02010R1218 — SL — 18.12.2022 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1218/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji in usklajena ravnanja (Besedilo velja za EGP) (UL L 335 18.12.2010, str. 43)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1218/2010

z dne 14. decembra 2010

o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji in usklajena ravnanja

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Opredelitev pojmov

1. Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „sporazum o specializaciji“ pomeni enostranski sporazum o specializaciji, vzajemen sporazum o specializaciji ali sporazum o skupni proizvodnji; (b) „enostranski sporazum o specializaciji“ pomeni sporazum med dvema pogodbenima strankama, ki sta dejavni na istem proizvodnem trgu, na podlagi katerega ena pogodbena stranka soglaša, da bo v celoti ali delno opustila proizvodnjo nekaterih proizvodov ali da se bo vzdržala proizvodnje teh proizvodov in da jih bo nabavljala pri drugi pogodbeni stranki, ki se strinja, da bo proizvajala in dobavljala te proizvode, (c) „vzajemen sporazum o specializaciji“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami, ki so dejavne na istem proizvodnem trguh, na podlagi katerega dve ali več pogodbenih strank vzajemno soglaša, da bodo v celoti ali delno opustile proizvodnjo ali se vzdržale proizvodnjenekaterih, vendar različnih proizvodov, in da jih bodo nabavljale pri drugih pogodbenih strankah, ki soglašajo s tem, da jih bodo dobavljale; (d) „sporazum o skupni proizvodnji“ pomeni sporazum na podlagi katerega dve ali več pogodbenih strank soglaša, da bodo skupno proizvajale nekatere proizvode; (e) „sporazum“ pomeni sporazum, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje; (f) „proizvod“ pomeni blago in/ali storitev, vključno z vmesnimi proizvodi in/ali storitvami ter končnimi proizvodi in/ali storitvami, razen storitev distribucije in najema; (g) „proizvodnja“ pomeni proizvodnjo blaga ali pripravo storitev in vključuje proizvodnjo prek podizvajalcev; (h) „priprava storitev“ pomeni dejavnosti na trgih, ki so v proizvodni verigi pred zagotavljanjem storitev strankam; (i) „upoštevni trg“ pomeni upoštevne proizvodne in geografske trge, na katere spadajo proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, v primeru, da so proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, vmesni proizvodi, ki jih ena ali več pogodbenih strank v celoti ali delno sama uporablja za proizvodnjo proizvodov v nadaljnjem proizvodnem procesu, pa pomeni tudi upoštevne proizvodne in geografske trge, na katere sodijo proizvodi v nadaljnjem proizvodnem procesu; (j) „proizvod, ki je predmet sporazuma o specializaciji“ pomeni proizvod, ki je proizveden na podlagi sporazuma o specializaciji; (k) „proizvod v nadaljnjem proizvodnem procesu“ pomeni proizvod, za proizvodnjo katerega ena ali več pogodbenih strank uporablja proizvode, ki so predmet sporazuma o specializaciji, in ki jih te pogodbene stranke prodajajo na prodajnem trgu; (l) „konkurenčno podjetje“ pomeni dejanskega ali potencialnega konkurenta; (m) „dejanski konkurent“ pomeni podjetje, dejavno na istem upoštevnem trgu; (n) „potencialni konkurent“ pomeni podjetje, za katero je mogoče ob odsotnosti sporazuma o specializaciji realno in ne samo na podlagi teoretičnih možnosti domnevati, da bi pri majhnem a stalnem zviševanju relativnih cen najpozneje v treh letih izvedlo potrebne dodatne naložbe ali prevzelo druge potrebne stroške prehoda za vstop na upoštevni trg; (o) „obveznost izključne dobave“ pomeni obveznost, v skladu s katero se proizvod, ki je predmet sporazuma o specializaciji, ne dobavlja nobenemu konkurenčnemu podjetju razen pogodbeni stranki sporazuma; (p) „obveznost izključne nabave“ pomeni obveznost nabavljanja proizvoda, ki je predmet sporazuma o specializaciji, le pri pogodbeni stranki, ki se je pogodbeno obvezala za dobavo; (q) „skupno“, v smislu distribucije pomeni, če pogodbene stranke: (i) proizvode distribuirajo skupaj prek skupne ekipe, organizacije ali podjetja ali (ii) kot distributerja določijo tretjo osebo na izključni ali neizključni podlagi, če ta tretja oseba ni konkurenčno podjetje; (r) „distribucija“ pomeni distribucijo vključno s prodajo blaga in zagotavljanje storitev.

