenjevati, da bi ga bilo mogoče prilagoditi. Letno bi bilo treba poročati o njegovem izvajanju ter pri tem opisati doseženi napredek in načrtovane dejavnosti. (35) Izvajanje programa COSME bi bilo treba spremljati letno, prek ključnih kazalnikov za oceno rezultatov in učinkov. Ti kazalniki, vključno z ustreznimi izhodiščnimi stanji, bi morali zagotoviti minimalno osnovo za oceno ravni uresničevanja ciljev programa COSME. (36) Vmesno poročilo o doseganju ciljev ukrepov, podprtih v okviru programa COSME, ki ga pripravi Komisija, bi moralo vključevati tudi oceno nizke stopnje udeležbe MSP, če bo ta ugotovljena v znatnem številu držav članic. Države članice bi lahko rezultate vmesnega poročila po potrebi upoštevale pri svojih politikah. (37) Finančni interesi Unije bi morali biti med celotnim ciklom odhodkov zavarovani s sorazmernimi ukrepi, tudi s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi z upravnimi in denarnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. (38) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje letnih delovnih programov za izvajanje programa COSME. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 ). Nekateri ukrepi iz letnega delovnega programa vključujejo usklajevanje ukrepov na nacionalni ravni. Pri tem bi bilo treba uporabljati člen 5(4) navedene uredbe. (39) Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU bi bilo treba prenesti na Komisijo v zvezi z dodajanjem kazalnikov, spremembami nekaterih podrobnosti glede finančnih instrumentov in spremembami okvirnih zneskov za več kot 5 % vrednosti finančnih sredstev za posamezen primer. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (40) Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Sklep št. 1639/2006/ES razveljaviti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

Predmet urejanja

Člen 1

Ustanovitev

Program ukrepov Unije za izboljšanje konkurenčnosti podjetij s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP) (v nadaljnjem besedilu: program COSME) se ustanovi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Člen 2

Opredelitev

V tej uredbi "MSP" pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu 2003/361/ES.

Člen 3

Splošni cilji

1. Program COSME prispeva k naslednjima splošnima ciljema, pri čemer je poudarek zlasti na specifičnih potrebah MSP s sedežem v Uniji in MSP s sedežem v tretjih državah, ki sodelujejo v programu COSME v skladu s členom 6:

(a) okrepiti konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij Unije, zlasti MSP,

(b) spodbujati kulturo podjetništva ter ustanavljanje in rast MSP.

2. Uresničevanje ciljev iz odstavka 1 se meri z naslednjimi kazalniki:

(a) uspešnost MSP pri trajnostnem delovanju,

(b) spremembe nepotrebnih upravnih in regulativnih bremen za nova in obstoječa MSP;

(c) spremembe deleža MSP, ki izvažajo v države Unije ali izven nje;

(d) spremembe rasti MSP,

(e) spremembe deleža državljanov Unije, ki bi se odločili za samozaposlitev.

3. Podroben seznam kazalnikov in ciljev programa COSME je določen v Prilogi.

4. Program COSME podpira izvajanje strategije Evropa 2020 in prispeva k doseganju cilja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Program COSME zlasti prispeva h krovnemu cilju glede zaposlovanja.







POGLAVJE II

Posebni cilji in področja ukrepanja

Člen 4

Posebni cilji

1. Posebni cilji programa COSME so:

(a) izboljšati dostop do financiranja za MSP v obliki lastniških in dolžniških instrumentov,

(b) izboljšati dostop do trgov, zlasti v Uniji, pa tudi na svetovni ravni,

(c) izboljšati okvirne pogoje za konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij Unije, zlasti MSP, tudi v sektorju turizma;

(d) podpirati podjetništvo in kulturo podjetništva.

2. Pri izvajanju programa COSME se spodbuja potrebna prilagoditev podjetij nizkoogljičnemu gospodarstvu, ki je odporno na podnebne spremembe ter učinkovito izrablja energijo in vire.

3. Za merjenje učinka programa COSME pri doseganju posebnih ciljev iz odstavka 1 se uporabljajo kazalniki, določeni v Prilogi.

4. V letnih delovnih programih iz člena 13 se podrobno določijo vsi ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa COSME.

Člen 5

Proračun

1. Finančna sredstva za izvajanje programa COSME znašajo 2,298243 milijarde EUR v tekočih cenah, od česar bo najmanj 60 % namenjenih finančnim instrumentom.

Evropski parlament in Svet v okviru večletnega finančnega okvira potrdita letne odobritve.

2. Iz finančnih sredstev, določenih v skladu s to uredbo, se lahko krijejo tudi stroški dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, nujnih za upravljanje programa COSME in doseganje njegovih ciljev. Na stroškovno učinkovit način se uporabijo zlasti za študije, sestanke strokovnjakov, ukrepe obveščanja in sporočanja, vključno z institucionalnim sporočanjem političnih prednostnih nalog Unije, če so povezane s splošnima ciljema programa COSME, kritje stroškov v zvezi z omrežji informacijske tehnologije za obdelavo in izmenjavo informacij ter vseh drugih stroškov za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija z upravljanjem programa COSME.

Ti stroški ne presegajo 5 % vrednosti finančnih sredstev.

3. Iz finančnih sredstev za program COSME se okvirno 21,5 % njihove vrednosti dodeli posebnemu cilju iz člena 4(1)(b), 11 % posebnemu cilju iz člena 4(1)(c) in 2,5 % posebnemu cilju iz člena 4(1)(d). Komisija lahko te okvirne zneske spremeni, vendar v nobenem primeru ne za več kot 5 % vrednosti finančnih sredstev. Če bi bilo treba preseči navedeno mejo, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23, s katerimi te okvirne zneske spremeni.

