1996R2201 — SL — 01.01.2007 — 008.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:







Opomba: Ta konsolidirana različica vsebuje sklicevanja na evropsko obračunsko enoto in/ali eku, kar se od 1. januarja 1999 praviloma razume kot sklicevanje na euro – Uredba Sveta (EGS) št. 3308/80 (UL L 345, 20.12.1980, str. 1) in Uredba Sveta (ES) št. 1103/97 (UL L 162, 19.6.1997, str. 1).









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 2201/96

z dne 28. oktobra 1996

o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in zlasti členov 42 in 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), (1) ker v sektorju sadja in zelenjave na splošno prihaja do raznih sprememb, ki jih mora Skupnost upoštevati s preusmeritvijo osnovnih pravil ureditve trga v tem sektorju; ker je treba v zvezi z nekaterimi predelanimi proizvodi upoštevati tudi razmere na mednarodnem trgu; ker je glede na številne spremembe, ki so se zgodile v skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo od njenega prvotnega sprejema, treba zaradi jasnosti sprejeti novo uredbo; (2) ker so nekateri predelani proizvodi posebej pomembni v sredozemskih regijah Skupnosti, kjer so proizvodne cene občutno višje od tistih v tretjih državah; ker je sistem proizvodne pomoči, ki temelji na pogodbah o zagotavljanju redne oskrbe za industrijo v zameno za plačilo najnižje cene proizvajalcem, kot se je uporabljal v preteklosti, prestal preskus časa in ga je treba uporabljati še naprej; ker pa je treba, kot za sveže proizvode, vlogo organizacij proizvajalcev okrepiti, da bi zagotovili večjo koncentracijo ponudbe, da bi bolj racionalno in trajno upravljali ponudbo in da bi olajšali nadzor spoštovanja najnižjih cen proizvajalcev; (3) ker je zaradi povezave, ki obstaja med cenami proizvodov, ki so za potrošnjo namenjeni sveži, in tistimi, ki so namenjeni za predelavo, treba določiti, da mora biti najnižja cena za proizvajalce določena z upoštevanjem nihanj tržnih cen v sektorju sadja in zelenjave in potrebe po ohranjanju pravilnega ravnotežja med različnimi prodajnimi možnostmi za sveži proizvod; (4) ker mora znesek pomoči izravnati razliko med cenami, plačanimi proizvajalcem v Skupnosti, in cenami, plačanimi v tretjih državah; ker je torej treba določiti osnovo za izračun, ki bo upoštevala to razliko in vpliv sprememb najnižje cene, brez poseganja v uporabo nekaterih tehničnih elementov; (5) ker lahko zaradi široke razpoložljivosti surovin in elastičnosti predelovalnih zmogljivosti odobritev proizvodne pomoči v nekaterih primerih vodi v občutno povečanje proizvodnje; ker je treba zato, da bi se izognili težavam z odpremo, ki bi lahko nastale zaradi tega, določiti omejitve za odobritev pomoči, bodisi v obliki jamstvenega praga bodisi sistema kvot, glede na proizvod; (6) ker je glede na pretekle izkušnje v zvezi s predelanimi proizvodi na osnovi paradižnika treba sprejeti prožen sistem, katerega cilj bo povečanje dinamičnosti podjetij in konkurenčnosti industrije Skupnosti; ker je treba kvote na skupino proizvodov in državo članico določiti na pavšalni osnovi za prvi dve leti izvajanja novega sistema; ker je treba znesek pomoči za koncentrate in njihove proizvode znižati, da bi kompenzirali za povečane izdatke, ki so posledica povečanja kvot za paradižnikov koncentrat in druge proizvode v zvezi s starim sistemom; (7) ker ima sektor rozin nekaj posebnih lastnosti, zaradi katerih se izvaja poseben sistem pomoči glede na površino; ker je treba ta sistem, skupaj s sistemom največje zajamčene površine, katerega cilj je preprečevanje nesorazmernega širjenja pridelave grozdja za proizvodnjo rozin, ohranjati v isti uredbi, kakor v preteklosti; (8) ker se nadaljujejo projekti ponovne zasaditve zaradi boja proti filokseri; ker je treba zato, da bi preprečili prenehanje teh projektov, dokler je še treba ponovno zasaditi velike površine, nadaljevati s sistemom pomoči proizvajalcem, ki ponovno sadijo svoje vinograde zaradi boja proti filokseri; (9) ker je treba zato, da bi olajšali odpremo predelanih proizvodov in bolj prilagodili njihovo kakovost tržnim potrebam, predvideti možnost za določanje standardov; (10) ker je treba v sektorju rozin in suhih fig ohraniti sistem prenosa v skladiščenje, omejenega na določeno količino rozin, brez poseganja v nekatere prilagoditve; ker je treba ravni odkupnih cen za ta dva proizvoda določiti z upoštevanjem posebnih lastnosti vsakega od njiju; (11) ker je treba predvideti možnost za izvajanje posebnih ukrepov za nekatere sektorje, ki se soočajo z mednarodno konkurenco, če ima njihova proizvodnja večji lokalni ali regionalni pomen; ker morajo takšni ukrepi vključevati strukturne izboljšave, katerih namen je povečati konkurenčnost in spodbujati uporabo zadevnih proizvodov; ker je treba za prehodno obdobje urediti pomoč v pavšalnem znesku za območje, na katerem se trenutno pridelujejo šparglji za predelavo, glede na stanje sektorja; (12) ker je Svet v Uredbi (ES) št. 3290/94 ( 4 ) sprejel prilagoditve in prehodne režime, potrebne v kmetijskem sektorju za izvajanje sporazumov, sklenjenih v okviru Urugvajskega kroga multilateralnih trgovinskih pogajanj, zlasti nove trgovinske režime s tretjimi državami v sektorju predelanega sadja in zelenjave; ker je treba v to uredbo vključiti določbe iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 3290/94; ker pa je zaradi poenostavitve treba uveljavljati izvajanje pooblastil Komisije za izvrševanje nekaterih tehničnih določb v zvezi z morebitnim pomanjkanjem sladkorja; (13) ker bi odobritev nekatere pomoči ogrozila delovanje enotnega trga; ker je zato treba določbe Pogodbe, po katerih se lahko preuči pomoč, ki jo odobrijo države članice, in prepove pomoč, neskladna s skupnim trgom, razširiti tako, da bodo zajele sektor iz te uredbe; (14) ker je treba Uredbo Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo ( 5 ) uporabljati za sektor predelanega sadja in zelenjave, da bi preprečili podvajanje standardov in nadzornih organov; ker je treba tudi določiti sankcije, da bi zagotovili enotno izvajanje novega sistema na celotnem ozemlju Skupnosti; (15) ker mora skupna ureditev trga za predelano sadje in zelenjavo pravilno in sočasno upoštevati cilje iz členov 39 in 110 Pogodbe; (16) ker je treba zato, da bi olajšali izvajanje določb iz te uredbe, določiti postopek za tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo s pomočjo upravljalnega odbora, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

