2002L0057 — SL — 04.07.2009 — 005.002

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (UL L 193, 20.7.2002, p.74)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA 2002/57/ES

z dne 13. junija 2002

o trženju semena oljnic in predivnic







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 69/208/EGS z dne 30. junija 1969 o trženju semena oljnic in predivnic ( 2 ) se pogosto in bistveno spreminja ( 3 ). Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba navedeno direktivo izdati v obliki prečiščenega besedila. (2) Proizvodnja oljnic in predivnic zavzema pomembno mesto v kmetijstvu Skupnosti. (3) Zadovoljivi rezultati pri gojenju oljnic in predivnic so v veliki meri odvisni od uporabe ustreznih semen. (4) Proizvodnja oljnic in predivnic v Skupnosti bo bolj produktivna, če države članice pri izboru sort, dovoljenih za trženje, uporabijo enotna pravila, ki so kolikor mogoče stroga. Zato Direktiva Sveta 2002/53/ES ( 4 ) določa skupni katalog sort poljščin. (5) Zaželeno je, da se za Skupnost vzpostavi enotna shema potrjevanja, ki temelji na izkušnjah s shemami držav članic in Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj. V smislu konsolidacije notranjega trga mora shema Skupnosti zajemati proizvodnjo semena za trženje in trženje znotraj Skupnosti in ne sme ponujati možnosti, da države članice od sheme enostransko odstopajo na način, ki bi oviral prosti pretok semena znotraj Skupnosti. (6) Kot splošno pravilo je trženje semena oljnic in predivnic lahko dovoljeno le, če je uradno pregledano in potrjeno v skladu s pravili potrjevanja kot osnovno seme ali certificirano seme. Izbira strokovnih izrazov „osnovno seme“ in „certificirano seme“ temelji na že obstoječi mednarodni terminologiji. Pod posebnimi pogoji mora biti omogočeno dati na trg žlahtniteljevo seme generacij pred osnovnim semenom in nedodelano seme. (7) Pravila Skupnosti ne veljajo za seme, ki je namenjeno za izvoz v tretje države. (8) Za izboljšanje ne le genske kakovosti semena oljnic in predivnic Skupnosti, temveč tudi njegovih zunanjih značilnosti, je treba določiti nekatere zahteve glede tehnične čistote in kalivosti. (9) Za zagotovitev izvirnosti semena je treba določiti pravila pakiranja, vzorčenja, pečatenja in zaznamovanja. V ta namen morajo etikete navajati podatke tako za uradno potrditev kot za informacije uporabniku in morajo jasno navajati vrsto potrjevanja v Skupnosti za certificirano seme različnih kategorij. (10) Uvesti je treba pravila za trženje kemično obdelanega semena, semena ustreznega za ekološko proizvodnjo in ohranjanje z uporabo in situ sort, ki jih ogroža genska erozija. (11) Odstopanja morajo biti dovoljena pod določenimi pogoji, brez poseganja v določbe člena 14 Pogodbe. Države članice, ki uporabijo odstopanja, si pri inšpekcijskih pregledih nudijo medsebojno upravno pomoč. (12) Za zagotovitev skladnosti tako z zahtevami glede kakovosti semena kot določbami za zagotovitev njegove izvirnosti med trženjem morajo države članice predvideti primeren sistem nadzora. (13) Seme, ki izpolnjuje te zahteve ne sme biti, brez poseganja v člen 30 Pogodbe, predmet tržnih omejitev, razen tistih, ki jih predvidevajo pravila Skupnosti. (14) Pod nekaterimi pogoji je seme, razmnoženo v drugi državi iz osnovnega semena, certificiranega v državi članici, potrjeno kot seme, razmnoženo v navedeni državi članici. (15) Predvideti je treba, da se trženje semena oljnic in predivnic, požetega v tretjih državah, znotraj Skupnosti dovoli le, če tako seme daje ista zagotovila kot uradno potrjeno seme ali je uradno odobreno kot trgovsko seme znotraj Skupnosti in ustreza pravilom Skupnosti. (16) V obdobjih, ko je težko dobiti zaloge potrjenega semena različnih kategorij, je treba začasno dovoliti trženje semena nižje kakovosti, pa tudi semena sort, ki niso vključena niti v skupni katalog sort niti v nacionalno sortno listo. (17) Za uskladitev tehničnih metod potrjevanja, ki se uporablja v državah članicah, in da se omogočijo primerjave, ki jih je treba narediti med semenom, potrjenim v Skupnosti, in semenom iz tretjih držav, je treba v državah članicah vzpostaviti primerjalne poskuse, ki bodo omogočili letno naknadno kontrolo semena različnih kategorij „certificiranega semena“. (18) Zaželeno je organizirati začasne poskuse za iskanje boljših alternativ nekaterim določbam, določenim v tej direktivi. (19) Če se nekatere vrste semena navadno ne razmnožujejo ali tržijo na ozemlju države članice, je treba v skladu s postopkom Stalnega odbora za semenski material v poljedelstvu, vrtnarstvu in gozdarstvu določiti, da se navedene države članice oprosti obveznosti uporabe te direktive za zadevno vrsto. (20) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o izvrševanju na Komisijo prenesenih izvedbenih pooblastil ( 5 ). (21) Ta direktiva ne sme vplivati na obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv, določenih v Prilogi VI, del B – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva velja za proizvodnjo, namenjeno trženju, in trženje semena oljnic in predivnic znotraj Skupnosti, namenjeno kmetijski proizvodnji, ne pa za okrasne namene.

Direktiva ne velja za seme oljnic in predivnic, namenjeno za izvoz v tretje države.

Člen 2

1. V tej direktivi:

(a) „trženje“: pomeni prodajo, posedovanje z namenom prodaje, ponudbo za prodajo in kakršno koli odsvojitev, dobavo ali prenos tretjim osebam, usmerjen v tržno izkoriščanje semena, odplačno ali neodplačno. Trgovanje s semenom, ki ni namenjeno tržnemu izkoriščanju sorte, kot so naslednje aktivnosti, se ne šteje kot trženje: — dobava semena uradnim organom za testiranje in inšpekcijski nadzor, — dobava semena izvajalcem storitev za dodelavo ali pakiranje, pod pogojem, da izvajalec storitev ne pridobi lastninske pravice na tako dobavljenem semenu. Pod določenimi pogoji se dobava semena izvajalcem storitev za proizvodnjo nekaterih kmetijskih surovin za industrijske namene ali razmnoževanje semena za navedeni namen ne šteje kot trženje, pod pogojem, da izvajalec storitev ne pridobi lastninske pravice na tako dobavljenem semenu ali požetem pridelku. Dobavitelj semena organu za potrjevanje zagotovi kopijo bistvenih delov pogodbe, sklenjene z izvajalcem storitev, in to vključuje standarde in pogoje, ki jih trenutno izpolnjuje dobavljeno seme. Pogoji za uporabo te določbe se določijo v skladu s postopkom iz člena 25(2);

(b) „oljnice in predivnice“: pomeni rastline naslednjih rodov in vrst:



Arachis hypogaea L. zemeljski orešek ►M5 Brassica juncea (L.) Czern. ◄ sareptska ogrščica Brassica napus L. (partim) navadna repa ►M5 Brassica nigra (L.) W.D.J. Koch ◄ črna ogrščica Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs oljna repica Cannabis sativa L. navadna konoplja Carthamus tinctorius L. barvilni rumenik Carum carvi L. navadna kumina Glycine max (L) Merr. soja Gossypium spp. bombaževec Helianthus annuus L. sončnica Linum usitatissimum L. navadni lan, laneno seme ►M5 Papaver somniferum L. – Vrtni mak ◄ vrtni mak Sinapis alba L. bela gorjušica;

▼M2

(c) osnovno seme: (sorte, razen hibridov) pomeni seme (i) ki je bilo proizvedeno v okviru odgovornosti žlahtnitelja v skladu s sprejeto prakso za vzdrževanje sorte; (ii) ki je namenjeno proizvodnji semena kategorije „certificirano seme“ ali kategorij „certificirano seme, prva množitev“ ali „certificirano seme, druga množitev“ ali, če je to primerno, „certificirano seme, tretja množitev“; (iii) ki, s pridržkom člena 5 izpolnjuje pogoje, določene v prilogah I in II za osnovno seme; in ▼M4 (iv) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali, ob pogojih, določenih v Prilogi II, z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i), (ii) in (iii);

▼M2

(d) osnovno seme (hibridi) 1. „Osnovno seme samooplodnih linij“ pomeni seme (i) ki, s pridržkom člena 5 izpolnjuje pogoje, določene v prilogah I in II za osnovno seme; in ▼M4 (ii) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali, ob pogojih, določenih v Prilogi II, z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točke (i); ▼B 2. „Osnovno seme dvolinijskih hibridov“ pomeni seme (i) ki je namenjeno proizvodnji trolinijskih hibridov ali štirilinijskih hibridov; (ii) ki, s pridržkom člena 5 izpolnjuje pogoje, določene v prilogah I in II za osnovno seme; in ▼M4 (iii) pri katerem je bilo z uradnim pregledom, ali ob pogojih, določenih v Prilogi II, z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i) in (ii); ▼B

(e) „certificirano seme“: (oljna repica, sareptska ogrščica, navadna ogrščica, dvodomna konoplja, barvilni rumenik, črna ogrščica, navadna kumina, sončnica, vrtni mak, bela gorjušica) pomeni seme (i) ki se bilo proizvedeno neposredno iz osnovnega semena ali, če žlahtnitelj to zahteva, iz semena generacije pred osnovnim semenom, ki lahko izpolnjuje in katerega uradni pregled je pokazal, da izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za osnovno seme; (ii) ki je predvideno za druge namene kot za proizvodnjo semena oljnic ali predivnic; (iii) ki, s pridržkom točke (b) člena 5 izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za certificirano seme; in ▼M4 (iv) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i), (ii) in (iii); ▼B

(f) „certificirano seme, prva množitev“: (zemeljski orešek, enodomna konoplja, navadni lan, laneno seme, soja, bombaževec) pomeni seme (i) ki se pridobiva neposredno iz osnovnega semena ali, če žlahtnitelj to zahteva, iz semena generacije pred osnovnim semenom, ki lahko izpolnjuje in katerega uradni pregled je pokazal, da izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za osnovno seme; (ii) ki je namenjeno za proizvodnjo semena kategorije „certificirano seme, druga množitev“ ali, kjer je to primerno, „certificirano seme, tretja množitev“ ali za druge namene kot za proizvodnjo semena oljnic ali predivnic; (iii) ki izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za certificirano seme; in ▼M4 (iv) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i), (ii) in (iii); ▼B