4. Z dodeljenimi finančnimi sredstvi se lahko pokrijejo tudi stroški tehnične in upravne pomoči za zagotovitev prehoda med programom COSME in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom št. 1639/2006/ES. Proračunska sredstva, odobrena za kritje podobnih stroškov, se po potrebi lahko vnesejo v proračun tudi po letu 2020, da se omogoči upravljanje ukrepov, ki do 31. decembra 2020 ne bi bili zaključeni.

Člen 6

Sodelovanje tretjih držav

1. Pri programu COSME lahko sodelujejo:

(a) države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v skladu s pogoji iz Sporazuma o EGP, in druge evropske države, če to dovoljujejo sporazumi in postopki;

(b) države pristopnice, države kandidatke in morebitne kandidatke za članstvo v skladu s splošnimi načeli in pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v ustreznih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih dogovorih;

(c) države, ki so sodijo v okvir evropskih sosedskih politik, kadar to dovoljujejo sporazumi in postopki ter skladno s splošnimi načeli in pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v ustreznih okvirnih sporazumih, protokolih k pridružitvenim sporazumom in sklepih Pridružitvenega sveta.

2. Subjekt s sedežem v eni od držav iz odstavka 1 lahko sodeluje v delih programa COSME, v katerih sodeluje zadevna država, pod pogoji, določenimi v ustreznih sporazumih iz odstavka 1.

Člen 7

Sodelovanje subjektov iz nesodelujočih držav

1. Subjekti s sedežem v tretji državi iz člena 6 lahko sodelujejo v delih programa COSME, četudi v teh delih zadevna država ne sodeluje. V ukrepih iz programa COSME lahko sodelujejo tudi subjekti, ki imajo sedež v drugih tretjih državah.

2. Subjekti iz odstavka 1 niso upravičeni do finančnih prispevkov Unije – razen kadar je to za program COSME nujno –, zlasti kar zadeva konkurenčnost in dostop do trgov za podjetja Unije. Ta izjema ne velja za pridobitne subjekte.

Člen 8

Ukrepi za izboljšanje dostopa MSP do financiranja

1. Komisija podpira ukrepe, katerih namen je olajšati in izboljšati dostop MSP do financiranja v fazah njihovega ustanavljanja, rasti in prenosa ter ki dopolnjujejo uporabo finančnih instrumentov za MSP s strani držav članic na nacionalni in regionalni ravni. Da bi zagotovili dopolnjevanje, so takšni ukrepi natančno usklajeni s tistimi, ki se izvajajo v okviru kohezijske politike, programa Obzorje 2020 ter na nacionalni ali regionalni ravni. Takšni ukrepi so namenjeni spodbujanju uporabe in zagotavljanja lastniškega in dolžniškega kapitala, kar lahko glede na povpraševanje na trgu vključuje začetni kapital, financiranje poslovnih angelov in nepravi lastniški kapital, vendar izključuje odprodajo sredstev.

2. Unija lahko poleg ukrepov iz odstavka 1 glede na povpraševanje na trgu podpre tudi ukrepe za izboljšanje čezmejnega in večdržavnega financiranja ter tako pomaga MSP, da v skladu s pravom Unije internacionalizirajo svoje dejavnosti.

Komisija lahko glede na povpraševanje na trgu preuči tudi možnost razvoja inovativnih finančnih mehanizmov, kot je skupinsko financiranje (crowdfunding).

3. Podrobnosti o ukrepih iz odstavka 1 so določene v členu 17.

Člen 9

Ukrepi za izboljšanje dostopa do trgov

1. Da bi se konkurenčnost podjetij Unije in njihov dostop do trgov še izboljšala, lahko Komisija podpre ukrepe za izboljšanje dostopa MSP na notranji trg, na primer obveščanje (tudi z digitalnimi storitvami) in med drugim ozaveščanje v zvezi s programi, pravom in standardi Unije.

2. Posebni ukrepi so namenjeni lajšanju dostopa MSP na trge izven Unije. Taki ukrepi lahko zajemajo zagotavljanje informacij o obstoječih ovirah za vstop na trg in poslovnih priložnostih, javnih naročilih in carinskih postopkih ter izboljšanje podpornih storitev na področju standardov in pravic intelektualne lastnine v prednostnih tretjih državah. Ti ukrepi dopolnjujejo in ne podvajajo osrednjih dejavnosti držav članic za spodbujanje trgovine.

3. Ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa COSME, so lahko namenjeni spodbujanju mednarodnega sodelovanja, vključno z industrijskimi in regulativnimi dialogi s tretjimi državami. Posebni ukrepi so lahko namenjeni tudi zmanjševanju razlik pri regulativnih okvirih za izdelke med Unijo in drugimi državami, da bi prispevali k razvoju podjetniške in industrijske politike ter da bi prispevali k boljšemu poslovnemu okolju.

Člen 10

Evropska podjetniška mreža

1. Komisija podpira Evropsko podjetniško mrežo (v nadaljevanju: Mreža) pri zagotavljanju integriranih podpornih storitev za MSP Unije, ki želijo raziskati priložnosti na notranjem trgu in v tretjih državah. Ukrepi, ki se izvajajo prek Mreže, lahko vključujejo:

(a) zagotavljanje informacij in svetovanje o pobudah in pravu Unije, podporo za okrepitev upravljalnih zmogljivosti za izboljšanje konkurenčnosti MSP, podporo za izboljšanje znanja MSP na finančnem področju, vključno z obveščanjem in svetovanjem o priložnostih financiranja, dostopu do financiranja ter s tem povezanih shem usposabljanja in mentorstva; ukrepe za večjo dostopnost strokovnega znanja o energetski učinkovitosti, podnebju in okolju za MSP ter promocijo programov financiranja in finančnih instrumentov Unije (tudi programa Obzorje 2020 v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami in strukturnih skladov);

(b) pomoč pri vzpostavljanju čezmejnega poslovnega sodelovanja ter partnerstev na področju raziskav in razvoja, prenosa znanja in tehnologije ter inovacij;

(c) zagotavljanje komunikacijskih poti med MSP in Komisijo.

