02014D0466 — SL — 01.01.2021 — 004.002

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:





popravljen z:









▼B

SKLEP št. 466/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije







Člen 1

Jamstvo EU

1. Unija odobri Evropski investicijski banki (v nadaljnjem besedilu: EIB) proračunsko jamstvo za financiranje zunaj Unije (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU). Jamstvo EU se odobri kot splošno jamstvo za plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana, v zvezi s posojili, jamstvi za posojila in dolžniškimi instrumenti kapitalskega trga, ki so odobreni ali izdani v korist naložbenim projektom EIB, upravičenim v skladu z odstavkom 2.

2. Do jamstva EU so upravičena posojila, posojilna jamstva in dolžniški instrumenti kapitalskega trga EIB, ki so odobreni ali izdani v korist naložbenim projektom, ki se izvajajo v upravičenih državah v skladu s pravili in postopki EIB, vključno z izjavo EIB o socialnih in okoljskih načelih in standardih, ter v podporo ustreznim zunanjepolitičnim ciljem Unije, kjer je bilo financiranje EIB odobreno v skladu s podpisanim sporazumom, ki ni niti potekel niti ni bil preklican (v nadaljnjem besedilu: financiranje EIB).

3. Financiranje EIB v podporo zunanjim politikam Unije se še naprej upravlja v skladu z načeli dobre bančne prakse.

4. Jamstvo EU se omeji na 65 % skupnega zneska, izplačanega in zajamčenega v okviru financiranja EIB, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse povezane zneske.

▼M4

5. Jamstvo EU krije financiranje EIB, podpisano v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2021.

▼B

6. Če do izteka obdobja iz odstavka 5 Evropski parlament in Svet ne sprejmeta sklepa, s katerim se EIB odobri novo jamstvo EU za izgube pri njenem financiranju zunaj Unije, se navedeno obdobje enkrat samodejno podaljša za šest mesecev.

▼M2

Člen 2

Zgornje meje za financiranje EIB v okviru jamstva EU

1. Zgornja meja financiranja EIB v okviru jamstva EU za obdobje 2014–2020 je 32 300 000 000 EUR. Zneski, ki so bili sprva rezervirani za financiranje, a pozneje preklicani, se pri zgornji meji ne upoštevajo.

Ta zgornja meja se razdeli na:

(a) znesek največ 30 000 000 000 EUR v okviru splošnega mandata, od katerega je 1 400 000 000 EUR rezerviranih za projekte v javnem sektorju, namenjene dolgoročni ekonomski odpornosti beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti, kot strateškemu odzivu pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij;

(b) znesek največ 2 300 000 000 EUR v okviru mandata za posojila zasebnemu sektorju za projekte, namenjene dolgoročni ekonomski odpornosti beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti, kot strateškemu odzivu pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij.

2. Najvišja možna zneska iz odstavka 1 se razdelita na regionalne zgornje meje in podomejitve, kakor je opredeljeno v Prilogi I. EIB znotraj regionalnih zgornjih mej v obdobju, zajetem s tem sklepom, zagotovi razdelitev med državami znotraj regij, zajetih v jamstvo EU, pri čemer bo ta razdelitev uravnotežena skladno s prednostnimi nalogami zunanje politike Unije, ki bodo upoštevane v regionalnih tehničnih operativnih smernicah iz člena 5.

Člen 3

Splošni cilji in načela

1. Jamstvo EU se odobri samo za financiranje EIB, ki ima na podlagi lastne ocene EIB dodano vrednost, in podpira enega od naslednjih splošnih ciljev: (a) razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoč mikro, malim in srednjim podjetjem (MSP); (b) razvoj socialne in gospodarske infrastrukture, vključno s prometom, energijo, okoljsko infrastrukturo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; (c) blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; (d) dolgoročno ekonomsko odpornost beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti kot strateški odziv pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij.

2. Financiranje EIB, izvedeno na podlagi tega sklepa, ohranja jasni značaj EIB kot investicijske banke ter hkrati prispeva k splošnim interesom Unije, zlasti k načelom, ki usmerjajo zunanje delovanje Unije in so navedena v členu 21 PEU, ter k izvajanju mednarodnih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija. Upravljavski organi EIB naj sprejmejo potrebne ukrepe za prilagoditev dejavnosti EIB zaradi učinkovitega prispevanja k zunanji politiki Unije ter ustrezno izpolnjujejo zahteve iz tega sklepa.

3. Regionalno povezovanje med državami, vključno zlasti z gospodarskim povezovanjem med predpristopnimi državami, državami upravičenkami, sosednjimi državami in Unijo, je temeljni cilj za financiranje EIB na področjih splošnih ciljev iz odstavka 1. EIB financiranje v državah upravičenkah izvaja na področjih splošnih ciljev, in sicer s podporo tujih neposrednih naložb, ki spodbujajo gospodarsko povezovanje z Unijo.

4. V državah v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu prejemnikov uradne razvojne pomoči, ki ga je pripravila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, financiranje EIB v skladu s členoma 208 in 209 PDEU prispeva k doseganju ciljev politike Unije na področju razvojnega sodelovanja, zlasti k zmanjševanju revščine prek vključujoče rasti ter trajnostnega gospodarskega, okoljskega in družbenega razvoja.

5. Da se zagotovi kar največji razvojni učinek naložb zasebnega sektorja, si EIB prizadeva prispevati k ustvarjanju ugodnih pogojev za zasebna podjetja in naložbe ter zagotavlja, da se prednostno okrepi lokalni zasebni sektor v državah upravičenkah, tudi zadruge in socialna podjetja, in sicer s podporo lokalnim naložbam, kot je določeno v točki (a) odstavka 1. Financiranje EIB, ki podpira splošne cilje iz odstavka 1, stremi tudi k povečanju podpore naložbenim projektom, ki jih vodijo MSP iz države prejemnice in iz Unije, s čimer se omogoči dostop do financiranja za nove naložbene projekte, ki jih vodijo MSP. S financiranjem EIB je MSP omogočeno, da med drugim dostopajo do trgov v državah upravičenkah in da se vključijo v globalne vrednostne verige ter nadalje prispeva h krepitvi konkurenčnosti gospodarskih družb Unije.

EIB z namenom učinkovitega spremljanja in ocenjevanja porabe sredstev v korist zadevnih MSP opravi temeljit skrbni pregled ter določi in izvaja ustrezne pogodbene določbe, ki finančnim posrednikom in končnim upravičencem nalagajo standardne zahteve glede poročanja. EIB si prizadeva odkrivati ovire za financiranje, s katerimi se soočajo MSP, in prispevati k njihovemu odpravljanju.

