2013O0023 — SL — 01.09.2014 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 25. julija 2013 o statistiki državnih financ (prenovitev) (ECB/2013/23) (2014/2U/EU) (UL L 002, 7.1.2014, p.12)

spremenjena z:









▼B

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 25. julija 2013

o statistiki državnih financ

(prenovitev)

(ECB/2013/23)

(2014/2/EU)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1 in 5.2 ter členov 12.1 in 14.3 Statuta, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ( 1 ), ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji ( 2 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Smernico ECB/2009/20 Evropske centralne banke z dne 31. julija 2009 o statistiki državnih financ ( 3 ) je treba znatno spremeniti, zato jo je treba zaradi jasnosti in preglednosti prenoviti. (2) Posodobitev metodološkega okvira z Evropskega sistema računov (ESR) 1995 na ESR 2010, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 549/2013, zahteva prilagoditev statističnih pojmov. Zaradi skladnosti morajo zahteve Evropske centralne banke (ECB) na področju statistike državnih financ (SDF) temeljiti na statističnih standardih Unije, določenih v ESR 2010. (3) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog podatke za ekonomsko in denarno analizo, ki so celoviti, tj. takšni, ki zajemajo vse transakcije, vključno s tistimi, pri katerih država nastopa kot agent institucij Evropske unije, in zanesljivi. Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Unije. (4) Treba je določiti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi pravočasna SDF, ki zadosti njegovim potrebam, in da se zagotovi združljivost SDF z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo nacionalne centralne banke (NCB), ne glede na to, ali statistiko pripravljajo NCB ali pristojni nacionalni organi. (5) Del informacij, ki so potrebne za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, pripravijo pristojni nacionalni organi, ki niso NCB. Zato nekatere od nalog, ki jih je treba opraviti v skladu s to smernico, zahtevajo sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 4 ) zavezuje države članice, da se same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB). (6) Statistični viri, ki temeljijo na Uredbi (ES) št. 479/2009 in ESR 2010, ne zadostijo potrebam ESCB glede zajetja statističnih podatkov o javnem dolgu in uskladitvi primanjkljaja in dolga ter statističnih podatkov o transakcijah med državami članicami in proračunom Unije. Zato je potrebno dodatno pripravljanje statističnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov. (7) Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej smernici, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. NCB lahko take tehnične spremembe predlagajo Odboru za statistiko ESCB, katerega stališča se bodo upoštevala v tem postopku – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej smernici:

1. „država članica euroobmočja“ pomeni državo članico, katere valuta je euro;

2. „statistika državnih financ (SDF)“ pomeni statistične podatke o prihodkih, izdatkih in primanjkljaju/presežku, statistične podatke o uskladitvi primanjkljaja in dolga ter statistične podatke o javnem dolgu (kakor je določeno v Prilogi I);

3. „javni dolg“ ima enak pomen, kakor je opredeljeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 479/2009;

4. „prvi prenos“ pomeni redni prenos, ki ga NCB opravijo pred 15. aprilom;

5. „drugi prenos“ pomeni redni prenos, ki ga NCB opravijo pred 15. oktobrom.

Člen 2

Obveznosti NCB glede statističnega poročanja

1. NCB poročajo SDF ECB, kakor je določeno v Prilogi I, enkrat v koledarskem letu. Podatki so skladni z načeli in opredelitvami iz Uredbe (ES) št. 479/2009 in ESR 2010, kakor je podrobneje določeno v Prilogi II.

2. NCB poročajo v skladu z metodološkimi opredelitvami, ki so določene v oddelku 1 Priloge II k tej smernici za sektorje in podsektorje ter v oddelku 2 navedene priloge za naslednje:

(a) „statistične podatke o prihodkih, izdatkih in primanjkljaju/presežku“, ki obsegajo statistične podatke, vsebovane v tabelah 1A, 1B in 1C v Prilogi I;

(b) „statistične podatke o uskladitvi primanjkljaja in dolga“, ki obsegajo statistične podatke, vsebovane v tabelah 2A in 2B v Prilogi I;

(c) „statistične podatke o javnem dolgu“, ki obsegajo statistične podatke, vsebovane v tabelah 3A in 3B v Prilogi I.

3. Celotni podatkovni niz obsega vse kategorije, kakor je opredeljeno v Prilogi I (zajema statistične podatke o prihodkih, izdatkih in primanjkljaju/presežku, statistične podatke o uskladitvi primanjkljaja in dolga ter statistične podatke o javnem dolgu). Zajema tudi pretekle podatke za obdobje od leta 1995 do leta, na katero se nanaša prenos podatkov (leto t-1).

4. Z odstopanjem od odstavka 3 se od NCB ne zahteva posredovanje preteklih podatkov za kategorije, ki so predmet odstopanj, dogovorjenih med Evropsko komisijo (Eurostatom) in državami članicami.

5. Prenos podatkov, določenih v tabelah 1A–C, 2A–B in 3A–B v Prilogi I, se začne oktobra 2014.

6. Kadar je obseg spremembe primanjkljaja/presežka zaradi popravkov najmanj 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP), ali kadar je obseg spremembe dolga, prihodkov, izdatkov ali nominalnega BDP zaradi popravkov najmanj 0,5 % BDP, se podatkom o primanjkljaju/presežku, dolgu, prihodkih, izdatkih in nominalnem BDP priložijo razlogi za popravke.

Člen 3

Obveznosti ECB glede statističnega poročanja

1. ECB na podlagi podatkov, ki jih sporočijo NCB, upravlja „bazo podatkov SDF“, ki bo vključevala podatke euroobmočja in nacionalne podatke. ECB posreduje bazo podatkov SDF ESCB.

2. NCB označijo svoje nacionalne statistične informacije z navedbo, komu se lahko dajo na voljo. ECB pri posredovanju baze podatkov SDF upošteva te označbe.

Člen 4

Roki

1. NCB poročajo celotne podatkovne nize dvakrat letno, pred 15. aprilom in pred 15. oktobrom.

2. NCB na lastno pobudo poročajo (delne) podatkovne nize, kadar koli so na voljo ustrezne nove informacije. Ta podatkovni niz lahko vsebuje ocene za kategorije, za katere nove informacije niso na voljo.

3. ECB posreduje bazo podatkov SDF NCB najmanj enkrat mesečno, najpozneje naslednji delovni dan ECB po tem, ko ECB dokonča podatke za objavo.

Člen 5

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

1. Kadar so vir nekaterih ali vseh podatkov, navedenih v členu 2, pristojni nacionalni organi, ki niso NCB, si NCB prizadevajo vzpostaviti ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za prenos podatkov za izpolnjevanje standardov in zahtev ESCB, razen če je enak rezultat že dosežen na podlagi nacionalne zakonodaje.

2. Če NCB v okviru tega sodelovanja ne more izpolniti zahtev iz členov 2 in 4, ker ji pristojni nacionalni organ ni zagotovil potrebnih informacij, ECB in ta NCB z navedenim organom obravnavata vprašanje, kako se te informacije lahko dajo na voljo.

Člen 6

Standard za prenos

Zahtevane statistične informacije se dajo ECB na voljo v obliki, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III. Ta zahteva ne preprečuje uporabe nekaterih drugih načinov prenosa statističnih informacij ECB kot dogovorjene nadomestne rešitve.

Člen 7

Kakovost

1. ECB in NCB spremljajo in spodbujajo kakovost podatkov, ki se poročajo ECB.

2. Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti letne SDF.

3. Poročilo obravnava najmanj zajetje podatkov, stopnjo njihove usklajenosti z ustreznimi opredelitvami in obseg popravkov.

Člen 8

Poenostavljen postopek spreminjanja

Izvršilni odbor je upravičen, da ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko izvede tehnične spremembe prilog k tej smernici, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. Izvršilni odbor o kateri koli taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.

Člen 9

Razveljavitev

1. Smernica ECB/2009/20 se razveljavi s 1. septembrom 2014.

2. Sklicevanja na razveljavljeno smernico se razlagajo kot sklicevanja na to smernico in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi IV.

Člen 10

Končni določbi

1. Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

2. Ta smernica začne učinkovati 1. septembra 2014.

▼M1









PRILOGA I

ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV

Statistični podatki o prihodkih, izdatkih in primanjkljaju/presežku







Tabela 1A Kategorija Številka in linearno razmerje Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 1 = 7 – 22 1 = 3 + 4 + 5 + 6 od tega: primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) 2 = 1 + 28 Centralna država 3 Regionalna država 4 Lokalna država 5 Skladi socialne varnosti 6 Skupni prihodki 7 = 8 + 20 Skupni tekoči prihodki 8 = 9 + 12 + 14 + 17 + 19 Neposredni davki 9 od tega: neposredni davki, ki jih plačajo družbe 10 od tega: neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva 11 Posredni davki 12 od tega: davek na dodano vrednost (DDV) 13 Neto socialni prispevki 14 od tega: dejanski socialni prispevki delodajalcev 15 od tega: dejanski socialni prispevki gospodinjstev 16 Drugi tekoči prihodki 17 od tega: aktivne obresti 18 Prodaja 19 Skupni kapitalski prihodki 20 od tega: davki na kapital 21 Skupni izdatki 22 = 23 + 32 Skupni tekoči izdatki 23 = 24 + 28 + 29 + 31 Tekoči transferji 24 = 25 + 26 + 27 Socialna plačila 25 Obveznosti iz subvencij 26 Drugi tekoči izdatki 27 Pasivne obresti 28 Sredstva za zaposlene 29 od tega: plače 30 Vmesna potrošnja 31 Skupni kapitalski izdatki 32 = 33 + 34 + 35 Investicije 33 Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev in spremembe zalog 34 Obveznosti iz kapitalskih transferjev 35 Pojasnjevalne postavke: Bruto varčevanje 36 = 8 – 23 Iztržek od prodaje univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov 37 Dejanski socialni prispevki 38 = 15 + 16 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi 39