2. Prek Mreže se lahko zagotavljajo tudi storitve v okviru drugih programov Unije, kot je program Obzorje 2020, vključno s svetovanjem, ki spodbuja sodelovanje MSP v drugih programih Unije. Komisija zagotovi, da so različni finančni viri Mreže učinkovito usklajeni in da se storitve, ki jih Mreža izvaja za druge programe Unije, financirajo iz teh programov.

3. Delovanje Mreže se skrbno usklajuje z državami članicami, da bi v skladu z načelom subsidiarnosti preprečili podvajanje dejavnosti.

Komisija Mrežo oceni z vidika učinkovitosti, upravljanja in zagotavljanja visokokakovostnih storitev po vsej Uniji.

Člen 11

Ukrepi za izboljšanje okvirnih pogojev za konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij Unije, zlasti MSP

1. Komisija podpira ukrepe za izboljšanje okvirnih pogojev za konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij Unije, zlasti MSP, da bi tako povečala učinkovitost, skladnost, usklajenost ter doslednost nacionalnih in regionalnih politik, ki podpirajo konkurenčnost, trajnostno delovanje in rast podjetij Unije.

2. Komisija lahko podpre posebne ukrepe za izboljšanje okvirnih pogojev za podjetja, zlasti MSP, prek zmanjšanja in preprečevanja nepotrebnih upravnih in regulativnih bremen. Takšni ukrepi lahko vključujejo redno merjenje učinka zadevnega prava Unije na MSP, po potrebi s prikazovalnikom, podporo skupinam neodvisnih strokovnjakov ter izmenjavo informacij in dobrih praks, vključno s sistematično uporabo testa MSP na ravni Unije in držav članic.

3. Komisija lahko podpre ukrepe, namenjene razvoju novih strategij konkurenčnosti in poslovnega okolja. Takšni ukrepi lahko vključujejo:

(a) ukrepe za izboljšanje priprave, izvajanja in ocenjevanja politik, ki vplivajo na konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij, vključno z izmenjavo dobrih praks glede okvirnih pogojev in upravljanja vrhunskih grozdov in poslovnih omrežij, ter s spodbujanjem nadnacionalnega sodelovanja med grozdi in poslovnimi omrežji, razvoja trajnostnih izdelkov, storitev, tehnologij in postopkov, pa tudi učinkovite rabe virov in energije ter družbene odgovornosti gospodarskih družb;

(b) ukrepe v zvezi z mednarodnimi vidiki politik konkurenčnosti, namenjene zlasti sodelovanju na področju politik med državami članicami, drugimi državami, vključenimi v program COSME, ter svetovnimi trgovinskimi partnericami Unije,

(c) ukrepe za boljšo pripravo politik za MSP, sodelovanje med oblikovalci politik, vzajemne preglede in izmenjavo dobrih praks med državami članicami, če je ustrezno, ob upoštevanju razpoložljivih dokazov in stališč zainteresiranih strani, zlasti pa, da bi bili programi in ukrepi Unije dostopnejši za MSP, kar je v skladu z akcijskim načrtom akta za mala podjetja.

4. Komisija lahko s spodbujanjem usklajenosti podpre ukrepe, ki so jih sprejele države članice, da bi se pospešilo oblikovanje konkurenčnih panog s tržnim potencialom. Taka podpora lahko vključuje ukrepe za izmenjavo dobrih praks ter prepoznavanje potreb po znanju in spretnostih ter usposabljanju v posameznih sektorjih, zlasti v MSP, predvsem pa po e-znanju in e-spretnostih. Vključuje lahko tudi ukrepe za spodbujanje uporabe novih poslovnih modelov in sodelovanja MSP v novih vrednostnih verigah ter uporabe ustreznih zamisli za nove izdelke in storitve v komercialne namene.

5. Komisija lahko dopolni ukrepe držav članic, da bi povečali konkurenčnost in trajnostno delovanje MSP Unije na področjih, ki imajo znaten potencial rasti in zlasti visok delež MSP, kot je turizem. Med temi dejavnostmi je lahko spodbujanje sodelovanja med državami članicami, zlasti z izmenjavo dobrih praks.

Člen 12

Ukrepi za spodbujanje podjetništva

1. Komisija prispeva k spodbujanju podjetništva in podjetniške kulture z izboljšanjem okvirnih pogojev, ki vplivajo na razvoj podjetništva, vključno z odpravljanjem ovir za ustanavljanje podjetij. Podpira poslovno okolje in kulturo, ki sta ugodna za trajnostna podjetja, ustanavljanje in rast podjetij, prevzeme med podjetji, drugo priložnost (ponovni začetek delovanja podjetja) ter odcepljena (spin-offs) in oddeljena podjetja (spin-outs).

2. Posebna pozornost se nameni potencialnim, novim in mladim podjetnikom ter podjetnicam, pa tudi drugim posebnim ciljnim skupinam.

3. Komisija lahko sprejme ukrepe, kot so programi mobilnosti za nove podjetnike, da bi si okrepili sposobnost pridobivanja novega podjetniškega znanja, spretnosti in naravnanosti, izboljšali svojo tehnološko zmogljivost in znanje o vodenju podjetij.

4. Komisija lahko podpre ukrepe držav članic za uvedbo in zagotavljanje podjetniškega izobraževanja, usposabljanja, spretnosti ter naravnanosti, zlasti med potencialnimi in novimi podjetniki.







