02014A0830(01) — SL — 19.10.2016 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

PRIDRUŽITVENI SPORAZUM

med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani







PREAMBULA KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA HRVAŠKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU) in EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO (v nadaljnjem besedilu: Euratom) na eni strani ter REPUBLIKA MOLDAVIJA na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), OB UPOŠTEVANJU skupnih vrednot in močnih vezi pogodbenic, ki so bile v preteklosti vzpostavljene s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani ter razvite v okviru evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva ter prepoznavanju skupne želje pogodbenic, da nadalje razvijeta, okrepita in razširita svoje odnose; OB PRIZNAVANJU evropskih teženj Republike Moldavije in njene odločitve za Evropo; OB PRIZNAVANJU, da so skupne vrednote, na katerih je zgrajena EU, namreč demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter vladavina prava, v središču političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, kakor je predvideno v tem sporazumu; OB UPOŠTEVANJU, da ta sporazum ne bo posegal v prihodnji postopen razvoj odnosov med EU in Republiko Moldavijo, ki tako ostaja odprt; OB PRIZNAVANJU, da ima Republika Moldavija kot evropska država z državami članicami skupno zgodovino in skupne vrednote ter je zavezana k spodbujanju teh vrednot, ki so temelj, na katerega je Republika Moldavija oprla svojo odločitev za Evropo; OB PREPOZNAVANJU pomena akcijskega načrta za evropsko sosedsko politiko, sklenjenega februarja 2005 med EU in Republiko Moldavijo pri krepitvi odnosov med EU in Republiko Moldavijo ter v želji po napredovanju procesa izvajanja reform in približevanja v Republiki Moldaviji, ki bo prispevalo k postopnemu gospodarskemu povezovanju in poglabljanju političnega pridruževanja; ZAVEZANI krepitvi spoštovanja temeljnih svoboščin, človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, demokratičnih načel, vladavine prava ter dobrega upravljanja; OB OPOZARJANJU zlasti na njuno pripravljenost, da spodbujata človekove pravice, demokracijo in vladavino prava, vključno s sodelovanjem v okviru Sveta Evrope v ta namen; OB PRIPRAVLJENOSTI za prispevanje k političnemu in socio-ekonomskemu razvoju Republike Moldavije prek obsežnega sodelovanja v okviru širokega izbora področij skupnih interesov, tudi na področju dobrega upravljanja, svobode, varnosti in pravosodja, področju trgovinskega povezovanja in okrepljenega ekonomskega sodelovanja, zaposlovanja in socialne politike, finančnega upravljanja, reforme javne uprave in javne službe, sodelovanja civilne družbe, krepitve institucij, zmanjševanja revščine in trajnostnega razvoja; ZAVEZANI vsem načelom in določbam Ustanovne listine Združenih narodov, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti Sklepne listine helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, sklepnih dokumentov Madridske in Dunajske konference (iz let 1991 in 1992), Pariške listine za novo Evropo iz leta 1990, Splošne deklaracije Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah iz leta 1948 ter Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950; OB OPOZARJANJU na njuno pripravljenost prizadevati si za mednarodni mir in varnost ter izvajati učinkovito večstransko sodelovanje in mirno reševanje sporov, zlasti s sodelovanjem v ta namen v okviru Združenih narodov (ZN) in OVSE; OB PREPOZNAVANJU pomena dejavnega sodelovanja Republike Moldavije v različnih oblikah regionalnega sodelovanja; V ŽELJI po nadaljnjem razvoju rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih skupnega interesa, vključno z regionalnimi vidiki, ob upoštevanju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) EU, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP); OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti EU, da podpre mednarodna prizadevanja za krepitev suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije ter prispeva k ponovni vključitvi države; OB PREPOZNAVANJU pomena zavezanosti Republike Moldavije k uspešni razrešitvi pridnestrskega vprašanja in zavezanosti EU k podpori za rehabilitacijo po prenehanju spora; ZAVEZANI preprečevanju vseh oblik organiziranega kriminala in boja proti njemu, trgovine z ljudmi in korupcije ter stopnjevanju sodelovanja v boju proti terorizmu; ZAVEZANI poglabljanju svojega dialoga in sodelovanja na področju mobilnosti, migracij, azila in upravljanja mej v duhu okvira zunanje migracijske politike EU, katerega namen je sodelovanje na področju zakonite migracije, vključno s krožno migracijo, ter zagotavljanje učinkovitega izvajanja Sporazuma o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo; OB PRIZNAVANJU postopnega sprejemanja ukrepov, ki bodo sčasoma privedli do uvedbe brezvizumskega režima za državljane Republike Moldavije, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost; OB POTRDITVI, da določbe tega sporazuma, ki spadajo na področje uporabe dela III, naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, zavezujejo Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del EU, razen če EU in Združeno kraljestvo in/ali Irska skupaj uradno obvestijo Republiko Moldavijo, da se Združeno kraljestvo ali Irska zavezuje kot del EU v skladu s Protokolom (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženem k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska prenehata biti zavezana kot del EU v skladu s členom 4a navedenega Protokola, EU skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko Republiko Moldavijo nemudoma obvesti o vsaki spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe tega sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. V skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen tema pogodbama, velja enako za Dansko; ZAVEZANI načelom prostega tržnega gospodarstva ter ob potrjevanju pripravljenosti EU, da prispeva h gospodarskim reformam v Republiki Moldaviji; ZAVEZANI spoštovanju okoljskih potreb, vključno s čezmejnim sodelovanjem v zvezi z večstranskimi mednarodnimi sporazumu in njihovim izvajanjem ter spoštovanju načel trajnostnega razvoja; V ŽELJI po uresničitvi postopnega gospodarskega povezovanja z notranjim trgom EU, kot je določeno v tem sporazumu, med drugim z vzpostavitvijo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, kot sestavnega dela tega sporazuma; OB PRIPRAVLJENOSTI za vzpostavitev poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki bo zagotovilo daljnosežno regulativno približevanje in liberalizacijo dostopa do trga v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji (v nadaljnjem besedilu: STO) in pregledni uporabi teh pravic in obveznosti; PREPRIČANI, da bo ta sporazum ustvaril novo okolje, ki bo spodbujalo gospodarske odnose med pogodbenicama, zlasti razvoj trgovine in vlaganj, ter spodbujalo konkurenco; to so bistveni dejavniki za prestrukturiranje in modernizacijo gospodarstva; ZAVEZANI izboljšanju zanesljive oskrbe z energijo, olajševanju razvoja ustrezne infrastrukture ter krepitvi povezovanja trgov in regulativnemu približevanju s ključnimi elementi pravnega reda EU ter spodbujanju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije; OB PRIZNAVANJU potrebe po krepitvi sodelovanja na področju energetike in zavezanosti pogodbenic izvajanju Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o energetski skupnosti); OB PRIPRAVLJENOSTI, da se izboljša raven varovanja javnega zdravja in zdravstvenega varstva ljudi kot predpogoj trajnostnega razvoja in gospodarske rasti; ZAVEZANI h krepitvi medosebnih stikov, vključno s sodelovanjem in izmenjavami na področju raziskav in razvoja, izobraževanja in kulture; ZAVEZANI spodbujanju čezmejnega in medregionalnega sodelovanja v duhu dobrih sosedskih odnosov; OB PREPOZNAVANJU zaveze Republike Moldavije, da postopoma izvede približevanje svoje zakonodaje v zadevnih sektorjih zakonodaji EU in jo učinkovito izvaja; OB PREPOZNAVANJU zaveze Republike Moldavije, da ustrezno razvije svojo upravno in institucionalno infrastrukturo ter s tem omogoči uveljavljanje tega sporazuma; OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti EU, da zagotovi podporo za izvajanje reform in uporabi vse razpoložljive instrumente sodelovanja ter tehnično, finančno in gospodarsko pomoč pri tem prizadevanju; DOGOVORILI O NASLEDNJEM:







Člen 1

Cilji

1. Vzpostavi se pridružitev med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani.

2. Cilji te pridružitve so:

(a) spodbujanje političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja pogodbenic, ki temelji na skupnih vrednotah in tesnih vezeh, tudi s okrepljenim sodelovanjem Republike Moldavije v politikah, programih in agencijah EU;

(b) zagotavljanje okrepljenega okvira za okrepljen politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, kar omogoča razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicama;

(c) prispevek h krepitvi demokracije ter politični, gospodarski in institucionalni stabilnosti v Republiki Moldaviji;

(d) spodbujanje, ohranjanje in krepitev miru ter stabilnosti z regionalno in mednarodno razsežnostjo, tudi s skupnimi prizadevanji za odpravo virov napetosti, krepitev varnosti na meji ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov;

(e) spodbujanje in izboljšanje sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice z namenom okrepiti vladavino prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter na področju mobilnosti in medosebnih stikov;

(f) podpora prizadevanjem Republike Moldavije za razvoj gospodarskega potenciala prek mednarodnega sodelovanja, tudi s približevanjem njene zakonodaje zakonodaji EU;

(g) vzpostavitev pogojev za krepitev gospodarskih in trgovinskih odnosov, ki bodo vodili k postopni vključitvi Republike Moldavije v notranji trg EU, kot je določeno v tem sporazumu, z vzpostavitvijo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki bo zagotovilo daljnosežno regulativno približevanje in liberalizacijo dostopa do trga v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji, in pregledni uporabi teh pravic in obveznosti; ter

(h) vzpostavitev pogojev za čedalje tesnejše sodelovanje na drugih področjih skupnega interesa.







NASLOV I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 2

1. Spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, razglašenih v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in opredeljenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in v Pariški listini za novo Evropo iz leta 1990, predstavlja podlago za domače in zunanje politike pogodbenic ter je bistveni element tega sporazuma. Bistven element tega sporazuma je tudi preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter s tem povezanih materialov.

2. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost načelom prostega tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja.

3. Pogodbenici ponovno potrjujeta spoštovanje načel vladavine prava in dobrega upravljanja, pa tudi njunih mednarodnih obveznosti, zlasti v okviru ZN, Sveta Evrope in OVSE.

4. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta še naprej spodbujali sodelovanje in dobre medsosedske odnose, vključno s sodelovanjem pri razvoju projektov skupnega interesa, zlasti tistih, ki so povezani s preprečevanjem korupcije, dejavnosti organiziranega in ostalega kriminala, vključno s tistimi, ki imajo nadnacionalni značaj, in z bojem proti tem dejavnostim ter terorizmu. Ta zaveza je glavni dejavnik v razvoju odnosov in sodelovanja med pogodbenicama ter tako prispeva k miru in stabilnosti v regiji.







NASLOV II

POLITIČNI DIALOG, REFORME TER SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE

Člen 3

Cilji političnega dialoga

1. Med pogodbenicama se nadalje razvija in krepi politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, vključno o zadevah s področja zunanje in varnostne politike, pa tudi notranjih reformah. Navedeno bo povečalo učinkovitost političnega sodelovanja in spodbudilo zbliževanje stališč glede zadev s področja zunanje in varnostne politike.

2. Cilji političnega dialoga so:

(a) poglobiti politično pridruževanje ter povečati usklajenost in učinkovitost varnostnih in drugih politik;

(b) spodbujati mednarodno stabilnost in varnost na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja;

(c) med pogodbenicama okrepiti sodelovanje in dialog o vprašanjih mednarodne varnosti in kriznem upravljanju, zlasti z namenom obravnavati svetovne in regionalne izzive ter ključne grožnje;

(d) pospeševati ciljno naravnano in praktično sodelovanje pogodbenic za dosego miru, varnosti in stabilnosti na evropski celini;

(e) okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, vladavino prava in dobro upravljanje, človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s pravicami pripadnikov narodnostnih manjšin, in prispevati k utrjevanju notranjih političnih reform;

(f) razvijati dialog in poglobiti sodelovanje pogodbenic na področju varnosti in obrambe; ter

(g) spoštovati in spodbujati načela suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnost.

Člen 4

Notranja reforma

Pogodbenici sodelujeta na naslednjih področjih:

(a) pri razvoju, utrjevanju in krepitvi stabilnosti in učinkovitosti demokratičnih institucij in vladavine prava;

(b) pri zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

(c) pri nadaljnjem napredku na področju pravosodne in zakonodajne reforme, tako da se zagotovi neodvisnost sodstva, krepijo upravne zmogljivosti ter zagotavlja nepristranskost in učinkovitost organov kazenskega pregona;

(d) pri nadaljnjem uresničevanju reforme javne uprave in izgradnji odgovorne, uspešne, pregledne in strokovne javne uprave; ter

(e) pri zagotavljanju učinkovitosti v boju proti korupciji, zlasti v zvezi s krepitvijo mednarodnega sodelovanja v boju proti korupciji, ter zagotovitvi učinkovitega izvajanja relevantnih mednarodnih pravnih instrumentov, kot je Konvencija Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003.

Člen 5

Zunanja in varnostna politika

1. Pogodbenici krepita medsebojni dialog in sodelovanje ter spodbujata postopno zbliževanje na področju zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), ter zlasti obravnavata vprašanja v zvezi s preprečevanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, regionalno stabilnostjo, razoroževanjem, neširjenjem orožja, nadzorom nad oborožitvijo, nadzorom nad izvozom orožja. Sodelovanje temelji na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa bo povečati usklajenost in učinkovitost politik ter spodbujati skupno načrtovanje politik ob uporabi dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov.

2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom spoštovanja suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot so opredeljena v Ustanovni listini Združenih narodov in v Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, ter svojo zavezanost k spodbujanju teh načel v dvostranskih in večstranskih odnosih.

Člen 6

Mednarodno kazensko sodišče

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihov učinkovit pregon zagotoviti z ustreznimi ukrepi na nacionalni in mednarodni ravni, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem.

2. Pogodbenici menita, da ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča predstavlja pomemben razvoj za mir in pravico v mednarodni skupnosti. Pogodbenici se dogovorita o podpori Mednarodnemu kazenskemu sodišču z izvajanjem Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in povezanih instrumentov, pri čemer bosta ustrezno ohranjali integriteto sodišča.

Člen 7

Preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje

Pogodbenici okrepita praktično sodelovanje na področjih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, zlasti z namenom morebitne udeležbe Republike Moldavije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja pod vodstvom EU ter pri vajah in usposabljanju na tem področju, če jo k temu povabi EU, pri čemer se oceni vsak primer posebej.

Člen 8

Regionalna stabilnost

1. Pogodbenici okrepita skupna prizadevanja za spodbujanje stabilnosti, varnosti in demokratičnega razvoja v regiji ter zlasti sodelujeta pri mirnem reševanju konfliktov v regiji.

2. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost trajnostni rešitvi pridnestrskega vprašanja ob polnem spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije, pa tudi skupnemu spodbujanju prizadevanj za rehabilitacijo po prenehanju spora. V pričakovanju rešitve spora in brez poseganja v obstoječ pogajalski model bo pridnestrsko vprašanje predstavljalo eno od osrednjih tem v programu političnega dialoga in sodelovanja med pogodbenicama, pa tudi v dialogu in sodelovanju z drugimi zainteresiranimi mednarodnimi akterji.

3. Ta prizadevanja sledijo skupnim načelom za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, določenim v Ustanovni listini Združenih narodov, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in drugih zadevnih večstranskih dokumentih.

Člen 9

Orožje za množično uničevanje

1. Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi akterji, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodnemu miru in stabilnosti. Zato pogodbenici soglašata o sodelovanju in prispevanju k boju proti širjenju orožja za množično uničenje in njegovih nosilcev, ob celovitem upoštevanju in izvajanju zavez na državni ravni, ki sta jih sprejeli v okviru mednarodnih sporazumov o razorožitvi in neširjenju kot tudi drugih zadevnih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma.

2. Nadalje pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev:

(a) s sprejetjem ukrepov za ratifikacijo vseh drugih ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov ali za pristop k njim, kadar je to ustrezno, ter za njihovo popolno izvajanje; ter

(b) z uvedbo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe, izvedene na tehnologijah z dvojno rabo v okviru orožja za množično uničevanje in določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza.

3. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden politični dialog, ki bo spremljal in utrjeval te elemente.

Člen 10

Osebno in lahko orožje ter nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja

1. Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mir in mednarodno varnost.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter svoje obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej.

3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in zagotavljali koordinacijo, dopolnjevanje in sinergijo v svojih prizadevanjih za odpravo nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, in uničenje prekomernih zalog na svetovni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni.

4. Poleg tega se pogodbenici dogovorita, da bosta nadaljevali sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/944/CFSP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme.

5. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden politični dialog, ki bo spremljal in utrjeval te elemente.

Člen 11

Mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu

1. Pogodbenici soglašata, da bosta na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni sodelovali pri preprečevanju terorizma in boju proti njemu v skladu z mednarodno zakonodajo, zadevnimi resolucijami ZN, mednarodnimi standardi o človekovih pravicah ter pravom o beguncih in humanitarnim pravom.

2. V ta namen bosta zlasti sodelovali, da bi utrdili mednarodno soglasje o boju proti terorizmu, vključno s pravno opredelitvijo terorističnih dejanj, ter zlasti s prizadevanjem za dogovor o splošni konvenciji o mednarodnem terorizmu.

3. Pogodbenici v okviru polnega izvajanja Resolucije Varnostnega sveta ZN 1373 (2001) ter drugih ustreznih instrumentov ZN, relevantnih mednarodnih konvencij in instrumentov izmenjujeta informacije o terorističnih organizacijah in skupinah ter njihovih dejavnostih in podpornih mrežah v skladu z mednarodno zakonodajo in zakonodajo pogodbenic.







NASLOV III

SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA

Člen 12

Pravna država

1. Pogodbenici bosta pri medsebojnem sodelovanju na področju svobode, varnosti in pravice posebno pozornost namenili utrjevanju vladavine prava, vključno z neodvisnostjo sodstva, dostopom do pravnega varstva in pravico do poštenega sojenja.

2. Pogodbenici bosta v celoti sodelovali pri učinkovitem delovanju institucij na področjih izvrševanja zakonodaje in pravosodja.

3. Vodilo pri vseh oblikah sodelovanja na področju pravice, svobode in varnosti bo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

Člen 13

Varstvo osebnih podatkov

1. Pogodbenici se dogovorita za sodelovanje, da bi zagotovili visoko raven varstva osebnih podatkov v skladu s pravnimi instrumenti in standardi EU, Sveta Evrope in mednarodnega prava.

2. Za kakršno koli obdelavo osebnih podatkov veljajo določbe iz Priloge I k temu sporazumu. Prenos osebnih podatkov med pogodbenicama se izvede samo v primeru, če je tak prenos treba opraviti, da lahko pristojni organi pogodbenic izvajajo ta sporazum ali druge sporazume, sklenjene med pogodbenicama.

Člen 14

Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen skupnega upravljanja migracijskih tokov med svojimi ozemlji in bosta okrepili obstoječi celovit dialog o vseh vprašanjih, povezanih z migracijo, vključno z zakonito migracijo, mednarodno zaščito, nezakonitimi migracijami, tihotapljenjem ljudi in trgovino z njimi.

2. Sodelovanje bo temeljilo na posebni oceni potreb, ki se izvede s posvetovanjem med pogodbenicama in v skladu z njuno zadevno veljavno zakonodajo. To sodelovanje bo osredotočeno zlasti na:

(a) temeljne vzroke in posledice migracije;

(b) razvoj in izvajanje nacionalnih zakonodaj in praks na področju mednarodne zaščite, da se upoštevajo določbe Ženevske konvencije o položaju beguncev iz leta 1951 ter določbe njenega protokola o položaju beguncev iz leta 1967 in drugih ustreznih mednarodnih instrumentov ter zagotovi spoštovanje načela „nevračanja“;

(c) pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji;

(d) oblikovanje učinkovite in preventivne politike proti nezakonitemu priseljevanju, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanjem, kako se boriti proti mrežam tihotapcev in preprodajalcev ter kako zaščititi žrtve trgovine z ljudmi;

(e) spodbujanje in olajševanje vračanja migrantov z neurejenim statusom; ter

(f) na področju upravljanja mej in varnosti dokumentov na vprašanja organizacije, usposabljanja, dobrih praks in drugih operativnih ukrepov ter krepitve sodelovanja med Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) in Službo za nadzor državne meje Republike Moldavije.

3. Sodelovanje lahko spodbudi tudi krožno migracijo, ki bi lahko prispevala k razvoju.

Člen 15

Pretok oseb

1. Pogodbenici bosta zagotovili popolno izvajanje:

(a) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki je začel veljati 1. januarja 2008; ter

(b) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, kakor je bil spremenjen 27. junija 2012, ki je začel veljati 1. januarja 2008.

2. Pogodbenici si prizadevata za krepitev mobilnosti državljanov in sprejemata postopne ukrepe, ki bodo sčasoma pripomogli k uresničitvi skupnega cilja, in sicer brezvizumskega režima, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost iz akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima.

Člen 16

Preprečevanje in boj proti organiziranemu kriminalu, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim

1. Pogodbenici sodelujeta pri boju proti vsem oblikam kriminalnih in nezakonitih dejavnosti, tako organiziranim kot drugim, vključno s tistimi, ki imajo nadnacionalni značaj, ter pri njihovem preprečevanju, pri čemer so te dejavnosti:

(a) tihotapljenje in trgovina z ljudmi;

(b) tihotapljenje blaga, vključno z osebnim orožjem in prepovedanimi drogami, ter trgovina z njim;

(c) nezakonite ekonomske in finančne dejavnosti, kot so ponarejanje, davčna utaja in goljufije v zvezi z javnimi naročili;

(d) goljufija, kakor je določena v naslovu VI (Finančna pomoč ter določbe o boju proti goljufijam in nadzoru) tega sporazuma, pri projektih, ki jih financirajo mednarodni donatorji;

(e) aktivna in pasivna korupcija v zasebnem in javnem sektorju, vključno z zlorabo funkcije in položaja;

(f) ponarejanje listin in predložitev lažnih izjav; ter

(g) kibernetski kriminal.

2. Pogodbenici krepita dvostransko, regionalno in mednarodno sodelovanje organov kazenskega pregona, vključno s krepitvijo sodelovanja med Evropskim policijskim uradom (Europol) in relevantnimi organi Republike Moldavije. Pogodbenici sta zavezani k učinkovitemu izvajanju relevantnih mednarodnih standardov, zlasti tistih, ki so zapisani v Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu iz leta 2000 in v treh protokolih te konvencije ter v Konvenciji Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003 ter relevantnih instrumentih Sveta Evrope o preprečevanju korupcije in boju proti njej.

Člen 17

Soočanje s prepovedanimi drogami

1. Pogodbenici sodelujeta v mejah svojih pooblastil in pristojnosti, da bi zagotovili uravnotežen in enoten pristop k vprašanjem, ki so povezana z drogami. Namen politik in ukrepov v zvezi z drogami je krepitev struktur za soočanje s prepovedanimi drogami, zmanjševanje njihove ponudbe, trgovine z njimi in povpraševanja po njih, obravnava zdravstvenih in socialnih posledic zlorabe drog in učinkovitejše preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih snovi.

2. Pogodbenici se dogovorita o potrebnih načinih sodelovanja za uresničitev teh ciljev. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, strategijo EU na področju drog (2013–2020), politično deklaracijo o smernicah za zmanjševanje povpraševanja po drogah, ki jo je junija 1998 na dvajsetem zasedanju o drogah sprejela Generalna skupščina Združenih narodov.