Tabela 1B Kategorija Številka in linearno razmerje Prihodki proračuna Evropske unije (EU) iz države članice 1 = 2 + 3 + 4 + 7 Posredni davki 2 Tekoče mednarodno sodelovanje 3 Raznovrstni tekoči transferji in lastna sredstva EU 4 od tega: tretji lastni vir iz DDV 5 od tega: četrti lastni vir iz bruto nacionalnega dohodka 6 Kapitalski transferji 7 Izdatki proračuna EU v državi članici 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 Subvencije 9 Tekoči transferji državi 10 Tekoči transferji nedržavnim enotam 11 Kapitalski transferji državi 12 Kapitalski transferji nedržavnim enotam 13 Stanje države članice v razmerju do proračuna EU (neto prejemnik +, neto plačnik –) 14 = 8 – 1 Pojasnjevalna postavka: Stroški pobiranja lastnih sredstev 15







Tabela 1C Kategorija Številka in linearno razmerje Izdatki za končno potrošnjo 1 = 2 + 3 1 = 1A.29 + 1A.31 + 4 + 5 + 6 + 7 – 1A.19 Izdatki za individualno potrošnjo 2 Izdatki za kolektivno potrošnjo 3 Socialni transferji v naravi – kupljena tržna proizvodnja 4 Potrošnja stalnega kapitala 5 Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije 6 Neto poslovni presežek 7 Pojasnjevalne postavke: Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta 8 Investicije države po cenah predhodnega leta 9 Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah 10 BDP po cenah predhodnega leta 11

Statistični podatki o uskladitvi primanjkljaja in dolga







Tabela 2A Kategorija Številka in linearno razmerje Uskladitev med finančnimi in nefinančnimi računi 1 = [1A.1] – 2 Neto finančne transakcije (konsolidirane) 2 = 3 – 15 Finančna sredstva (konsolidirana) 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 11 + 12 + 13 Gotovina in vloge 4 Dolžniški vrednostni papirji 5 Posojila 6 Lastniški kapital in delnice ali enote investicijskih skladov 7 Privatizacije (neto) 8 Vložki lastniškega kapitala (neto) 9 Ostalo 10 Sheme zavarovanja ter pokojninske in standardizirane jamstvene sheme 11 Izvedeni finančni instrumenti in delniške opcije za zaposlene 12 Druga finančna sredstva 13 od tega: obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki 14 Obveznosti (konsolidirane) 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 21 + 22 + 23 Gotovina in vloge 16 Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji 17 Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji 18 Posojila 19 od tega: posojila centralne banke 20 Sheme zavarovanja ter pokojninske in standardizirane jamstvene sheme 21 Izvedeni finančni instrumenti in delniške opcije za zaposlene 22 Druge obveznosti 23 Potreba države po zadolževanju 24 = 16 + 17 + 18 + 19 24 = 26 + 27 + 28 24 = 1 – [1A.1] + 3 – 21 – 22 – 23 od tega: dolgoročna 25 Dolg, denominiran v nacionalni valuti 26 Dolg, denominiran v valutah držav članic euroobmočja 27 Dolg, denominiran v drugih valutah 28 Drugi tokovi 29 = 30 + 33 Učinki prevrednotenja na dolg 30 = 31 + 32 Devizni dobički in izgube 31 Drugi učinki prevrednotenja – nominalna vrednost 32 = 34 – 24 – 31 – 33 Druge spremembe obsega dolga 33 Sprememba javnega dolga 34 = 24 + 29 34 = 1 – [1A.1] + 3 – 21 – 22 – 23 + 29 34 = [3A.1][t] – [3A.1][t-1]







Tabela 2B Kategorija Številka in linearno razmerje Transakcije z dolžniškimi instrumenti države (nekonsolidirane) 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 Gotovina in vloge 2 Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji 3 Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji 4 Posojila centralne banke 5 Druga posojila 6 Konsolidacijske transakcije 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Gotovina in vloge 8 = 2 – [2A.16] Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji 9 = 3 – [2A.17] Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji 10 = 4 – [2A.18] Posojila 11 = 6 – ([2A.19] – [2A.20])

Statistični podatki o javnem dolgu







Tabela 3A Kategorija Številka in linearno razmerje Javni dolg (konsolidiran) 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 1 = 7 + 12 1 = 13 + 14 + 15 1 = 16 + 17 1 = 19 + 20 + 22 Gotovina in vloge 2 Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji 3 Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji 4 Posojila centralne banke 5 Druga posojila 6 Dolg v imetništvu rezidentov države članice 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Centralna banka 8 Druge denarne finančne institucije 9 Druge finančne institucije 10 Drugi rezidenti 11 Dolg v imetništvu nerezidentov države članice 12 Dolg, denominiran v nacionalni valuti 13 Dolg, denominiran v valutah držav članic euroobmočja 14 Dolg, denominiran v drugih valutah 15 Kratkoročni dolg 16 Dolgoročni dolg 17 od tega: s spremenljivo obrestno mero 18 Preostala zapadlost do enega leta 19 Preostala zapadlost od enega leta do pet let 20 od tega: s spremenljivo obrestno mero 21 Preostala zapadlost nad pet let 22 od tega: s spremenljivo obrestno mero 23 Pojasnjevalne postavke: Povprečna preostala zapadlost dolga 24 Javni dolg – brezkuponske obveznice 25