(g) „certificirano seme, druga množitev“: (zemeljski orešek, navadni lan, laneno seme, soja, bombaževec) pomeni seme (i) ki je bilo proizvedeno neposredno iz osnovnega semena, iz certificiranega semena prve množitve ali, če žlahtnitelj to zahteva, iz semena generacije pred osnovnim semenom, ki lahko izpolnjuje in katerega uradni pregled je pokazal, da izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za osnovno seme; (ii) ki je namenjeno za druge namene kot za proizvodnjo semena oljnic ali predivnice ali, kjer je to primerno, ki je namenjeno za proizvodnjo semena kategorije „certificirano seme, tretja množitev“; (iii) ki izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za certificirano seme; in ▼M4 (iv) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i), (ii) in (iii); ▼B

(h) „certificirano seme, druga množitev“: (enodomna konoplja) pomeni seme (i) ki je bilo proizvedeno neposredno iz certificiranega semena prve množitve, ki je bilo vzgojeno in uradno nadzorovano posebej za proizvodnjo certificiranega semena druge množitve; (ii) ki je namenjeno za proizvodnjo konoplje za spravilo ob cvetenju; (iii) ki izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za certificirano seme; in ▼M4 (iv) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i), (ii) in (iii). ▼B

(i) „certificirano seme, tretja množitev“: (navadni lan, laneno seme) pomeni seme (i) ki izvira neposredno iz osnovnega semena, iz certificiranega semena prve ali druge množitve ali, če žlahtnitelj to zahteva, iz semena generacije pred osnovnim semenom in ki lahko izpolnjuje in katerega uradni pregled je pokazal, da izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za osnovno seme; (ii) ki je namenjeno za druge namene kot za proizvodnjo semena oljnic ali predivnic; (iii) ki izpolnjuje pogoje, določene v Prilogah I in II za certificirano seme; in ▼M4 (iv) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i), (ii) in (iii); ▼B

(j) „trgovsko seme“: pomeni seme (i) ki ga je mogoče opredeliti da pripada vrsti; (ii) ki, s pridržkom člena 5(b) izpolnjuje pogoje, določene v Prilogi II za trgovsko seme, in ▼M4 (iii) pri katerem je bilo z uradnim pregledom ali pregledom, opravljenim pod uradnim nadzorom, ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz točk (i) in (ii); ▼B

(k) „uradni ukrepi“: pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo (i) državni organi; ali (ii) katera koli pravna oseba javnega ali zasebnega prava, ki deluje v imenu države; ali (iii) v primeru pomožnih dejavnosti, ki so tudi pod državnim nadzorom, katera koli fizična oseba, ustrezno zaprisežena za ta namen; pod pogojem, da osebe, navedene pod (ii) in (iii), nimajo osebnih koristi iz takih ukrepov.

2. Spremembe, ki jih je treba narediti na seznamu vrst iz odstavka 1(b), se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

3. Različni tipi sort, vključno s komponentami, ki izpolnjujejo pogoje za potrjevanje na podlagi določb iz te direktive, so lahko specificirani in opredeljeni v skladu s postopkom iz člena 25(2).

▼M1

3. Spremembe, ki jih je treba opraviti v odstavkih 1(c) in (d) zaradi vključitve hibridov oljnic in predivnic poleg sončnice v področje te direktive, se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 25(2).

▼B

4. Države članice lahko:

(a) v primeru navadnega lanu ali lanenega semena vključijo posamezne množitve v kategorijo osnovnega semena in razdelijo to kategorijo po množitvah;

(b) (b)določijo, da se uradno pregledajo za ugotavljanje skladnosti s pogojem iz Priloge II(I)(4) za Brassica napus, ne izvede na vseh partijah med uradno potrditvijo, razen če obstaja dvom, ali je ta pogoj izpolnjen.

▼M4

5. Ob izvajanju pregledov pod uradnim nadzorom iz odstavkov (1)(c)(iv), (1)(d)(1)(ii), (1)(d)(2)(iii), (1)(e)(iv), (1)(f)(iv), (1)(g)(iv), (1)(h)(iv), (1)(i)(iv) in (1)(j)(iii), morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

A. Poljski pregled (a) Pregledniki: (i) imajo potrebno strokovno usposobljenost; (ii) nimajo nobene osebne koristi od opravljanja pregledov; (iii) imajo uradno licenco organa za potrjevanje semena zadevne države članice in ta licenca vključuje zaprisego preglednikov ali pisno izjavo, ki jo pregledniki podpišejo kot zavezanost pravilom, ki urejajo uradne preglede; (iv) izvajajo preglede pod uradnim nadzorom v skladu s pravili, ki veljajo za uradne preglede. (b) Semenski posevek, ki ga je treba pregledati, je zasnovan iz semena, ki je bilo uradno naknadno kontrolirano, rezultati take kontrole pa so bili zadovoljivi. (c) Delež semenskih posevkov preverijo uradni pregledniki. Navedeni delež je vsaj 5 %. (d) Delež vzorcev iz partij semena, požetega iz semenskih posevkov, se odvzame za uradno naknadno kontrolo in, kjer je to primerno, za uradno laboratorijsko testiranje semena glede sortne pristnosti in čistosti. (e) Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb državne zakonodaje, ki urejajo pregled pod uradnim nadzorom, sprejetih v skladu s to direktivo. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Kazni lahko vključujejo razveljavitev licence iz točke (a)(iii) uradno pooblaščenih preglednikov, ki so krivi naklepne ali malomarne kršitve pravil za urejanje uradnih pregledov. Države članice zagotovijo, da se vse potrditve pregledanega semena pri takem kršenju prekličejo, razen če se lahko dokaže, da tako seme kljub temu izpolnjuje vse predpisane zahteve.

B. Testiranje semena (a) Testiranje semena opravljajo laboratoriji za testiranje semena, ki jih je za to pooblastil organ za potrjevanje semena zadevne države članice, v skladu s pogoji iz točk (b) do (d). (b) Laboratorij za testiranje semena vodi glavni analitik kakovosti semena, ki je neposredno odgovoren za strokovne dejavnosti laboratorija in je ustrezno usposobljen za strokovno vodenje laboratorija za testiranje semena. Analitiki kakovosti semena v laboratoriju imajo ustrezno strokovno usposobljenost, pridobljeno na tečajih usposabljanja, pripravljenih pod pogoji, ki veljajo za uradne analitike kakovosti semena, in potrjeno z uradnim izpitom. Laboratorij mora biti v takih prostorih in opremljen s tako opremo, ki jih organ za potrjevanje semena uradno oceni kot zadovoljive za namen testiranja semena v okviru pooblastil. V laboratoriju se izvaja testiranje semena skladno s sodobnimi mednarodnimi metodami. (c) Laboratorij za testiranje semena je: (i) neodvisen laboratorij; ali (ii) laboratorij, ki pripada semenarskemu podjetju. V primeru iz točke (ii) sme laboratorij opravljati testiranje semena le na partijah semena, ki so bile pridelane v imenu semenarskega podjetja, v katero spada laboratorij, če ni bilo drugače dogovorjeno med tem semenarskim podjetjem, vlagateljem zahtevka za potrditev semena in organom za potrjevanje semena. (d) Testiranje semena, ki ga opravlja laboratorij za testiranje semena, je pod ustreznim nadzorom organa za potrjevanje semena. (e) Za izvajanje nadzora iz točke (d) del partij semena, ki se predložijo v postopek uradnega potrjevanja semena, kontrolno testirajo z uradnim testiranjem semena. Ta delež je načeloma čim bolj enakomerno porazdeljen med fizične in pravne osebe, ki predložijo seme v potrditev, in predložene vrste, kontrolno testiranje pa je lahko usmerjeno tudi k odpravi morebitnih posebnih dvomov. Delež usmerjenega kontrolnega vzorčenja je vsaj 5 %. (f) Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb državne zakonodaje, ki urejajo pregled pod uradnim nadzorom, sprejetih v skladu s to direktivo. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Kazni lahko vključujejo razveljavitev pooblastila iz točke (a) uradno pooblaščenih laboratorijev za testiranje semena, ki so krivi naklepne ali malomarne kršitve pravil za urejanje uradnih pregledov. Države članice zagotovijo, da se vse potrditve pregledanega semena pri takem kršenju prekličejo, razen če se lahko dokaže, da tako seme kljub temu izpolnjuje vse predpisane zahteve.

▼B

6. Nadaljnji ukrepi, ki veljajo za izvajanje pregledov pod uradnim nadzorom, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

▼M4 —————

▼B

Člen 3

1. Države članice zagotovijo, da se seme:

Brassica napus L. (partim)

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Cannabis sativa L.

Carthamus tinctorius L.

Carum carvi L.

Gossypium spp.

Helianthus annuus L.

Linum usitatissimum L. (partim) – lan, laneno seme

ne sme dati na trg, razen če je uradno potrjeno kot „osnovno seme“ ali „certificirano seme“.

2. Države članice določijo, da se seme vrst oljnic in predivnic, razen tistih, ki so uvrščene na seznam v odstavku 1, ne sme dati na trg, razen če je uradno potrjeno kot „osnovno seme“ ali „certificirano seme“ ali je trgovsko seme.

3. Lahko se določi, da se po postopku iz člena 25(2), po določenih datumih seme oljnic in predivnic, razen tistih, ki so uvrščene na seznam v odstavku 1, ne sme dati na trg, razen če je uradno potrjeno kot „osnovno seme“ ali „certificirano seme“.

4. Države članice zagotovijo, da se uradni pregledi izvedejo v skladu s trenutnimi mednarodnimi metodami, če take metode obstajajo.

Člen 4

Ne glede na člen 3(1) in (2), države članice lahko določijo, da se:

— žlahtniteljevo seme generacij pred osnovnim semenom in

— nedodelano seme, trženo za dodelavo, pod pogojem, da je zagotovljena identiteta semena,

lahko da na trg.

Člen 5

Vendar lahko države članice ob odstopanju od določb člena 3:

(a) dovolijo uradno potrjevanje in trženje osnovnega semena, ki ne izpolnjuje pogojev, predpisanih v Prilogi II glede kalivosti; za to je treba sprejeti vse potrebne ukrepe, da se zagotovi, da dobavitelj jamči določeno kalivost, ki jo za trženje navede na posebni etiketi s svojim imenom in naslovom ter sklicno številko partije semena;

(b) za hitro razpoložljivost semena, ne glede na dejstvo, da uradni pregled za izpolnjevanja pogojev iz Priloge II, glede kalivosti še ni zaključen, dovolijo uradno certifikacijo in trženje, v kolikor obstaja prvi kupec za trgovanje s semenom kategorij „osnovno seme“, „certificirano seme“ vseh kategorij ali „trgovsko seme“. Potrditev ali odobritev se dopusti le ob predložitvi začasnega poročila o analizi kakovosti semenu in pod pogojem, da je navedeno ime in naslov prvega prejemnika; sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za zagotovitev, da dobavitelj jamči kalivost, zagotovljeno v začasni analizi; ta kalivost mora biti za trženje navedena na posebni etiketi z imenom in naslovom dobavitelja ter sklicno številko partije.

Te določbe ne veljajo za seme, uvoženo iz tretjih držav, razen če je glede razmnoževanja izven Skupnosti v členu 18 predvideno drugače.

Države članice, ki uporabijo odstopanje, predvideno v točki (a) ali (b), si pri inšpekcijskih pregledih nudijo medsebojno upravno pomoč.

Člen 6

1. Ne glede na člen 3(1) in (2) države članice lahko dovolijo svojim proizvajalcem na lastnem ozemlju, da dajo na trg:

(a) majhne količine semena za znanstvene namene ali vzgojo novih sort;

(b) ustrezne količine semena za druge testne ali poskusne namene, pod pogojem, da pripadajo sortam, za katere je v zadevnih državah članicah vložen zahtevek za vpis v sortno listo.

V primeru gensko spremenjenega materiala je tako dovoljenje lahko podeljeno le, če so sprejeti primerni ukrepi za preprečitev neželenih učinkov na človekovo zdravje in okolje. Za ocenjevanje tveganja za okolje, ki ga je treba izvesti v tem pogledu, ustrezno veljajo določbe člena 7(4) Direktive 2002/53/ES.

2. Nameni, za katere se sme dati dovoljenja iz odstavka 1(b), določbe v zvezi z zaznamovanjem pakiranj ter količine in pogoji, pod katerimi države članice lahko podelijo tako dovoljenje, se določijo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

3. Dovoljenja, ki so jih države članice proizvajalcem na lastnem ozemlju podelile pred 14. decembrom 1998 za namene, določene v odstavku 1, ostanejo veljavna do sprejema določb iz odstavka 2. Po tem vsa taka dovoljenja upoštevajo določbe, sprejete v skladu z odstavkom 2.

Člen 7

Države članice lahko glede pogojev, določenih v Prilogah I in II, predpišejo dodatne ali strožje zahteve za potrjevanje semena in tudi za pregled trgovskega semena, proizvedenega na njihovem lastnem ozemlju.

Člen 8

Države članice zagotovijo, da se opis starševskih komponent, ki se lahko zahteva, če tako zahteva žlahtnitelj, obravnava zaupno.

Člen 9

▼M4

1. Države članice predpišejo, da se v postopku nadzorovanja sort pri pregledu semena za potrdilo in pregledu trgovskega semena, vzorci odvzamejo uradno ali pod uradnim nadzorom v skladu s ustreznimi metodami. Vendar se vzorčenje semena zaradi kontrol v skladu s členom 22 izvaja uradno.

▼M4

1a. Kadar se izvaja vzorčenje semena pod uradnim nadzorom iz odstavka (1), morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

(a) vzorčenje semena opravljajo vzorčevalci semena, ki jih je za to pooblastil organ za potrjevanje semena zadevne države članice, v skladu s pogoji iz točk (b), (c), in (d);

(b) vzorčevalci semena imajo ustrezno strokovno usposobljenost, pridobljeno na tečajih usposabljanja, pripravljenih pod pogoji, ki veljajo za uradne vzorčevalce semena, in potrjeno z uradnim izpitom. Seme vzorčijo skladno s sodobnimi mednarodnimi metodami.

(c) vzorčevalci semena so: (i) neodvisne fizične osebe; (ii) osebe, ki so zaposlene pri fizičnih ali pravnih osebah, katerih dejavnosti ne vključujejo pridelave semena, gojenja semena, predelave semena ali trgovine s semenom; ali (iii) ki so zaposlene pri fizičnih ali pravnih osebah, katerih dejavnosti vključujejo pridelavo semena, gojenja semena, predelavo semena ali trgovino s semenom. V primeru iz točke (iii) sme vzorčevalec semena izvajati vzorčenje semena le na partijah semena, ki so bile pridelane v imenu njegovega delodajalca, če ni bilo drugače dogovorjeno med delodajalcem, vlagateljem zahtevka za potrditev semena in organom za potrjevanje semena.

(d) Vzorčenje, ki ga opravljajo vzorčevalci semena, je pod ustreznim nadzorom organa za potrjevanje semena. Ko vzorčenje poteka avtomatsko, se je treba držati ustreznih postopkov in jih uradno nadzirati.

(e) Za izvajanje nadzora iz točke (d) del partij semena, ki se predložijo v postopek uradnega potrjevanja semena, kontrolno vzorčijo uradni vzorčevalci semena. Ta delež je načeloma čim bolj enakomerno porazdeljen med fizične in pravne osebe, ki predložijo seme v potrditev, in predložene vrste, kontrolno testiranje pa je lahko usmerjeno tudi k odpravi morebitnih posebnih dvomov. Delež usmerjenega kontrolnega vzorčenja je vsaj 5 %. To kontrolno vzorčenje ne velja za avtomatsko vzorčenje. Države članice primerjajo uradno odvzete vzorce semena z vzorci iz iste partije, ki so bili odvzeti pod uradnim nadzorom.

(f) Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb državne zakonodaje, ki urejajo pregled pod uradnim nadzorom, sprejetih v skladu s to direktivo. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Kazni lahko vključujejo razveljavitev dovoljenja iz točke (a) uradno pooblaščenih vzorčevalcev semena, ki so krivi naklepne ali malomarne kršitve pravil za urejanje uradnih pregledov. Države članice zagotovijo, da se vse potrditve pregledanega semena pri takem kršenju prekličejo, razen če se lahko dokaže, da tako seme kljub temu izpolnjuje vse predpisane zahteve.

1b. V skladu s postopkom iz člena 25(2) se lahko sprejmejo nadaljnji ukrepi za opravljanje vzorčenja semena pod uradnim nadzorom.

▼B

2. Vzorci za pregled semena za potrjevanje in pregled trgovskega semena se odvzamejo iz homogenih partij; največja dovoljena masa partije in najmanjša masa vzorca sta navedeni v Prilogi III.

Člen 10

1. Države članice zahtevajo, da se osnovno seme, certificirano seme vseh kategorij in trgovsko seme trži le v dovolj homogenih pošiljkah in zapečatenih pakiranjih, ki imajo, kot predpisujeta člena 11 in 12, sistem pečatenja in označbe.

2. Države članice lahko za trženje majhnih količin končnemu potrošniku predvidijo odstopanja od določb odstavka 1 pri pakiranju, pečatenju in zaznamovanju.

Člen 11

1. Države članice zahtevajo, da se pakiranja osnovnega semena, certificiranega semena vseh kategorij in trgovskega semena, pečatijo uradno ali pod uradnim nadzorom na tak način, da jih ni mogoče odpreti, ne da se pri tem uniči sistem pečatenja ali pustili sledi nedovoljenih sprememb na uradni etiketi, ki jo določa člen 12(1), ali na pakiranju.

Za zagotovitev pečatenja sistem pečatenja vključiti vsaj eno uradno etiketo ali pritrditev uradne plombe.

Ukrepi iz drugega pododstavka zgoraj, niso potrebni, če se uporablja sistem pečatenja, ki ga ni mogoče ponovno uporabiti.

V skladu s postopkom iz člena 25(2) se lahko ugotovi, ali določen sistem pečatenja ustreza določbam tega odstavka.

2. Uradno pečatena pakiranja se ne pečatijo ponovno, niti enkrat niti večkrat, razen uradno ali pod uradnim nadzorom. Če se paketi ponovno pečatijo, se dejstvo o ponovnem pečatenju, datum zadnjega ponovnega pečatenja in organ, ki je zanj odgovoren, navedejo na etiketi, ki jo zahteva člen 12(1).

3. Države članice lahko določijo izjeme od odstavka 1 v primeru majhnih pakiranj, pečatenih na njihovem lastnem ozemlju. Pogoji v zvezi s temi izjemami se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

Člen 12

1. Države članice zahtevajo, da se za pakiranja osnovnega semena, certificiranega semena vseh kategorij in trgovsko seme upošteva naslednje:

(a) etiketiranje na zunanjosti z uradno etiketo, ki pred tem še ni bila uporabljena, ki zadovoljuje pogoje, določene v Prilogi IV in na kateri so navedene informacije v enem izmed uradnih jezikov Skupnosti. Barva etikete je za osnovno seme bela, za certificirano seme prve množitve po osnovnem semenu modra, rdeča za certificirano seme naslednjih množitev in rjava za trgovsko seme. ►M1 V primeru certificiranega semena sestavljene sorte je etiketa modre barve z diagonalno zeleno črto. ◄ Če se uporabi etiketa z luknjo za vrvico, se njena pritrditev v vseh primerih zavaruje z uradno plombo. Če v primerih po členu 5(a) osnovno seme ne izpolnjuje pogojev, določenih v Prilogi II glede kaljivosti, se to dejstvo navede na etiketi. Uporaba uradnih samolepilnih etiket je dovoljena. V skladu s postopkom iz člena 25(2) je pod uradnim nadzorom mogoče dovoliti neodstranljivo tiskanje predpisanih informacij na pakiranje v skladu z modelom etikete;

(b) vsebujejo uradni zaznamek iste barve kot etiketa, ki navaja vsaj informacije, ki se zahtevajo po Prilogi IV(A)(a)(4), (5) in (6) ter v primeru trgovskega semena po (b)(2), (5) in (6). Ta zaznamek je treba sestaviti na tak način, da ga ni mogoče zamenjati z uradno etiketo iz (a). Ta zaznamek ni potreben, če so informacije neodstranljivo natisnjene na paketu ali se a, v skladu z določbami po (a), uporabi samolepilna etiketa ali etiketa iz materiala, ki se ne trga.