POGLAVJE III

Izvajanje programa COSME

Člen 13

Letni delovni programi

1. Komisija za namene izvajanja programa COSME sprejme letne delovne programe v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Z vsakim letnim delovnim programom se uresničujejo cilji, določeni v tej uredbi, v njem pa so natančno določeni:

(a) opis ukrepov, ki bodo financirani, cilji vsakega ukrepa, ki so v skladu s splošnimi in posebnimi cilji iz členov 3 in 4, pričakovani rezultati, način izvedbe, okvirni znesek, namenjen vsakemu ukrepu, skupni znesek za vse ukrepe ter okvirni časovni razpored in plačilni profil izvedbe;

(b) ustrezni kvalitativni in kvantitativni kazalniki za vsak ukrep za namene analiziranja in spremljanja učinkovitosti doseganja rezultatov in uresničevanja ciljev zadevnega ukrepa;

(c) bistvena ocenjevalna merila za nepovratna sredstva in sorodne ukrepe, ki so določena tako, da zagotovijo najboljši način doseganja ciljev programa COSME, ter najvišja stopnja sofinanciranja;

(d) ločeno podrobno poglavje o finančnih instrumentih, iz katerega so v skladu s členom 17 te uredbe za finančne instrumente razvidne obveznosti obveščanja iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, tudi o pričakovani porazdelitvi finančnih sredstev med Kapitalsko shemo za rast in Jamstveno shemo za posojila iz členov 18 oziroma 19 te uredbe, ter informacije, kot so višina jamstva in povezava s programom Obzorje 2020.

2. Komisija izvaja program COSME v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

3. Program COSME se izvaja tako, da je v podprtih ukrepih mogoče upoštevati prihodnje spremembe in potrebe, zlasti po vmesni oceni iz člena 15(3), in da ukrepi ustrezajo razvijajočim se trgom, gospodarstvu in spremembam v družbi.

Člen 14

Podporni ukrepi

1. Komisija poleg ukrepov iz letnih delovnih programov iz člena 13 redno izvaja podporne ukrepe, med drugim za:

(a) izboljšanje analize in spremljanje vprašanj sektorske in medsektorske konkurenčnosti;

(b) odkrivanje in razširjanje dobrih praks in pristopov politike ter njihov nadaljnji razvoj;

(c) oceno ustreznosti veljavnega prava in oceno učinka novih ukrepov Unije, ki so posebej pomembni za konkurenčnost podjetij, da bi ugotovili, na katerih področjih je treba poenostaviti veljavno pravo, in zagotovili minimalno obremenitev MSP na področjih, na katerih so predlagani novi zakonodajni ukrepi;

(d) oceno zakonodaje, ki vpliva na podjetja, zlasti MSP, industrijske politike in ukrepov, povezanih s konkurenčnostjo;

(e) spodbujanje vzpostavljanja integriranih in uporabniku prijaznih spletnih sistemov, ki zagotavljajo informacije o programih, pomembnih za MSP, pri čemer je treba zagotoviti, da ti ne podvajajo obstoječih portalov.

2. Skupni stroški teh podpornih ukrepov ne presegajo 2,5 % finančnih sredstev programa COSME.

Člen 15

Spremljanje in ocenjevanje

1. Komisija spremlja izvajanje in upravljanje programa COSME.

2. Komisija sestavi letno poročilo o spremljanju, v katerem preuči učinkovitost in uspešnost podprtih ukrepov v smislu finančnega izvajanja, rezultatov, stroškov in, če je mogoče, učinka. Poročilo vsebuje informacije o upravičencih, po možnosti za vsak razpis za zbiranje predlogov posebej, informacije o znesku odhodkov v zvezi s podnebjem, učinku podpore ciljev na področju podnebnih sprememb, ustrezne podatke o posojilih iz Jamstvene sheme za posojila v vrednosti nad oziroma pod 150 000 EUR, kolikor zbiranje takšnih informacij ne povzroča neupravičenega upravnega bremena za podjetja, zlasti MSP. Del poročila o spremljanju je letno poročilo o vsakem finančnem instrumentu, kakor zahteva člen 140(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

3. Komisija najpozneje do leta 2018 pripravi vmesno ocenjevalno poročilo o vseh ukrepih, ki so prejeli podporo iz programa COSME, v katerem oceni izpolnjevanje ciljev glede na rezultate in učinke, učinkovitost porabe sredstev in njihovo evropsko dodano vrednost, da bi lahko sprejeli odločitev o podaljšanju, spremembi ali ukinitvi ukrepov. V tem vmesnem ocenjevalnem poročilu obravnava tudi možnosti poenostavitev, notranjo in zunanjo usklajenost ter nadaljnjo ustreznost vseh ciljev, pa tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. V vmesnem poročilu so upoštevani rezultati ocene dolgoročnega učinka predhodnih ukrepov in je v pomoč pri odločanju o morebitnem podaljšanju, spremembi ali začasni ukinitvi naslednjih ukrepov.

4. Komisija pripravi končno ocenjevalno poročilo o dolgoročnejših učinkih ukrepov in trajnostni naravi njihovega vpliva.

5. Vsi upravičenci in druge vključene strani, ki so na podlagi te uredbe prejele sredstva Unije, Komisiji sporočijo ustrezne podatke in informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov.

6. Komisija poročila iz odstavkov 2, 3 in 4 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi.







POGLAVJE IV

Finančne določbe in oblike finančne pomoči

Člen 16

Oblike finančne pomoči

Finančna pomoč Unije iz programa COSME se lahko izvaja posredno s prenosom nalog za izvrševanje proračuna na subjekte iz člena 58(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 17

Finančni instrumenti

1. Cilj delovanja finančnih instrumentov iz programa COSME, vzpostavljenih v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, je lažji dostop MSP do financiranja v fazah ustanavljanja, rasti in prevzema. Finančni instrumenti vključujejo kapitalsko shemo in jamstveno shemo za posojila. Pri dodeljevanju sredstev tem shemam se upošteva povpraševanje finančnih posrednikov.

