02001D0507(01) — SL — 04.07.2006 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B SKLEP SVETA z dne 26. junija 2001 o pristopu Evropske skupnosti k Uredbi 109 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o homologaciji proizvodnje protektiranih pnevmatik za gospodarska vozila in njihove priklopnike (2001/507/ES) (UL L 183 6.7.2001, str. 35)

spremenjena z:









▼B

SKLEP SVETA

z dne 26. junija 2001

o pristopu Evropske skupnosti k Uredbi 109 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o homologaciji proizvodnje protektiranih pnevmatik za gospodarska vozila in njihove priklopnike

(2001/507/ES)







▼M1

Edini člen

Evropska skupnost pristopi k Pravilniku št. 109 Gospodarske komisije ZN za Evropo o homologaciji proizvodnje obnovljenih pnevmatik za gospodarska vozila in njihove priklopnike.

Od 13. septembra 2006 se priložene določbe Pravilnika št. 109 UN/ECE uporabljajo kot obvezni pogoj za dajanje obnovljenih gum, ki sodijo na področje uporabe tega pravilnika, na trg v Skupnosti.

▼M1









PRAVILNIK ECE R 109

ENOTNI PREDPISI O HOMOLOGACIJI PROIZVODNJE OBNOVLJENIH PNEVMATIK ZA GOSPODARSKA VOZILA IN NJIHOVE PRIKLOPNIKE

(Prečiščeno besedilo)

VSEBINA PRAVILNIK 1. Področje uporabe 2. Opredelitev pojmov 3. Označevanje 4. Vloga za homologacijo 5. Homologacija 6. Zahteve 7. Mere pnevmatik 8. Spremembe homologacije 9. Skladnost proizvodnje 10. Kazni za neskladnost proizvodnje 11. Dokončna prekinitev proizvodnje 12. Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za homologacijske preskuse, laboratorijev za preskuse in upravnih oddelkov PRILOGE Priloga 1 – Sporočilo o homologaciji, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončne prekinitve proizvodnje v obratu za obnovo pnevmatik po Pravilniku ECE R 109 Priloga 2 – Primer homologacijske oznake Priloga 3 – Primer razporeditve oznak obnovljenih pnevmatik Priloga 4 – Seznam indeksov nosilnosti in ustrezajoče nosilnosti Priloga 5 – Označevanje velikosti in izmer pnevmatik Priloga 6 – Način merjenja pnevmatik Priloga 7 – Postopek za preskuse vzdržljivosti – obremenitev/hitrost Dodatek 1 – Program preskušanja vzdržljivosti Dodatek 2– Razmerje med indeksom tlaka in enotami za tlak Priloga 8 – Spremembe nosilnosti s hitrostjo: radialne in diagonalne pnevmatike za gospodarska vozila Priloga 9 – Pojasnjevalna slika

1. PODROČJE VELJAVNOSTI

Ta pravilnik se nanaša na proizvodnjo obnovljenih pnevmatik, namenjenih za vgradnjo na gospodarska vozila in njihove priklopnike, ki se uporabljajo na cesti. Vendar pa se ne uporablja za:

1.1 obnovljene pnevmatike za osebna (potniška) vozila in njihove priklopnike;

1.2 obnovljene pnevmatike za hitrosti pod 80 km/h;

1.3 pnevmatike za kolesa in motorna kolesa;

1.4 pnevmatike, prvotno izdelane brez simbolov kategorije hitrosti in/ali indeksov nosilnosti;

1.5 pnevmatike, prvotno izdelane brez homologacije in brez oznake „E“ ali „e“.

2. POMEN IZRAZOV – glej tudi sliko v Prilogi 9

Za namene tega pravilnika se uporabljajo naslednje opredelitve:

2.1 „Vrsta obnovljenih pnevmatik“ pomeni vrsto obnovljenih pnevmatik, kot je navedeno v točki 4.1.4.

2.2 „Zgradba“ pnevmatike pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. Ločimo predvsem naslednje zgradbe:

2.2.1 „Diagonalna zgradba“ ali „zgradba s poševnim vložkom“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov potekajo od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da potekajo niti pod izmeničnim kotom, znatno manjšim od 90o na smer gibanja kolesa.

2.2.2 „Prepasana diagonalna zgradba“ pomeni zgradbo diagonalne pnevmatike (poševni vložek), pri kateri je karkasa učvrščena z obdajajočim pasom, sestavljenim iz dveh ali več vložkov, v katerih so kordne niti zelo neraztegljive. Vložki pasu so izmenično položeni drug na drugega tako, da niti sosednjih vložkov oklepajo kot, ki je primerljiv s kotom niti v vložkih karkase.

2.2.3 „Radialna zgradba“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov karkase potekajo od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da niti v njih potekajo pod kotom 90o na smer gibanja kolesa. Karkasa je učvrščena z zelo neraztegljivim obdajajočim pasom.

2.3 „Kategorije uporabe“

2.3.1 Normalna pnevmatika je pnevmatika, namenjena za normalno rabo na cestah.

2.3.2 Pnevmatika za posebno uporabo je pnevmatika, namenjena za uporabo pri omejeni hitrosti na cesti in izven ceste.

2.3.3 Zimska pnevmatika je pnevmatika, pri kateri sta tekalna plast ali tekalna plast in zgradba načrtovani predvsem tako, da zagotavljata v blatu in svežem ali topečem se snegu boljšo učinkovitost kot normalna pnevmatika. Tekalna plast zimske pnevmatike je na splošno sestavljena iz kanalov (reber) in blokov tekalne površine, ki so bolj razmaknjeni kot pri normalni pnevmatiki.

2.4 „Noga“ je del pnevmatike, ki ima takšno obliko in zgradbo, da se prilega platišču in drži pnevmatiko na njem.

2.5 „Kord“ so prameni niti v vložkih pnevmatike.

2.6 „Vložek“ je plast z gumo obloženih vzporednih kordnih niti.

2.7 „Pas“ se uporablja pri radialni ali pri prepasani pnevmatiki in pomeni sloj(-e) materiala pod tekalno plastjo, ki poteka(-jo) v glavnem v smeri središčne črte tekalne plasti, da omeji karkaso v obodni smeri.

2.8 „Blažilnik“ se uporablja pri diagonalni pnevmatiki in pomeni vmesni vložek med karkaso in tekalno plastjo.

2.9 „Zaščitni vmesni vložek“ se lahko uporablja pri radialni pnevmatiki in pomeni vmesni vložek med tekalno plastjo in pasom, ki zmanjša poškodbe pasu.

2.10 „Zaščita“ je material na področju noge, ki varuje karkaso pred obrabo, da se ne oguli oz. odrgne ob platišče.

2.11 „Karkasa“ je tisti strukturni del pnevmatike, ki ni tekalna plast in zunanji gumijasti del bočnice in ki pri napolnjeni pnevmatiki pomaga prenašati obremenitve.

2.12 „Tekalna plast“ je tisti strukturni del pnevmatike, ki ustvari stik s tlemi, varuje karkaso pred mehanskimi poškodbami in omogoča oprijem s podlago.

2.13 „Bočnica“ je tisti del pnevmatike med tekalno plastjo in površino, ki jo pokrije rob platišča.

2.14 „Spodnji del pnevmatike“ je področje med črto največje širine preseka pnevmatike in področjem, ki ga pokriva rob platišča.

2.15 „Kanal v tekalni plasti“ je prostor med sosednjima rebroma ali blokoma v dezenu tekalne plasti.

2.16 „Širina preseka“ je linearna razdalja med zunanjima površinama bočnic napolnjene pnevmatike, ko je nameščena na določeno merilno platišče, vendar brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber.

2.17 „Celotna širina“ je linearna razdalja med zunanjima površinama bočnic napolnjene pnevmatike, ko je nameščena na predpisano merilno platišče, vključno z debelino napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber.

2.18 „Višina preseka“ je razdalja, enaka polovični razliki zunanjega premera pnevmatike in nazivnega premera platišča.