2. Države članice lahko določijo izjeme iz odstavka 1 v primeru majhnih pakiranj, pečatenih na njihovem lastnem ozemlju. Pogoji v zvezi s temi izjemami se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

3. Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic, da zahtevajo, da se seme oljnic in predivnic, namenjeno za druge namene kot za kmetijsko proizvodnjo, ne sme dati na trg, razen če je to dejstvo navedeno na etiketi.

Člen 13

V skladu s postopkom iz člena 25(2) se lahko določi, da države članice lahko zahtevajo, da so v primerih, ki jih ne ureja ta direktiva, pakiranja osnovnega semena, certificiranega semena vseh kategorij ali trgovskega semena opremljeni z dobaviteljevo etiketo (ki je lahko etiketa, ločena od uradne etikete, ali v obliki dobaviteljevih informacij, natisnjenih na paketu samem). Podatki, ki jih je treba navesti na vsaki taki etiketi, se določijo po postopku iz člena 25(2).

Člen 14

V primeru semena gensko spremenjene sorte vsaka etiketa ali dokument, uraden ali kak drug, ki je pritrjen ali je z njim opremljena partija semena, po določbah te direktive, jasno navaja, da je sorta gensko spremenjena.

Člen 15

Države članice zahtevajo, da se vsaka kemična obdelava osnovnega semena, certificiranega semena vseh kategorij ali trgovskega semena zaznamuje na uradni etiketi ali na dobaviteljevi etiketi in na paketu ali znotraj njega.

Člen 16

Za iskanje boljših alternativ nekaterim določbam, določenim v tej direktivi, se lahko sprejme odločitev o organizaciji začasnih poskusov na ravni Skupnosti pod posebnimi pogoji v skladu z določbami iz člena 25(2).

V okviru takih poskusov se državam članicam lahko oprosti nekatere obveznosti, določene v tej direktivi. Obseg oprostitve se opredeli s sklicevanjem na določbe, za katere velja. Poskus ne sme trajati dalj kot sedem let.

Člen 17

Države članice zagotovijo, da seme, ki pride na trg po določbah te direktive, ne glede na to, ali so prisilne ali dispozitivne, ni predmet kakršnih koli tržnih omejitev glede lastnosti, zahtev za pregled, zaznamovanja in pečatenja, razen tistih, ki jih določa ta ali katera koli druga direktiva Skupnosti.

Člen 18

Pogoji, pod katerimi žlahtniteljevo seme generacij pred osnovnim semenom lahko pride na trg po prvi alinei člena 4, so:

(a) seme mora uradno pregledati pristojni organ za potrjevanje v skladu z določbami, ki veljajo za potrjevanje osnovnega semena;

(b) pakirati ga je treba v skladu s to direktivo; in

(c) pakiranja morajo biti označena z uradno etiketo, ki navaja vsaj naslednje podatke: — organ za potrjevanje in državo članico ali njuno razpoznavno kratico, — sklicno številko partije, — mesec in leto pečatenja ali — mesec in leto zadnjega uradnega vzorčenja za potrjevanje, — vrsto, navedeno vsaj z njenim botaničnim imenom, ki je lahko navedeno v skrajšani obliki in brez imen avtorjev, z latinskimi črkami, — sorto, navedeno vsaj z latinskimi črkami, — opis „predosnovno seme“, — število generacij pred semenom kategorij „certificirano seme“ ali „certificirano seme prve množitve“.

Etiketa je bela z diagonalno vijoličasto črto.

Člen 19

1. Države članice zagotovijo, da je seme oljnic in predivnic,

— ki je bilo proizvedeno neposredno iz osnovnega semena ali certificiranega semena prve množitve, uradno potrjenega v eni ali več državah članicah ali v tretji državi, ki ji je bila priznana enakovrednost po členu 20(b), ali ki je bilo proizvedeno neposredno z oprašitvijo osnovnega semena, uradno potrjenega v državi članici, z osnovnim semenom, uradno potrjenim v taki tretji državi, in

— ki je požeto v drugi državi članici,

na zahtevo in brez poseganja v določbe Direktive 2002/53/ES uradno potrjeno kot certificirano seme v vsaki državi članici, če navedeno seme prestane poljski pregled in izpolni pogoje, določene v Prilogi I za ustrezno kategorijo, in če uradni pregled pokaže, da so pogoji, določeni v Prilogi II za isto kategorijo, izpolnjeni.

Če je v takih primerih seme, proizvedeno neposredno iz uradno potrjenega semena generacij pred osnovnim semenom, države članice lahko dovolijo tudi uradno potrditev kot osnovno seme, če so izpolnjeni pogoji, določeni za navedeno kategorijo.

2. Seme oljnic in predivnic, požeto v Skupnosti in namenjeno za potrjevanje v skladu z odstavkom 1, je:

— pakirano in etiketirano z uradno etiketo, ki izpolnjuje pogoje, določene v Prilogi V(A) in (B) v skladu s členom 11(1), in

— opremljeno z uradnim dokumentom, ki izpolnjuje pogoje, določene v Prilogi V(C).

Določb prvega pododstavka o pakiranju in etiketiranju ni treba uporabiti, če so organi, odgovorni za poljski pregled, organi za sestavljanje dokumentov za potrjevanje ne do konca potrjenega semena, in organi, odgovorni za potrjevanje, isti ali če se vsi organi strinjajo s to izjemo.

▼M4

3. Države članice predpišejo tudi, da bodo semena semena oljnic in predivnic, požeta v tretjih državah, na zahtevo uradno potrjena, če:

(a) so bila pridelana neposredno iz: (i) osnovnega semena ali certificiranega semena prve množitve, uradno potrjenega v eni ali več državah članicah ali v tretji državi, ki ji je bila priznana enakovrednost v skladu s členom 20(1)(b), ali (ii) križanja osnovnega semena, uradno potrjenega v državi članici, z osnovnim semenom, uradno potrjenim v tretji državi iz točke (i);

(b) če je bilo to seme pregledano na polju in izpolnjuje pogoje, določene v odločbi o enakovrednosti iz člena 20(1)(a) za ustrezno kategorijo;

(c) če je uradni pregled pokazal, da so pogoji iz Priloge II za isto kategorijo izpolnjeni.

▼M1

Člen 19a

1. Države članice dovolijo, da se seme vrst oljnic in predivnic trži v obliki sestavljene sorte.

2. V odstavku 1:

(a) „sestavljena sorta“ pomeni združitev certificiranega semena specificiranega od opraševalca odvisnega hibrida, ki je uradno sprejet na podlagi Direktive 2002/53/ES, s certificiranim semenom enega ali več podobno sprejetih specificiranih opraševalcev, in mehansko zmešanega v razmerjih, ki jih skupno določijo odgovorne osebe za vzdrževanje teh komponent potem, ko je bila takšna kombinacija uradno sporočena organu za potrjevanje;

(b) „od opraševalca odvisen hibrid“ pomeni moško sterilno komponento v „sestavljeni sorti“ (ženska starševska komponenta);

(c) „opraševalec/ci“ pomeni komponento, ki praši cvetni prah v sestavljeni sorti‘ (moška starševska komponenta).

3. Seme ženskih in moških komponent se obdela z uporabo snovi za oblaganje semena različnih barv.

▼B

Člen 20

1. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije ugotovi, ali:

(a) v primeru iz člena 18, poljski pregledi v tretji državi izpolnjujejo pogoje, določene v Prilogi I;

▼M4

(b) je seme oljnic in predivnic, ki je bilo požeto v tretji državi in nudi enaka zagotovila glede svojih lastnosti in glede ukrepov za pregled, zagotavljanje pristnosti, označevanje in nadzor, v teh pogledih enakovredno semenu, ki je bilo požeto v Skupnosti in ustreza določbam te direktive.

▼B

2. Odstavek 1 se uporablja tudi za vsako novo državo članico od dneva njenega pristopa do dneva, ko namerava uveljaviti zakone ali druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Člen 21

1. Za odstranitev vseh začasnih težav pri splošni dobavi osnovnega ali certificiranega semena, ki se pojavljajo v Skupnosti in jih ni mogoče drugače premostiti, se lahko v skladu s postopkom iz člena 25(2) odloči, da države članice za določeno obdobje dovolijo trženje po vsej Skupnosti semena kategorije, ki je predmet manj strogih zahtev, ali semena sorte, ki ni vključena v Skupni katalog sort poljščin ali v nacionalno sortno listo držav članic, v količinah, ki so potrebne za rešitev dobavnih težav.

2. Za kategorijo semena katere koli dane sorte je uradna etiketa etiketa, predvidena za ustrezno kategorijo; za seme sort, ki niso vključene v zgoraj navedene kataloge sort, je uradna etiketa etiketa, predvidena za trgovsko seme. Etiketa zmeraj navaja, da je zadevno seme kategorije, ki izpolnjuje manj stroge zahteve.

3. Pravila za uporabo odstavka 1 se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

Člen 22

1. Države članice zagotavljajo, da se uradni inšpekcijski pregledi izvajajo v zvezi s trženjem semena oljnic in predivnic, vsaj z naključnimi pregledi za potrditev skladnosti z zahtevami te direktive.

2. Brez poseganja v prost pretok semena znotraj Skupnosti, sprejmejo države članice vse potrebne ukrepe, da si zagotovijo naslednje podatke pri trženju količin, ki presegajo dva kilograma semena, uvoženega iz tretjih držav:

(a) vrsta;

(b) sorta;

(c) kategorija;

(d) država proizvodnje semena in organ za uradno potrjevanje;

(e) država izvoznica;

(f) uvoznik;

(g) količina semena.

Način, kako je treba predstaviti te podatke, se lahko določi v skladu s postopkom iz člena 25(2).

▼M3

Člen 23

1. V Skupnosti se primerjalni testi in poskusi Skupnosti izvajajo za naknadno kontrolo vzorcev semena oljnic in predivnic, ki je dano v promet v okviru določb te direktive, ne glede na to, ali so določbe obvezne ali neobvezne, in je odvzeto med vzorčenjem. Primerjalno testi in poskusi lahko obsegajo:

— seme, požeto v tretjih državah,

— seme, primerno za ekološko kmetovanje,

— seme, ki se trži v povezavi z ohranitvijo in situ in trajnostno rabo rastlinskih genskih virov.

