2000R2494 — SL — 28.12.2005 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 2494/2000 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 7. novembra 2000

o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 175 in 179 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), po posvetovanju z Odborom regij, skladno s postopkom iz člena 251 Pogodbe ( 3 ) in glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor 27. julija 2000, ob upoštevanju naslednjega: (1) Gozdovi imajo različne funkcije in so pomembni za človeštvo ter lahko prispevajo k doseganju razvojnih in okoljskih ciljev Skupnosti, kot so delovanje proti revščini, trajnostni gospodarski in socialni razvoj ter varstvo okolja. (2) Evropski parlament je v številnih resolucijah izrazil svojo zaskrbljenost zaradi uničevanja gozdov in posledic, ki jih to ima za prebivalstvo odvisno od gozda, predvsem za domorodna ljudstva. (3) Kot odgovor na zahtevo Evropskega parlamenta je Komisija v svoji Resoluciji o gozdarski strategiji Evropske unije ( 4 ) sprejela Sporočilo „Gozdovi in razvoj: pristop ES“, ki določa strategijo ukrepanja Skupnosti pri spodbujanju ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi v državah v razvoju. (4) Cilje te strategije je treba uresničevati v smislu širšega namena Skupnosti spodbujati ohranjanje in trajnostno rabo gozdov na katerem koli geografskem ali podnebnem območju. (5) Skupnost in njene države članice so podpisnice Deklaracije iz Ria in Programa ukrepov Agenda 21 ter so zavezane resoluciji „Program za nadaljnje izvajanje Agende 21“, sprejeti na izrednem zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (Ungass). (6) Skupnost in njene države članice so članice Svetovne trgovinske organizacije in pogodbenice večstranskih okoljskih sporazumov, predvsem Konvencije o biološki raznovrstnosti, Okvirne konvencije o spremembi podnebja in Konvencije o boju proti dezertifikaciji; S tem so obvezane, da upoštevajo skupne, vendar raznolike odgovornosti razvitih pogodbenic in pogodbenic v razvoju v zvezi s temi področji. (7) Generalna skupščina Združenih narodov je na svojem posebnem zasedanju leta 1997 potrdila predloge za ukrepanje, ki jih je oblikoval Medvladni odbor za gozdove (IPF). Skupnost in njene države članice so v celoti zavezane izvedbi teh predlogov. (8) Uredba Sveta (ES) št. 3062/95 z dne 20. decembra 1995 o dejavnostih za spodbujanje tropskih gozdov ( 5 ) je določila okvir pomoči Skupnosti na tem področju. Uredba (ES) št. 3062/95 se je uporabljala do 31. decembra 1999. Izkušnje, pridobljene med njenim izvajanjem, naj bi se odrazile v tej uredbi. (9) Svet v svoji Resoluciji z dne 30. novembra 1998 priznava vlogo domorodnih ljudstev pri ravnanju z okoljem, zlasti glede ohranjanja in trajnostne rabe gozdov v državah v razvoju. (10) Finančni instrumenti, ki so na voljo Skupnosti za podporo ohranjanju in trajnostnemu razvoju gozdov, naj bi se dopolnili. (11) Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za financiranje dejavnosti iz te uredbe. Precejšnja denarna sredstva so potrebna za pomemben prispevek k varovanju tropskih in drugih gozdov v državah v razvoju, kjer je uničevanje gozdov že, ali pa preti da bo pripeljalo do okoljskih katastrof, kot so poplave ali onesnaženje zraka. (12) Ta uredba za ves čas trajanja programa, ki ga vzpostavlja, določa finančni okvir, ki je v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka ( 6 ) glavno napotilo za organ za izvajanje proračuna pri letnem proračunskem postopku. (13) Določiti je treba izvedbene določbe, zlasti glede načina ukrepanja, partnerjev, ki sodelujejo, in postopka odločanja. (14) Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 7 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA TO UREDBO:







Člen 1

Skupnost zagotovi denarno pomoč ter ustrezno strokovno znanje za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov ter trajnostnega gospodarjenja z njimi in drugimi gozdovi v državah v razvoju, tako da se zadosti gospodarskim, socialnim in okoljskim zahtevam glede gozdov na lokalni, nacionalni in svetovni ravni.

Pomoč in strokovno znanje, zagotovljeno po tej uredbi, dopolnjujeta in krepita pomoč in strokovno znanje, ki se zagotavljata z drugimi instrumenti razvojnega sodelovanja.

Člen 2

V tej uredbi pomeni izraz:

1. „Tropski in drugi gozdovi“, v nadaljnjem besedilu „gozdovi“, naravne in polnaravne gozdne ekosisteme, primarne ali sekundarne, zaprte ali odprte gozdove na sušnih, polsušnih in vlažnih območjih.

2. „Ohranjanje“ vse dejavnosti za ohranitev in obnovo gozdov, zlasti dejavnosti za varovanje ali ponovno vzpostavitev biološke raznovrstnosti in ekoloških funkcij gozdnega ekosistema ob čim večjem ohranjanju njihove sedanje in prihodnje vrednosti za človeštvo ter zlasti za prebivalstvo, ki je odvisno od gozda.

3. „Trajnostno gospodarjenje z gozdovi“ gospodarjenje z gozdovi in gozdnimi območji ter njihovo rabo na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biološko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in sposobnost zdaj in v prihodnje izpolnjevati ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, brez povzročanja škode na drugih ekosistemih.

