1994R3223 — SL — 01.01.2005 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.







Opomba: Ta konsolidirana različica vsebuje sklicevanja na evropsko obračunsko enoto in/ali eku, kar se od 1. januarja 1999 praviloma razume kot sklicevanje na euro – Uredba Sveta (EGS) št. 3308/80 (UL L 345, 20.12.1980, str. 1) in Uredba Sveta (ES) št. 1103/97 (UL L 162, 19.6.1997, str. 1).









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 3223/94

z dne 21. decembra 1994

o podrobnih pravilih za uporabo uvoznih režimov za sadje in zelenjavo







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1035/72 z dne 18. maja 1972 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2753/94 ( 2 ), in zlasti člena 23(2) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3813/92 z dne 28. decembra 1992 o obračunski enoti in o menjalnih tečajih, ki veljajo pri izvajanju skupne kmetijske politike ( 3 ), kakor je bila spremenjena in dopolnjena z Uredbo (ES) št. 3528/93 ( 4 ), zlasti člena 3(3) Uredbe, ker je zaradi rezultatov Urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj nujna uvedba novega sistema za uvoz svežega sadja in zelenjave, navedenih v Prilogi; ker je temelj tega sistema primerjava med vrednostjo uvoženih proizvodov in vhodnimi cenami, navedenimi v carinski tarifi Evropskih skupnosti; ker je nujno določiti pomen izraza „serija“; ker je večina hitro pokvarljivega sadja in zelenjave, navedenih v Prilogi k tej uredbi, dostavljenega na komisijsko prodajo, kar povzroča še posebne težave pri določitvi vrednosti; ker mora biti vhodna cena, na podlagi katere so uvoženi proizvodi uvrščeni v skupno carinsko tarifo, enaka bodisi fob ceni teh proizvodov, skupaj s stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Skupnosti, carinski vrednosti iz člena 30(2)(c) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 5 ), ali standardni uvozni vrednosti; ker sistem standardnih uvoznih vrednosti omogoča izvajanje rezultatov Urugvajskega kroga; ker je treba te standardne uvozne vrednosti določiti na podlagi tehtanega povprečja povprečnih cen za proizvode, navedene v Prilogi, uvožene iz tretjih držav na reprezentativne uvozne trge držav članic, zmanjšanih za zneske iz člena 173(3) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, o določitvi določb za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 6 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2193/94 ( 7 ); ker mora Komisija te vrednosti določiti vsak delovni dan za vsako poreklo in za obdobja, navedena v Prilogi; ker bodo morale države članice zaradi tega redno in pravočasno sporočati za to odgovornim oddelkom Komisije vse podatke, ki jih zahteva ta uredba, da omogočijo izračun standardnih uvoznih vrednosti; ker je treba posebej urediti primere, ko za proizvode danega porekla ni na voljo nobenih cen; ker lahko uvoznik za uvožene proizvode izbere drugačno tarifno uvrstitev od tiste, določene na podlagi standardne uvozne vrednosti; ker bi za take primere in pod določenimi pogoji, vključno z nihanjem tržnih cen, predvideti polog varščine, katere znesek bi bil enak višini dajatve, ki bi jo uvoznik plačal, če bi bila tarifna uvrstitev serije določena na podlagi standardne uvozne vrednosti; ker se varščina povrne, če se v določenem roku predloži dokazilo, da so bili izpolnjeni pogoji za odsvojitev te serije; ker bo, kot del naknadnega preverjanja, dolgovana dajatev povrnjena v skladu s členom 220 Uredbe (EGS) št. 2913/92; ker bodo v okviru takega preverjanja dolgovani dajatvi prištete obresti, ker je to edino pošteno; ker Uredba Komisije (EGS) št. 2118/74 z dne 9. avgusta 1974 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema referenčnih cen za sadje in zelenjavo ( 8 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 249/93 ( 9 ), ostane v veljavi za vsakega od proizvodov, naštetih v Prilogi, do začetka tržnega leta, ki velja za posamezni proizvod; ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sadje in zelenjavo, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

V tej uredbi izraz „serija“ pomeni blago, zajeto v deklaraciji o sprostitvi v prost promet. Vsaka deklaracija lahko velja samo za blago istega porekla, ki sodi pod eno posamezno oznako kombinirane nomenklature.

