02012R0965 — SL — 04.12.2022 — 022.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 965/2012

z dne 5. oktobra 2012

o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta







▼M4

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

▼M14

1. Ta uredba določa podrobna pravila za letalske operacije z letali in helikopterji, vključno s preverjanji na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom druge države, potem ko pristanejo na aerodromih na ozemlju, za katerega veljajo določbe Pogodb.

2. Ta uredba določa tudi podrobna pravila o pogojih za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic spričeval operatorjev zrakoplovov iz člena 2(1)(b)(i) in (ii) Uredbe (EU) 2018/1139, razen za balone in jadralna letala, ki se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, o privilegijih in odgovornostih imetnikov spričeval ter pogojih, pod katerimi se operacije prepovejo, omejijo ali podredijo določenim pogojem v interesu varnosti.

3. Ta uredba določa tudi podrobna pravila za pogoje in postopke v zvezi z izjavo operatorjev, ki opravljajo komercialne specializirane operacije z letali in helikopterji ali nekomercialne operacije s kompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon, vključno z nekomercialnimi specializiranimi operacijami s kompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon, da so sposobni in imajo na voljo sredstva za izvajanje odgovornosti, povezanih z operacijami z zrakoplovi, in nadzor takšnih operatorjev.

▼M4

4. Ta uredba določa tudi podrobna pravila glede pogojev, pod katerimi je treba zaradi varnosti za nekatere komercialne specializirane operacije z visokim tveganjem pridobiti dovoljenje, ter pogojev za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasni odvzem ali preklic dovoljenja.

5. Ta uredba se ne uporablja za zračne operacije, na katere se nanaša člen 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 216/2008.

▼M11

6. Ta uredba se ne uporablja za letalske operacije z zračnimi ladjami.

▼M14

7. Ta uredba se ne uporablja za letalske operacije z baloni in jadralnimi letali. Vendar se v zvezi s takšnimi letalskimi operacijami z baloni, ki niso privezani plinski baloni, in jadralnimi letali uporabljajo zahteve glede nadzora iz člena 3.

▼B

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe velja:

▼M14

1. „Letalo“ pomeni zrakoplov na motorni pogon z nepremičnimi krili, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamične reakcije zraka na njegova krila.

1a. „Helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, pri katerem se vzgon doseže pretežno z reakcijami zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor in se vrtijo na oseh, ki so pretežno navpične.

1b. „Balon“ pomeni zrakoplov s posadko, ki je lažji od zraka, ni na motorni pogon in leti bodisi z uporabo plina, lažjega pod zraka, bodisi gorilnika, vključno s plinskimi baloni, toplozračnimi baloni, mešanimi baloni in toplozračnimi zračnimi ladjami, čeprav imajo motorni pogon.

▼M14

1c. „Jadralno letalo“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamične reakcije zraka na fiksne dvižne površine, katerega prosti let ni odvisen od motorja.

1d. „Komercialna operacija“ pomeni katero koli letalsko operacijo proti plačilu ali drugi protivrednosti, ki je na voljo javnosti ali se, ko ni na voljo javnosti, opravlja po pogodbi med operatorjem in odjemalcem, pri tem pa odjemalec ne nadzira operatorja.

1e. „Privezani plinski balon“ pomeni plinski balon s privezovalnim sistemom, s katerim je balon med operacijami nenehno privezan na fiksno točko.

▼B

2. „Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj.

3. „Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu.

4. „Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi.

▼M1

5. „Navigacija na podlagi zmogljivosti (PBN)“ pomeni območno navigacijo, ki temelji na zmogljivostnih zahtevah za zrakoplove, ki letijo na zračni poti ATS, s postopkom instrumentalnega prileta ali v določenem zračnem prostoru.

▼M3

6. „Zračne taksi operacije“ za namene omejitev časa letenja in časa dolžnosti pomenijo storitve komercialnega zračnega prevoza, ki ni redni zračni prevoz, in na zahtevo z letalom z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) do vključno 19.

▼M15

7. „Specializirana operacija“ pomeni vsako operacijo, razen operacije komercialnega zračnega prevoza, pri kateri se zrakoplov uporablja za specializirane dejavnosti, kot so kmetijstvo, gradbeništvo, fotografiranje, raziskave, opazovanje in patruljiranje, oglaševanje v zraku ter vzdrževalni testni leti.

▼M4

8. „Komercialna specializirana operacija z visokim tveganjem“ pomeni vsako komercialno specializirano operacijo z zrakoplovom, ki se izvaja na območju, na katerem je varnost tretjih oseb na tleh lahko ogrožena v primeru nesreče, ali, kot določi pristojni organ kraja, kjer se operacija izvaja, vsaka komercialna specializirana operacija z zrakoplovom, ki zaradi svoje posebne narave in lokalnega okolja, v katerem se izvaja, predstavlja visoko tveganje, zlasti za tretje osebe na tleh.

▼M14

9. „Uvodni let“ pomeni katero koli operacijo za plačilo ali drugo protivrednost, ki vključuje kratko zračno potovanje z namenom, da se pritegnejo novi udeleženci usposabljanja ali novi člani, in ki jo izvede bodisi organizacija za usposabljanje iz člena 10a Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 ( 1 ) bodisi organizacija, ustanovljena z namenom spodbujanja zračnih športov ali rekreacijskega letalstva.

▼M4

10. „Tekmovalno letenje“ pomeni dejavnost letenja, pri kateri se zrakoplov uporablja v letalskih dirkah ali tekmovanjih in pri kateri se zrakoplov uporablja v pripravah na letalske dirke ali tekmovanja ter za let do in s prireditev letalskih dirk ali tekmovanj.

11. „Predstavitveno letenje“ pomeni dejavnost letenja za namene predstavitve ali zabave na oglaševanem dogodku, odprtem za javnost, vključno z dejavnostjo, pri kateri se zrakoplov uporablja v pripravah na predstavitveni let, ter za let do in z oglaševane prireditve.

▼B

Dodatne opredelitve izrazov so v Prilogi I za namene prilog II– ►M4 VIII ◄ .

Člen 3

Zmogljivosti nadzora

1. Države članice imenujejo enega ali več subjektov kot pristojni organ znotraj navedene države članice s potrebnimi pooblastili in dodeljenimi odgovornostmi za certificiranje in nadzor v zvezi z osebami in organizacijami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.

▼M11

Administrativni postopki in sistemi upravljanja pristojnih organov držav članic in Agencije so skladni z zahtevami iz Priloge II.

▼B

2. Če država članica imenuje več subjektov kot pristojni organ: (a) se jasno opredelijo področja pristojnosti vsakega pristojnega organa v zvezi z odgovornostmi in geografskim omejevanjem, in (b) se vzpostavi usklajevanje med navedenimi subjekti, da se zagotovi učinkovit pregled nad vsemi organizacijami in osebami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila, ki so v okviru njihovih pristojnosti.

3. Države članice zagotovijo, da ima(-jo) pristojni organ(-i) potrebne zmogljivosti za zagotovitev nadzora nad vsemi osebami in organizacijami, ki jih zajema njihov program nadzora, vključno z zadostnimi viri za izpolnjevanje zahtev te uredbe.

4. Države članice zagotovijo, da osebje pristojnega organa ne opravlja dejavnosti nadzora, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko to posredno ali neposredno povzročilo navzkrižje interesov, zlasti v zvezi z družinskimi in finančnimi interesi.

5. Osebje, ki mu pristojni organ dovoli izvajanje nalog certificiranja in/ali nadzora, se pooblasti za izvajanje najmanj naslednjih nalog: (a) pregled dokumentacije, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, ki zadeva opravljanje nalog certificiranja in/ali nadzora; (b) pridobitev kopij ali izpiskov iz takšne dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva; (c) zahteva po ustni razlagi na kraju samem; (d) vstop v zadevne prostore, kraje delovanja ali prevozna sredstva; (e) izvajanje revizij, preiskav, ocen in inšpekcijskih pregledov, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi; (f) po potrebi sprejemanje ali uvajanje izvršilnih ukrepov.

6. Naloge iz odstavka 5 se izvajajo v skladu s pravnimi določbami zadevne države članice.

▼M12

Člen 4

Preverjanja na ploščadi

1. Preverjanja na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom neke druge države članice ali tretje države se izvajajo v skladu s poddelom RAMP iz Priloge II.

2. Države članice zagotovijo, da se preizkusi alkoholiziranosti pri članih letalske posadke in kabinskega osebja opravljajo pri operatorjih pod njihovim nadzorom ter pri operatorjih pod nadzorom druge države članice ali tretje države. Te preizkuse opravljajo inšpektorji za preverjanje na ploščadi v okviru programa preverjanj na ploščadi iz poddela RAMP iz Priloge II.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice zagotovijo, da preizkuse alkoholiziranosti pri članih letalske posadke in kabinskega osebja opravljajo drugi pristojni uradniki zunaj okvira programa preverjanj na ploščadi iz poddela RAMP iz Priloge II pod pogojem, da preizkusi alkoholiziranosti izpolnjujejo iste cilje in upoštevajo ista načela kot preizkusi, izvedeni v okviru poddela RAMP iz Priloge II. Rezultati takih preizkusov alkoholiziranosti se vnesejo v centralizirano podatkovno zbirko v skladu s točko (b) ARO.RAMP.145.

4. Države članice lahko opravljajo dodatne preizkuse za ugotavljanje prisotnosti psihoaktivnih snovi, ki niso alkohol. V tem primeru država članica obvesti Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisijo.

▼B

Člen 5

Letalske operacije

▼M14

1. Operatorji upravljajo letalo ali helikopter samo za operacije komercialnega zračnega prevoza v skladu s prilogama III in IV.

▼M4

1a. Operatorji, ki se ukvarjajo z operacijami CAT, ki se začnejo in končajo na istem aerodromu/območju delovanja, z letali razreda zmogljivosti B ali z nekompleksnimi helikopterji, upoštevajo določbe iz prilog III in IV.

▼B

2. Operatorji ►M1 ————— ◄ upoštevajo zadevne določbe Priloge V pri upravljanju: (a) letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za: (i) operacije, ki uporabljajo navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN); (ii) operacije v skladu s specifikacijami minimalne navigacijske zmogljivosti (MNPS); (iii) operacije v zračnem prostoru z zmanjšanimi minimalnimi vertikalnimi razdvajanji (RVSM); ▼M21 (iv) operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO) ali operacije z operativnimi kreditnimi točkami; ▼M14 (b) letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga; ▼B (c) dvomotornih letal, ki se uporabljajo za operacije povečanega doleta (ETOPS) v komercialnem zračnem prevozu; (d) helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS); (e) helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza z obešenim tovorom (HHO); ►M9 ————— ◄ (f) helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza nujne medicinske pomoči (HEMS), in ▼M9 (g) helikopterji, ki se uporabljajo za operacije na morju (HOFO).

▼M4

3. Operatorji kompleksnih letal in helikopterjev na motorni pogon, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, dajo izjavo, da so sposobni in imajo sredstva za izvajanje odgovornosti, povezanih z operacijo zrakoplova, in uporabo zrakoplova v skladu z določbami iz Priloge III in Priloge VI. Pri izvajanju nekomercialnih specializiranih operacij pa taki operatorji uporabljajo zrakoplov v skladu z določbami iz prilog III in VIII.

▼M14

4. Operatorji letal in helikopterjev, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, vključno z nekomercialnimi specializiranimi operacijami, zrakoplov upravljajo samo v skladu z določbami iz Priloge VII.

5. Organizacije za usposabljanje iz člena 10a Uredbe (EU) št. 1178/2011, ki imajo glavni kraj poslovanja v državi članici, pri izvajanju usposabljanja za letenje v Unijo, znotraj ali iz nje, upravljajo: (a) kompleksna letala in helikopterje na motorni pogon v skladu z določbami iz Priloge VI; (b) druga letala in helikopterje v skladu z določbami iz Priloge VII.

6. Operatorji upravljajo letalo ali helikopter samo za komercialne specializirane operacije v skladu z zahtevami iz prilog III in VIII.

▼M4

7. ►M5 ◄ Leti, ki se izvajajo tik pred, med ali takoj po izvajanju specializiranih operacij in so neposredno povezani z navedenimi operacijami, se upravljajo v skladu z odstavki 3, 4 in 6, kot je ustrezno.Brez upoštevanja članov posadke se na zrakoplovu ne prevažajo osebe, ki niso nujno potrebne za nalogo.

▼B

Člen 6

Odstopanja

▼M4 —————

▼B

►M5

2. Z odstopanjem od člena 5(1) se zrakoplovi iz člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, v primeru letal, upravljajo v skladu s pogoji iz Odločbe Komisije C(2009) 7633 z dne 14. oktobra 2009, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza. ◄ Vsaka sprememba operacije, ki vpliva na pogoje iz navedene odločbe, se sporoči Komisiji in Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), preden se sprememba izvede.

