1976L0308 — SL — 01.05.2004 — 007.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ▼M4 DIREKTIVA SVETA z dne 15. marca 1976 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe (76/308/EGS) ▼B (UL L 073, 19.3.1976, p.18)

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

▼M4

DIREKTIVA SVETA

z dne 15. marca 1976

o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe

(76/308/EGS)

▼B







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 100 Pogodbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 729/20 z dne 21. aprila 1970 o financiranju skupne kmetijske politike ( 1 ), kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2788/72 ( 2 ) in zlasti člena 8(3) te uredbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 4 ), ker trenutno v nobeni državi članici ni dovoljeno uveljaviti terjatve za izterjavo, podprte z dokumentom, ki ga pripravi organ druge države članice; ker je dejstvo, da nacionalni predpisi o izterjavi veljajo samo na nacionalnih ozemljih, ovira za ustanovitev in delovanje skupnega trga; ker ta položaj preprečuje, da bi se pravila Skupnosti v celoti in pravično uporabljala, zlasti na področju skupne kmetijske politike, in omogoča goljufije; ker je zato treba sprejeti skupna pravila o vzajemni pomoči za izterjavo; ker morajo ta pravila veljati tako za izterjavo terjatev, ki izhajajo iz različnih ukrepov, ki so del sistema financiranja, v celoti ali deloma, iz Evropskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, kot za izterjavo prelevmanov in carin v skladu s členom 2 Sklepa 70/243/ESPJ, EGS, Euratom z dne 21. aprila 1970 o nadomestitvi finančnih prispevkov držav članic z lastnimi sredstvi Skupnosti ( 5 ) in 128. člena Akta o pristopu; ker morajo veljati tudi za izterjavo obresti in stroškov, ki so povezani s temi terjatvami; ker mora vzajemna pomoč vsebovati naslednje: zaprošeni organ mora organu prosilcu dati vse podatke, ki jih ta potrebuje za izterjavo terjatev, nastalih v državi članici, v kateri ima sedež, in obvestiti dolžnika o vseh dokumentih v zvezi s terjatvami, nastalimi v tej državi članici, po drugi strani pa mora na zahtevo organa prosilca izterjati terjatve, nastale v državi članici, v kateri ima sedež; ker mora zaprošeni organ te različne oblike pomoči nuditi v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki urejajo te zadeve v državi članici, v kateri ima sedež; ker mora zaprošeni organ te raSlične oblike pomoči zagotoviti v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki urejajo ta vprašanja v državi članici, v kateri ima sedež; ker je treba določiti pogoje, v skladu s katerimi organ prosilec pripravi prošnjo za pomoč, in podati omejevalno opredelitev posebnih okoliščin, v katerih lahko zaprošeni organ v danem primeru zavrne pomoč; ker mora zaprošeni organ imeti možnost, da takrat, ko zahteva izterjavo terjatve v imenu organa prosilca in če veljavni predpisi v državi članici, v kateri ima sedež, to dopuščajo ter v soglasju z organom prosilcem, dolžniku določi rok za plačilo ali dovoli plačilo na obroke; ker je treba v državo članico, kjer ima organ prosilec sedež, nakazati tudi vse obresti, ki izhajajo iz plačilnih pogojev; ker mora zaprošeni organ na podlagi utemeljene prošnje organa prosilca imeti možnost, v kolikor veljavni predpisi države članice, v kateri ima sedež, to dovoljujejo, da sprejme ukrepe zavarovanja, s katerimi zajamči izterjavo terjatev, nastalih v državi članici prosilki; ker se takšnih terjatev ne sme ugodneje obravnavati v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež; ker obstaja možnost, da med postopkom za izterjavo v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež, zadevna oseba izpodbija terjatev ali izvršilni naslov, izdan v državi članici, v kateri ima organ prosilec sedež; ker je v teh primerih treba določiti, da mora zadevna oseba sprožiti postopek za izpodbijanje terjatve pri pristojnem organu države članice, v katerem ima organ prosilec sedež, in da mora zaprošeni organ začasno ustaviti začeti postopek za uveljavitev zahtevka, dokler omenjeni organ ne odloči o zadevi; ker je treba določiti, da se dokumentov in podatkov, izmenjanih v okviru vzajemne pomoči za izterjavo, ne sme uporabljati v druge namene; ker ta direktiva ne sme omejevati vzajemne pomoči med določenimi državami članicami v okviru dvostranskih in večstranskih sporazumov ali dogovorov; ker je treba zagotoviti, da vzajemna pomoč nemoteno poteka, in v ta namen v ustreznem roku določiti postopek Skupnosti za oblikovanje podrobnih pravil za uporabo takšne pomoči; ker je tako treba ustanoviti odbor za organizacijo tesnega in učinkovitega sodelovanja med državami članicami in Komisijo na tem področju, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva določa pravila, ki morajo biti vključena v zakone in druge predpise držav članic, da bi se v vsaki državi članici zagotovila izterjava terjatev iz člena 2, nastalih v drugi državi članici.

