2008R0637 — SL — 16.06.2009 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 637/2008

z dne 23. junija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in o uvedbi nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe, ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola 4 k Aktu o bombažu ( 1 ) (v nadaljnjem besedilu „Protokol“), ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Poglavje 10a naslova IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ( 4 ), kakor je bilo vstavljeno s členom 1(20) Uredbe Sveta (ES) št. 864/2004 ( 5 ), določa pravila za proizvodno vezano plačilo za bombaž. (2) S sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v zadevi C-310/04 ( 6 ) je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, pred Sodiščem ni dokazal, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin zadeve, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska posebne podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004, namreč zagotoviti donosnost in s tem ohranitev poljščine, torej cilj, ki je povezan s ciljem, določenim v odstavku 2 Protokola“. Sodišče je tudi zadržalo učinke razveljavitve, dokler se ne sprejme nova uredba, če se ta sprejme v razumnem času. (3) V skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-310/04 bi bilo treba sprejeti novo shemo posebnega plačila za bombaž. (4) Upoštevati bi bilo treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s posebnim položajem bombažnega sektorja, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine. V ta namen je bil sprožen proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z interesnimi skupinami. (5) Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola, in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo, in omogočati zadevnim proizvajalcem pošten zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja. (6) Shema bi morala biti prav tako skladna s politiko dohodkovne podpore kmetom, ki je glavno vodilno načelo reformirane skupne kmetijske politike (SKP). (7) Prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in uvedba sheme enotnega plačila sta bistvena elementa v postopku reforme skupne kmetijske politike. Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla navedene elemente za več kmetijskih proizvodov. (8) Za uresničitev ciljev reforme skupne kmetijske politike in ciljev iz Protokola bi morala biti podpora za bombaž v veliki meri nevezana in vključena v shemo enotnega plačila. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči teh ciljev in se jih zaradi potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. (9) Popolna in takojšnja vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno precej ogrozila nemoteno proizvodnjo v regijah Skupnosti, ki proizvajajo bombaž. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža s proizvodno vezanim plačilom na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje iz odstavka 2 Protokola, hkrati pa shemo za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitev skupne kmetijske politike. V ta namen je na podlagi opravljenega ocenjevanja upravičeno, da se kot celotna razpoložljiva pomoč za vsako državo članico določi 35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem. Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, ki proizvajajo bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom. (10) Preostalih 65 % nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem, bi moralo biti na voljo za shemo enotnega plačila. (11) Iz okoljskih razlogov bi bilo treba za vsako državo članico proizvajalko določiti osnovno površino. Poleg tega bi morale biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice. (12) Na državo članico proizvajalko bi bilo treba določiti fiksen hektarski donos. Ta bo določil – skupaj z zahtevo po osnovni površini, splošno omejitvijo sredstev in v glavnem nevezani značaj sheme – značaj