Država članica, ki ni naslovnica Odločbe C(2009) 7633 in ki namerava uporabljati odstopanje iz navedene odločbe, o svoji nameri uradno obvesti Komisijo in Agencijo, preden se odstopanje izvede. Komisija in Agencija ocenita, koliko sprememba ali nameravana uporaba odstopa od pogojev iz Odločbe C(2009) 7633 ali vpliva na začetno presojo varnosti, ki se izvaja na podlagi navedene odločbe. Če presoja pokaže, da sprememba ali nameravana uporaba ne ustreza začetni presoji varnosti, pripravljeni na podlagi Odločbe C(2009) 7633, zadevna država članica predloži novo potrebo po odstopanju v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008.

▼M14

3. Z odstopanjem od člena 5 te uredbe ter brez poseganja v točko (b) člena 18(2) Uredbe (EU) 2018/1139 in poddel P Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 748/2012 ( 2 ) v zvezi z dovoljenjem za letenje se naslednji leti še naprej izvajajo v skladu z zahtevami, določenimi v nacionalni zakonodaji države članice, v kateri ima operator svoj glavni kraj poslovanja, ali če nima glavnega kraja poslovanja, kraja, v katerem ima sedež ali prebivališče: (a) leti, povezani z uvedbo ali spremembo tipa letala ali helikopterja, ki jih izvajajo projektivne ali proizvodne organizacije v okviru svojih privilegijev; ▼M15 (b) leti brez prevoza potnikov ali tovora, pri katerih gre za prelet letala ali helikopterja zaradi prenove, popravila, inšpekcijskih pregledov, dostave, izvoza ali podobnih namenov, če zrakoplov ni naveden v spričevalu letalskega prevoznika ali izjavi.

▼M9

4. Ne glede na člen 5 lahko države članice do 30. junija 2018 še naprej zahtevajo posebno odobritev in dodatne zahteve glede operativnih postopkov, opreme, usposobljenosti posadk in usposabljanja za helikopterske operacije komercialnega zračnega prevoza na morju v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o dodatnih zahtevah, ki se uporabljajo za take posebne odobritve. Navedene zahteve niso manj restriktivne kot tiste iz prilog III in IV.

▼M14

4a. Z odstopanjem od člena 5(1) in (6) se lahko v skladu s Prilogo VII izvajajo naslednje operacije z letali in helikopterji, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon: ▼M4 (a) leti z deljenimi stroški, ki jih izvajajo fizične osebe, pod pogojem, da si neposredne stroške delijo vse osebe na zrakoplovu, tudi pilot, in da je oseb, ki si delijo neposredne stroške, največ šest; (b) tekmovalno ali predstavitveno letenje, pod pogojem, da je plačilo ali druga protivrednost za take lete omejena na pokritje neposrednih stroškov in je sorazmeren prispevek k letnim stroškom ter da nagrade ne presegajo vrednosti, ki jih določi pristojni organ; ▼M14 (c) uvodni leti, leti za spuščanje padal, vleka jadralnih letal ali akrobatski leti, ki jih izvaja bodisi organizacija za usposabljanje iz člena 10a Uredbe (EU) št. 1178/2011, ki ima glavni kraj poslovanja v državi članici, bodisi organizacija, ki je bila ustanovljena z namenom spodbujanja zračnih športov ali rekreacijskega letalstva, pod pogojem, da organizacija zrakoplov upravlja na podlagi lastništva ali zakupa brez posadke, da let ne ustvari dobička, ki se distribuira zunaj organizacije, ter da, kadar sodelujejo nečlani organizacije, takšni leti predstavljajo le postransko dejavnost organizacije.

▼M10

5. Do 2. septembra 2017 se izjeme, odobrene pred 22. marcem 2017 v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 3922/91 na podlagi člena 6(5) Uredbe (EU) št. 965/2012, ki se je uporabljal pred 22. marcem 2017, obravnavajo kot odobritve iz točke (a) CAT.POL.A.300 Priloge IV (dela CAT). Po 2. septembru 2017 navedene izjeme ne veljajo več za operacije enomotornih letal.

Če je med 22. marcem 2017 in 2. septembrom 2017 predvidena kakršna koli sprememba operacij zadevnih letal, ki vpliva na pogoje, določene v navedenih izjemah, se navedena predvidena sprememba pred izvedbo priglasi Komisiji in Agenciji. Komisija in Agencija ocenita predvideno spremembo v skladu s členom 14(5) Uredbe (ES) št. 216/2008.

▼B

6. Obstoječe helikopterske operacije na območje javnega interesa/z njega se lahko izvajajo z odstopanjem od CAT.POL.H.225 iz Priloge IV, kadar koli velikost območja javnega interesa ali ovire na njem ali sam helikopter ne dopuščajo izpolnjevanja zahtev za operacije razreda zmogljivosti 1. Takšne operacije se izvajajo pod pogoji, ki jih določijo države članice. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o pogojih, ki se uporabljajo.

▼M9 —————

▼M9

8. Z odstopanjem od prvega stavka člena 5(3) operatorji kompleksnih letal na motorni pogon z največjo certificirano vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, opremljenih s turbopropelerskimi motorji, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, upravljajo navedene zrakoplove samo v skladu s Prilogo VII.

9. Z odstopanjem od člena 5(5)(a) organizacije za usposabljanje, ko izvajajo usposabljanje za letenje na kompleksnih letalih na motorni pogon z največjo certificirano vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, opremljenih s turbopropelerskimi motorji, upravljajo navedene zrakoplove v skladu s Prilogo VII.

▼B

Člen 7

Spričevala letalskega prevoznika

1. Za spričevala letalskega prevoznika (AOC), ki jih izda država članica operatorjem letal za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EGS) št. 3922/91, se šteje, da so bila izdana v skladu s to uredbo.

Vendar najpozneje 28. oktobra 2014:

(a) operatorji ustrezno prilagodijo svoj sistem upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike, tako da so skladni s prilogami III, IV in V;

(b) spričevalo letalskega prevoznika se nadomesti s spričevali, izdanimi v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

2. Spričevala letalskega prevoznika, ki jih izda država članica operatorjem helikopterjev za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe, se pretvorijo v spričevala letalskega prevoznika, skladna s to uredbo v skladu s poročilom o pretvorbi, ki ga pripravi država članica, ki je izdala spričevalo letalskega prevoznika, po posvetovanju z Agencijo.

Poročilo o pretvorbi opisuje:

(a) nacionalne zahteve, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika;

(b) obseg privilegijev, danih operatorjem;

(c) razlike med nacionalnimi zahtevami, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika, in zahtevami prilog III, IV in V, skupaj z navedbo, kako in kdaj se bo od operatorjev zahtevalo, da zagotovijo polno skladnost z navedenimi prilogami.

Poročilo o pretvorbi vsebuje kopije vseh dokumentov, potrebnih za dokazovanje elementov iz točk (a) do (c), vključno s kopijami zadevnih nacionalnih zahtev in postopkov.

▼M11

Člen 8

Omejitve časa letenja

1. Za operacije CAT se uporabljajo zahteve iz poddela FTL Priloge III.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 za zračne taksi operacije, nujno medicinsko pomoč in operacije CAT z enim pilotom veljajo zahteve, določene v nacionalni zakonodaji iz člena 8(4) Uredbe (EGS) št. 3922/91 in poddela Q Priloge III k navedeni uredbi.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 se operacije CAT s helikopterji in operacije CAT z jadralnimi letali izvajajo v skladu z zahtevami, določenimi v nacionalni zakonodaji države članice, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja.

4. Nekomercialne operacije, vključno z nekomercialnimi specializiranimi operacijami, s kompleksnimi letali in helikopterji na motorni pogon ter komercialne specializirane operacije z letali, helikopterji in jadralnimi letali se glede omejitev časa letenja izvajajo v skladu z zahtevami, določenimi v nacionalni zakonodaji države članice, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja, ali če nima glavnega kraja poslovanja, kraja, v katerem ima sedež ali prebivališče.

▼M2

Člen 9

Seznami minimalne opreme

Za sezname minimalne opreme (MEL), ki jih pred začetkom uporabe te uredbe odobri država operatorja ali država registracije, se šteje, da so odobreni v skladu s to uredbo in jih lahko operator še naprej uporablja.

Po začetku veljavnosti te uredbe se vsaka sprememba seznama MEL iz prvega pododstavka, za katerega se oblikuje seznam glavne minimalne opreme (MMEL) kot del podatkov o operativni ustreznosti v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 748/2012 ( 3 ), čim prej izvede v skladu s točko ORO.MLR.105 iz Oddelka 2 Priloge III k tej Uredbi, vendar najpozneje do 18. decembra 2017 ali dve leti po odobritvi podatkov o operativni ustreznosti, odvisno, kateri datum nastopi pozneje.

Vsaka sprememba seznama MEL iz prvega pododstavka, za katerega ni bil oblikovan seznam MMEL kot del podatkov o operativni ustreznosti, še naprej temelji na seznamu MMEL, ki ga je sprejela država operatorja ali država registracije, kot je primerno.

▼M2

Člen 9a

Usposabljanje letalskih in kabinskih posadk

Operatorji zagotovijo, da operativni člani letalskih in kabinskih posadk, ki so opravili usposabljanje v skladu s poddeloma FC in CC iz Priloge III, ki ni vključevalo obveznih elementov iz zadevnih podatkov o operativni ustreznosti, opravijo usposabljanje, ki zajema navedene obvezne elemente, in sicer najpozneje do 18. decembra 2017 ali dve leti po odobritvi podatkov o operativni ustreznosti, kar nastopi pozneje.

▼M16

Člen 9aa

Zahteve glede letalske posadke za vzdrževalne testne lete

Če je pilot pred 25. septembra 2019 opravljal funkcijo poveljujočega pilota na vzdrževalnem testnem letu, ki je v skladu z opredelitvijo iz točke SPO.SPEC.MCF.100 v Prilogi VIII kategoriziran kot vzdrževalni testni let razreda A, se mu upošteva izpolnjevanje zahtev iz točke SPO.SPEC.MCF.115(a)(1) navedene priloge. V tem primeru operator zagotovi, da poveljujoči pilot prejme informacije o vseh razlikah med operativnimi praksami, vzpostavljenimi pred 25. septembra 2019, in obveznostmi iz oddelka 5 poddela E Priloge VIII k tej uredbi, vključno s tistimi, ki temeljijo na povezanih postopkih, ki jih je vzpostavil prevoznik.

▼M12

Člen 9b

Pregled

1. Agencija stalno pregleduje učinkovitost določb v zvezi z omejitvami časa letenja in časa dolžnosti ter zahtevami glede počitka iz prilog II in III. Najpozneje 18. februarja 2019 Agencija pripravi prvo poročilo o rezultatih tega pregleda.

Pregled vključuje strokovno znanje in temelji na operativnih podatkih, ki so bili s pomočjo držav članic zbrani v daljšem obdobju po datumu začetka uporabe te uredbe.

S pregledom se oceni vpliv vsaj naslednjih dejavnikov na zbranost letalske posadke:

(a) dolžnosti, ki so daljše od 13 ur, v najugodnejšem času dneva;

(b) dolžnosti, ki so daljše od 10 ur, v manj ugodnem času dneva;

(c) dolžnosti, ki so daljše od 11 ur, pri članih posadke, katerih stanje aklimatizacije je neznano;

(d) dolžnosti z visokim številom sektorjev (več kot 6);

(e) dolžnosti na poziv, kot sta pripravljenost ali dežurstvo, ki mu sledi dolžnost letenja; in

(f) motečih razporedov.

2. ►M20 Agencija stalno pregleduje učinkovitost določb iz prilog II in IV v zvezi s podpornimi programi, psihološko oceno letalske posadke ter sistematičnimi in naključnimi preizkusi za ugotavljanje prisotnosti psihoaktivnih snovi, da se zagotovi zdravstvena sposobnost članov letalske posadke in kabinskega osebja. Agencija najpozneje 14. avgusta 2023 pripravi prvo poročilo o rezultatih tega pregleda.

Navedeni pregled vključuje ustrezno strokovno znanje in temelji na podatkih, ki so bili s pomočjo držav članic in Agencije zbrani v daljšem obdobju. ◄

▼M9

Člen 10

Začetek veljavnosti

►M14 ◄ ————— Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

▼M14

Uporablja se od 28. oktobra 2012.

▼M14 —————

▼B

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

▼M4

Opredelitev izrazov, ki se uporabljajo v prilogah II do VIII

▼B

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve izrazov:

1. „Razpoložljiva razdalja pospeševanja in zaustavljanja (ASDA)“ pomeni dolžino razpoložljive steze za vzletni zalet in dolžino podaljška zaustavljanja, če je država letališča objavila, da je takšen podaljšek zaustavljanja na voljo in da lahko nosi maso letala v prevladujočih obratovalnih pogojih.

2. „Sprejemljivi načini usklajevanja (AMC)“ pomeni nezavezujoče standarde, ki jih je Agencija sprejela za ponazoritev načinov vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili.

3. „Sprejemni kontrolni seznam“ pomeni dokument, ki se uporablja kot pomoč pri preverjanju zunanjega videza tovorkov z nevarnim blagom in z njimi povezanih dokumentov, da se ugotovi, ali so izpolnjene vse ustrezne zahteve.

