1995R3051 — SL — 19.12.2002 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 3051/95

z dne 8. decembra 1995

o varnem upravljanju ro-ro potniških trajektov







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 84(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Pogodbe ( 3 ), ker je Skupnost resno zaskrbljena zaradi smrtnih žrtev v nesrečah ladij; ker se bo Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, v nadaljnjem besedilu „Kodeks ISM“, ki ga je z Resolucijo skupščine A.741(18) z dne 4. novembra 1993 sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) ob navzočnosti držav članic, z vključitvijo v Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju 1974 začel uporabljati za ro-ro potniška plovila od 1. julija 1998; ker to predstavlja enega od številnih ukrepov za izboljšanje varnosti na morju; ker Kodeks ISM še ni zavezujoč, temveč priporočilen; ker se lahko varnost človeškega življenja na morju učinkovito izboljša z dosledno in obvezno uporabo Kodeksa ISM; ker je najpomembnejša skrb Skupnosti varno upravljanje ro-ro potniških trajektov; ker lahko enotno in koherentno izvajanje Kodeksa ISM v vseh državah članicah pomeni korak k varnejšemu upravljanju ro-ro potniških trajektov; ker je Svet v svoji Resoluciji z dne 22. decembra 1994 o varnosti ro-ro potniških trajektov ( 4 ) zaprosil Komisijo, naj predloži predlog o predčasni obvezni uporabi Kodeksa ISM za vse linijske prevoze ro-ro potniških trajektov, ki plujejo v evropska pristanišča ali iz njih, v skladu z mednarodnim pravom; ker je za zagotovitev vzpostavitve in pravilnega vzdrževanja sistemov za varno upravljanje potrebno, da družbe, ki upravljajo ro-ro potniške trajekte v pomorskem prometu, dosledno in obvezno uporabljajo Kodeks ISM na ladji in v družbi; ker je ukrepanje na ravni Skupnosti najboljši način za zagotavljanje predčasne obvezne uveljavitve Kodeksa ISM in učinkovito kontrolo njegove uporabe ob preprečevanju izkrivljanja konkurence med različnimi pristanišči Skupnosti in ro-ro potniškimi trajekti; ker lahko le uredba, ki se neposredno uporablja, zagotovi tako uveljavitev; ker predčasna uveljavitev zahteva, da uredba velja od 1. julija 1996; ker predčasna obvezna uporaba Kodeksa ISM za vse ro-ro potniške trajekte, ne glede na njihovo zastavo, upošteva tudi zahtevo iz točke 2 Resolucije IMO A.741(18), ki močno spodbuja vlade k čimprejšnji uporabi Kodeksa, pri čemer med drugim daje prednost potniškim ladjam; ker je za varnost ladij prvenstveno odgovorna država zastave; ker lahko države članice zagotovijo, da trajekti, ki plujejo pod njihovo zastavo, in družbe, ki jih upravljajo, upoštevajo ustrezne predpise za varno upravljanje; ker je edini način za zagotavljanje varnosti na vseh ro-ro potniških trajektih, ki opravljajo ali želijo opravljati linijske prevoze, ne glede na zastave, pod katerimi plujejo, da države članice kot pogoj za opravljanje linijskih prevozov iz njihovih pristanišč zahtevajo dejansko izpolnjevanje varnostnih predpisov; ker družbe, ki upravljajo ro-ro potniške trajekte, ki plujejo izključno v zaščitenih vodah med pristanišči iste države članice, predstavljajo manjše tveganje in bodo morale prevzeti sorazmerno večjo upravno delovno obremenitev kakor druge družbe ter bi jim zato morali zagotoviti začasno odstopanje; ker je treba določiti predpostavke za uveljavitev predpisov Kodeksa ISM ter pogoje za izdajo in preverjanje spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju; ker lahko države članice menijo, da je izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe treba prenesti na posebne organizacije ali jim tako izpolnjevanje zaupati; ker zagotavljanje enotne in ustrezne ravni kontrole zahteva, da so take organizacije samo tiste, ki izpolnjujejo zahteve Direktive Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav ( 5 ); ker mora imeti država članica možnost z odločbo, sprejeto v okviru regulativnega odbora in ki jo države članice morajo upoštevati, začasno prepovedati plovbo nekaterih ro-ro potniških trajektov, ki plujejo iz njenih pristanišč, če meni, da obstaja tveganje za resno nevarnost za življenje, premoženje ali okolje; ker je za spreminjanje te uredbe zaradi upoštevanja razvoja na mednarodni ravni potreben poenostavljen postopek z udeležbo regulativnega odbora; ker hitro uvajanje teh varnostnih predpisov Grčiji povzroča posebne tehnične in upravne težave zaradi velikega števila družb s sedežem v Grčiji, ki upravljajo trajekte, ki plujejo pod grško zastavo in izključno med grškimi pristanišči; ker je treba zato zagotoviti časovno omejeno odstopanje za ureditev takega stanja ob upoštevanju, da so potniški in trajektni linijski prevozi med grškimi pristanišči do 1. januarja 2004 izvzeti iz svobode opravljanja storitev, ki jo zagotavlja Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu znotraj držav članic (pomorska kabotaža) ( 6 ), SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Namen te uredbe je izboljšati varno upravljanje in delovanje ro-ro potniških trajektov, ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, ter preprečevati onesnaževanje, ob zagotavljanju, da družbe, ki upravljajo ro-ro potniške trajekte, upoštevajo Kodeks ISM:

— z vzpostavitvijo in pravilnim vzdrževanjem sistemov za varno upravljanje na ladji in na kopnem ter

— z izvajanjem kontrole navedenih sistemov prek uprav držav zastave in držav pristanišča.

Člen 2

V tej uredbi in za izvajanje Kodeksa ISM:

(a) „ro-ro trajekt“ pomeni potniško plovilo za morsko plovbo z možnostjo neposrednega vkrcanja in izkrcanja cestnih in železniških vozil ter prevoza več kot 12 potnikov;

(b) „linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ro-ro trajektov med dvema ali več istimi pristanišči bodisi: (1) v skladu z objavljenim voznim redom bodisi (2) plovb, ki so tako redne ali pogoste, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje;

(c) „družba“ pomeni lastnika ro-ro trajekta ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika prevzela odgovornost za plovbo ro-ro trajekta;

▼M1

(d) „priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu z določbami Direktive 94/57/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 97/58/ES ( 7 );

▼M2

(e) „Kodeks ISM“ pomeni Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, ki ga je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejela z Resolucijo Skupščine A.741 (18) z dne 4. novembra 1993, kakor je bil spremenjen z Resolucijo IMO MSC.104 (73) z dne 5. decembra 2000, in je priložen k tej uredbi;

▼B

(f) „uprava“ pomeni vlado države, pod zastavo katere sme pluti ro-ro trajekt;

(g) „spričevalo o skladnosti“ pomeni spričevalo, izdano družbam v skladu z odstavkom 13.2 Kodeksa ISM;

▼M2

(h) „spričevalo o varnem upravljanju“ pomeni spričevalo, izdano ro-ro trajektom v skladu z odstavkom 13.7 Kodeksa ISM;

▼B

(i) „zaščitene vode“ so območja, na katerih je letna verjetnost, da značilna višina valov preseže 1,5 m, manjša od 10 %, in na katerih ro-ro trajekt ni nikoli oddaljen več kot 6 morskih milj od pribežališča, na katerem se brodolomci lahko izkrcajo.

Člen 3

Uredba velja za vse družbe, ki upravljajo vsaj en ro-ro trajekt, ki opravlja linijske prevoze v pristanišče države članice Skupnosti ali iz njega, ne glede na zastavo, pod katero pluje.

Člen 4

▼M2

1. Vse družbe izpolnjujejo vse določbe odstavkov 1.2 do 13.1 in odstavka 13.6 Kodeksa ISM, kakor da so obvezne, da lahko njihova plovila opravljajo linijske prevoze v pristanišče države članice Skupnosti ali iz njega.

▼B

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko družbe, ki upravljajo ro-ro trajekt(-e), ki opravlja(-jo) linijske prevoze izključno v zaščitenih vodah med pristanišči iste države članice, odložijo uskladitev z določbami te uredbe do 1. julija 1997.

Člen 5

▼M2

1. Države članice glede družb in ro-ro trajektov izpolnjujejo določbe odstavkov 13.2, 13.3, 13.4, 13.5, 13.7 do 13.11, 14 in 16 Kodeksa ISM, kakor da so obvezne.

▼B

2. Za namene odstavka 1 lahko države članice svoje obveznosti v celoti ali delno prenesejo ali zaupajo samo priznani organizaciji.

Za namene odstavka 13.2 Kodeksa ISM lahko država članica izda spričevalo o skladnosti le družbi, ki ima glavni sedež na njenem ozemlju. Pred izdajo se država članica posvetuje z upravo države, pod zastavo katere plujejo ro-ro trajekti družbe, če navedena uprava ni uprava države članice, ki izda spričevalo.

3. Spričevalo o skladnosti velja pet let od datuma izdaje, če se enkrat letno opravi preverjanje, da se potrdi pravilno delovanje sistema za varno upravljanje in da so morebitne spremembe, nastale po zadnjem preverjanju, v skladu s predpisi Kodeksa ISM.

4. Spričevalo o varnem upravljanju velja pet let od datuma izdaje, če se vsakih 30 mesecev ali pogosteje opravi vmesno preverjanje, da se potrdi pravilno delovanje sistema za varno upravljanje in da so morebitne spremembe, nastale po zadnjem preverjanju, v skladu s predpisi Kodeksa ISM.

5. Za namene te uredbe in zlasti člena 6 vsaka država članica prizna spričevalo o skladnosti ali spričevalo o varnem upravljanju, ki ga izda uprava katere koli druge države članice ali priznana organizacija v njenem imenu.

6. Država članica prizna spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, ki jih izdajo ali so izdana v imenu uprav tretjih držav, če se prepriča, da izkazujejo skladnost z določbami te uredbe.

Spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, izdana v imenu uprave tretjih držav, so lahko priznana le, če jih je izdala priznana organizacija.