EIB sodeluje s finančnimi posredniki, ki lahko izpolnijo posebne potrebe MSP v državah delovanja in ki izpolnjujejo zahteve iz člena 13, kakor so bile prenesene v sporazume na podlagi tretjega pododstavka odstavka 1 navedenega člena.

6. Financiranje EIB, ki podpira splošni cilj iz točke (b) odstavka 1, podpira naložbene projekte predvsem na področju prometa, energije, okoljske infrastrukture, informacijske in komunikacijske tehnologije, zdravstva in šolstva. To zajema proizvodnjo in integracijo energije iz obnovljivih virov, ukrepe za energijsko učinkovitost, preoblikovanje energetskih sistemov, ki omogoča prehod na tehnologije in goriva z nižjimi emisijami ogljika, trajnostno energetsko varnost in energetsko infrastrukturo, vključno s proizvodnjo plina in njegovim prevozom na energetski trg Unije, pa tudi elektrifikacijo podeželskih območij, okoljsko infrastrukturo, na primer vodno, komunalno in zeleno infrastrukturo, telekomunikacijsko infrastrukturo in širokopasovno omrežno infrastrukturo.

7. Financiranje EIB, ki podpira splošne cilje iz točke (c) odstavka 1, podpira naložbene projekte za blažitev podnebnih sprememb in za prilagajanje nanje, pri čemer ti projekti prispevajo k skupnim ciljem iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in iz Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi te konvencije, zlasti z izogibanjem emisijam toplogrednih plinov ali njihovim zmanjševanjem in z zmanjševanjem ogljičnega odtisa na področju energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti in trajnostnega prometa ali pa s povečanjem odpornosti ranljivih držav, sektorjev in skupnosti na škodljive posledice podnebnih sprememb.

Merila za upravičenost projektov na področju podnebnih ukrepov so opredeljena v strategiji EIB o podnebnih spremembah. Na podlagi metodologije, ki jo je oblikovala EIB, da bi pri zadevnih projektih ocenila emisije toplogrednih plinov in spremembe teh emisij, se v postopek presoje vplivov na okolje vključi analiza ogljičnega odtisa, da se ugotovi, ali predlagani projekti zagotavljajo optimalne izboljšave energetske učinkovitosti.

V obdobju, ki ga zajema ta sklep, si EIB prizadeva za ohranitev visoke stopnje financiranja na področju podnebja, pri čemer obseg tega financiranja predstavlja vsaj 25 % celotnega financiranja EIB zunaj Unije. Financiranje EIB na podlagi tega sklepa je naravnano na cilj, da se do leta 2020 vsaj 35 % celotnega financiranja EIB uporabi za gospodarstva v vzponu in države v razvoju zunaj Unije.

Financiranje EIB med drugim vključuje konkretne ukrepe za postopno odpravljanje financiranja projektov, ki negativno vplivajo na doseganje podnebnih ciljev Unije, in za okrepitev prizadevanj v podporo obnovljivim virom energije in energijske učinkovitosti.

EIB v sklopu prispevka za projekte okrepi elemente, povezane s prilagajanjem podnebnim spremembam, in sicer pri celotnem financiranju EIB v okviru mandata za zunanja posojila.

8. Financiranje EIB, ki podpira splošne cilje iz točke (d) odstavka 1, podpira naložbene projekte, ki obravnavajo temeljne vzroke migracij, prispevajo k dolgoročni gospodarski odpornosti in k ciljem ZN o trajnostnem razvoju ter varujejo trajnostni razvoj v državah upravičenkah.

Ob popolnem spoštovanju človekovih, delavskih in socialnih pravic, temeljnih svoboščin in enakosti spolov z izvajanje pristopa, ki temelji na pravicah in zajema vse človekove in socialne pravice v skladu z načeli preglednosti, udeležbe, nediskriminacije in odgovornosti, financiranje EIB:

(a) obravnava povečane potrebe po infrastrukturi in z njo povezanih storitvah – da bi neposredno ali posredno poskrbeli za številne migrante, hkrati pa koristili tudi lokalnemu prebivalstvu,

(b) povečuje zaposlitvene možnosti v gostiteljskih in begunskih skupnostih;

(c) spodbuja ekonomsko vključevanje in beguncem omogoča, da postanejo samostojni, ali

(d) krepi humanitarne ukrepe in podporo za ustvarjanje dostojnih delovnih mest.

Financiranje EIB podpira:

(a) zasebni sektor na ravni MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter na ravni podjetniškega financiranja in mikrofinanciranja;

(b) javni sektor, vključno z občinami in subjekti javnega sektorja, v smislu infrastrukture in storitev, tudi zdravstvenega varstva in posebne infrastrukture za otroke, sanitarnih storitev in šolskega izobraževanja, in sicer zaradi obravnavanja znatno povečanih potreb.

9. Financiranje EIB, ki podpira splošne cilje iz odstavka 1, upošteva dejstvo, da je enakost spolov presečno vprašanje, ki je ključno za doseganje trajnostnega razvoja in pomemben element pri zagotavljanju potrebne skrbnosti pri projektih. Pri vsakem takem financiranju se upošteva vidik enakosti spolov. EIB zagotovi, da bo njeno celotno financiranje skladno z zavezami iz njene strategije in akcijskega načrta za enakost spolov.

10. EIB si prizadeva zagotoviti, da gospodarske družbe, ki sodelujejo pri projektih, ki jih sofinancira EIB, spoštujejo načeli preglednosti plačil in enakosti spolov ter načelo in enakega plačila, kot je določeno v Direktivi 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ). Pri odločitvah EIB o financiranju projektov se upošteva, katere ukrepe so gospodarske družbe, ki so potencialne upravičenke, sprejele v zvezi z enakima plačilom in družbeno odgovornostjo podjetij.

11. Jamstvo EU krije samo tisto financiranje EIB, ki se izvaja v državah upravičenkah, ki so z EIB sklenile okvirni sporazum, v katerem so navedeni pravni pogoji, pod katerimi se mora takšno financiranje izvajati, skladno z izjavo EIB o socialnih in okoljskih načelih in standardih ter z njenim okoljskim in socialnim priročnikom.

▼B

Člen 4

Vključene države

1. Seznam držav, ki bi lahko bile upravičene do financiranja EIB v sklopu jamstva EU, je v Prilogi II. Seznam držav, ki so upravičene do financiranja EIB v sklopu jamstva EU, je v Prilogi III in vsebuje le države, ki so naštete v Prilogi II. Za države, ki jih ni v Prilogi II, se o upravičenosti do financiranja EIB v sklopu jamstva EU odloča za vsak primer posebej v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.