4. „Ustrezno letališče“ pomeni letališče, na katerem je mogoče uporabljati zrakoplov ob upoštevanju veljavnih zahtev glede zmogljivosti in značilnosti vzletno-pristajalne steze.

5. Za namene razvrščanja potnikov: (a) „odrasli“ pomenijo osebe, stare 12 let in več; (b) „otroci“ pomenijo osebe, stare dve leti ali več, vendar manj kot 12 let; (c) „dojenčki“ pomenijo osebe, stare manj kot dve leti.

▼M14 —————

▼M21

6. „Aerodromski operativni minimumi“ pomenijo meje uporabnosti aerodroma za: (a) vzlet, izražen z vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) in/ali vidljivostjo ter po potrebi bazo oblakov; (b) pristanek pri 2D operacijah instrumentalnega prileta, izražen z vidljivostjo in/ali RVR, najmanjšo nadmorsko/relativno višino spuščanja (MDA/H) in po potrebi bazo oblakov; (c) pristanek pri 3D operacijah instrumentalnega prileta, izražen z vidljivostjo in/ali RVR ter nadmorsko/relativno višino odločitve (DA/H), kot je primerno glede na vrsto in/ali kategorijo operacije.

▼B

7. „Let s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS)“ pri operacijah NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke uporablja očala za nočno gledanje (NVG).

8. „Zrakoplov“ pomeni napravo, ki se lahko obdrži v atmosferi zaradi reakcije zraka, ki ni reakcija zraka na zemeljsko površino.

▼M8

8a. „Sledenje zrakoplova“ pomeni zemeljski proces, ki vzdržuje in ob standardnih intervalih posodablja zapis štiridimenzionalnega položaja posameznega zrakoplova med letom.

8b. „Sistem za sledenje zrakoplova“ pomeni sistem, ki na podlagi sledenja zrakoplova zazna neobičajno vedenje letala in zagotovi opozorilo.

▼M20

8c. „Nadomestno letališče“ pomeni ustrezno letališče, proti kateremu lahko nadaljuje let zrakoplov, kadar postane nemogoče ali nepriporočljivo nadaljevati let proti letališču predvidenega pristanka ali pristati na njem, ter na katerem so na voljo potrebne službe in zmogljivosti, na katerem se lahko izpolnijo zmogljivostne zahteve za zrakoplov in ki obratuje ob pričakovanem času uporabe; „nadomestno letališče“ vključuje: (a) „nadomestno vzletno letališče“: nadomestno letališče, na katerem bi lahko pristal zrakoplov, če bi to postalo potrebno kmalu po vzletu in če ni mogoče uporabiti odhodnega letališča; (b) „nadomestno letališče na zračni poti“: nadomestno letališče, na katerem bi lahko pristal zrakoplov, če bi bila potrebna preusmeritev, ko je zrakoplov na zračni poti; (c) „nadomestno letališče na zračni poti za gorivo/energijo“ pomeni nadomestno letališče na zračni poti, ki se zahteva v fazi načrtovanja za uporabo v izračunu goriva/energije; (d) „nadomestno namembno letališče“: nadomestno letališče, na katerem bi lahko pristal zrakoplov, če bi bilo nemogoče ali ne bi bilo priporočljivo pristati na letališču predvidenega pristanka.

▼B

9. „Drugi načini usklajevanja“ pomenijo tiste načine, v katerih je predlagana alternativa sedanjim sprejemljivim načinom usklajevanja, ali tiste, v katerih so predlagani novi načini vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbeni pravili, v zvezi s katerimi Agencija ni sprejela povezanih sprejemljivih načinov usklajevanja.

10. „Preprečevanje zaledenitve“ pri postopkih na tleh pomeni postopek za zaščito pred nastankom zmrzali ali ledu in kopičenjem snega na obdelanih površinah zrakoplova za omejeno časovno obdobje (čas zaščite).

▼M21 —————

▼M14 —————

▼B

►M1 ◄ 12. „Član kabinskega osebja“ pomeni ustrezno usposobljenega člana osebja, ki ni član letalske posadke ali tehničnega osebja in ga operator določi za opravljanje nalog v zvezi z varnostjo potnikov in leta med operacijami.

▼M21 —————

▼M15

17. „Kategorija A v zvezi s helikopterji“ pomeni večmotorne helikopterje, ki imajo izolacijske značilnosti motorjev in sistemov opredeljene v ustrezni certifikacijski specifikaciji in lahko izvajajo operacije na podlagi podatkov o vzletu in pristanku, ki temeljijo na konceptu okvare ključnega motorja, ki zagotavlja ustrezno označeno površino in ustrezno zmogljivost za nadaljevanje varnega leta ali varen zaustavljeni vzlet v primeru okvare motorja.

▼B

►M1 ◄ 18. „Kategorija B v zvezi s helikopterji“ pomeni eno- ali večmotorne helikopterje, ki ne izpolnjujejo standardov za kategorijo A. Helikopterji kategorije B nimajo zagotovljene zmogljivosti za nadaljevanje varnega leta v primeru okvare motorja, predpostavlja se nenačrtovani pristanek.

▼M21

18a. „Baza oblakov“ pomeni relativno višino baze najnižjega sloja oblakov nad kopnim ali vodo, ki je manjša od 6 000 m (20 000 ft) in pokriva več kot polovico neba.

▼B

►M1 ◄ 19. „Certifikacijske specifikacije (CS)“ pomeni tehnične standarde, ki jih sprejme Agencija in v katerih so navedeni načini za dokazovanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter jih organizacija lahko uporabi za namene certifikacije.

▼M21

20. „Kroženje“ pomeni vizualno fazo operacije krožnega prileta.

▼M21

20a. „Operacija krožnega prileta“ pomeni operacijo instrumentalnega prileta vrste A, ki privede zrakoplov v položaj za pristanek na vzletno-pristajalni stezi/območju končnega prileta in vzleta (FATO), ki ni ustrezno postavljena(-o) za neposredni prilet.

▼B

►M1 ◄ 21. „Čistina“ pomeni določeno pravokotno območje na kopnem ali vodi pod nadzorom ustreznega organa, izbrano ali pripravljeno kot ustrezno za izvajanje dela začetnega vzpenjanja letala do določene višine.

►M1 ◄ 22. „Baza oblakov“ pomeni višino spodnje površine najnižjega opaženega ali napovedanega elementa oblačnosti v bližini letališča ali območja delovanja ali znotraj določenega območja operacij, ki se običajno meri nad nadmorsko višino letališča, pri operacijah na morju pa nad povprečno morsko gladino.

▼M16

22a. „Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini (CVR)“ pomeni zapisovalnik leta z zaščito v primeru letalske nesreče, ki vključuje mikrofone ter druge zvočne in digitalne vhodne enote za zbiranje in zapisovanje zvočnega okolja pilotske kabine ter komunikacije s člani letalske posadki in med njimi.

▼B

►M1 ◄ 23. „Leti pod skupno oznako“ pomenijo dogovor, na podlagi katerega operator svojo oznako uporablja za lete, ki jih izvaja drug operator, ter prodaja in izdaja vozovnice za zadevne lete.

▼M18

23a. „Usposobljenost“ pomeni vidik človeške zmogljivosti, na podlagi katerega se zanesljivo napove uspešnost na delovnem mestu ter ki se izraža in opazi v obliki vedenja, pri katerem se na podlagi ustreznega znanja, spretnosti in vedenjskih vzorcev pod določenimi pogoji opravljajo dejavnosti ali naloge.

23b. „Usposabljanje na podlagi kompetenc“ pomeni programe ocenjevanja in usposabljanja, za katere so značilni usmeritev v uspešnost, poudarek na standardih uspešnosti in njihovem merjenju ter razvoj usposabljanja glede na določene standarde uspešnosti.

23c. „Okvir kompetenc“ pomeni celoten sklop opredeljenih kompetenc, ki se razvijajo, poučujejo in ocenjujejo v okviru programa na dokazih temelječega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, pri katerem se uporabljajo scenariji, pomembni za operacije, ter ki je dovolj obsežen, da se piloti pripravijo na predvidene in nepredvidene nevarnosti in napake.

▼B

►M1 ◄ 24. „Gosto naseljeno območje“ v zvezi z mestom ali naseljem pomeni katero koli območje, ki se večinoma uporablja za bivalne, poslovne ali rekreacijske namene.

▼M16

25. „Kontaminirana vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere velik del površine (bodisi na ločenih predelih ali ne) je v okviru zahtevane dolžine in širine za uporabo prekrit z eno ali več snovmi, navedenimi med deskriptorji stanja na površini vzletno-pristajalne steze.

▼M20

26. „Gorivo/energija za izredne razmere“ pomeni gorivo/energijo, ki ju je treba nadomestiti v primeru nepredvidenih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na porabo goriva/energije do namembnega letališča.

▼M21

27. „Končni prilet s stalnim spuščanjem (CDFA)“ pomeni tehniko, ki je skladna s postopki stabiliziranega prileta in pri kateri se končni prilet postopka nenatančnega instrumentalnega prileta izvede s stalnim spuščanjem brez izravnave z nadmorske/relativne višine, ki je enaka ali večja od nadmorske/relativne višine točke končnega prileta: (a) pri operacijah z neposrednim priletom: do točke približno 15 m (50 ft) nad pragom vzletno-pristajalne steze ali točke, na kateri se začne ravnanje zrakoplova pred pristankom; ali (b) pri operacijah krožnega prileta: dokler ni dosežena najmanjša nadmorska/relativna višina spuščanja ali nadmorska/relativna višina manevra vizualnega letenja.

▼B

►M1 ◄ 28. „Pretvorjena meteorološka vidljivost (CMV)“ pomeni vrednost, ustreznico vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR), pridobljeno na podlagi sporočene meteorološke vidljivosti.

►M1 ◄ 29. „Član posadke“ pomeni osebo, ki jo operator določi za opravljanje nalog na zrakoplovu.

►M1 ◄ 30. „Ključne faze leta“ pri letalih pomenijo vzletni zalet, vzletno pot leta, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek, vključno z ustavljanjem, in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova.

►M1 ◄ 31. „Ključne faze leta“ pri helikopterjih pomenijo nizko letenje, lebdenje, vzlet, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova.

▼M20

31a. „Trenutna shema za gorivo/energijo“ pomeni odobreno shemo za gorivo/energijo, ki jo trenutno uporablja operator.

▼M16 —————

▼B

►M1 ◄ 33. „Nevarno blago (DG)“ pomeni predmete in snovi, ki lahko ogrožajo zdravje, varnost, imetje ali okolje in so v tehničnih navodilih na seznamu nevarnih snovi ali so razvrščeni v skladu z navedenimi navodili.

►M1 ◄ 34. „Nesreča, ki vključuje nevarno blago“ pomeni dogodek, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, ki ima za posledico smrt ali hudo poškodbo osebe ali veliko materialno škodo.

►M1 ◄ 35. „Incident, ki vključuje nevarno blago“ pomeni: (a) dogodek, ki ni nesreča, ki vključuje nevarne snovi, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, za katerega ni nujno, da se zgodi na krovu zrakoplova, in ima za posledico poškodbo osebe, materialno škodo, požar, prelom tovora, njegovo razlitje, iztekanje tekočin ali sevanje ali kak drug dokaz, da embalaža ni ostala neoporečna; (b) vsi dogodki, povezani s prevozom nevarnega blaga, ki resno ogrozijo zrakoplov ali osebe na njem.

▼M21

35a. „nadmorska višina odločitve (DA) ali relativna višina odločitve (DH)“ pomeni določeno nadmorsko višino ali relativno višino pri 3D operaciji instrumentalnega prileta, pri kateri je treba začeti postopek za neuspeli prilet, če zahtevana vizualna referenca za nadaljevanje prileta ni bila določena.

▼B

►M1 ◄ 36. „Razledenitev“ v primeru postopkov na tleh pomeni postopek za odstranjevanje zmrzali, ledu, snega ali snežne brozge z zrakoplova za pridobitev nekontaminiranih površin.

►M1 ◄ 37. „Določena točka po vzletu (DPATO)“ pomeni točko v fazi vzleta in začetnega vzpenjanja, pred katero ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili.

►M1 ◄ 38. „Določena točka pred pristankom (DPBL)“ pomeni točko v fazi prileta in med pristankom, po kateri ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili.

►M1 ◄ 39. „Razdalja DR“ pomeni vodoravno razdaljo, ki jo je helikopter prepotoval od konca razpoložljive vzletne razdalje.

▼M4

40. „Zakupna pogodba brez posadke“ pomeni pogodbo med podjetji, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi AOC najemojemalca ali na odgovornost najemodajalca v primeru komercialnih operacij, ki niso operacije CAT.

▼B

►M1 ◄ 41. „Suha operativna masa“ pomeni skupno maso zrakoplova, pripravljenega za posebno vrsto operacije, brez uporabnega goriva in prometnega tovora.

▼M16

42. „Suha vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, na površini katere ni vidne vlage in katere površina ni kontaminirana na predvidenem območju za uporabo.