programa, tj. omejitev proizvodnje, obenem pa izpolnjeval cilje Protokola. (13) Da se zadovoljijo potrebe odzrnjevalne panoge po pomoči, bi bilo treba upravičenost do pomoči povezati z minimalno količino bombaža, ki se dejansko pospravi. (14) Poleg tega bi bilo treba spodbujati ustanavljanje medpanožnih organizacij, ki jih odobrijo države članice, da bi proizvajalcem in odzrnjevalcem omogočili izboljšati kakovost bombaža. Skupnost bi morala posredno podpirati dejavnosti teh organizacij, tako da bi povečala pomoč za kmete, ki so člani teh organizacij. (15) Uredbo (ES) št. 1782/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (16) Poleg nove ureditve posebnega plačila za bombaž bi bilo primerno sprejeti nov sklop pravil, ki bodo sektorju bombaža pomagala stabilizirati nov zakonodajni in tržni okvir. (17) Glede na potrebo po odzrnjevalni panogi v regijah proizvajalkah bi bile potrebe po tej industriji zadostno zadovoljene, med drugim tudi z določitvijo minimalne kakovosti bombaža, ki se dejansko pospravi, in z možnostjo, da medpanožne organizacije izboljšajo kakovost bombaža. Poleg tega bi bilo treba ob upoštevanju precejšnje prekomerne zmogljivosti odzrnjevalne panoge zagotoviti dodatne ukrepe v podporo postopku prestrukturiranja za izboljšanje tržne usmerjenosti. (18) Primerno pa bi bilo uvesti tudi ustrezne ukrepe za tržno usmeritev, ki podpirajo posebne sheme kakovosti in s tem povezane promocijske dejavnosti. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti nacionalne programe za prestrukturiranje sektorja bombaža. Ustrezne ukrepe bi morala financirati Skupnost, državam članicam pa bi bilo treba prepustiti izbiro prave kombinacije, ki bo ustrezala potrebam njihovih območij, po potrebi ob upoštevanju regionalnih posebnosti. (19) Programe prestrukturiranja bi bilo treba predložiti Komisiji, da preveri, ali so ukrepi skladni s pogoji iz te uredbe in njenih izvedbenih pravil. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje teh programov prestrukturiranja. (20) Ukrepi bi morali dopolnjevati že obstoječe ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 7 ). (21) Ukrepi v teh programih bi lahko vključevali popolno in trajno odstranitev dela odzrnjevalnih predelovalnih obratov, da se zagotovi večja donosnost odzrnjevalne panoge. Podpora bi se lahko zagotovila tudi za naložbe v odzrnjevalni panogi, namenjeni izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Poleg tega bi lahko pomoč zagotovili tudi upravljavcem strojev, ki čutijo posledice prestrukturiranja sektorja bombaža. (22) Zaradi izboljšanja kakovosti evropskega bombaža bi morali kmetje, ki sodelujejo v posebnih shemah kakovosti, v okviru teh programov prejemati posebno podporo za kritje nekaterih povezanih stroškov. Podobno bi bilo treba podpirati informativne in promocijske ukrepe za bombaž, ki so del teh shem kakovosti. (23) Razdeljevanje sredstev za nacionalne programe prestrukturiranja med države članice bi moralo temeljiti na posebnih potrebah prestrukturiranja in prilagoditve v regijah, ki so glavne proizvajalke bombaža. Zaradi začasnega cilja prestrukturiranja in prilagoditve sektorja bombaža se lahko programi zaključijo na zahtevo držav članic, nato pa se za nevezana plačila lahko nacionalni zgornji meji zadevne države članice doda letni proračun za programe prestrukturiranja, kot je določeno v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003. (24) Portugalska nima odzrnjevalne panoge, v Bolgariji pa se shema enotnega plačila na površino ne uporablja, zato tema dvema državama članicama ni treba dodeliti proračunskih sredstev za nacionalni program prestrukturiranja. (25) Da bi se nova shema pomoči za bombaž in shema za prestrukturiranje sektorja bombaža začela uporabljati na začetku proizvodnega obdobja, bi se morala ta uredba uporabljati od koledarskega leta 2009 – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE 1

PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA BOMBAŽ

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 1782/2003

Uredba (ES) št. 1782/2003 se spremeni:

1. v naslovu IV se poglavje 10a nadomesti z naslednjim: „POGLAVJE 10a PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA BOMBAŽ Člen 110a Področje uporabe Pod pogoji iz tega poglavja se pomoč dodeli kmetom, ki proizvajajo bombaž iz oznake KN 5201 00. Člen 110b Upravičenost 1. Pomoč se dodeli na hektar površine, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči. Da bi bila površina upravičena do pomoči, se mora površina nahajati na kmetijskem zemljišču, ki ga je država članica odobrila za proizvodnjo bombaža, ter mora biti zasajena z dovoljenimi sortami in dejansko pospravljena v normalnih pridelovalnih pogojih. Pomoč iz člena 110a se izplača za bombaž neoporečne in primerne prodajne kakovosti. 2. Države članice potrdijo zemljišče in sorte iz odstavka 1 tega člena v skladu s podrobnimi pravili in pogoji, ki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2). Člen 110c Osnovne površine, fiksni donosi in referenčni zneski 1. Nacionalne osnovne površine so: — Bolgarija: 3 342 ha, — Grčija: 250 000 ha, — Španija: 48 000 ha, — Portugalska: 360 ha. 2. Fiksni donosi v referenčnem obdobju so: — Bolgarija: 1,2 tone/ha, — Grčija: 3,2 tone/ha, — Španija: 3,5 tone/ha, — Portugalska: 2,2 tone/ha. 3. Znesek pomoči na upravičeni hektar se določi z množenjem donosov iz odstavka 2 z naslednjimi referenčnimi zneski: — Bolgarija: 671,33 EUR, — Grčija: 251,75 EUR, — Španija: 400,00 EUR, — Portugalska: 252,73 EUR. 4. Če upravičena površina z bombažem v dani državi in v danem letu preseže osnovno površino iz odstavka 1, se pomoč iz odstavka 3 za to državo članico zmanjša v sorazmerju s presežkom osnovne površine. 5. Podrobna izvedbena pravila za ta člen se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2). Člen 110d Odobrene medpanožne organizacije 1. Za namene tega poglavja ‚odobrena medpanožna organizacija‘ pomeni pravno osebo, sestavljeno iz kmetov proizvajalcev bombaža in vsaj enega obrata za odzrnjevanje, ki izvajajo naslednje dejavnosti: — pomoč pri boljšem usklajevanju trženja bombaža, zlasti z raziskovalnimi študijami in raziskavami trga, — priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s pravili Skupnosti, — usmerjanje proizvodnje k proizvodom, ki so bolje prilagojeni potrebam trga in povpraševanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti in zaščite potrošnikov, — posodabljanje metod in sredstev z namenom izboljšati kakovost proizvoda, — razvijanje tržnih strategij za spodbujanje prodaje bombaža prek programov certificiranja kakovosti. 2. Država članica, na katere ozemlju so ustanovljeni obrati za odzrnjevanje, odobri medpanožne organizacije, ki izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu s postopkom iz člena 144(2). Člen 110e Izplačevanje pomoči 1. Kmetom se dodeli pomoč na upravičen hektar v skladu s členom 110c. 2. Kmetom, ki so člani odobrene medpanožne organizacije, se dodeli pomoč na upravičen hektar znotraj osnovne površine iz člena 110c(1), povečane za znesek 2 EUR.“;

2. v členu 156(2) se točka (g) nadomesti z naslednjim: „(g) Poglavje 10a naslova IV se uporablja od 1. januarja 2009 za bombaž, ki je zasejan po tem datumu.“







POGLAVJE 2

NACIONALNI PROGRAMI PRESTRUKTURIRANJA ZA SEKTOR BOMBAŽA

Člen 2

Področje uporabe

1. To poglavje določa pravila, ki urejajo dodeljevanje sredstev Skupnosti državam članicam in uporabo teh sredstev s strani držav članic prek nacionalnih programov prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu „programi prestrukturiranja“) za financiranje posebnih ukrepov prestrukturiranja za pomoč sektorju bombaža.

2. Podpore se ne dodeli:

(a) raziskovalnim projektom in ukrepom v podporo raziskovalnim projektom;

(b) ukrepom, ki so upravičeni do podpore Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 3

Splošne zahteve

1. Programi prestrukturiranja morajo biti združljivi z zakonodajo Skupnosti in skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti.

2. Države članice so odgovorne za programe prestrukturiranja in zagotovijo, da so notranje dosledni ter pripravljeni in izvedeni objektivno, ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih proizvajalcev in predelovalcev ter potrebe po izogibanju neupravičenemu neenakemu obravnavanju proizvajalcev in/ali predelovalcev.

Države članice so odgovorne za to, da poskrbijo za potreben nadzor in kazni v primeru neskladnosti s programi prestrukturiranja ter za njihovo izvajanje.

Člen 4

Predložitev in uporaba programov prestrukturiranja

1. Vsaka država članica proizvajalka vsaka štiri leta predloži Komisiji, prvič do 1. januarja 2009, osnutek petletnega programa prestrukturiranja, ki vsebuje ukrepe v skladu s tem poglavjem.

▼M1

Z odstopanjem od prvega pododstavka se država članica lahko odloči, da bo Komisiji do 31. decembra 2009 predložila en sam osnutek spremenjenega programa prestrukturiranja za obdobje osmih let.

▼B

Preden se program prestrukturiranja predloži Komisiji, se država članica o njem posvetuje s pristojnimi organi in organizacijami iz sektorja bombaža.

Vsaka država članica predloži en sam osnutek programa, ki lahko upošteva regionalne posebnosti.