Tabela 3B Kategorija Številka in linearno razmerje Javni dolg (nekonsolidiran med podsektorji) 1 = 7 + 9 + 11 + 13 Konsolidacijski elementi 2 = 3 + 4 + 5 + 6 2 = 8 + 10 + 12 + 14 2 = 15 + 16 + 17 + 18 Gotovina in vloge 3 Kratkoročni vrednostni papirji 4 Dolgoročni vrednostni papirji 5 Posojila 6 Dolg, ki ga izda centralna država (konsolidiran) 7 od tega: dolg v imetništvu drugih podsektorjev države 8 Dolg, ki ga izda regionalna država (konsolidiran) 9 od tega: dolg v imetništvu drugih podsektorjev države 10 Dolg, ki ga izda lokalna država (konsolidiran) 11 od tega: dolg v imetništvu drugih podsektorjev države 12 Dolg, ki ga izdajo skladi socialne varnosti (konsolidiran) 13 od tega: dolg v imetništvu drugih podsektorjev države 14 Pojasnjevalne postavke: Dolg, ki je v imetništvu centralne države in so ga izdali drugi podsektorji države 15 Dolg, ki je v imetništvu regionalne države in so ga izdali drugi podsektorji države 16 Dolg, ki je v imetništvu lokalne države in so ga izdali drugi podsektorji države 17 Dolg, ki je v imetništvu skladov socialne varnosti in so ga izdali drugi podsektorji države 18









PRILOGA II

METODOLOŠKE OPREDELITVE

1. Opredelitev sektorjev in podsektorjev







Sektorji in podsektorji v ESR 2010 Celotno gospodarstvo S.1 Nefinančne družbe S.11 Finančne družbe S.12 Centralna banka S.121 Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke S.122 Skladi denarnega trga S.123 Investicijski skladi razen skladov denarnega trga S.124 Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov S.125 Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti S.126 Lastne finančne institucije in posojilodajalci S.127 Zavarovalne družbe S.128 Pokojninski skladi S.129 Denarne finančne institucije S.121 + S.122 + S.123 Država S.13 Centralna država (razen skladov socialne varnosti) S.1311 Regionalna država (razen skladov socialne varnosti) S.1312 Lokalna država (razen skladov socialne varnosti) S.1313 Skladi socialne varnosti S.1314 Gospodinjstva S.14 Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva S.15 Tujina S.2 Države članice ter institucije in organi Evropske unije (EU) S.21 Države članice EU S.211 Institucije in organi EU S.212 Evropska centralna banka (ECB) S.2121 Evropske institucije in organi razen ECB S.2122 Države nečlanice in mednarodne organizacije, ki niso rezidenti v EU S.22

2. Opredelitve kategorij ( 5 ) ( 6 )

Tabela 1A

1. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13, je enako skupni prihodki [1A.7] minus skupni izdatki [1A.22] in je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.3] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) regionalne države [1A.4] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.5] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.6].

2. Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] plus pasivne obresti [1A.28].

3. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.3] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311.

4. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) regionalne države [1A.4] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312.

5. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.5] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313.

6. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.6] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314.

7. Skupni prihodki [1A.7] je enako skupni tekoči prihodki [1A.8] plus skupni kapitalski prihodki [1A.20].

8. Skupni tekoči prihodki [1A.8] je enako neposredni davki [1A.9] plus posredni davki [1A.12] plus neto socialni prispevki [1A.14] plus drugi tekoči prihodki [1A.17] plus prodaja [1A.19].

9. Neposredni davki [1A.9] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13.

10. Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.10], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12.

11. Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.11], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14.

12. Posredni davki [1A.12] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13.

13. Posredni davki, od tega davek na dodano vrednost (DDV) [1A.13], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13.

14. Neto socialni prispevki [1A.14] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13.

15. Neto socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.15], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.611), prikazani med viri v S.13.

16. Neto socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki gospodinjstev [1A.16], je enako dejanski socialni prispevki gospodinjstev (D.613), prikazani med viri v S.13.

17. Drugi tekoči prihodki [1A.17] je enako dohodek od lastnine (D.4) plus drugi tekoči transferji (D.7), prikazani med viri v S.13, razen obresti (D.41), ki so viri v S.13 in tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13.

18. Drugi tekoči prihodki, od tega aktivne obresti [1A.18], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13.

19. Prodaja [1A.19] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13.

20. Skupni kapitalski prihodki [1A.20] je enako prejeti kapitalski transferji (D.9), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazani kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13.