▼M14

42a. „Aplikacija EFB“ pomeni programsko aplikacijo, ki je nameščena na gostiteljski platformi EFB in zagotavlja eno ali več posebnih operativnih funkcij, ki podpirajo letalske operacije.

42b. „Gostiteljska platforma EFB“ pomeni strojno opremo, v kateri so nameščene računalniške zmogljivosti in osnovna programska oprema, vključno z operacijskim sistemom in vhodno-izhodno programsko opremo.

42c. „Sistem EFB“ pomeni strojno opremo (vključno z baterijo, sestavnimi deli za povezljivost in vhodno-izhodnimi sestavnimi deli) in programsko opremo (vključno s podatkovnimi zbirkami in operacijskim sistemom), potrebno za podporo predvidenih aplikacij EFB.

▼M18

42d. „Modul na dokazih temelječega usposabljanja“ pomeni kombinacijo usposabljanj v napravi za simulacijo letenja v okviru triletnega periodičnega ocenjevanja in usposabljanja.

▼M1

43. „Zrakoplov ELA1“ pomeni naslednje evropske lahke zrakoplove s posadko: (a) letalo z največjo vzletno maso (MTOM) največ 1 200 kg, ki ni razvrščeno kot kompleksni zrakoplov na motorni pogon; (b) jadralno letalo ali jadralno letalo z motorjem z največjo vzletno maso (MTOM) največ 1 200 kg; (c) balon z največjo deklarirano prostornino vzgonskega plina ali prostornino toplega zraka, ki ne presega 3 400 m3 za toplozračne balone, 1 050 m3 za prostoleteče plinske balone in 300 m3 za vezane plinske balone.

44. „Zrakoplov ELA2“ pomeni naslednje evropske lahke zrakoplove s posadko: (a) letalo z največjo vzletno maso (MTOM) največ 2 000 kg, ki ni razvrščeno kot kompleksni zrakoplov na motorni pogon; (b) jadralno letalo ali jadralno letalo z motorjem z največjo vzletno maso (MTOM) največ 2 000 kg; (c) balon; (d) zelo lahek rotoplan z največjo vzletno maso (MTOM), ki ne presega 600 kg, je preproste zasnove, zasnovan za prevoz največ dveh oseb in ga ne poganja turbina in/ali raketni motorji; omejen je na dnevne operacije po pravilih VFR.

▼M14

44a. „Elektronska letalska torba (EFB)“ pomeni elektronski informacijski sistem, ki ga sestavljajo oprema in aplikacije za letalsko posadko ter omogoča shranjevanje, posodabljanje, prikaz in obdelavo funkcij elektronske letalske torbe, ki podpirajo letalske operacije ali naloge.

▼B

►M1 ◄ 45. „Dvignjeno območje končnega prileta in vzleta (dvignjeno območje FATO)“ pomeni območje FATO, ki je najmanj 3 m nad okoliško površino.

▼M15

45a. „Zasilni izhod“ pomeni vgrajeno točko izstopa iz zrakoplova, ki zagotavlja največjo možnost evakuacije potniške in pilotske kabine v ustreznem času ter vključuje izhod skozi vrata na ravni tal, izhod skozi okno ali katero koli drugo vrsto izhoda, na primer loputo v pilotski kabini in izhod skozi stožčasti del v repu zrakoplova.

▼M20 —————

▼M21

46. „Sistem za izboljšanje vidnosti pri letenju (EFVS)“ je elektronski sistem, ki letalski posadki z uporabo slikovnih senzorjev omogoča senzorsko pridobljen ali izboljšan prikaz topografije zunanjega stanja v realnem času (naravnih ali umetnih značilnosti kraja ali območja, zlasti na način, ki prikazuje njihov relativni položaj in nadmorsko višino); EFVS je integriran s sistemom za vodenje leta in se izvaja na polprosojnem zaslonu ali enakovrednem sistemu za prikazovanje; če je EFVS certificiran v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti in ima operator potrebno posebno odobritev (kadar se zahteva), potem se lahko uporabi za operacije EFVS in lahko omogoči operacije z operativnimi kreditnimi točkami.

46a. „Operacija EFVS“ pomeni operacijo, pri kateri je treba zaradi vidljivostnih razmer za prilet ali pristanek, opredelitev zahtevanih vizualnih referenc ali izvedbo ustavljanja namesto naravnega vida uporabiti EFVS.

46b. „Operacija EFVS 200“ pomeni operacijo z operativnimi kreditnimi točkami, pri kateri je treba zaradi vidljivostnih razmer uporabiti EFVS do višine 200 ft nad pragom območja FATO ali vzletno-pristajalne steze. Od te točke do tal se uporablja naravni vid. RVR ni manjša od 550 m.

▼M21

47. „Sistem za izboljšanje vidnosti (EVS)“ je elektronski sistem, ki letalski posadki z uporabo slikovnih senzorjev omogoča sliko topografije dejanskega zunanjega stanja v realnem času (naravnih ali umetnih značilnosti kraja ali območja, zlasti na način, ki prikazuje njegov relativni položaj in nadmorsko višino).

▼M18

47a. „Vpis“ pomeni upravno dejanje, ki ga izvede operator, kadar pilot sodeluje v programu na dokazih temelječega usposabljanja, ki ga zagotovi operator.

47b. „Vpisani pilot“ pomeni pilota, ki sodeluje v programu periodičnega na dokazih temelječega usposabljanja.

47c. „Enakovrednost pristopov“ pomeni vse pristope, ki od usposobljene posadke zahtevajo še več, ne glede na to, ali se uporabijo v modulih na dokazih temelječega usposabljanja.

47d. „Enakovrednost okvar“ pomeni vse okvare, ki od usposobljene posadke veliko zahtevajo, ne glede na to, ali se uporabijo v modulih na dokazih temelječega usposabljanja.

47e. „Faza vrednotenja“ pomeni eno od faz modula na dokazih temelječega usposabljanja, in sicer scenarij linijsko usmerjenega letenja, značilnega za operatorjevo okolje, v kateri se enkrat ali večkrat ovrednotijo ključni elementi opredeljenega okvira kompetenc.

47f. „Na dokazih temelječe usposabljanje“ pomeni ocenjevanje in usposabljanje na podlagi operativnih podatkov, pri katerem se razvijajo in ocenjujejo splošne sposobnosti pilota v zvezi z različnimi kompetencami (okvir kompetenc), namesto da bi se merila uspešnost posameznih dogodkov in manevrov.

▼B

►M1 ◄ 48. „Območje končnega prileta in vzleta (FATO)“ pomeni določeno območje za helikopterske operacije, nad katerim se zaključi prilet z lebdenjem ali pristankom oziroma začne vzlet. Pri helikopterskih operacijah razreda zmogljivosti 1 določeno območje vključuje tudi razpoložljivo območje za zaustavljeni vzlet.

▼M15

48a. „Član letalske posadke“ pomeni člana posadke z licenco, pristojnega za opravljanje nalog, ki so bistvenega pomena za izvajanje operacij zrakoplova v letalskem delovnem obdobju.

▼M21

48b. „Končni prilet (FAS)“ pomeni del postopka instrumentalnega prileta (IAP), v katerem se izvedeta poravnava in spust za pristanek.

▼B

►M1 ◄ 49. „Spremljanje podatkov o letih (FDM)“ pomeni proaktivno in nekaznovalno uporabo digitalnih podatkov o rutinskih letih za izboljšanje varnosti v letalstvu.

▼M15

49a. „Letalski dispečer“ pomeni osebo, ki jo operator imenuje za izvajanje kontrole in nadzora nad letalskimi operacijami ter je ustrezno usposobljena in podpira ter zagotavlja informacije in/ali pomaga vodji zrakoplova pri varnem izvajanju leta.

▼M16

49b. „Zapisovalnik podatkov o letu (FDR)“ pomeni zapisovalnik leta z zaščito v primeru letalske nesreče, ki uporablja kombinacijo virov podatkov za zbiranje in zapisovanje parametrov, ki izražajo stanje in zmogljivosti zrakoplova.

49c. „Zapisovalnik leta“ pomeni vsako vrsto zapisovalnika, ki je nameščen na zrakoplov zaradi lažje varnostne preiskave nesreč in incidentov.

▼M20

49d. „Sledenje letu“ pomeni zapisovanje sporočil o odhodu in prihodu v realnem času, ki ga izvaja operativno osebje za zagotovitev, da se let izvaja in je prispel na namembno letališče ali nadomestno letališče.

49e. „Spremljanje leta“ poleg zahtev, opredeljenih za sledenje letu, pomeni naslednje: (a) operativno spremljanje letov, ki ga izvaja ustrezno usposobljeno osebje za operativni nadzor, od odhoda v vseh fazah leta; (b) komuniciranje vseh razpoložljivih in ustreznih varnostnih informacij med osebjem za operativni nadzor na tleh in letalsko posadko ter (c) nujno pomoč letalski posadki v nujnih primerih ali v primeru varnostnih vprašanj med letom ali na zahtevo letalske posadke.

▼B

►M1 ◄ 50. „Simulacijska naprava za usposabljanje (FSTD)“ pomeni napravo za usposabljanje, ki je: (a) pri letalih celovit simulator letenja (full flight simulator – FFS), naprava za usposabljanje za letenje (flight training device – FTD), naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (flight and navigation procedures trainer – FNPT) ali osnovna naprava za usposabljanje za instrumentalno letenje (basic instrument training device – BITD); (b) pri helikopterjih celovit simulator letenja (FFS), naprava za usposabljanje za letenje (FTD) ali naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (FNPT).

▼M20

50a. „Čas letenja“ pomeni: (a) za letala skupni čas od trenutka prvega premika zaradi vzleta do trenutka, ko po končanem letu letalo dokončno obmiruje; (b) za helikopterje skupni čas od trenutka, ko se lopatice rotorja začnejo vrteti zaradi vzleta, do trenutka, ko po končanem letu helikopter dokončno obmiruje in se lopatice rotorja ustavijo.

50b. „Nadzor leta“ poleg vseh elementov, opredeljenih za spremljanje leta, pomeni aktivno spremljanje leta, ki ga izvaja ustrezno usposobljeno osebje za operativni nadzor v vseh fazah leta za zagotovitev, da let sledi predpisani zračni poti brez nenačrtovanih odstopanj, preusmeritev ali zamud.

▼M20 —————

▼B

►M1 ◄ 52. „Pristajalni sistem GBAS (GLS)“ pomeni priletni in pristajalni sistem na podlagi informacij zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS) za vodenje zrakoplova na podlagi njegovega bočnega in navpičnega položaja GNSS. Za strmino končnega pristopa sistem uporablja referenco geometrične višine.

▼M21

52a. „Prekinjeni prilet“ pomeni prehod z operacije prileta na stabilizirano vzpenjanje. To vključuje manevre, izvedene pri ali nad najmanjšo nadmorsko/relativno višino spuščanja (MDA/H) ali nadmorsko/relativno višino odločitve (DA/H) ali pod nadmorsko/relativno višino odločitve (DA/H) (zaustavljeni pristanki).

▼B

►M1 ◄ 53. „Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili“ pomeni vse člane osebja zemeljske službe za ukrepanje v sili (kot so policisti, gasilci itd.), ki sodeluje pri helikopterski nujni medicinski pomoči (HNMP) in katerega naloge se v kakršnem koli obsegu nanašajo na helikopterske operacije.

►M1 ◄ 54. „Prepoved izvedbe leta“ pomeni uradno prepoved vzleta zrakoplovu in sprejetje ustreznih ukrepov, potrebnih za njegovo zadržanje.

▼M21

55. „Sistem za pristajanje s polprosojnim zaslonom (HUDLS)“ pomeni celoten sistem na krovu, ki pilotu zagotavlja vodenje na polprosojnem zaslonu, da lahko ta upravlja zrakoplov ali spremlja avtopilota med vzletom (če je ustrezno), priletom in pristankom (ter ustavljanjem, če je ustrezno) ali prekinjenim priletom. Vključuje vse senzorje, računalnike, električno napajanje, kazalnike in krmilne elemente.

▼M21 —————

▼M14 —————

▼B

►M1 ◄ 58. „Član posadke za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni člana tehničnega osebja, ki opravlja naloge, ki so mu bile dodeljene v zvezi z operacijo dviga.

►M1 ◄ 59. „Heliport na vodni ploščadi“ pomeni območje FATO na plavajočem ali pritrjenem objektu na morju.

►M1 ◄ 60. „Član posadke HNMP“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu HNMP zaradi oskrbe vseh, ki potrebujejo medicinsko pomoč, ki je na helikopterju in pomaga pilotu med izvajanjem naloge.

►M1 ◄ 61. „Let helikopterske nujne medicinske pomoči (let HNMP)“ pomeni let s helikopterjem, ki se uporablja na podlagi dovoljenja HNMP, katerega namen je omogočiti nujno medicinsko pomoč, kadar je nujno potreben takojšen in hiter prevoz: (a) medicinskega osebja; (b) sanitetnega materiala (opreme, krvi, organov, zdravil), ali (c) bolnih ali poškodovanih oseb in drugih neposredno vpletenih oseb.