2. Programi prestrukturiranja se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji.

Če program prestrukturiranja ni v skladu s pogoji, določenimi v tem poglavju in izvedbenih pravilih, Komisija o tem obvesti državo članico. V tem primeru država članica predloži Komisiji revidiran program. Revidirani program se začne uporabljati dva meseca po njegovi predložitvi, razen če neskladje še vedno ni odpravljeno; v tem primeru se uporablja ta odstavek.

3. Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s programi prestrukturiranja, ki jih predložijo države članice.

Člen 5

Dodeljevanje proračunskih sredstev

1. Letni proračun za program prestrukturiranja na državo članico od proračunskega leta 2010 dalje znaša:

— Grčija: 4,0 milijona EUR,

— Španija: 6,134 milijona EUR.

2. Vsaka država članica se lahko odloči zaključiti uporabo programa za prestrukturiranje, da bi dokončno prenesla svoj letni proračun iz odstavka 1 tega člena v svojo nacionalno zgornjo mejo, kakor je določeno v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003. Ta odločitev se sporoči Komisiji najpozneje do 1. avgusta danega leta, uporablja pa se za neposredna plačila, dodeljena v naslednjem koledarskem letu. Sporočilo poroča tudi o izvajanju programa prestrukturiranja in doseganju njegovih ciljev.

▼M1

Vendar če se država članica odloči, da bo predložila osnutek spremenjenega programa prestrukturiranja za obdobje osmih let, kakor je določeno v drugem pododstavku člena 4(1), se njen letni proračun iz odstavka 1 tega člena v proračunskem letu 2018 prenese v nacionalno zgornjo mejo, ki je določena v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009, in se uporablja za neposredna plačila, plačana v navedenem letu. Zadevna država članica pred 1. januarjem 2018 predloži sporočilo o izvajanju programa prestrukturiranja in doseganju njegovih ciljev.

▼B

3. Prenos iz odstavka 2 tega člena in ustrezna sprememba odstavka 1 tega člena se sprejmeta v skladu s postopkom iz člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, potem ko Komisija oceni izvajanje programa prestrukturiranja glede na njegove cilje.

Člen 6

Splošna pravila glede financiranja programov prestrukturiranja

1. Podpora Skupnosti se nanaša le na upravičene izdatke, ki nastanejo po predložitvi ustreznega programa prestrukturiranja iz člena 4(1).

2. Države članice ne prispevajo k stroškom za ukrepe, ki jih financira Skupnost v okviru programov prestrukturiranja.

Člen 7

Upravičeni ukrepi in upravičenci

1. Programi prestrukturiranja vsebujejo le enega ali več naslednjih ukrepov:

(a) popolno in trajno odstranitev odzrnjevalnih obratov;

(b) naložbe v odzrnjevalno panogo;

(c) sodelovanje kmetov v shemah za kakovost bombaža;

(d) informativne in promocijske dejavnosti;

(e) pomoč upravljavcem strojev, ki ne presega nastale izgube.

2. Upravičenci programov prestrukturiranja so:

▼M1

(a) lastniki odzrnjevalnih obratov, za katere je bila pomoč iz poglavja IV Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 ( 8 ) odobrena v tržnem letu 2005/2006, za pomoč na podlagi ukrepov iz odstavka 1(a), (b) in (d) tega člena;

▼B

(b) upravičenci do pomoči iz poglavja 10a Uredbe (ES) št. 1782/2003 za pomoč na podlagi ukrepov iz odstavka 1(c) in (d) tega člena;

(c) odobrene medpanožne organizacije, opredeljene v poglavju 10a Uredbe (ES) št. 1782/2003, za pomoč na podlagi ukrepa iz odstavka 1(d) tega člena;

(d) upravljavci strojev za pomoč na podlagi ukrepa iz odstavka 1(e) tega člena, ki: — so fizične osebe ali podjetja, ki so v tržnem letu 2005/2006 na podlagi pogodbe za pridelovalce ali odzrnjevalce delali s svojimi kmetijskimi stroji za obiranje bombaža, — so obirali bombaž, ki je bil dostavljen v odzrnjevalne obrate, prizadete zaradi odstranitve iz odstavka 1(a) tega člena, — in — so utrpeli dokazljive izgube, ker ni bilo dovolj bombaža za obiranje.

Člen 8

Finančna sredstva

Ukrepi iz tega poglavja so intervencija za ureditev kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 9 ).

Člen 9

Izvedbena pravila

Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) ( 10 ).

Člen 10

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.