Člen 6

Države članice zagotovijo, da vse družbe, ki opravljajo linijske prevoze z ro-ro trajekti v njihova pristanišča ali iz njih, izpolnjujejo določbe te uredbe.

Člen 7

Če država članica meni, da družba kljub dejstvu, da je imetnik spričevala o skladnosti, ne more opravljati linijskih prevozov z ro-ro trajekti v njena pristanišča ali iz njih zaradi tveganja za resno nevarnost za življenje, premoženje ali okolje, se lahko opravljanje takih prevozov začasno prepove, dokler nevarnost ni odpravljena.

V zgoraj navedenih okoliščinah se uporablja naslednji postopek:

(a) država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice o svoji odločitvi in navede utemeljene razloge zanjo;

(b) Komisija preveri, če je začasna prepoved upravičena zaradi resne nevarnosti za varnost in okolje;

(c) po postopku iz člena 10(2) se odloči, ali je odločitev države članice o začasni prepovedi zaradi resne nevarnosti za življenje, premoženje ali okolje upravičena, in ob njeni neupravičenosti od države članice zahteva njen preklic.

Člen 8

Za upoštevanje splošnih določb Kodeksa ISM Komisija preveri izvajanje te uredbe tri leta po začetku njene veljavnosti in predlaga vse potrebne ukrepe.

Člen 9

Za upoštevanje razvoja na mednarodni ravni in zlasti v okviru IMO se lahko

(a) opredelitev „Kodeksa ISM“ v členu 2;

(b) obdobja veljavnosti spričevala o skladnosti in/ali spričevala o varnem upravljanju ter pogostost preverjanja po členih 5(3) in (4);

(c) Priloga;

(d) opredelitev „priznanih organizacij“ v členu 2;

spremenijo v skladu s postopkom iz člena 10(2), zlasti da bi se vključilo v Prilogo smernice za uprave glede izvajanja Kodeksa ISM.

▼M3

Spremembe mednarodnih instrumentov iz člena 2 se lahko izključijo iz področja uporabe te uredbe v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) ( 8 ).

▼M3

Člen 10

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 9 ), ob upoštevanju določb člena 8 sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 11

Ta uredba začne veljati 1. januarja 1996.

Uporabljati se začne 1. julija 1996.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se ta uredba do 31. decembra 1997 ne uporablja za družbe, ki so inkorporirane po grškem pravu, ki imajo glavni sedež v Grčiji in upravljajo ro-ro potniške trajekte, registrirane v Grčiji, ki plujejo pod grško zastavo in opravljajo linijske prevoze izključno med pristanišči v Grčiji.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M2









PRILOGA

VSEBINA NASLOV I Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (Kodeks ISM) DEL A — IZVAJANJE 1. Splošno 1.1 Opredelitev pojmov 1.2 Cilji 1.3 Področje uporabe 1.4 Funkcionalne zahteve sistema za varno upravljanje (SMS) 2. Politika varnosti na morju in varovanja okolja 3. Odgovornosti in pooblastila družbe 4. Pristojna(-e) oseba(-e) 5. Odgovornost in pooblastila poveljnika 6. Viri in osebje 7. Razvoj načrtov za delovanje na ladji 8. Pripravljenost v sili 9. Poročila in analize o neskladnostih, nesrečah in nevarnih dogodkih 10. Vzdrževanje ladje in oprema 11. Dokumentacija 12. Preverjanje, pregled in ocena družb DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL, PREVERJANJE 13. Izdajanje spričeval in redno preverjanje 14. Izdajanje začasnih spričeval 15. Preverjanje 16. Obrazci spričeval Dodatek NASLOV II Določbe za upravo v zvezi z izvajanjem Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (Kodeksa ISM) DEL A — SPLOŠNE DOLOČBE DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL IN STANDARDI 1. Sprejemanje in priznavanje začasnega spričevala o skladnosti in začasnega spričevala o varnem upravljanju… 2. Certifikacijski postopek 3. Standard upravljanja 4. Standardi usposobljenosti 4.1 Osnovna usposobljenost za preverjanje 4.2 Usposobljenost za začetno preverjanje in preverjanje zaradi obnovitve 5. Obrazec spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju

NASLOV I

Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (Kodeks ISM)

DEL A — IZVAJANJE

1. Splošno

1.1 Opredelitve pojmov

Za dela A in B tega kodeksa se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov.

1.1.1 „Mednarodni kodeks za varno upravljanje (Kodeks ISM)“ pomeni Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, kakor ga je sprejela Skupščina in ga lahko Organizacija spremeni.

1.1.2 „Družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik ladijskega prostora, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljane ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Kodeks.

1.1.3 „Uprava“ pomeni vlado države, pod zastavo katere je ladja upravičena pluti.

1.1.4 „Sistem za varno upravljanje“ pomeni strukturiran in dokumentiran sistem, ki osebju družbe omogoča učinkovito izvajanje njene politike varnosti na morju in varovanja okolja.

1.1.5 „Spričevalo o skladnosti“ pomeni dokument, izdan družbi, ki izpolnjuje zahteve tega kodeksa.

1.1.6 „Spričevalo o varnem upravljanju“ pomeni dokument, izdan ladji, ki potrjuje, da družba in njeno vodstveno osebje na ladji ravnata v skladu z odobrenim sistemom za varno upravljanje.

1.1.7 „Objektivni dokaz“ pomeni količinske ali kakovostne podatke, zapise ali izjave dejstev v zvezi z varnostjo ali obstojem ter izvedbo elementa sistema za varno upravljanje, ki temelji na opazovanju, merjenju ali preskušanju in ga je mogoče preveriti.

1.1.8 „Opažanje“ pomeni navedbo dejstva, ugotovljenega med revizijo varnega upravljanja in utemeljenega z objektivnim dokazom.

1.1.9 „Neskladnost“ pomeni opazovano stanje, v katerem objektiven dokaz priča o neizpolnitvi posebne zahteve.

1.1.10 „Večja neskladnost“ pomeni ugotovljeno odstopanje, ki predstavlja resno grožnjo za varnost osebja ali ladje ali resno tveganje za okolje in zahteva takojšnje korektivne ukrepe ter vključuje pomanjkanje učinkovite in sistematične uporabe zahteve iz tega kodeksa.

1.1.11 „Datum obletnice“ pomeni dan in mesec vsakega leta, ki ustreza datumu izteka veljavnosti zadevnega dokumenta ali spričevala.

1.1.12 „Konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974, z vsemi spremembami.

1.2 Cilji

1.2.1 Cilji Kodeksa so zagotavljanje varnosti na morju, varovanje ljudi pred telesnimi poškodbami ali izgubo življenj ter preprečevanje škode okolju, zlasti morskemu, in lastnini.

1.2.2 Za varno upravljanje naj družbe med drugim zasledujejo naslednje cilje: 1.2.2.1 zagotavljajo varne postopke pri obratovanju ladij in varno delovno okolje; 1.2.2.2 vzpostavijo zaščitne ukrepe proti vsem znanim tveganjem; in 1.2.2.3 redno izboljšujejo sposobnosti za varno upravljanje osebja na kopnem in ladji, vključno s pripravo ravnanje v sili na področju varnosti na morju in varovanja okolja.

1.2.3 Sistem varnega upravljanja morazagotoviti: 1.2.3.1 skladnost z obveznimi pravili in predpisi; ter 1.2.3.2 upoštevanje ustreznih kodeksov, smernic in standardov, ki jih priporočajo Organizacija, uprave, klasifikacijski zavodi in organizacijepomorskega sektorja.

1.3 Področje uporabe

Zahteve tega kodeksa se lahko uporabljajo za vse ladje.

1.4 Funkcionalne zahteve sistema za varno upravljanje (SMS)

Vsaka družba naj razvije, uveljavi in vzdržuje sistem za varno upravljanje (SMS), ki vključuje naslednje funkcionalne zahteve:

1.4.1 politiko varnosti na morju in varovanja okolja;

1.4.2 navodila in postopke za zagotavljanje varne plovbe ladij in varovanje okolja v skladu z ustreznim mednarodnim pravom in zakonodajo države zastave;

1.4.3 opredeljena področja pristojnosti in načine sporazumevanja osebja na kopnem in osebja na ladji ter med njima;

1.4.4 postopke za prijavo nesreč in neskladnosti z določbami tega kodeksa;

1.4.5 postopke za pripravo ravnanje v sili; ter

1.4.6 postopke za notranje revizije in preglede upravljanja.

2. Politika varnosti na morju in varovanja okolja

2.1 Družba naj oblikuje politiko varnosti na morju in varovanja okolja, ki opisuje način doseganja ciljev, navedenih v odstavku 1.2.

2.2 Družba naj zagotovi izvajanje in spoštovanje politike na vseh ravneh organizacije, na ladji in na kopnem.

3. Odgovornosti in pooblastila družbe

3.1 Če subjekt, odgovoren za plovbo ladje, ni njen lastnik, mora lastnik upravi sporočiti polno ime in podatke tega subjekta.

3.2 Družba mora opredeliti in dokumentirati odgovornost, pooblastila in medsebojno razmerje vsega osebja, ki upravlja, izvaja in preverja dejavnosti, ki so v zvezi z varnostjo na morju in preprečevanjem onesnaževanja ter nanju vplivajo.

3.3 Družba je odgovorna za zagotavljanje ustreznih virov in podpore s kopnega, ki pooblaščeni osebi ali osebam omogočajo opravljanje njihovih nalog.

4. Pooblaščena(-e) oseba(-e)

Za zagotavljanje varne plovbe vsake ladje ter vzpostavitev povezave med družbo in osebami na ladji naj vsaka družba, glede na potrebe, pooblasti osebo ali osebe na obali, ki imajo neposreden dostop do najvišje ravni vodenja. Odgovornosti in pooblastila pooblaščene osebe ali oseb naj vključujejo spremljanje vidikov obratovanja vsake ladje, ki se nanašajo na varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja, ter zagotavljajo ustrezne vire in podporo s kopnega, če se to zahteva.