►M1 ◄ 62. „Operativna baza HNMP“ pomeni letališče, na katerem so člani posadke HNMP in helikopter HNMP lahko v pripravljenosti za izvajanje operacij HNMP.

►M1 ◄ 63. „Območje izvajanja HNMP“ pomeni območje, ki ga izbere vodja zrakoplova med letom HNMP za helikopterske operacije z obešenim tovorom, pristanek in vzlet.

►M1 ◄ 64. „Let za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom.

►M1 ◄ 65. „Helikopterska operacija z obešenim tovorom (HHO) na morju“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za operacijo HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom s plovila ali objekta na morju ali do njega ali na samo morje.

►M1 ◄ 66. „Potnik HHO“ pomeni osebo, ki naj bi se prenesla s helikopterskim dvigom.

►M1 ◄ 67. „Območje HHO“ pomeni določeno območje, na katerem helikopter opravlja prenos z dvigom.

►M1 ◄ 68. „Čas zaščite (HoT)“ pomeni ocenjeni čas delovanja protileditvene tekočine, ki preprečuje nastanek ledu, zmrzali in kopičenje snega na zaščitenih (obdelanih) površinah letala.

▼M9

69. „Neprijazno okolje“ pomeni: (a) območje, na katerem: (i) ni mogoče izvesti varnega zasilnega pristanka zaradi neustrezne površine; ali (ii) oseb na helikopterju ni mogoče ustrezno zavarovati pred naravnimi dejavniki; ali (iii) odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje niso zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo; ali (iv) obstaja preveliko tveganje, da bi bili osebe ali imetje na tleh izpostavljeni nevarnostim; (b) vedno se za neprijazna štejejo naslednja območja: (i) za operacije nad vodo območja odprtega morja severno od 45. severnega vzporednika in južno od 45. južnega vzporednika, razen če pristojni organ države, v kateri se operacija izvaja, kateri koli del določi kot neneprijazen; ter (ii) tisti deli gosto naseljenih območij, ki nimajo ustreznih površin za varen zasilni pristanek.

▼M14

69a. „Vmesnik človek-stroj (HMI)“ pomeni sestavni del nekaterih naprav, ki lahko obdelujejo interakcije med človekom in strojem. Vmesnik sestavljata strojna in programska oprema, ki omogočata, da vložke uporabnikov razlagajo in obdelujejo stroji ali sistemi, ki uporabniku zagotavljajo zahtevane rezultate.

▼M18

69b. „Navodila s sedeža“ pomenijo tehniko, ki se uporablja v fazi učenja manevrov ali fazi usposabljanja na podlagi scenarija, v kateri lahko inštruktor: (a) da preprosta navodila enemu pilotu ali (b) izvede vnaprej določene vaje, pri čemer je na pilotskem sedežu v vlogi pilota, ki pilotira, ali pilota, ki nadzira, da bi: (1) predstavil tehnike in/ali (2) drugega pilota pripravil do posredovanja ali sodelovanja.

69c. „Ujemanje inštruktorjev“ pomeni skladnost ali stabilnost rezultatov pri različnih inštruktorjih v okviru na dokazih temelječega usposabljanja, ki vključuje točkovanje homogenosti ali soglasja med ocenami inštruktorjev (ocenjevalcev).

▼M21

69d. „Operacija instrumentalnega prileta“ pomeni prilet in pristanek z uporabo instrumentov za navigacijsko vodenje na podlagi postopka instrumentalnega prileta (IAP). Obstajata dve metodi za izvršitev operacij instrumentalnega prileta: (a) dvodimenzionalna (2D) operacija instrumentalnega prileta z uporabo izključno bočnega navigacijskega vodenja in (b) tridimenzionalna (3D) operacija instrumentalnega prileta z uporabo bočnega in vertikalnega navigacijskega vodenja.

69e. „Postopek instrumentalnega prileta (IAP)“ pomeni vrsto vnaprej določenih manevrov z uporabo instrumentov za letenje, z določeno varno višino nad ovirami, od točke začetnega prileta ali po potrebi od začetka določene poti prihoda do točke, s katere je mogoče opraviti pristanek, in nato, če pristanek ni bil opravljen, do položaja, na katerem se uporabljajo merila varne višine nad ovirami med čakanjem ali na poti. Postopki instrumentalnega prileta so klasificirani tako: (a) postopek nenatančnega prileta (NPA), ki pomeni IAP, zasnovan za 2D operacije instrumentalnega prileta vrste A; (b) postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV) pomeni IAP z navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), zasnovan za 3D operacije instrumentalnega prileta vrste A; (c) postopek natančnega prileta (PA) pomeni IAP, ki temelji na navigacijskih sistemih, zasnovanih za 3D operacije instrumentalnega prileta vrste A ali B.

▼B

►M1 ◄ 70. „Točka odločitve za pristanek (LDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi pristajalne zmogljivosti, od katere se pri ugotovljeni odpovedi motorja pristanek lahko varno nadaljuje ali pa se začne postopek zaustavljenega pristanka.

▼M16

70a. „Pristajalna razdalja ob prihodu (LDTA)“ pomeni pristajalno razdaljo, ki je dosegljiva pri običajnih operacijah na podlagi podatkov o pristajalni zmogljivosti in povezanih postopkih, določenih za prevladujoče razmere v času pristanka.

▼B

►M1 ◄ 71. „Razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo po tleh za letalo pri pristajanju.

►M1 ◄ 72. „Kopenska letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na kopnem, in vključujejo amfibijska letala, ki se uporabljajo kot kopenska letala.

▼M18

72a. „Scenarij linijsko usmerjenega letenja“ pomeni ocenjevanje in usposabljanje, ki vključujeta realistično simulacijo misij v realnem času za scenarije, značilne za linijske operacije.

▼M21

72b. „Linijsko preverjanje“ pomeni preverjanje, ki ga organizira operator in opravi pilot ali član tehnične posadke, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih linijskih operacij, opisanih v operativnem priročniku.

▼M20

73. „Lokalna helikopterska operacija“ pomeni operacijo komercialnega zračnega prevoza s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj, operacije se izvajajo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, navedenem v operativnem priročniku.

▼M21

74. „Operacije pri zmanjšani vidljivosti“ pomenijo operacije prileta ali vzleta na vzletno-pristajalni stezi z vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze manj kot 550 m ali relativno višino odločitve manj kot 200 ft.

75. „Vzlet pri zmanjšani vidljivosti (LVTO)“ pomeni vzlet z vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 550 m.

▼M21 —————

▼M15

76a. „Vzdrževalni testni let“ pomeni let zrakoplova s spričevalom o plovnosti ali dovoljenjem za letenje, ki se izvede za namene odpravljanja napak ali preverjanja delovanja enega ali več sistemov, delov ali naprav po vzdrževanju, če delovanja sistemov, delov ali naprav ni mogoče preveriti med pregledi na tleh, pri čemer se let izvede v katerem koli od naslednjih primerov: (a) kot je določeno v priročniku za vzdrževanje zrakoplova ali katerih koli drugih podatkih za vzdrževanje, ki jih objavi nosilec odobritve projekta, odgovoren za stalno plovnost zrakoplova; (b) po vzdrževanju, kot določi operator ali predlaga organizacija, odgovorna za stalno plovnost zrakoplova; (c) kot določa vzdrževalna organizacija za preveritev uspešne odprave napak; (d) za pomoč pri osamitvi napak ali odpravljanju napak.

▼M18

76b. „Faza učenja manevrov“ pomeni fazo modula na dokazih temelječega usposabljanja, v kateri imajo posadke čas, da v skladu z generacijo zrakoplova vadijo in izboljšajo uspešnost, predvsem z vajami za psihomotorične sposobnosti, tako da dosežejo določeno pot leta ali uprizorijo določen dogodek z določenim rezultatom.

76c. „Mešan program na dokazih temelječega usposabljanja“ pomeni program periodičnega usposabljanja in preverjanja, ki ga zagotovi operator, v skladu z navodili ORO.FC.230, katerega del je namenjen izvajanju na dokazih temelječega usposabljanja, ki pa ne nadomešča preverjanj strokovnosti v skladu z Dodatkom 9 Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011.

▼B

►M1 ◄ 77. „Največja operativna razporeditev potniških sedežev (MOPSC)“ pomeni največje število potniških sedežev na posameznem zrakoplovu, brez sedežev za kabinsko osebje, ki je bilo določeno za operativne namene in je navedeno v operativnem priročniku. Če se za izhodišče vzame največja razporeditev potniških sedežev, opredeljena med certifikacijskim postopkom za certifikat tip (TC), dopolnilni certifikat tipa (STC) ali spremembo certifikata TC ali STC, kot je ustrezno za posamezen zrakoplov, lahko MOPSC določa enako ali manjše število sedežev, odvisno od operativnih omejitev.

►M1 ◄ 78. „Medicinski potnik“ pomeni medicinsko osebje, ki se prevaža v helikopterju med letom HNMP, vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami in reševalci, vendar ne le njimi.

▼M14

78a. „Stanje manjše okvare“ pomeni stanje okvare, ki ne bi znatno zmanjšalo varnosti zrakoplova in vključuje ukrepe letalske posadke, ki so v okviru njihovih zmožnosti.

78b. „Zloraba snovi“ pomeni uporabo ene ali več psihoaktivnih snovi s strani članov letalske posadke in kabinskega osebja ter drugega osebja, ki opravlja varnostno pomembne naloge, na način, ki: (a) pomeni neposredno nevarnost za uporabnika ali ogroža življenje, zdravje ali dobro počutje drugih in/ali (b) povzroča ali poslabšuje poklicno, socialno, duševno ali telesno težavo ali motnjo.

▼M21

78c. „Najmanjša nadmorska višina spuščanja (MDA) ali najmanjša relativna višina spuščanja (MDH)“ pomeni določeno nadmorsko ali relativno višino pri 2D operaciji instrumentalnega prileta ali operaciji krožnega prileta, pod katero se spust ne sme začeti brez zahtevane vizualne reference.

▼B

►M1 ◄ 79. „Noč“ pomeni čas med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali tako drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše ustrezen organ, kot določi država članica.

►M1 ◄ 80. „Očala za nočno gledanje (NVG)“ pomenijo naglavno binokularno napravo za ojačevanje svetlobe, ki ponoči krepi sposobnost ohranjanja vizualnih referenc na površju.

►M1 ◄ 81. „Sistem za nočno gledanje (NVIS)“ pomeni vključitev vseh elementov, ki so potrebni za ustrezno in varno uporabo očal za nočno gledanje med upravljanjem helikopterja. Sistem vključuje najmanj očala za nočno gledanje, razsvetljavo NVIS, helikopterske komponente, usposabljanje in stalno plovnost.

►M1 ◄ 82. „Neneprijazno okolje“ pomeni okolje, v katerem: (a) se lahko izvede varen pristanek v sili; (b) je mogoče osebe na helikopterju zavarovati pred dejavniki in (c) odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje so zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo. Vsekakor se za neneprijazne štejejo tisti deli gosto naseljenih območij, ki imajo ustrezne površine za varen pristanek v sili.

▼M21 —————

▼B

►M1 ◄ 84. „Član posadke NVIS“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu NVIS.

►M1 ◄ 85. „Let NVIS“ pomeni let v nočnih vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), pri katerem letalska posadka uporablja očala na nočno gledanje na helikopterju, ki se uporablja na podlagi odobritve NVIS.

▼M21

85a. „Najmanjša nadmorska višina nad ovirami (OCA) ali najmanjša relativna višina nad ovirami (OCH)“ pomeni najmanjšo nadmorsko ali relativno višino nad nadmorsko višino zadevnega praga vzletno-pristajalne steze ali nadmorsko višino aerodroma, kot je ustrezno, ki se uporablja pri ugotavljanju skladnosti z ustreznimi merili varne višine nad ovirami.

▼M9

86. „Operacija na morju“ pomeni helikoptersko operacijo, v kateri se velik del katerega koli leta izvaja nad območji odprtega morja do morskih lokacij ali od njih.

▼M9

86a. „Morska lokacija“ pomeni objekt, namenjen za helikopterske operacije na pritrjenem ali plavajočem objektu ali plovilu na morju.

86b. „Območje odprtega morja“ pomeni območje voda v smeri od obale proti odprtemu morju.

▼B

►M1 ◄ 87. „Območje delovanja“ pomeni območje, ki ni letališče in ga operator ali vodja zrakoplova izbere za operacije pristanka, vzleta in/ali zunanjega tovora.

►M1 ◄ 88. „Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi.

►M1 ◄ 89. „Operacija razreda zmogljivosti 2“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko varno nadaljuje let, razen če se odpoved pojavi na začetku vzletnega manevra ali proti koncu pristajalnega manevra; v tem primeru je lahko potreben pristanek v sili.

►M1 ◄ 90. „Operacija razreda zmogljivosti 3“ pomeni operacijo, pri kateri je v primeru odpovedi motorja kadar koli med letom za večmotorni helikopter pristanek v sili lahko potreben, za enomotornega pa je potreben.

►M1 ◄ 91. „Operativni nadzor“ pomeni odgovornost za začetek, nadaljevanje, končanje ali preusmeritev leta zaradi varnosti.