2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 18 sprejme delegirane akte glede sprememb Priloge III. Odločitve Komisije so utemeljene s celovito presojo, med drugim gospodarskih, socialnih, okoljskih in političnih vidikov, zlasti tistih, ki so povezani z demokracijo, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, pa tudi z ustreznimi resolucijami Evropskega parlamenta in sklepi Sveta.

3. Ob upoštevanju odstavka 4 delegirani akti o spremembi Priloge III ne vplivajo na jamstvo EU za kritje financiranja EIB, sklenjenega pred začetkom veljavnosti delegiranih aktov.

4. Izplačila financiranja EIB, ki imajo koristi od skupnega jamstva, kot je navedeno v členu 8(1), se ne izvajajo v državah, ki niso naštete v Prilogi III.

5. Jamstvo EU ne krije financiranja EIB v določeni državi, če je bil sporazum, ki se nanaša na takšno financiranje, podpisan po pristopu te države k Uniji.

Člen 5

Prispevek financiranja EIB k politikam Unije

1. Komisija skupaj z EIB v enem letu po začetku veljavnosti tega sklepa posodobi veljavne regionalne tehnične operativne smernice za financiranje EIB.

Regionalne tehnične operativne smernice so skladne s širšim okvirom regionalne politike Unije iz Priloge IV. Regionalne tehnične operativne smernice zlasti zagotovijo, da financiranje EIB, ki se izvaja v skladu s tem sklepom, dopolnjuje ustrezne politike, programe in instrumente pomoči Unije v različnih regijah.

▼M2

Komisija in EIB pri posodabljanju regionalnih tehničnih operativnih smernic upoštevata zadevne resolucije Evropskega parlamenta in sklepe Sveta ter mednarodno priznana načela in smernice o družbeni odgovornosti podjetij. Regionalne tehnične operativne smernice so skladne s prednostnimi nalogami iz morebitnih nacionalnih ali regionalnih programov, ki jih pripravijo države upravičenke; v teh smernicah so ustrezno upoštevana posvetovanja z lokalno civilno družbo, ki so potekala med pripravo teh programov.

▼B

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu nemudoma pošlje dokončane posodobljene regionalne tehnične operativne smernice.

V okviru, določenem v regionalnih tehničnih operativnih smernicah, EIB opredeli ustrezne strategije financiranja in zagotovi njihovo izvajanje.

Financiranje EIB je skladno z regionalnimi tehničnimi operativnimi smernicami in strategijami države upravičenke.

Regionalne tehnične operativne smernice se pregledajo po vmesnem pregledu iz člena 19.

▼M2

1a. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 v zvezi s spremembami Priloge IV.

▼B

2. V okviru postopka iz člena 19 Protokola (št. 5) poda Komisija mnenje o financiranju EIB. Če da Komisija negativno mnenje o financiranje EIB, ki spada v okvir tega sklepa, se zanj ne da jamstvo EU.

Člen 6

Sodelovanje s Komisijo in ESZD

1. Da bi se financiranje EIB in proračunska sredstva Unije kar najbolj dopolnjevala, se dodatno okrepi skladnost zunanjih ukrepov EIB z zunanjepolitičnimi cilji Unije, zlasti s posodobitvijo regionalnih tehničnih operativnih smernic iz člena 5, pri čemer se o političnih vprašanjih po potrebi opravi ustrezno posvetovanje z ESZD, ter z rednim in sistematičnim dialogom in zgodnjo izmenjavo informacij o: (a) strateških dokumentih, ki jih pripravi Komisija ali, odvisno od primera, ESZD, kot so nacionalni in regionalni strateški dokumenti, okvirni programi, akcijski načrti in predpristopni dokumenti; (b) dokumentih EIB za strateško načrtovanje, uvedbi novih naložbenih projektov ter letnem poročanju EIB Komisiji; (c) drugih političnih in operativnih vidikih.

2. Sodelovanje poteka različno v različnih regijah, vključno na ravni delegacij Unije, glede na vlogo EIB in politike Unije v posameznih regijah.

Člen 7

Sodelovanje z drugimi evropskimi in mednarodnimi finančnimi institucijami

1. Financiranje EIB poteka po potrebi v sodelovanju z drugimi evropskimi večstranskimi finančnimi institucijami ali finančnimi institucijami držav članic (v nadaljnjem besedilu: evropske finančne institucije) in mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno z regionalnimi razvojnimi bankami (v nadaljnjem besedilu: mednarodne finančne institucije), da se kar najbolj poveča medsebojno dopolnjevanje, sodelovanje in učinkovitost, da se ob sodelovanju razvijejo inovativni finančni instrumenti, da se zagotovijo preudarna in smiselna delitev tveganj ter enotni pogoji za projekte in sektorje ter da se čim bolj zmanjša morebitno podvajanje stroškov in nepotrebno prekrivanje.

2. Sodelovanje iz odstavka 1 se omogoča z usklajevanjem, ki poteka v okviru memorandumov o soglasju ali znotraj drugih okvirov regionalnega sodelovanja Unije, kadar je to ustrezno, med Komisijo, EIB ter ustreznimi evropskimi in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo v različnih regijah.

Člen 8

Kritje in pogoji jamstva EU

1. Razen financiranja EIB, sestavljenega iz dolžniških instrumentov kapitalskega trga, krije pri financiranju EIB, ki se sklene z državo ali za katero jamči država, in pri drugih oblikah financiranja EIB, sklenjenega z regionalnimi ali lokalnimi organi, javnimi podjetji ali zavodi v državni lasti ali pod državnim nadzorom, če je bila za takšne druge oblike financiranja EIB opravljena ustrezna ocena kreditnega tveganja EIB ob upoštevanju okoliščin kreditnega tveganja v zadevni državi, jamstvo EU vsa plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana (v nadaljnjem besedilu: skupno jamstvo).

▼M2

Skupno jamstvo velja tudi za takšno financiranje EIB v okviru mandata za posojila zasebnemu sektorju iz točke (b) člena 2(1), pri katerem je tveganje v povprečju višje kot pri portfelju, ki je krit v sklopu jamstva pri političnem tveganju iz odstavka 3 tega člena v predpristopnih državah in državah upravičenkah ter v sosednjih in partnerskih državah.

▼B

2. Za namene odstavka 1 Palestino zastopa Palestinska oblast, Kosovo ( 2 ) pa zastopajo kosovske oblasti.

3. Pri financiranju EIB, ki ni zajeto v odstavku 1, jamstvo EU krije vsa plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana, če je izpad plačila povzročila uresničitev enega od naslednjih političnih tveganj (v nadaljnjem besedilu: jamstvo pri političnem tveganju): (a) nekonvertibilnost valute; (b) razlastitev; (c) vojna ali državljanski nemiri; (d) odklonitev pravnega varstva pri kršitvi pogodbe.