▼M4

Člen 2

Ta direktiva se uporablja za terjatve v zvezi z:

(a) povračili, intervencijskimi in drugimi ukrepi, ki so v celoti ali delno del sistema financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), vključno z zneski, pobranimi v zvezi s temi ukrepi;

(b) prelevmani in drugimi dajatvami, predvidenimi v skupni organizaciji trga za področje sladkorja;

(c) uvoznimi dajatvami;

(d) izvoznimi dajatvami;

(e) davkom na dodano vrednost;

(f) trošarinami od: — tobačnih izdelkov, — alkohola in alkoholnih pijač, — mineralnih olj;

(g) davki na dohodek in kapital;

(h) davki na zavarovalne premije;

(i) obrestmi, upravnimi kaznimi in pristojbinami ter stroški terjatev iz točk (a) do (h), z izključitvijo kakršnekoli sankcije kazenske narave, kakor jih opredeljuje veljavna zakonodaja države članice, v kateri ima sedež zaprošeni organ.

▼B

Člen 3

V tej direktivi:

— „organ prosilec“ pomeni pristojni organ države članice, ki pošlje prošnjo za pomoč v zvezi s terjatvami iz člena 2;

— „zaprošeni organ“ pomeni pristojni organ države članice, kateremu se pošlje prošnja za pomoč;

▼M4

— „uvozne dajatve“ pomenijo carine in dajatve z enakovrednim učinkom za uvoz ter dajatve pri uvozu, določene s skupno kmetijsko politiko ali v posebnih postopkih, ki se uporabljajo za določeno blago, ki izhaja iz predelave kmetijskih proizvodov;

— „izvozne dajatve“ pomenijo carine in dajatve z enakovrednim učinkom za izvoz ter izvozne dajatve, določene s skupno kmetijsko politiko ali v posebnih postopkih, ki se uporabljajo za določeno blago, ki izhaja iz predelave kmetijskih proizvodov;

— „davki na dohodek in kapital“ pomenijo davke, naštete v členu 1(3) direktive 77/799/EGS ( 6 ), ki se bere skupaj s členom 1(4) te direktive;

— „davki na zavarovalne premije“ pomenijo: —



v Avstriji: (i) Versicherungssteuer (ii) Feuerschutzsteuer v Belgiji: (i) Taxe annuelle sur les contrats d'assurance (ii) Jaarlijkse taks op de verzekeringscontracten v Nemčiji: (i) Versicherungssteuer (ii) Feuerschutzsteuer na Danskem: (i) Afgift af lystfartøjsforsikringer (ii) Afgift af ansvarsforsikringer for motorkrretrjer m.v. (iii) Stempelafgift af forsikringsprcmier v Španiji: Impuesto sobre la prima de seguros v Grčiji: (i) Φόρος κύκλου εργασιών (Φ.Κ.Ε) (ii) Τέλη Χαρτοσήμου v Franciji: Taxe sur les conventions d'assurances na Finskem: (i) Eräistä vakuutusmaksuista suoritettava vero/skatt pĺ vissa försäkringspremier (ii) Palosuojelumaksu/brandskyddsavgift v Italiji: Imposte sulle assicurazioni private ed i contratti vitalizi di cui alla legge 29.10.1967 No 1216 na Irskem: levy on insurance premiums v Luksemburgu: (i) Impôt sur les assurances (ii) Impôt dans l'interêt du service d'incendie v Nizozemski: Assurantiebelasting na Portugalskem: Imposto de selo sobre os prémios de seguros na Švedskem: jih ni v Združenem kraljestvu: insurance premium tax (IPT). ▼A4 na Malti: Taxxa fuq Dokumenti u Trasferimenti v Sloveniji: (i) davek od prometa zavarovalnih poslov (ii) požarna taksa. ▼M4 — Ta direktiva se uporablja tudi za terjatve v zvezi z enakimi ali podobnimi davki, ki nadomeščajo ali zamenjujejo davke na zavarovalne premije iz šeste alinee. Pristojne oblasti držav članic se medsebojno in Komisijo obvestijo o datumih uveljavitve takih davkov.