2.19 „Nazivno presečno razmerje“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z deljenjem nazivne višine preseka z nazivno širino preseka, pri čemer sta obe izmeri izraženi v istih enotah.

2.20 „Zunanji premer“ pomeni celotni premer napolnjene, na novo obnovljene pnevmatike.

2.21 „Oznaka velikosti pnevmatik“ je oznaka, ki kaže:

2.21.1 nazivno širino preseka. Ta širina mora biti izražena v mm, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi 5 k temu pravilniku;

2.21.2 nazivno presečno razmerje, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi 5 k temu pravilniku;

2.21.3 dogovorjeno število „d“ (simbol „d“), ki označuje nazivni premer platišča in ustreza premeru platišča, izraženemu v palcih (števila pod 100) ali v mm (števila nad 100). Za označevanje se lahko uporabijo števila, ki ustrezajo obema načinoma meritev.

2.21.3.1 Vrednosti simbolov „d“, izražene v milimetrih, so navedene spodaj:







Koda nazivnega premera platišča – „d“ Vrednost simbola „d“, izražena v mm 8 9 10 11 12 13 14 203 229 254 279 305 330 356 15 16 17 18 19 381 406 432 457 483 20 21 22 24 25 508 533 559 610 635 14,5 16,5 17,5 19,5 20,5 22,5 24,5 368 419 445 495 521 572 622 26 28 30 660 711 762

2.22 „Nazivni premer platišča (d)“ je premer platišča, na katero se vgradi ustrezna pnevmatika.

2.23 „Platišče“ je opora, na kateri sedita nogi pnevmatike, bodisi pnevmatike z zračnico ali brez nje.

2.24 „Merilno platišče“ je platišče, ki je določeno z „merilno širino platišča“ ali „konstrukcijsko širino platišča“ za posamezno velikost pnevmatike v poljubni izdaji enega ali več mednarodnih standardov za pnevmatike.

2.25 „Preskusno platišče“ je katero koli platišče, ki je odobreno ali priporočeno ali dovoljeno v enem od mednarodnih standardov za pnevmatike za konkretno velikost in tip pnevmatike.

2.26 „Mednarodni standard za pnevmatike“ je eden od naslednjih dokumentov standardov:

(a) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (Evropska tehnična organizacija za pnevmatike in platišča ( 1 ): „Standards Manual (Priročnik za standarde)“

(b) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (Evropska tehnična organizacija za pnevmatike in platišča) (1) : „Engineering Design Information – obsolete data (Informacije za tehnično projektiranje – zastareli podatki)“

(c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) (Združenje za pnevmatike in platišča) ( 2 ): „Year Book (Letna publikacija)“

(d) The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) (Združenje japonskih proizvajalcev avtomobilskih pnevmatik) ( 3 ): „Year Book (Letna publikacija)“

(e) The Tire and Rim Association of Australia (TRAA) (Združenje za pnevmatike in platišča Avstralije) ( 4 ): „Standards Manual (Priročnik za standarde)“

(f) The Associação Brasiliera de Pneus e Aros (ABPA) ( 5 ): „Manual de Normal Technicas (Priročnik za tehnične standarde)“

(g) The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) (Skandinavska organizacija za pnevmatike in platišča) ( 6 ): „Data Book (Publikacija s podatki)“.

Standarde za pnevmatike je možno naročiti na naslednjih naslovih:

2.27 „Trganje“ je odletavanje delcev gume s tekalne plasti.

2.28 „Ločevanje korda“ je ločevanje kordnih nitk od njihove gumijaste prevleke.

2.29 „Razslojevanje vložkov“ je ločevanje sosednjih vložkov.

2.30 „Ločevanje tekalne plasti“ je trganje tekalne plasti od karkase.

2.31 „Opis uporabe“ je posebna kombinacija indeksa nosilnosti in simbola kategorije hitrosti pnevmatike.

2.32 „Indeks nosilnosti“ je številska koda, ki kaže nosilnost pnevmatike pri dani hitrosti, kot jo navaja simbol hitrosti, in pri uporabi v skladu s proizvajalčevimi pogoji uporabe. Pnevmatika ima lahko več kot en indeks nosilnosti za navedbo njene nosilnosti, kadar se uporablja posamezno ali kot dvojna pnevmatika, ali alternativne nosilnosti (izredni primer), pri kateri sprememba nosilnosti v skladu s točko 2.35 in Prilogo 8 k temu pravilniku ni dovoljena.

Seznam indeksov nosilnosti in ustrezajoče obremenitve so prikazani v Prilogi 4 k temu pravilniku.

2.33 „Simbol hitrosti“ je:

2.33.1 črkovni simbol, ki prikazuje kategorijo hitrosti, pri kateri je pnevmatika lahko obremenjena skladno z indeksom nosilnosti;

Standarde za pnevmatike je možno naročiti na naslednjih naslovih:

2.33.2 Simboli hitrosti in ustrezajoče hitrosti so navedene v spodnji tabeli:







Simbol hitrosti Ustrezajoča najvišja hitrost (km/h) F G J K L M N P Q R S T U H 80 90 100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210

2.34 „Izredni primer“ je dodaten opis uporabe, označen poleg opisa normalne uporabe, ki pa se ne sme uporabiti za izračun spremembe nosilnosti, kot je določeno v točki 2.35 in v Prilogi 8 k temu pravilniku.

2.35 „Sprememba nosilnosti s hitrostjo“ je alternativna nosilnost pnevmatik, ki se uporabljajo pri drugih hitrostih, kot jo navaja simbol hitrosti pri opisu normalne uporabe. Dovoljene spremembe navaja tabela v Prilogi 8 k temu pravilniku.

2.36 „Obrat za obnovo pnevmatik“ je lokacija s proizvodno enoto ali skupina lokacij, kjer se dokonča proizvodnja obnovljenih pnevmatik.

2.37 „Obnovitev pnevmatike“ je splošni izraz za obnovitev rabljene pnevmatike, ko se zamenja obrabljena tekalna plast z novim materialom. Vključuje lahko tudi obnovo zunanje bočnice in zamenjavo temenskih vložkov tekalne plasti ali zaščitnega vmesnega vložka. Vključuje naslednje metode postopkov:

2.37.1 „prekritje zgornje plasti“ – zamenjava tekalne plasti;

2.37.2 „razširjeno prekritje“ – zamenjava tekalne plasti z novim materialom, ki sega preko dela bočnice;

2.37.3 „od noge do noge“ – zamenjava tekalne plasti in obnova bočnice, vključno s celotnim spodnjim delom pnevmatike ali njegovim delom.

2.38 „Ogrodje pnevmatike“ je obrabljena pnevmatika, ki obsega karkaso in preostali material tekalne plasti in bočnice.

2.39 „Brušenje“ je postopek odstranitve starega materiala z ogrodja pnevmatike zaradi priprave površine za nanašanje novega materiala.

2.40 „Popravilo“ je delo, ki se opravi na poškodovanih ogrodjih pnevmatike v okviru priznanih meja.

2.41 „Material za tekalno plast“ je material v primernem stanju za zamenjavo obrabljene tekalne plasti. Lahko je v več oblikah, na primer:

2.41.1 „profilirani trakovi“ (kamelji hrbet) – material narezan na določeno dolžino, ki je bil predhodno ekstrudiran v zahtevani prečni profil in zatem nameščen v hladnem stanju na pripravljeno ogrodje pnevmatike. Novi material mora biti vulkaniziran;

2.41.2 „naviti trakovi“ – trak materiala za tekalno plast, ki se neposredno ekstrudira in navije na pripravljeno ogrodje pnevmatike in nanaša do potrebnega preseka. Novi material mora biti vulkaniziran;

2.41.3 „neposredno ekstrudiranje“ – material za tekalno plast, ekstrudiran v potrebnem preseku in neposredno ekstrudiran na pripravljeno ogrodje pnevmatike. Novi material mora biti vulkaniziran;

2.41.4 „predvulkanizirano“ – predhodno oblikovana in vulkanizirana tekalna plast, ki se nanese neposredno na pripravljeno ogrodje pnevmatike. Novi material se mora prilepiti na ogrodje pnevmatike.