Člen 18

Pranje denarja in financiranje terorizma

1. Pogodbenici tesno sodelujeta pri preprečevanju uporabe svojih finančnih in ustreznih nefinančnih sistemov za pranje prihodkov iz kriminalnih dejavnosti ter uporabe navedenih sistemov za financiranje terorizma. To sodelovanje zajema tudi izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj.

2. Sodelovanje na tem področju omogoča izmenjavo ustreznih informacij v okviru zadevnih zakonodaj in sprejetje ustreznih standardov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, primerljivih s tistimi, ki so jih sprejeli ustrezni mednarodni organi, ki delujejo na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja (FATF).

Člen 19

Boj proti terorizmu

Pogodbenici se dogovorita za sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju terorističnih dejanj ob popolnem spoštovanju vladavine prava, mednarodnega prava o človekovih pravicah, prava o beguncih in humanitarnega prava ter v skladu z Globalno strategijo ZN za boj proti terorizmu iz leta 2006 ter zadevnih zakonov in predpisov. Sodelovali bosta zlasti v okviru popolnega izvajanja resolucij Varnostnega sveta ZN 1267 (1999), 1373 (2001), 1540 (2004) in 1904 (2009) ter drugih relevantnih instrumentov ZN in relevantnih mednarodnih konvencij in instrumentov:

(a) z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo;

(b) z izmenjavo stališč o trendih v zvezi s terorizmom in o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, tudi kar zadeva tehnična področja in usposabljanje, ter z izmenjavo izkušenj v zvezi s preprečevanjem terorizma; ter

(c) z izmenjavo dobrih praks na področju varstva človekovih pravic v boju proti terorizmu.

Člen 20

Pravno sodelovanje

1. Pogodbenici se dogovorita, da bosta razvili pravosodno sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede pogajanj, ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, zlasti onvencij Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravnega sodelovanja in sodnih postopkov ter zaščite otrok.

2. Pogodbenici si bosta glede pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah prizadevali okrepiti sodelovanje pri vzajemni pravni pomoči. To bo po potrebi vključevalo dostop do ustreznih mednarodnih instrumentov ZN in Sveta Evrope in izvajanje teh instrumentov ter tesnejše sodelovanje z Eurojustom.







NASLOV IV

GOSPODARSKO SODELOVANJE IN SODELOVANJE V DRUGIH SEKTORJIH







POGLAVJE 1

Reforma javne uprave

Člen 21

Sodelovanje je osredotočeno na razvoj učinkovite in odgovorne javne uprave v Republiki Moldaviji z namenom, da se podpora nameni izvajanju vladavine prava, delovanju državnih ustanov v korist vsega prebivalstva Republike Moldavije, ter nemoten razvoj odnosov med Republiko Moldavijo in njenimi partnerji. Posebna pozornost bo namenjena modernizaciji in razvoju funkcij izvršilne oblasti z namenom, da se državljanom Republike Moldavije zagotovijo kakovostne storitve.

Člen 22

V sodelovanje so zajeta naslednja področja:

(a) institucionalni in funkcionalni razvoj javnih organov, da se poveča učinkovitost njihove dejavnosti in zagotovi učinkovit, participativen in pregleden proces odločanja in strateškega načrtovanja;

(b) modernizacija javnih storitev, vključno z uvedbo in izvajanjem elektronskega upravljanja, da se poveča učinkovitost zagotavljanja storitev državljanom in zmanjšajo stroški poslovanja gospodarskih subjektov;

(c) ustanovitev strokovne javne uprave, ki temelji na načelu upravne odgovornosti in učinkovitega prenosa pooblastil ter poštenega in preglednega zaposlovanja, usposabljanja, ocenjevanja in plačila;

(d) učinkovito in strokovno upravljanje človeških virov ter poklicni razvoj; ter

(e) spodbujanje etičnih vrednot v javni upravi.

Člen 23

Sodelovanje zajema vsa področja javne uprave, vključno z lokalno upravo.







POGLAVJE 2

Gospodarski dialog

Člen 24

1. EU in Republika Moldavija omogočata postopek gospodarske reforme z izboljšanjem razumevanja temeljnih načel njunih gospodarstev. Namen sodelovanja med pogodbenicama je spodbujati gospodarske politike, ki se nanašajo na delujoče tržno gospodarstvo, ter oblikovanje in izvajanje teh gospodarskih politik.

2. Republika Moldavija si prizadeva vzpostaviti delujoče tržno gospodarstvo in postopno približa svoje politike politikam EU v skladu z glavnimi načeli preudarnih makroekonomskih in fiskalnih politik, vključno z neodvisnostjo centralne banke in stabilnostjo cen, zdravimi javnimi financami in vzdržnimi plačilnimi bilancami.

Člen 25

1. V ta namen se pogodbenici dogovorita za sodelovanje na naslednjih področjih:

(a) izmenjava informacij o makroekonomskih politikah ter strukturnih reformah ter o makroekonomskih rezultatih in možnostih ter o strategijah za gospodarski razvoj;

(b) skupna analiza gospodarskih vprašanj v skupnem interesu, vključno z ukrepi gospodarske politike in instrumenti za njihovo izvajanje, kot so metode za ekonomsko napovedovanje ter pripravo strateških političnih dokumentov, da bi se okrepilo oblikovanje politik v Republiki Moldaviji v skladu z načeli in praksami EU; ter

(c) izmenjava strokovnega znanja na makroekonomskem in makrofinančnem področju, vključno z javnimi financami, razvojem in zakonodajo finančnega sektorja, monetarnimi in tečajnimi politikami in okviri, zunanjo finančno pomočjo in ekonomsko statistiko.

2. Sodelovanje bo vključevalo tudi izmenjavo informacij v zvezi z načeli in delovanjem Evropske ekonomske in monetarne unije.

Člen 26

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 3

Pravo družb, računovodstvo in revizija in upravljanje podjetij

Člen 27

1. Ob priznavanju pomembnosti učinkovitega sklopa pravil in praks na področjih prava družb in upravljanja podjetij ter računovodstva in revizije, da se vzpostavi dobro delujoče tržno gospodarstvo in spodbudi trgovina, se pogodbenici dogovorita, da bosta sodelovali pri:

(a) varstvu delničarjev, upnikov in drugih zainteresiranih strani v skladu s pravili EU na tem področju;

(b) uvajanju ustreznih mednarodnih standardov na nacionalni ravni ter postopnem približevanju pravil Republike Moldavije pravilom EU na področju računovodstva in revizije; ter

(c) nadaljnjem razvoju politike upravljanja podjetij v skladu z mednarodnimi standardi ter postopnem približevanju pravil Republike Moldavije pravilom EU in priporočili na tem področju.

2. Relevantna pravila in priporočila EU so navedena v Prilogi II k temu sporazumu.

Člen 28

Pogodbenici si prizadevata za izmenjavo informacij in strokovnega znanja glede obstoječih sistemov in ustreznega novega razvoja na teh področjih. Poleg tega si bosta pogodbenici prizadevali izboljšati izmenjavo informacij med poslovnimi registri držav članic in nacionalnim registrom družb Republike Moldavije.

Člen 29

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 30

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge II k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 4

Zaposlovanje, socialna politika in enake moŽnosti

Člen 31

Pogodbenici bosta okrepili dialog in sodelovanje pri spodbujanju Agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela (v nadaljnjem besedilu: MOD), politiki zaposlovanja, zdravju in varnosti pri delu, socialnem dialogu, socialni zaščiti, socialni vključenosti, enakosti spolov in nediskriminaciji in socialnih pravicah ter tako prispevali k spodbujanju ustvarjanja več in boljših delovnih mest, zmanjševanju revščine, večji socialni koheziji, trajnostnemu razvoju in boljši kakovosti življenja.

Člen 32

Sodelovanje na podlagi izmenjave informacij in dobrih praks lahko obsega izbrana vprašanja z naslednjih področij:

(a) odpravljanje revščine in povečanje socialne kohezije;

(b) politika zaposlovanja za zagotovitev novih in boljših delovnih mest z dostojnimi delovnimi pogoji, tudi za zmanjšanje neformalnega gospodarstva in neprijavljenega dela;

(c) spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovite službe za zaposlovanje za posodobitev trgov dela in prilagoditev potrebam trgov dela;

(d) spodbujanje bolj vključujočih trgov dela in sistemov socialne varnosti, ki vključujejo prikrajšane osebe, vključno z invalidnimi osebami in pripadniki manjšin;

(e) učinkovito upravljanje delovne migracije z namenom krepitve njenega pozitivnega vpliva na razvoj;

(f) enake možnosti z namenom krepitve enakosti spolov in zagotavljanja enakih možnosti za ženske in moške ter boj proti diskriminaciji zaradi katerega koli razloga;

(g) socialna politika, namenjena okrepitvi ravni socialne zaščite, vključno s socialno pomočjo in socialnim zavarovanjem, ter prenova sistemov socialne zaščite z vidika kakovosti, dostopnosti in finančne vzdržnosti;

(h) spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev in spodbujanje socialnega dialoga, vključno s krepitvijo zmogljivosti vseh relevantnih zainteresiranih strani; ter

(i) zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu.

Člen 33

Pogodbenici spodbujata vključenost vseh relevantnih zainteresiranih strani, vključno z organizacijami civilne družbe in zlasti socialnimi partnerji, pri razvoju politik in reformah v Republiki Moldaviji ter v sodelovanju med pogodbenicami v okviru tega sporazuma.

Člen 34

Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja glede zadev zaposlovanja in socialne politike v vseh relevantnih regionalnih, večstranskih in mednarodnih forumih in organizacijah.

Člen 35

Pogodbenici spodbujata družbeno odgovornost podjetij in odgovornost ter spodbujata uporabo odgovornih poslovnih praks, kakršne spodbujajo tudi pobuda ZN za družbeno odgovornost (UN Global Compact) in tristranska deklaracija o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko MOD.

Člen 36

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 37

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge III k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 5

Varstvo potrošnikov

Člen 38

Pogodbenici sodelujeta pri zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in pri doseganju združljivosti med njunimi sistemi za varstvo potrošnikov.

Člen 39

Da bi dosegli te cilje, lahko to sodelovanje po potrebi zajema:

(a) prizadevanje za približanje potrošniške zakonodaje, ki temelji na prednostnih nalogah iz Priloge IV tega sporazuma, ob izogibanju oviram za trgovino, da se potrošnikom zagotovi prava izbira;

(b) spodbujanje izmenjave informacij o sistemih varstva potrošnikov, vključno s potrošniško zakonodajo in njenim uveljavljanjem, varnostjo potrošniških izdelkov, vključno z nadzorom trga, potrošniškimi orodji in sistemi za izmenjavo informacij, izobraževanjem potrošnikov in krepitvijo njihove moči ter pravnimi sredstvi za potrošnike, ter prodajnimi pogodbami in pogodbami za izvajanje storitev med gospodarskimi subjekti in potrošniki;

(c) spodbujanje dejavnosti usposabljanja za upravne uslužbence in druge predstavnike interesov potrošnikov; ter

(d) spodbujanje razvoja neodvisnih potrošniških zvez, vključno z nevladnimi potrošniškimi organizacijami, in navezovanja stikov med predstavniki potrošnikov ter sodelovanje organov z nevladnimi organizacijami na področju varstva potrošnikov.

Člen 40

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge IV k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 6

Statistika

Člen 41

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede statističnih vprašanj, s čimer prispevata k dolgoročnemu cilju zagotavljanja pravočasnih, mednarodno primerljivih in zanesljivih statističnih podatkov. Pričakuje se, da bodo trajnostni, učinkoviti in strokovno neodvisni nacionalni statistični sistemi zagotovili informacije, ki so pomembne za državljane, podjetja in nosilce odločanja v EU in Republiki Moldaviji, saj jim bodo omogočali sprejemanje premišljenih odločitev na tej podlagi. Nacionalni statistični sistem bi moral spoštovati temeljna načela uradne statistike ZN ter upoštevati pravni red EU na področju statistike, vključno s Kodeksom ravnanja evropske statistike, da bi se uskladil z evropskimi merili in standardi.