▼M1

V tej uredbi pomeni „uvoznik“ deklaranta v smislu člena 4(18) Uredbe (EGS) št. 2913/92.

▼B

Člen 2

1. Najpozneje do 12.00 opoldne (bruseljski čas) naslednjega delovnega dne bodo države članice za vsak proizvod in za obdobja, določena v ►M2 delu A Priloge ◄ , za vsak tržni dan in za vsako poreklo, sporočile Komisiji:

(a) povprečne reprezentativne cene za proizvode, uvožene iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih iz člena 3(1), in značilne cene, zabeležene na drugih trgih za velike količine uvoženih proizvodov, ali, kjer ni na voljo cen z reprezentativnih trgov, značilne cene za uvožene proizvode, ki so bile zabeležene na drugih trgih; in

(b) skupne količine, ki se nanašajo na cene iz točke (a).

▼M6

Če skupne količine iz (b) znašajo manj od ene tone, se ustrezne cene ne sporočijo Komisiji.

▼B

2. Cene iz odstavka 1(a), se zabeležijo:

— za vsak proizvod, naveden v ►M2 delu A Priloge ◄ ,

— za vse razpoložljive sorte in velikosti,

— na stopnji uvoznik/trgovec na veliko ali na stopnji trgovec na veliko/trgovec na drobno, če ni na voljo nobenih cen za stopnjo uvoznik/trgovec na veliko.

Znižajo se za zneske, navedene v prvih dveh alineah člena 173(3) Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Za stroške prevoza in zavarovanja, ki se odštejejo v skladu s prejšnjim pododstavkom veljajo določbe člena 173(4) zgoraj navedene uredbe.

3. Cene, zabeležene v skladu z odstavkom 2, se, kjer so določene za stopnjo trgovec na veliko/trgovec na drobno, najprej znižajo za 9 %, s čimer se upošteva trgovska marža trgovca na veliko, in za znesek ►M3 ECU 0,7245 ◄ za 100 kilogramov, s čimer se upoštevajo stroški pretovarjanja in tržnih davkov in taks.

4. Kot reprezentativno se šteje naslednje:

— cene proizvodov 1. razreda, pod pogojem, da količine v tem razredu predstavljajo najmanj 50 % skupne tržene količine,

— cene proizvodov 1. razreda in, kjer proizvodi tega razreda predstavljajo manj kot 50 % vseh količin, še cene, določene za proizvode 2. razreda, in sicer za količino, ki omogoča pokrivanje 50 % celotne tržene količine,

— cene, določene za proizvode 2. razreda, kadar ni proizvodov 1. razreda, razen če se jim doda koeficient prilagajanja, če se kot posledica pridelovalnih pogojev za proizvode tega porekla, zaradi njihovih kakovostnih lastnosti, ti proizvodi običajno in tradicionalno ne tržijo kot 1. razred.

Koeficient prilagajanja iz tretje alinee, se prišteje k cenam po odštetju zneskov iz odstavka 2.

Člen 3

▼M11

1. naslednji trgi se štejejo kot reprezentativni:

— Belgija in Luksemburg: Bruselj,

— Češka republika: Praga,

— Danska: Koebenhavn,

— Nemčija: Hamburg, München, Frankfurt, Köln, Berlin,

— Estonija: Talin,

— Grčija: Atene, Solun,

— Španija: Madrid, Barcelona, Sevilja, Bilbao, Zaragoza, Valencia,

— Francija: Pariz-Rungis, Marseilles, Rouen, Dieppe, Perpignan, Nantes, Bordeaux, Lyon, Toulouse,

— Irska: Dublin,

— Italija: Milano,

— Ciper: Nikozija,

— Latvija: Riga,

— Litva: Vilna,

— Madžarska: Budimpešta,

— Malta: Attard,

— Nizozemska: Rotterdam,

— Avstrija: Dunaj-Inzersdorf,

— Poljska: Ozarów Mazowiecki-Bronisze, Poznanj,

— Portugalska: Lizbona, Porto,

— Slovenija: Ljubljana,

— Slovaška: Bratislava,

— Finska: Helsinki,

— Švedska: Helsingborg, Stockholm,

— Združeno kraljestvo: London.

