02013A0226(01) — SL — 01.07.2019 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:









▼B

PREVOD

REGIONALNA KONVENCIJA

o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu







EVROPSKA UNIJA, ISLANDIJA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KRALJEVINA NORVEŠKA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu: države EFTE, LJUDSKA DEMOKRATIČNA REPUBLIKA ALŽIRIJA, ARABSKA REPUBLIKA EGIPT, DRŽAVA IZRAEL, HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA, REPUBLIKA LIBANON, KRALJEVINA MAROKO, PALESTINSKA OSVOBODILNA ORGANIZACIJA ZA PALESTINSKO UPRAVO ZAHODNEGA BREGA IN GAZE, SIRSKA ARABSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA TUNIZIJA, REPUBLIKA TURČIJA, v nadaljnjem besedilu: države, vključene v barcelonski proces, REPUBLIKA ALBANIJA, BOSNA IN HERCEGOVINA, REPUBLIKA HRVAŠKA, NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA, ČRNA GORA, REPUBLIKA SRBIJA IN KOSOVO, V SKLADU Z RESOLUCIJO 1244(1999) VARNOSTNEGA SVETA ZDRUŽENIH NARODOV, v nadaljnjem besedilu: države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije, KRALJEVINA DANSKA ZA FERSKE OTOKE, v nadaljnjem besedilu: Ferski otoki, vsi skupaj v nadaljnjem besedilu: pogodbenice, SO SE – UPOŠTEVAJOČ pan-evro-mediteranski sistem kumulacije porekla, ki je sestavljen iz mreže sporazumov o prosti trgovini in zagotavlja enaka pravila o poreklu, ki omogočajo diagonalno kumulacijo, UPOŠTEVAJOČ možno prihodnjo širitev geografskega območja diagonalne kumulacije na sosednje države in ozemlja, UPOŠTEVAJOČ težave pri upravljanju sedanje mreže dvostranskih protokolov o pravilih o poreklu med državami ali ozemlji pan-evro-mediteranske cone je zaželeno, da se sedanji dvostranski sistemi o pravilih o poreklu prenesejo v večstranski okvir brez poseganja v načela, določena v ustreznih sporazumih ali katerih koli drugih dvostranskih sporazumih s tem v zvezi, UPOŠTEVAJOČ, da vsaka sprememba protokola o pravilih o poreklu, ki se uporablja med dvema partnerskima državama pan-evro-mediteranske cone, pomeni enake spremembe prav vseh protokolov, ki se uporabljajo v coni, UPOŠTEVAJOČ, da je treba pravila o poreklu spremeniti zaradi boljšega odziva na gospodarske razmere, UPOŠTEVAJOČ zamisel, da se kumulacija porekla utemelji na enem samem pravnem instrumentu v obliki regionalne konvencije o preferencialnih pravilih o poreklu, na katero bi se sklicevali posamezni sporazumi o prosti trgovini, ki se uporabljajo med državami v coni, UPOŠTEVAJOČ, da regionalna konvencija v splošnem ne bo povzročila slabšega položaja kakor prejšnji odnosi med prosto-trgovinskimi partnericami, za katere velja pan-evropska ali pan-evro- mediteranska kumulacija, UPOŠTEVAJOČ, da je zamisel o regionalni Konvenciji o preferencialnih pravilih o poreklu za pan-evro-mediteransko cono dobila podporo ministrov za trgovino Euromed na sestanku 21. oktobra 2007 v Lizboni, UPOŠTEVAJOČ, da je glavni cilj enotne regionalne Konvencije uporaba enakih pravil o poreklu za namene kumulacije porekla blaga, s katerim trgujejo vse pogodbenice – ODLOČILE, da sklenejo to konvencijo:







DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

1. Ta konvencija predpisuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru ustreznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami.

2. Pojem „izdelki s poreklom“ in načini s tem povezanega upravnega sodelovanja so opredeljeni v dodatkih k tej konvenciji.

V Dodatku I so določena splošna pravila za opredelitev pojma izdelki s poreklom in načini upravnega sodelovanja.

V Dodatku II so posebne določbe, ki se uporabljajo med nekaterimi pogodbenicami in ki odstopajo od določb iz Dodatka I.

3. Pogodbenice te konvencije so:

— Evropska unija,

— države Efte, kakor so navedene v preambuli,

— Kraljevina Danska za Ferske otoke,

— države, ki sodelujejo v barcelonskem procesu, kakor so navedene v preambuli,

— države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije, kakor so navedene v preambuli.

Glede Evropske unije se ta Konvencija uporablja za države in ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o Evropski uniji, kakor je določeno v členu 52 navedene Pogodbe in členu 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

V tej konvenciji:

1. „pogodbenica“ pomeni pogodbenice iz člena 1(3);

2. „tretja stran“ pomeni katero koli sosednjo državo ali ozemlje, ki ni pogodbenica;

3. „ustrezni sporazum“ pomeni sporazum o prosti trgovini, sklenjen med dvema ali več pogodbenicami, ki se sklicuje na to konvencijo.







DEL II

SKUPNI ODBOR

Člen 3

1. Ustanovi se Skupni odbor, v katerem so zastopane vse pogodbenice.

2. Skupni odbor odloča soglasno, brez poseganja v člen 5(4).

3. Skupni odbor se sestaja po potrebi, vendar vsaj enkrat na leto. Vsaka pogodbenica lahko zahteva sklic sestanka.

4. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vsebuje določbe za sklic sestankov ter za imenovanje predsednika in njegov mandat.

5. Skupni odbor lahke sklene, da bo ustanovil kakršen koli pododbor ali delovno skupino, ki mu lahko pomagajo pri opravljanju njegovih nalog.

Člen 4

1. Skupni odbor je pristojen za upravljanje konvencije in zagotavljanje njenega pravilnega izvajanja. V ta namen ga morajo pogodbenice redno obveščati o izkušnjah pri uporabi te konvencije. Skupni odbor daje priporočila in odloča v primerih iz odstavka 3.

2. Skupni odbor pogodbenicam zlasti priporoča:

(a) pojasnjevalne opombe in smernice za enotno uporabo te konvencije;

(b) katere koli druge ukrepe, ki se zahtevajo za njeno uporabo.

3. Skupni odbor s sklepom sprejema:

(a) spremembe te konvencije, vključno s spremembami dodatkov;

(b) povabila tretjim stranem, da pristopijo k tej konvenciji v skladu s členom 5;

(c) prehodne ukrepe, ki se zahtevajo za pristop novih pogodbenic.