▼M21

91a. „Operativne kreditne točke“ pomenijo kreditne točke za operacije z naprednim zrakoplovom, ki omogočajo nižje aerodromske operativne minimume, kot bi jih običajno operator določil za osnovni zrakoplov, na podlagi uspešnosti naprednih sistemov zrakoplovov, ki uporabljajo razpoložljivo zunanjo infrastrukturo. Nižji operativni minimumi lahko vključujejo manjšo relativno/nadmorsko višino odločitve ali najmanjšo nadmorsko/relativno višino spuščanja, zahteve glede zmanjšane vidljivosti ali zmanjšane talne zmogljivosti ali kombinacijo tega.

▼M21

92. „Operatorjevo preverjanje strokovnosti“ pomeni preverjanje, ki ga organizira operator in opravi pilot ali član tehnične posadke, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih, neobičajnih in izrednih postopkov.

▼B

►M1 ◄ 93. „Letala razreda zmogljivosti A“ pomenijo večmotorna turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso, ki presega 5 700 kg, in vsa večmotorna turboreaktivna letala.

►M1 ◄ 94. „Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj.

►M1 ◄ 95. „Letala razreda zmogljivosti C“ pomenijo letala z batnimi motorji in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso nad 5 700 kg.

▼M15

95a. „Sistem naprav za prevoz osebja“ (v nadaljnjem besedilu: PCDS) pomeni sistem, ki zajema eno ali več naprav, ki je med operacijami s človeškim zunanjim tovorom (v nadaljnjem besedilu: HEC) ali helikopterskimi operacijami z obešenim tovorom (v nadaljnjem besedilu: HHO) pritrjen na dvižni kavelj ali kavelj za tovor ali osnovno konstrukcijo rotoplana. Naprave imajo strukturno zmogljivost in značilnosti, potrebne za prevoz potnikov zunaj helikopterja, na primer varnostni pas s hitrim odpiranjem ali brez njega ter jermen s priključnim elementom, togo košaro ali kletko.

95b. „Enostavni sistem naprav za prevoz osebja“ (v nadaljnjem besedilu: enostavni PCDS) pomeni PCDS, ki izpolnjuje naslednje pogoje: (a) izpolnjuje harmonizirani standard v skladu z Uredbo (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) ali Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ); (b) zasnovan je tako, da se lahko v kabini pripne največ ena oseba (na primer operator dvižnega kavlja ali kavlja za tovor, strokovnjak za nalogo ali fotograf), zunaj kabine pa največ dve osebi; (c) ni toga struktura, kot je kletka, plošča ali košara.

▼B

►M1 ◄ 96. „Vodja zrakoplova“ pomeni pilota, ki je imenovan za vodjo in odgovoren za varno izvajanje letenja.

▼M14

96a. „Prenosna EFB“ pomeni prenosno gostiteljsko platformo EFB, ki se uporablja v pilotski kabini in ni del konfiguracije certificiranega zrakoplova.

96b. „Prenosna elektronska naprava (PED)“ pomeni kakršno koli elektronsko napravo, običajno, vendar ne omejeno na potrošniško elektroniko, ki jo na krov zrakoplova prinesejo člani posadke, potniki ali je del tovora in ni vključena v konfiguracijo certificiranega zrakoplova. Vključuje vso opremo, ki lahko porablja električno energijo. Električna energija se lahko zagotovi iz notranjih virov, kot so baterije (ki se lahko polnijo ali ne) ali pa so naprave lahko priključene na posebne vire energije na zrakoplovu.

▼B

►M1 ◄ 97. „Glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež organizacije, kjer se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor dejavnosti iz te uredbe.

►M1 ◄ 98. „Prednostna razvrstitev preverjanj na ploščadi“ pomeni dodelitev ustreznega deleža skupnega števila preverjanj na ploščadi, ki jih opravi pristojni organ ali so opravljena v njegovem imenu v enem letu, kot je določeno v delu ARO.

▼M18

98a. „Usposobljen“ pomeni, da so dokazane ustrezne spretnosti, znanje in vedenjski vzorci, potrebni za opravljanje določenih nalog po predpisanem standardu.

▼M20

98b. „Psihoaktivne snovi“ pomenijo alkohol, opioide, kanabinoide, pomirjevala in hipnotike, kokain, druge psihostimulante, halucinogene in hlapna topila, izključena pa sta kofein in tobak.

▼B

►M1 ◄ 99. „Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu.

►M1 ◄ 100. „Preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled zrakoplova, usposobljenosti letalske posadke in kabinskega osebja ter dokumentacije o letu za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami.

►M1 ◄ 101. „Čas za odpravo napake“ pomeni omejitev trajanja operacij z nedelujočo opremo.

►M1 ◄ 102. „Razpoložljiva razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODAH)“ pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta, za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, da izvedejo zaustavljeni vzlet.

►M1 ◄ 103. „Zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH)“ pomeni vodoravno razdaljo, ki je potrebna od začetka vzleta do točke, ko se helikopter popolnoma ustavi, po odpovedi motorja in zaustavitvi vzleta na točki odločitve za vzlet.

▼M9

103a. „Specifikacija zahtevane navigacijske zmogljivosti“ pomeni specifikacijo navigacije za operacije PBN, ki vključuje zahtevo za spremljanje navigacijske zmogljivosti na krovu in za opozarjanje nanjo.

▼M15

103b. „Pravila letenja“ pomenijo pravila, določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 923/2012 ( 6 ).

▼M16

103c. „Poročilo o stanju vzletno-pristajalne steze (RCR)“ pomeni celovito standardizirano poročilo o stanju na površini vzletno-pristajalne steze in njegovem učinku na pristajalno in vzletno zmogljivost letala, opisanih s kodo za stanje vzletno-pristajalne steze.

▼B

►M1 ◄ 104. „Vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni oddaljenost, pri kateri pilot zrakoplova na srednji črti vzletno-pristajalne steze vidi površinske oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto.

▼M20

104a. „Varen pristanek“ v okviru politike ravnanja z gorivom/energijo ali shem za gorivo/energijo pomeni pristanek na ustreznem letališču ali območju delovanja z najmanj končno rezervo goriva/energije ter v skladu z veljavnimi operativnimi postopki in letališkimi operativnimi minimumi.

▼B

►M1 ◄ 105. „Varen pristanek v sili“ pomeni neizogiben pristanek ali zasilni pristanek na vodi, za katerega se razumno pričakuje, da se pri njem osebe na zrakoplovu ali njegova površina ne bodo poškodovale.

▼M12

105a. „osebje, ki opravlja varnostno pomembne naloge“ pomeni osebe, ki lahko ogrozijo varnost letalstva, če neustrezno opravljajo svoje naloge in funkcije, in med drugim vključujejo člane letalske posadke in kabinskega osebja, osebje za vzdrževanje zrakoplovov in kontrolorje zračnega prometa.

▼M18

105b. „Faza usposabljanja na podlagi scenarija“ pomeni fazo modula na dokazih temelječega usposabljanja, ki se osredotoča na razvoj kompetenc, pri čemer se pilot uči zmanjšati največja tveganja, opredeljena za generacijo zrakoplova. Vključevati bi morala obvladovanje specifičnih nevarnosti in napak operatorjev v linijsko usmerjenem okolju v realnem času.

▼B

►M1 ◄ 106. „Vodna letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na vodi, vključujejo pa amfibijska letala, ki se uporabljajo kot vodna letala.

►M1 ◄ 107. „Ločene vzletno-pristajalne steze“ pomenijo vzletno-pristajalne steze na istem letališču, ki so ločene površine za pristajanje. Te vzletno-pristajalne steze se lahko prekrivajo ali križajo tako, da blokada ene vzletno-pristajalne steze ne ovira načrtovane vrste operacij na drugi vzletno-pristajalni stezi. Vsaka vzletno-pristajalna steza ima ločen postopek prileta na podlagi ločenega navigacijskega pripomočka.

▼M16

107a. „Zimskim razmeram prilagojena vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo s suho zamrznjeno površino, pokrito s steptanim snegom ali ledom, ki je bila posipana s peskom ali drobnim kamenjem ali mehansko obdelana za izboljšanje trenja na njej.

▼B

►M1 ◄ 108. „Poseben let po pravilih VFR“ pomeni let po pravilih VFR, za katerega kontrola zračnega prometa izda dovoljenje, da se izvaja v nadzorovani coni v meteoroloških razmerah pod vizualnimi meteorološkimi razmerami (VMC).

►M1 ◄ 109. „Stabiliziran prilet (SAp)“ pomeni prilet, ki se izvede na nadzorovan in primeren način v smislu konfiguracije, energije in nadzora poti leta od vnaprej določene točke ali višine na točko 50 ft nad pragom ali točko, kjer se začne ravnanje letala pred pristankom, če je ta višja.

▼M5

109a. „Sterilna pilotska kabina“ pomeni vsako obdobje, ko se članov posadke ne moti ali vznemirja, razen pri zadevah, ki so bistvene za varno delovanje zrakoplova ali varnost potnikov;

▼B

►M1 ◄ 110. „Nadomestno vzletno letališče“ pomeni nadomestno letališče, na katerem lahko pristane zrakoplov, če to postane nujno kmalu po vzletu in ni mogoče uporabiti odhodnega letališča.

►M1 ◄ 111. „Točka odločitve za vzlet (TDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi vzletne zmogljivosti, s katere se v primeru ugotovljene odpovedi motorja lahko zaustavljeni vzlet izvede ali vzlet varno nadaljuje.

►M1 ◄ 112. „Razpoložljiva vzletna razdalja (TODA)“ pri letalih pomeni dolžino razpoložljive vzletno-pristajalne steze za vzletni zalet in dolžino čistine, če je zagotovljena.

►M1 ◄ 113. „Razpoložljiva vzletna razdalja (TODAH)“ pri helikopterjih pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta ter dolžino helikopterske čistine – če je zagotovljena – za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za vzlet helikopterjev.

►M1 ◄ 114. „Zahtevana vzletna razdalja (TODRH)“ pri helikopterjih pomeni zahtevano vodoravno razdaljo od začetka vzleta do točke, na kateri se dosežejo varna vzletna hitrost (VTOSS), izbrana višina in pozitiven gradient vzpenjanja, po odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na TDP, in s preostalimi motorji v okviru odobrenih operativnih omejitev.

►M1 ◄ 115. „Vzletna pot“ pomeni navpično in vodoravno pot z nedelujočim ključnim motorjem od določene točke na vzletu do višine 1 500 ft nad površjem za letala in do višine 1 000 ft nad površjem za helikopterje.

►M1 ◄ 116. „Vzletna masa“ pomeni maso, vključno z vsem in vsemi, ki so na začetku vzleta na helikopterju in vzletnega zaleta na letalu.

►M1 ◄ 117. „Razpoložljiva razdalja vzletnega zaleta (TORA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo letala po tleh pri vzletu.

▼M4

117a. „Strokovnjak za nalogo“ pomeni osebo, ki jo določi operator ali tretja oseba ali ki deluje kot podjetje, ki izvaja naloge na tleh, ki so neposredno povezane s specializirano nalogo, ali izvaja specializirane naloge na zrakoplovu ali z zrakoplova.

▼B

►M1 ◄ 118. „Član tehničnega osebja“ pomeni člana posadke v operacijah HNMP, HHO ali NVIS v komercialnem zračnem prevozu, ki ni član letalske posadke ali kabinskega osebja in ga operator razporedi na delovno mesto na zrakoplovu ali tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS, pri katerih je lahko potrebna uporaba specializirane opreme na zrakoplovu.

►M1 ◄ 119. „Tehnična navodila“ pomenijo najnovejšo veljavno izdajo Tehničnih navodil za varen zračni prevoz nevarnega blaga, vključno z dodatkom in vsemi dopolnitvami, ki jih odobri in objavi Mednarodna organizacija civilnega letalstva.

▼M11

120. „Prometni tovor“ pomeni skupno maso potnikov, prtljage, tovora in ročne specialistične opreme, vključno z vsem balastom.

▼M14

120a. „Aplikacija EFB tipa A“ pomeni aplikacijo EFB, katere motnja v delovanju ali nepravilna uporaba ne vpliva na varnost.

120b. „Aplikacija EFB tipa B“ pomeni aplikacijo EFB: (a) katere motnja v delovanju ali nepravilna uporaba je kategorizirana kot stanje manjše okvare ali okvare nižje kategorije in (b) ki niti ne nadomešča niti ne podvaja sistemov ali funkcij, ki jih zahtevajo predpisi za plovnost, zahteve za zračni prostor ali operativna pravila.

▼M21

120c. „Pridobitev usposobljenosti“ pomeni usposabljanje, namenjeno doseganju ciljev končne uspešnosti, ki daje zadostno zagotovilo, da je usposobljeni posameznik sposoben redno opravljati določene naloge varno in učinkovito.

120d. „Operacija instrumentalnega prileta vrste A“ pomeni operacijo instrumentalnega prileta z MDH ali DH 250 ft ali več.