21. Skupni kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.21], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

22. Skupni izdatki [1A.22] je enako skupni tekoči izdatki [1A.23] plus skupni kapitalski izdatki [1A.32].

23. Skupni tekoči izdatki [1A.23] je enako tekoči transferji [1A.24] plus pasivne obresti [1A.28] plus sredstva za zaposlene [1A.29] plus vmesna potrošnja [1A.31].

24. Tekoči transferji [1A.24] je enako socialna plačila [1A.25] plus obveznosti iz subvencij [1A.26] plus drugi tekoči izdatki [1A.27].

25. Socialna plačila [1A.25] je enako socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi (D.62) plus socialni transferji v naravi, povezani s tržno proizvodnjo, ki jo je kupila država (D.632), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15.

26. Obveznosti iz subvencij [1A.26] je enako minus subvencije (–D.3), prikazane med viri v S.13.

27. Drugi tekoči izdatki [1A.27] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5) plus drugi davki na proizvodnjo (D.29) plus dohodek od lastnine (D.4) razen obresti (D.41) plus drugi tekoči transferji (D.7), prikazani med porabami v S.13, razen raznovrstnih tekočih transferjev (D.75), prikazanih med porabami v S.13 in viri v S.15, plus popravek za spremembo pokojninskih pravic (D.8), prikazan med porabami v S.13.

28. Pasivne obresti [1A.28] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

29. Sredstva za zaposlene [1A.29] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13.

30. Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.30], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13.

31. Vmesna potrošnja [1A.31] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13.

32. Skupni kapitalski izdatki [1A.32] je enako investicije [1A.33] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.34] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.35].

33. Investicije [1A.33] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51g), prikazane med spremembami sredstev v S.13.

34. Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev in spremembe zalog [1A.34] je enako spremembe zalog (P.52) plus pridobitve minus odtujitve vrednostnih predmetov (P.53) plus pridobitve minus odtujitve nefinančnih neproizvedenih sredstev (NP), prikazane med spremembami sredstev v S.13.

35. Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.35] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih prejmejo vsi sektorji razen S.13.

36. Bruto varčevanje [1A.36] je enako skupni tekoči prihodki [1A.8] minus skupni tekoči izdatki [1A.23].

37. Iztržek od prodaje univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov [1A.37] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone.

38. Dejanski socialni prispevki [1A.38] je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.611) [1A.15] plus dejanski socialni prispevki gospodinjstev (D.613) [1A.16], prikazani med viri v S.13.

39. Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi [1A.39] je enako socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13.

Tabela 1B

1. Prihodki proračuna Evropske unije (EU) iz države članice [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

2. Posredni davki [1B.2] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.2122.

3. Tekoče mednarodno sodelovanje [1B.3] je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.2122 in porabami v S.13.

4. Raznovrstni tekoči transferji in lastna sredstva EU [1B.4] je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75) plus lastna sredstva EU iz davka na dodano vrednost (DDV) in bruto nacionalnega dohodka (BND) (D.76), prikazani med viri v S.2122 in porabami v S.13.

5. Raznovrstni tekoči transferji, od tega tretji lastni vir iz DDV [1B.5], je enako tretji lastni vir iz DDV (D.761), prikazan med viri v S.2122 in porabami v S.13.

6. Raznovrstni tekoči transferji, od tega četrti lastni vir iz BND [1B.6], je enako četrti lastni vir iz BND (D.762), prikazan med viri v S.2122 in porabami v S.13.

7. Kapitalski transferji [1B.7] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot prejeti kapitalski transferji v S.2122.

8. Izdatki proračuna EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13].

9. Subvencije [1B.9] je enako subvencije (D.3), prikazane med porabami v S.2122.

10. Tekoči transferji državi [1B.10] je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.2122.

11. Tekoči transferji nedržavnim enotam [1B.11] je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.2122 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

12. Kapitalski transferji državi [1B.12] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.2122.

13. Kapitalski transferji nedržavnim enotam [1B.13] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.2122 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

14. Stanje države članice v razmerju do proračuna EU (neto prejemnik +, neto plačnik –) [1B.14] je enako izdatki proračuna EU v državi članici [1B.8] minus prihodki proračuna EU iz države članice [1B.1].

15. Stroški pobiranja lastnih sredstev [1B.15] so tisti del netržne proizvodnje (P.13), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih sredstev, ki se plačajo iz proračuna EU.

Tabela 1C

1. Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13.

2. Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13.

3. Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13.

4. Socialni transferji v naravi – kupljena tržna proizvodnja [1C.4] je enako socialni transferji v naravi – kupljena tržna proizvodnja (D.632), prikazani med porabami v S.13.

5. Potrošnja stalnega kapitala [1C.5] je enako potrošnja stalnega kapitala (P.51c), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

6. Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.6] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13.

7. Neto poslovni presežek [1C.7] je enako neto poslovni presežek (B.2n) v S.13.

8. Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta [1C.8] je enako verižni obseg izdatkov za končno potrošnjo (P.3), prikazan med porabami v S.13, po cenah predhodnega leta.

9. Investicije države po cenah predhodnega leta [1C.9] je enako verižni obseg bruto investicij v osnovna sredstva (P.51g), prikazan med spremembami sredstev v S.13, po cenah predhodnega leta.

10. Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah [1C.10] je enako BDP (B.1*g) po tržnih cenah.

11. BDP po cenah predhodnega leta [1C.11] je enako verižni obseg BDP (B1*g) po cenah predhodnega leta.

Tabela 2A

1. Uskladitev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.1] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.2].

2. Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi (konsolidirane) [2A.2] je enako neto pridobitev finančnih sredstev [2A.3] minus neto prevzem obveznosti [2A.15].

3. Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) [2A.3] je enako konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.4] plus transakcije z dolžniškimi vrednostnimi papirji (F.3) [2A.5] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.6] plus transakcije z lastniškim kapitalom in delnicami ali enotami investicijskih skladov (F.5) [2A.7] plus transakcije s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami (F.6) [2A.11] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene (F.7) [2A.12] plus transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

4. Transakcije z gotovino in vlogami [2A.4] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

5. Transakcije z dolžniškimi vrednostnimi papirji [2A.5] je enako neto pridobitev dolžniških vrednostnih papirjev (F.3), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

6. Transakcije s posojili [2A.6] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

7. Transakcije z lastniškim kapitalom in delnicami ali enotami investicijskih skladov [2A.7] je enako neto pridobitev lastniškega kapitala in delnic ali enot investicijskih skladov (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

8. Privatizacije (neto) [2A.8] je enako transakcije z lastniškim kapitalom in delnicami ali enotami investicijskih skladov (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 2010, odstavki 2.36 do 2.39) nad dolžniško enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžniško enoto ali z drugo upniško enoto.

9. Vložki lastniškega kapitala (neto) [2A.9] je enako transakcije z lastniškim kapitalom in delnicami ali enotami investicijskih skladov (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto, izvede pa jih neposredno z dolžniško enoto.

10. Drugo [2A.10] je enako transakcije z lastniškim kapitalom in delnicami ali enotami investicijskih skladov (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto in jih ne izvede neposredno z dolžniško enoto, temveč z drugo upniško enoto.

11. Transakcije s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami [2A.11] je enako neto pridobitev shem zavarovanja ter pokojninskih in standardiziranih jamstvenih shem (F.6), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

12. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene [2A.12] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene (F.7), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

13. Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (PPČ) (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, plus druge terjatve (F.8), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

14. Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev (sredstva F.8), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D.2, D.5, D.61 in D.91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

15. Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16] plus transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji (F.31) [2A.17] plus transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji (F.32) [2A.18] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.19] plus transakcije s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami (F.6) [2A.21] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene (F.7) [2A.22], plus transakcije z drugimi obveznostmi [2A.23], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

16. Transakcije z gotovino in vlogami [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

17. Transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2A.17] je enako neto prevzem obveznosti iz kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev (F.31), katerih prvotna zapadlost je eno leto ali manj, prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

18. Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2A.18] je enako neto prevzem obveznosti iz dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev (F.32), katerih prvotna zapadlost je več kakor eno leto, prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

19. Transakcije s posojili [2A.19] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

20. Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.20], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

21. Transakcije s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami [2A.21] je enako neto pridobitev shem zavarovanja ter pokojninskih in standardiziranih jamstvenih shem (F.6), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

22. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene [2A.22] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene (F.7), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

23. Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti iz denarnega zlata in PPČ (F.1), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13, plus neto prevzem obveznosti iz lastniškega kapitala in delnic ali enot investicijskih skladov (F.5), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13, plus druge obveznosti (F.8), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

24. Potreba države po zadolževanju [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16] plus dolžniški vrednostni papirji (F.3) [2A.17 in 2A.18] plus posojila (F.4) [2A.19]. To je tudi enako konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti države.

25. Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.25] je enako neto prevzem obveznosti iz dolžniških instrumentov [2A.24], katerih prvotna zapadlost je več kakor eno leto.

26. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, denominiranimi v nacionalni valuti [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti iz dolžniških instrumentov [2A.24], denominiranih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

27. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, denominiranimi v valutah držav članic euroobmočja [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti iz dolžniških instrumentov [2A.24], denominiranih v ekujih, plus iz dolžniških instrumentov, denominiranih v eurih, preden je država članica sprejela euro, plus iz dolžniških instrumentov, denominiranih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice euroobmočja, preden je ta država članica postala država članica euroobmočja.

28. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, denominiranimi v drugih valutah [2A.28], je enako neto prevzem obveznosti iz dolžniških instrumentov [2A.24], ki niso vključeni v [2A.26] ali [2A.27].

29. Drugi tokovi [2A.29] je enako učinki prevrednotenja na dolg [2A.30] plus druge spremembe obsega dolga [2A.33].

30. Učinki prevrednotenja na dolg [2A.30] je enako devizni dobički in izgube [2A.31] plus drugi učinki prevrednotenja – nominalna vrednost [2A.32].

31. Devizni dobički in izgube [2A.31] je enako nominalni dobički in izgube iz lastnine (K.7) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost.