2.42 „Obloga bočnic“ je material, uporabljen za pokritje bočnic ogrodja pnevmatike, da se lahko oblikujejo potrebne oznake.

2.43 „Vmesna guma“ je material, uporabljen kot vezni sloj med novo tekalno plastjo in okvirom, pa tudi za popravilo manjših poškodb.

2.44 „Lepilo“ je lepljiva raztopina, ki pred postopkom vulkanizacije drži nove materiale na predvidenem mestu.

2.45 „Vulkanizacija“ je izraz, ki opisuje spremembo fizikalnih lastnosti novega materiala, do katerih običajno pride zaradi delovanja toplote in tlaka za določen čas in v nadzorovanih razmerah.

3. OZNAČEVANJE

3.1 Primer razmestitve oznak na obnovljenih pnevmatikah je naveden v Prilogi 3 k temu pravilniku.

3.2 Obnovljene pnevmatike morajo pri simetričnih pnevmatikah imeti na obeh bočnicah, pri asimetričnih pa vsaj na zunanji strani:

3.2.1 ime blagovne znamke ali registrirane blagovne znamke;

3.2.2 oznako velikosti pnevmatik, kot je določeno v točki 2.21;

3.2.3 navedbo zgradbe, kot sledi:

3.2.3.1 na diagonalnih pnevmatikah: brez navedbe ali črka „D“ pred oznako za premer platišča;

3.2.3.2 na radialnih pnevmatikah: črka „R“ pred oznako za premer platišča, in po izbiri, beseda „RADIAL“;

3.2.3.3 na pnevmatikah s poševnim vložkom: črka „B“ pred oznako za premer platišča in dodatno besedi „BIAS-BELTED“;

3.2.4 opis uporabe, ki zajema:

3.2.4.1 navedbo nazivne nosilnosti pnevmatike v obliki indeksa/indeksov nosilnosti, ki je predpisan v točki 2.32;

3.2.4.2 navedbo največje nazivne hitrosti pnevmatike v obliki simbola, kot je predpisan v točki 2.33;

3.2.5 če je primerno, en alternativen opis uporabe, „poseben primer“, ki zajema:

3.2.5.1 navedbo nosilnosti pnevmatike v obliki indeksa nosilnosti, ki je predpisan v točki 2.32;

3.2.5.2 navedbo največje hitrosti pnevmatike v obliki simbola, kot je predpisan v točki 2.33;

3.2.6 besedo „TUBELESS“ (brez zračnice), če je pnevmatika namenjena za uporabo brez notranje zračnice;

3.2.7 napis M+S ali MS ali M.S. ali M & S, če gre za zimsko pnevmatiko;

3.2.8 datum obnove, kot sledi:

3.2.8.1 do 31. decembra 1999; kot predpisuje točka 3.2.8.2 ali v obliki skupine treh številk, pri čemer prvi dve pomenita številko tedna, tretja pa leto izdelave v posameznem desetletju. Datumska oznaka lahko zajema obdobje proizvodnje od tedna, označenega z ustrezno številko, pa vse do tri tedne zatem (številka tedna povečana za tri). Na primer, oznaka „253“ bi lahko pomenila pnevmatiko, ki je bila obnovljena v tednih 25, 26, 27 ali 28 v letu 1993.

Datumska oznaka je lahko označena le na eni strani;

3.2.8.2 po 1. januarju 2000; v obliki skupine štirih številk, pri čemer prvi dve pomenita številko tedna, zadnji dve pa leto, v katerem je bila pnevmatika obnovljena. Datumska oznaka lahko zajema obdobje proizvodnje od tedna, označenega z ustrezno številko, pa vse do tri tedne zatem (številka tedna povečana za tri). Na primer, oznaka „2503“ bi lahko pomenila pnevmatiko, ki je bila obnovljena v tednih 25, 26, 27 ali 28 v letu 2003.

Datumska oznaka je lahko označena le na eni strani;

3.2.9 pri pnevmatikah, na katerih je mogoče ponovno vrezati kanale, simbol „ “ v krogu najmanj 20 mm premera, ali beseda „REGROOVABLE“, ki je nalita na vsako bočnico ali vtisnjena vanjo;

3.2.10 navedba, z indeksom „PSI“, o tlaku v pnevmatiki, ki se uporabi pri preskusih vzdržljivosti obremenitev/hitrost, kot je razloženo v Dodatku 2 Priloge 7 k temu pravilniku.

Ta oznaka se lahko namesti samo na eno bočnico;

3.2.11 izraz „RETREAD“ ali „REMOULD“ (OBNOVLJENO ali PREOBLIKOVANO, po 1. januarju 1999 se uporablja samo beseda „RETREAD“). Na prošnjo izvajalca obnove se lahko doda ustrezni izraz tudi v drugih jezikih;

3.2.12 napis „ET“ ali „ML“ ali „MPT“ za pnevmatike „za posebno rabo“ ( 7 ).

3.3 Pred homologacijo mora biti na pnevmatikah dovolj velik prostor za namestitev homologacijske oznake, kot določa točka 5.8 in je prikazano v Prilogi 2 k temu pravilniku.

3.4 Po homologaciji se oznake iz točke 5.8 in Priloge 2 k temu pravilniku namestijo na ustrezen prostor, kot določa točka 3.3. Ta oznaka se lahko namesti samo na eno bočnico.

3.5 Oznake iz točke 3.2 in homologacijska oznaka, ki je predpisana v točkah 3.4 in 5.8, morajo biti dobro čitljive in se ulijejo na pnevmatiko oziroma vtisnejo vanjo, ali pa se trajno označijo na pnevmatiki.

3.6 Če so izvorne specifikacije proizvajalca še vedno čitljive tudi po postopku obnove, se štejejo kot specifikacije izvajalca obnove za obnovljeno pnevmatiko. Če pa te izvorne specifikacije ne veljajo po opravljenem postopku obnove, jih je treba v celoti odstraniti.

3.7 Če originalna homologacijska oznaka „E“ ali „e“ in homologacijska številka in katera koli druga oznaka ali homologacijska številka obrata za obnovo pnevmatik ne velja več, jo je treba odstraniti.

4. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

Naslednji postopki veljajo za izdajo homologacije obrata za obnovo pnevmatik:

4.1 Vlogo za homologacijo proizvodnega obrata za obnovo pnevmatik vloži imetnik (imena) blagovne znamke, ki se uporablja za pnevmatiko, ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik. Navesti je treba:

4.1.1 prikaz sestave družbe, ki proizvaja obnovljene pnevmatike;

4.1.2 kratek opis sistema upravljanja kakovosti, ki zagotavlja učinkovit nadzor nad postopki obnavljanja pnevmatik, tako da ustrezajo zahtevam tega pravilnika;

4.1.3 imena ali oznake blagovne znamke, ki se uporabljajo za obnovljene pnevmatike;

4.1.4 naslednje informacije v zvezi s serijo pnevmatik, ki se obnavljajo:

4.1.4.1 obseg velikosti pnevmatik;

4.1.4.2 zgradbo pnevmatik (diagonalne ali prepasane diagonalne, ali radialne);

4.1.4.3 kategorijo uporabe pnevmatik (normalne ali zimske pnevmatike itd.);

4.1.4.4 sistem obnavljanja in način uporabe novih materialov, kot določata točki 2.37 in 2.41;

4.1.4.5 simbol največje hitrosti pnevmatik za obnavljanje;

4.1.4.6 indeks največje nosilnosti pnevmatik za obnavljanje;

4.1.4.7 imenovani mednarodni standard za pnevmatike, s katerim je serija pnevmatik skladna.