5. Odgovornost in pooblastila poveljnika

5.1 Družba naj jasno opredeli in dokumentira poveljnikovo odgovornost v zvezi s: 5.1.1 politiko varnosti na morju in varovanja okolja, ki jo izvaja družba; 5.1.2 motivacijo posadke za upoštevanje te politike; 5.1.3 dajanjem ustreznih ukazov in navodil jasno in preprosto; 5.1.4 preverjanjem upoštevanja določenih zahtev; ter 5.1.5 pregledovanjem SMS-a in poročanjem vodstvu na kopnem o njegovih pomanjkljivostih.

5.2 Družba naj zagotovi, da SMS, ki se uporablja na ladji, vsebuje jasno izjavo o pooblastilih poveljnika. Družba naj v SMS zagotovi, da je poveljnik izključno pooblaščen in odgovoren za sprejemanje odločitev glede varnosti na morju in preprečevanja onesnaževanja ter da po potrebi od družbe zahteva njeno sodelovanje.

6. Viri in osebje

6.1 Družba naj zagotovi, da je poveljnik: 6.1.1 ustrezno usposobljen za poveljevanje; 6.1.2 popolnoma seznanjen s SMS družbe; in 6.1.3 deležen potrebne podpore za varno opravljanje njegovih dolžnosti.

6.2 Družba naj zagotovi, da vsako ladjo upravljajo usposobljeni, strokovno izobraženi in zdravstveno sposobni pomorščaki v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi predpisi.

6.3 Družba naj izdela postopke za zagotovitev, da se novo osebje in osebje, ki prevzame nove naloge v zvezi z varnostjo na morju in varovanjem okolja, ustrezno seznani s svojimi dolžnostmi. Navodila, ki so bistvena za izplutje ladje, morajo biti določena, dokumentirana in na voljo pred izplutjem.

6.4 Družba naj zagotovi, da celotno osebje, vključeno v SMS družbe, ustrezno razume zadevna pravila, predpise, kodekse in smernice.

6.5 Družba naj izdela in vzdržuje postopke za določitev kakršnega koli usposabljanja, ki se lahko zahteva kot podpora SMS, ter zagotovi, da je tako usposabljanje zagotovljeno za vso zadevno osebje.

6.6 Družba naj izdela postopke, s katerimi je osebje na ladji ustrezno seznanjeno s SMS v delovnem jeziku ali jezikih, ki jih razume.

6.7 Družba naj zagotovi, da se lahko osebje na ladji učinkovito obvešča o izvajanju svojih dolžnosti, povezanih s SMS.

7. Razvoj načrtov za delovanje na ladji

Družba naj izdela postopke za pripravo načrtov in navodil, po potrebi vključno s kontrolnimi seznami, za ključno delovanje na ladji, povezano z varnostjo ladje na morju in preprečevanjem onesnaževanja. Različne vključene naloge je treba opredeliti in dodeliti usposobljenemu osebju.

8. Pripravljenost v sili

8.1 Družba naj izdela postopke za prepoznavanje, opisovanje in ukrepanje v morebitnih razmerah v sili na ladji.

8.2 Družba naj izdela programe urjenja in vadbo kot pripravo na ukrepanje v sili.

8.3 SMS naj predvidi ukrepe, ki zagotavljajo, da se lahko organizacija družbe kadarkoli odzove na nevarnosti, nesreče in razmere v sili, v katerih se znajdejo ladje družbe.

9. Poročila in analize o neskladnostih, nesrečah in nevarnih dogodkih

9.1 SMS naj vsebuje postopke, ki zagotavljajo, da se neskladnosti, nesreče in nevarni dogodki sporočijo družbi, raziščejo in analizirajo s ciljem izboljšati varnost na morju in preprečevati onesnaževanje.

9.2 Družba naj izdela postopke za izvajanje korektivnih ukrepov.

10. Vzdrževanje ladje in oprema

10.1 Družba naj izdela postopke za zagotovitev, da se ladja vzdržuje v skladu z zadevnimi pravili in predpisi ter z vsemi dodatnimi zahtevami, ki jih lahko določi družba.

10.2 Za izpolnjevanje teh zahtev naj družba zagotovi: 10.2.1 preglede v ustreznih časovnih razmikih; 10.2.2 sporočanje vsake neskladnosti in njenega vzroka, če je znan; 10.2.3 sprejetje korektivnih ukrepov; in 10.2.4 hrambo poročil navedenih dejavnostih.

10.3 Družba naj v okviru SMS določi postopke za opredelitev opreme in tehničnih sistemov, katerih nepredvidena motnja delovanja lahko povzroči nevarne razmere. SMS naj določi posebne ukrepe za povečevanje zanesljivosti take opreme ali sistemov. Ti ukrepi morajo vključevati redno preskušanje nadomestnih naprav in opreme ali tehničnih sistemov, ki se ne uporabljajo stalno.

10.4 Preglede, navedene v 10.2, in tudi ukrepe iz 10.3 je treba vključiti v operativno vzdrževanje/redni postopek ladje.

11. Dokumentacija

11.1 Družba naj izdela in izvaja postopke za preverjanje vseh dokumentov in podatkov, ki so pomembni za SMS.

11.2 Družba naj zagotovi: 11.2.1 razpoložljivost veljavnih dokumentov na vseh pomembnih lokacijah; 11.2.2 da spremembe dokumentov pregleda in odobri pooblaščeno osebje; ter 11.2.3 takojšnjo odstranitev neveljavnih dokumentov.