4. Pri financiranju EIB, sestavljenem iz dolžniških instrumentov kapitalskega trga, se uporablja le jamstvo pri političnem tveganju.

▼M2

5. V sporazume o financiranju, ki se sklenejo s posameznimi nosilci in zadevajo financiranje EIB, se vključijo tudi ustrezne javno-naročniške, okoljske, podnebne in socialne določbe v skladu s pravili in postopki EIB, vključno z zahtevo, da sta jamstvo EU in vključenost EIB vidna za končnega upravičenca.

6. Komisija in EIB v sporazumu o jamstvu iz člena 14 določita jasno in pregledno politiko razdeljevanja, ki EIB omogoči, da v sklopu svojega zunanjega delovanja določi dejavnosti, ki bodo financirane na podlagi tega sklepa, da se zagotovi kar najbolj učinkovita uporaba jamstva EU. Politika razdeljevanja temelji na kreditni sposobnosti financiranja EIB, kakor jo oceni sama EIB, zgornjih mejah, kakor so opredeljene v Prilogi I, naravi udeleženca, ki je lahko suverena država ali subjekt na poddržavni ravni iz odstavka 1 tega člena ali zasebni subjekt, na zmogljivosti EIB za prevzem tveganj in drugih ustreznih merilih, vključno z dodano vrednostjo jamstva EU. Politika razdeljevanja se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 14.

▼B

7. Pri uveljavljanju jamstva EU Unija prevzame vse ustrezne pravice EIB v zvezi s kakršno koli obveznostjo glede njenega financiranja v skladu s sporazumom o jamstvu iz člena 14.

Člen 9

Ocena EIB in spremljanje naložbenih projektov

▼M2

1. EIB opravi temeljit skrbni pregled ter v skladu s svojo izjavo o socialnih in okoljskih načelih in standardih ter s svojim okoljskim in socialnim priročnikom po potrebi od nosilcev projektov zahteva, da se skladno s socialnimi in okoljskimi načeli Unije v fazi načrtovanja projekta in v fazi njegovega izvajanja javno posvetujejo z ustreznimi nacionalnimi in lokalnimi deležniki ter civilno družbo na lokalni ravni o socialnih vidikih, vidikih, povezanih s človekovimi pravicami in z enakostjo spolov, ter o okoljskih, gospodarskih in razvojnih vidikih naložbenih projektov, zajetih v jamstvo EU, ter da priskrbijo informacije, potrebne za oceno prispevka k uresničevanju zunanjepolitičnih in strateških ciljev Unije.

EIB zagotovi, da se pred financiranjem, ki bo vplivalo na zemljišča in naravne vire, udejanji načelo predhodnega, prostovoljnega in informiranega soglasja.

Ta ocena vključuje presojo tega, ali in kako bi bilo treba zmogljivosti upravičencev do financiranja EIB v času trajanja projekta okrepiti s tehnično pomočjo. Pravila in postopki EIB vključujejo potrebne določbe o ocenjevanju okoljskega in socialnega učinka naložbenih projektov ter vidikov v zvezi s človekovimi pravicami in preprečevanjem konfliktov, s čimer se zagotovi, da so naložbeni projekti, ki se podpirajo na podlagi tega sklepa, okoljsko in socialno trajnostni, pa tudi, da financiranje EIB v okviru pobude EIB za odpornost, zlasti pa mandata za posojila zasebnemu sektorju, izboljšuje ekonomsko odpornost beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti.

EIB v sklopu svojih razpoložljivih notranjih smernic o izkazovanju potrebne skrbnosti prek svojega okoljskega in socialnega priročnika po potrebi izboljša praktične smernice za ocenjevanje vidikov, povezanih z vsemi temeljnimi človekovimi pravicami, ki se uporabljajo med predhodnim ocenjevanjem in stalnim spremljanjem posameznih projektov, tudi projektov, pri katerih so udeleženi finančni posredniki, in sicer na podlagi obstoječih okvirov, zlasti strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo in njenega tozadevnega akcijskega načrta, ter ob upoštevanju obstoječih meril za človekove pravice, ki jih določijo Unija, ustrezni organi Združenih narodov in organizacije za človekove pravice.

▼B

2. Poleg predhodne ocene razvojnih vidikov EIB spremlja tudi izvajanje financiranja. EIB zlasti zahteva od nosilcev projektov, da izvajajo temeljito spremljanje v času izvajanja projekta in vse do zaključka, med drugim glede gospodarskega, razvojnega, socialnega in okoljskega učinka naložbenega projekta ter njegovega učinka na spoštovanje človekovih pravic. EIB redno preverja informacije, ki jih posredujejo nosilci projektov, in jih objavi, če se nosilec projekta s tem strinja. Poročila o zaključku projektov, povezanih s financiranjem EIB, se po možnosti objavijo, z izjemo tajnih podatkov.

▼M2

3. Spremljanje EIB zajema izvajanje posrednega financiranja in uspešnost finančnih posrednikov pri podpori MSP.

▼B

4. EIB vzpostavi celovit sistem za predhodno ocenjevanje relativnih in absolutnih emisij toplogrednih plinov, povezanih s financiranjem EIB, v primerih, ko emisije dosežejo visoke pragove za emisije, kot so določeni v ustrezni metodologiji, vključeni v strategijo EIB o podnebnih spremembah, in ko obstajajo razpoložljivi podatki.

▼M2

5. Rezultati spremljanja se razkrijejo, če so izpolnjene zahteve glede zaupnosti in če se ustrezne strani s tem strinjajo.

▼B

Člen 10

Zunanji namenski prejemki za jamstveni sklad

Vračila in prihodki v znesku 110 000 000 EUR, ki izvirajo iz transakcij, zaključenih pred letom 2007, in vključujejo vračila glavnice, sproščena jamstva in vračila glavnice posojil, dividende, kapitalske dobičke, provizije za jamstvo ter obresti na posojila in na zneske na fiduciarnih računih, nakazane na fiduciarni račun, odprt za Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, in ki se lahko povežejo s podporo iz splošnega proračuna Unije, so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in se uporabljajo za jamstveni sklad.

Zneski nad 110 000 000 EUR, ki so bili nakazani nazaj na fiduciarni račun, odprt za Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, se vnesejo v splošni proračun Unije po odbitku stroškov in provizij za upravljanje.

▼M2

Tveganje za proračun Unije, povezano s financiranjem EIB v okviru mandata za posojila zasebnemu sektorju iz točke (b) člena 2(1), se cenovno ovrednoti, prihodki iz ovrednotenja poslovnega tveganja pa se vplačajo v Jamstveni sklad.