Pogodbenice sklepe iz tega odstavka uveljavijo v skladu s svojo zakonodajo.

4. Če v Skupnem odboru predstavnik pogodbenice sprejme sklep pod pogojem, da so izpolnjene temeljne pravne zahteve, sklep začne veljati, če ne vsebuje datuma, prvi dan drugega meseca po tem, ko se uradno sporoči odprava zadržka.







DEL III

PRISTOP TRETJIH STRANI

Člen 5

1. Tretja stran lahko postane pogodbenica te konvencije, če ima država kandidatka ali ozemlje z vsaj eno pogodbenico sklenjen veljaven sporazum o prosti trgovini, ki vključuje preferencialna pravila o poreklu.

2. Tretja stran depozitarju predloži pisno zahtevo za pristop.

3. Depozitar zahtevo predloži v obravnavo Skupnemu odboru.

4. Sklep Skupnega odbora, da je tretja stran povabljena, da pristopi h tej konvenciji, se pošlje depozitarju, ki ga v dveh mesecih, skupaj z besedilom Konvencije, posreduje tretji strani-prosilki. Ena sama pogodbenica temu sklepu ne more nasprotovati.

5. Tretja stran, ki je povabljena, da postane pogodbenica te konvencije, pri depozitarju deponira listino o pristopu. Navedeno listino spremlja prevod konvencije v uradni jezik(-e) tretje strani, ki pristopa.

6. Pristop začne veljati prvi dan drugega meseca po deponiranju pristopne listine.

7. Depozitar obvesti vse pogodbenice o datumu, na katerega je bila pristopna listina deponirana, in datumu, na katerega pristop začne veljati.

8. Priporočila in sklepi Skupnega odbora iz člena 4(2) in (3), sprejeti med datumom predložitve zahteve iz odstavka 2 tega člena in datumom, na katerega pristop začne veljati, se po depozitarju sporočijo tudi tretji strani, ki pristopa.

Izjava o sprejetju takšnih aktov se vključi v pristopno listino ali v ločeno listino, ki se deponira pri depozitarju v šestih mesecih od sporočila. Če izjava v navedenem roku ni deponirana, se pristop šteje za ničnega.

9. Zadevna tretja stran je lahko v Skupnem odboru, pododboru in delovnih skupinah od datuma iz odstavka 4 zastopana kot opazovalka.







DEL IV

RAZNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 6

Vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ta konvencija dejansko uporablja, in pri tem upošteva, da je treba doseči obojestransko zadovoljive rešitve vseh težav, ki nastanejo pri njeni uporabi.

Člen 7

Pogodbenice se preko depozitarja medsebojno obveščajo o ukrepih, ki jih sprejmejo za izvajanje te konvencije.

Člen 8

Dodatki k tej konvenciji so njen sestavni del.

Člen 9

Vsaka pogodbenica lahko odstopi od te konvencije, če 12 mesecev vnaprej pošlje depozitarju pisno obvestilo, ta pa uradno o tem obvesti vse druge pogodbenice.

Člen 10

1. Ta konvencija začne veljati 1. januarja 2011 za tiste pogodbenice, ki so do tedaj pri depozitarju deponirale instrument o sprejetju, če sta vsaj dve pogodbenici pri depozitarju deponirali instrument o sprejetju do 31. decembra 2010.

2. Če ta konvencija ne začne veljati 1. januarja 2011, potem začne veljati prvi dan drugega meseca po tem, ko sta vsaj dve pogodbenici deponirali zadnji instrument o sprejetju.

3. Glede vseh drugih pogodbenic, ki niso navedene v odstavkih 1 in 2, ta konvencija začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi deponiranju listin o sprejemu.

4. Depozitar pogodbenice uradno obvesti o datumu deponiranja instrumenta o sprejetju vsake pogodbenice in datumu začetka veljavnosti te konvencije z objavo teh informacij v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Člen 11

Depozitar te konvencije je generalni sekretariat Sveta Evropske unije.

Dodatek I

Opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja

KAZALO NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitev pojmov NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Člen 2 Splošne zahteve Člen 3 Kumulacija porekla Člen 4 V celoti pridobljeni izdelki Člen 5 Zadosti obdelani ali predelani izdelki Člen 6 Nezadostni postopki obdelave ali predelave Člen 7 Enota kvalifikacije Člen 8 Dodatki, nadomestni deli in orodja Člen 9 Garniture Člen 10 Nevtralne sestavine NASLOV III ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA Člen 11 Načelo teritorialnosti Člen 12 Neposredni prevoz Člen 13 Razstave NASLOV IV POVRAČILO ALI IZVZETJE Člen 14 Prepoved povračila ali izvzetja od carin NASLOV V DOKAZILO O POREKLU Člen 15 Splošne zahteve Člen 16 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED Člen 17 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED Člen 18 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED Člen 19 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu Člen 20 Ločeno knjigovodsko izkazovanje Člen 21 Pogoji za izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED Člen 22 Pooblaščeni izvoznik Člen 23 Veljavnost dokazila o poreklu Člen 24 Predložitev dokazila o poreklu Člen 25 Uvoz po delih Člen 26 Izjeme pri dokazilu o poreklu Člen 27 Dokazilne listine Člen 28 Shranjevanje dokazil o poreklu, izjave dobavitelja in dokazilnih listin Člen 29 Razlike in oblikovne napake Člen 30 Zneski, izraženi v eurih NASLOV VI DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU Člen 31 Upravno sodelovanje Člen 32 Preverjanje dokazil o poreklu Člen 33 Reševanje sporov Člen 34 Kazni Člen 35 Proste cone Seznam prilog PRILOGA I: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II PRILOGA II: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom PRILOGA III a: Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 PRILOGA III b: Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR-MED ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR-MED PRILOGA IV a: Besedilo izjave o poreklu PRILOGA IV b: Besedilo izjave o poreklu EUR-MED PRILOGA V: Seznam pogodbenic, ki ne uporabljajo določb o delnem povračilu, kakor je določeno v členu 14(7) tega dodatka







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene te konvencije:

(a) „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka;

(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za poznejšo uporabo v drugem postopku izdelave;

(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke;

(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994;

(f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna v pogodbenici plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

(g) „vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici;

(h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni v (g), in se uporablja smiselno;

(i) „dodana vrednost“ pomeni ceno izdelka franko tovarna, zmanjšana za carinsko vrednost vsakega vključenega materiala s poreklom iz drugih pogodbenic, s katerimi se uporablja kumulacija, ali če carinska vrednost ni znana ali se ne da ugotoviti, prva dokazljiva cena, plačana za materiale v pogodbenici izvoznici;

(j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga ta konvencija navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

(l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelki, ki so zajeti na enem računu;

(m) „ozemlje“ vključuje teritorialno morje;

(n) „carinski organi pogodbenice“ za Evropsko unijo pomenijo katere koli carinske organe držav članic Evropske unije.







NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

1. Pri izvajanju ustreznega sporazuma se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz ene pogodbenice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 4;

(b) izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v tej pogodbenici, pod pogojem, da so bili takšni materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5;

(c) blago s poreklom iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v smislu Protokola 4 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru. Takšno blago se šteje za blago s poreklom iz Evropske unije, Islandije, Lihtenštajna ( 1 ) ali Norveške (pogodbenice EGP), kadar se izvaža iz Evropske unije, Islandije, Lihtenštajna ali Norveške v pogodbenico, ki ni pogodbenica EGP.

2. Določbe odstavka 1(c) se uporabljajo samo v primeru, da se med pogodbenico uvoznico in pogodbenicami EGP uporabljajo sporazumi o prosti trgovini.

Člen 3

Kumulacija porekla

1. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Švice (vključno z Lihtenštajnom) ( 2 ), Islandije, Norveške, Turčije ali Evropske unije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici, presega postopke iz člena 6. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom s Ferskih otokov, katere koli države, vključene v barcelonski proces, razen Turčije ali katere koli druge pogodbenice, ki ni navedena v odstavku 1 tega člena, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici, presega postopke iz člena 6. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

3. Če obdelava ali predelava, ki se opravlja v pogodbenici izvoznici, ne presega postopkov iz člena 6, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz pogodbenice izvoznice samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli od drugih pogodbenic iz odstavkov 1 in 2. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v pogodbenici izvoznici.

4. Izdelki s poreklom iz pogodbenic, navedenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani v pogodbenici izvoznici, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od drugih pogodbenic.

5. Kumulacija iz tega člena se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) se med pogodbenicami, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembno pogodbenico uporablja preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini;

(b) so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz te konvencije, ter

(c) so bila obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v pogodbenicah, ki so pogodbenice ustreznih sporazumov, v skladu z njihovimi postopki.

Kumulacija iz tega člena se uporablja od datuma, ki je naveden v obvestilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Pogodbenice preko Evropske komisije drugim pogodbenicam, ki so pogodbenice ustreznih sporazumov, sporočijo podrobnosti sporazumov, vključno z datumi začetka njihove veljavnosti, ki se uporabljajo z drugimi pogodbenicami iz odstavkov 1 in 2.

Člen 4

V celoti pridobljeni izdelki

1. Naslednji izdelki se štejejo za v celoti pridobljene izdelke v pogodbenici, kadar se izvozijo v drugo pogodbenico:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja pogodbenice izvoznice;

(g) izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v točki (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin, vključno z rabljenimi gumami, primernimi samo za protektiranje ali za uporabo kot odpadek;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega ozemeljskega morja, pod pogojem, da ima izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja;

(k) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v (a) do (j).

2. Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

(a) ki so registrirane ali vpisane v seznam v pogodbenici izvoznici;

(b) ki plovejo pod zastavo pogodbenice izvoznice;

(c) ki so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov pogodbenice izvoznice ali družbe s sedežem v pogodbenici izvoznici, katere direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov je državljanov države pogodbenice izvoznice in še dodatno, če v osebnih ali kapitalskih družbah vsaj polovica kapitala pripada pogodbenici izvoznici ali javnim organom ali državljanom navedene pogodbenice;

(d) katerih kapitan in častniki so državljani pogodbenice izvoznice ter

(e) katerih najmanj 75 odstotkov članov posadke je državljanov pogodbenice izvoznice.

3. Za namene točk (a) in (b) odstavka 2, kadar je pogodbenica izvoznica Evropska unija, to pomeni državo članico Evropske unije.

Člen 5

Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene člena 2 se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani, če so izpolnjeni pogoji iz seznama Priloge II.

Zgoraj navedeni pogoji navajajo postopke obdelave in predelave, ki morajo biti opravljeni na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh izdelkov, in se nanašajo samo na take materiale. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev iz seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se torej pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama v Prilogi II za ta izdelek ne bi smeli uporabiti pri izdelavi tega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna;

(b) kateri koli odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu z določbami člena 6.

Člen 6

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1. Brez poseganja v odstavek 2 se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je zadoščeno zahtevam iz člena 5:

(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

(d) likanje tekstila;

(e) preprosti postopki barvanja in loščenja;

(f) luščenje, delno ali popolno beljenje, loščenje in glaziranje žit in riža;

(g) postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock;

(h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

(i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

(j) sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah, usklajevanje; (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov);

(k) preprosto pakiranje v steklenice, pločevinke, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo;

(m) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne;

(n) mešanje sladkorja s katerim koli materialom;

(o) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

(p) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (n);

(q) zakol živali.

2. Pri ugotavljanju, ali se obdelava ali predelava, opravljena na izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v pogodbenici izvoznici.

Člen 7

Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo določb te konvencije je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

Iz tega sledi:

(a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota predstavlja enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb te konvencije vsak izdelek obravnavati posebej.

2. Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 8

Dodatki, nadomestni deli in orodja

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 9

Garniture

Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 10

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za naslednje sestavine, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodje;

(d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.







NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 11

Načelo teritorialnosti

1. Razen kot predvidevajo člen 2(1)(c), člen 3 in odstavek 3 tega člena, morajo biti pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom, določeni v naslovu II, brez prekinitve izpolnjeni v pogodbenici izvoznici.

2. Razen kot predvideva člen 3, se blago s poreklom, ki se izvaža iz pogodbenice v drugo državo, ob vrnitvi šteje za blago brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže:

(a) da je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo blago, ter

(b) da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

3. Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj pogodbenice izvoznice na materialih, izvoženih iz pogodbenice izvoznice in tja ponovno uvoženih, pod pogojem, da:

(a) so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici izvoznici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6, ter

(b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(i) je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter

(ii) skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice izvoznice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4. Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj pogodbenice izvoznice. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju pogodbenice izvoznice in upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj te pogodbenice z uporabo določb tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5. Za uporabo določb odstavkov 3 in 4 „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenice izvoznice, vključno z vrednostjo tam vključenih materialov.

6. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu iz Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja, določenega v členu 5(2).

7. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

8. Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta z določbami tega člena, opravljena zunaj pogodbenice izvoznice, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 12

Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje, predvideno v ustreznem sporazumu, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve te konvencije ter se prevažajo neposredno med pogodbenicami ali prek ozemelj pogodbenic, s katerimi se uporablja kumulacija v skladu s členom 3. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno samo pošiljko, lahko prevažajo prek drugih ozemelj, če do tega pride s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na takšnih ozemljih, pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju.

Izdelki s poreklom se lahko pošiljajo po cevovodih čez ozemlja, ki niso ozemlja pogodbenic, delujočih kot izvoznice ali uvoznice.

2. Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, je treba predložiti carinskim organom pogodbenice uvoznice:

(a) en sam prevozni dokument, ki pokriva prevoz iz pogodbenice izvoznice čez države tranzita ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki:

(i) vsebuje natančen opis izdelkov;

(ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov in, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev ter

(iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita, ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 13

Razstave

1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo razen tistih iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v pogodbenico, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah ustreznega sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik poslal te izdelke iz pogodbenice v državo, v kateri je razstava, in jih tam razstavil;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v drugi pogodbenici;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo, ter

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2. Dokazilo o poreklu blaga se mora izdati ali sestaviti v skladu z določbami iz naslova V in se na običajen način predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice. V njem se navedeta ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom.







NASLOV IV

POVRAČILO ALI IZVZETJE

Člen 14

Prepoved povračila ali izvzetja od carin

1. Za materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov s poreklom iz pogodbenice, za katere se izda ali izdela dokazilo o poreklu v skladu z določbami naslova V, se v pogodbenici izvoznici ne more uveljavljati kakršno koli povračilo ali izvzetje od carin.

2. Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpust ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko uporablja v pogodbenici izvoznici izrecno ali posledično, za materiale, uporabljene pri izdelavi, takrat, ko se izdelki, pridobljeni iz omenjenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo porabo.

3. Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4. Določbe iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se uporabljajo tudi za embalažo v smislu člena 7(2), dodatke, nadomestne dele in orodje v smislu člena 8 ter izdelke v garnituri v smislu člena 9, če so takšni predmeti brez porekla.

5. Določbe iz odstavkov 1 do 4 se uporabljajo samo za materiale, za katere se uporablja ustrezni sporazum.

6.

(a) Prepoved iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja v dvostranski trgovini med eno od pogodbenic iz člena 3(1) in eno od pogodbenic iz člena 3(2), razen Izraela, Ferskih otokov in držav, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Evropske unije, če se izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali uvoznice brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3.

(b) Prepoved iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja v dvostranski trgovini med Egiptom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo, če se izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz ene od teh držav brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3.

7. Ne glede na odstavek 1 lahko pogodbenica izvoznica, z izjemo izdelkov, ki spadajo pod poglavja 1 do 24 harmoniziranega sistema, uporablja sistem povračila ali izvzetja od carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se uporabljajo za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi izdelkov s poreklom, ob upoštevanju naslednjih določb:

(a) za izdelke iz poglavij 25 do 49 in 64 do 97 harmoniziranega sistema se zadrži 4 % carine ali takšna nižja stopnja, ki velja v pogodbenici izvoznici;

(b) za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema se zadrži 8 % carine ali takšna nižja stopnja, ki velja v pogodbenici izvoznici.

Pogodbenice iz seznama v Prilogi V ne uporabljajo določbe tega odstavka.

8. Določbe iz odstavka 7 se uporabljajo do 31. decembra 2012 in se lahko z medsebojnim soglasjem ponovno pregledajo.







NASLOV V

DOKAZILO O POREKLU

Člen 15

Splošne zahteve

1. Za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic ob uvozu v druge pogodbenice veljajo ugodnosti ustreznih sporazumov ob predložitvi enega od naslednjih dokazil o poreklu:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi III a;

(b) potrdila o gibanju blaga EUR-MED, katerega vzorec je v Prilogi III b;

(c) v primerih iz člena 21(1), izjave izvoznika (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu ali izjava o poreklu EUR-MED) na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevne izdelke, da jih je mogoče prepoznati. Besedilo izjave o poreklu je v prilogah IV a in IV b.

2. Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu te konvencije v primerih iz člena 26, veljajo ugodnosti ustreznih sporazumov, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1 tega člena.

Člen 16

Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost.

2. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik v ta namen izpolni obrazec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED in zahtevka za potrdilo o gibanju, katerih vzorca sta v prilogah III a in III b. Obrazci se izpolnijo v enem od jezikov, v katerih je sestavljen ustrezni sporazum in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če se obrazci izpolnjujejo ročno, jih je treba izpolniti s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki se poimenujejo v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti zapolnjeno, se pod zadnjo vrstico poimenovanja potegne vodoravno črto in prečrta prazen prostor pod njo.

3. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice, v kateri se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status izdelkov s poreklom in izpolnjevanje drugih zahtev iz te konvencije.

4. Brez poseganja v odstavek 5 potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo, carinski organi pogodbenice izvoznice v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in:

(i) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3(1), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

(ii) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla;

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

(i) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

(ii) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

(i) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

(ii) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla.

5. Carinski organi pogodbenice izvoznice izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR-MED, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, in če izpolnjujejo zahteve te konvencije v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in:

(i) se je uporabljala kumulacija z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic iz člena 3(2), pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

(ii) se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali

(iii) se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2);

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

(i) se je uporabljala kumulacija z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

(ii) se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

(iii) se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

(i) se je uporabljala kumulacija z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

(ii) se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

(iii) se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3;

6. Potrdilo o gibanju blaga EUR-MED mora v polju 7 vsebovati enega od naslednjih zaznamkov v angleščini:

(a) če je bilo poreklo pridobljeno na osnovi uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic:

„CUMULATION APPLIED WITH … (ime države/držav)“;

(b) če je bilo poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic:

„NO CUMULATION APPLIED“.

7. Carinski organi, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, storijo vse potrebno za preverjanje porekla izdelkov in izpolnjevanja drugih zahtev te konvencije. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kateri koli pregled izvoznikovega knjigovodstva ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. Zagotoviti morajo tudi, da so obrazci iz odstavka 2 pravilno izpolnjeni. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

8. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED mora biti naveden v polju 11 potrdila.

9. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 17

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Ne glede na člen 16(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če:

(a) ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin ali

(b) če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Ne glede na člen 16(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR-MED lahko izda po izvozu izdelkov, na katere se nanaša in za katere je bilo ob izvozu izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, pod pogojem, da se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da so pogoji iz člena 16(5) izpolnjeni.