1. Ta uredba vzpostavlja skupno ureditev trga za predelano sadje in zelenjavo.

2. Navedena skupna ureditev zajema naslednje proizvode:







Tarifna oznaka KN Opis (a) ex07 10 Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz podštevilke 0710 40 00, oljk iz podštevilke 0710 80 10 in plodov iz rodu Capsicum ali iz rodu Pimenta iz podštevilke 0710 80 59 ex07 11 Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo, razen oljk iz podštevilke 0711 20, plodov iz rodu Capsicum ali iz rodu Pimenta iz podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz podštevilke 0711 90 30 ex07 12 Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen krompir, dehidriran z umetnim toplotnim sušenjem in neprimeren za prehrano ljudi iz podštevilke ex071290 05, sladke koruze iz podštevilke ex071290 11 in 0712 90 19 ter oljk iz podštevilke ex071290 90 0804 20 90 Posušene fige 0806 20 Rozine ex08 11 Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja oz. sladil, razen zamrznjenih banan iz podštevilke ex081190 95 ▼M5 ex08 12 Sadje in plodovi, začasno konzervirani (na primer z veplovim dioksidom, v slanici, v veplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v taknem stanju neustrezni za takojnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan pod podtevilko ex081290 95 ▼B ex08 13 Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tar. št. od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja razen mešanic izključno oreškov iz tar. št. 0801 in 0802 iz podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39 0814 00 00 Lupine agrumov ali dinj in lubenic, sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje 0904 20 10 Suha sladka paprika, nezdrobljena in nezmleta (b) ex08 11 Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v sopari ali vreli vodi, zmrznjeni, z dodanim sladkorjem ali drugim sladilom ex13 02 20 Pektinske snovi in pektinati ex20 01 Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen: — Plodovi iz rodu Capsicum razen sladkih paprik ali pimenta iz podštevilke 2001 90 20 — Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz podštevilke 2001 90 30 — Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo najmanj 5 mas. % škroba, iz podštevilke 2001 90 40 — Palmovi srčki iz podštevilke 2001 90 60 — Oljke iz podštevilke 2001 90 65 — Listi trte, poganjki hmelja in drugi podobni užitni deli rastlin iz podštevilke ►M6 ex200190 99 ◄ 2002 Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini 2003 Gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini ex20 04 Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tar. št. 2006, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz podštevilke ex200490 10 , oljk iz podštevilke ex200490 30 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz podštevilke 2004 10 91 ex20 05 Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tar. št. 2006, razen oljk iz podštevilke ex20 05 70, sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz podštevilke ex200580 00 in plodov iz rodu Capiscum razen sladke paprike ali pimenta iz podštevilke 2005 90 10 ter krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz podštevilke 2005 20 10 ex20 06 00 Sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (suhi, glazirani ali kristalizirani), razen banan, konzerviranih v sladkorju, iz tar. št. ex200600 38 in ex200600 99 ex20 07 Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste iz sadja ali oreškov, ki so kuhani pripravki, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, razen: — Homogeniziranih izdelkov iz banan iz podštevilke ex20 07 10 — Džemi, želeji, marmelade, pireji ali paste iz bana iz podštevilk ex200799 39, ►M6 ex200799 57 ◄ in ex200799 98 ex20 08 Plodovi, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali alkohola ali brez njih, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, razen: — Arašidno maslo iz podštevilke 2008 11 10 — Palmovi srčki iz podštevilke 2008 91 00 — Koruza iz podštevilke 2008 99 85 — Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo najmanj 5 mas. % škroba, iz podštevilke 2008 99 91, in — Listi trte, poganjki hmelja in drugi podobni užitni deli rastlin iz podštevilke ex200899 99 — Mešanice banan, drugače pripravljene ali konzervirane iz podštevilk ex200892 59, ex200892 78, ex200892 93 in ex200892 98 — Banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz podštevilk ex200899 49, ►M6 ex200899 67 ◄ , in ex200899 99 ▼M5 ex20 09 Sadni sokovi (razen grozdnega soka in grozdnega mošta pod podštevilkama 2009 61 in 2009 69 ter bananinega soka pod podštevilko 2009 80) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in brez dodatka alkohola, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih ▼B

3. Tržno leto za proizvode iz odstavka 2 se po potrebi določi v skladu s postopkom iz člena 29.







NASLOV I

Sistem pomoči

▼M3

Člen 2

Program pomoči Skupnosti se uvaja kot podpora organizacijam proizvajalcev, ki dobavljajo paradižnike, breskve in hruške, pridelane v Skupnosti, za proizvodnjo predelanih proizvodov iz Priloge I.

Seznam predelanih proizvodov iz Priloge I se lahko revidira na podlagi sprememb na trgu, v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 3

1. Program iz člena 2 temelji na pogodbah med organizacijami proizvajalcev, ki so priznane ali imajo začasno pooblastilo na podlagi Uredbe (ES) št. 2200/96, ter predelovalci, ki so jih odobrili pristojni organi v državah članicah.

Vendar pa bodo v tržnem letu 2001/02 veljavne tudi pogodbe med predelovalci ter posameznimi pridelovalci, in sicer za količino, ki ne presega 25 % celotne količine, za katero je posamezni predelovalec podpisal pogodbo.

2. Pogodbe morajo biti podpisane do določenega datuma, ki se določi v skladu s postopkom iz člena 29. Zlasti pa morajo določati pogodbene količine, razpored dobave predelovalcu ter ceno, ki jo je treba plačati organizacijam proizvajalcev, določati morajo tudi, da predelovalec mora predelati pridelke iz pogodbe.

Takoj po podpisu je treba pogodbe posredovati pristojnim organom držav članic.

3. Organizacije proizvajalcev prenesejo ugodnosti določb tega člena tudi na pridelovalce, ki niso včlanjeni v nobeno od kolektivnih struktur iz Uredbe (ES) št. 2200/96, a prek takšnih struktur tržijo vso svojo proizvodnjo paradižnikov, breskev in hrušk za predelavo ter prispevajo pri skupnih stroških upravljanja tega sistema, ki jih nosi navedena organizacija.

Člen 4

1. Pomoč se dodeli organizacijam proizvajalcev za količine surovin, dobavljenih za predelavo v skladu s pogodbami iz člena 3.

2. Znesek pomoči je naslednji:

34,50 evrov za tono paradižnikov,

47,70 evrov za tono breskev,

161,70 evrov za tono hrušk.

3. Brez poseganja v uporabo člena 5 države članice izplačajo pomoč organizacijam proizvajalcev na njihovo zahtevo, takoj ko nadzorni organi v državi članici, kjer poteka predelava, ugotovijo, da so bili pridelki iz pogodb dobavljeni predelovalni industriji. Znesek pomoči, ki ga prejme organizacija proizvajalcev, se izplača njenim članom ter tam, kjer velja člen 3(3), zadevnim pridelovalcem.

Člen 5

1. Za vsakega od pridelkov iz člena 2 je treba določiti prage Skupnosti ter nacionalne prage za predelavo, kot to določa Priloga II.

2. Če je prag Skupnosti za predelavo prekoračen, se zniža pomoč, namenjena zadevnemu pridelku v skladu s členom 4(2), v vseh državah članicah, kjer je bil prag prekoračen.

Za namene uporabe prvega pododstavka se izračunajo prekoračitve praga s primerjavo praga s povprečno količino, ki je bila predelana na podlagi programa pomoči v skladu s to uredbo v treh tržnih letih pred letom, za katerega je treba določiti višino pomoči.

Pri izračunu prekoračitve pragov, določenih za vsako državo članico, bodo vse dodeljene količine, ki niso bile predelane, dodeljene drugim državam članicam, sorazmerno z njihovimi pragovi.

Znižanje pomoči bo proporcionalno višini prekoračitve glede na določen prag.

3. Za paradižnike ter z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2, velja za prva tri tržna leta, ki neposredno sledijo uvedbi te uredbe, naslednja ureditev:

(a) za prvo tržno leto: — prekoračitev praga za predelavo se izračuna na podlagi količine, ki je bila s pomočjo dobavljena za predelavo med letom, in — pomoč, določena v členu 4(2), se zniža na 31,36 evrov za tono. Vendar pa se v državah članicah, kjer prag ni bil prekoračen ali kjer je bil prekoračen za manj kot 10 % ter v vseh zadevnih državah članicah, če prag Skupnosti ni bil prekoračen, izplača dodatek po koncu tržnega leta. Dodatek se določi na podlagi dejanske prekoračitve zadevnega praga;

(b) za drugo tržno leto se izračuna prekoračitev praga za predelavo na podlagi količine, ki je bila s pomočjo dobavljena za predelavo v prvem letu;

(c) za tretje tržno leto se izračuna prekoračitev praga za predelavo na podlagi povprečne količine, ki je bila s pomočjo dobavljena za predelavo v prvem in drugem letu.