2. Finančne instrumente za MSP se po potrebi lahko združi in dopolni z:

(a) drugimi finančnimi instrumenti, ki jih vzpostavijo države članice in njihovi organi upravljanja ter se financirajo iz nacionalnih ali regionalnih skladov ali v okviru dejavnosti iz strukturnih skladov v skladu s členom 38(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013;

(b) drugimi finančnimi instrumenti, ki jih vzpostavijo države članice in njihovi organi upravljanja ter se financirajo iz nacionalnih ali regionalnih programov izven okvira dejavnosti strukturnih skladov;

(c) nepovratnimi sredstvi, ki jih financira Unija, med drugim na podlagi te uredbe.

3. Kapitalska shema za rast in Jamstvena shema za posojila iz členov 18 oziroma 19 lahko dopolnjujeta uporabo finančnih instrumentov za MSP s strani držav članic v okviru kohezijske politike Unije.

4. Kapitalska shema za rast in Jamstvena shema za posojila lahko, če je ustrezno, dopustita združitev finančnih sredstev z državami članicami in/ali regijami, ki so pripravljene prispevati del sredstev iz strukturnih skladov, ki so jim bila dodeljena v skladu s členom 38(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

5. Finančni instrumenti lahko ustvarijo sprejemljive donose, s čimer se dosežejo cilji drugih partnerjev ali vlagateljev. Kapitalska shema za rast lahko deluje podrejeno, vendar je njen cilj ohranitev vrednosti sredstev iz proračuna Unije.

6. Kapitalska shema rast in Jamstvena shema za posojila se izvajata v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU, Euratom) št. 1268/2012 ( 12 ).

7. Finančni instrumenti iz programa COSME se razvijajo in izvajajo tako, da dopolnjujejo programe, uvedene za MSP v okviru programa Obzorje 2020, in so skladni z njimi.

8. Subjekti, ki jim je poverjeno izvajanje finančnih instrumentov, v skladu s členom 60(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pri upravljanju sredstev Unije zagotovijo prepoznavnost delovanja Unije. Zato mora poverjeni subjekt zagotoviti, da finančni posredniki izrecno obvestijo končne prejemnike, da je financiranje omogočila podpora finančnih instrumentov iz programa COSME. Komisija zagotovi, da so informacije o prejemnikih, ki so objavljene naknadno v skladu s členom 60(2)(e) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, enostavno dostopne morebitnim končnim prejemnikom.

9. Povračila iz drugega okvira Pomoči za hitro rastoča in inovativna MSP, uvedene s Sklepom št. 1639/2006/ES, prejeta po 31. decembru 2013, se v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 dodelijo Kapitalski shemi za rast iz člena 18 te uredbe.

10. Finančni instrumenti se izvajajo v skladu z ustreznimi pravili Unije o državni pomoči.

Člen 18

Kapitalska shema za rast

1. Kapitalska shema za rast se izvaja kot okvir enotnega kapitalskega finančnega instrumenta Unije, ki podpira rast podjetij, raziskave in inovacije Unije od zgodnje faze, vključno z začetnim kapitalom, do faze rasti. Enoten kapitalski finančni instrument Unije finančno podporo prejema iz programa Obzorje 2020 in programa COSME.

2. Kapitalska shema za rast je usmerjena predvsem v sklade, ki podjetjem v fazi širitve in rasti, zlasti tistim, ki poslujejo čezmejno, zagotavljajo tvegani kapital in vmesno (mezzanine) financiranje, kot so podrejena in udeležbena posojila, obenem pa lahko v povezavi s Kapitalsko shemo za raziskave in inovacije iz programa Obzorje 2020 vlaga v sklade za zgodnjo fazo in zagotavlja možnosti soinvestiranja poslovnih angelov. Pri vlaganju v zgodnji fazi naložbe iz Kapitalske sheme za rast ne presegajo 20 % skupnih naložb Unije, razen v primeru večstopenjskih skladov in skladov skladov, pri katerih so finančna sredstva iz Kapitalske sheme za rast in kapitalske sheme za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020 zagotovljena sorazmerno, na podlagi naložbene politike skladov. Komisija se lahko odloči, da zaradi spreminjajočih se razmer na trgu spremeni 20-odstotni prag. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).

3. Kapitalska shema za rast in Kapitalska shema za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020 uporabljata isti izvedbeni mehanizem.

4. Podpora iz Kapitalske sheme za rast se zagotavlja v obliki ene izmed naslednjih naložb:

(a) Evropskega investicijskega sklada neposredno ali drugih subjektov, ki so poverjeni za izvajanje Kapitalske sheme za rast v imenu Komisije ali

(b) sklada skladov ali naložbenih nosilcev s čezmejnimi naložbami, ki jih ustanovijo Evropski investicijski sklad ali drugi subjekti (tudi upravljavci iz zasebnega in javnega sektorja), ki so poverjeni za izvajanje Kapitalske sheme za rast v imenu Komisije, skupaj z vlagatelji iz zasebnih in/ali javnih finančnih institucij.

5. Kapitalska shema za rast vlaga v posredniške sklade tveganega kapitala, tudi v sklade skladov, ki v MSP običajno vlagajo v fazi njihove širitve in rasti. Naložbe v okviru Kapitalske sheme za rast so dolgoročne, torej ponavadi obsegajo 5- do 15-letne pozicije v skladih tveganega kapitala. V nobenem primeru naložbe v okviru Kapitalske sheme za rast ne trajajo dlje kot 20 let od podpisa sporazuma med Komisijo in subjektom, poverjenim za njegovo izvajanje.

Člen 19

Jamstvena shema za posojila

1. Jamstvena shema za posojila zagotavlja:

(a) nasprotna jamstva in druge ureditve porazdelitve tveganja za jamstvene sheme, po potrebi tudi skupna jamstva;

(b) neposredna jamstva in druge ureditve porazdelitve tveganja za vse druge finančne posrednike, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 5.