3. Za izvajanje odstavkov 1 in 2 izvoznik v zahtevi navede kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, in navede razloge za svojo zahtevo.

4. Carinski organi lahko izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED naknadno šele po tem, ko preverijo, ali se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

5. Potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, ki so izdana naknadno, imajo naslednji zaznamek v angleščini:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“.

Potrdila o gibanju blaga EUR-MED, ki so izdana naknadno z uporabo odstavka 2, imajo naslednji zaznamek v angleščini:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 no….[datum in kraj izdaje]“.

6. Zaznamek iz odstavka 5 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED.

Člen 18

Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so to potrdilo izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2. Na ta način izdani dvojnik ima naslednji zaznamek v angleškem jeziku:

„DUPLICATE“.

3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED.

4. Dvojnik, na katerem je datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, začne veljati s tem datumom.

Člen 19

Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Kadar so izdelki s poreklom dani pod carinski nadzor carinskega urada v pogodbenici, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, z namenom, da se pošljejo vsi ali nekateri od teh izdelkov drugam znotraj te pogodbenice. Nadomestno(a) potrdilo(a) o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izda carinski urad, pod katerega nadzor so bili dani izdelki.

Člen 20

Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1. Če pri ločenem skladiščenju zalog izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, ki so enaki ali med seboj zamenljivi, nastanejo precejšnje stroškovne ali materialne težave, lahko carinski organi na pisno zahtevo prizadetih strank za vodenje teh zalog dovolijo tako imenovano „metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja“ (v nadaljnjem besedilu: metoda).

2. Metoda zagotovi, da je število pridobljenih izdelkov v določenem dogovorjenem obdobju, ki se lahko štejejo za izdelke „s poreklom“, enako, kot bi ga dobili, če bi bile zaloge fizično ločene.

3. Carinski organi lahko dovoljenje iz odstavka 1 odobrijo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

4. Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki veljajo v državi, v kateri je bil izdelek narejen.

5. Uporabnik metode lahko sestavi oziroma zaprosi za dokazilo o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom. Uporabnik mora na zahtevo carinskih organov dati izjavo o tem, kako so bile količine vodene.

6. Carinski organi nadzorujejo uporabo dovoljenja in lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega koli od drugih pogojev iz te konvencije.

Člen 21

Pogoji za izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED

1. Izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED iz člena 15(1)(c) lahko da:

(a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 22 ali

(b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2. Brez poseganja v odstavek 3 je izjavo o poreklu mogoče dati v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in

(i) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3(1), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2), in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

(ii) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla;

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

(i) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

(ii) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

(i) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

(ii) če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla.

3. Izjavo o poreklu EUR-MED je mogoče dati, če se izdelki, na katere se nanaša, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, in če izpolnjujejo zahteve te konvencije v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in

(i) se je uporabljala kumulacija z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic iz člena 3(2), pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

(ii) se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali

(iii) se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2);

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

(i) se je uporabljala kumulacija z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

(ii) se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

(iii) se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

(i) se je uporabljala kumulacija z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

(ii) se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

(iii) se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3.

4. Izjava o poreklu EUR-MED mora vsebovati enega od naslednjih zaznamkov v angleščini:

(a) če je bilo poreklo pridobljeno na osnovi uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene pogodbenice ali več:

„CUMULATION APPLIED WITH … (ime države/držav)“;

(b) če je bilo poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic:

„NO CUMULATION APPLIED“.

5. Izvoznik, ki daje izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, mora biti kadar koli pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla blaga in izpolnjevanje drugih zahtev te konvencije.

6. Izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, katere besedilo je v prilogah IV a in IV b, mora izvoznik natipkati, odtisniti ali natisniti na račun, dobavnico ali na drug trgovinski dokument v eni od jezikovnih različic, ki so navedene v teh prilogah, v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

7. Izjave o poreklu in izjave o poreklu EUR-MED morajo imeti izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 22 ne zahteva, da podpisuje take izjave, če se carinskim organom pogodbenice izvoznice pisno zaveže, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo o poreklu, po kateri ga je mogoče prepoznati, kot da jo je lastnoročno podpisal.

8. Izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED lahko izvoznik da ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu, pod pogojem, da se državi uvoznici predloži najpozneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Člen 22

Pooblaščeni izvoznik

1. Carinski organi pogodbenice izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika (v nadaljnjem besedilu: pooblaščenega izvoznika), ki pogosto pošilja izdelke na podlagi določb te konvencije, da daje izjave o poreklu ali izjave o poreklu EUR-MED ne glede na vrednost izdelkov, na katere se nanaša. Izvoznik, ki prosi za takšno pooblastilo, carinskim organom ponudi vsa zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje porekla teh izdelkov, kot tudi za preverjanje izpolnjevanja vseh drugih zahtev te konvencije.

2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

3. Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi o poreklu ali v izjavi o poreklu EUR-MED.

4. Carinski organi spremljajo in nadzorujejo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja pooblastilo.

5. Carinski organi lahko pooblastilo kadar koli umaknejo. To morajo storiti, če pooblaščeni izvoznik ne daje več jamstev iz odstavka 1, če ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali če drugače nepravilno uporablja pooblastilo.

Člen 23

Veljavnost dokazila o poreklu

1. Dokazilo o poreklu je veljavno štiri mesece od datuma izdaje v pogodbenici izvoznici in se v tem obdobju predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice.

2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom pogodbenice uvoznice predložena po poteku roka za predložitev, določenega v odstavku 1, se lahko sprejmejo za namen uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi pogodbenice uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu v primeru, da so jim bili izdelki predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 24

Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom pogodbenice uvoznice v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej državi. Navedeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu in tudi, da spremlja uvozno deklaracijo izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo pogoje, potrebne za izvajanje ustreznega sporazuma.

Člen 25

Uvoz po delih

Kadar se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi pogodbenice uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema iz oddelkov XVI in XVII ali tarifnih številk 7308 in 9406 harmoniziranega sistema uvažajo po delih, se za take izdelke pri prvem delnem uvozu carinskim organom predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 26

Izjeme pri dokazilu o poreklu

1. Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne tovorke pošiljajo drugim posameznikom ali ki so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo treba predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da izpolnjujejo zahteve te konvencije, in kadar ni dvoma o resničnosti takšne izjave. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se ta izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži temu dokumentu.

2. Občasni uvozi, pri katerih gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne štejejo za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni trgovanju.

3. Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 EUR v primeru majhnih tovorkov ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 27

Dokazilne listine

Listine iz člena 16(3) in člena 21(5), ki se uporabljajo za dokazovanje, da se izdelki, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjava o poreklu ali izjava o poreklu EUR-MED, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice in da izpolnjujejo druge zahteve iz te konvencije, so med drugim lahko tudi:

1. neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali njegovem notranjem knjigovodstvu;

2. dokumenti, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdani ali sestavljeni v ustrezni pogodbenici, če se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

3. dokumenti, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v ustrezni pogodbenici, izdani ali sestavljeni v ustrezni pogodbenici, če se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

4. potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjave o poreklu ali izjave o poreklu EUR-MED, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, ki so izdani ali sestavljeni v pogodbenici v skladu s to konvencijo;

5. ustrezna dokazila o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj ustrezne pogodbenice, v skladu s členom 11, ki dokazujejo, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene.

Člen 28

Shranjevanje dokazil o poreklu, izjave dobavitelja in dokazilnih listin

1. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, mora najmanj tri leta hraniti dokumente iz člena 16(3).

2. Izvoznik, ki daje izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, mora najmanj tri leta hraniti kopijo te izjave o poreklu, kot tudi dokumente iz člena 21(5).

3. Carinski organi pogodbenice izvoznice, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, morajo najmanj tri leta hraniti zahtevke iz člena 16(2).

4. Carinski organi pogodbenice uvoznice morajo najmanj tri leta hraniti njim predložena potrdila o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, izjave o poreklu in izjave o poreklu EUR-MED.

Člen 29

Razlike in oblikovne napake

1. Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, to še ne pomeni ničnosti navedenega dokazila o poreklu, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2. Očitne oblikovne napake, kakršne so npr. tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne morejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 30

Zneski, izraženi v eurih

1. Za uporabo določb člena 21(1)(b) in člena 26(3) v primerih, ko se izda račun v drugi valuti kot euro, vsako leto vsaka od teh držav določi zneske v nacionalnih valutah pogodbenic, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih.

2. Za pošiljko se lahko uveljavljajo ugodnosti določb člena 21(1)(b) ali člena 26(3) s sklicevanjem na valuto, v kateri je izdan račun, glede na znesek, ki ga je določila zadevna država.

3. Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti zneskov v tisti nacionalni valuti, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o ustreznih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4. Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju v eurih izraženega zneska v nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, dobljenega po preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko ohrani nespremenjeno protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, če je ob letni uskladitvi iz odstavka 3 preračun tega zneska pred zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti se lahko ohrani nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje te protivrednosti.

5. Zneske, izražene v eurih, na zahtevo katere koli pogodbenice pregleda Skupni odbor. Skupni odbor pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.







NASLOV VI

DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 31

Upravno sodelovanje

1. Carinski organi pogodbenic si prek Evropske komisije medsebojno izmenjajo vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, ter naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje navedenih potrdil, izjav o poreklu in izjav o poreklu EUR-MED.

2. Da bi zagotovile pravilno uporabo te konvencije, si pogodbenice prek pristojnih carinskih uprav medsebojno pomagajo pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, izjav o poreklu in izjav o poreklu EUR-MED ter točnosti informacij, ki so tam navedene.

Člen 32

Preverjanje dokazil o poreklu

1. Dokazila o poreklu se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi pogodbenice uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti takšnih dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnjevanju drugih zahtev te konvencije.

2. Za namene izvajanja določb odstavka 1 morajo carinski organi pogodbenice uvoznice vrniti potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ter račun, če je bil predložen, izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, ali kopijo teh listin, carinskim organom pogodbenice izvoznice, in kadar je to primerno, navesti razloge za zahtevo za preverjanje. V podporo zahtevi za preverjanje se pošlje vsak pridobljeni dokument ali informacija, ki kažejo, da so podatki na dokazilu o poreklu napačni.

3. Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigovodstva ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi potreben.

4. Če se carinski organi pogodbenice uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za te izdelke, medtem ko čakajo na izide preverjanja, morajo uvozniku ponuditi sprostitev blaga, pogojeno z vsemi previdnostnimi ukrepi, ki se jim zdijo potrebni.

5. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja obveščeni čim prej. Ti rezultati morajo jasno pokazati, ali so dokumenti pristni in ali se izdelki, na katere se nanašajo, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic ter izpolnjujejo druge zahteve iz te konvencije.

6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za določitev pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo.

Člen 33

Reševanje sporov

Spori v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvajanje tega preverjanja, se predložijo v reševanje dvostranskemu organu, ustanovljenemu z ustreznim sporazumom. Kadar pride do sporov v zvezi z razlago te konvencije, razen tistih v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32, se predložijo v reševanje Skupnemu odboru.

V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi pogodbenice uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

Člen 34

Kazni

Kaznovan bo vsakdo, ki sestavi dokument ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da bi pridobil preferencialno obravnavo za te izdelke.

Člen 35

Proste cone

1. Pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljajo prosto cono na svojem ozemlju, ne nadomestijo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki, razen običajnih postopkov, ki so potrebni za preprečitev njihovega poslabšanja.

2. Če se z odstopanjem od odstavka 1 izdelki s poreklom iz pogodbenice, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave in predelave, pristojni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu s to konvencijo.

PRILOGA I

Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II

Opomba 1:

V seznamu so določeni pogoji, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadostno obdelane ali predelane v smislu člena 5 tega dodatka.

Opomba 2:

2.1 Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, se pravila v stolpcu 3 oziroma 4 uporabljajo samo za del navedene tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

2.2 Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja ter je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4 nanašajo na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke navedenega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1.

2.3 Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

2.4 Kadar je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

3.1 Določbe člena 5 tega dodatka o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v pogodbenici.

Primer:

Motor iz tarifne številke 8407 , za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene izdelka franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 72 24 .

Če je bilo to kovanje opravljeno v Evropski uniji iz ingota brez porekla, potem je jeklo že pridobilo poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 72 24 na seznamu. Zato se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v Evropski uniji. Vrednost ingota brez porekla se tako ne upošteva pri seštevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla.

3.2 Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave, zato izdelki z več predelave ali obdelave pridobijo status porekla; nasprotno pa tisti z manj predelave ali obdelave ne morejo pridobiti statusa porekla. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takšnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena.

3.3 Brez poseganja v opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali katere koli tarifne številke (tudi materiali z istim poimenovanjem in iz iste tarifne številke kot izdelek), vendar ob upoštevanju kakršnih koli posebnih omejitev, ki jih pravilo tudi lahko vsebuje.

Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke …“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama.