32. Drugi učinki prevrednotenja – nominalna vrednost [2A.32] je enako sprememba dolga [2A.34] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.24] minus devizni dobički in izgube [2A.31] minus druge spremembe obsega dolga [2A.33].

33. Druge spremembe obsega dolga [2A.33] je enako druge spremembe obsega (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 in K.6) obveznosti, ki so razvrščene kot gotovina in vloge (AF.2), kot dolžniški vrednostni papirji (AF.3) ali kot posojila (AF.4) ter niso sredstva v S.13.

34. Sprememba javnega dolga [2A.34] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1.

Tabela 2B

1. Transakcije z dolžniškimi instrumenti države (nekonsolidirane) [2B.1] je enako nekonsolidirane transakcije z gotovino in vlogami [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2B.3] plus transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus transakcije z drugimi posojili [2B.6].

2. Transakcije z gotovino in vlogami [2B.2] je enako nekonsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

3. Transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2B.3] je enako nekonsolidirane transakcije z dolžniškimi vrednostnimi papirji, katerih prvotna zapadlost je eno leto ali manj (F.31), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

4. Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2B.4] je enako nekonsolidirane transakcije z dolžniškimi vrednostnimi papirji, katerih prvotna zapadlost je več kakor eno leto (F.32), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

5. Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako nekonsolidirane transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

6. Transakcije z drugimi posojili [2B.6] je enako nekonsolidirane transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121.

7. Konsolidacijske transakcije [2B.7] je enako nekonsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2B.1] minus konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.24].

8. Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako nekonsolidirane transakcije z gotovino in vlogami [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami [2A.16].

9. Konsolidacijske transakcije – kratkoročni dolžniški vrednostni papirji [2B.9] je enako nekonsolidirane transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2B.3] minus konsolidirane transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2A.17].

10. Konsolidacijske transakcije – dolgoročni dolžniški vrednostni papirji [2B.10] je enako nekonsolidirane transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2B.4] minus konsolidirane transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji [2A.18].

11. Konsolidacijske transakcije – posojila [2B.11] je enako nekonsolidirane transakcije z drugimi posojili [2B.6] minus konsolidirane transakcije s posojili [2A.19] plus konsolidirane transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.20].

Tabela 3A

1. Javni dolg (konsolidiran) [3A.1] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 479/2009. To je tudi enako konsolidirane obveznosti v S.13 v instrumentu gotovina in vloge [3A.2] plus kratkoročni dolžniški vrednostni papirji [3A.3] plus dolgoročni dolžniški vrednostni papirji [3A.4] plus posojila centralne banke [3A.5] plus druga posojila [3A.6].

2. Dolg – gotovina in vloge [3A.2] je enako del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2).

3. Dolg – kratkoročni dolžniški vrednostni papirji [3A.3] je enako del dolga [3A.1] v instrumentu dolžniški vrednostni papirji, katerih prvotna zapadlost je eno leto ali manj (AF.31).

4. Dolg – dolgoročni dolžniški vrednostni papirji [3A.4] je enako del dolga [3A.1] v instrumentu dolžniški vrednostni papirji, katerih prvotna zapadlost je več kakor eno leto (AF.32).

5. Dolg – posojila centralne banke [3A.5] je enako del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121.

6. Dolg – druga posojila [3A.6] je enako del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121.

7. Dolg v imetništvu rezidentov države članice [3A.7] je enako dolg v imetništvu centralne banke [3A.8] plus dolg v imetništvu drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] plus dolg v imetništvu drugih finančnih institucij [3A.10] plus dolg v imetništvu drugih rezidentov države članice [3A.11].

8. Dolg v imetništvu centralne banke [3A.8] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121.

9. Dolg v imetništvu drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122 ali S.123.

10. Dolg v imetništvu drugih finančnih institucij [3A.10] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 ali S.129.

11. Dolg v imetništvu drugih rezidentov [3A.11] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15.

12. Dolg v imetništvu nerezidentov države članice [3A.12] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2.

13. Dolg, denominiran v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je denominiran v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

14. Dolg, denominiran v valutah držav članic euroobmočja [3A.14], je enako – preden država članica postane država članica euroobmočja – tisti del dolga [3A.1], ki je denominiran v zakonitem plačilnem sredstvu ene od držav članic euroobmočja (razen v nacionalni valuti [3A.13]), plus dolg, denominiran v ekujih ali eurih.

15. Dolg, denominiran v drugih valutah [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14].

16. Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna zapadlost je eno leto ali manj.

17. Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna zapadlost je več kakor eno leto.

18. Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva.

19. Dolg s preostalo zapadlostjo do enega leta [3A.19] je enako del dolga [3A.1] s preostalo zapadlostjo eno leto ali manj.

20. Dolg s preostalo zapadlostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako del dolga [3A.1] s preostalo zapadlostjo od enega leta do pet let.

21. Dolg s preostalo zapadlostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako del dolga [3A.1] s preostalo zapadlostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva.