5. HOMOLOGACIJA

5.1 Za obnavljanje pnevmatik je potrebna homologacija obrata za obnovo pnevmatik, ki jo izdajo homologacijski organi, v skladu z zahtevami tega pravilnika. Homologacijski organ ukrene vse potrebno, kot je opisano v tem pravilniku, da zagotovi ustreznost pnevmatik, obnovljenih v konkretnem obratu, z zahtevami tega pravilnika. Obrat je v celoti odgovoren, da bodo obnovljene pnevmatike izpolnile zahteve iz tega pravilnika in imele ustrezne lastnosti pri normalni rabi.

5.2 Poleg normalnih zahtev za začetno oceno obrata za obnovo pnevmatik se mora homologacijski organ prepričati, da so vsi postopki, delovanje, navodila in dokumentacija s specifikacijami, ki jo priskrbijo dobavitelji materiala, opisani v razumljivem jeziku za operativno osebje v obratu za obnovo pnevmatik.

5.3 Homologacijski organ mora zagotoviti, da postopki in proizvodna dokumentacija za vsak obrat za obnovo pnevmatik vsebujejo podatke o uporabljenih materialih in postopkih za popravila, o mejah popravljivih poškodb ali predrtja do karkase pnevmatike, ne glede na to, če takšna poškodba že obstaja ali nastane med postopki priprave za obnovo.

5.4 Pred podelitvijo homologacije se mora organ prepričati, da obnovljene pnevmatike ustrezajo temu pravilniku in da so predpisani preskusi iz točk 6.5 in 6.6 uspešno opravljeni na najmanj 5 in načeloma ne več kot 20 vzorcih obnovljenih pnevmatik, ki predstavljajo serijo pnevmatik, kakršne izdeluje obrat za obnovo pnevmatik.

5.5 V primeru vsake napake, odkrite med preskusi, je treba preskusiti še dva nadaljnja vzorca pnevmatik z isto specifikacijo.

Če kateri koli od le-teh, ali oba, ne ustrezata, je treba preskusiti še končna dva vzorca.

Če kateri koli od končnih vzorcev, ali oba, ne ustrezata, se vloga za homologacijo obrata za obnovo pnevmatik zavrne.

5.6 Če so izpolnjene vse zahteve tega pravilnika, se izda homologacija in dodeli številka homologacije vsakemu homologiranemu obratu za obnovo pnevmatik. Prvi dve števki te številke pomenita zaporedje sprememb, ki vključujejo najnovejše tehnične spremembe tega pravilnika ob času izdaje homologacije. Pred številko homologacije je „109 R“, ki pomeni, da se homologacija nanaša na pnevmatiko, ki je obnovljena v skladu z zahtevami tega pravilnika.

Isti organ ne sme dodeliti iste številke drugemu obratu za obnovo pnevmatik, za katero velja ta pravilnik.

5.7 Obvestilo o homologaciji ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije, ali o dokončni prekinitvi proizvodnje po tem pravilniku se sporoči strankam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je skladna z vzorcem v Prilogi 1 k temu pravilniku.

5.8 Na vsako obnovljeno pnevmatiko v skladu s tem pravilnikom, in sicer na prostor za oznako iz točke 3.3, in poleg oznak, ki jih predpisuje točka 3.2, je treba vidno namestiti mednarodno oznako za homologacijo, ki vsebuje:

5.8.1 krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo ( 8 ); in

5.8.2 številko homologacije, kakor je opisana v točki 5.6.

5.9 V Prilogi 2 k temu pravilniku je primer razporeditve oznake za homologacijo.

6. ZAHTEVE

6.1 Pnevmatike ne morejo biti sprejete v prvo obnovo, če niso bile homologirane in ne nosijo oznake „E“ ali „e“, s tem, da ta zahteva ne bo obvezujoča najpozneje do 1. januarja 2000.

6.2 Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni pred obnovo:

6.2.1 pnevmatike morajo biti pred pregledom čiste in suhe;

6.2.2 pred „brušenjem“ je treba vsako pnevmatiko popolnoma pregledati tako znotraj kot zunaj, da bi zagotovili njeno primernost za obnovo;

6.2.3 pnevmatik z vidnimi poškodbami zaradi prekomerne obremenitve ali nezadostne napolnjenosti ni dovoljeno obnavljati;

6.2.4 pnevmatik, ki kažejo naslednje poškodbe, ni mogoče sprejeti v obnovo:

6.2.4.1 Splošno:

(a) nepopravljive razpoke v gumi, ki segajo vse do karkase

(b) prelom karkase

(c) precejšnja poškodba zaradi olj ali kemikalij

(d) poškodovana ali počena noga

(e) predhodna popravila poškodb zunaj navedenih omejitev poškodb – glej točko 5.3;

6.2.4.2 pogoji izven določenih posebnih omejitev za popravljivost – glej točko 5.3:

(a) predrtje karkase ali poškodba po pripravi za popravilo

(b) več poškodb preblizu skupaj

(c) znatno poslabšanje notranje obloge

(d) poškodba noge

(e) izpostavljen kord karkase

(f) ohlapen kord

(g) odstopanje vložka

(h) trajno deformiran ali prepognjen (jekleni) kord karkase

(i) razpoke nad nogo vzdolž oboda

(j) korodiran jekleni kord ali žica noge

6.3 Priprava:

6.3.1 po „brušenju“ in pred nanosom novega materiala je treba vsako pnevmatiko temeljito znova pregledati, vsaj od zunaj, da bi se prepričali, če je še primerna za obnovo;

6.3.2 celotna površina, na katero se nanese novi material, mora biti pripravljena brez pregrevanja. Obrušena površinska tekstura ne sme kazati globokih raztrganin ali prostih koncev materiala;

6.3.3 kjer se uporabi predvulkanizirani material, morajo obrisi pripravljene površine ustrezati zahtevam proizvajalca materiala;

6.3.4 poškodba, nastala med brušenjem, ne sme presegati določenih omejitev za popravilo, glej točko 5.3, in jo je treba popraviti;

6.3.5 poškodba zaradi brušenja na diagonalnih pnevmatikah ne sme segati dlje od zunanjega vložka karkase na površini temena pnevmatike. Predpostavlja se, da je prvi vložek, na katerega naletimo, vložek karkase, razen če ni mogoče z gotovostjo prepoznati blažilnika. Če obstaja blažilnik, je dovoljena lokalizirana poškodba;

6.3.6 dovoljena je tudi lokalizirana poškodba pasu radialnih pnevmatik zaradi brušenja. Pri večji poškodbi je dovoljeno zamenjati celoten pas ali njegove dele. Kjer je nameščen zaščitni blažilnik in ga je moč zanesljivo prepoznati, se ga lahko odstrani, če je poškodovan, in ga ni treba obnoviti;

6.3.7 izpostavljene jeklene dele je treba, takoj ko je mogoče, obdelati z ustreznim materialom, ki ga določi proizvajalec tega konkretnega materiala.