2. Jamstvena shema za posojila se izvaja kot del enotnega dolžniškega finančnega instrumenta Unije za rast ter raziskave in inovacije podjetij Unije, uporablja pa enak izvedbeni mehanizem kot na povpraševanju MSP temelječi okvir dolžniške sheme za raziskave in razvoj v sklopu programa Obzorje 2020 (RSI II).

3. Jamstveno shemo za posojila sestavljajo:

(a) jamstva za financiranje dolga (tudi prek podrejenih in udeležbenih posojil, zakupa ali bančnih jamstev), ki zmanjšujejo specifične težave, s katerimi se spopadajo delujoča MSP pri dostopu do financiranja, bodisi zato, ker jih povezujejo z visokim tveganjem ali ker nimajo zadostnega razpoložljivega zavarovanja;

(b) listinjenje portfeljev financiranja dolga MSP, ki sprosti dodatno financiranje dolga MSP v skladu z ustreznimi ureditvami porazdelitve tveganja s ciljnimi institucijami. Podpora za te transakcije listinjenja je pogojena s tem, da morajo institucije izvora v razumnem obdobju znaten delež likvidnosti, ki tako nastane, ali sproščenega kapitala uporabiti za nova posojila MSP. Znesek tega novega financiranja dolga se izračuna glede na znesek tveganja jamstvenega portfelja. Ta znesek in časovno obdobje se določita v pogajanjih z vsako institucijo izvora posebej.

4. Jamstveno shemo za posojila upravljajo Evropski investicijski sklad ali drugi subjekti, ki so poverjeni za izvajanje Jamstvene sheme za posojila v imenu Komisije. Rok zapadlosti posameznih jamstev v okviru Jamstvene sheme za posojila je lahko največ 10 let.

5. Upravičenost v okviru Jamstvene sheme za posojila se za vsakega posrednika določi na podlagi njegovih dejavnosti in tega, kako učinkovito pomaga MSP pri dostopu do finančnih sredstev za izvedljive projekte. Jamstveno shemo za posojila lahko uporabijo posredniki, ki podpirajo podjetja pri financiranju, med drugim pridobivanju opredmetenih in neopredmetenih sredstev, obratovalnih sredstev ter prevzemu podjetij. Merila, ki se uporabljajo za listinjenje portfeljev financiranja dolga MSP, vključujejo posamične transakcije ter transakcije med več prodajalci in več državami. Upravičenost temelji na dobrih tržnih praksah, zlasti glede kreditne kvalitete in razpršitve tveganja listinjenega portfelja.

6. Z izjemo posojil v listinjenem portfelju Jamstvena shema za posojila pokriva posojila do zneska 150 000 EUR in z minimalno zapadlostjo 12 mesecev. Jamstvena shema za posojila pokriva tudi posojila nad 150 000 EUR, če MSP, ki izpolnjujejo merila za upravičenost v okviru programa COSME, ne izpolnjujejo meril za upravičenost iz okvira dolžniške sheme za MSP v sklopu programa Obzorje 2020, pri čemer je minimalna zapadlost teh posojil 12 mesecev.

Če je ta mejna vrednost presežena, morajo finančni posredniki dokazati, ali je MSP upravičeno do sredstev iz okvira dolžniške sheme za MSP v sklopu programa Obzorje 2020 ali ne.

7. Jamstvena shema za posojila je oblikovana tako, da je mogoče za MSP, ki so prejela podporo, poročati o številu in višini posojil.

Člen 20

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in katerim koli drugim protipravnim dejavnostim ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni, da opravijo revizije na podlagi dokumentacije in pregledov na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih strankah, ki so prejele sredstva Unije na podlagi te uredbe.

3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko opravlja preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 13 ) in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 14 ), da bi ugotovil, ali je prišlo v zvezi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, financirano na podlagi te uredbe, do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škoduje finančnim interesom Unije.

4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih, ki so posledica izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.







POGLAVJE V

Odbor in končne določbe

Člen 21

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 22

Delegirani akti

1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 v zvezi z dodajanjem kazalnikov s seznama iz Priloge, če bi ti kazalniki lahko pomagali pri preverjanju napredka pri doseganju splošnih in posebnih ciljev programa COSME.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 v zvezi s spremembami nekaterih specifičnih podrobnosti glede finančnih instrumentov. Ti podrobnosti sta: delež naložb Kapitalske sheme za rast glede na vse naložbe Unije v sklade tveganega kapitala za zgodnjo fazo in sestava listinjenih posojilnih portfeljev.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 v zvezi s spremembami okvirnih zneskov iz člena 5(3)(a), ki bi od navedenih zneskov v posameznem primeru odstopale za več kot 5 % vrednosti finančnih sredstev, če bi se izkazalo, da je navedeno odstopanje potrebno.

Člen 23

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 22 se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 23. decembru 2013

3. Pooblastilo iz člena 22 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 22, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 24

Razveljavitev in prehodne določbe

1. Sklep št. 1639/2006/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

2. Vendar se ukrepi, ki so bili uvedeni na podlagi Sklepa št. 1639/2006/ES, in finančne obveznosti, povezane s temi ukrepi, še naprej izvajajo v skladu z navedenim sklepom, dokler niso dokončani.