4. Države članice lahko razdelijo nacionalni prag za paradižnik v dva podpraga, in sicer za paradižnik, namenjen predelavi v cele olupljene paradižnike ter za paradižnik, ki bo predelan v druge proizvode iz paradižnika.

Države članice, ki se odločijo za takšno možnost, o tem obvestijo Komisijo.

Če je nacionalni prag prekoračen, velja znižanje pomoči iz odstavka 2 za pomoč za oba podpraga, sorazmerno prekoračitvi zadevnih podpragov.

Člen 6

1. V skladu s postopkom iz člena 29 je treba sprejeti podrobnejše določbe za uporabo členov 2 do 5 in zlasti določb, ki urejajo registracijo predelovalcev, sklepanje pogodb za predelavo, izplačilo pomoči, ukrepe za nadzor in sankcije, tržna leta, minimalne značilnosti surovin za predelavo, minimalne zahteve glede kvalitete končnih proizvodov ter finančne posledice prekoračitve pragov.

2. V skladu z navedenim postopkom je treba določiti tudi kontrolo kvalitete in količine, da bi preverili:

— ali pridelki, ki jih organizacije proizvajalcev dobavijo predelovalcem, ustrezajo zahtevam, in

— ali so dobavljeni pridelki dejansko bili predelani v proizvode iz Priloge I.

▼M3

Člen 6a

1. Program proizvodne pomoči velja za:

(a) suhe fige, ki spadajo pod tarifno številko KN 0804 20 90,

(b) suhe slive vrste d’Ente‘, ki spadajo pod tarifno številko KN ex081320 00,

dobljene iz sadja, pridelanega v Skupnosti.

2. Proizvodna pomoč se dodeli predelovalcem, ki so pridelovalcem plačali za njihove surovine ceno, ki ni nižja od minimalne cene po pogodbi med organizacijami proizvajalcev, ki so priznane ali imajo začasno pooblastilo na podlagi Uredbe (ES) št. 2200/96, ter predelovalci.

Vendar bodo v tržnem letu 2001/02 veljale tudi pogodbe med predelovalci in posameznimi pridelovalci, in sicer za količino, ki ne presega 25 % pogodbene količine posameznega predelovalca.

Organizacije proizvajalcev prenesejo ugodnosti določb tega člena tudi na pridelovalce, ki niso včlanjeni v nobeno od kolektivnih struktur iz Uredbe (ES) št. 2200/96, a prek takšnih struktur tržijo vso svojo proizvodnjo, ki je namenjena proizvodnji proizvodov iz odstavka 1, ter prispevajo pri skupnih stroških upravljanja tega sistema, ki jih nosi navedena organizacija.

Pogodbe morajo biti podpisane pred začetkom tržnega leta.

Člen 6b

1. Minimalna cena, ki se plača pridelovalcem, se izračuna na podlagi:

(a) minimalne cene, ki je veljala v preteklem tržnem letu;

(b) gibanja tržnih cen v sektorju sadja in zelenjave;

(c) potrebe po zagotovitvi normalne oskrbe trga z osnovnimi svežimi pridelki za različno uporabo, vključno z oskrbo predelovalne industrije.

2. Minimalne cene se določijo pred začetkom vsakega tržnega leta.

3. Minimalne cene in podrobnejše določbe za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 6c

1. Proizvodna pomoč ne sme presegati razlike med minimalno ceno, ki je plačana pridelovalcu v Skupnosti, ter ceno surovine v tretjih državah, glavnih pridelovalkah in izvoznicah.

2. Višina proizvodne pomoči se določi tako, da omogoči Skupnosti razdelitev proizvoda v okviru, ki ga določa odstavek 1.

Da bi ugotovili višino pomoči, je treba upoštevati zlasti naslednje:

(a) razliko v stroških surovine v Skupnosti ter v glavnih konkurenčnih tretjih državah;

(b) višino pomoči, ki je bila določena za preteklo tržno leto, in

(c) pri pridelkih, pri katerih pridelava v Skupnosti pomeni znaten tržni delež, gibanje obsega menjave ter doseženih cen, kjer zadnje merilo pomeni znižanje višine pomoči.

3. Proizvodna pomoč se določi na podlagi neto teže predelanega pridelka. Koeficienti, ki izražajo razmerje med težo uporabljene surovine ter neto težo predelanega pridelka, se določijo pavšalno. Na podlagi izkušenj jih je treba redno prilagajati.

4. Pomoč se dodeli predelovalcem le za predelane proizvode, ki:

(a) so bili izdelani iz surovin, ki so bile pridelane v Skupnosti, za katere je vlagatelj za pomoč plačal najmanj minimalno ceno iz člena 6a(2);

(b) ustrezajo minimalnim zahtevam glede kakovosti.

5. Cena surovine v glavnih konkurenčnih tretjih državah se ugotovi v glavnem na podlagi cen, ki dejansko veljajo na nivoju pridelovalca za sveže pridelke primerljive kvalitete, namenjene predelavi ter ponderirane s količinami končnih proizvodov, ki jih izvažajo navedene tretje države.

6. Če proizvodnja v Skupnosti znaša najmanj 50 % količine izdelka, ki predstavlja potrošnjo Skupnosti, se gibanja količin in cen uvoza ter izvoza ocenijo s primerjanjem podatkov za koledarsko leto pred začetkom tržnega leta s podatki preteklega koledarskega leta.

7. Komisija v skladu s postopkom iz člena 29 določi višino proizvodne pomoči pred začetkom vsakega tržnega leta. Po istem postopku se določijo koeficienti iz odstavka 3, minimalne zahteve glede kakovosti ter ostale podrobnejše določbe za uporabo tega člena.

▼B

Člen 7

1. Pomoč se odobri za pridelovanje grozdja, namenjenega proizvodnji rozin sort sultanine in rumeni muškat ter korinte.

Znesek pomoči se določi na hektar specializiranega proizvodnega območja na podlagi povprečnega donosa na hektar zadevnega območja. Poleg tega se znesek pomoči določi z upoštevanjem:

(a) potrebe po zagotavljanju ohranjanja območij, na katerih se tradicionalno pridelujejo omenjeni proizvodi;

(b) prodajnih možnosti za te rozine.

Znesek pomoči se lahko razlikuje glede na sorto grozdja in druge dejavnike, ki lahko vplivajo na donos.

2. Uvede se največje zajamčeno območje Skupnosti za vsako tržno leto, ki je enako povprečju območij v Skupnosti, ki se uporabljajo za proizvode iz odstavka 1 v tržnih letih 1987/1988, 1988/1989 in 1989/1990. Če specializirana območja, na katerih se proizvajajo rozine, presegajo največje zajamčeno območje Skupnosti, se znesek pomoči v naslednjem tržnem letu zniža glede na to, za koliko je navedeno območje preseženo.

▼A1

Za Ciper so tržna leta 1995/1996 in 1999/2000 referenčna leta za določitev največjega zajamčenega območja Skupnosti iz prvega pododstavka.

▼B

3. Pomoč se odobri, ko je pridelek na območjih pobran in ko so proizvodi posušeni za predelavo.

4. Proizvajalci, ki ponovno zasadijo vinograde zaradi boja proti filokseri in ki ne prejemajo pomoči, določene na podlagi strukturnih ukrepov proti navedeni bolezni, za katero plačuje Usmerjevalni oddelek EKUJS, so v treh tržnih letih upravičeni do pomoči v znesku, ki se določi glede na zneske pomoči iz odstavka 1 in znesek pomoči, odobrene na podlagi omenjenih strukturnih ukrepov. V tem primeru se odstavek 3 ne uporablja.