6.4 Obnova:

6.4.1 izvajalec obnove mora zagotoviti, da bodisi proizvajalec ali dobavitelj materialov za popravila, vključno z zaplatami, prevzame odgovornost za naslednje:

(a) opredeli način uporabe in hrambe, če to zaprosi izvajalec obnove, v domačem jeziku dežele, v kateri se bo material uporabil;

(b) določi omejitve poškodb, za katere so materiali namenjeni, če to zaprosi izvajalec obnove, v domačem jeziku dežele, v kateri se bo material uporabil;

(c) zagotovi, da so ojačene zaplate za pnevmatike primerne za predvideno uporabo, če se pravilno uporabljajo pri popravilih karkase;

(d) zagotovi, da zaplate vzdržijo v napolnjenih pnevmatikah, dvakratni največji tlak kot ga navede proizvajalec pnevmatik;

(e) zagotovi primernost vseh drugih materialov za popravila za predvideno uporabo;

6.4.2 izvajalec obnove je odgovoren tudi za pravilno uporabo materialov za popravilo in mora zagotoviti, da je popravilo brezhibno in ne vsebuje nobenih napak, ki bi lahko vplivale na zadostno življenjsko dobo pnevmatike;

6.4.3 področje, ki obkroža mesto popravila bočnice ali ramena radialne pnevmatike z ojačanim materialom, se lahko nekoliko izboči, ko je pnevmatika nameščena in napolnjena na priporočeni delovni tlak. Uporabljajo naj se ojačeni materiali za popravila s fizikalnimi lastnostmi, ki omejujejo višino izbokline na največ 4 mm;

6.4.4 izvajalec obnove mora zagotoviti, da bodisi proizvajalec ali dobavitelj materialov za tekalno plast in bočnico izda specifikacije, ki veljajo za pogoje hrambe in uporabe materiala, in tako zagotovi kakovost materialov. Če izvajalec obnove tako zaprosi, morajo biti te informacije v domačem jeziku dežele, v kateri se bodo materiali uporabili;

6.4.5 izvajalec obnove mora tudi zagotoviti, da je material za popravila ali njegova zmes dokumentirana v potrdilu proizvajalca ali dobavitelja. Zmes materiala mora biti primerna za predvideno uporabo pnevmatike;

6.4.6 obdelana pnevmatika mora biti čimprej po zaključenem popravilu in nanosu materiala vulkanizirana, najkasneje v skladu s specifikacijami proizvajalca materiala;

6.4.7 pnevmatiko je treba vulkanizirati toliko časa pri ustrezni temperaturi in tlaku, ki sta predpisana za uporabljene materiale in opremo za obdelavo. Mere kalupa morajo ustrezati debelini novega materiala in velikosti obrušene pnevmatike;

6.4.8 debelina izvornega materiala po brušenju in povprečna debelina novega materiala pod tekalno plastjo mora biti po obnovi takšna kot določata točki 6.4.8.1 in 6.4.8.2;

6.4.8.1 za radialne pnevmatike (mm):

3 ≤ (A+B) ≤ 13 (najmanj 3,0 mm; največ 13,0 mm)

A ≥ 2 (najmanj 2,0 mm)

B ≥ 0 (najmanj 0,0 mm)







P.D. = Globina profila X = Ločnica obrušenja A = Povprečna debelina novega materiala pod profilom B = Najmanjša debelina izvornega materiala nad pasom po brušenju

6.4.8.2 za diagonalne pnevmatike:

debelina izvornega materiala nad blažilnikom mora biti ≥ 0,80 mm;

povprečna debelina novega materiala nad ločnico obrušenega ogrodja pnevmatike mora biti ≥ 2,00 mm;

skupna debelina izvornega in novega materiala pod dnom kanalov v tekalni plasti mora biti ≥ 3,00 mm in ≤ 13,00 mm;

6.4.9 opis uporabe obnovljene pnevmatike ne sme vsebovati niti simbola za večjo hitrost niti višjega indeksa nosilnosti kot so pri originalni pnevmatiki za prvo življenjsko dobo, razen če je bila proizvajalcu podeljena homologacija za originalno pnevmatiko (za prvo življenjsko dobo) za to isto karkaso, ki se uporabi v posodobljenem opisu uporabe.

Informacija, da je bila originalna karkasa na ta način posodobljena, mora biti vsakemu obratu za obnovo pnevmatik prosto dostopna s strani organa za homologacije, ki jo sporoči tudi drugim pogodbenim strankam Sporazuma iz leta 1958 (glej člen 5 Sporazuma ZN/ECE iz leta 1958 o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov – dokument št. E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

Za posredovanje te informacije se uporabi standardni obrazec iz Priloge 9 k Pravilniku R 54;

6.4.10 posodobitev opisa uporabe, kot je navedena v točki 6.4.9, je dovoljena le za prvo obnovo originalne pnevmatike.

Pnevmatike, ki so že bile obnovljene, ne smejo imeti vtisnjenega simbola za hitrost ali indeksa nosilnosti nad tistim, ki je naveden na uporabljenem ogrodju pnevmatike;

6.5 Pregled:

6.5.1 po vulkaniziranju, vendar dokler pnevmatika zadrži določeno raven toplote, je treba vsako obnovljeno pnevmatiko pregledati zaradi zagotovitve, da ni nobenih očitnih napak. Med obnovo ali po njem je treba pnevmatiko napolniti najmanj do 1,5 bara in jo pregledati. Če se odkrije kakšno očitno napako v profilu pnevmatike (npr. mehur, usad, itd.), je treba pnevmatiko posebej pregledati, da se določi vzrok za to napako;

6.5.2 pred ali med obnovo, ali pa po njem, je treba pnevmatiko najmanj enkrat pregledati glede celovitosti zgradbe z ustrezno metodo pregleda;

6.5.3 za namene kontrole kakovosti je treba na določenem številu obnovljenih pnevmatik opraviti preskus s porušnimi ali neporušnimi metodami ali pregled. Število tako pregledanih pnevmatik in rezultate je treba zapisati;

6.5.4 po obnovi morajo biti mere obnovljene pnevmatike pri merjenju, kot ga določa Priloga 6 k temu pravilniku, skladne z merami, izračunanimi po postopkih iz točke 7 ali tistih, ki so navedeni v Prilogi 5 k temu pravilniku.

Upoštevati je treba, da je največji zunanji premer obnovljene pnevmatike lahko največ do 1,5 % večji od največjega zunanjega premera nove, originalne pnevmatike, katerega dovoljuje Pravilnik R 54.

6.6 Preskus zmogljivosti:

6.6.1 pnevmatike, ki so obnovljene v skladu s tem pravilnikom, morajo prestati preskus vzdržljivosti obremenitev/hitrost, kot določa Priloga 7 k temu pravilniku;

6.6.2 šteje se, da je obnovljena pnevmatika, pri kateri po preskusu vzdržljivosti obremenitev/hitrost ne pride do ločevanja tekalne plasti, vložka, korda, trganja ali loma korda, uspešno prestala preskus;

6.6.3 zunanji premer pnevmatike, izmerjen šest ur po preskusu vzdržljivosti obremenitev/hitrost, ne smejo odstopati za več kot ± 3,5 odstotka od zunanjega premera, izmerjenega pred preskusom.

7. MERE OBNOVLJENIH PNEVMATIK

7.1 Pnevmatike, obnovljene po zahtevah tega pravilnika, morajo biti skladne s spodaj navedenimi merami:

7.1.1 širina preseka:

7.1.1.1 širina preseka se izračuna po naslednji enačbi:

S = S1 + K (A – A1)

pri čemer je:







S: dejanska širina preseka v mm, kot je izmerjena na preskusnem platišču; S1: vrednost „konstrukcijske širine preseka“, ki se nanaša na merilno platišče, kot je navedeno v mednarodnem standardu za pnevmatike, ki jo navede izvajalec obnove za konkretno velikost pnevmatike; A: širina preskusnega platišča v milimetrih; A 1: širina merilnega platišča v milimetrih, kot je navedeno v mednarodnem standardu za pnevmatike, ki jo navede izvajalec obnove za konkretno velikost pnevmatike; K: je faktor z vrednostjo 0,4 ;

7.1.2 zunanji premer:

7.1.2.1 teoretični zunanji premer obnovljene pnevmatike se izračuna po enačbi:

D = d + 2H

pri čemer je:







D: je teoretični zunanji premer v milimetrih; d: je dogovorjeno število, ki ga določa točka 2.21.3, v milimetrih; H: je nazivna višina preseka v mm in je enaka Sn, pomnožena z 0,01 Ra

pri čemer je:







Sn: nazivna širina preseka v milimetrih; Ra: nazivno presečno razmerje;

Vsi zgoraj navedeni simboli so takšni, kot so navedeni v označbi velikosti pnevmatike na bočnici pnevmatike, v skladu z zahtevami iz točke 3.2.2 in kot je določeno v točki 2.21;

7.1.2.2 pri Pravilniku ECE R št. 54, pa mora biti zunanji premer takšen, kot je naveden v navedenih tabelah;

7.1.3 način merjenja obnovljenih pnevmatik:

7.1.3.1 mere obnovljenih pnevmatik morajo biti ugotovljene v skladu s postopki, navedenimi v Prilogi 6 k temu pravilniku;

7.1.4 zahteve za širino preseka:

7.1.4.1 dejanska celotna širina je lahko manjša od širine ali širin preseka, določenih v točki 7.1;

7.1.4.2 dejanska celotna širina je lahko večja od vrednosti, določenih v točki 7.1 za:

4 odstotke pri radialnih pnevmatikah, in

8 odstotkov pri diagonalnih pnevmatikah in pnevmatikah s poševnim vložkom.