3. Z dodeljenimi finančnimi sredstvi iz člena 4 se lahko pokrijejo tudi stroški tehnične in upravne pomoči, potrebni za zagotovitev prehoda med programom COSME in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom št. 1639/2006/ES.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

KAZALNIKI ZA SPLOŠNE IN POSEBNE CILJE







Splošni cilj: 1. Povečati konkurenčnost in trajnost podjetij Unije, zlasti MSP A. Kazalnik učinka (1) Trenutno stanje Dolgoročni cilj in mejnik (2020) A.1. Uspešnost MSP pri trajnostnem delovanju Preverjala se bodo redno, na primer z raziskavami Eurobarometer Večji delež MSP Unije, ki izdelujejo ekološke, tj. okolju prijazne proizvode (2), v primerjavi z izhodiščnim stanjem (ob prvem preverjanju) A.2. Spremembe nepotrebnih upravnih in regulativnih bremen za nova in obstoječa MSP (3) Število dni za ustanovitev novega MSP leta 2012: 5,4 delovnih dni. Občutno manjše število dni za ustanovitev novega MSP Strošek ustanovitve leta 2012: 372 EUR Občutno nižji povprečni stroški ustanovitve podjetja v Uniji v primerjavi z izhodiščnim stanjem Število držav članic, v katerih je mogoče licence in dovoljenja (tudi okoljska dovoljenja) za začetek in opravljanje določene dejavnosti podjetja pridobiti v enem mesecu: 2 Občutno večje število držav članic, v katerih je mogoče licence in dovoljenja (tudi okoljska dovoljenja) za začetek in opravljanje določene dejavnosti podjetja pridobiti v enem mesecu Število držav članic, ki so imele leta 2009 enotno kontaktno točko za ustanovitev podjetja, da so lahko podjetniki opravili vse potrebne postopke (na primer registracija, davek, DDV in socialna varnost) prek ene same upravne kontaktne točke, bodisi fizične (pisarna), virtualne (medmrežje) ali obeh: 18 Občutno višje število držav članic z enotno kontaktno točko za ustanovitev podjetja A.3. Spremembe deleža MSP, ki izvažajo v države Unije ali izven nje Izvaža 25 % MSP, 13 % izven Unije (leta 2009) (4) Večji delež MSP, ki izvažajo, in večji delež MSP, ki izvažajo izven Unije, v primerjavi z izhodiščnim stanjem







Splošni cilj: 2. Spodbuditi kulturo podjetništva ter podpreti ustanavljanje in rast MSP Kazalnik učinka Trenutno stanje Dolgoročni cilj in mejnik (2020) B.1. Spremembe rasti MSP Leta 2010 so MSP ustvarila več kot 58 % skupne bruto dodane vrednosti Unije Večja proizvodnja MSP (dodana vrednost) in število zaposlenih v MSP v primerjavi z izhodiščnim stanjem Skupno število zaposlenih v MSP leta 2010: 87,5 milijona (67 % delovnih mest v zasebnem sektorju v Uniji) B.2. Spremembe deleža državljanov Unije, ki bi se odločili za samozaposlitev Ta delež se preveri vsaki dve do tri leta z raziskavo Eurobarometer. Po najnovejših dostopnih podatkih je bil delež leta 2012 37 % (45 % leta 2007 in 2009) Večji delež državljanov Unije, ki bi se odločili za samozaposlitev, v primerjavi z izhodiščnim stanjem







Posebni cilj: Izboljšati dostop do financiranja za MSP v obliki lastniških in dolžniških instrumentov C. Finančni instrumenti za rast Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) C.1. Število podjetij, katerih dolg se financira 31. decembra 2012 za posojila sproščenih 13,4 milijarde EUR, ki jih je prejelo 219 000 MSP (jamstvena shema MSP) Vrednost sproščenih sredstev med 14,3 milijardami EUR in 21,5 milijardami EUR; število financiranih podjetij, ki imajo jamstva iz programa COSME, med 220 000 in 330 000 C.2. Število naložb tveganega kapitala iz programa COSME in skupni obseg naložb 31. decembra 2012 sproščenih 2,3 milijarde EUR v obliki sredstev tveganega kapitala za 289 MSP (Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP – GIF). Skupna vrednost naložb tveganega kapitala med 2,6 milijardami EUR in 3,9 milijardami EUR; število podjetij, ki prejemajo naložbe tveganega kapitala iz programa COSME, med 360 in 540 C.3. Stopnja finančnega vzvoda Stopnja finančnega vzvoda za jamstveno shemo MSP 1: 32 Stopnja finančnega vzvoda za GIF 1: 6,7 Dolžniški instrument 1: 20 – 1: 30 lastniški instrument 1: 4 – 1: 6 (5) C.4. Dodana vrednost kapitalske sheme za rast in Jamstvene sheme za posojila Dodana vrednost jamstvene sheme MSP: 64 % končnih upravičencev je izjavilo, da je bila podpora ključna za pridobitev potrebnih finančnih sredstev. Dodana vrednost GIF: 62 % končnih upravičencev te pomoči je izjavilo, da je bila podpora ključna za pridobitev potrebnih finančnih sredstev V primerjavi z izhodiščnim stanjem večji delež končnih upravičencev, ki menijo, da Kapitalska shema za rast ali Jamstvena shema za posojila zagotavlja financiranje, ki ga drugače ne bi mogli dobiti