120e. „Operacija instrumentalnega prileta vrste B“ pomeni operacijo z DH pod 250 ft. Operacije instrumentalnega prileta vrste B so razvrščene tako: (a) kategorija I (CAT I): DH najmanj 200 ft ter bodisi vidljivost najmanj 800 m bodisi RVR najmanj 550 m; (b) kategorija II (CAT II): DH nižja od 200 ft, vendar ne nižja od 100 ft, in RVR najmanj 300 m; (c) kategorija III (CAT III): DH nižja od 100 ft ali brez DH in RVR manj kot 300 m ali brez omejitve RVR.

▼B

►M1 ◄ 121. „Let brez pomoči sistema za nočno gledanje NVIS“ v primeru operacij NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke ne uporablja očal za nočno gledanje (NVG).

►M1 ◄ 122. „Podjetje“ pomeni katero koli fizično ali pravno pridobitno ali nepridobitno osebo ali uradni organ, ne glede na to, ali ima svojo pravno osebnost ali ne.

►M1 ◄ 123. „V1“ pomeni največjo hitrost pri vzletu, pri kateri mora pilot prvič ukrepati za zaustavitev letala v okviru razdalje pospeševanja in zaustavljanja. V1 pomeni tudi minimalno hitrost pri vzletu po odpovedi ključnega motorja pri hitrosti VEF, pri kateri lahko pilot nadaljuje vzlet in doseže zahtevano višino nad vzletno površino v okviru vzletne razdalje.

►M1 ◄ 124. „VEF“ pomeni hitrost, pri kateri se predpostavlja odpoved ključnega motorja med vzletom.

▼M21

124a. „Vidljivost (VIS)“ pomeni vidljivost za letalske namene, ki je večja od: (a) največje razdalje, na kateri se lahko vidi in prepozna črn predmet primernih dimenzij na svetlem ozadju, ki je postavljen blizu tal, in (b) največje razdalje, na kateri se lahko vidijo in prepoznajo luči svetilnosti okoli 1 000 kandel na neosvetljenem ozadju.

▼M21

125. „Operacija vizualnega prileta“ pomeni operacijo prileta po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), pri kateri se del postopka ali celoten postopek IAP ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren.

126. „Vremensko ustrezen aerodrom“ pomeni primeren aerodrom, za katerega meteorološka poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija za predvideni čas uporabe kažejo, da bodo meteorološke razmere enakovredne zahtevanim aerodromskim operativnim minimumom ali jih bodo presegale, in poročila o razmerah na površini vzletno-pristajalne steze kažejo, da bo možen varen pristanek.

▼M4

127. „Pogodba o najemu zrakoplova z osebjem“ pomeni pogodbo: — med letalskimi prevozniki, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi AOC najemodajalca, v primeru operacij CAT ali — med operatorji, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi odgovornosti najemodajalca, v primeru komercialnih operacij, ki niso operacije CAT.

▼M16

128. „Mokra vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina je prekrita z vidno vlago ali vodo z globino do vključno 3 mm na predvidenem območju za uporabo.

▼B









PRILOGA II

ZAHTEVE ZA ORGANE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI

[DEL ARO]

ARO.GEN.005 Obseg

V tej prilogi so določene zahteve za sistem vodenja in upravljanja, ki jih morajo Agencija in države članice izpolnjevati za izvajanje in uveljavljanje Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil v zvezi z zračnimi operacijami v civilnem letalstvu.

PODDEL GEN

SPLOŠNE ZAHTEVE

ODDELEK I

Splošno

ARO.GEN.115 Dokumentacija o nadzoru

Pristojni organ zagotovi ustreznemu osebju vse zakonodajne akte, standarde, predpise, tehnične publikacije in povezane dokumente, da mu omogoči izvajanje njegovih nalog in izpolnjevanje njegovih odgovornosti.

ARO.GEN.120 Načini usklajevanja

▼M15

(a) Agencija pripravi sprejemljive načine usklajevanja, ki se lahko uporabijo za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (EU) 2018/1139 ter njenimi delegiranimi in izvedbenimi akti.

(b) Za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (EU) 2018/1139 ter njenimi delegiranimi in izvedbenimi akti se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja.

(c) Pristojni organ vzpostavi sistem za dosledno preverjanje, ali so drugi načini usklajevanja, ki jih uporablja sam ali organizacije in osebe pod njegovim nadzorom, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 ter njenimi delegiranimi in izvedbenimi akti. Navedeni sistem vključuje postopke za omejitev, preklic ali spremembo odobrenih drugih načinov usklajevanja, če je pristojni organ dokazal, da navedeni drugi načini usklajevanja niso v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi Uredbe.

▼M14

(d) Pristojni organ oceni vse druge načine usklajevanja, ki jih organizacija predlaga v skladu s:

(1) točko ORO.GEN.120(b) Priloge III (dela ORO) k tej uredbi;

(2) točko BOP.ADD.010 Priloge II (dela BOP) k Uredbi Komisije (EU) 2018/395 ( 7 ) za balone ali.

▼M15 —————

▼M14

z analizo predložene dokumentacije in po potrebi inšpekcijskim pregledom organizacije.

Če pristojni organ ugotovi, da so drugi načini usklajevanja v skladu z izvedbenimi predpisi, nemudoma:

(1) obvesti prosilca, da se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja, in po potrebi ustrezno spremeni odobritev, dovoljenje za specializirane operacije ali spričevalo prosilca ter

(2) obvesti Agencijo o njihovi vsebini in priloži kopije ustrezne dokumentacije;

(3) obvesti druge države članice o drugih načinih usklajevanja, ki so bili sprejeti.

▼B

(e) Če pristojni organ sam uporablja druge načine usklajevanja za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, jih:

1. da na voljo vsem organizacijam in osebam pod njegovim nadzorom ter

2. nemudoma obvesti Agencijo.

Pristojni organ zagotovi Agenciji popoln opis drugih načinov usklajevanja, vključno z vsemi zadevnimi spremembami postopkov in oceno, ki dokazuje, da so izvedbena pravila izpolnjena.

ARO.GEN.125 Obveščanje Agencije

(a) Pristojni organ nemudoma obvesti Agencijo o vseh večjih težavah pri izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil.

(b) Pristojni organ zagotovi Agenciji informacije, pomembne za varnost, ki izhajajo iz prejetih poročil o dogodkih.

ARO.GEN.135 Takojšen odziv na varnostno težavo

▼M15

(a) Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) pristojni organ vzpostavi sistem za ustrezno zbiranje, analiziranje in razširjanje varnostnih informacij.

▼B

(b) Agencija vzpostavi sistem za ustrezno analiziranje vseh prejetih pomembnih varnostnih informacij ter državam članicam in Komisiji nemudoma zagotovi vse informacije, vključno s priporočili ali korektivnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti, za pravočasen odziv na varnostno težavo, ki vključuje proizvode, dele, naprave, osebe ali organizacije, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.

(c) Pristojni organ po prejemu informacij iz odstavkov (a) in (b) sprejme ustrezne ukrepe za rešitev varnostne težave.

(d) Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom (c), se takoj sporočijo vsem osebam ali organizacijam, ki jih morajo upoštevati v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Pristojni organ o navedenih ukrepih obvesti tudi Agencijo, če je potrebno skupno ukrepanje, pa tudi druge zadevne države članice.

ODDELEK 2

Upravljanje

ARO.GEN.200 Sistem upravljanja

(a) Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje najmanj:

1. dokumentirane politike in postopke za opis svoje organizacije, načinov usklajevanja in metod za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Postopki se redno posodabljajo in se kot osnovni delovni dokumenti v okviru navedenega pristojnega organa uporabljajo za vse zadevne naloge;

2. zadostno število članov osebja za opravljanje nalog in izpolnjevanje odgovornosti. Člani osebja so usposobljeni za opravljanje dodeljenih jim nalog, imajo potrebno znanje in izkušnje ter opravijo uvodno in periodično usposabljanje, da se zagotovi njihova stalna usposobljenost. Vzpostavi se sistem za načrtovanje razpoložljivosti osebja, da se zagotovi ustrezno dokončanje vseh nalog;

3. ustrezne zmogljivosti in prostore za opravljanje dodeljenih nalog;

4. nalogo spremljanja skladnosti sistema upravljanja z ustreznimi zahtevami in ustreznosti postopkov, vključno z vzpostavitvijo notranje revizije in obvladovanja varnostnih tveganj. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij v zvezi z opravljenimi revizijami višjemu vodstvu pristojnega organa, da se po potrebi zagotovi izvedba korektivnih ukrepov, in

5. osebo ali skupino oseb, v končni fazi odgovornih višjemu vodstvu pristojnega organa za nalogo spremljanja skladnosti.

(b) Pristojni organ za vsako področje dejavnosti, vključno s sistemom upravljanja, imenuje eno ali več oseb, ki so na splošno odgovorne za upravljanje zadevne naloge oziroma nalog.

(c) Pristojni organ določi postopke za sodelovanje pri medsebojni izmenjavi vseh potrebnih informacij in pomoči z drugimi zadevnimi pristojnimi organi, vključno z vsemi ugotovitvami in nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi na podlagi nadzora oseb in organizacij, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral ►M4 ali je zanje izdal dovoljenje ◄ pristojni organ druge države članice ali Agencija ►M1 oziroma pristojnemu organu druge države članice ali Agenciji predložijo izjave ◄ .

(d) Kopija postopkov, povezanih s sistemom upravljanja, in njihovih sprememb se zaradi standardizacije da na voljo Agenciji.

ARO.GEN.205 Dodelitev nalog kvalificiranim subjektom

(a) Države članice dodelijo naloge v zvezi s prvim certificiranjem ►M4 , dovoljenjem za specializirane operacije ◄ ali stalnim nadzorom oseb ali organizacij v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili le kvalificiranim subjektom. Ob dodelitvi nalog pristojni organ zagotovi, da ima:

1. vzpostavljen sistem za prvo in stalno ocenjevanje skladnosti kvalificiranega subjekta s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 216/2008. Ta sistem in rezultati ocen se dokumentirajo;

2. sklenjen dokumentiran sporazum s kvalificiranim subjektom, ki sta ga obe pogodbeni stranki potrdili na ustrezni vodstveni ravni in jasno določa: (i) naloge, ki jih je treba opraviti; (ii) izjave, poročila in evidence, ki jih je treba zagotoviti; (iii) tehnične pogoje, ki jih je treba izpolnjevati pri izvajanju takih nalog; (iv) povezano zavarovanje odgovornosti in (v) zagotovljeno varstvo informacij, pridobljenih med izvajanjem navedenih nalog.

(b) Pristojni organ zagotovi, da postopek notranje revizije in postopek upravljanja varnostnih tveganj iz ARO.GEN.200(a)(4) vključuje vse certifikacijske naloge ►M4 , odobritvene naloge ◄ ali naloge stalnega nadzora, opravljene v njegovem imenu.

ARO.GEN.210 Spremembe sistema upravljanja

(a) Pristojni organ ima vzpostavljen sistem za določitev sprememb, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Ta sistem mu omogoča ustrezno ukrepanje za zagotovitev nadaljnje ustreznosti in učinkovitosti njegovega sistema upravljanja.

(b) Pristojni organ za zagotavljanje učinkovitega izvajanja pravočasno posodablja svoj sistem upravljanja v skladu s spremembami Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil.

(c) Pristojni organ obvesti Agencijo o spremembah, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili.

ARO.GEN.220 Vodenje evidenc

(a) Pristojni organ vzpostavi sistem vodenja evidenc za ustrezno shranjevanje, dostopnost in zanesljivo sledljivost:

1. dokumentiranih politik in postopkov sistema upravljanja;

2. usposabljanja, usposobljenosti in pooblastil njegovega osebja;

3. dodelitve nalog, ki vključujejo elemente iz ARO.GEN.205, in podrobnosti dodeljenih nalog;

4. certifikacijskih postopkov in stalnega nadzora certificiranih organizacij;

▼M4

4a. postopek izdaje dovoljenja za komercialne specializirane operacije z visokim tveganjem in stalen nadzor imetnika dovoljenja;

▼M1

5. postopkov predložitve izjav in stalnega nadzora organizacij, ki so predložile izjave;

▼B

►M1 ◄ 6. podrobnosti o tečajih usposabljanja, ki jih zagotavljajo certificirane organizacije – in če je ustrezno – evidence v zvezi s simulacijskimi napravami za usposabljanje (FSTD), ki se uporabljajo za tako usposabljanje;

▼M4

7. nadzora nad osebami in organizacijami, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, nadzoruje, certificira ali odobri pa jih pristojni organ druge države članice ali Agencija, kot je dogovorjeno med zadevnima organoma;

▼M1

8. nadzora nad operacijami z zrakoplovi, ki niso kompleksni zrakoplovi na motorni pogon, ki jih izvajajo nekomercialni operatorji;

▼B

►M1 ◄ 9. ocene in obveščanja Agencije o drugih načinih usklajevanja, ki jih predlagajo organizacije, ki jih je treba certificirati ►M4 , ali odobriti ◄ , ter ocene drugih načinov usklajevanja, ki jih uporablja sam pristojni organ;

►M1 ◄ 10. ugotovitev, korektivnih ukrepov in datuma prenehanja izvajanja ukrepa;

►M1 ◄ 11. sprejetih izvršilnih ukrepov;

►M1 ◄ 12. varnostnih informacij in nadaljnjih ukrepov ter

►M1 ◄ 13. uporabe določb o prožnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 216/2008.