Pri pnevmatikah širine preseka nad 305 mm, namenjenih za namestitev v paru, pa se nazivne vrednosti ne smejo preseči za več kot:

2 odstotka pri radialnih pnevmatikah, in

4 odstotke pri diagonalnih pnevmatikah in prepasanih diagonalnih pnevmatikah:

7.1.5 zahteve za zunanji premer:

7.1.5.1 dejanski zunanji premer obnovljene pnevmatike ne sme biti izven vrednosti Dmin in Dmax, izračunanih po enačbah:

Dmin = d + (2H x a)

Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)]

pri čemer je:

7.1.5.1.1 za velikosti, ki niso navedene v tabelah v Prilogi 5 k temu pravilniku, ustrezata „H“ in „d“, določbam iz točke 7.1.2.1;

7.1.5.1.2 za velikosti, navedene v točki 7.1.2.2 zgoraj:

H = 0,5 (D – d)

kjer je „D“ zunanji premer in „d“ nazivni premer platišča, naveden v zgoraj navedenih tabelah za konkretno velikost;

7.1.5.1.3 koeficient „a“ = 0,97 ;

7.1.5.1.4 koeficient „b“ je:







Radialne pnevmatike Diagonalne pnevmatike, in prepasane diagonalne pnevmatike normalne pnevmatike 1,04 1,07 za pnevmatike za posebno uporabo 1,06 1,09

7.1.5.2 za zimske pnevmatike, je lahko največji zunanji premer (Dmax), izračunan v točki 7.1.4.1 večji za največ 1 odstotek.

8. SPREMEMBE HOMOLOGACIJE

8.1 Obrat za obnovo pnevmatik mora vsako spremembo katere koli informacije, ki jih je obrat navedel v vlogi za homologacijo (glej točko 4), sporočiti homologacijskemu organu, ki je homologiral obrat za obnovo pnevmatik. Ta organ lahko potem:

8.1.1 upošteva, da opravljene spremembe po vsej verjetnosti ne bodo imele opaznega neugodnega učinka in da obrat za obnovo pnevmatik v vsakem primeru izpolnjuje vse zahteve; ali

8.1.2 zahteva dopolnilno preiskavo homologacije.

8.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije, z navedbo sprememb, je treba sporočiti po postopku, določenem v točki 5.7 strankam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

9. SKLADNOST PROIZVODNJE

Zagotovljena mora biti skladnost proizvodnih postopkov s postopki, navedenimi v Sporazumu, Dodatek 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), ob naslednjih zahtevah:

9.1 Obrat za obnovo pnevmatik, ki je homologiran po tem pravilniku, mora biti skladen z zahtevami iz točke 6.

9.2 Imetnik homologacije mora zagotoviti, da se v vsakem letu proizvodnje in preko vsega leta pregleda in preskusi najmanj naslednje število pnevmatik, ki predstavljajo celotni obseg proizvodnje, kot predpisuje ta pravilnik:

9.2.1 0,01 odstotka skupne letne proizvodnje, vendar v nobenem primeru manj kot 2 in ne več kot 10.

9.3 Če je preverjanje iz točke 9.2 opravil sam homologacijski organ ali so bile opravljene pod njegovim nadzorom, se lahko rezultati uporabijo kot del ali namesto rezultatov preverjanj, ki jih predpisuje točka 9.4.

9.4 Organ, ki je obratu za obnovo pnevmatik podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Za vsako proizvodno enoto mora homologacijski organ vzeti naključne vzorce med vsakim letom proizvodnje in pregledati ter preskusiti vsaj naslednje število pnevmatik, ki predstavljajo celotni obseg proizvodnje, kot predpisuje ta pravilnik:

9.4.1 0,01 odstotka skupne letne proizvodnje, vendar v nobenem primeru manj kot 2 in ne več kot 10.

9.5 Preskusi in pregledi iz točke 9.4 lahko nadomestijo tiste, ki jih zahteva točka 9.2.

10. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1 Homologacija, podeljena obratu za obnovo pnevmatik po tem pravilniku, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz točke 9, ali če obrat za obnovo pnevmatik ali obnovljene pnevmatike, proizvedene v tem obratu, ne izpolnjujejo zahtev, ki jih predpisuje točka 9.

10.2 Če stranka Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je pred tem podelila, mora takoj obvestiti druge stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Organ, ki je dodelil homologacijo obratu za obnovo pnevmatik, mora biti obveščen, če poslovanje in proizvodnja homologiranih obnovljenih pnevmatik v okviru tega pravilnika prenehata. Ob prejemu te informacije mora organ o tem obvestiti druge stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, PRESKUSNIH LABORATORIJEV IN ADMINISTRATIVNIH ORGANOV

12.1 Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, morajo sporočiti Sekretariatu Združenih narodov imena in naslove tehničnih služb, ki so pristojne za izvedbo preskusov za homologiranje in, če je potrebno, pooblaščenih preskusnih laboratorijev in administrativnih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim je treba poslati sporočila o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončne prekinitve proizvodnje, izdane v drugih državah.

12.2 Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko uporabljajo laboratorije proizvajalcev pnevmatik ali obratov za obnovo pnevmatik in lahko določijo kot odobrene preskusne laboratorije tiste laboratorije, ki so na ozemlju konkretne stranke ali na ozemlju druge stranke Sporazuma iz leta 1958, s pogojem, da je ta postopek predhodno sprejet s strani pristojnega administrativnega organa slednje.

12.3 Kjer stranke Sporazuma iz leta 1958 uporabljajo točko 12.2, so na svojo željo lahko prisotne pri preskusih.









PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A 4 (210 x 297 mm))









PRILOGA 2

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na obnovljeno pnevmatiko, pomeni, da je bil ta obrat za obnovo pnevmatik homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 109 R 002439, ki izpolnjuje zahteve tega pravilnika v izvirniku (00).

Homologacijska številka mora biti nameščena tik ob krogu in nad ali pod črko „E“, ali levo ali desno od te črke. Števke v homologacijski številki morajo biti na isti strani kot simbol „E“ in obrnjene v isto smer. Uporaba rimskih številk v homologacijski številki ni priporočljiva, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.









PRILOGA 3

PRIMER RAZPOREDITVE OZNAK OBNOVLJENIH PNEVMATIK







NAJMANJŠA VIŠINA OZNAK (mm) Pnevmatike za premer platišča ≤ oznaka 20 ali ≤ 508 mm ali širino preseka ≤ 235 mm ali ≤ 9" Pnevmatike za premer platišča > oznaka 20 ali > 508 mm ali širino preseka > 235 mm ali > 9" b 6 9 c 4 d 6

Zgornji primer določa obnovljeno pnevmatiko:

z nazivno širino preseka 295;

z nazivnim presečnim razmerjem 80;

z radialno zgradbo (R);

z nazivnim premerom platišča 572 mm z oznako 22,5 ;

z nosilnostjo 3 550 kg (posamična vgradnja) in 3 150 kg (dvojna vgradnja), ki ustreza indeksom nosilnosti 152 in 148, navedenim v Prilogi 4 k temu pravilniku;

s simbolom za nazivno hitrost K (referenčna hitrost 110 km/h);

s sposobnostjo uporabe v posebnem primeru, simbol za hitrost L (referenčna hitrost 120 km/h); z nosilnostjo 3 350 kg (posamična vgradnja) in 3 000 kg (dvojna vgradnja), ki ustreza indeksom nosilnosti 150 in 146, navedenim v Prilogi 4 k temu pravilniku;

za uporabo brez notranje zračnice („TUBELESS“) in tipom zimske pnevmatike (M+S);

obnovljena v tednih 25, 26, 27 ali 28 leta 2003;

ki jo je za preskuse vzdržljivosti obremenitev/hitrost treba napolniti na 620 kPa, katerih simbol PSI je 90.