11.3 Dokumenti za opisovanje in izvajanje SMS so lahko združeni v „priročnik za varno upravljanje“. Dokumentacijo je treba shranjevati v obliki, za katero družba meni, da je najustreznejša. Na vsaki ladji naj bo vsa dokumentacija v zvezi s to ladjo.

12. Preverjanje, pregled in ocena družb

12.1 Družba naj izvaja notranjerevizije varnosti, da preveri, ali so ukrepi za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja v skladu s SMS.

12.2 Družba naj v skladu s postopki, ki jih je izdala, redno ocenjuje učinkovitost in po potrebi pregleda SMS.

12.3 Revizije in morebitne korektivne ukrepe je treba izvesti v skladu z dokumentiranimi postopki.

12.4 Osebje, ki izvaja revizije, naj bo neodvisno od področij, ki jih pregleduje, razen če je to neizvedljivo zaradi velikosti in narave družbe.

12.5 Z rezultati revizij in pregledov naj se seznani celotno osebje, ki je odgovorno za določeno področje.

12.6 Vodstveno osebje, odgovorno za zadevno področje, naj pravočasno sprejme korektivne ukrepe v zvezi z ugotovljenimi pomanjkljivostmi.

DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL IN PREVERJANJE

13. Izdajanje spričeval in redno preverjanje

13.1 Ladjo naj upravlja družba, ki ji je bilo izdano spričevalo o skladnosti ali začasno spričevalo o skladnosti v skladu z odstavkom 14.1, veljavno za to ladjo.

13.2 Spričevalo o skladnosti naj vsaki družbi, ki izpolnjuje zahteve tega kodeksa, izda uprava, od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice konvencije za obdobje, ki ga določi uprava in ne sme biti daljše od petih let. To spričevalo naj se sprejme kot dokaz, da je družba sposobna izpolnjevati zahteve tega kodeksa.

13.3 Spričevalo o skladnosti velja samo za vrste ladij, ki so v njem izrecno navedene. Takšna navedba naj temelji na vrstah ladij, na katerih je temeljilo začetno preverjanje. Druge vrste ladij naj se dodajo šele po preverjanju sposobnosti družbe, da izpolni zahteve tega kodeksa, ki veljajo za te vrste ladij. S tem v zvezi so vrste ladij tiste, ki so navedene v Pravilu IX/1 Konvencije.

13.4 Veljavnost spričevala o skladnosti naj letno preveri uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice v treh mesecih pred datumom obletnice ali po njem.

13.5 Uprava ali na njeno zahtevo vlada druge države podpisnice, ki je izdala spričevalo, naj spričevalo o skladnosti odvzame, kadar se letno preverjanje, zahtevano v odstavku 13.4, ne zahteva, ali če obstaja dokazi o večjih neskladnostih s tem kodeksom. 13.5.1 Če se spričevalo o skladnosti odvzame, naj se odvzamejo tudi vsa z njim povezana spričevala o varnem upravljanju in/ali začasna spričevala o varnem upravljanju.

13.6 Izvod spričevala o skladnosti naj bo shranjen na ladji, da jo lahko poveljnik ladje, če se to zahteva, predloži v preverjanje upravi ali od uprave priznani organizaciji ali zaradi nadzora iz Pravila IX/6.2 Konvencije. Izvoda spričevala ni treba overiti ali potrditi.

13.7 Spričevalo o varnem upravljanju naj ladji izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice za obdobje, ki naj ne bo daljše od petih let. Spričevalo o varnem upravljanju je treba izdati potem, ko se preveri, da družba in njeno vodstveno osebje na ladji ravnata v skladu z odobrenim sistemom za varno upravljanje. To spričevalo naj se sprejme kot dokazi, da družba izpolnjuje zahteve tega kodeksa.

13.8 Veljavnost spričevala o varnem upravljanju naj vsaj enkrat vmes preveri uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice. Če je treba opraviti samo eno vmesno preverjanje in spričevalo o varnem upravljanju velja pet let, naj se to preverjanje opravi med datumom druge in datumom tretje obletnice spričevala o varnem upravljanju.

13.9 Dodatno k zahtevam iz odstavka 13.5.1 naj uprava ali na njeno zahtevo vlada druge države podpisnice, ki je izdala spričevalo o varnem upravljanju, to spričevalo odvzame, kadar se vmesno preverjanje, zahtevano v odstavku 13.8, ne zahteva, ali če obstaja dokaz o večji neskladnosti s tem kodeksom.

13.10 Ne glede na zahteve iz odstavkov 13.2 in 13.7 naj, kadar je preverjanje zaradi obnovitve končano v treh mesecih pred datumom izteka veljavnosti dosedanjega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju, novo spričevalo o skladnosti ali novo spričevalo o varnem upravljanju velja od datuma zaključka preverjanja zaradi obnovitve za obdobje, ki ni daljše od petih let, računajoč od datuma izteka veljavnosti dosedanjega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju.