5. Pred začetkom vsakega tržnega leta Komisija določi znesek pomoči v skladu s postopkom iz člena 29. V skladu z istim postopkom določi podrobna pravila za uporabo tega člena in po potrebi določi, za koliko je bilo preseženo največje zajamčeno območje in posledično znižanje zneska pomoči.

Člen 8

Skupni standardi se lahko uvedejo za proizvode iz člena 7(1) in za proizvode iz Priloge I, namenjene bodisi potrošnji v Skupnosti bodisi izvozu v tretje države, v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 9

1. V zadnjih dveh mesecih tržnega leta lahko službe, ki so jih odobrile zadevne države članice, v nadaljevanju imenovane „skladiščne službe“, odkupijo sultanine, korinte in suhe fige, proizvedene v Skupnosti v tekočem tržnem letu, če proizvodi izpolnjujejo standarde kakovosti, ki jih je treba določiti.

▼A1

Količini sultanin in korint, ki so bile kupljene v skladu odstavkom 2, ne smeta preseči 27 930 ton.

▼B

2. Odkupna cena, po kateri skladiščne službe kupijo proizvode iz odstavka 1 je:

(a) za suhe fige, najnižja cena za najnižji kakovostni razred, zmanjšano za 5 %;

(b) za sultanine in korinte, odkupna cena v veljavi v tržnem letu 1994/1995, prilagojena vsako leto glede na spremembe najnižje uvozne cene iz člena 13 ali, od leta 2000, svetovnih cen.

3. Proizvodi, ki jih odkupijo skladiščne službe, se prodajajo po pogojih, ki ne ogrožajo ravnovesja na trgu in ki zagotavljajo enak dostop do proizvodov v prodaji in enako obravnavo kupcev.

Če proizvodov ni mogoče prodati pod normalnimi pogoji, se lahko sprejmejo posebni ukrepi. V tem primeru se lahko zahteva posebna varščina, ki bo zagotovila, da se sprejete obveznosti izpolnijo, zlasti tiste, ki se nanašajo na namembni kraj proizvoda. Varščina se v celoti ali deloma zaseže, če obveznosti niso izpolnjene ali če so izpolnjene samo deloma.

4. Pomoč za skladiščenje se odobri skladiščnim službam za količine proizvoda, ki so jih odkupile in za dejansko trajanje skladiščenja. Vendar pa se pomoč ne odobri več ob izteku obdobja osemnajstih mesecev po izteku tržnega leta, v katerem je bil proizvod odkupljen.

5. Skladiščnim službam se odobri finančna kompenzacija, ki je enaka razliki med odkupno ceno, ki so jo plačale skladiščne službe, in prodajno ceno. Ta kompenzacija se zniža za znesek morebitnih dobičkov, ki so posledica razlike med odkupno in prodajno ceno.

6. Za namene uporabe odstavka 1 države članice odobrijo skladiščne službe, ki predložijo primerna jamstva, da lahko skladiščijo proizvode pod zadovoljivimi tehničnimi pogoji in da lahko zadovoljivo upravljajo z odkupljenimi proizvodi.

Takšne službe morajo zlasti skladiščiti odkupljene proizvode v ločenih prostorih in voditi ločeno knjigovodstvo za navedene proizvode.

7. Prodaja proizvodov, odkupljenih na podlagi odstavka 1, se organizira z razpisi ali po vnaprej določeni ceni.

Predložene ponudbe se upoštevajo le, če je položena varščina.

8. Odkupna cena iz odstavka 2 in podrobna pravila za uporabo tega člena, zlasti pa ureditev za pomoč za skladiščenje, finančno kompenzacijo ter odkup in prodajo proizvodov s strani skladiščnih služb, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 10

1. Za proizvode iz člena 1(2), ki imajo večji gospodarski ali ekološki pomen na lokalni ali regionalni ravni in se soočajo zlasti s hudo mednarodno konkurenco, se lahko sprejmejo posebni ukrepi za njihovo spodbujanje in za izboljšanje njihove konkurenčnosti v skladu s postopkom iz člena 29.

Takšni ukrepi lahko vključujejo zlasti:

(a) ukrepe za povečanje primernosti za predelavo pridelanih proizvodov in za prilagajanje njihovih značilnosti potrebam predelovalne industrije;

(b) ukrepe za izboljšanje znanstvenih in tehničnih vidikov novih delovnih metod in postopkov, da bi izboljšali kakovost in/ali znižali proizvodne izdatke predelanih proizvodov;

(c) ukrepe v zvezi z razvojem novih proizvodov in/ali novih načinov uporabe predelanih proizvodov;

(d) izvajanje gospodarskih in tržnih študij;

(e) ukrepe za spodbujanje potrošnje in uporabe zadevnih proizvodov.

2. Ukrepe iz odstavka 1 izvajajo organizacije proizvajalcev ali njihova združenja, priznana na podlagi Uredbe (ES) št. 2200/96, v povezavi z organizacijami, ki predstavljajo izvajalce, ki predelujejo in/ali tržijo proizvod/proizvode v zadevnem sektorju.

3. Da bi olajšali uvedbo posebnih ukrepov, katerih cilj je povečati konkurenčnost iz odstavka 1 za beluše, se na podlagi tega člena dodeli pavšalna pomoč v znesku 500 ECU na hektar za največ 9 000 hektarov v prvih treh letih po začetku izvajanja navedenih ukrepov.

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti za zagotavljanje skladnosti in komplementarnosti ukrepov iz tega člena s tistimi, ki so bili sprejeti na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 2200/96, na eni strani, in z ukrepi, financiranimi na podlagi členov 2, 5 in 8 Uredbe (EGS) št. 4256/88 ( 6 ), na drugi, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.







NASLOV II

Trgovina s tretjimi državami

Člen 11

1. Za uvoz kateregakoli proizvoda iz člena 1(2) v Skupnosti ali izvoz iz nje se lahko zahteva predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja.

Države članice izdajajo dovoljenja vsakemu vlagatelju, ne glede na sedež podjetja v Skupnosti in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo členov 15, 16, 17 in 18.

Dovoljenja veljajo na celotnem ozemlju Skupnosti. Za izdajo takšnega dovoljenja se lahko zahteva položitev varščine, ki zagotavlja, da se proizvodi uvozijo ali izvozijo v roku veljavnosti dovoljenja; varščina se razen v primerih višje sile v celoti ali deloma zaseže, če se v navedenem roku uvoz ali izvoz ne opravi ali če se opravi samo deloma.

2. Rok veljavnosti uvoznega in izvoznega dovoljenja in druga podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 12

1. Razen če je drugače določeno v tej uredbi, se carinske stopnje v skupni carinski tarifi uporabljajo za proizvode iz člena 1(2).

2. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 13

1. Za proizvode iz Priloge II se določi najnižja uvozna cena za tržna leta 1997/1998, 1998/1999 in 1999/2000. Najnižja uvozna cena se določi z upoštevanjem zlasti:

— cen franko meja ob uvozu v Skupnosti,

— cen, doseženih na svetovnih trgih,

— razmer na notranjem trgu Skupnosti, in

— gibanj trgovine s tretjimi državami.

Če najnižja uvozna cena ni upoštevana, se poleg carine uvede izravnalna dajatev na podlagi cen glavnih tretjih držav dobaviteljic.

2. Najnižja uvozna cena za rozine se določi pred začetkom tržnega leta.

Najnižja uvozna cena se določi za korinte in druge rozine. Za vsako izmed dveh skupin proizvodov se navedena cena lahko določi za proizvode v izvirnem pakiranju neto teže, ki bo določena, in za proizvode v izvirnem pakiranju neto teže, ki presega navedeno težo.

3. Najnižja uvozna cena za predelane češnje se določi pred začetkom tržnega leta. Cena se lahko določi za proizvode v izvirnem pakiranju določene neto teže.

4. Najnižja uvozna cena, ki jo je treba upoštevati za rozine, je tista, ki se uporablja na dan uvoza. Če se naloži izravnalna dajatev, je to tista, ki se uporablja na isti dan.

5. Najnižja uvozna cena, ki jo je treba upoštevati za predelane češnje, je tista, ki se uporablja na dan sprejetja vstopa v prost promet.

6. Izravnalne dajatve za rozine se določijo glede na lestvico uvoznih cen. Razlika med najnižjo uvozno ceno in vsako stopnjo v lestvici je:

— 1 % najnižje cene za prvo stopnjo,

— 3, 6 oziroma 9 % najnižje cene za drugo, tretjo in četrto stopnjo.

Peta stopnja lestvice zajema vse primere, ko je uvozna cena nižja od tiste, ki se uporablja za četrto stopnjo.

Najvišja izravnalna dajatev, ki se določi za rozine, ne presega razlike med najnižjo ceno in zneskom, določenim na podlagi najbolj ugodne cene, ki jo na svetovnem trgu za znatne količine uporabljajo najbolj reprezentativne države nečlanice.

7. Če je uvozna cena za predelane češnje nižja od najnižje cene za navedene proizvode, se uporabi izravnalna dajatev, ki je enaka razliki med navedenimi cenami.

8. Najnižja uvozna cena, znesek izravnalne dajatve in druga pravila za izvajanje tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 14

1. Da bi preprečili ali izravnali škodljive vplive na trg v Skupnosti, ki bi lahko bili posledica uvoza nekaterih proizvodov iz člena 1(2), se za uvoz enega ali več takšnih proizvodov po stopnji dajatve, določene v skupni carinski tarifi, uporablja plačilo dodatne uvozne dajatve, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu ( 7 ), sklenjenega v okviru Urugvajskega kroga multilateralnih trgovinskih pogajanj, razen če ni verjetno, da bo uvoz oviral trg Skupnosti, ali če bi bile posledice nesorazmerne s predvidenim ciljem.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko določi dodatna dajatev, so tiste, ki jih je notificirala Skupnost Svetovni trgovinski organizaciji v skladu z njeno ponudbo, ki jo je podala na Urugvajskem krogu multilateralnih trgovinskih pogajanj.

Sprožitvene količine, ki morajo biti presežene, da se določi dodatna uvozna dajatev, se določijo zlasti na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom, v katerih nastopijo ali bi lahko nastopili škodljivi učinki iz odstavka 1.

3. Uvozne cene, ki se upoštevajo za določitev dodatne uvozne carine, se določijo na podlagi CIF uvoznih cen zadevne pošiljke.

CIF uvozne cene se preverijo v ta namen na podlagi reprezentativne cene za zadevni proizvod na svetovnem trgu ali na uvoznem trgu Skupnosti za proizvod.

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29. Takšna podrobna pravila določajo zlasti:

(a) proizvode, za katere se lahko uporabljajo dodatne uvozne dajatve na podlagi člena 5 Sporazuma o kmetijstvu iz odstavka 1 tega člena;

(b) druge kriterije, potrebne za uporabo odstavka 1 v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu.

Člen 15

1. Tarifne kvote za proizvode iz člena 1(2), ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru Urugvajskega kroga multilateralnih trgovinskih pogajanj, se odprejo in upravljajo v skladu s podrobnimi pravili, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 29.

2. Kvote se dodelijo z uporabo ene od naslednjih metod ali kombinacije metod:

(a) metoda, ki temelji na kronološkem zaporedju vlaganja zahtevkov („metoda prednostne obravnave po vrstnem redu prispelih vlog“);

(b) metoda dodeljevanja kvot sorazmerno s količinami, zahtevanimi ob vložitvi zahtevkov („metoda hkratnega preverjanja“);

(c) metoda, ki temelji na upoštevanju tradicionalnih trgovinskih tokov (z uporabo metode „tradicionalni uvozniki/novi uvozniki“).

Sprejmejo se lahko druge primerne metode. Izogibati se morajo diskriminaciji med zadevnimi izvajalci.

3. Sprejeta metoda upravljanja upošteva, kjer je to primerno, potrebe po preskrbi na trgu Skupnosti in potrebo po varovanju ravnovesja na navedenem trgu, hkrati pa upošteva metode, uporabljene v preteklosti za kvote, ki ustrezajo tistim iz odstavka 1, brez poseganja v pravice, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru Urugvajskega kroga trgovinskih pogajanj.

4. Podrobna pravila iz odstavka 1 urejajo letne kvote, primerno porazdeljene preko leta, določajo metodo upravljanja, ki se bo uporabljala, in, kjer je to primerno, vključujejo:

(a) jamstva glede narave, izvora in porekla proizvoda;

(b) priznavanje dokumentov, ki se uporabljajo za preverjanje jamstev iz točke (a); in

(c) pogoje, po katerih se izdajajo uvozna dovoljenja, in njihov rok veljavnosti.

Člen 16

1. Kolikor je potrebno, da se omogoči izvoz:

(a) ekonomsko pomembnih količin proizvodov brez dodanega sladkorja iz člena 1(2);

— belega in surovega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701, — glukoze in glukoznega sirupa iz tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99 in 1702 40 90, — izoglukoze iz tarifnih oznak KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 in 1702 90 30, in — sirupa iz sladkorne pese ali sladkornega trsa iz tarifne oznake KN ex170290 99, (b)

ki se uporabljajo v proizvodih iz člena 1(2)(b),

na podlagi cen za navedene proizvode v mednarodni trgovini in v mejah, določenih v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se lahko razlika med navedenimi cenami in cenami, ki se uporabljajo v Skupnosti, pokrije z izvoznimi nadomestili.

2. Metoda, ki se sprejme za dodeljevanje količin, ki se lahko izvozijo z nadomestilom, je tista, ki:

(a) je najbolj primerna za naravo proizvoda in razmere na zadevnem trgu, ki omogoča najbolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in primerno upošteva učinkovitost in strukturo izvoza Skupnosti, pri čemer pa ne ustvarja diskriminacije med velikimi in malimi izvajalci;

(b) povzroča najmanjše upravne obremenitve za izvajalce, z upoštevanjem upravnih zahtev;

(c) preprečuje diskriminacijo med zadevnimi izvajalci.

3. Nadomestila so enaka na celotnem ozemlju Skupnosti.

Če je to potrebno zaradi razmer na mednarodnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov, se lahko nadomestilo za določen proizvod spreminja glede na namembni kraj proizvoda.

Nadomestila se določijo v skladu s postopkom iz člena 29. Nadomestila se določajo v rednih časovnih presledkih.

Nadomestila, določena v rednih časovnih presledkih, lahko Komisija med takšnim obdobjem na zahtevo države članice ali na lastno pobudo spremeni.

4. Nadomestila se dodelijo le na podlagi zahtevka in ob predložitvi ustreznega izvoznega dovoljenja.

5. Nadomestila, ki se uporabljajo, so tista, ki so se uporabljala na dan vložitve zahtevkov za dovoljenje in, v primeru diferenciranih nadomestil, tista, ki se uporabljajo na isti dan:

(a) za namembni kraj, navedeno na dovoljenju; ali

(b) za dejanski namembni kraj, če se razlikuje od namembne države, navedene na dovoljenju. V navedenem primeru znesek, ki se uporablja, ne sme presegati zneska, ki se uporablja za namembno državo, navedeno na dovoljenju.