Namestitev in vrstni red oznak, ki tvorijo oznako pnevmatike, mora biti naslednji:

(a) oznaka velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kjer je primerno) in nazivni premer platišča, morajo biti skupaj, kot prikazuje gornji primer, t.j.: 295/80 R 22,5;

(b) opis uporabe, ki obsega indeks nosilnosti in simbol za hitrost, mora biti skupaj blizu oznake velikosti. Lahko je pred oznako velikosti ali za njo, ali pa je postavljen nad ali pod njo;

(c) simbola„TUBELESS“ in „M+S“ sta lahko oddaljena od oznake velikosti;

(d) beseda „RETREAD“ je lahko oddaljena od oznake velikosti;

(e) če se uporabi odstavek 3.2.5 tega pravilnika, mora biti naveden dodaten opis uporabe (poseben primer), ki obsega indekse nosilnosti in simbol za hitrost, znotraj kroga blizu opisa nazivne uporabe, ki se nahaja na bočnici.









PRILOGA 4

SEZNAM INDEKSOV NOSILNOSTI IN USTREZAJOČE NOSILNOSTI







Indeks nosilnosti (LI) in nosilnost – kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg 0 45 40 140 80 450 120 1 400 160 4 500 200 14 000 240 45 000 1 46,2 41 145 81 462 121 1 450 161 4 625 201 14 500 241 46 250 2 47,5 42 150 82 475 122 1 500 162 4 750 202 15 000 242 47 500 3 48,7 43 155 83 487 123 1 550 163 4 875 203 15 500 243 48 750 4 50 44 160 84 500 124 1 600 164 5 000 204 16 000 244 50 000 5 51,5 45 165 85 515 125 1 650 165 5 150 205 16 500 245 51 500 6 53 46 170 86 530 126 1 700 166 5 300 206 17 000 246 53 000 7 54,5 47 175 87 545 127 1 750 167 5 450 207 17 500 247 54 500 8 56 48 180 88 560 128 1 800 168 5 600 208 18 000 248 56 000 9 58 49 185 89 580 129 1 850 169 5 800 209 18 500 249 58 000 10 60 50 190 90 600 130 1 900 170 6 000 210 19 000 250 60 000 11 61,5 51 195 91 615 131 1 950 171 6 150 211 19 500 251 61 500 12 63 52 200 92 630 132 2 000 172 6 300 212 20 000 252 63 000 13 65 53 206 93 650 133 2 060 173 6 500 213 20 600 253 65 000 14 67 54 212 94 670 134 2 120 174 6 700 214 21 200 254 67 000 15 69 55 218 95 690 135 2 180 175 6 900 215 21 800 255 69 000 16 71 56 224 96 710 136 2 240 176 7 100 216 22 400 256 71 000 17 73 57 230 97 730 137 2 300 177 7 300 217 23 000 257 73 000 18 75 58 236 98 750 138 2 360 178 7 500 218 23 600 258 75 000 19 77,5 59 243 99 775 139 2 430 179 7 750 219 24 300 259 77 500 20 80 60 250 100 800 140 2 500 180 8 000 220 25 000 260 80 000 21 82,5 61 257 101 825 141 2 575 181 8 250 221 25 750 261 82 500 22 85 62 265 102 850 142 2 650 182 8 500 222 26 500 262 85 000 23 87,5 63 272 103 875 143 2 725 183 8 750 223 27 250 263 87 500 24 90 64 280 104 900 144 2 800 184 9 000 224 28 000 264 90 000 25 92,5 65 290 105 925 145 2 900 185 9 250 225 29 000 265 92 500 26 95 66 300 106 950 146 3 000 186 9 500 226 30 000 266 95 000 27 97,5 67 307 107 975 147 3 075 187 9 750 227 30 750 267 97 500 28 100 68 315 108 1 000 148 3 150 188 10 000 228 31 500 268 100 000 29 103 69 325 109 1 030 149 3 250 189 10 300 229 32 500 269 103 000 30 106 70 335 110 1 060 150 3 350 190 10 600 230 33 500 270 106 000 31 109 71 345 111 1 090 151 3 450 191 10 900 231 34 500 271 109 000 32 112 72 355 112 1 120 152 3 550 192 11 200 232 35 500 272 112 000 33 115 73 365 113 1 150 153 3 650 193 11 500 233 36 500 273 115 000 34 118 74 375 114 1 180 154 3 750 194 11 800 234 37 500 274 118 000 35 121 75 387 115 1 215 155 3 875 195 12 150 235 38 750 275 121 500 36 125 76 400 116 1 250 156 4 000 196 12 500 236 40 000 276 125 000 37 128 77 412 117 1 285 157 4 125 197 12 850 237 41 250 277 128 500 38 132 78 425 118 1 320 158 4 250 198 13 200 238 42 500 278 132 000 39 136 79 437 119 1 360 159 4 375 199 13 600 239 43 750 279 136 000









PRILOGA 5

OZNAČEVANJE VELIKOSTI IN IZMER PNEVMATIK (V SKLADU S PRAVILNIKOM ECE R 54)

GLEJ PRILOGO 5 K PRAVILNIKU ECE R 54

Upoštevati je treba, da je po točki 6.5.4 tega pravilnika zunanji premer obnovljene pnevmatike lahko v vseh primerih večji od navedenega v tabelah priloge 5 k Pravilniku ECE R 54, vendar ne več kot za 1,5 odstotka.









PRILOGA 6

NAČIN MERJENJA PNEVMATIK

1. Pnevmatika mora biti nameščena na preskusno platišče, kot določa izvajalec obnove, in napolnjena do nazivnega tlaka, ki je naveden v imenovanem mednarodnem standardu za pnevmatike (glej točko 4.1.4.7 tega pravilnika), glede na največjo nosilnost za takšno velikost in indeks nosilnosti.

2. Pnevmatika, nameščena na ustrezno platišče, se mora prilagajati na notranjo temperaturo okolice najmanj 24 ur, razen če ni drugače navedeno v točki 6.8.3 tega pravilnika.

3. Tlak je treba ponovno nastaviti na vrednost, navedeno v točki 1 te priloge.

4. Celotno širino se zmeri na šestih enako razmaknjenih točkah na obodu pnevmatike, ob upoštevanju debeline zaščitnih reber ali pasov. Najvišji dobljeni odčitek se upošteva kot celotna širina.

5. Zunanji premer se izračuna iz meritve največjega oboda napolnjene pnevmatike.









PRILOGA 7

POSTOPEK PRESKUSOV VZDRŽLJIVOSTI OBREMENITEV/HITROST

(Načelno v skladu s pravilnikom ECE R 54)

1. Priprava pnevmatike

1.1 Obnovljena pnevmatika se namesti na preskusno platišče, kot določi izvajalec obnove.

1.2 Pri preskušanju pnevmatik z notranjo zračnico se uporabi nova notranja zračnica ali kombinacija notranje zračnice, ventila in ščitnika (kot je potrebno).

1.3 Pnevmatika se napolni do tlaka, ki ustreza indeksu tlaka iz točke 3.2.10 tega pravilnika.

1.4 Pnevmatika in sestav kolesa naj se prilagaja temperaturi v preskusnem prostoru najmanj 3 ure.

1.5 Ponovno se nastavi tlak pnevmatike na vrednost, ki je navedena v točki 1.3 te priloge.

2. Postopek preskusa

2.1 Pnevmatiko in sestavljeno kolo se namesti na preskusno os in jo pritisne ob zunanjo stran gladke površine preskusnega bobna s pogonom, s premerom 1,70 m ± 1 %, tako da bo površina najmanj tako široka kot je tekalna plast. V nekaterih primerih se lahko uporabi boben premera 2,00 m ± 1 %.