Člen 42

Nameni sodelovanja so:

(a) nadaljnja okrepitev zmogljivosti nacionalnega statističnega sistema s poudarkom na zdravi pravni podlagi, pripravi ustreznih podatkov in metapodatkov, politiki razširjanja in prijaznosti do uporabnika ob upoštevanju različnih skupin uporabnikov, vključno z javnim in zasebnim sektorjem, akademsko skupnostjo in drugimi uporabniki;

(b) postopna uskladitev statističnega sistema Republike Moldavije z evropskim statističnim sistemom;

(c) prilagoditev zagotavljanja podatkov EU, pri čemer se upošteva uporaba relevantnih mednarodnih in evropskih metodologij, vključno s klasifikacijami;

(d) krepitev strokovne in upravne zmogljivosti osebja nacionalnih statističnih uradov, da se omogoči uporaba statističnih standardov EU in prispeva k razvoju statističnega sistema Republike Moldavije;

(e) izmenjava izkušenj med pogodbenicama glede razvoja statističnega znanja in izkušenj; ter

(f) spodbujanje celostnega obvladovanja kakovosti vseh postopkov priprave statističnih podatkov in njihovega razširjanja.

Člen 43

Pogodbenici sodelujeta v okviru evropskega statističnega sistema, v katerem je Eurostat evropski statistični organ. To sodelovanje se med drugim osredotoči na:

(a) demografske statistike, vključno s popisi in socialno statistiko;

(b) kmetijske statistike, vključno s popisi kmetijstva in okoljsko statistiko;

(c) poslovne statistike, vključno s poslovnimi registri in uporabo upravnih virov za statistične namene;

(d) makroekonomsko statistiko, vključno z nacionalnimi računi, statistiko zunanje trgovine in statistiko tujih neposrednih naložb;

(e) energetsko statistiko, vključno z bilancami;

(f) regionalno statistiko; ter

(g) horizontalne dejavnosti, vključno s statistično klasifikacijo, obvladovanjem kakovosti, usposabljanjem, razširjanjem in uporabo sodobnih informacijskih tehnologij.

Člen 44

Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje ter razvijata svoje sodelovanje, pri čemer upoštevata že pridobljene izkušnje iz reform statističnih sistemov v okviru različnih programov pomoči. Prizadevanja je treba usmeriti k nadaljnjemu usklajevanju s pravnim redom EU na področju statistike, in sicer na podlagi nacionalne strategije za razvoj statističnega sistema Republike Moldavije, ob upoštevanju razvoja evropskega statističnega sistema. Poudarek postopka priprave statističnih podatkov je na nadaljnjem razvoju vzorčnih raziskav in uporabi upravnih evidenc ob upoštevanju potrebe po zmanjšanju obremenitve poročanja. Podatki so relevantni za oblikovanje in spremljanje politik na ključnih področjih družbenega in gospodarskega življenja.

Člen 45

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja. Dejavnosti v okviru evropskega statističnega sistema, vključno z usposabljanjem, bi morale biti v čim večji možni meri odprte za udeležbo Republike Moldavije.

Člen 46

1. Pogodbenici si prizadevata oblikovati program postopnega približevaanja zakonodaje Republike Moldavije pravnemu redu EU na področju statistike in ga redno revidirati.

2. Pravni red EU na področju statistike je določen v letno posodobljeni zbirki statističnih zahtev (Statistical Requirements Compendium), ki jo pogodbenici upoštevata, kakršna je priložena temu sporazumu (Priloga V).







POGLAVJE 7

Upravljanje javnih financ: proračunska politika, notranji nadzor, finančna inšpekcija in zunanja revizija

Člen 47

Sodelovanje na področju, ki ga zajema to poglavje, se bo osredotočalo na izvajanje mednarodnih standardov ter dobro prakso EU na tem področju, navedeno pa bo prispevalo k razvoju sodobnega sistema upravljanja javnih financ v Republiki Moldaviji, ki bo združljiv s temeljnimi načeli preglednosti, odgovornosti, gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti na ravni EU in v svetovnem merilu.

Člen 48

Proračunski in računovodski sistemi

Pogodbenici sodelujeta na področju:

(a) izboljšanja in sistematizacije regulativnih dokumentov o proračunskih in računovodskih sistemih, sistemu državne blagajne in sistemih poročanja ter njihovi uskladitvi na podlagi mednarodnih standardov, tudi ob upoštevanju dobre prakse v javnem sektorju EU;

(b) neprekinjenega razvoja večletnega načrtovanja proračuna in usklajevanja z dobro prakso EU;

(c) preučevanja praks evropskih držav na področju medproračunskih odnosov, da bi se na tem področju uvedle izboljšave v Republiki Moldaviji;

(d) spodbujanja približevanja postopkov javnega naročanja obstoječim praksam v EU; ter

(e) izmenjave informacij, izkušenj in dobre prakse, med drugim z izmenjavo osebja in skupnim usposabljanjem na tem področju.

Člen 49

Notranji nadzor, finančna inšpekcija in zunanja revizija

Pogodbenici sodelujeta tudi na področju:

(a) nadaljnjega izboljšanja sistema notranjega nadzora (vključno s funkcionalno neodvisno funkcijo notranje revizije) za organe na državni in lokalni ravni prek usklajevanja s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi in metodologijami ter dobre prakse EU;

(b) razvoja ustreznega sistema finančne inšpekcije, ki bo dopolnil funkcijo notranje revizije, ne da bi se ta podvajala, ter zagotovil primerni obseg nadzora nad prihodki in odhodki vlade v prehodnem obdobju in po njem;

(c) učinkovitega sodelovanja med akterji na področju upravljanja in nadzora financ, revizije in inšpekcije in akterji na področju proračuna, državne blagajne in računovodstva, da se spodbuja razvoj upravljanja;

(d) krepitve kompetenc centralne enote za usklajevanje notranjega nadzora javnih financ;

(e) izvajanja mednarodno sprejetih standardov zunanje revizije Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij; ter

(f) izmenjave informacij, izkušenj in dobre prakse, med drugim z izmenjavo osebja in skupnim usposabljanjem na tem področju.

Člen 50

Boj proti goljufijam in korupciji

Pogodbenici sodelujeta tudi na področju:

(a) izmenjave informacij, izkušenj in dobrih praks;

(b) izboljšanja metod, namenjenih boju proti goljufijam in korupciji ter njihovemu preprečevanju na področjih, ki jih zajema to poglavje, vključno s sodelovanjem med ustreznimi upravnimi organi; ter

(c) zagotavljanja učinkovitega sodelovanja z relevantnimi institucijami in organi EU v primeru pregledov na kraju samem, inšpekcijskih pregledov in revizij v zvezi z upravljanjem in nadzorom nad sredstvi EU, v skladu z relevantnimi pravili in postopki.

Člen 51

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 8

Obdavčitev

Člen 52

Pogodbenici sodelujeta pri krepitvi dobrega upravljanja na davčnem področju, da bi še izboljšali medsebojne gospodarske odnose, trgovino, naložbe in lojalno konkurenco.

Člen 53

Kar zadeva člen 52 tega sporazuma, pogodbenici priznavata načela dobrega upravljanja na davčnem področju, tj. načela preglednosti, izmenjave informacij in lojalne davčne konkurence, kot jih sprejemajo države članice na ravni EU, in se zavezujeta k njihovemu izvajanju. Pogodbenici bosta zato brez poseganja v pristojnosti EU in držav članic izboljšali mednarodno sodelovanje na davčnem področju, olajšali pobiranje zakonitih davčnih prihodkov in razvili ukrepe za učinkovito izvajanje zgoraj navedenih načel.

Člen 54

Pogodbenici razširita in okrepita sodelovanje za izboljšanje in razvoj davčnega sistema in davčne uprave Republike Moldavije, vključno z okrepitvijo zmožnosti za pobiranje davkov in nadzor nad njimi, pri čemer dajeta poseben poudarek postopkom za vračilo davka na dodano vrednost, da se prepreči kopičenje zaostalih plačil, zagotovi učinkovito pobiranje davkov ter okrepi boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja in izmenjavo izkušenj pri boju proti davčnim goljufijam, zlasti sistemskim davčnim utajam davka na dodano vrednost (t. i. davčnim vrtiljakom).

Člen 55

Pogodbenici razvijeta svoje sodelovanje in uskladita politike na področju ukrepanja in boja proti goljufijam in tihotapljenju trošarinskih izdelkov. V to sodelovanje bo med drugim spadalo čim večje postopno približevanje stopenj trošarine za tobačne izdelke, pri čemer je treba upoštevati omejitve zaradi regionalnih razmer, vključno z dialogom na regionalni ravni in v skladu z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom iz leta 2003. Pogodbenici si za ta namen prizadevata okrepiti sodelovanje z ozirom na regionalne razmere.

Člen 56

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 57

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge VI k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 9

Finančne storitve

Člen 58

Ob priznavanju pomena učinkovitega sklopa pravil in praks na področju finančnih storitev za vzpostavitev dobro delujočega tržnega gospodarstva in vzdrževanje trgovinske izmenjave med pogodbenicama, se pogodbenici dogovorita, da bosta sodelovali na področju finančnih storitev v skladu z naslednjimi cilji:

(a) podpiranje procesa prilagajanja predpisov za finančne storitve potrebam odprtega tržnega gospodarstva;

(b) zagotavljanje učinkovite in primerne zaščite vlagateljev in drugih uporabnikov finančnih storitev;

(c) zagotavljanje stabilnosti in celovitosti finančnega sistema Republike Moldavije v celoti;

(d) spodbujanje sodelovanja med različnimi akterji finančnega sistema, vključno z regulatorji in nadzorniki; ter

(e) zagotavljanje neodvisnega in učinkovitega nadzora.

Člen 59

1. Pogodbenici spodbujata sodelovanje med relevantnimi regulativnimi in nadzornimi organi, vključno z izmenjavo informacij, strokovnega znanja o finančnih trgih in drugih podobnih ukrepih.

2. Posebna pozornost se nameni razvoju upravnih zmogljivosti takih organov, tudi z izmenjavami osebja in skupnim usposabljanjem.

Člen 60

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 61

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXVIII-A k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 10

Industrijska in podjetniška politika

Člen 62

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede industrijske in podjetniške politike, s čimer izboljšujeta poslovno okolje za vse gospodarske subjekte, pri čemer dajeta poseben poudarek malim in srednjim podjetjem. Z okrepljenim sodelovanjem naj bi se izboljšal upravni in regulativni okvir za podjetja EU in podjetja Republike Moldavije, ki poslujejo v EU in Republiki Moldaviji, temeljil pa naj bi na politiki EU za mala in srednja podjetja in industrijski politiki EU, pri čemer bi se upoštevali mednarodno priznana načela in prakse na tem področju.

Člen 63

V ta namen pogodbenici sodelujeta, da bi:

(a) izvedli strategije za razvoj malih in srednjih podjetij, ki temeljijo na načelih pobude „Small Business Act for Europe“, ter spremljali proces izvajanja prek rednega poročanja in dialoga. To sodelovanje bo vključevalo tudi poudarek na mikro podjetjih, ki so izredno pomembna za gospodarstvi EU in Republike Moldavije;

(b) oblikovali boljše okvirne pogoje, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks, ter tako prispevali k izboljšanju konkurenčnosti. To sodelovanje bo vključevalo upravljanje strukturnih sprememb (prestrukturiranje), razvoj javno-zasebnih partnerstev ter okoljska in energetska vprašanja, kot sta energetska učinkovitost in čistejša proizvodnja;

(c) poenostavili in racionalizirali predpise in regulativne prakse s posebnim poudarkom na izmenjavi dobrih praks glede normativnih tehnik, vključno z načeli EU;

(d) spodbudili razvoj inovacijske politike, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks glede komercializacije raziskav in razvoja (vključno s podpornimi instrumenti za podjetja v začetni fazi poslovanja na podlagi tehnologije), razvoja grozdov in dostopa do financiranja;

(e) spodbudili pogostejše stike med podjetji EU in podjetji Republike Moldavije ter med temi podjetji ter organi EU in Republike Moldavije;

(f) podprli uvedbo dejavnosti za spodbuditev izvoza v Republiko Moldavijo; ter

(g) olajšali modernizacijo in prestrukturiranje industrije Republike Moldavije v nekaterih sektorjih.