Da bi preprečili zlorabo prožnosti iz tega odstavka, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

6. Odstavka 4 in 5 se lahko ne upoštevata v primeru proizvodov, za katere se nadomestilo plačuje za ukrepe pomoči v hrani, v skladu s postopkom iz člena 29.

7. Skladnost z omejitvami količin, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih potrdil, izdanih za referenčna obdobja, ki so tam navedena, in se uporabljajo za zadevne proizvode. V zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru Urugvajskega kroga multilateralnih trgovinskih pogajanj, iztek referenčnega obdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.

8. Natančna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami o prerazporeditvi nerazporejenih ali neuporabljenih količin za izvoz, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 17

1. Ta člen se uporablja za nadomestila iz člena 16(1)(a).

2. Pri določanju nadomestila se upošteva naslednje:

(a) obstoječe stanje in prihodnja gibanja: — cen in razpoložljivosti predelanega sadja in zelenjave, na trgu Skupnosti, — cen, ki veljajo v mednarodni trgovini;

(b) minimalnih stroškov trženja in prevoza s trgov Skupnosti v pristanišča ali na druge izvozne točke v Skupnosti, kakor tudi stroškov pošiljk v namembne države;

(c) ekonomskih vidikov načrtovanega izvoza;

(d) omejitev, ki so posledica sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe.

3. Pri določanju cen proizvodov iz člena 16(1)(a) na trgu Skupnosti se upoštevajo veljavne cene, ki so najbolj ugodne z vidika izvoza.

Pri določanju cen v mednarodni trgovini se upošteva naslednje:

(a) veljavne cene na trgih tretjih držav;

(b) najbolj ugodne cene v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav;

(c) proizvajalčeve cene, zabeležene v tretjih državah izvoznicah;

(d) ponudbene cene na meji Skupnosti.

4. Nadomestilo se izplača ob predložitvi dokazila, da:

— so bili proizvodi izvoženi iz Skupnosti,

— so proizvodi s poreklom iz Skupnosti, in

— so v primeru diferenciranih nadomestil proizvodi dosegli namembni kraj, naveden na dovoljenju, ali drugi namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo, brez poseganja v člen 16(5)(b). Vendar pa se lahko v skladu s postopkom iz člena 29 naredijo izjeme tega pravila, če so določeni pogoji, ki nudijo enakovredna jamstva.

5. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 18

1. Ta člen se uporablja za nadomestila iz člena 16(1)(b).

2. Znesek nadomestila je enak:

— za surovi sladkor, beli sladkor in sirup iz sladkorne pese in sladkornega trsa, znesku izvoznega nadomestila za takšne proizvode v nepredelanem stanju, določenem v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 1785/81 z dne 30. junija 1981 o skupni ureditvi trga za sladkor ( 8 ), in z njenimi izvedbenimi določbami,

— za izoglukozo, znesku izvoznega nadomestila za navedeni proizvod v nepredelanem stanju, določenemu v skladu s členom 17 Uredbe (EGS) št. 1785/81 in z njenimi izvedbenimi določbami,

— za glukozo in glukozni sirup, znesku izvoznega nadomestila za takšne proizvode v nepredelanem stanju, določenem za vsakega izmed navedenih proizvodov v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za žita ( 9 ), in z njenimi izvedbenimi določbami.

3. Da so upravičeni do nadomestila, mora predelane proizvode ob izvozu spremljati izjava vlagatelja, ki navaja količine surovega in belega sladkorja ter sirupa iz sladkorne pese in sladkornega trsa, izoglukoze, glukoze in glukoznega sirupa, uporabljenih v proizvodnji.

Pristojni organi zadevne države članice preverjajo pravilnost izjave iz prvega pododstavka.

4. Če nadomestilo ni dovolj visoko, da bi omogočilo izvoz proizvodov iz člena 1(2)(b), se za navedene proizvode uporabljajo določbe za nadomestilo iz člena 16(1)(a), namesto določb iz člena 16(1)(b).

5. Nadomestilo se odobri za izvoz proizvodov:

(a) ki so s poreklom iz Skupnosti;

(b) ki so bili uvoženi iz tretjih držav in za katere so bile plačane uvozne dajatve iz člena 12, če izvoznik dokaže: — da je proizvod, ki se izvaža, isti proizvod kakor proizvod, ki je bil pred tem uvožen, in — da so bile ob uvozu plačane uvozne dajatve.

V primeru iz točke (b) je nadomestilo za vsak proizvod enako dajatvam, zaračunanim ob uvozu, če so slednje nižje kakor veljavno nadomestilo; če so dajatve, zaračunane ob uvozu višje od navedenega nadomestila, se uporablja slednje.

6. Nadomestilo se izplača ob predložitvi dokazila, da:

— proizvodi izpolnjujejo enega od dveh pogojev iz odstavka 5,

— so bili proizvodi izvoženi iz Skupnosti, in

— so v primeru diferenciranih nadomestil proizvodi dosegli namembni kraj, navedeno na dovoljenju, ali drugi namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo, brez poseganja v člen 16(5)(b). Vendar pa se lahko v skladu s postopkom iz člena 29 naredijo izjeme od tega pravila, če so določeni pogoji, ki nudijo enakovredna jamstva.

7. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 19

1. Kolikor je potrebno za pravilno delovanje skupne ureditve trga za žita, sladkor ter sadje in zelenjavo, lahko Svet na predlog Komisije v skladu s postopkom glasovanja iz člena 43(2) Pogodbe v posebnih primerih v celoti ali deloma prepove uporabo postopkov aktivnega oplemenitenja za:

— proizvode iz člena 16(1)(b), in

— sadje in zelenjavo, namenjeno proizvodnji proizvodov iz člena 1(2).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 pa lahko Komisija, če z izjemno nujnostjo nastopijo razmere iz odstavka 1 in je trg Skupnosti moten ali bi lahko bil moten zaradi postopkov aktivnega oplemenitenja, na zahtevo države članice ali na lastno pobudo, odloči o potrebnih ukrepih; Svet in države članice obvesti o takšnih ukrepih, ki so veljavni največ šest mesecev in se uporabljajo takoj. Če Komisija prejme zahtevo od države članice, o njej odloča v enem tednu od prejema zahteve.

3. Države članice lahko odločitev predložijo Svetu v enem tednu od dneva, ko so bile o njem obveščene. Svet lahko s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije. Če Svet ne ukrepa v treh mesecih, se šteje, da je bil sklep Komisije razveljavljen.

Člen 20

1. Če se na podlagi člena 20 Uredbe (EGS) št. 1785/81 zaračuna prelevman, ki presega 5 ECU na 100 kilogramov za izvoz belega sladkorja, se o uvedbi dajatve za izvoz proizvodov iz člena 1(2), ki vsebujejo najmanj 35 % dodanega sladkorja, lahko odloča v skladu s postopkom iz člena 29.

2. Znesek izvozne dajatve se določi z upoštevanjem:

— narave proizvoda, predelanega iz sadja in zelenjave, ki vsebuje dodani sladkor,

— vsebnosti dodanega sladkorja v zadevnem proizvodu,

— cen belega sladkorja na trgih Skupnosti in na svetovnem trgu,

— izvozne dajatve, ki se uporablja za beli sladkor,

— gospodarskih posledic uporabe navedene dajatve.

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 21

1. Splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature in posebna pravila za njeno uporabo veljajo za tarifno razvrščanje proizvodov, ki jih zajema ta uredba; tarifna nomenklatura, ki izhaja iz uporabe te uredbe, se vključi v skupno carinsko tarifo.

2. Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali v določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, je v trgovini s tretjimi državami prepovedano naslednje:

— obračunavanje katerihkoli dajatev z enakim učinkom kakor carina,

— uporaba katerekoli količinske omejitve ali ukrepa z enakim učinkom.

Člen 22

1. Če bi zaradi uvoza ali izvoza trg Skupnosti z enim ali več proizvodi iz člena 1(2) prizadela resna motnja, ki bi lahko ogrozila doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, ali če bi mu takšna motnja grozila, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo primerni ukrepi, dokler takšna motnja ali grožnja ne preneha.

Svet na predlog Komisije v skladu s postopkom glasovanja iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka in določi primere, v katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe, in omejitve, v okviru katerih jih lahko sprejmejo.

2. Če nastopijo razmere iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo odloči o potrebnih ukrepih; države članice se obvestijo o takšnih ukrepih, ki se uporabljajo takoj. Če Komisija prejme zahtevo od države članice, o njej odloči v treh delovnih dneh od prejema zahteve.

3. Države članice lahko ukrepe, o katerih je odločila Komisija, predložijo Svetu v treh delovnih dneh od dneva, ko so bile o njih obveščene. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi zadevne ukrepe.

4. Ta člen se uporablja z upoštevanjem obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe.







NASLOV III

Splošne določbe

Člen 23

Členi 92, 93 in 94 Pogodbe se uporabljajo za proizvodnjo in trgovino s proizvodi iz člena 1(2).

Člen 24

Naslov VI (preverjanja na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti) Uredbe (ES) št. 2200/96 se uporablja za preglede skladnosti s predpisi Skupnosti o trgu s predelanim sadjem in zelenjavo.

Člen 25

Denarne ali druge upravne sankcije se sprejmejo, kot je primerno za posebne potrebe sektorja, v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 26

Če so potrebni ukrepi, ki bi olajšali prehod iz starih režimov na tiste, ki jih določa ta uredba, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29.

Člen 27

1. Države članice in Komisija druga drugi pošiljajo podatke, ki so potrebni za uporabo te uredbe. Podatki, ki jih je treba sporočiti, se določijo v skladu s postopkom iz člena 29. Podrobna pravila za sporočanje in distribucijo takšnih podatkov se sprejmejo v skladu z istim postopkom.

2. Zakoni in drugi predpisi, ki jih sprejmejo države članice za uporabo te uredbe, vključno z njenimi spremembami, se sporočijo Komisiji najkasneje en mesec po sprejemu.

3. Države članice sprejmejo vse primerne ukrepe, da kaznujejo kršitve določb iz te uredbe in da preprečijo in ustavijo morebitne goljufije.

▼M3 —————

▼M3

Člen 29

1. Komisiji pomaga odbor, in sicer Upravljalni odbor za predelano sadje in zelenjavo, v nadaljnjem besedilu „odbor“, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je mesec dni.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 30

Odbor lahko obravnava katero koli drugo zadevo, ki mu jo posreduje predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

▼M4

Člen 31

Izdatki, ki nastanejo v skladu s členom 2, členom 6a, členom 7, členom 9(4) in (5) ter členom 10(3), štejejo kot intervencija za stabilizacijo kmetijskih trgov v smislu točke (b) člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike ( 10 ).

▼B

Člen 32

Ta uredba se uporablja tako, da se hkrati primerno upošteva cilje, navedene v členu 39 in 110 Pogodbe.

Člen 33

1. Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. januarja 1997. Vendar pa se Naslov I za vsak zadevni proizvod ne uporablja do začetka tržnega leta 1997/1998.

2. Za datumom začetka uporabe ustreznih določb iz te uredbe se razveljavijo naslednje uredbe:

— Uredba Sveta (EGS) št. 426/86 z dne 24. februarja 1986 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo ( 11 ),

— Uredba Sveta (EGS) št. 2245/88 z dne 19. julija 1988 o sistemih jamstvenih pragov za breskve in hruške v sirupu in/ali naravnem sadnem soku ( 12 ),

— Uredba Sveta (EGS) št. 1206/90 z dne 7. maja 1990 o splošnih pravilih za sistem proizvodne pomoči za predelano sadje in zelenjavo ( 13 ),

— Uredba Sveta (EGS) št. 668/93 z dne 17. marca 1993 o uvedbi omejitve za odobritev proizvodne pomoči za predelan paradižnik ( 14 ).

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kakor sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s tabelami ujemanja iz Priloge IV.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M3









PRILOGA I







Predelani proizvodi iz člena 2 Tarifna številka KN Poimenovanje ex071080 70 olupljeni paradižniki, celi ali v kosih, zamrznjeni ex071290 30 paradižnikovi kosmiči 2002 10 10 olupljeni paradižniki, celi ali v kosih 2002 10 90 neolupljeni paradižniki, celi ali v kosih ex20 02 90 drugo (mezga ali omaka za pizze) ex200290 11 ex200290 19 paradižnikov sok (vključno s pasiranim paradižnikom) ex200290 31 ex200290 39 ex200290 91 ex200290 99 paradižnikov koncentrat ex200840 51 ex200840 59 ex200840 71 ex200840 79 ►M6 ex200840 90 ◄ hruške sorte Williams in Rocha v sirupu in/ali naravnem sadnem soku ex200870 61 ex200870 69 ex200870 71 ex200870 79 ex200870 92 ►M6 ex200870 98 ◄ breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku ex20 08 92 ex20 08 99 mešanica sadja, celega ali v kosih, v sirupu in/ali naravnem sadnem soku, ki vsebuje najmanj [60 %] breskev in hrušk 2009 50 paradižnikov sok

▼B









PRILOGA II







Proizvodi iz člena 13 Tarifna oznaka KN Opis 0806 20 Rozine ex08 11 Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v sopari ali vreli vodi, zmrznjeni, z dodanim sladkorjem ali drugim sladilom ali ne: ex08 11 90 – Drugo: – – z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili – – – z vsebnostjo sladkorja, ki presega 13 mas.% ex081190 19 – – – – drugo: – – – – – višnje (Prunus cerasus): – – – – – – s koščicami – – – – – – drugo – – – – – druge češnje: – – – – – – s koščicami – – – – – – drugo ex081190 39 – – – – drugo: – – – – – višnje (Prunus cerasus): – – – – – – s koščicami – – – – – – drugo – – – – – druge češnje: – – – – – – s koščicami – – – – – – drugo – – drugo: – – – češnje: 0811 90 75 – – – – višnje (Prunus cerasus): – – – – – s koščicami – – – – – drugo 0811 90 80 – – – – drugo: – – – – – s koščicami – – – – – drugo ex08 12 Sadje in oreški, začasno konzervirani (na primer z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neustrezni za takojšnjo prehrano: 0812 10 00 – Češnje: ex081210 00 – – višnje (Prunus cerasus) ex081210 00 – – drugo 2008 Plodovi, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali alkohola ali brez njih, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: 2008 60 – Češnje: – – brez dodanega alkohola: – – – z dodanim sladkorjem v izvirnem pakiranju z neto vsebino več kot 1 kg: 2008 60 51 – – – – višnje (Prunus cerasus) 2008 60 59 – – – – drugo – – – z dodanim sladkorjem v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg: 2008 60 61 – – – – višnje (Prunus cerasus) 2008 60 69 – – – – drugo – – – brez dodanega sladkorja v izvirnem pakiranju z neto vsebino: – – – – 4,5 kg ali več: 2008 60 71 – – – – – višnje (Prunus cerasus) 2008 60 79 – – – – – drugo – – – – manj kot 4,5 kg: 2008 60 91 – – – – – višnje (Prunus cerasus) 2008 60 99 – – – – – drugo

