1989L0106 — SL — 20.11.2003 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 21. decembra 1988

o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode

(89/106/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ),

v sodelovanju z Evropskim parlamentom ( 2 ),

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ),

ker so države članice odgovorne za zagotovitev, da so stavbe visokih in nizkih gradenj na njihovem ozemlju projektirane in zgrajene tako, da ne ogrožajo varnosti ljudi, domačih živali in imetja, in pri tem, v interesu splošne blaginje, upoštevajo druge bistvene zahteve;

ker v državah članicah veljajo predpisi, v katerih so zahteve, ki se ne nanašajo le na varnost objektov, ampak tudi na zdravje, trajnost, varčevanje z energijo, varstvo okolja ter na gospodarske in druge pomembne vidike javnega interesa;

ker te zahteve, ki so pogosto vsebovane v nacionalnih zakonih in drugih predpisih, neposredno vplivajo na naravo uporabljenih gradbenih proizvodov in se kažejo v nacionalnih standardih, tehničnih soglasjih ter drugih tehničnih specifikacijah in določbah za proizvode, ki zaradi svoje različnosti ovirajo trgovanje v Skupnosti;

ker odstavek 71 Bele knjige o dokončnem oblikovanju notranjega trga, ki jo je odobril Evropski svet junija 1985, navaja, da bodo v okviru splošne politike nekatera področja, vključno z gradbeništvom, posebno poudarjena; ker morajo biti tehnične ovire v gradbeništvu odstranjene skladno z novim pristopom, določenim v Resoluciji Sveta z dne 7. maja 1985 ( 4 ), če tega ni mogoče zagotoviti že z vzajemnim priznavanjem enakovrednosti med vsemi državami članicami, kar zahteva opredelitev bistvenih zahtev za varnost in druge vidike, pomembne za splošno blaginjo, ne da bi bila s tem v državah članicah znižana raven že obstoječe in utemeljene zaščite;

ker bistvene zahteve vključujejo splošna in posebna merila, ki jim morajo ustrezati gradbeni objekti; ker jih je treba razumeti tako, da zahtevajo, da gradbeni objekti s primerno stopnjo zanesljivosti, ustrezajo eni, nekaterim ali vsem tem zahtevam, kadar in če je to določeno v predpisih;

ker bodo, kot podlaga za usklajene standarde ali druge tehnične specifikacije na evropski ravni ter za pripravo in podelitev evropskega tehničnega soglasja, izdelani razlagalni dokumenti, ki bodo te bistvene zahteve oblikovali na tehnični ravni;

ker so te bistvene zahteve podlaga za pripravo usklajenih standardov za gradbene proizvode na evropski ravni; ker je treba, da bi bila dosežena največja možna prednost za enoten notranji trg, da bi bil omogočen dostop na ta trg čim večjemu številu proizvajalcev, da bi bila zagotovljena največja možna stopnja preglednosti trga in da bi bile ustvarjene razmere za usklajen sistem splošnih pravil v gradbeni industriji, kolikor se da in v čim krajšem času, uvesti usklajene standarde; ker te standarde pripravljajo zasebna telesa in ker morajo ohraniti naravo neobvezujočih besedil; ker sta za ta namen Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (Cenelec) priznana kot pristojni telesi za sprejemanje usklajenih standardov skladno s splošnimi smernicami za sodelovanje med Komisijo in tema telesoma, podpisanimi 13. novembra 1984; ker je za namene te direktive usklajeni standard tehnična specifikacija (evropski standard ali usklajeni dokument), ki sta ga na podlagi mandata Komisije sprejela eno ali obe zgoraj navedeni telesi, skladno z določbami Direktive Sveta 83/189/EGS z dne 28. marca 1983 o postopku za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov6 ( 5 );

ker posebna narava gradbenih proizvodov zahteva natančno oblikovanje teh usklajenih standardov; ker je torej za vzpostavitev povezav med mandati za standarde in bistvenimi zahtevami treba izdelati razlagalne dokumente; ker usklajeni standardi, ki so v največji možni meri izraženi s parametri zmogljivosti proizvoda, upoštevajo te razlagalne dokumente, ki bodo izdelani v sodelovanju z državami članicami;

ker se ravni zmogljivosti in zahteve, ki jim morajo v prihodnje ustrezati proizvodi v državah članicah, določijo z razredi v razlagalnih dokumentih in v usklajenih tehničnih specifikacijah, tako da se upoštevajo različne ravni bistvenih zahtev za nekatere objekte in različne razmere, ki prevladujejo v državah članicah;

ker bi morali usklajeni standardi vključevati razvrstitve, na podlagi katerih se lahko gradbeni proizvodi, ki ustrezajo bistvenim zahtevam in so zakonito izdelani in uporabljani skladno s tehnično tradicijo, ki jo določajo lokalne klimatske in druge razmere, še naprej dajejo v promet;

ker se šteje, da je proizvod primeren za uporabo, če ustreza usklajenemu standardu, evropskemu tehničnemu soglasju ali na ravni Skupnosti priznani tehnični specifikaciji; ker pri proizvodih, ki so glede na bistvene zahteve manj pomembni, in pri proizvodih, ki odstopajo od obstoječih tehničnih specifikacij, njihovo ustreznost za uporabo potrdi odobreni organ;

ker proizvode, ki so v tem smislu ustrezni za uporabo, lahko prepoznamo po oznaki ES; ker morata biti prosti pretok takih proizvodov in prosta uporaba za njihov predvideni namen dovoljena na celotnem območju Skupnosti;

ker se lahko pri proizvodih, za katere v primernem času ni mogoče izdelati ali predvideti evropskih standardov, ali pri proizvodih, ki znatno odstopajo od standarda, ustreznost za uporabo dokaže z evropskimi tehničnimi soglasji, izdelanimi na podlagi skupnih smernic; ker bodo skupna navodila za podeljevanje evropskih tehničnih soglasij sprejeta na podlagi razlagalnih dokumentov;

ker se, če ni usklajenih standardov in evropskih tehničnih odobritev, nacionalne in druge neusklajene tehnične specifikacije lahko priznajo kot primerna podlaga za domnevo, da so bistvene zahteve izpolnjene;

ker je treba skladnost proizvodov z usklajenimi standardi in z na ravni Skupnosti priznanimi tehničnimi specifikacijami, zagotoviti s postopki kontrole proizvodnje, ki jih izvajajo proizvajalci, in z nadzorom, preskušanjem, ocenjevanjem in certificiranjem, ki ga izvaja neodvisna, za to usposobljena tretja oseba, ali pa skladnost zagotavlja kar proizvajalec sam;

ker je treba zagotoviti poseben postopek kot prehoden ukrep za proizvode, za katere še ni standardov ali na evropski ravni priznanih tehničnih soglasij; ker naj bi ta postopek omogočil priznavanje rezultatov preskusov, ki so bili v drugi državi članici izvedeni skladno s tehničnimi zahtevami namembne države članice;

ker je za pomoč Komisiji pri vprašanjih, povezanih z izvajanjem te direktive in njeno uporabo v praksi, treba ustanoviti Stalni odbor za gradbeništvo, v katerem bodo strokovnjaki, ki jih bodo imenovale države članice;

ker bi morala biti odgovornost držav članic za varnost, zdravje in druga področja, zajeta v bistvenih zahtevah, na njihovem ozemlju priznana v zaščitni klavzuli, v kateri so predvideni ustrezni zaščitni ukrepi,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: