02015R2403 — SL — 26.07.2017 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2403 z dne 15. decembra 2015 o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja (Besedilo velja za EGP) (UL L 333 19.12.2015, str. 62)

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2403

z dne 15. decembra 2015

o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za strelno orožje iz razredov A, B, C ali D, kot so opredeljeni v Prilogi I k Direktivi 91/477/EGS.

2. Ta uredba se ne uporablja za strelno orožje, onesposobljeno pred datumom začetka njene uporabe, razen če se to strelno orožje prenese v drugo državo članico ali da na trg.

Člen 2

Osebe in subjekti, pooblaščeni za onesposabljanje strelnega orožja

Onesposabljanje strelnega orožja izvajajo javni ali zasebni subjekti ali posamezniki, ki so za to pooblaščeni v skladu z nacionalno zakonodajo.

Člen 3

Preverjanje in potrjevanje onesposobitve strelnega orožja

1. Države članice imenujejo pristojni organ, ki preverja, ali je bila onesposobitev strelnega orožja izvedena v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: „subjekt, pristojen za preverjanje“).

2. Če je subjekt, pristojen za preverjanje, pooblaščen tudi za onesposabljanje strelnega orožja, države članice zagotovijo jasno ločevanje teh nalog in oseb, ki jih izvajajo v okviru subjekta.

3. Komisija na svoji spletni strani objavi seznam subjektov, pristojnih za preverjanje, ki so jih imenovale države članice, vključno s podrobnimi informacijami o subjektu, pristojnem za preverjanje, njegovim simbolom in kontaktnimi podatki.

4. Če je bila onesposobitev strelnega orožja izvedena v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I, subjekt, pristojen za preverjanje, lastniku strelnega orožja izda potrdilo o onesposobitvi v skladu s predlogo iz Priloge III. Vse informacije iz potrdila o onesposobitvi so navedene v jeziku države članice, v kateri je bilo potrdilo o onesposobitvi izdano, in v angleščini.

5. Lastnik onesposobljenega strelnega orožja trajno hrani potrdilo o onesposobitvi. Če se onesposobljeno strelno orožje da na trg, mu mora biti priloženo potrdilo o onesposobitvi.

6. Države članice zagotovijo, da se vodi evidenca izdanih potrdil o onesposobitvi strelnega orožja z navedbo datuma onesposobitve in številko potrdila, za obdobje najmanj 20 let.

Člen 4

Zahteve za pomoč

Katera koli država članica lahko zahteva pomoč subjektov, pooblaščenih za onesposabljanje strelnega orožja ali imenovanih za subjekte, pristojne za preverjanje, v drugi državi članici, da se izvede ali preveri onesposobitev strelnega orožja. Če takšna zahteva zadeva preverjanje onesposobitve strelnega orožja, subjekt, pristojen za preverjanje, ki zagotavlja pomoč, v primeru, da sprejme zahtevo, izda potrdilo o onesposobitvi v skladu s členom 3(4).

Člen 5

Označevanje onesposobljenega strelnega orožja

Onesposobljeno strelno orožje se označi s skupno enotno oznako v skladu s predlogo iz Priloge II, ki označuje, da je bilo orožje onesposobljeno v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I. Subjekt, pristojen za preverjanje, namesti oznako na vse sestavne dele, ki so bili spremenjeni zaradi onesposobitve strelnega orožja, izpolnjevati pa mora naslednja merila:

(a) je jasno vidna in neodstranljiva;

(b) vključuje podatka o državi članici, v kateri je bila opravljena onesposobitev, in subjektu, pristojnem za preverjanje, ki je potrdil onesposobitev;

(c) izvirne serijske številke strelnega orožja se ohranijo.

Člen 6

Dodatni ukrepi za onesposabljanje

1. Države članice lahko na svojem ozemlju uvedejo dodatne ukrepe za onesposabljanje strelnega orožja, ki presegajo tehnične specifikacije iz Priloge I.

2. Komisija redno analizira morebitne dodatne ukrepe, ki so jih sprejele države članice, skupaj z odborom, ustanovljenim na podlagi Direktive 91/477/EGS, in presoja o pravočasni reviziji tehničnih specifikacij iz Priloge I.

Člen 7

Prenos onesposobljenega strelnega orožja znotraj Unije

1. Onesposobljeno strelno orožje se lahko prenese v drugo državo članico, če je označeno s skupno enotno oznako in mu je priloženo potrdilo o onesposobitvi v skladu s to uredbo.

2. Države članice priznajo potrdilo o onesposobitvi, ki ga je izdala druga država članica, če izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Vendar lahko države članice, ki so uvedle dodatne ukrepe v skladu s členom 6, zahtevajo dokaz, da je onesposobljeno strelno orožje, ki se bo preneslo na njihovo ozemlje, v skladu z navedenimi dodatnimi ukrepi.