2. Ti primerjalni testi in poskusi se uporabijo za uskladitev tehničnih metod pri potrjevanju in za preverjanje zadovoljitve pogojev, ki jih mora seme izpolnjevati.

3. Komisija v skladu s postopkom iz člena 25(2) določi podrobne določbe za izvajanje primerjalnih testov in poskusov. Komisija obvesti odbor iz člena 25(1) o tehničnih ureditvah za izvajanje testov in poskusov ter o njihovih rezultatih.

4. Skupnost lahko za izvajanje testov in poskusov, predvidenih v odstavkih 1 in 2, nameni finančne prispevke.

Finančni prispevki ne presegajo proračunskih sredstev, ki jih proračunski organ odobri za zadevno proračunsko leto.

5. Testi in poskusi, za katere se finančni prispevki Skupnosti lahko namenijo, ter podrobna pravila za zagotavljanje finančnih prispevkov se določijo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

6. Teste in poskuse, predvidene v odstavkih 1 in 2, lahko izvajajo samo državni organi ali pravne osebe, ki delujejo pod pristojnostjo države.

▼B

Člen 24

Spremembe vsebine prilog glede na razvoj znanstvenega in tehničnega znanja, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25(2).

Člen 25

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 66/399/EGS ( 6 ).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 26

Če ni drugače določeno v Prilogi II, je glede bolezni, škodljivih organizmov in njihovih nosilcev, ta direktiva ne posega v nacionalne predpise, utemeljene z zaščito zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin ali zaščite industrijske ali trgovinske lastnine.

Člen 27

1. V skladu s postopkom iz člena 25(2) se lahko določijo posebni pogoji, da se upošteva razvoj na področjih:

(a) pogoji, pod katerimi se lahko trži kemično obdelano seme;

(b) pogoji, pod katerimi se lahko trži seme za ohranjanje in situ in trajnostno uporabo rastlinskih genskih virov, vključno z mešanicami semena vrst, ki vključujejo tudi vrste, uvrščene na seznam v členu 1 Direktive 2002/53/ES, in so povezane s specifičnimi naravnimi in polnaravnimi življenjskimi prostori in jih ogroža genska erozija;

(c) pogoji, pod katerimi se lahko trži seme, primerno za ekološko proizvodnjo.

2. Posebni pogoji iz odstavka 1(b) vključujejo zlasti naslednje točke:

(a) seme te vrste ima znano provenianco, ki jo je ustrezen organ v vsaki državi članici odobril za trženje semena v opredeljenih območjih;

(b) ustrezne količinske omejitve.

Člen 28

Na zahtevo države članice, ki se bo obravnavala po postopku iz člena 25(2), je navedena država lahko popolnoma ali delno oproščena obveznosti uporabe določb iz te direktive z izjemo člena 17:

(a) glede naslednjih vrst: — barvilni rumenik;

(b) glede drugih vrst, ki se navadno ne razmnožujejo ali tržijo na njenem ozemlju.

Člen 29

Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Komisija o tem obvesti druge države članice.

Člen 30

Najkasneje 1. februarja 2004 Komisija predloži podrobno oceno o poenostavitvah postopkov za potrjevanje, ki jih uvaja člen 5 Direktive 98/96/ES. Ta ocena se osredotoči zlasti na možne učinke na kakovost semena.

Člen 31

1. Direktiva 69/208/EGS, kakor jo spreminjajo direktive, uvrščene na seznam v Prilogi VI, del A, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos navedenih direktiv iz Prilog VI, del B.

2. Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje kot sklicevanje na to direktivo in se berejo v skladu s tabelo ujemanja v Prilogi VII.

Člen 32

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 33

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M5









PRILOGA I

POGOJI ZA SEMENSKI POSEVEK

1. Predhodni posevek na zemljišču ni bil nezdružljiv s proizvodnjo semena vrste in sorte posevka, zemljišče pa je dovolj čisto brez samosevcev iz predhodnega posevka. Pri hibridih Brassica napus posevek raste na zemljišču, na katerem vsaj pet let ni bilo posevka rastlin Brassicaceae (Cruciferae).

2. Posevek izpolnjuje naslednje standarde glede razdalje od sosednjih virov cvetnega prahu, ki bi lahko povzročili nezaželeno tujo oprašitev:



Posevek Najmanjša razdalja ►C1 Brassica spp., razen Brassica napus, Cannabis sativa, razen enodomne Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Sinapis alba: ◄ — pri proizvodnji osnovnega semena 400 m — pri proizvodnji certificiranega semena 200 m Brassica napus: — pri proizvodnji osnovnega semena nehibridnih sort 200 m — pri proizvodnji osnovnega semena hibridov 500 m — pri proizvodnji certificiranega semena nehibridnih sort 100 m — pri proizvodnji certificiranega semena hibridov 300 m Cannabis sativa, enodomna Cannabis sativa: — pri proizvodnji osnovnega semena 5 000 m — pri proizvodnji certificiranega semena 1 000 m Helianthus annuus: — pri proizvodnji osnovnega semena hibridov 1 500 m — pri proizvodnji osnovnega semena nehibridnih sort 750 m — pri proizvodnji certificiranega semena 500 m Gossypium hirsutum in/ali Gossypium barbadense: ►C1 — pri proizvodnji osnovnega semena Gossypium hirsutum, ◄ 100 m ►C1 — pri proizvodnji osnovnega semena Gossypium barbadense, ◄ 200 m — pri proizvodnji certificiranega semena nehibridnih sort in znotrajvrstnih hibridov Gossypium hirsutum, pridobljenih brez citoplazemske moške sterilnosti (CMS) 30 m — pri proizvodnji certificiranega semena znotrajvrstnih hibridov Gossypium hirsutum, pridobljenih s CMS 800 m — pri proizvodnji certificiranega semena nehibridnih sort in znotrajvrstnih hibridov Gossypium barbadense, pridobljenih brez CMS 150 m — pri proizvodnji certificiranega semena znotrajvrstnih hibridov Gossypium barbadense, pridobljenih s CMS 800 m — pri proizvodnji certificiranega semena medvrstnih hibridov Gossypium hirsutum in Gossypium barbadense 200 m — pri proizvodnji certificiranega semena ustaljenih medvrstnih hibridov Gossypium hirsutum in Gossypium barbadense ter hibridov, pridobljenih brez CMS 150 m — pri proizvodnji certificiranega semena hibridov Gossypium hirsutum in Gossypium barbadense, pridobljenih s CMS 800 m Teh razdalj ni treba upoštevati, če obstaja zadostna zaščita pred kakršno koli nezaželeno tujo oprašitvijo.

3. Posevek ima zadostno sortno pristnost in čistost, semenski posevek samooplodne linije pa zadostno pristnost in čistost glede svojih lastnosti. Pri proizvodnji semena hibridnih sort se prej navedene določbe uporabljajo tudi za lastnosti komponent, vključno z moško sterilnostjo ali obnovo fertilnosti. Zlasti posevki Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Gossypium spp. ter hibridi Helianthus annuus in Brassica napus izpolnjujejo naslednje druge standarde ali pogoje: A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi in Gossypium spp., razen hibridov: število rastlin posamezne vrste, ki očitno ne pripadajo sorti, ne presega: — ene rastline na 30 m2 pri proizvodnji osnovnega semena, — ene rastline na 10 m2 pri proizvodnji certificiranega semena. B. Hibridi Helianthus annuus: (a) delež rastlin, ki očitno ne pripadajo samooplodni liniji ali komponenti, ne presega:



(aa) pri proizvodnji osnovnega semena (i) samooplodne linije 0,2 % (ii) dvolinijski hibridi: — moške starševske rastline, ki so prašile cvetni prah, ko ima 2 % ali več ženskih starševskih rastlin cvetove, ki so sposobni oploditve 0,2 % — ženske starševske rastline 0,5 % (bb) pri proizvodnji certificiranega semena — rastline moške komponente, ki so prašile cvetni prah, ko ima 5 % ali več ženskih starševskih rastlin cvetove, ki so sposobni oploditve 0,5 % — ženska komponenta 1,0 % (b) proizvodnja semena hibridnih sort izpolnjuje naslednje druge standarde ali pogoje: (aa) rastline moške komponente prašijo dovolj cvetnega prahu, ko cvetijo rastline ženske komponente; (bb) kadar imajo rastline ženske komponente sprejemljive brazde pestiča, odstotek po številu rastlin ženske komponente, ki so prašile ali prašijo cvetni prah, ne presega 0,5 %; (cc) pri proizvodnji osnovnega semena skupni odstotek po številu rastlin ženske komponente, ki očitno ne pripadajo komponenti in ki so prašile ali prašijo cvetni prah, ne presega 0,5 %; (dd) če ni mogoče izpolniti pogoja iz Priloge II(I)(2), se izpolni naslednji pogoj: moško sterilna komponenta se uporabi pri proizvodnji certificiranega semena tako, da se uporabi moška komponenta, ki vsebuje posebno linijo ali linije za obnovitev moške fertilnosti, tako da bo vsaj ena tretjina rastlin, zraslih iz tako nastalega križanja, imela cvetni prah, ki se zdi v vsakem pogledu normalen. C. Hibridi Brassica napus, pridobljeni z uporabo moške sterilnosti: (a) delež rastlin, ki očitno ne pripadajo samooplodni liniji ali komponenti, ne presega:



(aa) pri proizvodnji osnovnega semena (i) samooplodne linije 0,1 % (ii) dvolinijski hibridi — moška komponenta 0,1 % — ženska komponenta 0,2 % (bb) pri proizvodnji certificiranega semena — moška komponenta 0,3 % — ženska komponenta 1,0 % (b) moška sterilnost je pri proizvodnji osnovnega semena vsaj 99 %, pri proizvodnji certificiranega semena pa vsaj 98 %. Stopnja moške sterilnosti se oceni tako, da se pri cvetovih pregleda odsotnost fertilnih prašnikov. D. Hibridi Gossypium hirsutum in Gossypium barbadense: (a) za posevke pri proizvodnji osnovnega semena starševskih linij Gossypium hirsutum in Gossypium barbadense je najmanjša sortna čistost ženske in moške starševske linije 99,8 %, če ima 5 % ali več semenic cvetove, ki so sposobni oploditve s cvetnim prahom. Stopnja moške sterilnosti starševske linije semenice se oceni tako, da se pri cvetovih pregleda prisotnost sterilnih prašnikov, in ne sme biti manjša od 99,9 %; (b) za posevke pri proizvodnji certificiranega semena hibridnih sort Gossypium hirsutum in/ali Gossypium barbadense je najmanjša sortna čistost starševske linije semenic in starševske linije opraševalk vsaj 99,5 %, če ima 5 % ali več semenic cvetove, ki so sposobni oploditve s cvetnim prahom. Stopnja moške sterilnosti starševske linije semenice se oceni tako, da se pri cvetovih pregleda prisotnost sterilnih prašnikov, in ne sme biti manjša od 99,7 %.