3.4 Kadar pravilo v seznamu navaja, da se izdelek lahko izdela iz več kakor enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tarifnih številk 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko ali eno ali drugo ali oboje.

3.5 Kadar pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.2 v zvezi s tekstilom.)

Primer:

Pravilo za pripravljena živila iz tarifne številke 1904 , ki izrecno izključuje uporabo žit in izdelkov iz njih, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žit.

Vendar to ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz posameznih materialov, določenih v seznamu, lahko izdelani iz enakovrstnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave.

Primer:

V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni mogoče začeti pri netkanem blagu – čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo – to je na stopnji vlaken.

3.6 Kadar pravilo v seznamu navaja dve odstotni točki kot največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ti odstotni točki ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli preseči navedenih odstotnih postavk. Poleg tega ne smejo biti presežene niti posamezne odstotne postavke, ki se nanašajo na določene materiale.

Opomba 4:

4.1 Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena.

4.2 Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0511 , svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003 in volnena vlakna ter fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105 , bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305 .

4.3 Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so v seznamu uporabljeni za poimenovanje materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63 in se lahko uporabljajo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej.

4.4 Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507 .

Opomba 5:

5.1 Kadar se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se pogoji, določeni v stolpcu 3, ne uporabljajo za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njegovi izdelavi in ki, če se upoštevajo skupaj, predstavljajo 10 ali manj odstotkov skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov. (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4.)

5.2 Vendar pa se dovoljeno odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so:

— svila,

— volna,

— groba živalska dlaka,

— fina živalska dlaka,

— konjska žima,

— bombaž,

— materiali za izdelavo papirja in papir,

— lan,

— konoplja,

— juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

— sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

— kokosova vlakna, abaka, rami in druga tekstilna rastlinska vlakna,

— sintetični filamenti,

— umetni filamenti,

— elektroprevodni filamenti,

— sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

— sintetična rezana vlakna iz poliestra,

— sintetična rezana vlakna iz poliamida,

— sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

— sintetična rezana vlakna iz poliimida,

— sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena,

— sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida),

— sintetična rezana vlakna iz poli(vinil klorida),

— druga sintetična rezana vlakna,

— umetna rezana vlakna iz viskoze,

— druga umetna rezana vlakna,

— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vezana ali ne,

— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, vezana ali ne,

— izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema,

— drugi materiali iz tarifne številke 5605 .

Primer:

Preja iz tarifne številke 5205 , izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506 , je mešana preja. Zato se lahko sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), uporabijo pod pogojem, da njihova skupna teža ne presega 10 % teže preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tarifne številke 5112 , izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz rezanih vlaken iz tarifne številke 5509 , je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi pod pogojem, da njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.

Primer:

Taftana tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802 , izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 5210 , je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, uvrščenih v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice.

Primer:

Če bi bila zadevna taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in sintetične tkanine iz tarifne številke 5407 , bi očitno bila uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je v skladu s tem taftana tekstilna tkanina tudi mešani izdelek.

5.3 Pri izdelkih, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je za to prejo dovoljeno 20-odstotno odstopanje.

5.4 Pri izdelkih, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je za ta trak dovoljeno 30-odstotno odstopanje

Opomba 6:

6.1 Kadar je v seznamu navedena ta opomba, se tekstilni materiali (razen podlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za zadevni izdelani izdelek, določenemu v seznamu v stolpcu 3, lahko uporabijo pod pogojem, da se uvrščajo v tarifno številko, ki je drugačna od tarifne številke izdelka, ter da njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna.

6.2 Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, če vsebujejo tekstil ali ne.

Primer:

Če pravilo s seznama določa, da mora biti za nek tekstilni izdelek (na primer hlače), uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kot so gumbi, ker gumbi niso uvrščeni v poglavja 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, četudi zadrge običajno vsebujejo tekstil.

6.3 Če se uporablja odstotno pravilo, je treba pri izračunu vrednosti vdelanih materialov brez porekla upoštevati tudi vrednost materialov, ki niso uvrščeni v poglavja 50 do 63.

Opomba 7:

7.1 Za namene tarifnih številk ex 27 07 , 2713 do 2715 , ex 29 01 , ex 29 02 in ex 34 03 so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje (kreking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija s pomočjo selektivnih razredčil (topil);

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija.

7.2 Za namene tarifnih številk 2710 , 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje (kreking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija s pomočjo selektivnih razredčil (topil);

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija;

(j) samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 27 10 , razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

(k) samo za izdelke iz tarifne številke 2710 , deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(l) samo za težka olja iz tarifne številke ex 27 10 , obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 27 10 z vodikom (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno takrat, kadar se želi izboljšati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces;

(m) samo za kurilna olja iz tarifne številke ex 27 10 , atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

(n) samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 27 10 , obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

(o) samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 27 12 , izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo.

7.3 Za namene tarifnih številk ex 27 07 , 2713 do 2715 , ex 29 01 , ex 29 02 in ex 34 03 se porekla ne pridobi z enostavnimi postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje določene vsebnosti žvepla kot rezultat mešanja izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, niti s katero koli kombinacijo teh ali podobnih postopkov.