Člen 8

Zahteve glede uradnih obvestil

Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta uredba, kakor tudi o morebitnih dodatnih ukrepih, uvedenih v skladu s členom 6. V ta namen države članice uporabijo postopke uradnega obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 8. aprila 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Tehnične specifikacije za onesposobitev strelnega orožja

I. Ukrepi za onesposobitev, ki se izvedejo, da bi postalo strelno orožje nepreklicno neuporabno, so opredeljeni na podlagi treh preglednic:

— v preglednici I so navedene različne vrste strelnega orožja,

— v preglednici II so opisani ukrepi, ki jih je treba izvesti, da bi vsak bistven sestavni del strelnega orožja postal nepreklicno neuporaben,

— v preglednici III je določeno, katere ukrepe za onesposobitev je treba izvesti za različne vrste strelnega orožja.

II. Da bi se upošteval tehnični razvoj strelnega orožja in ukrepov za onesposobitev skozi čas, se bodo navedene tehnične specifikacije redno pregledovale in posodabljale vsaj na vsaki 2 leti.

III. Za zagotovitev pravilne in enotne uporabe ukrepov za onesposobitev strelnega orožja bo Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravila opredelitve.







ZAVIHEK I: Seznam vrst strelnega orožja Vrste strelnega orožja 1 Pištole (enostrelne, polavtomatske) 2 Revolverji (vključno z revolverji s polnjenjem iz bobna) 3 Enostrelno dolgocevno strelno orožje (brez preloma) 4 Strelno orožje na prelom (npr. z gladko cevjo, z risano cevjo, kombinirano, s padajočim/vrtljivim bločnim zaklepom, kratko- in dolgocevno strelno orožje) 5 Repetirno dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo) 6 Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo), 7 (Popolnoma) avtomatsko strelno orožje: npr. nekatere jurišne puške, (kratke) avtomatske puške, (popolnoma) avtomatske pištole 8 Strelno orožje, ki se polni od spredaj







ZAVIHEK II: Posebni ukrepi po sestavnih delih SESTAVNI DEL POSTOPEK 1 CEV 1.1 Če je cev pritrjena na okvir (1), jo povežite s sprožilnim mehanizmom z zatičem iz utrjenega jekla (premer > 50 % ležišča naboja, najmanj 4,5 mm) skozi ležišče naboja in okvir. Zatič mora biti zavarjen (2). 1.2 Če je cev prosta (ni pritrjena), izrežite vzdolžno odprtino po celotni dolžini stene ležišča naboja (širina > kalibra in največ 8 mm) in trdno privarite čep ali palico v cev od začetka ležišča naboja (L ≥ 2/3 dolžine cevi). 1.3 V prvo tretjino cevi iz smeri ležišča naboja bodisi izvrtajte luknje (premer lukenj mora znašati najmanj 2/3 premera izvrtine cevi pri orožju z gladko cevjo in cel premer izvrtine cevi pri vsem drugem orožju; eno za drugo, 3 pri kratkocevnem in 6 pri dolgocevnem orožju), ali izrežite za ležiščem naboja V-utor (s kotom 60 ± 5°), da je na tem mestu cev odprta, ali izrežite za ležiščem naboja vzdolžno odprtino (širina 8 – 10 mm ± 0,5 mm, dolžina ≥ 52 mm) na enakem položaju kot luknje, ali pa izrežite vzdolžno odprtino (širina 4 – 6 mm ± 0,5 mm od ležišča naboja do ustja cevi, razen na dolžini 5 mm na ustju. 1.4 Pri ceveh s podajalnikom nabojev odstranite podajalnik nabojev. 1.5 Preprečite odstranitev cevi z okvirja z zatičem iz utrjenega jekla ali varjenjem. 2 ZAKLEPIŠČE, GLAVA ZAKLEPIŠČA 2.1 Odstranite ali skrajšajte udarno iglo. 2.2 Strojno obdelajte čelni del glave zaklepišča pod kotom najmanj 45 stopinj in na površini, večji od 50 % čelnega dela zaklepišča. 2.3 Zavarite luknjo za udarno iglo. 3 BOBEN 3.1 Odstranite vse notranje stene iz bobna vzdolž najmanj 2/3 njegove dolžine s krožno strojno obdelavo > = premera ležišča naboja. 3.2 Če je mogoče, z varjenjem preprečite odstranitev bobna iz okvira ali, če to ni mogoče, uporabite primerne ukrepe za preprečitev odstranitve. 4 ZAKLEP 4.1 Strojno obdelajte ali odstranite več kot 50 % čelnega dela zaklepišča pod kotom od 45 do 90 stopinj. 4.2 Odstranite ali skrajšajte udarno iglo. 4.3 Strojno obdelajte in zavarite luknjo za udarno iglo. 4.4 S strojno obdelavo odstranite blokirna ušesca z zaklepa. 4.5 Kjer je primerno, strojno obdelajte notranji del zgornjega sprednjega roba izvlečnika v zaklepu pod kotom 45 stopinj. 5 OKVIR (PIŠTOLE) 5.1 Odstranite podajalnik nabojev. 5.2 Strojno odstranite vsaj 2/3 vodil zaklepa na obeh straneh okvirja. 5.3 Zavarite blokado zaklepa. 5.4 Z varjenjem preprečite razstavljanje pištol s polimernim okvirjem. V skladu z nacionalno zakonodajo se lahko ta postopek izvede po preverjanju s strani nacionalnega organa. 6 AVTOMATSKI SISTEM 6.1 Z rezanjem ali varjenjem uničite bat in plinski sistem. 6.2 Odstranite zaklepišče in ga nadomestite z jeklenim kosom, ki ga zavarite, ali zmanjšajte zaklepišče za najmanj 50 %, ga zavarite in odrežite blokirna ušesca z glave zaklepišča. 6.3 Zavarite skupaj sprožilni mehanizem in ga, če je mogoče, privarite na okvir. Če varjenje v okvirju ni mogoče: odstranite vžigalni mehanizem in na primeren način zapolnite prazen prostor (na primer zalepite prilegajoč kos polnila z epoksidno smolo). 6.4 Preprečite razstavljanje sistema za zapiranje ročaja na okvirju z varjenjem ali uporabite primerne ukrepe, s katerimi se prepreči odstranitev. Trdno zavarite polnilni mehanizem orožja z nabojnim pasom. 7 POLNILNI MEHANIZEM 7.1 Strojno obdelajte konus pod kotom najmanj 60 stopinj (kot konice) tako, da znaša premer osnove najmanj 1 cm oziroma je enak premeru čelne strani zaklepa. 7.2 Odstranite udarno iglo, povečajte luknjo za udarno iglo na premer najmanj 5 mm in zavarite luknjo za udarno iglo. 8 NABOJNIK (kjer je primerno) 8.1 Privarite nabojnik k okvirju ali ročaju, odvisno od vrste orožja, da se prepreči odstranitev nabojnika. 8.2 Če nabojnik manjka, z varjenjem nakopičite material na kraju namestitve nabojnika ali blokirajte zaklep nabojnika, da se trajno onemogoči vstavljanje nabojnika. 8.3 Skozi nabojnik, ležišče naboja in okvir vstavite zatič iz utrjenega jekla. Pritrdite ga z varjenjem. 9 POLNJENJE OD SPREDAJ 9.1 Odstranite ali zavarite izpuste, zavarite odprtine. 10 MODERATOR ZVOKA 10.1 Če je moderator zvoka sestavni del orožja, preprečite njegovo odstranitev s cevi z zatičem iz utrjenega jekla ali varjenjem. 10.2 Odstranite vse notranje dele moderatorja in njihova pritrdišča, tako da ostane samo cev. V preostalo zunanjo cev izvrtajte luknje na vsakih 5 cm. Trdota vložkov Trdota zatiča/čepa/palice = 58 -0; + 6 HRC nerjavno jeklo tipa ER 316 L za varjenje po postopku TIG (1) Cev je pritrjena na okvir z vijačenjem, spenjanjem ali drugim postopkom. (2) Varjenje je proizvodni ali oblikovni postopek ki povezuje materiale, običajno kovine ali termoplaste, tako da povzroči zlitje.







ZAVIHEK III: Posebni postopki za bistvene sestavne dele vsake vrste strelnega orožja VRSTA 1 2 3 4 5 6 7 8 POSTOPEK Pištole (razen avtomatskih) Revolverji Enostrelno dolgocevno strelno orožje (polnjenje brez preloma) Strelno orožje s polnjenjem na prelom (z gladko cevjo, z risano cevjo, kombinirano) Repetirno dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo) Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje (z gladko cevjo, z risano cevjo) Avtomatsko strelno orožje: jurišne puške, (kratke) avtomatske puške Strelno orožje, ki se polni od spredaj 1,1 X X X X 1,2 in 1,3 X X X X X X X X 1,4 X X X 1,5 X 2,1 X X X X 2,2 X X X X 2,3 X X X X 3,1 X 3,2 X 4,1 X X (za avtomatske pištole) 4,2 X X (za avtomatske pištole) 4,3 X X (za avtomatske pištole) 4,4 X X (za avtomatske pištole) 4,5 X X X (za avtomatske pištole) 5,1 X X (za avtomatske pištole) 5,2 X X (za avtomatske pištole) 5,3 X X (za avtomatske pištole) 5,4 X (polimerni okvir) X (za avtomatske pištole) 6,1 X X 6,2 X X 6,3 X 6,4 X 7,1 X 7,2 X X 8,1 ali 8,2 X X X X 8,3 X (cev nabojnika) X (cev nabojnika) 9,1 X X 10,1 X X X X X 10,2 X X X X X X









PRILOGA II

Predloga za označevanje onesposobljenega strelnega orožja

1) Oznaka onesposobitve

2) Država onesposobitve – uradna mednarodna oznaka

3) Simbol subjekta, ki je potrdil onesposobitev strelnega orožja

4) Leto onesposobitve

Celotna oznaka se namesti samo na okvir strelnega orožja, medtem ko se oznaki onesposobitve (1) in države onesposobitve (2) namestita na vse druge bistvene sestavne dele.









PRILOGA III