▼B

Člen 4

1. Zaprošeni organ na prošnjo organa prosilca priskrbi vse podatke, ki organu prosilcu lahko koristijo pri izterjavi njegovih terjatev.

Zaprošeni organ pri pridobivanju teh podatkov uporabi pooblastila, ki jih ima na podlagi zakonov in drugih predpisov, ki veljajo za podobne izterjave terjatev v državi članici, v kateri ima organ sedež.

2. Prošnja za podatke vsebuje ►M4 ime, naslov in drugi ustrezni podatki v zvezi z identifikacijo, do katerih ima organ prosilec običajno dostop ◄ osebe, na katero se podatki nanašajo, ter vrsto in znesek terjatve, za katero je bila podana prošnja.

3. Zaprošeni organ ni dolžan dati podatkov:

(a) ki jih ne bi mogel pridobiti za podobne izterjave terjatve v državi članici, v kateri ima sedež;

(b) ki bi razkrili kakršnokoli poslovno, industrijsko ali poklicno skrivnost, ali

(c) katerih razkritje bi lahko ogrozilo varnost ali bi bilo v nasprotju z javnim redom v državi.

4. Zaprošeni organ obvesti prosilca o razlogih za zavrnitev prošnje za podatke.

Člen 5

1. Zaprošeni organ na prošnjo organa prosilca in v skladu s predpisi, ki veljajo za vročitev podobnih dokumentov ali odločb v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež, vroči naslovniku vse dokumente in odločbe, vključno s sodnimi, ki izvirajo iz države članice, v kateri ima organ prosilec sedež in ki se nanašajo na terjatev in/ali na njeno uveljavitev.

2. Prošnja za vročitev vsebuje ►M4 ime, naslov in drugi ustrezni podatki v zvezi z identifikacijo, do katerih ima organ prosilec običajno dostop ◄ naslovnika, vrsto in predmet dokumenta ali odločbe, po potrebi ►M4 ime, naslov in drugi ustrezni podatki v zvezi z identifikacijo, do katerih ima organ prosilec običajno dostop ◄ dolžnika in terjatev, na katero se dokument ali odločba nanaša, ter vse druge koristne podatke.

3. Zaprošeni organ takoj obvesti prosilca o sprejetih ukrepih v zvezi z njegovo prošnjo za vročitev, predvsem pa mu sporoči datum, kdaj je bil dokument oziroma odločba poslana naslovniku.

Člen 6

1. Zaprošeni organ na prošnjo organa prosilca v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo za podobne terjatve v državi članici, v katerih ima zaprošeni organ sedež, izterja zneske terjatev, na katere se nanaša izvršilni naslov.

2. Iz tega razloga se vsaka terjatev, za katero je bilo vložena prošnja za izterjavo, obravnava kot terjatev države članice, v kateri ima zaprošeni organ sedež, razen v primeru uporabe člena 12.

▼M4

Člen 7

1. Zahtevku za izterjavo terjatve, ki ga organ prosilec naslovi na zaprošeni organ, mora biti priložena uradna ali overjena kopija dokumenta za uveljavitev, ki jo izda država članica, v kateri ima organ prosilec sedež in, če je to potrebno, izvirnik ali overjena kopija drugih dokumentov, ki so potrebni za izterjavo.