Člen 64

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja. Pri tem bodo sodelovali tudi predstavniki podjetij EU in Republike Moldavije.







POGLAVJE 11

Rudarstvo in surovine

Člen 65

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje na področju rudarstva in trgovine s surovinami, da bi spodbudili vzajemno razumevanje, izboljšanje poslovnega okolja, izmenjavo informacij in sodelovanje glede neenergetskih vprašanj, povezanih zlasti z rudarjenjem kovinskih rud in industrijskih mineralov.

Člen 66

V ta namen se pogodbenici dogovorita za sodelovanje na naslednjih področjih:

(a) izmenjava informacij med pogodbenicama o razvoju v njunih sektorjih rudarstva in surovin;

(b) izmenjava informacij o zadevah, povezanih s trgovino s surovinami, z namenom spodbujanja dvostranskih izmenjav;

(c) izmenjava informacij in dobrih praks v povezavi s trajnostnim razvojem vidikov rudarstva; ter

(d) izmenjava informacij in dobrih praks v povezavi z usposabljanjem, spretnostmi in varnostjo v rudarstvu.







POGLAVJE 12

Kmetijstvo in razvoj podeŽelja

Člen 67

Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja, zlasti s postopnim približevanjem politik in zakonodaje.

Člen 68

Sodelovanje med pogodbenicama na področju kmetijstva in razvoja podeželja med drugim zajema naslednja področja:

(a) omogočanje vzajemnega razumevanja politik razvoja kmetijstva in podeželja;

(b) krepitev upravnih zmogljivosti na centralni in lokalni ravni za načrtovanje, ocenjevanje in izvajanje politik v skladu s predpisi in dobrimi praksami EU;

(c) spodbujanje modernizacije in trajnosti kmetijske proizvodnje;

(d) izmenjava znanj in dobrih praks glede politik razvoja podeželja, da se spodbudi gospodarska blaginja podeželskih skupnosti;

(e) izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja ter učinkovitosti in preglednosti na trgih;

(f) spodbujanje politik kakovosti in njihovih nadzornih mehanizmov, zlasti z geografskimi označbami in ekološkim kmetijstvom;

(g) razširjanje znanja in spodbujanje izvajanja svetovalnih storitev pri kmetijskih proizvajalcih; ter

(h) spodbujanje uskladitve vprašanj, obravnavanih v okviru mednarodnih organizacij, katerih članici sta obe pogodbenici.

Člen 69

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 70

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge VII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 13

Ribiška in pomorska politika







Oddelek 1

Ribiška politika

Člen 71

Pogodbenici razvijata in krepita svoje sodelovanje o vprašanjih, ki zajemajo ribištvo in gospodarjenje z morjem, pri čemer razvijata tesnejše dvostransko in večstransko sodelovanje v sektorju ribištva. Pogodbenici prav tako spodbujata integriran pristop k vprašanjem ribištva in trajnostni razvoj ribištva.

Člen 72

Pogodbenici sprejemata skupne ukrepe, si izmenjujeta informacije ter druga drugo podpirata, da bi spodbujali:

(a) dobro upravljanje in dobre prakse v upravljanju ribolova, da bi se zagotovila ohranjanje in upravljanje ribjih staležev na trajnosten način in na osnovi ekosistemskega pristopa;

(b) odgovoren ribolov in upravljanje ribištva, ki je skladno z načeli trajnostnega razvoja, da se ohrani zdravje ribjih staležev in ekosistemov; ter

(c) sodelovanje v okviru ustreznih regionalnih organizacij, ki so odgovorne za upravljanje in ohranjanje živih vodnih virov.

Člen 73

Pogodbenici podpirata pobude, kot sta medsebojna izmenjava izkušenj in zagotavljanje podpore, namenjene zagotovitvi izvajanja trajnostne ribiške politike, vključno z:

(a) upravljanjem virov ribištva in ribogojstva;

(b) inšpekcijami in nadzorom ribolovnih dejavnosti ter razvojem ustreznih upravnih in pravosodnih struktur, ki bodo omogočale uporabo primernih ukrepov;

(c) zbiranjem podatkov o ulovu, iztovarjanju ter bioloških in gospodarskih podatkov;

(d) izboljšanjem učinkovitosti trgov, zlasti s spodbujanjem organizacij proizvajalcev, zagotavljanjem informacij potrošnikom in z uporabo standardov trženja in sledljivosti; ter

(e) oblikovanjem strukturne politike za ribiški sektor s posebnim poudarkom na trajnostnem razvoju ribiških območij, ki so opredeljena kot območja z jezersko obalo ali kot območja, ki vključujejo ribnike ali rečni izliv, in z znatnim deležem zaposlenosti v ribiškem sektorju.







Oddelek 2

Pomorska politika

Člen 74

Ob upoštevanju sodelovanja pri politikah na področju ribištva, prevoza, okolja in drugih politikah o morju pogodbenici po potrebi razvijata tudi sodelovanje in vzajemno podporo v zvezi s pomorskimi vprašanji, zlasti tako, da na relevantnih mednarodnih pomorskih forumih dejavno podpirata integriran pristop k pomorskim zadevam in dobremu upravljanju v črnomorski regiji.

Člen 75

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 14

Sodelovanje na področju energetike

Člen 76

Pogodbenici soglašata, da bosta nadaljevali trenutno sodelovanje na področju energetike, ki temelji na načelih partnerstva, vzajemnega interes, preglednosti in predvidljivosti. Cilji tega sodelovanja pa bi morali biti energetska učinkovitost, integracija trga in regulativno zbliževanje v energetskem sektorju, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi konkurenčnosti in dostopa do varne, okoljsko trajnostne in cenovno dostopne energije, tudi v okviru določb Pogodbe o energetski skupnosti.

Člen 77

V sodelovanje bodo med drugim zajeta naslednja področja in cilji:

(a) energetske strategije in politike;

(b) razvoj konkurenčnih, preglednih in nediskriminatornih energetskih trgov v skladu s standardi EU, vključno z obveznostmi iz Pogodbe o energetski skupnosti, prek zakonodajnih reform in udeležbe v regionalnem sodelovanju na področju energetike;

(c) razvoj privlačnega in stabilnega naložbenega okolja z ureditvijo institucionalnih, pravnih, fiskalnih in drugih pogojev;

(d) energetska infrastruktura, vključno s projekti v skupnem interesu, da se zagotovi diverzifikacija virov energije, dobaviteljev ter transportnih poti na gospodaren in okolju prijazen način, med drugim s spodbujanjem naložb, financiranih s posojili in nepovratnimi sredstvi;

(e) povečanje in okrepitev dolgoročne stabilnosti in zanesljivosti oskrbe in trgovine z energijo, njenega tranzita in prevoza v obojestransko korist in brez diskriminacije v skladu z mednarodnimi pravili in pravili EU;

(f) spodbujanje energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo, med drugim prek energetske učinkovitosti stavb ter razvoja in podpore obnovljivi energiji na gospodaren in okolju prijazen način;

(g) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s pomočjo projektov energetske učinkovitosti in pridobivanja energije iz obnovljivih virov;

(h) znanstveno in tehnično sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij za proizvodnjo in transport energije ter njeno dobavo in končno rabo s posebnim poudarkom na energetsko učinkovitih in okolju prijaznih tehnologijah; ter

(i) sodelovanje, za katerega si je mogoče prizadevati na področju jedrske varnosti, zaščite in varstva pred sevanjem v skladu z načeli in standardi Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) ter relevantnih mednarodnih pogodb in konvencij, sklenjenih v okviru MAAE, ter po potrebi v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Člen 78

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 79

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge VIII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 15

Prevoz

Člen 80

Pogodbenici:

(a) širita in krepita sodelovanje na področju prevoza, da bi prispevali k razvoju trajnostnih prevoznih sistemov;

(b) spodbujata učinkovite, varne in zanesljive prevoze, pa tudi intermodalnost in interoperabilnost prometnih sistemov; ter

(c) si prizadevata za krepitev glavnih prevoznih povezav med ozemljema.

Člen 81

V sodelovanje bodo med drugim zajeta naslednja področja:

(a) razvoj trajnostne nacionalne prevozne politike, ki bo zajemala vse vrste prevoza, zlasti da se zagotovijo učinkoviti, varni in zanesljivi prevozni sistemi in se spodbudi vključevanje teh vidikov s področja prevoza na druga področja;

(b) razvoj sektorskih strategij ob upoštevanju nacionalnih prometnih politik (vključno s pravnimi zahtevami za posodobitev tehnične opreme in prevoznih voznih parkov za izpolnitev najvišjih mednarodnih standardov) na področju cestnega, železniškega, letalskega prometa, prometa po notranjih vodah in intermodalnosti, vključno s časovnimi razporedi in mejniki za izvajanje, upravnimi odgovornostmi in načrti financiranja;

(c) izboljšanje infrastrukturne politike, da se bolje opredelijo in ovrednotijo infrastrukturni projekti za različne vrste prevoza,

(d) razvoj strategij financiranja, ki se osredotočajo na vzdrževanje, omejitve zmogljivosti in manjkajoče povezovalne infrastrukture, ter aktiviranje in spodbujanje sodelovanja zasebnega sektorja pri projektih na področju prevoza;

(e) pristop k relevantnim mednarodnim organizacijam in sporazumom na področju prevoza, vključno s postopki za zagotavljanje doslednega izvajanja in učinkovitega uveljavljanja mednarodnih sporazumov in konvencij o prevozu;

(f) znanstveno in tehnično sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij v prevozu, kot so inteligentni prevozni sistemi; ter

(g) spodbujanje uporabe inteligentnih prometnih sistemov in informacijske tehnologije pri upravljanju in delovanju vseh vrst prevoza ter podpora intermodalnosti in sodelovanje pri uporabi vesoljskih sistemov in komercialnih aplikacij, ki lajšajo prevoz.

Člen 82

1. Namen sodelovanja je tudi izboljšati pretok potnikov in blaga ter povečati pretočnost prevoznih tokov med Republiko Moldavijo, EU in tretjimi državami v regiji, in sicer z odstranitvijo upravnih, tehničnih in drugih ovir, izboljšanjem prevoznih omrežij in posodobitvijo infrastrukture, zlasti na glavni osi med pogodbenicama. To sodelovanje vključuje ukrepe za lažji prehod meja.

2. Sodelovanje zajema izmenjavo informacij in skupne dejavnosti:

(a) na regionalni ravni, zlasti ob upoštevanju in z vključitvijo napredka, doseženega v okviru raznih sporazumov o regionalnem prometnem sodelovanju, kot so Prometni koridor Evropa-Kavkaz-Azija (TRACECA), sodelovanje na področju prometa v okviru vzhodnega partnerstva in druge pobude na področju prometa; ter

(b) na mednarodni ravni, vključno z ozirom na mednarodne prometne organizacije ter mednarodne sporazume in konvencije, ki sta jih pogodbenici ratificirali, in v okviru različnih prometnih agencij EU.

Člen 83

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 84

Pogodbenici bosta sodelovali pri izboljšanju prometnih povezav v skladu z določbami iz Priloge IX k temu sporazumu.