Posebni cilj: Izboljšati dostop do trgov, zlasti v Uniji, a tudi na svetovni ravni D. Mednarodno industrijsko sodelovanje Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) D.1. Število primerov večje usklajenosti predpisov Unije in tretjih držav o industrijskih izdelkih V okviru regulativnega sodelovanja z glavnimi trgovinskimi partnericami (ZDA, Japonsko, Kitajsko, Brazilijo, Rusijo, Kanado, Indijo) po ocenah obstajata v povprečju dve pomembni področji z znatno usklajenimi tehničnimi predpisi Štiri pomembna področja z znatno usklajenimi tehničnimi predpisi z glavnimi trgovinskimi partnericami (ZDA, Japonsko, Kitajsko, Brazilijo, Rusijo, Kanado, Indijo) E. Evropska podjetniška mreža Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) E.1. Število podpisanih sporazumov o partnerstvu Podpisani sporazumi o partnerstvu: 2 475 (2012) Podpisani sporazumi o partnerstvu: 2 500 na leto E.2. Seznanjenost MSP z Mrežo Seznanjenost MSP z Mrežo bo preverjena leta 2015 Večja seznanjenost MSP z Mrežo v primerjavi z izhodiščnim stanjem E.3. Stopnja zadovoljstva strank (% MSP, ki izrazijo zadovoljstvo, dodana vrednost posebnih storitev, ki jih zagotavlja Mreža) Stopnja zadovoljstva strank (% MSP, ki izrazijo zadovoljstvo, dodana vrednost posebnih storitev): 78 % Stopnja zadovoljstva strank (% MSP, ki izrazijo zadovoljstvo, dodana vrednost posebnih storitev): > 82 % E.4. Število MSP, za katera se izvajajo podporne storitve Število MSP, za katera se izvajajo podporne storitve: 435 000 (leta 2011) Število MSP, za katera se izvajajo podporne storitve: 500 000 na leto E.5. Število MSP, ki uporabljajo digitalne storitve (tudi elektronske informacijske storitve), ki jih zagotavlja Mreža Število MSP, ki v enem letu uporabljajo digitalne storitve: dva milijona. Število MSP, ki v enem letu uporablja digitalne storitve: 2,3 milijona







Posebni cilj: Izboljšati okvirne pogoje za konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij Unije, zlasti MSP, tudi v turizmu F. Dejavnosti za izboljšanje konkurenčnosti Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) F.1. Število sprejetih ukrepov za poenostavitev 5 ukrepov za poenostavitev na leto (leta 2010) Vsaj 7 ukrepov za poenostavitev na leto F.2. Učinkovita prilagoditev regulativnega okvira Ustreznost okvira se je začela preverjati leta 2010. Do sedaj se ustreznost primerno preverja le v trenutnem pilotnem projektu za homologacijo motornih vozil Med programom COSME bo začetih do 5 preverjanj ustreznosti F.3. Število držav članic, ki uporabljajo test preverjanja konkurenčnosti Število držav članic, ki uporabljajo test preverjanja konkurenčnosti: 0 Občutno večje število držav članic, ki uporabljajo test preverjanja konkurenčnosti F.4. Ukrepi MSP za učinkovito rabo virov (med katerimi so lahko energija, surovine ali voda, recikliranje itd.) Preverjali se bodo redno, na primer z raziskavami Eurobarometer Večji delež MSP Unije, ki izvajajo vsaj en ukrep za učinkovitejšo rabo virov (med katerimi so lahko energija, surovine ali voda, recikliranje itd.), v primerjavi z izhodiščnim stanjem (ob prvem preverjanju) Vsaki dve leti večji delež MSP Unije, ki nameravajo sprejeti dodatne ukrepe za učinkovitejšo rabo virov (med katerimi so lahko energija, surovine ali voda, recikliranje itd.), v primerjavi z izhodiščnim stanjem (ob prvem preverjanju) G. Razvoj politike o MSP Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) G.1. Število držav članic, ki uporabljajo test MSP Število držav članic, ki uporabljajo test MSP: 15 Občutno večje število držav članic, ki uporabljajo test MSP







Posebni cilj: Izboljšati okvirne pogoje za konkurenčnost in trajnostno delovanje podjetij Unije, zlasti MSP, tudi v turizmu H. Turizem Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) H.1. Udeležba v projektih nadnacionalnega sodelovanja Tri države na projekt v letu 2011 Večje število držav članic, ki so udeležene v projektih nadnacionalnega sodelovanja, financiranih v okviru programa COSME, v primerjavi z izhodiščnim stanjem H.2. Število območij, ki sprejmejo razvojne modele trajnostnega turizma, ki jih spodbuja pobuda Evropska območja odličnosti Skupno število podeljenih nazivov evropskega območja odličnosti je 98 (v povprečju 20 na leto – 10 leta 2007, 20 leta 2008, 22 leta 2009, 25 leta 2010 in 21 leta 2011) Razvojne modele trajnostnega turizma, ki jih podpira pobuda Evropska območja odličnosti, sprejme več kot 200 območij (približno 20 na leto) I. Novi poslovni koncepti Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) I.1. Število novih proizvodov/storitev na trgu Preverjali se bodo redno (ta dejavnost je bila do zdaj omejena na analitično delo manjšega obsega). Večje skupno število novih izdelkov/storitev v primerjavi z izhodiščnim stanjem (ob prvem preverjanju)







Posebni cilj: Podpirati podjetništvo in podjetniško kulturo J. Podpora podjetništvu Zadnji znani rezultat (izhodiščno stanje) Dolgoročni cilj (2020) J.1. Število držav članic, ki udejanjajo podjetniške rešitve na podlagi dobrih praks, opredeljenih v okviru programa Število držav članic, ki udejanjajo podjetniške rešitve: 22 (leta 2010) Občutno večje število držav članic, ki udejanjajo podjetniške rešitve J.2. Število držav članic, ki udejanjajo podjetniške rešitve, usmerjene v potencialne, nove in mlade podjetnike in podjetnice ter druge posebne ciljne skupine Trenutno je v Evropsko mrežo mentorjev za podjetnice vključenih 12 držav članic. Trenutno ima posebno strategijo podjetniškega izobraževanja 6 držav članic in 2 regiji, 10 držav članic je v splošne strategije vseživljenjskega učenja vključilo nacionalne cilje o podjetniškem izobraževanju, razprava o strategijah podjetništva pa poteka v 8 državah članicah Občutno večje število držav članic, ki udejanjajo podjetniške rešitve, usmerjene v potencialne, nove in mlade podjetnike in podjetnice ter druge posebne ciljne skupine, v primerjavi z izhodiščnim stanjem