▼B

Člen 11

Letno poročanje in obračunavanje

1. Komisija vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranju EIB, izvedenem na podlagi tega sklepa. Poročilo se objavi in vključuje: (a) oceno financiranja EIB na ravni projekta, sektorja, države in regije ter njegove skladnosti s tem sklepom; ▼M2 (b) oceno dodane vrednosti, pričakovane realizacije, rezultatov in učinka financiranja EIB na razvoj na skupni osnovi, izdelano na podlagi letnega poročila EIB o okviru za merjenje rezultatov. EIB v ta namen za financirane projekte uporabi kazalnike rezultatov glede razvojnih, okoljskih in socialnih vidikov, vključno z vidikom človekovih pravic in enakosti spolov, pri čemer upošteva ustrezne kazalnike iz Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, sprejete leta 2005. Kazalniki za enakost spolov se oblikujejo v skladu s strategijo EIB za enakost spolov in z njenim tozadevnim akcijskim načrtom. Kažejo na spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi ter se po možnosti naknadno ocenijo, pri čemer se podatki razčlenijo po spolu. Kazalniki za okoljske vidike projektov vključujejo merila za „čisto tehnologijo“, ki so načeloma usmerjena v energijsko učinkovitost in tehnologije za zmanjševanje emisij. EIB ob upoštevanju stališč deležnikov, civilne družbe, prizadetih skupnosti in nevladnih organizacij oblikuje kazalnike za projekte, ki zagotavljajo strateški odziv za obravnavanje temeljnih vzrokov migracij in za krepitev dolgoročne gospodarske odpornosti gostiteljskih in tranzitnih skupnosti; (c) oceno prispevka financiranja EIB k uresničevanju ciljev zunanje politike in strateških ciljev Unije ob upoštevanju skladnosti z načeli, ki vodijo zunanje delovanje Unije, kot je navedeno v členu 21 PEU, z regionalnimi tehničnimi operativnimi smernicami iz člena 5 tega sklepa ter strateškim okvirom in akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo in njenim tozadevnim akcijskim načrtom; ▼B (d) oceno finančnih koristi, prenesenih na upravičence do financiranja EIB, na skupni osnovi; ▼M2 (e) oceno kakovosti financiranja EIB, zlasti pa, do kolikšne mere je EIB pri skrbnem pregledu in spremljanju financiranih naložbenih projektov upoštevala okoljsko in socialno vzdržnost, pa tudi oceno ukrepov za čim večjo angažiranost na lokalni ravni s spodbujanjem vključevanja prizadetih skupnosti, organizacij civilne družbe in nevladnih organizacij; ▼B (f) podrobne podatke o zahtevkih za jamstvo EU; (g) informacije o obsegu financiranja na področju podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti na podlagi tega sklepa, o učinku na absolutne in relativne emisije toplogrednih plinov iz člena 9(4) na skupni osnovi, ter informacije o številu projektov, ocenjenih glede na podnebno tveganje; (h) opis sodelovanja s Komisijo, drugimi evropskimi in mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno s sofinanciranjem. Poročilo zlasti vsebuje razčlenitev finančnih virov Unije ter virov drugih evropskih in mednarodnih finančnih institucij, uporabljenih skupaj s financiranjem EIB, da se omogoči pregled vseh naložb, podprtih s financiranjem EIB, izvedenim na podlagi tega sklepa. V poročilu se omeni tudi sklenitev novega memoranduma o soglasju med EIB in drugimi evropskimi ali mednarodnimi finančnimi institucijami, ki vpliva na financiranje EIB na podlagi tega sklepa; (i) informacije o spremljanju delovanja memoranduma o soglasju med EIB in Evropskim varuhom človekovih pravic, če ta memorandum ustreza financiranju EIB, vključenem v ta sklep; ▼M2 (j) oceno prispevka financiranja EIB k dolgoročni gospodarski odpornosti beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti kot strateškemu odzivu pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij. ▼B

2. EIB za namene poročanja Komisije iz odstavka 1 predloži Komisiji letna poročila o financiranju EIB, izvedenem na podlagi tega sklepa, vključno z vsemi elementi, ki jih Komisija potrebuje za poročanje v skladu z odstavkom 1. EIB lahko Komisiji predloži tudi dodatne zadevne informacije, da se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi celovit pregled zunanje dejavnosti EIB.

3. EIB Komisiji zagotovi statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB ter vse dodatne informacije, potrebne za izpolnitev poročevalskih obveznosti Komisije ali zahtev Računskega sodišča, ter revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih v okviru financiranja EIB. EIB Komisiji predloži tudi druge potrebne dokumente v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

4. Za namene obračunavanja in poročanja Komisije o tveganjih, ki jih krije jamstvo EU, EIB Komisiji zagotovi svojo oceno tveganja in informacije o bonitetni oceni v zvezi s financiranjem EIB.

5. EIB Komisiji vsaj enkrat na leto predloži okvirni večletni program za načrtovani obseg sklenjenih poslov financiranja EIB, da se zagotovi skladnost načrtovanega financiranja EIB z zgornjimi mejami iz tega sklepa in da lahko Komisija zagotovi ustrezno proračunsko načrtovanje za zagotovitev sredstev jamstvenega sklada. Komisija upošteva ta načrt pri pripravi predloga splošnega proračuna Unije.

6. EIB redno seznanja Evropski parlament, Svet in Komisijo z vsemi neodvisnimi ocenjevalnimi poročili, ki vsebujejo ugotovitve o praktičnih rezultatih, doseženih pri posebnih dejavnostih EIB v okviru tega sklepa in drugih zunanjih mandatov.

7. EIB zagotovi informacije iz odstavkov 2 do 6 na svoje stroške. EIB informacije iz odstavkov 2, 3 in 6 na splošno objavi, pri čemer izključi vse tajne informacije.

Člen 12

Preglednost in javno razkritje informacij

1. EIB v skladu s svojo politiko preglednosti in načeli Unije glede dostopa do dokumentov in informacij, postopoma pa tudi v skladu s standardi iz pobude za preglednost mednarodne pomoči, na svojem spletnem mestu objavi informacije v zvezi z: ▼M2 (a) vsem financiranjem EIB, izvedenim na podlagi tega sklepa, po odobritvi projekta, pri čemer navede predvsem, ali je naložbeni projekt zajet v jamstvo EU in kako prispeva k ciljem na področju zunanjega delovanja Unije, navede pa zlasti njegove gospodarske, socialne, okoljske in podnebne učinke ter učinke z vidika spola; ▼B (b) vsemi memorandumi o soglasju med EIB in drugimi evropskimi ali mednarodnimi finančnimi institucijami, ki vplivajo na financiranje EIB na podlagi tega sklepa, razen če zanje veljajo zahteve glede zaupnosti; ▼M2 (c) obstoječimi okvirnimi sporazumi med EIB in državo prejemnico, kadar je to mogoče in ustrezno. Ko se podpiše nov sporazum ali spremeni obstoječ, EIB zagotovi, da je ta sporazum možno razkriti; ▼B (d) politiko EIB glede razdeljevanja.