4. Škodljivih organizmov, ki zmanjšujejo uporabnost semena, je čim manj. Pri Glycine max se ta pogoj uporablja zlasti za organizme Pseudomonas syringae pv. glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora in var. sojae, Phialophora gregata in Phytophthora megasperma f.sp. glycinea.

5. Izpolnjevanje prej navedenih drugih standardov ali pogojev se pri osnovnem semenu preverja z uradnimi poljskimi pregledi, pri certificiranem semenu pa bodisi z uradnimi poljskimi pregledi bodisi s pregledi, ki se opravljajo pod uradnim nadzorom. Ti poljski pregledi se opravijo pod naslednjimi pogoji: A. Stanje in stopnja razvoja posevka morata omogočati primeren pregled. B. Pri posevkih, ki niso hibridi Helianthus annuus, Brassica napus, Gossypium hirsutum in Gossypium barbadense, se opravi vsaj en pregled. Pri hibridih Helianthus annuus se opravita vsaj dva pregleda. Pri hibridih Brassica napus se opravijo vsaj trije pregledi: prvi pregled se opravi pred cvetenjem, drugi na začetku cvetenja in tretji na koncu cvetenja. Pri hibridih Gossypium hirsutum in/ali Gossypium barbadense se opravijo vsaj trije pregledi: prvi pregled se opravi na začetku cvetenja, drugi pred koncem cvetenja in tretji na koncu cvetenja po odstranitvi, kadar je to potrebno, opraševalskih starševskih rastlin. C. Z ustreznimi metodami se določijo velikost, število in razvrstitev kontrolnih enot zemljišča, na katerih se opravi pregled, da se preveri skladnost z določbami iz te priloge.









PRILOGA II

POGOJI ZA SEME

I. OSNOVNO IN CERTIFICIRANO SEME

1. Seme ima zadostno sortno pristnost in čistost. Zlasti seme spodaj navedenih vrst izpolnjuje naslednje druge standarde ali pogoje:



Vrsta in kategorija Najmanjša sortna čistost (%) Arachis hypogaea: — osnovno seme 99,7 — certificirano seme 99,5 Brassica napus, razen hibridov, razen sort, ki se uporabljajo le kot krmne rastline, Brassica rapa, razen sort, ki se uporabljajo le kot krmne rastline — osnovno seme 99,9 — certificirano seme 99,7 Brassica napus spp. razen hibridov, sorte, ki se uporabljajo le kot krmne rastline, Brassica rapa, sorte, ki se uporabljajo le kot krmne rastline, Helianthus annuus, razen hibridnih sort, vključno z njihovimi komponentami, Sinapis alba: — osnovno seme 99,7 — certificirano seme 99,0 Glycine max: — osnovno seme 99,5 — certificirano seme 99,0 Linum usitatissimum: — osnovno seme 99,7 — certificirano seme prve množitve 98,0 — certificirano seme druge in tretje množitve 97,5 Papaver somniferum: — osnovno seme 99,0 — certificirano seme 98,0 Najmanjša sortna čistost se preverja predvsem s poljskimi pregledi, ki se opravljajo pod pogoji iz Priloge I.

2. Pri hibridih Brassica napus, pridobljenih z uporabo moške sterilnosti, izpolnjuje seme pogoje in standarde iz točk (a) do (d). (a) Seme ima zadostno sortno pristnost in čistost glede sortnih lastnosti komponent, vključno z moško sterilnostjo ali obnovo fertilnosti. (b) Najmanjša sortna čistost semena je: osnovno seme, ženska komponenta 99,0 % osnovno seme, moška komponenta 99,9 % certificirano seme 90,0 % (c) Seme se ne potrdi kot certificirano seme, razen če so se upoštevali rezultati uradnih naknadnih kontrol vzorcev osnovnega semena s poskusnega polja, ki so bili uradno odvzeti in pregledani v rastni dobi semena, prijavljenega za potrditev kot certificirano seme, da se ugotovi, ali osnovno seme izpolnjuje zahteve glede pristnosti osnovnega semena pri lastnostih komponent, vključno z moško sterilnostjo, in standarde glede najmanjše sortne čistosti osnovnega semena iz točke (b). Pri osnovnem semenu hibridov se sortna čistost lahko oceni z ustreznimi biokemijskimi metodami. (d) Standardi glede najmanjše sortne čistosti certificiranega semena hibridov, predpisani v točki (b), se preverjajo z uradnimi naknadnimi kontrolami na predpisanem deležu uradno odvzetih vzorcev. Pri tem se lahko uporabljajo ustrezne biokemijske metode.

3. Če pogoja iz Priloge I(3)(B)(b)(dd) ni mogoče izpolniti, se izpolni naslednji pogoj: če se pri proizvodnji certificiranega semena hibridov Helianthus annuus uporabita moško sterilna ženska komponenta in moška komponenta, ki ne obnovi moške fertilnosti, se seme, pridobljeno na moško sterilnih starševskih rastlinah, zmeša s semenom, pridobljenim na starševskih rastlinah, ki so popolnoma fertilne. Razmerje semena moško sterilne in moško fertilne starševske komponente ne sme presegati dve proti ena.

4. Seme izpolnjuje naslednje druge standarde ali pogoje glede kalivosti, tehnične čistote in vsebnosti semen drugih rastlinskih vrst, vključno z Orobanche spp.: A. Preglednica:



Vrsta in kategorija Najmanjša kalivost (utežni %) Tehnična čistota Najvišja vsebnost po številu semena drugih vrst rastlin v vzorcu z maso iz stolpca 4 Priloge III (skupaj na stolpec) Pogoji glede vsebnosti semen Orobanche Najmanjša tehnična čistota (utežni %) Najvišja vsebnost semena drugih vrst rastlin (utežni %) Druge vrste rastlin (a) Avena fatua, Avena sterilis Cuscuta spp. Raphanus raphanistrum Rumex spp. other than Rumex acetosella Alopecurus myosuroides Lolium remotum 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Arachis hypogaea 70 99 — 5 0 0 (c) Brassica spp. — osnovno seme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 2 — certificirano seme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 5 Cannabis sativa 75 98 — 30 (b) 0 0 (c) (e) Carthamus tinctorius 75 98 — 5 0 0 (c) (e) Carum carvi 70 97 — 25 (b) 0 0 (c) (d) 10 3 Glycine max 80 98 — 5 0 0 (c) Gossypium spp. 80 98 — 15 0 0 (c) Helianthus annuus 85 98 — 5 0 0 (c) Linum usitatissimum: — lan za vlakna 92 99 — 15 0 0 (c) (d) 4 2 — lan za seme 85 99 — 15 0 0 (c) (d) 4 2 Papaver somniferum 80 98 — 25 (b) 0 0 (c) (d) Sinapis alba: — osnovno seme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 2 — certificirano seme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 5 B. Drugi standardi ali pogoji, ki se uporabljajo, kadar se nanje sklicuje preglednica iz oddelka I(4)(A) te priloge: (a) najvišja vsebnost semen iz stolpca 5 vključuje tudi seme vrst iz stolpcev 6 do 11; (b) skupne vsebnosti semen drugih vrst rastlin ni treba določiti po številu, razen če obstaja dvom o izpolnjevanju pogojev iz stolpca 5; (c) semen Cuscuta spp. ni treba določiti po številu, razen če obstaja dvom o izpolnjevanju zahtev iz stolpca 7; (d) prisotnost enega semena Cuscuta spp. v vzorcu predpisane mase se ne šteje za nečistoto, če je drugi vzorec enake mase brez semen Cuscuta spp.; (e) seme ne sme vsebovati Orobanche spp.; vendar se prisotnost enega semena Orobanche spp. v vzorcu 100 gramov ne šteje kot nečistota, če drugi vzorec z 200 grami ne vsebuje nobenih semen Orobanche spp.

5. Škodljivih organizmov, ki zmanjšujejo uporabnost semena, je čim manj. Seme izpolnjuje zlasti naslednje druge standarde ali pogoje: A. Preglednica:



Vrsta Škodljivi organizmi Največji odstotek po številu okuženih semen s škodljivimi organizmi (skupaj na stolpec) Sclerotinia sclerotiorum (največje število sklerocijev ali delcev sklerocijev v vzorcu z maso iz stolpca 4 Priloge III) Botrytis spp. Alternaria linicola, Phoma exigua var. linicola, Colletotrichum linicola, Fusarium spp. Platyedra gossypiella 1 2 3 4 5 Brassica napus 10 (b) Brassica rapa 5 (b) Cannabis sativa 5 Gossypium spp. 1 Helianthus annuus 5 10 (b) Linum usitatissimum 5 5 (a) Sinapis alba 5 (b) B. Drugi standardi ali pogoji, ki se uporabljajo, kadar so sklici nanje navedeni v preglednici iz oddelka I(5)(A) te priloge: (a) za Linum usitatissimum – lan je okuženih semen s Phoma exigua var. linicola lahko največ en odstotek po številu; (b) sklerocijev ali delcev sklerocijev Sclerotinia sclerotiorum ni treba določiti po številu, razen če obstaja dvom o izpolnjevanju pogojev iz stolpca 5. C. Posebni standardi ali drugi pogoji za Glycine max.: (a) za Pseudomonas syringae pv. glycinea so v vzorcu najmanj 5 000 semen na partijo, razdeljeno na pet podvzorcev, lahko največ štirje podvzorci, za katere je bilo ugotovljeno, da so okuženi z navedenim organizmom; če so v vseh petih podvzorcih odkrite sumljive kolonije, se lahko za potrditev navedenih standardov ali pogojev uporabijo biokemijski testi sumljivih kolonij, izoliranih na posebnem mediju za vsak podvzorec; (b) za Diaporthe phaseolorum var. phaseolorum je število okuženih semen lahko največ 15 %; (c) utežni odstotek anorganske primesi, kot je opredeljen po veljavnih mednarodnih testnih metodah, je največ 0,3. Po postopku iz člena 25(2) se državam članicam lahko dovoli, da ne opravijo pregledov za navedene posebne standarde, razen če po izkušnjah obstaja dvom o izpolnjevanju navedenih standardov ali pogojev.