Člen 85

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge X in Priloge XXVIII-D k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 16

Okolje

Člen 86

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede okoljskih vprašanj, s čimer prispevata k dolgoročnemu cilju trajnostnega razvoja in bolj zelenega gospodarstva. Po pričakovanjih naj bi imelo okrepljeno varstvo okolja koristi za državljane in podjetja v EU in Republiki Moldaviji, med drugim bi se izboljšalo javno zdravje, ohranjali naravni viri, povečala gospodarska in okoljska učinkovitost ter zagotovilo vključevanje okolja v druga področja politik, uporaba sodobnih čistejših tehnologij pa bi prispevala k bolj trajnostnim načinom proizvodnje. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter ob upoštevanju medsebojne odvisnosti med pogodbenicama na področju varstva okolja in s tem povezanimi večstranskimi sporazumi.

Člen 87

Sodelovanje je namenjeno ohranjanju in varstvu okolja, izboljšanju in obnavljanju njegove kakovosti, varovanju zdravja ljudi, trajnostni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalne ali globalne okoljske problematike, tudi na področjih:

(a) okoljskega upravljanja in horizontalnih vprašanj, vključno z oceno vpliva na okolje in strateško presojo vplivov na okolje, izobraževanjem in usposabljanjem, okoljsko odgovornostjo, bojem proti okoljskemu kriminalu, čezmejnemu sodelovanju, dostopom do okoljskih informacij, postopki sprejemanja odločitev ter učinkovitimi upravnimi in sodnimi postopki pregleda;

(b) kakovosti zraka;

(c) kakovosti vode in gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z obvladovanjem poplavne ogroženosti, pomanjkanjem vode in sušo;

(d) ravnanja z odpadki in gospodarjenja z viri ter pošiljk odpadkov;

(e) varstva narave, vključno z ohranjanjem in zaščito biološke in krajinske raznovrstnosti;

(f) industrijskega onesnaževanja in industrijskih nesreč;

(g) kemikalij;

(h) obremenitve s hrupom;

(i) varstva tal;

(j) mestnega in podeželskega okolja;

(k) okoljskih dajatev in davkov;

(l) spremljanja in sistemov okoljskih informacij;

(m) nadzora in izvrševanja; ter

(n) ekoinovacij, vključno z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami.

Člen 88

Pogodbenici med drugim:

(a) izmenjujeta informacije ter strokovno znanje in izkušnje;

(b) izvajata skupne raziskovalne dejavnosti in si izmenjujeta informacije o čistejših tehnologijah;

(c) načrtujeta obravnavo industrijskih nesreč in nevarnosti takih nesreč;

(d) izvajata skupne dejavnosti na regionalni in mednarodni ravni, tudi kar zadeva večstranske okoljske sporazume, ki sta jih ratificirali, in po potrebi skupne dejavnosti v okviru relevantnih agencij.

Pogodbenici namenjata posebno pozornost čezmejnim vprašanjem in regionalnemu sodelovanju.

Člen 89

V sodelovanje so med drugim zajeti naslednji cilji:

(a) razvoj celovite okoljske strategije, v katero bodo vključene načrtovane institucionalne reforme (s časovnimi razporedi) za zagotovitev izvajanja in uveljavljanja okoljske zakonodaje; delitev pristojnosti za upravljanje okolja na nacionalni, regionalni in občinski ravni; postopki odločanja in izvajanje odločitev; postopki spodbujanja vključevanja okoljskih vprašanj v druga področja; spodbujanje ukrepov za zeleno gospodarstvo in ekoinovacij, opredelitev potrebnih človeških in finančnih virov ter preglednega mehanizma; ter

(b) razvoj sektorskih strategij za kakovost zraka; kakovost vode in gospodarjenje z viri; ravnanje z odpadki in gospodarjenje z viri; biološka raznovrstnost in varovanje narave; industrijsko onesnaževanje in industrijske nesreče ter kemikalije, obremenitev s hrupom, varstvo tal, mestno in podeželsko okolje, ekoinovacije, vključno z jasno opredeljenimi časovnimi razporedi in mejniki za izvajanje, upravnimi odgovornostmi in strategijami financiranja za naložbe v infrastrukturo in tehnologijo.

Člen 90

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 91

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XI k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 17

Podnebni ukrepi

Člen 92

Pogodbenici bosta razvijali in krepili svoje sodelovanje pri boju proti podnebnim spremembam. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter ob upoštevanju medsebojne odvisnosti med dvostranskimi in večstranskimi zavezami na tem področju.

Člen 93

S sodelovanjem se spodbujajo ukrepi na domači, regionalni in mednarodni ravni, tudi na naslednjih področjih:

(a) blažitev podnebnih sprememb;

(b) prilagajanje podnebnim spremembam;

(c) trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida;

(d) raziskave, razvoj, predstavitev, uporaba in razširjanje varnih in trajnostnih nizkoogljičnih in prilagoditvenih tehnologij;

(e) vključitev podnebnih vprašanj v sektorske politike; ter

(f) ozaveščanje, izobraževanje in usposabljanje.

Člen 94

Pogodbenici med drugim:

(a) izmenjujeta informacije ter strokovno znanje in izkušnje;

(b) izvajata skupne raziskovalne dejavnosti in si izmenjujeta informacije o čistejših tehnologijah;

(c) izvajata skupne dejavnosti na regionalni in mednarodni ravni, tudi kar zadeva večstranske okoljske sporazume, ki sta jih ratificirali, in po potrebi skupne dejavnosti v okviru relevantnih agencij.

Pogodbenici namenjata posebno pozornost čezmejnim vprašanjem in regionalnemu sodelovanju.

Člen 95

V sodelovanje bosta med drugim zajeta razvoj in izvajanje:

(a) celovite podnebne strategije in akcijskega načrta za dolgoročno ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje;

(b) ocen ogroženosti in prilagajanja;

(c) nacionalne strategije za prilagajanje podnebnim spremembam;

(d) nizkoogljične razvojne strategije;

(e) dolgoročnih ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

(f) ukrepov za pripravo na trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida;

(g) ukrepov za spodbujanje prenosa tehnologije na podlagi ocene tehnoloških potreb;

(h) ukrepov za vključitev podnebnih vprašanj v sektorske politike; ter

(i) ukrepov v povezavi s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč.

Člen 96

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 97

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 18

Informacijska družba

Člen 98

Pogodbenici krepita sodelovanje glede razvoja informacijske družbe v korist državljanov in podjetij, in sicer prek široke razpoložljivosti informacijske in komunikacijske tehnologije ter prek boljše kakovosti storitev po dostopnih cenah. Namen tega sodelovanja bi morali biti lažji dostop do trgov elektronskih komunikacij, spodbujanje konkurence in naložbe v sektor ter spodbujanje razvoja spletnih javnih storitev.

Člen 99

V sodelovanje so lahko zajeta naslednja področja:

(a) izmenjava informacij in dobrih praks pri izvajanju nacionalnih strategij za informacijsko družbo, med drugim vključno s pobudami, ki so namenjene spodbujanju širokopasovnega dostopa, izboljšanju varnosti omrežja in razvoju spletnih javnih storitev;

(b) izmenjava informacij, dobrih praks in izkušenj za spodbujanje razvoja celovitega regulativnega okvira za elektronske komunikacije, zlasti okrepitev upravne zmogljivosti nacionalne uprave ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, pa tudi neodvisnega regulativnega organa za spodbujanje boljše rabe virov spektra in interoperabilnosti omrežij v Republiki Moldaviji ter med Republiko Moldavijo in EU;

(c) spodbujanje uporabe orodij IKT za boljše upravljanje, e-učenje in raziskave, javno zdravstveno varstvo, digitalizacijo kulturne dediščine, razvoj digitalnih-vsebin in elektronskega poslovanja; ter

(d) krepitev ravni varstva osebnih podatkov ter varstvo zasebnosti na področju elektronskih komunikacij.

Člen 100

Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje med regulativnimi organi EU in nacionalnimi regulativnimi organi Republike Moldavije na področju elektronskih komunikacij. Pogodbenici bosta prav tako upoštevali sodelovanje na drugih relevantnih področjih, tudi v okviru regionalnih pobud.

Člen 101

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 102

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXVIII-B k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 19

Turizem

Člen 103

Pogodbenici sodelujeta na področju turizma, da bi pospešili razvoj konkurenčne in trajnostne turistične panoge kot vira gospodarske rasti in krepitve moči, zaposlovanja in deviznega poslovanja.

Člen 104

Sodelovanje na dvostranski, regionalni in evropski ravni bi temeljilo na naslednjih načelih:

(a) spoštovanju integritete in interesov lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju;

(b) pomenu kulturne dediščine; ter

(c) pozitivnih interakcijah med turizmom in ohranjanjem okolja.

Člen 105

Sodelovanje se osredotoči na naslednje teme:

(a) izmenjavo informacij, dobrih praks, izkušenj ter prenos strokovnega znanja in izkušenj, vključno z inovativnimi tehnologijami;

(b) vzpostavitev strateškega partnerstva med interesi javnosti, zasebnikov in skupnosti, da se zagotovi trajnostni razvoj turizma;

(c) spodbujanje in razvoj turističnih produktov in trgov, infrastrukture, človeških virov ter institucionalnih struktur pa tudi opredelitve in odprave ovir za potovalne storitve;

(d) razvoj in izvajanje učinkovitih politik in strategij, vključno s primernimi pravnimi, upravnimi in finančnimi vidiki;

(e) turistično usposabljanje in izgradnjo zmogljivosti za izboljšanje standardov storitev; ter

(f) razvoj in spodbujanje turizma, ki temelji na skupnosti.

Člen 106

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 20

Regionalni razvoj, čezmejno in medregionalno sodelovanje

Člen 107

1. Pogodbenici spodbujata vzajemno razumevanje in dvostransko sodelovanje na področju regionalne politike, vključno z metodami oblikovanja in izvajanja regionalnih politik, upravljanjem na več ravneh in partnerstvom, s posebnim poudarkom na razvoju zapostavljenih območij in teritorialnem sodelovanju, da bi vzpostavili komunikacijske kanale ter okrepili izmenjavo informacij in izkušenj med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, socialno-ekonomskimi akterji in civilno družbo.

2. Zlasti pogodbenici sodelujeta z namenom usklajevanja prakse Republike Moldavije z naslednjimi načeli:

(a) decentralizacijo postopkov odločanja, pri čemer se ti prenesejo s centralne ravni na raven regionalnih skupnosti;

(b) utrditev partnerstva med vsemi stranmi, udeleženimi v regionalnem razvoju; ter

(c) sofinanciranje prek finančnega prispevka pogodbenic, udeleženih v izvajanju programov in projektov regionalnega razvoja.

Člen 108

1. Pogodbenici podpirata in krepita vključenost lokalnih in regionalnih organov v čezmejnem in medregionalnem sodelovanju ter s tem povezanih strukturah upravljanja, krepita sodelovanje z vzpostavitvijo ugodnega zakonodajnega okvira, ohranjata in razvijata ukrepe za izgradnjo zmogljivosti ter spodbujata krepitev čezmejnih in regionalnih gospodarskih in poslovnih omrežij.

2. Pogodbenici sodelujeta, da bi konsolidirali institucionalne in operativne zmogljivosti nacionalnih in regionalnih institucij na področju regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora, med drugim z:

(a) izboljšanjem mehanizma vertikalnih in horizontalnih interakcij osrednjih in lokalnih javnih organov v procesu priprave in izvajanja regionalnih politik;

(b) razvojem zmogljivosti lokalnih javnih organov za spodbujanje čezmejnega sodelovanja v skladu s predpisi in praksami EU; ter

(c) izmenjavo znanja, informacij in dobrih praks na področju politik regionalnega razvoja za spodbujanje gospodarske blaginje za lokalne skupnosti in enoten razvoj regij.