2. Komisija na svojem spletnem mestu objavi specifične informacije o vseh primerih izterjav v okviru sporazuma o jamstvu iz člena 14 in sporazuma, ki podrobno opredeljuje določbe in postopke za izterjavo terjatev, iz člena 15(2), razen če zanje veljajo zahteve glede zaupnosti.

▼M2

3. EIB zagotovi, da se informacije o načrtovanem in odobrenem financiranju ali vsakršne znatne spremembe v zvezi z njim objavijo in da do njih brez težav dostopa lokalna civilna družba.

4. EIB Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži preglednico merjenja rezultatov za naložbene projekte, zajete v jamstvo EU, ob upoštevanju varstva zaupnih in poslovno občutljivih informacij in zadevnih notranjih pravil, ki urejajo obravnavanje zaupnih informacij.

▼M2

Člen 13

Preprečevanje pranja denarja, boj proti financiranju terorizma, obdavčitev in nekooperativne jurisdikcije

1. EIB v okviru financiranja, ki ga zajema ta sklep, spoštuje veljavno zakonodajo Unije ter dogovorjene mednarodne standarde in standarde Unije in torej na podlagi tega sklepa ne podpira projektov, ki prispevajo k pranju denarja, financiranju terorizma, izogibanju plačila davka, davčnim goljufijam ali davčnim utajam.

EIB prav tako ne sklene novega financiranja oziroma ne nadaljuje obstoječega s subjekti, registriranimi ali ustanovljenimi v jurisdikcijah, ki so na seznamu ustrezne politike Unije o nekooperativnih jurisdikcijah ali so opredeljene kot tretje države z visokim tveganjem na podlagi člene 9(2) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) ali pa v praksi ne spoštujejo davčnih standardov Unije oziroma mednarodno dogovorjenih davčnih standardov glede preglednosti in izmenjave informacij. EIB lahko od tega načela odstopa samo, če se projekt fizično izvaja v eni od navedenih jurisdikcij in če v ničemer ne nakazuje, da zadevno financiranje prispeva k pranju denarja, financiranju terorizma, izogibanju plačila davka, davčnim goljufijam ali davčnim utajam.

EIB pri sklepanju sporazumov s finančnimi posredniki prenese zahteve iz tega člena v ustrezne sporazume in od finančnih posrednikov zahteva, da poročajo o njihovem spoštovanju.

EIB najpozneje po sprejetju seznama Unije o nekooperativnih jurisdikcijah za davčne namene pregleda svojo politiko o nekooperativnih jurisdikcijah. EIB nato vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju svoje politike o nekooperativnih jurisdikcijah v zvezi s svojim financiranjem, vključno z informacijami za posamezno državo in seznamom posrednikov, s katerimi sodeluje.

2. EIB v okviru svojega financiranja, ki ga zajema ta sklep, uporablja načela in standarde, določene v pravu Unije o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, zlasti v Uredbi (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) ter Direktivi (EU) 2015/849. EIB zlasti zagotovi, da tako za neposredno financiranje kot za financiranje prek posrednikov na podlagi tega sklepa velja obveznost razkritja informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

Člen 14

Sporazum o jamstvu

Komisija in EIB podpišeta sporazum o jamstvu, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke v zvezi z jamstvom EU, kot je določeno v členu 8. Ta sporazum o jamstvu se sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu, upoštevajoč njuna zadevna notranja pravila, ki urejajo obravnavanje zaupnih informacij.

▼B

Člen 15

Izterjava plačil, ki jih izvede Komisija

1. Kadar Komisija izvede plačilo na podlagi jamstva EU, EIB v imenu in za račun Komisije izterja terjatve za izplačane zneske.

2. Komisija in EIB najpozneje do datuma podpisa sporazuma iz člena 14 podpišeta ločen sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izterjavo terjatev.

Člen 16

Revizija Računskega sodišča

Računsko sodišče opravi revizijo jamstva EU ter plačil in izterjanih zneskov v sklopu tega jamstva, ki se pripišejo splošnemu proračunu Unije.

Člen 17

Ukrepi proti goljufijam

1. EIB OLAF nemudoma obvesti ter mu predloži potrebne informacije, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka projekta v sklopu jamstva EU utemeljeno sumi, da je prišlo do morebitnega primera goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom Unije.

2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 6 ) in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 ( 7 ), da se zaščitijo finančni interesi Unije in ugotovi, ali je v zvezi s financiranjem prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. OLAF lahko pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje informacije, ki jih je pridobil med preiskavami.

Kadar se takšne nezakonite dejavnosti dokažejo, EIB pomaga pri prizadevanjih za izterjavo v zvezi s svojim financiranjem in v okviru svojih pristojnosti.

3. V sporazume o financiranju, podpisanem v zvezi s projekti, ki se podpirajo na podlagi tega sklepa, se vključijo določila, ki omogočajo prekinitev financiranja EIB, in po potrebi ustrezni ukrepi za izterjavo v primeru goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti. EIB sprejme odločitev o prekinitvi ali razveljavitvi financiranja EIB po ustrezni presoji vseh okoliščin in tveganj.

4. EIB se še naprej opira na svojo kontaktno točko za boj proti korupciji in goljufijam, ki je enotna za osebje EIB in vse deležnike.

5. EIB pri financiranju izvaja svoj mehanizem izključevanja za izključitev udeležencev, ki so vpleteni v goljufije in korupcijo, mehanizem pa vključuje merila za izključitev iz osrednje podatkovne zbirke Unije o izključitvah, s čimer se zagotovi spoštovanje pravic vseh strani.

Člen 18

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 11. maja 2014.

▼M2

2a. Pooblastilo iz člena 5 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 8. aprila 2018.

▼M2

3. Prenos pooblastila iz členov 4 in 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

▼B

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

▼M2

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členoma 4 in 5, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

▼B

Člen 19

Vmesni pregled

Komisija v sodelovanju z EIB do 31. decembra 2016 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vmesno poročilo, v katerem oceni uporabo tega sklepa v prvih letih, in mu po potrebi priloži predlog za njegovo spremembo. Vmesno poročilo temelji na neodvisni zunanji oceni in prispevku EIB.