2. Organ prosilec ne sme predložiti zahtevka za poravnavo, če:

(a) se terjatev in/ali izvršilni naslov izpodbija v državi članici, v kateri ima sedež, razen v primerih, ko se uporabi pododstavek člena 12(2),

(b) je v državi članici, v kateri ima sedež, začel ustrezne postopke za izterjavo, ki so mu na voljo na podlagi dokumenta iz odstavka 1, in na podlagi ukrepov ni prišlo do plačila terjatve v celoti.

3. Zahtevek za izterjavo vsebuje:

(a) ime, naslov in vse druge ustrezne podatke v zvezi z identifikacijo zadevne osebe in/ali tretje osebe, ki ima njegovo ali njeno premoženje sredstva;

(b) ime, naslov in vse druge ustrezne podatke v zvezi z identifikacijo organa prosilca;

(c) sklic na izvršilni naslov, ki ga izda država članica, v kateri ima organ prosilec sedež;

(d) vrsto in znesek terjatve, vključno z glavnico, obrestmi in drugimi kaznimi, globami in stroški, izraženimi v valutah držav članic, v katerih sta sedeža obeh organov;

(e) datum, ko je organ prosilec in/ali zaprošeni organ naslovniku izročil dokument;

(f) datum od katerega in obdobje, v katerem je izvršitev mogoča po veljavni zakonodaji države članice, v kateri je sedež organa prosilca;

(g) vse druge ustrezne podatke.

4. Zahtevek za izterjavo vključuje tudi izjavo organa prosilca, s katero potrjuje, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

5. Takoj, ko organ prosilec izve za kakršnekoli pomembne podatke v zvezi z zadevo, na katero se nanaša zahtevek za izterjavo, o tem obvesti zaprošeni organ.

Člen 8

1. Izvršilni naslov se neposredno prizna in samodejno upošteva kot izvršilni naslov terjatve države članice, v kateri je sedež zaprošenega organa.

2. Ne glede na prvi odstavek se izvršilni naslov, če je to ustrezno in v skladu z določbami, veljavnimi v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež, lahko sprejme kot, prizna za, dopolni z ali nadomesti z izvršilnim naslovom na ozemlju te države članice.

Države članice si prizadevajo, da v treh mesecih po datumu prejema zahtevka za izterjavo dokončajo tako sprejetje, priznanje, dopolnitev ali zamenjavo, razen v primerih, ko se uporabi tretji pododstavek. Zahtevek ne sme biti zavrnjen, če je izvršilni naslov pravilno pripravljen. Zaprošeni organ obvesti organ, ki predloži zahtevek, o razlogih za podaljšanje tri mesečnega roka.

Če je vzrok za spor v zvezi s terjatvijo in/ali izvršilnim naslovom, ki ga izda organ prosilec, katerakoli od teh formalnosti, se uporabi člen 12.

Člen 9

1. Terjatve se izterjajo v valuti države članice, v kateri ima zaprošeni organ sedež. Celotni znesek terjatve, ki ga poravna zaprošeni organ, nakaže organu prosilcu.

2. Zaprošeni organ lahko, kadar to dovoljujejo zakoni in drugi predpisi države članice v kateri ima sedež, po posvetovanju z organom prosilcem dolžniku odobri rok za plačilo ali dovoli plačilo na obroke. Vse obresti, ki jih zaprošeni organ zaračuna za čas podaljšanja roka za plačilo, se prav tako nakažejo v državo članico, v kateri ima organ prosilec sedež.

Od datuma, ko je izvršilni naslov za izterjavo terjatve neposredno priznan ali sprejet, priznan, dopolnjen ali nadomeščen v skladu s členom 8, se zaračunajo obresti za zamudo pri plačilu po določbah zakonov in drugih predpisov, veljavnih v državi članici, v kateri je sedež zaprošenega organa in se prav tako nakažejo v državo članico, v kateri ima sedež organ prosilec.

Člen 10

Ne glede na člen 6(2) ni nujno, da se terjatve, ki so predmet izterjave, obravnavajo ugodneje kot podobne terjatve iz države članice, v kateri ima sedež zaprošeni organ.