▼B

2. Države članice obvestijo Komisijo o običajnih tržnih dnevih za zgoraj navedene trge.

Člen 4

1. Komisija za vsak proizvod in za vsako obdobje, določeno v ►M2 delu A Priloge ◄ , vsak delovni dan in za vsako poreklo določi standardno uvozno vrednost, ki je enaka tehtanemu povprečju reprezentativnih cen iz člena 2, znižana za standardni znesek 5 ekujev/100 kg in carino ad valorem.

▼M1

Ta standardni znesek je izražen brez upoštevanja korekcijskega faktorja 1,207509, ki se je uporabljal za kmetijski menjalni tečaj do 31. januarja 1995.

▼B

2. Vrednost po enoti v smislu členov od 173 do 176 Uredbe (EGS) št. 2454/93 ne velja v primerih, ko je za proizvode in za obdobja uporabe, navedena v ►M2 delu A Priloge ◄ , določena standardna vrednost v skladu s to uredbo. Nadomesti se s standardno uvozno vrednostjo iz odstavka 1.

3. Če za določeno poreklo ne velja nobena standardna uvozna vrednost, se uporablja povprečje standardnih uvoznih vrednosti, ki veljajo za ta proizvod.

▼M7

4. V obdobjih uporabe, določenih v delu A Priloge, se standardne uvozne vrednosti uporabljajo, dokler niso spremenjene. Vendar se prenehajo uporabljati, če ni bila Komisiji sedem tržnih dni zapored sporočena nobena povprečna reprezentativna cena.

Če v skladu s prvim pododstavkom za določen proizvod ne velja nobena standardna uvozna vrednost, je standardna uvozna vrednost za ta proizvod enaka zadnji povprečni standardni uvozni vrednosti.

5. Ne glede na odstavek 1 in z veljavnostjo od prvega dne obdobij uporabe, določenih v delu A Priloge, je v primerih, kadar ni bilo mogoče izračunati standardne uvozne vrednosti, standardna uvozna vrednost za zadevni proizvod enaka zadnji vrednosti na enoto za ta proizvod v smislu členov 173 do 176 Uredbe (EGS) št. 2454/93.

▼B

6. Reprezentativne cene v ekujih se pretvorijo po reprezentativnem tržnem tečaju, izračunanem za tisti dan.

7. Komisija standardne uvozne vrednosti, izražene v ekujih, objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 5

1. Vhodna cena, na podlagi katere se proizvodi, navedeni v ►M2 delu A Priloge ◄ , uvrstijo v carinsko tarifo Evropskih skupnosti, mora biti enaka, po izbiri uvoznika:

(a) ali fob ceni proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Skupnosti, kjer so ob času deklaracije o sprostitvi proizvodov v prost promet ta cena in ti stroški znani. Kadar so zgoraj navedene cene za več kot 8 % višje od standardne vrednosti, ki se uporablja za zadevni proizvod ob pripravi deklaracije za sprostitev v prosti promet, mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Za ta namen je višina uvozne dajatve, ki se v končni fazi lahko zahteva za proizvode, enaka znesku dajatve, ki bi se plačala, če bi bil zadevni proizvod razvrščen na podlagi zadevne standardne vrednosti;

(b) ali carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki velja samo za te uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 4(1). V takem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93, v višini dajatve, ki bi jo moral plačati, če bi bili proizvodi uvrščeni na podlagi standardne uvozne vrednosti za tisto serijo;

(c) ali standardni uvozni vrednosti, izračunani v skladu s členom 4 te uredbe.

▼M2

1a. Vhodna cena, na podlagi katere so proizvodi iz dela B Priloge razvrščeni v carinsko tarifo Evropskih skupnosti, mora biti enaka, po izbiri uvoznika:

(a) bodisi FOB ceni proizvodov v državi njihovega porekla, ki se ji prištejejo še stroški zavarovanja in prevoza do meja carinskega ozemlja Skupnosti, kadar so ta cena in ti stroški znani v času carinske deklaracije. Če carinski organi menijo, da se zahteva varščina iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93, mora uvoznik položiti varščino v višini maksimalnega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod;

(b) bodisi carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja samo za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 4(1). V tem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini maksimalnega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod.

▼M8

1b. Če se vhodna cena izračunava na podlagi fob cene proizvodov v državi porekla, se carinska vrednost izračuna na podlagi ustrezne prodaje po tej ceni.