Poročilo vključuje zlasti:

(a) oceno izvajanja politike za razdeljevanje;

(b) oceno poročanja EIB in po potrebi priporočila za njegovo izboljšanje;

(c) oceno REM, vključno s kazalniki uspešnosti in merili, ter njegov prispevek k uresničevanju ciljev tega sklepa;

(d) podroben pregled meril, ki se upoštevajo pri priporočilu v zvezi z morebitnim aktiviranjem celotnega ali delnega neobveznega dodatnega zneska.

▼M2

Člen 20

Poročanje

Komisija do 30. junija 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni uporabe tega sklepa s prispevkom za morebiten nov sklep o kritju financiranja EIB v okviru mandata EIB za zunanja posojila z jamstvom EU.

▼M4

Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi tega sklepa.

▼M2

Člen 20a

Prehodna določba

EIB lahko financira projekte, ki so bili odobreni po 12. oktobru 2016 ter pred 8. aprilom 2018 in pred sklenitvijo sporazuma o jamstvu med Komisijo in EIB. Taki projekti se lahko krijejo iz jamstva EU, pri čemer mora Komisija potrditi, da so v skladu s ciljem, opredeljenim v točki (d) člena 3(1), in da spoštujejo pogoje, dogovorjene v sporazumu o jamstvu.

▼B

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

▼M2









PRILOGA I

REGIONALNE ZGORNJE MEJE

A. Predpristopne države in države upravičenke: 8 075 000 000 EUR, od tega 7 635 000 000 EUR v okviru splošnega mandata in 440 000 000 EUR v okviru mandata za posojila zasebnemu sektorju;

B. Sosednje in partnerske države: 19 680 000 000 EUR, razdeljeno na naslednje podomejitve:

(i) sredozemske države: 13 030 000 000 EUR, od tega 11 170 000 000 EUR v okviru splošnega mandata in 1 860 000 000 EUR v okviru mandata za posojila zasebnemu sektorju;

(ii) Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija: 6 650 000 000 EUR;

C. Azija in Latinska Amerika: 4 083 000 000 EUR, razdeljeno na naslednje podomejitve:

(i) Latinska Amerika: 2 694 000 000 EUR;

(ii) Azija: 1 165 000 000 EUR;

(iii) Srednja Azija: 224 000 000 EUR;

D. Južna Afrika: 462 000 000 EUR.

▼M4

Upravljavski organi EIB lahko po posvetovanju s Komisijo sklenejo, da se v okviru skupne fiksne zgornje meje zneski prerazporedijo znotraj regij in med njimi.

▼M2









PRILOGA II

POTENCIALNO UPRAVIČENE REGIJE IN DRŽAVE

A. Predpristopne države in države upravičenke:

Albanija, Bosna in Hercegovina, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo ( *1 ), Črna gora, Srbija in Turčija ( 8 )

B. Sosednje in partnerske države

1. Sredozemske države

Alžirija, Egipt, Jordanija, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Sirija, Tunizija

2. Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija

Vzhodna Evropa: Belorusija, Republika Moldavija, Ukrajina

Južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija

Rusija

C. Azija in Latinska Amerika

1. Latinska Amerika

Argentina, Bolivija, Brazilija, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Mehika, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela

2. Azija

Afganistan, Bangladeš, Butan, Filipini, Indija, Indonezija, Irak, Iran, Jemen, Kambodža, Kitajska, Laos, Malezija, Maldivi, Mjanmar/Burma, Mongolija, Nepal, Pakistan, Šrilanka, Tajska, Vietnam

3. Srednja Azija

Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan

D. Južna Afrika

Južna Afrika









PRILOGA III

UPRAVIČENE REGIJE IN DRŽAVE

A. Predpristopne države in države upravičenke:

Albanija, Bosna in Hercegovina, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo ( *2 ), Črna gora, Srbija in Turčija ( 9 )

B. Sosednje in partnerske države

1. Sredozemske države

Alžirija, Egipt, Jordanija, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Tunizija

2. Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija

Vzhodna Evropa: Belorusija, Republika Moldavija, Ukrajina

Južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija

Rusija

C. Azija in Latinska Amerika

1. Latinska Amerika

Argentina, Bolivija, Brazilija, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Kolumbija, Kostarika, Mehika, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela

2. Azija

▼M3

Bangladeš, Butan, Filipini, Indija, Indonezija, Irak, Iran, Jemen, Kambodža, Kitajska, Laos, Malezija, Maldivi, Mjanmar/Burma, Mongolija, Nepal, Pakistan, Šrilanka, Tajska, Vietnam

▼M2

3. Srednja Azija

Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan

D. Južna Afrika

Južna Afrika

▼B









PRILOGA IV

OKVIR REGIONALNE POLITIKE

▼M2

Dejavnost EIB v partnerskih državah, ki sodelujejo v predpristopnem procesu, se izvaja v okviru, vzpostavljenem v partnerstvih za pristop in evropskih partnerstvih, v katerih so določene prednostne naloge za predpristopne države in države upravičenke z namenom napredovanja pri približevanju Uniji ter ki predstavljajo okvir za pomoč Unije. Stabilizacijsko-pridružitveni proces je okvir politike Unije za Zahodni Balkan. Temelji na progresivnem partnerstvu, v katerem Unija v okviru stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov ponuja trgovinske ugodnosti, gospodarsko in finančno pomoč ter pogodbena razmerja. S predpristopno finančno pomočjo se predpristopnim državam in državam upravičenkam pomaga pri pripravi na prevzem obveznosti in izzivov članstva v Uniji. Tovrstna pomoč podpira proces reform, vključno s pripravami na morebitno članstvo. Usmerjena je na vzpostavljanje institucij, usklajevanje s pravnim redom Unije, pripravo na politike in instrumente Unije ter na spodbujanje ukrepov za uresničitev ekonomske konvergence.

▼B

Dejavnost EIB v sosednjih državah se izvaja v okviru evropske sosedske politike iz skupnega sporočila z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“, ki sta ga 25. maja 2011 sprejela visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisija, in sklepov Sveta, ki so bili sprejeti 20. junija 2011 in pozivajo predvsem k večji podpori partnerskim državam, ki se zavzemajo za izgradnjo demokratične družbe in izvajanje reform, v skladu z načelom „več za več“ in načelom vzajemne odgovornosti, ter zagotavlja okvir strateške politike za odnose Unije s sosednjimi državami. V okviru tega sodelovanja je financiranje EIB na podlagi tega sklepa usmerjeno tudi v politike, ki spodbujajo vključujočo rast in ustvarjanje novih delovnih mest, kar spodbuja socialno stabilnost v skladu s pristopom, temelječim na pobudah, ki podpira zunanjepolitične cilje Unije, tudi v zvezi z vprašanji migracij.