▼B

Člen 11

Zaprošeni organ takoj obvesti prosilca o ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi s prošnjo za izterjavo.

Člen 12

1. Če med postopkom za izterjavo zainteresirana stranka izpodbija terjatev in/ali izvršilni naslov, ki ga izda država članica, v kateri ima organ prosilec sedež, mora sprožiti postopek pri pristojnem organu države članice, v kateri ima organ prosilec sedež, v skladu z veljavnimi predpisi te države. Organ prosilec mora o takšnem postopku obvestiti zaprošeni organ. O postopku lahko zaprošeni organ obvesti tudi zainteresirana stranka.

2. Ko zaprošeni organ prejme obvestilo iz odstavka 1 bodisi od organa prosilca ali od zainteresirane stranke, ustavi postopek za uveljavljanje terjatve, dokler pristojni organ ne odloči o zadevi ►M4 , razen če organ prosilec zahteva drugače v skladu z drugim pododstavkom ◄ . Če zaprošeni organ meni, da je to potrebno, in brez poseganja v člen 13, lahko sprejme ukrepe zavarovanja za zagotovitev izterjave, če veljavni zakoni ali predpisi v državi članici, v kateri ima sedež, to predvidevajo za podobne terjatve.

▼M4

Ne glede na prvi pododstavek odstavka 2 organ prosilec v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v državi članici, v kateri ima sedež, lahko zahteva od zaprošenega organa, da poravna izpodbijano terjatev, v kolikor ustrezni zakoni in drugi predpisi, veljavni v državi članici, v kateri ima sedež zaprošeni organ, dovoljujejo tak postopek. Če je izid izpodbijanja v korist dolžnika, mora organ prosilec vrniti vse poravnane zneske, skupaj z ustreznim nadomestilom v skladu z zakonodajo, veljavno v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež.

▼B

3. Če se izvršilni naslovi izpodbijajo v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež, je treba sprožiti postopek pri pristojnem organu te države članice v skladu z njenimi zakoni in predpisi.

4. Če je pristojni organ, pri katerem se sproži postopek v skladu z odstavkom 1, redno ali upravno sodišče, se odločba tega sodišča, če je ugodna za prosilca in omogoča izterjavo v državi članici, v kateri ima organ prosilec sedež, šteje za „izvršilni naslov“ v smislu členov 6, 7 in 8 in se izterjava terjatve izvede na podlagi te odločbe.

Člen 13

Zaprošeni organ na podlagi utemeljene prošnje organa prosilca sprejme ukrepe zavarovanja za zagotovitev izterjave terjatve, če to dovoljujejo zakoni ali predpisi, ki veljajo v državi članici, v kateri ima sedež.

Za uveljavitev določb prvega odstavka se smiselno uporabijo členi 6, 7(1), (3) in (5), 8, 11, 12 in 14.

Člen 14

▼M4

Zaprošeni organ ni dolžan:

(a) nuditi pomoči iz členov 6 do 13, če bi zaradi položaja dolžnika izterjava terjatve povzročila resne ekonomske ali socialne težave v državi članici, v kateri ima ta organ sedež, v kolikor zakoni in drugi predpisi, veljavni v državi članici, v kateri ima sedež zaprošeni organ, dovoljujejo tak postopek za podobne domače terjatve;

(b) nuditi pomoči iz členov 4 do 13, če se prvotni zahtevek po členih 4, 5 ali 6 nanaša na terjatve, stare več kot pet let, šteto od trenutka, ko v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v državi članici, v kateri ima sedež organ prosilec, začne veljati dokument za uveljavitev terjatve, do datuma zahtevka. Vendar pa v primerih, ko se terjatev ali dokument izpodbijata, rok začne teči od trenutka, ko država prosilka ugotovi, da terjatve ali izvršilnega naslova, ki omogoča izterjavo, ni več mogoče izpodbijati.

▼B

Zaprošeni organ obvesti prosilca o razlogih za zavrnitev prošnje za pomoč. O takšni utemeljeni zavrnitvi obvesti tudi Komisijo.