II. TRGOVSKO SEME

Razen oddelka 1 se pogoji iz Priloge II(I) uporabljajo za trgovsko seme.









PRILOGA III







MASA PARTIJE IN VZORCA Vrsta Največja masa partije (v tonah) Najmanjša masa vzorca iz partije (v gramih) Masa vzorca za določanje po številu iz stolpcev 5 do 11 Priloge II(I)(4)(A) in stolpcu 5 Priloge II(I)(5)(A) (v gramih) 1 2 3 4 Arachis hypogaea 30 1 000 1 000 Brassica juncea 10 100 40 Brassica napus 10 200 100 Brassica nigra 10 100 40 Brassica rapa 10 200 70 Cannabis sativa 10 600 600 Carthamus tinctorius 25 900 900 Carum carvi 10 200 80 Glycine max 30 1 000 1 000 Gossypium spp. 25 1 000 1 000 Helianthus annuus 25 1 000 1 000 Linum usitatissimum 10 300 150 Papaver somniferum 10 50 10 Sinapis alba 10 400 200

Največja masa partije se ne sme preseči za več kot 5 %.

▼B









PRILOGA IV

ETIKETA

A. Zahtevane informacije

(a) Za osnovno seme in certificirano seme 1. „Pravila in standardi ES“. 2. Organ za potrjevanje in država članica ali njune začetnice. 3. Mesec in leto pečatenja, izraženo takole: „pečateno … (mesec in leto)“ ali mesec in leto zadnjega uradnega vzorčenja za certifikacijo, izraženo takole: „vzorčeno … (mesec in leto)“. 4. Sklicna številka partije. 5. Vrsta, navedena vsaj z botaničnim imenom, ki je lahko navedeno v skrajšani obliki in brez imen avtorjev, z latinskimi črkami. 6. Sorta, navedena vsaj z latinskimi črkami. 7. Kategorija. 8. Država proizvodnje. 9. Deklarirana neto ali bruto masa. 10. Če je navedena masa in se uporabijo granulirana fitofarmacevtska sredstva, snovi za oblaganje ali drugi trdni dodatki, vrsta dodatka in tudi približno razmerje med maso čistih semen in skupno maso. 11. V primeru sort, ki so hibridi ali samooplodne linije — za osnovno seme, če je hibrid ali samooplodna linija, kateri pripada seme, uradno sprejeta po Direktivi 2002/53/ES: — ime te komponente, po kateri je uradno sprejeto, s sklicem na končno sorto ali brez njega, v primeru hibridov ali samooplodnih linij, ki so namenjene le za komponente končnih sort, opremljeno z besedo „komponenta“, — za osnovno seme v drugih primerih: — ime komponente, kateri pripada osnovno seme, ki je lahko navedeno v kodirani obliki, opremljeno s sklicem na končno sorto, s sklicem na njeno funkcijo (moško ali žensko) ali brez njega, in opremljeno z besedo „komponenta“, — za certificirano seme: — ime sorte, kateri pripada seme, opremljeno z besedo „hibrid“. 12. Če je bila ponovno opravljena analiza vsaj kalivost, so lahko navedene besede „ponovno analizirano… (mesec in leto)“ ter služba, odgovorna za tako ponovno analizo. Take informacije so lahko navedene na uradni nalepki, nalepljeni na uradno etiketo. V skladu s postopkom, določenim v členu 25(2), so države članice lahko oproščene zahteve, da navedejo botanično ime za posamezno vrsto in, kjer je to primerno, v omejenih obdobjih, če je bilo ugotovljeno, da so pomanjkljivosti njegovega izvajanja večje kot prednosti, pričakovane pri trženju semena.

▼M2

(aa) Za certificirano seme sestavljene sorte: podatki, ki se zahtevajo pod točko (a), razen da se namesto imena sorte navede ime sestavljene sorte (podatek „sestavljena sorta“ in njeno ime) ter utežni odstotki posameznih komponent po sortah; navedba imena sestavljene sorte zadostuje, če je bil utežni odstotek kupcu na njegovo zahtevo pisno sporočen in uradno zabeležen.

▼B

(b) Za trgovsko seme 1. „Pravila in standardi ES“. 2. „Trgovsko seme (ni potrjeno po sorti)“. 3. Organ za potrjevanje in država članica ali njune začetnice. 4. Mesec in leto pečatenja, izraženo takole: „pečateno … (mesec in leto)“. 5. Sklicna številka partije. 6. Vrsta, navedena vsaj z botaničnim imenom, ki je lahko navedeno v skrajšani obliki in brez imen avtorjev, z latinskimi črkami. 7. Regija proizvodnje. 8. Deklarirana neto ali bruto masa. 9. Če je navedena masa in se uporabijo granulirana fitofarmacevtska sredstva, snovi za oblaganje ali drugi trdni dodatki, vrsta dodatka in tudi približno razmerje med maso čistih semen in skupno maso. 10. Če je bila ponovno opravljena analiza vsaj kalivost, so lahko navedene besede „ponovno analizirano… (mesec in leto)“ ter služba, odgovorna za tako ponovno analizo. Take informacije so lahko navedene na uradni nalepki, nalepljeni na uradno etiketo. V skladu s postopkom, določenim v členu 25(2), so države članice lahko oproščene zahteve, da navedejo botanično ime za posamezno vrsto in, kjer je to primerno, v omejenih obdobjih, če je bilo ugotovljeno, da so pomanjkljivosti njegovega izvajanja večje kot prednosti, pričakovane pri trženju semena.

B. Minimalne dimenzije

110 mm x 67 mm.









PRILOGA V

ETIKETA IN DOKUMENT, PREDVIDENA V PRIMERU NEDOKONČNO POTRJENEGA SEMENA, POŽETEGA V DRUGI DRŽAVI ČLANICI

A. Informacije, ki se zahtevajo za etiketo

— organ, odgovoren za poljski pregled, in država članica ali njune začetnice,

— vrsta, navedena vsaj z botaničnim imenom, ki je lahko navedeno v skrajšani obliki in brez imen avtorjev, z latinskimi črkami,

— sorta, navedena vsaj z latinskimi črkami; v primeru sort (samooplodne linije, hibridi), ki so namenjeni le kot komponente za hibridne sorte, se doda beseda „komponenta“,

— kategorija,

— v primeru hibridnih sort beseda „hibrid“,

— sklicna številka parcele ali partije,

— deklarirana neto ali bruto masa,

— besede „ne dokončno potrjeno seme“.

V skladu s postopkom, določenim v členu 25(2), so države članice lahko oproščene zahteve, da navedejo botanično ime za posamezno vrsto in, kjer je to primerno, v omejenih obdobjih, če je bilo ugotovljeno, da so pomanjkljivosti njegovega izvajanja večje kot prednosti, pričakovane pri trženju semena.

B. Barva etikete

Etiketa je siva.

C. Informacije, ki se zahtevajo za dokument

— organ, ki izdaja dokument,

— vrsta, navedena vsaj z botaničnim imenom, ki je lahko navedeno v skrajšani obliki in brez imen avtorjev, z latinskimi črkami,

— sorta, navedena vsaj z latinskimi črkami,

— kategorija,

— sklicna številka semena, uporabljenega za zasnovo semenskega posevka in ime države ali držav, ki so potrdile navedeno seme,

— sklicna številka parcele ali partije,

— območje gojeno za proizvodnjo partije, zajete v dokumentu,

— količina požetega semena in število pakiranj,

— število generacij po osnovnem semenu v primeru certificiranega semena,

— potrditev, da so pogoji, ki jih mora zadovoljevati posevek, iz katerega izvira seme, izpolnjeni,

— če je to primerno, rezultati predhodne analize semena.









PRILOGA VI

DEL A

RAZVELJAVLJENA DIREKTIVA IN NJENE ZAPOREDNE SPREMEMBE

(iz člena 31)







Direktiva 69/208/EGS (UL L 169, 10.7.1969, str. 3) Direktiva Sveta 71/162/EGS (UL L 87, 17.4.1971, str. 24) le člen 5 Direktiva Sveta 72/274/EGS (UL L 171, 29.7.1972, str. 37) le v zvezi s sklici na določbe Direktive 69/208/EGS v členih 1 in 2 Direktiva Sveta 72/418/EGS (UL L 287, 26.12.1972, str. 22) le člen 5 Direktiva Sveta 73/438/EGS(UL L 356, 27.12.1973, str. 79) le člen 5 Direktiva Sveta 75/444/EGS (UL L 196, 26.7.1975, str. 6) le člen 5 Direktiva Sveta 78/55/EGS (UL L 16, 20.1.1978, str. 23) le člen 5 Direktiva Komisije 78/388/EGS (UL L 113, 25.4.1978, str. 20) Direktiva Sveta 78/692/EGS (UL L 236, 26.8.1978, str. 13) le člen 6 Direktiva Sveta 78/1020/EGS (UL L 350, 14.12.1978, str. 27) le člen 3 Direktiva Komisije 79/641/EGS (UL L 183, 19.7.1979, str. 13) le člen 3 Direktiva Komisije 80/304/EGS (UL L 68, 14.3.1980, str. 33) Direktiva Komisije 81/126/EGS (UL L 67, 12.3.1981, str. 36) le člen 4 Direktiva Komisije 82/287/EGS (UL L 131, 13.5.1982, str. 24) le člena 3 in 4 Direktiva Sveta 82/727/EGS (UL L 310, 6.11.1982, str. 21) Direktiva Komisije 82/859/EGS (UL L 357, 18.12.1982, str. 31) Direktiva Sveta 86/155/EGS (UL L 118, 7.5.1986, str. 23) le člen 4 Direktiva Komisije 87/120/EGS (UL L 49, 18.2.1987, str. 39) le člen 4 Direktiva Komisije 87/480/EGS (UL L 273, 26.9.1987, str. 43) le člen 2 Direktiva Sveta 88/332/EGS (UL L 151, 17.6.1988, str. 82) le člen 7 Direktiva Sveta 88/380/EGS (UL L 187, 16.7.1988, str. 31) le člen 5 Direktiva Sveta 90/654/EGS (UL L 353, 17.12.1990, str. 48) le v zvezi s sklici na določbe Direktive 69/208/EGS v členu 2 in Prilogi II(I)(5) Direktiva Komisije 92/9/EGS (UL L 70, 17.3.1992, str. 25) Direktiva Komisije 92/107/EGS (UL L 16, 25.1.1993, str. 1) Direktiva Komisije 96/18/ES (UL L 76, 26.3.1996, str. 21) le člen 2 Direktiva Sveta 96/72/ES (UL L 304, 27.11.1996, str. 10) le člen 1(5) Direktiva Sveta 98/95/ES (UL L 25, 1.2.1999, str. 1) le člen 5 Direktiva Sveta 98/96/ES (UL L 25, 1.2.1999, str. 27) le člen 5