PRILOGA II







Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom Tar. številka HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim dodeli status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) Poglavje 1 Žive živali Vse živali iz poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene Poglavje 2 Meso in užitni klavnični odpadki Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 v celoti pridobljeni Poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni ex poglavje 4 Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni 0403 Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, — je ves uporabljeni sadni sok (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 že s poreklom in — vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 5 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 5 v celoti pridobljeni ex 0502 Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča Čiščenje, razkuževanje, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak Poglavje 6 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni in — vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 7 Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni Poglavje 8 Užitno sadje in oreščki; lupine agrumov ali melon Izdelava, pri kateri: — je vse uporabljeno sadje in oreščki v celoti pridobljeno in — vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 9 Kava, čaj, maté čaj in začimbe; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 9 v celoti pridobljeni 0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 0902 Pravi čaj, aromatiziran ali ne Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex 0910 Mešanice začimb Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke Poglavje 10 Žita Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni ex poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen za: Izdelava, pri kateri so vse uporabljene žitarice, užitne vrtnine, koreni in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljeni ex 1106 Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713 Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708 Poglavje 12 Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske in zdravilne rastline; slama in krma Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 12 v celoti pridobljeni 1301 Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne smole (na primer: balzami) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 1301 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna 1302 Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar–agar in druge sluzi ter zgoščevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: – Sluzi in sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za zgoščevanje – Drugi Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in zajeti na drugem mestu Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 14 v celoti pridobljeni ex poglavje 15 Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 1501 Prašičja maščoba (vključno z mastjo) in piščančja maščoba, razen tistih iz tarifne številke 0209 ali 1503 : – Maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tar. številk 0203 , 0206 ali 0207 ali kosti iz tarifne številke 0506 – Druge Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih odpadkov prašičev iz tarifne številke 0203 ali 0206 ali iz mesa in užitnih klavničnih odpadkov perutnine iz tarifne številke 0207 1502 Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503 – Maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifnih številk 0201 , 0202 , 0204 ali 0206 ali kosti iz tarifne številke 0506 – Druge Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni 1504 Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: – Trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1504 – Druge Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni ex 1505 Prečiščeni lanolin Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505 1506 Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: – Trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1506 – Druge Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni 1507 do 1515 Rastlinska olja in njihove frakcije: – Sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje kopre, palmovih jedrc, orehov palme babasu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano, Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka – Trdne frakcije, razen iz jojoba olja Izdelava iz drugih materialov iz tar. št. 1507 do 1515 – Drugo Proizvodnja, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni 1516 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali ne, toda nadalje nepredelani Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni in — so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507 , 1508 , 1511 in 1513 1517 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj ali njihovih frakcij iz tarifne številke 1516 Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in — so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507 , 1508 , 1511 in 1513 Poglavje 16 Proizvodi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev Izdelava: — iz živali iz poglavja 1 in/ali — pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni ex poglavje 17 Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka ex 1701 Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1702 Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamelni sladkor: – Kemično čista maltoza in fruktoza Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1702 – Drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna – Drugi Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že s poreklom ex 1703 Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafiniranju sladkorja, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1704 Sladkorni proizvodi (vključno bela čokolada), ki ne vsebujejo kakava Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 18 Kakav in kakavovi izdelki Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1901 Sladni ekstrakt; prehrambeni proizvodi iz moke in drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404 brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom manj kot 5 mas. % kakava, preračunano na povsem odmaščeno osnovo, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: – Ekstrakt slada Izdelava iz žit iz poglavja 10 – Drugo Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1902 Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen: – Ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev Izdelava, pri kateri morajo biti vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni – Ki vsebujejo več kot 20 mas. % mesa, klavniških izdelkov, rib, rakov ali mehkužcev Izdelava, pri kateri: — so vsa uporabljena žita in izdelki iz njih (razen pšenice vrste „durum“ in izdelkov iz nje) v celoti pridobljeni in — so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni 1903 Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz krompirjevega škroba iz tarifne številke 1108 1904 Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih proizvodov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1806 , — pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“ ter koruze vrste Zea indurata in izdelkov iz njih) v celoti pridobljeni in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1905 Kruh, pecivo, keksi in drugi pekovski proizvodi, ki vsebujejo kakav ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz poglavja 11 ex poglavje 20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen za: Izdelava, pri kateri so vse uporabljeno sadje, oreški ali vrtnine v celoti pridobljeni ex 2001 Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka ex 2004 in ex 2005 Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 2006 Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 2007 Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex 2008 – Oreški, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali alkohola Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih oreškov in oljnih semen s poreklom iz tarifnih številk 0801 , 0802 in 1202 do 1207 presega 60 % cene izdelka franko tovarna – Arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka – Drugi, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 2009 Sadni sokovi (vključno grozdni mošt) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo ali ne dodan sladkor ali druga sladila Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 21 Razna živila; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 2101 Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti pridobljena 2103 Pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice dišav in začimb; gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica: – Pripravki za omake in pripravljene omake; kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica – Gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex 2104 Juhe in ragu juhe in pripravki za te juhe Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen pripravljenih ali konzerviranih vrtnin iz tarifnih številk 2002 do 2005 2106 Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 22 Pijače, alkoholne tekočine in kis; razen za: Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, in — pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali materiali, pridobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeno 2202 Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009 Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna in — pri kateri je ves uporabljeni sadni sok (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) s poreklom 2207 Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 2207 ali 2208 , in — pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali material, dobljen iz grozdja, v celoti pridobljen, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi do 5 vol. % araka 2208 Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače Izdelava: — iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 2207 ali 2208 , in — pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali material, dobljen iz grozdja, v celoti pridobljen, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi do 5 vol. % araka ex poglavje 23 Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka ex 2301 Kitov zdrob; moke, zdrobi in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neustreznih za prehrano ljudi, Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni ex 2303 Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin več kot 40 mas. %, računano na suh proizvod Izdelava, pri kateri je vsa uporabljena koruza v celoti pridobljena ex 2306 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olivnega olja, ki vsebujejo več kot 3 mas. % olivnega olja Izdelava, pri kateri so vse uporabljene olive v celoti pridobljene 2309 Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali Izdelava, pri kateri: — so vsa uporabljena žita, sladkor ali melase, meso ali mleko s poreklom in — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni ex poglavje 24 Tobak in tobačni nadomestki; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 24 v celoti pridobljeni 2402 Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov Izdelava, pri kateri je vsaj 70 mas. % uporabljenega nepredelanega tobaka ali tobačnih odpadkov iz tarifne številke 2401 s poreklom ex 2403 Tobak za kajenje Izdelava, pri kateri je vsaj 70 mas. % uporabljenega nepredelanega tobaka ali tobačnih odpadkov iz tarifne številke 2401 s poreklom ex poglavje 25 Sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka ex 2504 Naravni grafit z obogateno vsebino ogljika; prečiščen in mlet Bogatenje vsebine ogljika, prečiščevanje in mletje surovega grafita ex 2515 Marmor, razžagan ali kako drugače razrezan v pravokotne (vključno kvadratne) bloke ali plošče, debeline do vključno 25 cm Rezanje, z žaganjem ali kako drugače, marmorja (tudi če je že razžagan) debeline nad 25 cm. ex 2516 Granit, porfir, bazalt, peščenec in drug kamen za spomenike ali gradbeništvo, tudi grobo klesani ali razžagani ali kako drugače razrezani v kvadratne ali pravokotne bloke ali plošče, debeline do vključno 25 cm Rezanje kamna, z žaganjem ali drugače (tudi če je že žagan), debeline nad 25 cm ex 2518 Dolomit, žgan Žganje nežganega dolomita ex 2519 Zdrobljen naravni magnezijev karbonat (magnezit), v hermetično zaprtih kontejnerjih, in magnezijev oksid, čisti ali nečisti, razen taljenega magnezijevega oksida ali mrtvo pečenega (sintranega) magnezijevega oksida Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporablja naravni magnezijev karbonat (magnezit). ex 2520 Mavec, posebej pr