▼A2









PRILOGA III

Pragi predelave iz člena 5

Neto teža svežega proizvoda







(v tonah) Paradižniki Breskve Hruške Pragi Skupnosti 8 860 061 560 428 105 659 Nacionalni pragi Bolgarija 156 343 17 843 n.r. Češka 12 000 1 287 11 Grčija 1 211 241 300 000 5 155 Španija 1 238 606 180 794 35 199 Francija 401 608 15 685 17 703 Italija 4 350 000 42 309 45 708 Ciper 7 944 6 n.r. Latvija n.r. n.r. n.r. Madžarska 130 790 1 616 1 031 Malta 27 000 n.r. n.r. Nizozemska n.r. n.r. 243 Avstrija n.r. n.r. 9 Poljska 194 639 n.r. n.r. Portugalska 1 050 000 218 600 Romunija 50 390 523 n.r. Slovaška 29 500 147 n.r. n.r.= ni relevantno

▼B









PRILOGA IV







Tabela ujemanja Številke predhodnih uredb (EGS) Sedanja uredba 426/86, člen 1, odstavek 1 člen 1, odstavek 2 člen 2, odstavek 2 člen 1, odstavek 3 426/86, člen 2, odstavek 1 člen 2, odstavek 1 člen 2, odstavek 2 – člen 2, odstavek 3 – 426/86, člen 3, odstavek 1 člen 2, odstavek 2 člen 3, odstavek 1a – člen 3, odstavek 2 – člen 3, odstavek 3 – člen 3, odstavek 4 člen 4, odstavek 9 426/86, člen 4, odstavek 1 člen 3, odstavek 1 člen 4, odstavek 2 – člen 4, odstavek 3 člen 3, odstavek 2 člen 4, odstavek 4 člen 3, odstavek 3 426/86, člen 5, odstavek 1 člen 4, odstavek 2 člen 5, odstavek 2 člen 4, člen 5, člen 5, odstavek 3 člen 4, odstavek 4 člen 5, odstavek 4 – člen 5, odstavek 5 člen 4, odstavek 9 426/86, člen 6, odstavek 1 člen 7, odstavek 1 člen 6, odstavek 2 člen 7, odstavek 2 člen 6, odstavek 3 člen 7, odstavek 3 člen 6, odstavek 4 člen 7, odstavek 4 člen 6, odstavek 5 – člen 6, odstavek 6 člen 7, odstavek 5 člen 6, odstavek 7 člen 7, odstavek 5 426/86, člen 6a – 426/86, člen 7, odstavek 1 člen 8 člen 7, odstavek 2 – 426/86, člen 8, odstavek 1 člen 9, odstavek 1 člen 8, odstavek 2 člen 9, odstavek 2 člen 8, odstavek 3 člen 9, odstavek 3 člen 8, odstavek 4 člen 9, odstavek 4 člen 8, odstavek 5 člen 9, odstavek 5 člen 8, odstavek 6 – člen 8, odstavek 7 člen 9, odstavek 6 426/86, člen 9, odstavek 1 člen 11, odstavek 1 člen 9, odstavek 2 člen 11, odstavek 2 člen 9, odstavek 1 člen 12, odstavek 1 člen 9, odstavek 2 člen 12, odstavek 2 426/86, člen 10, – 426/86, člen 10a, odstavek 1 člen 13, odstavek 1 člen 10a, odstavek 2 člen 13, odstavek 2 člen 10a, odstavek 3 člen 13, odstavek 3 člen 10a, odstavek 4 člen 13, odstavek 4 člen 10a, odstavek 5 člen 13, odstavek 5 člen 10a, odstavek 6 člen 13, odstavek 6 člen 10a, odstavek 7 člen 13, odstavek 7 člen 10a, odstavek 8 člen 13, odstavek 8 426/86, člen 11, odstavek 1 člen 14, odstavek 1 člen 11, odstavek 2 člen 14, odstavek 2 člen 11, odstavek 3 člen 14, odstavek 3 člen 11, odstavek 4 člen 14, odstavek 4 426/86, člen 12, odstavek 1 člen 15, odstavek 1 člen 12, odstavek 2 člen 15, odstavek 2 člen 12, odstavek 3 člen 15, odstavek 3 člen 12, odstavek 4 člen 15, odstavek 4 426/86, člen 13, odstavek 1 člen 16, odstavek 1 člen 13, odstavek 2 člen 16, odstavek 2 člen 13, odstavek 3 člen 16, odstavek 3 člen 13, odstavek 4 člen 16, odstavek 4 člen 13, odstavek 5 člen 16, odstavek 5 člen 13, odstavek 6 člen 16, odstavek 6 člen 13, odstavek 7 člen 16, odstavek 7 člen 13, odstavek 8 člen 16, odstavek 8 426/86, člen 14, odstavek 1 člen 17, odstavek 1 člen 14, odstavek 2 člen 17, odstavek 2 člen 14, odstavek 3 člen 17, odstavek 3 člen 14, odstavek 4 člen 17, odstavek 4 člen 14, odstavek 5 člen 17, odstavek 5 426/86, člen 14a, odstavek 1 člen 18, odstavek 1 člen 14a, odstavek 2 člen 18, odstavek 2 člen 14a, odstavek 3 člen 18, odstavek 3 člen 14a, odstavek 4 člen 18, odstavek 4 člen 14a, odstavek 5 člen 18, odstavek 5 člen 14a, odstavek 6 člen 18, odstavek 6 člen 14a, odstavek 7 člen 18, odstavek 7 426/86, člen 15, odstavek 1 člen 19, odstavek 1 člen 15, odstavek 2 člen 19, odstavek 2 člen 15, odstavek 3 člen 19, odstavek 3 426/86, člen 16, odstavek 1 člen 20, odstavek 1 člen 16, odstavek 2 člen 20, odstavek 2 člen 16, odstavek 3 – člen 16, odstavek 4 – člen 16, odstavek 5 člen 20, odstavek 3 426/86, člen 17, odstavek 1 člen 21, odstavek 1 člen 17, odstavek 2 člen 21, odstavek 2 426/86, člen 18, odstavek 1 člen 22, odstavek 1 člen 18, odstavek 2 člen 22, odstavek 2 člen 18, odstavek 3 člen 22, odstavek 3 člen 18, odstavek 4 člen 22, odstavek 4 426/86, člen 19, člen 23, 426/86, člen 20, člen 24, odstavek 1 426/86, člen 21, odstavek 1 člen 25, člen 21, odstavek 2 – 426/86, člen 22, odstavek 1 člen 26, odstavek 1 člen 22, odstavek 2 člen 26, odstavek 2 člen 22, odstavek 3 člen 26, odstavek 3 426/86, člen 23, člen 27, člen 24, člen 29, člen 25, člen 30, člen 26, člen 31, 426/86, Priloga I A Priloga I Priloga I B Priloga II Priloga III – 2245/88, člen 1, odstavek 1 člen 5, odstavek 1 člen 1, odstavek 2 člen 5, odstavek 2 člen 1, odstavek 2 člen 5, odstavek 3 1206/90, člen 2, odstavek 1 člen 4, odstavek 7 člen 2, odstavek 2 člen 4, odstavek 8 člen 2, odstavek 3 člen 4, odstavek 8 1206/90, člen 3, odstavek 2 člen 4, odstavek 1 člen 3, odstavek 3 člen 4, odstavek 5 člen 3, odstavek 4 člen 4, odstavek 6 1206/90, člen 6, odstavek 1 člen 9, odstavek 6 člen 6, odstavek 2 člen 9, odstavek 8 člen 6, odstavek 4 člen 9, odstavek 7 668/93, člen 1, odstavek 1 člen 6, odstavek 1 člen 1, odstavek 2 člen 6, odstavek 4 člen 1, odstavek 3 člen 6, odstavek 5 člen 3 člen 6, odstavek 1