DEL B

ROKI ZA PRENOS V NACIONALNO ZAKONODAJO

(iz člena 31)







Direktiva Rok za uveljavitev 69/208/EGS 1. julij 1972 (1) (2) 71/162/EGS 1. julij 1970 (Člen 5(1), (2) in (7)) 1. julij 1972 (člen5(3)) 1. julij 1971 (druge določbe) (1) 72/274/EGS 1. julij 1972 (člen 1) 1. januar 1973 (člen 2) 72/418/EGS 1. julij 1973 73/438/EGS 1. julij 1973 (člen5(3)) 1. januar 1974 (člen 5(4)) 1. julij 1974 (druge določbe) 75/444/EGS 1. julij 1975 (člen5(2)) 1. julij 1977 (druge določbe) 78/55/EGS 1. julij 1978 (člen 5(2)) 1. julij 1979 (druge določbe) 78/388/EGS 1. januar 1981 (člen 1(1) (3) in (2) (4)) 1. julij 1980 (druge določbe) 78/692/EGS 1. julij 1977 (člen 6) 1. julij 1979 (druge določbe) 78/1020/EGS 1. julij 1977 79/641/EGS 1. julij 1980 80/304/EGS 1. julij 1980 81/126/EGS 1. julij 1982 82/287/EGS 1. januar 1983 82/727/EGS 1. julij 1982 82/859/EGS 1. julij 1983 86/155/EGS 1. marec 1986 (člen 4(3), (4) in 5) 1. julij 1987 (druge določbe) 87/120/EGS 1. junij 1988 87/480/EGS 1. julij 1990 88/332/EGS 88/380/EGS 1. julij 1992 (člen 5(10), (19), (23) in (25) (5) in člen 5(12)) 1. julij 1990 (druge določbe) 90/654/EGS 92/9/EGS 30. junij 1992 92/107/EGS 1. julij 1994 96/18/ES 1. julij 1996 96/72/ES 1. julij 1997 (6) 98/95/ES 1. februar 2000 (Popravek UL L 126, 20.5.1999, str. 23) 98/96/ES 1. februar 2000 (1) Za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo 1. julij 1973 za člen 14(1); 1. julij 1974 za druge določbe v zvezi z osnovnim semenom in 1. julij 1976 za druge določbe. (2) za Grčijo 1. januar 1986, za Španijo 1. marec 1986, in za Portugalsko 1. januar 1991. (3) V zvezi s Prilogo I(3). (4) V zvezi s Prilogo II(I)(1). (5) V kolikor te določbe zahtevajo, da je na etiketi semena navedeno botanično ime vrste. (6) Uporaba preostalih zalog etiket s kratico „EGS“ se lahko nadaljuje do 31. decembra 2001.









PRILOGA VII







TABELA UJEMANJA Direktiva 69/208/EGS Ta direktiva Člen 1 Člen 1, prvi pododstavek Člen 17 Člen 1, drugi pododstavek Člen 1(a) Člen 2(1)(a) Člen 2(1)(A) Člen 2(1)(b) Člen 2(1)(B)(a) Člen 2(1)(c)(i) Člen 2(1)(B)(b) Člen 2(1)(c)(ii) Člen 2(1)(B)(c) Člen 2(1)(c)(iii) Člen 2(1)(B)(d) Člen 2(1)(c)(iv) Člen 2(1)(Ba)(1)(a) Člen 2(1)(d)(1)(i) Člen 2(1)(Ba)(1)(b) Člen 2(1)(d)(1)(ii) Člen 2(1)(Ba)(2)(a) Člen 2(1)(d)(2)(i) Člen 2(1)(Ba)(2)(b) Člen 2(1)(d)(2)(ii) Člen 2(1)(Ba)(2)(c) Člen 2(1)(d)(2)(iii) Člen 2(1)(C)(a) Člen 2(1)(e)(i) Člen 2(1)(C)(b) Člen 2(1)(e)(ii) Člen 2(1)(C)(c) Člen 2(1)(e)(iii) Člen 2(1)(C)(d) Člen 2(1)(e)(iv) Člen 2(1)(D)(a) Člen 2(1)(f)(i) Člen 2(1)(D)(b) Člen 2(1)(f)(ii) Člen 2(1)(D)(c) Člen 2(1)(f)(iii) Člen 2(1)(D)(d) Člen 2(1)(f)(iv) Člen 2(1)(E)(a) Člen 2(1)(g)(i) Člen 2(1)(E)(b) Člen 2(1)(g)(ii) Člen 2(1)(E)(c) Člen 2(1)(g)(iii) Člen 2(1)(E)(d) Člen 2(1)(g)(iv) Člen 2(1)(Ea)(a) Člen 2(1)(h)(i) Člen 2(1)(Ea)(b) Člen 2(1)(h)(ii) Člen 2(1)(Ea)(c) Člen 2(1)(h)(iii) Člen 2(1)(Ea)(d) Člen 2(1)(h)(iv) Člen 2(1)(F)(a) Člen 2(1)(i)(i) Člen 2(1)(F)(b) Člen 2(1)(i)(ii) Člen 2(1)(F)(c) Člen 2(1)(i)(iii) Člen 2(1)(F)(d) Člen 2(1)(i)(iv) Člen 2(1)(G)(a) Člen 2(1)(j)(i) Člen 2(1)(G)(b) Člen 2(1)(j)(ii) Člen 2(1)(G)(c) Člen 2(1)(j)(iii) Člen 2(1)(H)(a) Člen 2(1)(k)(i) Člen 2(1)(H)(b) Člen 2(1)(k(ii) Člen 2(1)(H)(c) Člen 2(1)(k)(iii) Člen 2(1a) Člen 2(2) Člen 2(1b) Člen 2(3) Člen 2(2)(a) – Člen 2(2)(b) Člen 2(4)(a) Člen 2(2)(c) – Člen 2(2)(d) Člen 2(4)(b) Člen 2(3)(i)(a) Člen 2(5)(a)(i) Člen 2(3)(i)(b) Člen 2(5)(a)(ii) Člen 2(3)(i)(c) Člen 2(5)(a)(iii) Člen 2(3)(i)(d) Člen 2(5)(a)(iv) Člen 2(3)(ii) Člen 2(5)(b) Člen 2(3)(iii) Člen 2(5)(c) Člen 2(3)(iv) Člen 2(5)(d) Člen 2(3)(v) Člen 2(5), drugi pododstavek Člen 2(4) Člen 2(6) Člen 3 Člen 3 Člen 3(a) Člen 4 Člen 4 Člen 5 Člen 4(a) Člen 6 Člen 5 Člen 7 Člen 6 Člen 8 Člen 7 Člen 9 Člen 8 Člen 10 Člen 9 Člen 11 Člen 10 Člen 12 Člen 11 Člen 13 Člen 11(a) Člen 14 Člen 12 Člen 15 Člen 12(a) Člen 16 Člen 13 Člen 17 Člen 14 Člen 19 Člen 14(a) Člen 18 Člen 15(1)(a) Člen 20(a) Člen 15(1)(b) Člen 20(b) Člen 16 Člen 21 Člen 18 Člen 22 Člen 19 Člen 23 Člen 20(a) Člen 24 Člen 20 Člen 25 Člen 21 Člen 26 Člen 21(a)(1) Člen 27(1) Člen 21(a)(2)(i) Člen 27(2)(a) Člen 21(a)(2)(ii) Člen 27(2)(b) Člen 22 Člen 28 – Člen 29 (1) – Člen 30 (2) – Člen 31 – Člen 32 – Člen 33 PRILOGA I PRILOGA I PRILOGA II del I točka 1 PRILOGA II del I točka 1 PRILOGA II del I točka 1(a) PRILOGA II del I točka 2 PRILOGA II del I točka 2 PRILOGA II del I točka 3 PRILOGA II del I točka 3 PRILOGA II del I točka 4 PRILOGA II del II PRILOGA II del II PRILOGA III PRILOGA III PRILOGA IV del A točka (a)(1) PRILOGA IV del A točka (a)(1) PRILOGA IV del A točka (a)(2) PRILOGA IV del A točka (a)(2) PRILOGA IV del A točka (a)(3) PRILOGA IV del A točka (a)(3) PRILOGA IV del A točka (a)(4) PRILOGA IV del A točka (a)(4) PRILOGA IV del A točka (a)(5) PRILOGA IV del A točka (a)(5) PRILOGA IV del A točka (a)(6) PRILOGA IV del A točka (a)(6) PRILOGA IV del A točka (a)(7) PRILOGA IV del A točka (a)(7) PRILOGA IV del A točka (a)(8) PRILOGA IV del A točka (a)(8) PRILOGA IV del A točka (a)(9) PRILOGA IV del A točka (a)(9) PRILOGA IV del A točka (a)(10) PRILOGA IV del A točka (a)(10) PRILOGA IV del A točka (a)(10)(a) PRILOGA IV del A točka (a)(11) PRILOGA IV del A točka (a)(11) PRILOGA IV del A točka (a)(12) PRILOGA IV del A točka (b) PRILOGA IV del A točka (b) PRILOGA IV del B PRILOGA IV del B PRILOGA V PRILOGA V – PRILOGA VI – PRILOGA VII (1) 98/95/ES, člen 9(2), in 98/96/ES, člen 8(2). (2) 98/96/ES, člen 9.