13.11 Kadar je preverjanje zaradi obnovitve končano v več kakor treh mesecih pred datumom izteka veljavnosti dosedanjega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju, naj novo spričevalo o skladnosti ali novo spričevalo o varnem upravljanju velja od datuma zaključka preverjanja zaradi obnovitve za obdobje, ki ni daljše od petih let, računajoč od datuma zaključka preverjanja za obnovitev.

14. Izdajanje začasnih spričeval

14.1 Začasno spričevalo o skladnosti se lahko izda, da se omogoči začetek izvajanja tega kodeksa, kadar: (1) je družba ustanovljena na novo; ali (2) je treba v obstoječe spričevalo o skladnosti dodati nove vrste ladij, po preverjanju, če ima družba sistem za varno upravljanje, ki izpolnjuje cilje iz odstavka 1.2.3 tega kodeksa in pod pogojem, da družba predstavi načrte za izvajanje sistema za varno upravljanje, s katerim bo v obdobju veljavnosti začasnega spričevala o skladnosti izpolnila vse zahteve tega kodeksa. Takšno začasno spričevalo o skladnosti naj izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice za obdobje, ki ni daljše od 12 mesecev. Izvod začasnega spričevala o skladnosti naj bo na ladji, da jo lahko poveljnik ladje, če se to zahteva, predloži v preverjanje upravi ali od uprave priznani organizaciji ali zaradi nadzora iz Pravila IX/6.2 Konvencije. Izvoda spričevala ni treba overiti ali potrditi.

14.2 Začasno spričevalo o varnem upravljanju se lahko izda: (1) novim ladjam ob dobavi; (2) kadar družba prevzame odgovornost za obratovanje ladje, ki je nova za družbo, ali (3) kadar ladja menja zastavo. Takšno začasno spričevalo o varnem upravljanju naj izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev.

14.3 Uprava ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice lahko v posebnih primerih podaljša veljavnost začasnega spričevala o varnem upravljanju za največ šest mesecev od datuma izteka veljavnosti.

14.4 Začasno spričevalo o varnem upravljanju se lahko izda potem, ko se preveri: (1) ali se spričevalo o skladnosti ali začasno spričevalo o skladnosti nanaša na zadevno ladjo; (2) ali sistem za varno upravljanje, ki ga je za zadevno ladjo zagotovila družba, vključuje poglavitne elemente tega kodeksa in je bil ta sistem ocenjen med revizijo za izdajo spričevala o skladnosti ali predložen za izdajo začasnega spričevala o skladnosti; (3) ali je družba načrtovala revizijo ladje v roku treh mesecev; (4) ali so poveljnik in častniki seznanjeni s sistemom za varno upravljanje in načrtovanimi ureditvami za njegovo uporabo; (5) ali so bila pred plovbo izdana navodila bistvenega pomena; ter (6) ali so bile pomembne informacije o sistemu za varno upravljanje navedene v delovnem jeziku ali jezikih, ki jih osebje na ladji razume.

15. Preverjanje

15.1 Vsa preverjanja, ki jih zahtevajo določbe tega kodeksa, je treba izvajati po postopkih, sprejemljivih za upravo, ob upoštevanju smernic, ki jih je izdelala Organizacija ( 10 ).

16. Obrazci spričeval

16.1 Spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju, začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju je treba sestaviti v obliki, ki ustreza obrazcem iz dodatka k temu kodeksu. Če uporabljeni jezik ni niti angleščina niti francoščina, naj besedilo vključuje prevod v enega od teh jezikov.

16.2 Poleg zahtev iz odstavka 13.3 se lahko vrstam ladij, navedenim v spričevalu o skladnosti in začasnem spričevalu o skladnosti, doda zaznamek o vseh omejitvah obratovanja ladij, opisanih v sistemu za varnoupravljanje.









Dodatek

Obrazci spričevala o skladnosti, spričevala o varnem upravljanju, začasnega spričevala o skladnosti in začasnega spričevala o varnem upravljanju

NASLOV II

Določbe za upravo v zvezi z izvajanjem Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij (Kodeksa ISM)

DEL A — SPLOŠNE DOLOČBE

1.1 Pri nalogah v zvezi s preverjanjem in izdajanjem spričeval, ki jih zahtevajo določbe Kodeksa ISM za ro-ro trajekte, države članice izpolnijo zahteve in standarde, določene v delu B tega naslova.

1.2 Poleg tega države članice ustrezno upoštevajo določbe revidiranih smernic za uprave glede izvajanja Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (Kodeksa ISM), ki jih je IMO sprejela z Resolucijo A.913 (22) dne 29. novembra 2001, če niso zajete v delu B tega naslova.

DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL IN STANDARDI

1. Sprejetje in priznavanje začasnega spričevala o skladnosti in začasnega spričevala o varnem upravljanju

1.1 Začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki sta v skladu z določbami te uredbe in ju izda uprava katere koli druge države članice ali v imenu uprave priznana organizacija, sprejme vsaka država članica.