Za uresničitev teh ciljev Unija in njene partnerske države izvajajo skupno dogovorjene dvostranske akcijske načrte, v katerih je določen niz prednostnih nalog, med drugim tudi glede političnih in varnostnih vprašanj, trgovinskih in gospodarskih zadev, okoljskih in socialnih vprašanj ter povezovanja prometnih in energetskih omrežij.

Unija za Sredozemlje, vzhodno partnerstvo, sinergija Črnega morja, strategija Unije za Podonavje in strategija Unije za regijo Baltskega morja so večstranske in regionalne pobude, ki spodbujajo sodelovanje med Unijo in ustrezno skupino sosednjih partnerskih držav, ki se soočajo s skupnimi izzivi in/ali delijo skupno geografsko območje. Z Unijo za Sredozemlje naj bi s podporo skupnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja na obeh straneh Sredozemskega morja oživili evro-sredozemski proces povezovanja ter podprli izboljšani socialno-ekonomski razvoj, solidarnost, regionalno povezovanje, trajnostni razvoj in pridobivanje znanja ob poudarjanju potrebe po večjem finančnem sodelovanju v podporo regionalnim in nadnacionalnim projektom. Unija za Sredozemlje podpira predvsem vzpostavljanje pomorskih in kopenskih avtocest, sanacijo okolja v Sredozemlju, načrt za sončno energijo v Sredozemlju, sredozemsko pobudo za razvoj podjetništva, pobude za civilno zaščito in evro-sredozemsko univerzo.

Cilj vzhodnega partnerstva je ustvariti potrebne pogoje za pospešitev političnega ter nadaljnjega gospodarskega povezovanja med Unijo in državami vzhodnega partnerstva. Gospodarskemu, družbenemu in regionalnemu razvoju partnerskih držav bo dalo dodaten zagon. Omogočilo bo dobro upravljanje, tudi v finančnem sektorju, spodbujalo regionalni razvoj in socialno kohezijo ter pripomoglo k zmanjšanju socialno-ekonomskih razlik v partnerskih državah.

Strategija Unije za regijo Baltskega morja podpira trajnostno okolje ter optimalen gospodarski in socialni razvoj v tej regiji. Strategija Unije za Podonavje podpira zlasti prometni razvoj, energetske povezave in varnost preskrbe z energijo ter trajnostni okoljski in socialno-gospodarski razvoj v Podonavju. Vzhodno partnerstvo želi ustvariti potrebne pogoje za pospešitev političnega povezovanja ter nadaljnjega gospodarskega povezovanja med Unijo in državami vzhodnega partnerstva. Rusija in Unija imata široko strateško partnerstvo, ki se razlikuje od evropske sosedske politike ter se izraža s skupnimi prostori in načrti. Na večstranski ravni jih dopolnjuje severna dimenzija, ki je okvir za sodelovanje med Unijo, Rusijo, Norveško in Islandijo (Belorusija, Kanada in Združene države Amerike so opazovalke v severni dimenziji).

Dejavnost EIB v Latinski Ameriki se izvaja v okviru strateškega partnerstva med Unijo, Latinsko Ameriko in Karibi. Kot je poudarila Komisija 30. septembra 2009 v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev“, so prednostne naloge Unije pri sodelovanju z Latinsko Ameriko spodbujanje regionalnega povezovanja ter izkoreninjenje revščine in družbenih neenakosti zaradi spodbujanja trajnostnega ekonomskega in socialnega razvoja. Ti cilji politike se bodo uresničevali ob upoštevanju različnih razvojnih ravni držav Latinske Amerike. Na področjih skupnega interesa obeh regij, ki vključujejo okolje, podnebne spremembe, zmanjšanje nevarnosti nesreč in energijo, znanost, raziskave, visokošolsko izobraževanje, tehnologijo in inovacije, se bosta nadaljevala dvostranski dialog in sodelovanje.

V Aziji Unija poglablja strateški partnerstvi s Kitajsko in Indijo, napredujejo pa tudi pogajanja za novo partnerstvo in sporazume o prosti trgovini z državami jugovzhodne Azije. Istočasno pa ima razvojno sodelovanje v programu Unije za Azijo še vedno veliko vlogo; cilj razvojne strategije Unije za azijsko regijo je izkoreninjenje revščine s podpiranjem splošne trajnostne gospodarske rasti, spodbujanjem ugodnega okolja ter pogojev za trgovino in povezovanje znotraj regije, izboljšanjem upravljanja, povečanjem politične in socialne stabilnosti ter podpiranjem uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015. Skupaj se izvajajo politike, ki so usmerjene v skupne izzive, kot so podnebne spremembe, trajnostni razvoj, varnost in stabilnost, upravljanje in človekove pravice ter preprečevanje naravnih in humanitarnih katastrof ter odziv nanje.

S strategijo Unije za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je Evropski svet sprejel 21.-22. junija 2007, se je okrepil regionalni in dvostranski dialog ter sodelovanje Unije z državami srednje Azije glede pomembnih vprašanj, s katerimi se sooča regija, na primer zmanjšanje revščine, trajnostni razvoj in stabilnost. Izvajanje strategije je dobro napredovalo na področjih človekovih pravic, pravne države, dobrega upravljanja in demokracije, izobraževanja, gospodarskega razvoja, trgovine in naložb, energije in prometa ter okoljskih politik.

Dejavnost EIB v Južni Afriki se izvaja v okviru skupnega strateškega dokumenta EU za Južno Afriko. V tem strateškem dokumentu so kot osrednja področja opredeljena ustvarjanje delovnih mest, razvoj zmogljivosti za zagotavljanje storitev in socialna kohezija. Dejavnosti EIB v Južni Afriki so v veliki meri dopolnile program Unije za razvojno sodelovanje, in sicer z usmeritvijo EIB v podporo zasebnemu sektorju ter v naložbe za širjenje infrastrukture in socialnih storitev (nastanitev, elektrika, prečiščevanje pitne vode in komunalna infrastruktura). Na podlagi vmesnega pregleda strateškega dokumenta EU za Južno Afriko, ki je bil izveden med letoma 2009 in 2010, se predlaga okrepitev ukrepov na področju podnebnih sprememb, in sicer z dejavnostmi, ki podpirajo ustvarjanje zelenih delovnih mest. Za obdobje 2014–2020 se pričakuje, da bo dejavnost EIB na dopolnjujoč način podprla politike, programe in instrumente Unije na področju zunanjega sodelovanja, in sicer z nadaljnjim osredotočanjem na ključne prednostne naloge EU in Južne Afrike, da se spodbudi pravičen in trajnosten gospodarski razvoj, prispeva k ustvarjanju delovnih mest in razvoju zmogljivosti ter podpre trajnostno zagotavljanje osnovnih infrastruktur in storitev ter pravičen dostop do njih.