22. Dolg s preostalo zapadlostjo nad pet let [3A.22] je enako del dolga [3A.1] s preostalo zapadlostjo nad pet let.

23. Dolg s preostalo zapadlostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako del dolga [3A.1] s preostalo zapadlostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva.

24. Povprečna preostala zapadlost dolga [3A.24] je enako povprečna preostala zapadlost, ponderirana glede na neporavnane zneske, izražena v letih.

25. Javni dolg – brezkuponske obveznice [3A.25] je enako del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji.

Tabela 3B

1. Javni dolg (nekonsolidiran med podsektorji) [3B.1] je enako nekonsolidirane obveznosti v S.13, razen (a) obveznosti v S.1311, ki so hkrati sredstva v S.1311; (b) obveznosti v S.1312, ki so hkrati sredstva v S.1312; (c) obveznosti v S.1313, ki so hkrati sredstva v S.1313; in (d) obveznosti v S.1314, ki so hkrati sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor javni dolg [3A.1].

2. Konsolidacijski elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, razen (a) obveznosti v S.1311, ki so hkrati sredstva v S.1311, (b) obveznosti v S.1312, ki so hkrati sredstva v S.1312, (c) obveznosti v S.1313, ki so hkrati sredstva v S.1313, in (d) obveznosti v S.1314, ki so hkrati sredstva v S.1314, v instrumentih gotovina in vloge [3B.3] plus kratkoročni dolžniški vrednostni papirji [3B.4] plus dolgoročni dolžniški vrednostni papirji [3B.5] plus posojila [3B.6].

3. Konsolidacijski elementi v gotovini in vlogah [3B.3] je enako del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2).

4. Konsolidacijski elementi v kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjih [3B.4] je enako del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu dolžniški vrednostni papirji, katerih prvotna zapadlost je eno leto ali manj (F.31).

5. Konsolidacijski elementi v dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjih [3B.5] je enako del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu dolžniški vrednostni papirji, katerih prvotna zapadlost je več kakor eno leto (F.32).

6. Konsolidacijski elementi v posojilih [3B.6] je enako del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4).

7. Dolg, ki ga izda centralna država (konsolidiran) [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

8. Dolg, ki ga izda centralna država, od tega dolg v imetništvu drugih podsektorjev države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

9. Dolg, ki ga izda regionalna država (konsolidiran) [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

10. Dolg, ki ga izda regionalna država, od tega dolg v imetništvu drugih podsektorjev države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

11. Dolg, ki ga izda lokalna država, (konsolidiran) [3B.11] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

12. Dolg, ki ga izda lokalna država, od tega dolg v imetništvu drugih podsektorjev države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

13. Dolg, ki ga izdajo skladi socialne varnosti (konsolidiran) [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

14. Dolg, ki ga izdajo skladi socialne varnosti, od tega dolg v imetništvu drugih podsektorjev države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

15. Dolg, ki je v imetništvu centralne države in so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

16. Dolg, ki je v imetništvu regionalne države in so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

17. Dolg, ki je v imetništvu lokalne države in so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

18. Dolg, ki je v imetništvu skladov socialne varnosti in so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

▼B









PRILOGA III

PRENOS PODATKOV EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Nacionalne centralne banke (NCB) uporabljajo za elektronski prenos statističnih informacij, ki jih zahteva Evropska centralna banka (ECB), rešitve, ki jih zagotavlja Evropski sistem centralnih bank (ESCB) in temeljijo na informacijski infrastrukturi ESCB. Izmenjava podatkov znotraj ESCB temelji na formatu za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (SDMX). Ta zahteva ne preprečuje uporabe drugih načinov prenosa statističnih informacij ECB kot dogovorjene nadomestne rešitve.

NCB upoštevajo spodaj navedena priporočila, da se zagotovi zadovoljivo delovanje prenosa podatkov.

— Popolnost: NCB poročajo vse zahtevane ključe. Opustitev poročanja ključev ali poročanje ključev, ki niso uvrščeni na seznam, se bo štelo za nepopolno poročanje. Če manjka kak podatek opazovanja, se to zabeleži z uporabo ustrezne oznake statusa opazovanja.

— Računovodske enakosti in dogovor o označevanju podatkov: NCB morajo izvesti pravila preverjanja, preden prenesejo podatke ECB.

Kadar so popravki narejeni le na nekaterih ključih, se pravila preverjanja uporabijo za celotno poročilo.









PRILOGA IV







KORELACIJSKA TABELA Smernica ECB/2009/20 Ta smernica Člen 1 Člen 1 Člen 2(1) Člen 2(1) Člen 2(2) Člen 2(3) Člen 2(3) Člen 2(2) Člen 2(4) Člen 2(5) Člen 2(5) Člen 2(6) Členi 3 – 8 Členi 3 – 8 Člen 9(1) Člen 10(2) Člen 9(2) Člen 9(1) Člen 9(3) Člen 9(2) Člen 10 Člen 10(1) — Člen 10(3) Priloge I–III Priloge I–III