▼M4

(b) Pristojni organ vodi seznam vseh izdanih certifikatov organizacij in dovoljenj za specializirane operacije ter prejetih izjav.

▼B

(c) Vse evidence se hranijo najmanj toliko časa, kot določa ta uredba. Če to ni navedeno, se evidence hranijo najmanj pet let, ob upoštevanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov.

ODDELEK 3

Nadzor, certificiranje in izvrševanje

ARO.GEN.300 Nadzor

▼M1

(a) Pristojni organ preveri: ▼M4 1. skladnost z zahtevami, ki se uporabljajo za organizacije ali vrste operacij pred izdajo certifikata, odobritve ali dovoljenja, kot je ustrezno; ▼M15 2. stalno skladnost z veljavnimi zahtevami organizacij, ki jih je certificiral, specializiranih operacij, za katere je izdal dovoljenje, in organizacij, od katerih je prejel izjavo; ▼M1 3. neprekinjeno skladnost z veljavnimi zahtevami za nekomercialne operatorje zrakoplovov, ki niso kompleksni zrakoplovi na motorni pogon; in 4. izvajanje ustreznih varnostnih ukrepov, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c) in (d).

▼B

(b) To preverjanje:

1. temelji na dokumentaciji, ki je posebej namenjena, da se osebju, odgovornemu za varnostni nadzor, zagotovijo navodila za izvajanje njegovih nalog;

2. zadevnim osebam in organizacijam zagotovi rezultate varnostnega nadzora;

3. temelji na revizijah in inšpekcijskih pregledih, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, ter

4. pristojnemu organu zagotovi potrebne dokaze, če so potrebni nadaljnji ukrepi, vključno z ukrepi iz ARO.GEN.350 in ARO.GEN.355.

(c) Pri obsegu nadzora iz odstavkov (a) in (b) se upoštevajo rezultati preteklih nadzornih dejavnosti in prednostnih nalog v zvezi z varnostjo.

(d) Brez poseganja v pristojnosti držav članic in njihove obveznosti v skladu z ARO.RAMP se obseg nadzora nad dejavnostmi, ki jih na ozemlju države članice izvajajo osebe ali organizacije, ki imajo sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, določi na podlagi prednostnih nalog v zvezi z varnostjo in preteklih nadzornih dejavnosti.

(e) Če je v dejavnost neke osebe ali organizacije vključenih več držav članic ali Agencija, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor v skladu z odstavkom (a), privoli, da nadzorne naloge opravi(-jo) pristojni organ(-i) države članice oziroma držav članic, v katerih se izvaja dejavnost, ali Agencija. O taki privolitvi in njenem obsegu se obvestijo vse osebe ali organizacije, ki jih taka privolitev zadeva.

(f) Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za nadzor, vključno za preverjanja na ploščadi in nenapovedane inšpekcijske preglede.

ARO.GEN.305 Program nadzora

(a) Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje program nadzora, ki vključuje nadzorne dejavnosti iz ARO.GEN.300 in ARO.RAMP.

(b) Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se program nadzora pripravi ob upoštevanju posebnih značilnosti organizacije, zapletenosti njenih dejavnosti, rezultatov preteklih certifikacijskih in/ali nadzornih dejavnosti na podlagi ARO.GEN in ARO.RAMP, temelji pa na oceni povezanih tveganj. Program nadzora v okviru posameznih ciklov načrtovanja nadzora vključuje:

1. revizije in inšpekcijske preglede, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno, in

2. sestanke, ki se jih udeležita odgovorni poslovodni delavec in pristojni organ, da se zagotovi njuna stalna obveščenost o pomembnih vprašanjih.

(c) Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se uporablja največ 24-mesečni cikel načrtovanja nadzora.

Cikel načrtovanja nadzora se lahko skrajša, če obstajajo dokazi, da se je poslabšala varnost v organizaciji.

Cikel načrtovanja nadzora se lahko podaljša na največ 36 mesecev, če pristojni organ ugotovi, da je v predhodnih 24 mesecih:

1. organizacija dokazala učinkovito opredeljevanje nevarnosti na področju varnosti v letalstvu in obvladovanje povezanih tveganj;

2. organizacija v skladu z ORO.GEN.130 nenehno dokazovala popoln nadzor nad vsemi spremembami;

3. niso bili izdane ugotovitve 1. stopnje in

4. so bili vsi korektivni ukrepi izvedeni v roku, ki ga je pristojni organ sprejel ali podaljšal v skladu z ARO.GEN.350(d)(2).

Cikel načrtovanja nadzora se lahko nadalje podaljša na največ 48 mesecev, če je poleg navedenega organizacija vzpostavila učinkovit in neprekinjen sistem poročanja o varnosti v organizaciji in njeni regulativni skladnosti pristojnemu organu, pristojni organ pa ga je potrdil.

▼M4

(d) Za organizacije, ki za svojo dejavnost predložijo izjavo pri pristojnem organu, program nadzora temelji na posebnih značilnostih organizacije, zapletenosti njenih dejavnosti in podatkih o preteklih nadzornih dejavnostih ter na oceni tveganj, povezanih z vrsto dejavnosti, ki jih izvaja. Program nadzora vključuje revizije in inšpekcijske preglede, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno.

▼M4

(d1) Za organizacije, ki imajo dovoljenje za specializirane operacije, se program nadzora pripravi v skladu s točko (d) in upošteva tudi pretekli in sedanji postopek izdaje dovoljenja ter obdobje veljavnosti dovoljenja.

▼B

►M1 (e) ◄ Za osebe z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, ki jih je izdal pristojni organ, program nadzora vključuje ustrezne inšpekcijske preglede, vključno z nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno.

►M1 (f) ◄ Program nadzora vključuje evidenco datumov predvidenih in opravljenih revizij, inšpekcijskih pregledov in sestankov.

ARO.GEN.310 Postopek prvega certificiranja – organizacije

(a) Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo izdajo certifikata organizaciji preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Ta preveritev lahko upošteva izjavo, navedeno v ORO.AOC.100(b).

(b) Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, izda certifikat(-e) v skladu z dodatki I do II. Certifikat(-i) se izda(-jo) za nedoločen čas. Privilegiji in obseg dejavnosti, za izvajanje katerih se potrdi organizacija, se določijo v pogojih za potrditev, ki se priložijo certifikatu(-om).

(c) Da se organizaciji omogoči izvajanje sprememb brez vnaprejšnje odobritve pristojnega organa v skladu z ORO.GEN.130, pristojni organ odobri postopek, ki ga predloži organizacija in v katerem opredeli obseg takih sprememb ter opiše način obvladovanja takih sprememb in obveščanja o njih.

ARO.GEN.330 Spremembe – organizacije

(a) Pristojni organ ob prejemu vloge za spremembo, za katero je potrebna predhodna odobritev, pred izdajo odobritve preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami.

Pristojni organ določi pogoje, pod katerimi organizacija lahko deluje med spremembo, razen če pristojni organ ne odloči, da je treba certifikat organizacije začasno odvzeti.

Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, odobri spremembo.

(b) Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organizacija uvede spremembe, za katere je potrebna predhodna odobritev, ne da bi dobila predhodno odobritev pristojnega organa v skladu z odstavkom (a), pristojni organ začasno odvzame, omeji ali prekliče certifikat organizacije.

(c) Pri spremembah, za katere ni potrebna predhodna odobritev, pristojni organ oceni informacije iz obvestila, ki ga organizacija pošlje v skladu z ORO.GEN.130, da preveri izpolnjevanje veljavnih zahtev. V primeru neskladnosti:

1. obvesti organizacijo o neskladnosti in zahteva nadaljnje spremembe ter

2. pri ugotovitvah 1. ali 2. stopnje ukrepa v skladu z ARO.GEN.350.

▼M1

ARO.GEN.345 Izjava – organizacije

▼M14

(a) Po prejemu izjave organizacije, ki izvaja ali namerava izvajati dejavnosti, za katere se zahteva izjava, pristojni organ preveri, ali izjava vsebuje vse zahtevane informacije:

(1) v skladu s točko ORO.DEC.100 Priloge III (dela ORO) k tej uredbi;

(2) za operatorje balonov v skladu s točko BOP.ADD.100 Priloge II (dela BOP) k Uredbi (EU) 2018/395 ali

(3) za operatorje jadralnih letal v skladu s točko SAO.DEC.100 Priloge II (dela SAO) k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1976.

Po tem, ko pristojni organ preveri zahtevane informacije, organizaciji potrdi prejem izjave.

▼M1

(b) Če izjava ne vsebuje zahtevanih informacij ali vsebuje informacije, ki kažejo na neskladnost z veljavnimi zahtevami, pristojni organ obvesti organizacijo o neskladnosti in zahteva dodatne informacije. Če je potrebno, pristojni organ opravi inšpekcijski pregled organizacije. Če je neskladnost potrjena, pristojni organ sprejme ukrepe, opredeljene v ARO.GEN.350.

▼B

ARO.GEN.350 Ugotovitve in korektivni ukrepi – organizacije

(a) Organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), ima sistem za analiziranje ugotovitev glede na njihov pomen za varnost.

▼M4

(b) Pristojni organ izda ugotovitev 1. stopnje, če ugotovi večjo neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije, pogoji za izdajo odobritve, certifikata ali dovoljenja za specializirane operacije ali z vsebino izjave, ki zmanjšuje varnost ali resno ogroža varnost letenja.

▼B

Ugotovitve 1. stopnje vključujejo:

▼M11

1. primere, v katerih se pristojnemu organu ne omogoči dostop do prostorov organizacije v skladu s točko ORO.GEN.140 Priloge III (del ORO) k tej uredbi ali, kadar gre za operatorje balonov, v skladu s točkama BOP.ADD.015 in BOP.ADD.035 Priloge II (del BOP) k Uredbi (EU) 2018/395 med rednim delovnim časom in po dveh pisnih zahtevah;

▼B

2. pridobitev ali ohranjanje veljavnosti certifikata organizacije ►M4 ali dovoljenja za specializirane operacije ◄ s predložitvijo ponarejenih dokazil;

3. dokaze o zlorabi ali nepošteni uporabi certifikata organizacije ►M4 ali dovoljenja za specializirane operacije ◄ in

4. neimenovanje odgovornega poslovodnega delavca.

▼M4

(c) Pristojni organ izda ugotovitev 2. stopnje, če ugotovi neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali s pogoji za izdajo odobritve, certifikata ali dovoljenja za specializirane operacije ali z vsebino izjave, ki bi lahko zmanjšala varnost ali ogrozila varnost letenja.

▼B

(d) Če je ugotovitev rezultat nadzora ali drugih postopkov, pristojni organ brez poseganja v dodatne ukrepe, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, pisno obvesti organizacijo o ugotovitvi in zahteva korektivni ukrep za odpravo ugotovljene(-ih) neskladnosti. Če je ustrezno, pristojni organ obvesti državo, v kateri je zrakoplov registriran.

1. Pristojni organ pri ugotovitvah 1. stopnje sprejme takojšnje in ustrezne ukrepe za prepoved ali omejitev dejavnosti, in če je ustrezno, ukrepe za preklic certifikata ►M4 , dovoljenja za specializirane operacije ◄ ali posebne odobritve ali za njegovo omejitev ali začasni odvzem v celoti ali delno, odvisno od razsežnosti ugotovitve 1. stopnje, dokler organizacija ne sprejme uspešnega korektivnega ukrepa.

2. Pristojni organ pri ugotovitvah 2. stopnje: (i) odobri organizaciji rok za izvedbo korektivnih ukrepov v skladu z vrsto ugotovitve, ki sprva nikakor ne sme biti daljši od treh mesecev. Po poteku tega obdobja in ob upoštevanju vrste ugotovitve lahko trimesečni rok podaljša na podlagi zadovoljivega načrta korektivnih ukrepov, ki ga potrdi pristojni organ, ter (ii) oceni korektivne ukrepe in izvedbeni načrt, ki jih predlaga organizacija, in jih sprejme, če na podlagi ocene ugotovi, da zadostujejo za odpravo neskladnosti.

3. Če organizacija ne predloži sprejemljivega načrta korektivnih ukrepov ali korektivnih ukrepov ne izvede v roku, ki ga potrdi ali podaljša pristojni organ, se ugotovitev zviša na ugotovitev 1. stopnje in sprejmejo ukrepi iz pododstavka (d)(1).

▼M15

4. Pristojni organ evidentira vse svoje ugotovitve ali ugotovitve, ki so mu jih sporočili drugi v skladu s točko (e), ter če je ustrezno, uporabljene izvršilne ukrepe, korektivne ukrepe in datum dokončanja ukrepov v zvezi z ugotovitvami.

▼B

(e) Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organ države članice, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ugotovi, da organizacija, ki jo je certificiral ►M4 ali je zanjo izda