2. V tej uredbi izraza „podjetje“ in „pogodbena stranka“ vključujeta njuna povezana podjetja.

„Povezana podjetja“ pomenijo:

(a) podjetja, v katerih ima lahko pogodbena stranka sporazuma o specializaciji neposredno ali posredno: (i) pooblastilo za uveljavljanje več kakor polovice glasovalnih pravic; (ii) pooblastilo za imenovanje več kakor polovice članov nadzornega sveta, uprave ali organov, ki pravno zastopajo podjetje; ali (iii) pravico upravljati posle podjetja;

(b) podjetja, ki imajo nad pogodbeno stranko sporazuma o specializaciji neposredno ali posredno pravice ali pooblastila iz točke (a);

(c) podjetja, v katerih ima podjetje iz točke (b) neposredno ali posredno pravice ali pooblastila iz točke (a);

(d) podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o specializaciji skupaj z enim ali več podjetji iz točke (a), (b) ali (c) ali v katerih imata dve ali več od slednjih podjetij skupaj pravice ali pooblastila iz točke (a);

(e) podjetja, v katerih imajo pravice ali pooblastila iz (a) skupaj: (i) pogodbene stranke sporazuma o specializaciji ali njihova zadevna povezana podjetja iz (a) do (d); (ii) ena ali več pogodbenih strank sporazuma o specializaciji ali eno ali več njihovih povezanih podjetij iz točk (a) do (d) in ena ali več tretjih oseb.

Člen 2

Izjema

1. Na podlagi člena 101(3) Pogodbe in na podlagi določb te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume o specializaciji.

Ta izjema velja le kolikor taki sporazumi o specializaciji vsebujejo omejitve konkurence, ki spadajo v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe.

2. Izjema, predvidena v odstavku 1, velja za sporazume o specializaciji, ki vsebujejo določbe o prenosu pravic intelektualne lastnine na eno ali več pogodbenih strank ali o izdaji licenc pravic intelektualne lastnine eni ali več pogodbenim strankam, če te določbe niso glavni cilj takih sporazumov, so pa neposredno povezane z njihovo uporabo in so zanjo potrebne.

3. Izjema iz odstavka 1 se uporablja tudi za sporazume o specializaciji, kadar: (a) pogodbene stranke sprejmejo obveznost izključne nabave in/ali izključne dobave ali (b) pogodbene stranke proizvodov, ki so predmet sporazuma o specializaciji, ne prodajajo neodvisno, ampak jih distribuirajo skupno.

Člen 3

Mejni tržni delež

Izjema iz člena 2 se uporablja pod pogojem, da skupni tržni delež pogodbenih strank ne presega 20 % katerega koli upoštevnega trga.

Člen 4

Nedopustne omejitve

Izjema iz člena 2 se ne uporablja za sporazume o specializaciji, katerih cilj je, posredno ali neposredno, samostojno ali v kombinaciji z drugimi dejavniki pod nadzorom strank, karkoli od naslednjega:

(a) določanje cen pri prodaji proizvodov tretjih osebam, razen določanja cen, zaračunanih neposrednim strankam v okviru skupne distribucije;

(b) omejitev obsega proizvodnje ali prodaje, razen: (i) določb o dogovorjenih količinah proizvodov na podlagi enostranskih ali vzajemnih sporazumov o specializaciji ali za opredelitev zmogljivosti in obsega proizvodnje na podlagi sporazuma o skupni proizvodnji ter (ii) določanja cen v okviru skupne distribucije ali

(c) dodelitve trgov ali strank.

Člen 5

Uporaba mejnega tržnega deleža

Za uporabo mejnega tržnega deleža iz člena 3 veljajo naslednja pravila:

(a) tržni delež se izračuna na podlagi vrednosti prodaje na trgu; če podatki o vrednosti prodaje na trgu niso na razpolago, se lahko za določitev tržnega deleža pogodbenih strank uporabijo ocene, ki temeljijo na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno s fizičnim obsegom prodaje;

(b) tržni delež se izračuna na podlagi podatkov za prejšnje koledarsko leto.

(c) tržni delež, ki ga imajo podjetja iz točke (e), drugega pododstavka člena 1(2), se razdeli po enakih delih vsakemu podjetju, ki ima pravice ali pooblastila iz točke (a) omenjenega pododstavka;

(d) če tržni delež iz člena 3 na začetku ne presega 20 %, pozneje pa se zviša nad to raven, ne da bi presegel 25 %, izjema iz člena 2 velja še za obdobje dveh zaporednih koledarskih let po letu, v katerem je bil prag 20 % prvič presežen;

(e) če tržni delež iz člena 3 na začetku ne presega 20 %, pozneje pa se zviša nad 25 %, izjema iz člena 2 velja še za obdobje enega koledarskega leta po letu, v katerem je bil prag 25 % prvič presežen;

(f) ugodnosti iz točk (d) in (e) se ne smejo združiti, tako da bi bilo preseženo obdobje dveh koledarskih let.

Člen 6

Prehodno obdobje

Prepoved iz člena 101(1) Pogodbe ne velja od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012 v zvezi s sporazumi, ki že veljajo 31. decembra 2010 in ne izpolnjujejo pogojev za uporabo izjeme iz te uredbe, izpolnjujejo pa pogoje za uporabo izjeme iz Uredbe (ES) št. 2658/2000.

Člen 7

Veljavnost

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2011.

▼M1

Uredba preneha veljati 30. junija 2023.

▼B

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.