Člen 15

1. V zvezi z zastaralnimi roki se izključno uporabljajo zakoni, ki veljajo v državi članici, v kateri ima organ prosilec sedež.

2. Za ukrepe, ki jih zaprošeni organ sprejme za izterjavo terjatev na podlagi prošnje za pomoč, in ki bi, če bi jih sprejel organ prosilec, imeli učinek začasne ali dokončne prekinitve zastaralnega roka po veljavnih predpisih države članice, v kateri ima organ prosilec sedež, se šteje, da učinkujejo kot da bi bili izvedeni v tej državi.

Člen 16

Dokumente in podatke, ki se pošljejo zaprošenemu organu v skladu s to direktivo, se lahko pošlje samo:

(a) osebi, navedeni v prošnji za pomoč;

(b) osebam in organom, ki so odgovorni za izterjavo terjatev, samo za ta namen;

(c) sodnim organom, ki obravnavajo zadeve v zvezi z izterjavo terjatev.

Člen 17

Skupaj s prošnjo za pomoč ►M4 izvršilnim naslovom in drugimi ustreznimi dokumenti ◄ se pošlje tudi prevod v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov države članice, v kateri ima zaprošeni organ sedež, pri čemer se ta organ lahko odpove prevodu.

▼M4

Člen 18

1. Zaprošeni organ od zadevne osebe pobere in obdrži vse stroške, ki jih ima zaradi izterjave, v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se v državi članici, v kateri ima sedež, uporabljajo za podobne terjatve.

2. Države članice se odpovejo vsem medsebojnim terjatvam za povračilo stroškov vzajemne pomoči, na podlagi te direktive.

3. Kjer izterjava povzroči posebno težavo, zelo velike stroške ali je povezana z bojem proti organiziranemu kriminalu, se organ prosilec in zaprošeni organ lahko sporazumeta o posebni ureditvi povračil za omenjene zadeve.

4. Država članica, v kateri ima organ prosilec sedež, je dolžna državi članici, v kateri ima sedež zaprošeni organ, plačati vse stroške in izgubo, nastalo zaradi ukrepov, za katere se ugotovi, da so neutemeljeni bodisi zaradi vsebine terjatve ali veljavnosti dokumenta, ki ga je izdal organ prosilec.

▼B

Člen 19

Države članice druga drugi pošljejo seznam organov, pooblaščenih za dajanje ali prejemanje prošenj za pomoč.

▼M4

Člen 20

1. Komisiji pomaga Odbor za izterjavo (v nadaljnjem besedilu „Odbor“), sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije.

2. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok, določen v členu 5(6) sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 21

Odbor lahko obravnava vse zadeve v zvezi z uporabo te direktive, ki mu jih predloži predsednik na svojo lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

▼M4

Člen 22

Podrobna pravila za izvajanje členov 4(2) in (4), 5(2) in (3) in členov 7, 8, 9, 11, 12(1) in (2), 14, 18(3) in 25 ter za določitev komuniciranja med državami članicami, pravil za konverzijo, prenos poravnanih zneskov in določitev najnižjega zneska terjatev, za katere se lahko zaprosi za pomoč, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 20(2).

▼B

Člen 23

Določbe te direktive ne preprečujejo, da določene države članice zdaj ali v prihodnje nudijo večjo vzajemno pomoč v okviru kakršnegakoli sporazuma ali dogovora, vključno s sporazumi o vročitvi pravnih ali nepravnih aktov.

Člen 24

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s to direktivo najkasneje do 1. januarja 1978.

Člen 25

Vsaka država članica obvesti Komisijo o določbah, sprejetih za izvajanje te direktive. Komisija o tem obvesti druge države članice.

▼M4

Vsaka država članica letno obvesti Komisijo o številu poslanih in prejetih zahtevkov za podatke, izročitev in izterjavo, ki jih pošlje ali prejme vsako leto, o znesku terjatev in o povrnjenih zneskih. Komisija vsaki dve leti poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te ureditve in doseženih rezultatih.

▼B

Člen 26

Ta direktiva je naslovljena na države članice.