1.2 Začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki ju izdajo uprave tretjih držav ali sta izdana v njihovem imenu, država članica prizna, če ugotovi, da sta v skladu z določbami te uredbe.

2. Certifikacijski postopek

2.1 V certifikacijskem postopku, potrebnem za izdajo spričevala o skladnosti družbi in spričevala o varnem upravljanju ro-ro trajektov, se upoštevajo spodaj navedene določbe.

2.2 Certifikacijski postopek običajno vključuje naslednje faze: (1) začetno preverjanje; (2) letno ali vmesno preverjanje; (3) preverjanje zaradi obnovitve; ter (4) dodatno preverjanje. Ta preverjanja izvede na zahtevo družbe uprava ali priznana organizacija, ki deluje v imenu uprave.

2.3 Preverjanja vključujejo revizijo varnega upravljanja.

2.4 Za izvedbo revizije je imenovan glavni revizor in po potrebi skupina revizorjev.

2.5 Imenovani glavni revizor naveže stik z družbo in sestavi načrt revizije.

2.6 Revizijsko poročilo se pripravi pod vodstvom glavnega revizorja, ki je odgovoren za točnost in popolnost poročila.

2.7 Revizijsko poročilo vključuje načrt revizije, podatke o članih skupine revizorjev, datume in podatke o družbi, zapise o vseh opažanjih in neskladnostih ter opažanja o učinkovitosti sistema za varno upravljanje pri doseganju določenih ciljev.

3. Standard upravljanja

3.1 Revizorji ali skupina revizorjev, ki preverjajo skladnost s Kodeksom ISM, so pristojni za: (1) zagotavljanje skladnosti s pravili in predpisi za ro-ro trajekte, ki jih družba upravlja, vključno z izdajanjem spričeval pomorščakom; (2) odobritev, nadzor in izdajanje spričeval, ki so pomembna za plovbo; (3) naloge, ki jih je treba upoštevati v okviru sistema za varno upravljanje, kakor jih zahteva Kodeks ISM; ter (4) praktične izkušnje pri obratovanju ladje.

3.2 Pri preverjanju skladnosti z določbami Kodeksa ISM se zagotovi neodvisnost osebja, ki nudi svetovalne storitve, od osebja, vključenega v certifikacijski postopek.

4. Standardi usposobljenosti

4.1 Osnovna usposobljenost za preverjanje

4.1.1 Osebje, ki naj bi sodelovalo pri preverjanju skladnosti z zahtevami Kodeksa ISM, mora izpolnjevati minimalna merila za inšpektorje, kakor so določena v odstavku 2 Priloge VII k Direktivi Sveta 95/21/ES ( 11 ).

4.1.2 Osebje opravi usposabljanje, da se zagotovi primerna usposobljenost in strokovno znanje za preverjanje skladnosti z zahtevami Kodeksa ISM, zlasti kar zadeva: (1) poznavanje in razumevanje Kodeksa ISM; (2) obvezna pravila in predpise; (3) naloge, za katere se v Kodeksu ISM zahteva, da jih družbe upoštevajo; (4) ocenjevalne postopke preučevanja, spraševanja, ocenjevanja in poročanja; (5) tehnične ali operativne vidike varnega upravljanja; (6) osnovno poznavanje prevozov po morju in postopkov na ladji; ter (7) udeležbo pri najmanj eni reviziji sistema za varno upravljanje, povezani s pomorstvom.

4.2 Usposobljenost za začetno preverjanje in preverjanje zaradi obnovitve

4.2.1 Da bi lahko osebje, predvideno za začetno preverjanje ali preverjanje zaradi obnovitve spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, v celoti ocenilo, ali družba ali ro-ro trajekt izpolnjuje zahteve Kodeksa ISM, mora biti ne samo osnovno usposobljeno, kakor je navedeno zgoraj, ampak mora biti tudi usposobljeno, da: (1) ugotovi, ali so elementi SMS v skladu z zahtevami Kodeksa ISM ali ne; (2) ugotovi učinkovitost SMS, ki ga ima družba ali ro-ro trajekt, zaradi zagotovitve skladnosti s pravili in predpisi, ki izhaja iz zapisov o zakonsko določenih in klasifikacijskih nadzorih; (3) oceni učinkovitost SMS pri zagotavljanju skladnosti z drugimi pravili in predpisi, ki niso zajeti v zakonsko določenih in klasifikacijskih nadzorih ter omogočajo preverjanje skladnosti s temi pravili in predpisi; ter (4) oceni, ali se upošteva varna praksa, ki jo priporočajo IMO, uprave, klasifikacijski zavodi in organizacije pomorskegasektorja.

4.2.2 Ta usposobljenost se lahko doseže v okviru skupin, ki skupaj razpolagajo s celotno zahtevano usposobljenostjo.

5. Obrazci spričeval o skladnosti in spričeval o varnem upravljanju

Kadar ro-ro trajekti plujejo samo v eni državi članici, države članice uporabijo bodisi obrazce, priložene Kodeksu ISM, bodisi obrazce za spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju, začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki so sestavljeni v spodaj navedeni obliki.