Člen 109

1. Pogodbenici krepita in spodbujata razvoj čezmejnih in regionalnih elementov, med drugim prometa, energetike, komunikacijskih omrežij, kulture, izobraževanja, turizma, zdravstva in drugih področij, ki jih zajema ta sporazum ter ki vplivajo na čezmejno in medregionalno sodelovanje.

2. Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje med svojimi regijami v obliki mednarodnih in čezmejnih programov, pri čemer bosta spodbujali sodelovanje regij Republike Moldavije v evropskih regionalnih strukturah in organizacijah ter spodbujali njihov gospodarski in institucionalni razvoj z izvajanjem projektov skupnega interesa.

Te dejavnosti bodo potekale v okviru:

(a) nadaljnjega ozemeljskega sodelovanja z evropskimi regijami, tudi z mednarodnimi in čezmejnimi programi sodelovanja;

(b) sodelovanja znotraj vzhodnega partnerstva, pri čemer bodo organi EU vključevali Odbor regij ter sodelovanje različnih evropskih regionalnih projektov in pobud; ter

(c) med drugim sodelovanja z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Evropskim združenjem agencij za razvoj (EURADA) in Evropskim omrežjem za spremljanje prostorskega razvoja (ESPON).

Člen 110

1. Pogodbenici okrepita in izboljšata usklajevanje in sodelovanje med državami in regijami v okviru strategije EU za podonavsko regijo, pri čemer se med drugim osredotočita na izboljšanje povezovanja na področju prometa in energetike, okolje, gospodarski in socialni razvoj ter varnost, ki bodo prispevali k hitrejšemu cestnemu in železniškemu prometu, cenejši in varnejši energiji, kakovostnejšemu okolju s čistejšo vodo, varovanju biotske raznolikosti in učinkovitejšemu čezmejnemu preprečevanju poplav.

2. Pogodbenici povečata čezmejno sodelovanje z namenom ponovne vzpostavitve plovbe po reki Prut, to pa bo pripomoglo k preprečevanju poplav vzdolž povodja, izboljšanju kakovosti vode in namakanja v kmetijstvu, okrepilo gospodarske dejavnosti, spodbudilo turizem in kulturne dejavnosti ter prispevalo k izgradnji zmogljivosti.

Člen 111

Pogodbenici olajšata pretok državljanov EU in Republike Moldavije, ki morajo zaradi premostitve krajših razdalj pogosto prečkati mejo.

Člen 112

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 21

Javno zdravje

Člen 113

Pogodbenici se strinjata, da bosta razvijali sodelovanje na področju javnega zdravja, da bi izboljšali varnost javnega zdravja in zaščitili zdravje ljudi, kar je predpogoj za trajnostni razvoj in gospodarsko rast.

Člen 114

V sodelovanje so zlasti zajeta naslednja področja:

(a) krepitev sistema javnega zdravstva v Republiki Moldaviji, zlasti prek izvajanja reforme zdravstvenega sektorja, zagotavljanje kakovostnega osnovnega zdravstvenega varstva ter izboljšanje upravljanja zdravja in financiranja zdravstva;

(b) epidemiološki nadzor in nadzor nad nalezljivimi boleznimi, na primer HIV/aids, virusnim hepatitisom, tuberkulozo ter boljša pripravljenost na grožnje javnemu zdravju in nujne primere;

(c) preprečevanje in obvladovanje nenalezljivih bolezni, predvsem z izmenjavo informacij in dobrih praks, spodbujanje zdravega načina življenja ter reševanje pomembnejših dejavnikov zdravja, kot sta prehrana in odvisnost od alkohola, drog in tobaka;

(d) kakovost in varnost snovi človeškega izvora;

(e) zdravstvene informacije in znanje; ter

(f) popolno in pravočasno izvajanje mednarodnih zdravstvenih sporazumov, zlasti Mednarodnega zdravstvenega pravilnika in Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom iz leta 2003.

Člen 115

Sodelovanje omogoča:

(a) postopno vključevanje Republike Moldavije v mreže EU, povezane z zdravjem; ter

(b) postopno krepitev interakcije med Republiko Moldavijo in Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni.

Člen 116

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XIII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 22

Civilna zaščita

Člen 117

Pogodbenici bosta razvijali in krepili svoje sodelovanje na področju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. Sodelovanje poteka ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter ob upoštevanju medsebojne odvisnosti med pogodbenicama ter večstranskih dejavnosti na področju civilne zaščite.

Člen 118

Namen sodelovanja je izboljšanje preprečevanja naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenosti in odziva nanje.

Člen 119

Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje ter izvajata skupne dejavnosti na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni. Sodelovanje na tem področju vključuje izvajanje posebnih sporazumov in upravnih ureditev na tem področju, ki sta jih pogodbenici sklenili v skladu s posameznimi pristojnostmi in pooblastili EU in njenih držav članic ter v skladu s pravnimi postopki vsake od pogodbenic.

Člen 120

V sodelovanje so med drugim zajeti naslednji cilji:

(a) omogočanje medsebojne pomoči v izrednih razmerah;

(b) neprekinjeno izmenjevanje zgodnjih opozoril in aktualnih informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU ali Republiko Moldavijo, vključno s prošnjami za pomoč in ponujeno pomočjo;

(c) ocenjevanje okoljskega vpliva nesreč;

(d) povabilo strokovnjakov na posamezne tehnične delavnice in simpozije o vprašanjih civilne zaščite;

(e) povabilo opazovalcev glede na posamezen primer na posamezne vaje in usposabljanja, ki jih organizirata EU in/ali Republika Moldavija; ter

(f) krepitev sodelovanja glede najbolj učinkovite uporabe razpoložljivih zmogljivosti civilne zaščite.

Člen 121

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 23

Sodelovanje pri izobraževanju, usposabljanju, večjezičnosti, mladih in športu

Člen 122

Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju vseživljenjskega učenja, sodelovanja in preglednosti na vseh stopnjah izobraževanja in usposabljanja s posebnim poudarkom na višjem izobraževanju.

Člen 123

To sodelovanje se med drugim osredotoči na naslednja področja:

(a) spodbujanje vseživljenjskega učenja, ki je ključnega pomena za rast in ustvarjanje delovnih mest in državljanom omogoča, da v polni meri sodelujejo v družbi;

(b) prenovo sistemov izobraževanja in usposabljanja ter krepitev kakovosti, relevantnosti in dostopa;

(c) spodbujanje približevanja na področju visokošolskega izobraževanja, ki izhaja iz bolonjskega procesa in programa EU za posodobitev visokega šolstva;

(d) okrepitev mednarodnega sodelovanja visokošolskih ustanov in sodelovanje v programih EU za sodelovanje, povečanje mobilnosti študentov in učiteljev;

(e) oblikovanje nacionalnega okvira kvalifikacij, da se izboljša preglednost in priznavanje kvalifikacij in kompetenc; ter

(f) spodbujanje ciljev iz københavnskega procesa o okrepljenem evropskem sodelovanju pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

Člen 124

Pogodbenici spodbujata sodelovanje in izmenjave na področjih skupnega interesa, kot sta jezikovna raznolikost in vseživljenjsko učenje jezikov, prek izmenjave informacij in dobrih praks.

Člen 125

Pogodbenici se dogovorita za sodelovanje v zvezi z mladimi, da bi:

(a) okrepili sodelovanje in izmenjave na področju mladinske politike in neformalnega izobraževanja za mlade in mladinske delavce;

(b) olajšali aktivno udeležbo vseh mladih ljudi v družbi;

(c) podpirali mobilnost mladih in mladinskih delavcev kot sredstvo za spodbujanje medkulturnega dialoga in pridobitev znanja, spretnosti in kompetenc izven sistema formalnega izobraževanja, tudi s prostovoljstvom; ter

(d) spodbujali sodelovanje med mladinskimi organizacijami z namenom podpore civilni družbi.

Člen 126

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju športa in telesne dejavnosti z izmenjavo informacij in dobrih praks za spodbujanje zdravega načina življenja ter družbene in izobraževalne vrednosti športa in dobrega upravljanja v športu prek društev EU in Republike Moldavije.







POGLAVJE 24

Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti

Člen 127

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na vseh področjih civilnih znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti na podlagi obojestranske koristi ter pod pogojem, da se zagotovi ustrezno in učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine.

Člen 128

Sodelovanje na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti bo obsegalo:

(a) dialog o politiki ter izmenjavo znanstvenih in tehnoloških informacij;

(b) omogočanje ustreznega dostopa do zadevnih programov pogodbenic;

(c) povečanje raziskovalnih zmogljivosti in sodelovanje raziskovalnih institucij Republike Moldavije v okvirnem programu EU za raziskave;

(d) spodbujanje skupnih raziskovalnih projektov na vseh področjih raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti;

(e) usposabljanje in programe mobilnosti za znanstvenike, raziskovalce in drugo osebje v raziskovalni dejavnosti, ki sodeluje pri raziskavah in tehnološkem razvoju ter predstavitvenih dejavnostih na obeh straneh;

(f) spodbujanje, v okviru veljavne zakonodaje, prostega gibanja raziskovalcev, ki sodelujejo v dejavnostih iz tega sporazuma, ter čezmejnega pretoka blaga, namenjenega za uporabo pri teh dejavnostih; ter

(g) druge oblike sodelovanja na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti (tudi prek regionalnih pristopov in pobud) na podlagi medsebojnega dogovora pogodbenic.

Člen 129

Pri dejavnostih sodelovanja s področja raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti je treba iskati sinergije z dejavnostmi, ki jih financira Center za znanost in tehnologijo, ter z drugimi dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru finančnega sodelovanja med EU in Republiko Moldavijo.







POGLAVJE 25

Sodelovanje na področju kulture, avdiovizualne politike in medijev

Člen 130

Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje na področju kulture v skladu z načeli konvencije Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (v nadaljnjem besedilu: Unesco) o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005. Pogodbenici si bosta prizadevali za reden strateški dialog na področjih skupnega interesa, vključno z razvojem kulturnih industrij v EU in Republiki Moldaviji. Sodelovanje med pogodbenicama bo spodbujalo medkulturni dialog, tudi prek sodelovanja kulturnega sektorja in civilne družbe EU in Republike Moldavije.

Člen 131

1. Pogodbenici uvedeta redni dialog in sodelujeta pri spodbujanju avdiovizualne industrije v Evropi in koprodukcije na področju kinematografije in televizije.

2. Sodelovanje bi lahko med drugim vključevalo tudi usposabljanje novinarjev in drugih oseb, ki se poklicno ukvarjajo z mediji, ter podporo medijem, da se okrepijo njihova neodvisnost, strokovnost in povezave z mediji EU v skladu z evropskimi standardi, vključno s standardi Sveta Evrope in konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005.

Člen 132

Pogodbenici bosta sodelovali na številnih področjih:

(a) kulturno sodelovanje in kulturne izmenjave, pa tudi mobilnost umetnosti in umetnikov;

(b) medkulturni dialog;

(c) stateški dialog o kulturni in avdiovizualni politiki;

(d) sodelovanje v mednarodnih forumih, kot sta na primer Unesco in Svet Evrope, tudi za spodbujanje kulturne raznolikosti ter ohranjanje in ovrednotenje kulturne in zgodovinske dediščine; ter

(e) sodelovanje na področju medijev.

Člen 133

Republika Moldavija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XIV k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.







POGLAVJE 26

Sodelovanje civilne družbe

Člen 134

Pogodbenici vzpostavita dialog o sodelovanju civilne družbe z naslednjimi cilji:

(a) okrepitev stikov ter izmenjava informacij in izkušenj med vsemi sektorji civilne družbe v EU in Republiki Moldaviji;

(b) zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja Republike Moldavije v EU, vključno z njeno zgodovino in kulturo, zlasti med organizacijami civilne družbe v državah članicah, da se izboljša ozaveščenost o priložnostih in izzivih za prihodnje odnose; ter

(c) vzajemno zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja EU v Republiki Moldaviji, zlasti med organizacijami civilne družbe v Republiki Moldaviji, z neizključnim poudarkom na vrednotah, na katerih temelji EU, njenih politikah in delovanju.