2.2 Preskusno os se obremeni s serijo preskusnih obremenitev, ki so enake odstotku obremenitve, navedenem v Prilogi 4 k temu pravilniku, ustrezno indeksu nosilnosti, označenem na pnevmatiki, in v skladu s spodaj navedenim preskusnim programom. Kjer ima pnevmatika indekse nosilnosti navedene za enojno vgradnjo in tudi dvojno vgradnjo, se za preskus uporabi obremenitev, skladna z indeksom nosilnosti za enojno vgradnjo.

2.2.1 Če ima pnevmatika indeks obremenitve ≤ 121 in simbol za hitrost ≥ Q (160 km/h), je preskusni postopek takšen, kot je določen v točki 3 te priloge.

2.2.2 Za vse ostale pnevmatike je preskusni postopek tak, kot je navedeno v Dodatku 1 k tej prilogi.

2.3 Program preskušanja vzdržljivosti – glej tudi Dodatek 1 k tej prilogi.

2.3.1 Med preskusom se tlaka v pnevmatikah ne sme popravljati, preskusna obremenitev mora biti stalna v vseh treh fazah preskusa.

2.3.2 Med preskusom je treba vzdrževati temperaturo preskusnega prostora med 20 oC in 30 oC, razen če proizvajalec pnevmatik ali izvajalec obnove pnevmatik soglaša z višjo temperaturo.

2.4 Program preskusa vzdržljivosti mora potekati poteka brez prekinitve.

3. Preskusni postopek obremenitev/hitrost za pnevmatike z indeksom nosilnosti ≤ 121 in s simbolom za hitrost ≥ Q (160 km/h):

3.1 Obremenitev kolesa in pnevmatike je enaka odstotnemu deležu indeksa nosilnosti pnevmatike:

3.1.1 90 odstotkov pri preskusu na bobnu premera 1,70 m ± 1 %;

3.1.2 92 odstotkov pri preskusu na bobnu premera 2,00 m ± 1 %.

3.2 Preskusna hitrost v začetni fazi je za 20 km/h manjša, kot jo označuje simbol hitrosti pnevmatike.

3.2.1 potrebni čas, da se od nič doseže začetna preskusno hitrost je 10 minut.

3.2.2 Prva faza traja 10 minut.

3.3 Preskusna hitrost v drugi fazi je za 10 km/h manjša, kot jo označuje simbol hitrosti pnevmatike.

3.3.1 Druga faza traja 10 minut.

3.4 Preskusna hitrost v sklepni fazi je za 20 km/h manjša, kot je navedeno na simbolu za hitrost pnevmatike.

3.4.1 Sklepna faza traja 30 minut.

3.5 Celotni preskus traja 1 uro.

4. Enakovredni preskusni postopki:

Pri uporabi drugačnega preskusnega postopka, kot je opisan v točkah 2 ali 3 te priloge, je treba dokazati njegovo enakovrednost.









PRILOGA 7

Dodatek 1

PROGRAM PRESKUŠANJA VZDRŽLJIVOSTI







Indeks nosilnosti Simbol hitrosti Hitrost preskusnega bobna [min-1] Obremenitev kolesa kot odstotek obremenitve, ki ustreza indeksu nosilnosti Radialne pnevmatike Diagonalne in prepasane diagonalne pnevmatike 7 h 16 h 24 h 122 ali več F 100 100 G 125 100 J 150 125 K 175 150 L 200 – M 225 – 66 % 84 % 101 % 121 ali manj F 100 100 G 125 125 J 150 150 K 175 175 L 200 175 70 % 88 % 106 % 4 h 6 h M 250 200 75 % 97 % 114 % N 275 – 75 % 97 % 114 % P 300 – 75 % 97 % 114 % Opombe: Pnevmatike „za posebno uporabo“ (glej točko 2.3.2 tega pravilnika) se preskušajo pri hitrosti, ki znaša 85 odstotkov predpisane hitrosti za enakovredne normalne pnevmatike









PRILOGA 7

Dodatek 2

RAZMERJE MED INDEKSOM TLAKA IN ENOTAMI ZA TLAK







Indeks tlaka („PSI“) bar kPa 20 1,4 140 25 1,7 170 30 2,1 210 35 2,4 240 40 2,8 280 45 3,1 310 50 3,4 340 55 3,8 380 60 4,1 410 65 4,5 450 70 4,8 480 75 5,2 520 80 5,5 550 85 5,9 590 90 6,2 620 95 6,6 660 100 6,9 690 105 7,2 720 110 7,6 760 115 7,9 790 120 8,3 830 125 8,6 860 130 9,0 900 135 9,3 930 140 9,7 970 145 10,0 1 000 150 10,3 1 030 … … …









PRILOGA 8

SPREMEMBE NOSILNOSTI V ODVISNOSTI OD HITROSTI: PNEVMATIKE ZA GOSPODARSKA VOZILA RADIALNE IN DIAGONALNE PNEVMATIKE

(v skladu s pravilnikom UN/ECE R 54)







Sprememba nosilnosti (%) Hitrost (km/h) Vsi indeksi nosilnosti Indeksi nosilnosti ≥ 122 () Indeksi nosilnosti ≤ 121 () Simbol hitrosti Simbol hitrosti Simbol hitrosti F G J K L M L M N P () 0 +150 +150 +150 +150 +150 +150 +110 +110 +110 +110 5 +110 +110 +110 +110 +110 +110 + 90 + 90 + 90 + 90 10 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 75 + 75 + 75 + 75 15 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 60 + 60 + 60 + 60 20 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 25 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 42 + 42 + 42 + 42 30 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 35 + 35 + 35 + 35 35 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 29 + 29 + 29 + 29 40 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 25 + 25 + 25 + 25 45 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 22 + 22 + 22 + 22 50 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 20 + 20 + 20 + 20 55 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 +17,5 +17,5 +17,5 +17,5 60 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 +15,0 +15,0 +15,0 +15,0 65 +7,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +13,5 +13,5 +13,5 +13,5 70 +5,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +12,5 +12,5 +12,5 +12,5 75 +2,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +11,0 +11,0 +11,0 +11,0 80 0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +10,0 +10,0 +10,0 +10,0 85 -3 +2,0 +3,0 +3,0 +3,0 +3,0 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 90 -6 0 +2,0 +2,0 +2,0 +2,0 +7,5 +7,5 +7,5 +7,5 95 -10 -2,5 +1,0 +1,0 +1,0 +1,0 +6,5 +6,5 +6,5 +6,5 100 -15 -5 0 0 0 0 +5,0 +5,0 +5,0 +5,0 105 -8 -2 0 0 0 +3,75 +3,75 +3,75 +3,75 110 -13 -4 0 0 0 +2,5 +2,5 +2,5 +2,5 115 -7 -3 0 0 +1,25 +1,25 +1,25 +1,25 120 -12 -7 0 0 0 0 0 0 125 0 -2,5 0 0 0 130 0 -5,0 0 0 0 135 -7,5 -2,5 0 0 140 -10 -5 0 0 145 -7,5 -2,5 0 150 -10,0 -5,0 0 155 -7,5 -2,5 160 -10,0 -5,0 (1) Indeksi nosilnosti se nanašajo na uporabo z enojno pnevmatiko. (2) Spremembe obremenitve niso dovoljene pri hitrostih nad 160 km/h. Pri simbolih hitrostI „Q“ in več pomeni hitrost, ki ustreza simbolu hitrosti, največjo dovoljeno hitrost te pnevmatike.









PRILOGA 9

POJASNJEVALNA SLIKA

Glejte odstavek 2 tega pravilnika