Če se vhodna cena izračunava v skladu z enim od postopkov iz odstavka 1(b) ali (c) ali odstavka 1a(b), se carinska vrednost izračuna na enaki podlagi kot vhodna cena.

▼M2

2. Uvoznik ima en mesec časa od prodaje zadevnih proizvodov, vendar največ štiri mesece od datuma sprejema deklaracije za sprostitev v prosti promet, da dokaže, da je bila serija prodana pod pogoji, ki potrjujejo ustreznost cen iz drugega pododstavka odstavka 1(a) ali odstavka 1a(a), ali da določi carinsko vrednost iz odstavka 1(b) in odstavka 1a(a). Neupoštevanje enega ali drugega roka pomeni izgubo položene varščine brez poseganja v uporabo odstavka 3.

▼B

Položena varščina se sprosti, ko dokazila o pogojih, pod katerimi je bilo prodano blago, zadostijo zahtevam carinskih organov.

V nasprotnem primeru se varščina zaseže za plačilo uvoznih dajatev.

3. Štirimesečni rok iz odstavka 2, lahko na ustrezno utemeljeno zahtevo uvoznika za to pristojni organi podaljšajo za največ tri mesece.

4. Če za to pristojni organi pri preverjanju ugotovijo, da zahteve tega člena niso bile izpolnjene, zahtevajo plačilo dajatve v skladu s členom 220 Uredbe (EGS) št. 2913/92. Višina zahtevane dajatve ali dajatve, ki jo je še treba izterjati, vključuje tudi obresti od datuma, ko je bilo blago sproščeno v prost promet, do dneva izterjave. Uporablja se obrestna mera, ki jo za terjatve določa nacionalna zakonodaja.

Člen 6

Uredba (EGS) št. 2118/74 še naprej velja za vsak proizvod, naveden v ►M2 delu A Priloge ◄ , do začetka tržnega leta 1995/96 za vsak posamezen proizvod.

Člen 7

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Za vsak proizvod, naveden v Prilogi, začne veljati z začetkom tržnega leta 1995/96.

▼M9









PRILOGA

Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba jemati poimenovanje proizvodov zgolj okvirno. Področje uporabe režimov, ki jih predpisuje ta uredba, je za namene te priloge določeno s področjem uporabe oznak KN, kakršne obstajajo v času sprejetja zadnje spremembe te uredbe. Kadar se pred oznako KN pojavi „ex“, je področje uporabe dodatnih dajatev določeno s področjem uporabe oznake KN in poimenovanjem proizvodov ter ustreznim obdobjem uporabe.







DEL A Oznake KN Poimenovanje Obdobje uporabe ex070200 00 Paradižniki od 1. januarja do 31. decembra ex070700 05 Kumarice () od 1. januarja do 31. decembra ex070910 00 Artičoke od 1. novembra do 30. julija 0709 90 70 Bučke od 1. januarja do 31. decembra ►M12 ex080510 20 ◄ Sladke pomaranče, sveže od 1. decembra do 31. maja ex080520 10 Klementine od 1. novembra do konca februarja ex080520 30ex080520 50ex080520 70ex080520 90 Mandarine (vštevši tangerinke in satsuma mandarine); wilking mandarine in podobni hibridi agrumov od 1. novembra do konca februarja ex080550 10 Limone (Citrus limon, Citrus limonum) od 1. junija do 31. maja ex080610 10 Namizno grozdje od 21. julija do 20. novembra ►M12 ex080810 80 ◄ Jabolka od 1. julija do 30. aprila ex080820 50 Hruške od 1. julija do 30. aprila ex080910 00 Marelice od 1. junija do 31. julija ex080920 95 Češnje, razen višenj od 21. maja do 10. avgusta ex080930 10ex080930 90 Breskve, vključno z nektarinami od 11. junija do 30. septembra ex080940 05 Slive od 11. junija do 30. septembra (1) Razen kumar iz dela B te priloge







DEL B Oznake KN Poimenovanje Obdobje uporabe ex070700 05 Kumare za predelavo od 1. maja do 31. oktobra Obdobje uporabe ex080920 05 Višnje (Prunus cerasus) od 21. maja do 10. avgusta