Člen 135

Pogodbenici spodbujata dialog in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi civilne družbe obeh strani kot sestavni del odnosov med EU in Republiko Moldavijo. Ta dialog in sodelovanje sta namenjena:

(a) zagotavljanju vključenosti civilne družbe v odnose med EU in Republiko Moldavijo, zlasti v izvajanje tega sporazuma;

(b) spodbujanju sodelovanja civilne družbe v javnem postopku odločanja, zlasti z vzpostavitvijo odprtega, preglednega in rednega dialoga med javnimi institucijami ter predstavniki združenj in civilne družbe;

(c) pospeševanju procesa izgradnje institucij in utrjevanja organizacij civilne družbe na različne načine, med drugim s podporo zagovorništvu, neformalnim in formalnim mrežnim povezovanjem, vzajemnimi obiski in delavnicami, zlasti z namenom izboljšanja pravnega okvira civilne družbe; ter

(d) zagotovitvi, da se predstavniki civilne družbe obeh strani seznanijo s postopki posvetovanja in dialoga med partnerji civilne družbe in socialnimi partnerji na drugi strani, zlasti da bi se civilna družba še bolj vključila v proces javnega oblikovanja politik v Republiki Moldaviji.

Člen 136

Med pogodbenicama bo potekal reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 27

Sodelovanje pri varovanju in spodbujanju otrokovih pravic

Člen 137

Pogodbenici se dogovorita, da bosta sodelovali pri spodbujanju otrokovih pravic v skladu z mednarodno zakonodajo in standardi, zlasti Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989, ob upoštevanju prednostnih nalog glede na posebne razmere v Republiki Moldaviji, zlasti kar zadeva ranljive skupine.

Člen 138

Tako sodelovanje vključuje zlasti:

(a) preprečevanje vseh oblik izkoriščanja, zlorabe, zanemarjanja otrok in nasilja nad njimi (vključno z delom otrok) ter boj proti njim, tudi z razvojem in krepitvijo pravnega in institucionalnega okvira ter prek kampanj ozaveščanja na tem področju;

(b) izboljšanje sistema identifikacije otrok in pomoči otrokom v ranljivem položaju, vključno s povečano udeležbo otrok v procesih odločanja ter izvajanjem učinkovitih mehanizmov za obravnavo posameznih pritožb, ki jih vložijo otroci;

(c) izmenjavo informacij in dobrih praks za zmanjšanje revščine med otroci, vključno z ukrepi za osredotočanje socialnih politik na dobrobit otrok ter spodbujanje in pospeševanje dostopa otrok do izobraževanja;

(d) izvajanje ukrepov, katerih namen je spodbujanje otrokovih pravic v okviru družine in institucij ter krepitev zmogljivosti staršev in skrbnikov, da otroku omogočijo razvoj; ter

(e) pristop k relevantnim mednarodnim dokumentom, njihovo ratifikacijo in izvajanje, vključno s tistimi, ki so bili pripravljeni v okviru Združenih narodov, Sveta Evrope in Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu z namenom spodbujanja in varovanja otrokovih pravic v skladu z najvišjimi standardi na tem področju.

Člen 139

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.







POGLAVJE 28

Sodelovanje v agencijah in programih unije

Člen 140

Republiki Moldaviji je dovoljeno sodelovanje v vseh agencijah Unije, odprtih za njeno sodelovanje v skladu z ustreznimi določbami, s katerimi so bile te agencije ustanovljene. Republika Moldavija sklepa ločene sporazume z EU, da se omogoči njeno sodelovanje v vsaki posamezni agenciji ter določi znesek finančnega prispevka.

Člen 141

Republiki Moldaviji je dovoljeno sodelovanje v vseh sedanjih in prihodnjih programih Unije, odprtih za njeno sodelovanje v skladu z ustreznimi določbami, s katerimi so bili ti programi vzpostavljeni. Sodelovanje Republike Moldavije v programih Unije je skladno z določbami Protokola I k temu sporazumu o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Moldavije v programih Unije.

Člen 142

Pogodbenici vzdržujeta reden dialog o sodelovanju Republike Moldavije v programih in agencijah Unije. EU obvesti Republiko Moldavijo ob ustanovitvi nove agencije in začetku novega programa Unije, pa tudi o spremembah glede pogojev sodelovanja v programih in agencijah Unije iz členov 140 in 141 tega sporazuma.







NASLOV V

TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE







POGLAVJE 1

Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago







Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 143

Cilj

Pogodbenici postopno ustanovita območje proste trgovine v prehodnem obdobju, ki traja največ 10 let od začetka veljavnosti tega sporazuma, v skladu z določbami tega sporazuma in v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994).

Člen 144

Področje in obseg uporabe

1. Določbe tega poglavja se uporabljajo za blagovno menjavo ( 1 ) med pogodbenicama.

2. V tem poglavju „s poreklom“ pomeni ustrezen po pravilih o poreklu, določenih v Protokolu II k temu sporazumu.







Oddelek 2

Odprava carin, pristojbin in drugih taks

Člen 145

Opredelitev carin

V tem poglavju „carina“ vključuje kakršno koli dajatev ali takso, ki se naloži za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno s kakršnimi koli oblikami dodatnih davkov ali dodatnih taks, ki se naložijo za tak uvoz ali izvoz ali v zvezi z njim. „Carina“ ne vključuje:

(a) taks, enakovrednih notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 152 tega sporazuma;

(b) dajatev, naloženih v skladu s poglavjem 2 (Trgovinska sredstva) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma; ali

(c) pristojbin ali drugih taks, naloženih v skladu s členom 151 tega sporazuma.

Člen 146

Uvrstitev blaga

Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama se določi v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak iz leta 1983 (HS) v tarifni nomenklaturi Republike Moldavije na podlagi HS iz leta 2007 ter tarifni nomenklaturi Unije na podlagi HS iz leta 2012, in naknadnih spremembah teh nomenklatur.

Člen 147

Odprava carin pri uvozu blaga

1. Pogodbenici zmanjšata ali odpravita carine na blago s poreklom iz druge pogodbenice v skladu s Prilogo XV k temu sporazumu.

2. Za vsako blago je osnovna stopnja carin, za katero se v skladu z odstavkom 1 tega člena uporablja postopno znižanje ali odpravljanje carin, tista stopnja, ki je določena v Prilogi XV k temu sporazumu.

3. Če pogodbenica zniža uporabljeno carinsko stopnjo za države z največjimi ugodnostmi kadar koli po začetku veljavnosti tega sporazuma, se navedena carinska stopnja uporablja kot osnovna carinska stopnja le, če je nižja od carinske stopnje, izračunane v skladu s Prilogo XV k temu sporazumu.

4. Po začetku veljavnosti tega sporazuma se pogodbenici lahko dogovorita o pospešitvi in razširitvi obsega odprave carin na trgovino med pogodbenicama. Sklep Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 438(4) tega sporazuma, o pospešitvi odprave ali o odpravi carine na določeno blago nadomesti kakršno koli stopnjo ali kategorijo, določeno v skladu s Prilogo XV k temu sporazumu.

5. V tretjem letu po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenici ocenita položaj ob upoštevanju vzorca trgovine s kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama, občutljivosti takšnih proizvodov in razvoja kmetijske politike na obeh straneh.

6. Pogodbenici v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi preučita, katere nadaljnje koncesije bi bilo mogoče obojestransko odobriti z namenom povečanja liberalizacije trgovine s kmetijskimi proizvodi, zlasti tistimi, za katere veljajo tarifne kvote.

Člen 148

Mehanizem za preprečevanje izogibanja za kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode

1. Za proizvode, navedene v Prilogi XV-C k temu sporazumu, velja mehanizem za preprečevanje izogibanja. Povprečni letni obseg uvoza iz Republike Moldavije v Unijo za vsako kategorijo teh proizvodov je določen v Prilogi XV-C k temu sporazumu.

2. Kadar obseg uvoza enega ali več kategorij proizvodov iz odstavka 1 tega člena doseže 70 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi XV-C, v katerem koli letu od 1. januarja dalje, Unija obvesti Republiko Moldavijo o obsegu uvoza zadevnih proizvodov. Po tem obvestilu in v 14 koledarskih dneh od datuma, s katerim obseg uvoza ene ali več kategorij proizvodov iz odstavka 1 tega člena doseže 80 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi XV-C k temu sporazumu, Republika Moldavija Uniji predloži utemeljeno obrazložitev za povečanje uvoza. Če navedeni uvoz preseže 100 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi XV-C k temu sporazumu, Republika Moldavija pa ne predloži utemeljene obrazložitve, lahko Unija začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov.

Začasna opustitev se uporablja za obdobje šestih mesecev in začne veljati z dnem objave odločitve v Uradnem listu Evropske unije, da se preferencialna obravnava začasno opusti.

3. Unija Republiko Moldavijo brez nepotrebnega odlašanja obvesti o vseh začasnih opustitvah, ki se sprejmejo v skladu z odstavkom 2.

4. Unija lahko začasno opustitev odpravi pred iztekom šestih mesecev od začetka njene veljavnosti, če Republika Moldavija Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 438(4) tega sporazuma, predloži dokaze o tem, da je obseg zadevne kategorije proizvodov, katerih uvoz presega obseg iz Priloge XV-C k temu sporazumu, rezultat spremembe ravni proizvodnje in izvoznih zmogljivosti Republike Moldavije v zvezi z zadevnimi proizvodi.

5. Unija in Republika Moldavija lahko v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi na zahtevo Republike Moldavije sporazumno spremenita Prilogo XV-C tega sporazuma, pri čemer se prilagodi obseg uvoza, da se upoštevajo spremembe ravni proizvodnje in izvoznih zmogljivosti Republike Moldavije za zadevne izdelke.

Člen 149

Mirovanje

Nobena pogodbenica ne sme zvišati obstoječe carine ali uvesti nove carine za blago s poreklom iz druge pogodbenice. To nobeni pogodbenici ne preprečuje, da:

(a) po enostranskem znižanju zviša carino na raven iz Priloge XV; ali

(b) ohrani ali zviša carino v skladu z odobritvijo Organa STO za poravnavo sporov.

Člen 150

Carine pri izvozu

Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene carine ali davka, razen notranjih taks, ki se uporabljajo v skladu s členom 152 tega sporazuma, na izvoz blaga na ozemlje druge pogodbenice ali v povezavi s takim izvozom.

Člen 151

Pristojbine in druge takse

Vsaka pogodbenica v skladu s členom VIII GATT 1994 in pojasnjevalnimi opombami k temu členu zagotovi, da so vse pristojbine in takse kakršnega koli značaja razen carin ali drugih ukrepov iz člena 147 tega sporazuma, uvedene za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njima, količinsko omejene na približne stroške opravljenih storitev in ne pomenijo posrednega varstva domačega blaga ali obdavčitve uvoza ali izvoza za davčne namene.







Oddelek 3

Netarifni ukrepi

Člen 152

Nacionalna obravnava

Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994, vključno z pojasnjevalnimi opombami k temu členu. V ta namen so člen III GATT 1994 in pojasnjevalne opombe k navedenemu členu vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.

Člen 153

Uvozne in izvozne omejitve

Če v tem sporazumu ni določeno drugače ter v skladu s členom XI GATT 1994 in pojasnjevalnimi opombami k navedenemu členu, nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve uvoza katerega koli blaga druge pogodbenice ali izvoza ali prodaje za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice. V ta namen so člen XI GATT 1994 in pojasnjevalne opombe k navedenemu členu vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.







Oddelek 4

Posebne določbe glede blaga

Člen 154

Splošne izjeme

1. Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da kateri