4. „Trajnostni razvoj“ izboljšanje življenjskega standarda in blaginje prebivalstva v mejah nosilnosti ekosistemov z ohranjanjem naravnih dobrin in njihove biološke raznovrstnosti v dobro sedanjih in prihodnjih generacij.

5. „Prebivalstvo, odvisno od gozda“ domorodna ljudstva, ki naseljujejo gozd ali pa ga zahtevajo kot svoj tradicionalni dom ter katero koli prebivalstvo, ki živi v gozdu ali njegovi bližini in ki je bilo tradicionalno neposredno in v veliki meri odvisno od njega.

Člen 3

Cilji dejavnosti, ki se izvajajo po tej uredbi, so:

— izboljšati status gozdov v nacionalnih politikah, in vključiti gozdno politiko, ki temelji na trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, v razvojno načrtovanje;

— spodbuditi proizvodnjo in uporabo lesnih in nelesnih gozdnih proizvodov iz trajnostno upravljanih virov;

— prispevati k ustreznemu vrednotenju gozdnih virov in storitev;

— zagotoviti dejavno udeležbo prebivalstva, odvisnega od gozda, in lokalnih skupnosti pri pripravi državne gozdne politike in razvojnem načrtovanju;

— izboljšati usklajevanje in pretok informacij med projekti Komisije in držav članic za skladno delovanje na tem področju.

Člen 4

1. Dejavnosti, ki jih je treba izvajati na podlagi te uredbe, rešujejo predvsem:

(a) razvoj okvirov ustrezne nacionalne in mednarodne gozdne politike, ki temeljijo na realnem vrednotenju gozdov, ki vključuje načrtovanje rabe zemljišč, pravično trgovino s proizvodi iz gozdov s katerimi se trajnostno gospodari, pravne in davčne ukrepe, vzpostavljanje institucij, podporo zasebnemu sektorju ter podporo samostojnemu razvoju prebivalstva, odvisnega od gozda, da oblikuje svoj lasten socialni, gospodarski in kulturni razvoj. Upoštevajo se druge sektorske politike, ki vplivajo na gozdove, ter interesi in običajne pravice prebivalstva, odvisnega od gozda;

(b) ohranjanje in ponovno vzpostavljanje gozdov, ki so pomembni zaradi svojega velike ekološke vrednosti, zlasti svoje vrednosti za ohranjanje biološke raznovrstnosti, ali zaradi svojih lokalnih in svetovnih vplivov, kot so varovanje hidrografskih bazenov ter preprečevanje erozije tal ali sprememb podnebja;

(c) trajnostno gospodarjenje z gozdovi in njihovo uporabo za zagotavljanje gospodarskih, socialnih in okoljskih koristi, med drugim skupaj s certificiranjem gozdov – upoštevajoč različne pogoje gospodarjenja za majhna in velika gozdna območja – in okolju neškodljivo pridobivanje lesnih in nelesnih gozdnih proizvodov ter naravno in s sajenjem podprto obnavljanje gozdov;

(d) ekonomsko izvedljivost trajnostnega gospodarjenja z gozdovi z učinkovitejšo uporabo gozdnih proizvodov in tehničnimi izboljšavami posledičnih dejavnosti, povezanih z gozdarstvom, kot so predelava v majhnem in srednje velikem obsegu ter trženje lesnih in nelesnih gozdnih proizvodov, trajnostna raba lesa kot energetskega vira in spodbujanje drugih možnosti namesto kmetijske prakse, ki temelji na izsekavanju gozda;

(e) pridobivanje in upravljanje znanja in informacij v zvezi z gozdnimi storitvami in proizvodi za zagotavljanje primerne znanstvene podlage za dejavnosti iz (a) do (d).

2. Dejavnosti, ki so upravičene do financiranja, vključujejo pilotske projekte na terenu, inovativne programe, študije in raziskave, katerih rezultati bodo, poleg specifičnih ciljev, prispevali k razvoju, prilagoditvi in boljši izvedbi gozdne politike Skupnosti in njenih partnerskih držav.

3. Posebna pozornost se posveti:

— spodbujanju okoljskega in socialno odgovornega zasebnega podjetništva, vključenega v predelovanje in trženje gozdnih proizvodov, v smislu dogovorjene politike za razvoj zasebnega sektorja in upoštevaje obstoječe socialne sisteme in gospodarske dejavnosti s sedežem v Skupnosti;

— spodbujanju neposredne udeležbe sodelujočih partnerjev v državah v razvoju ter hkrati zagotavljanju ustreznega obsega posegov in prilagoditev upravnih postopkov lokalnim možnostim upravljanja;

— zagotavljanju predhodnih informacij in udeležbe prebivalstva, odvisnega od gozda, in lokalnih skupnosti pri dejavnostih, ki se izvajajo po tej uredbi, ob upoštevanju razvojnih prednosti ter gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic tega prebivalstva, med drugim z graditvijo zmožnosti, da se zagotovi njihovo popolno sodelovanje v vseh procesih odločanja;

— trajnosti katere koli predlagane socialne, gospodarske in okoljske dejavnosti;

— primernemu usklajevanju ter pretoku informacij med Komisijo in državami članicami, da se zagotovi povezanost dejavnosti v zadevnih regijah;

— vlogam glede na spol, znanje, perspektive in prispevke žensk/deklic in moških/dečkov pri gospodarjenju z gozdovi in pri njihovi rabi.

4. Prednostne naloge se določijo skladno s:

— potrebami posamezne države, ki se odražajo v regionalni in nacionalni razvojni in okoljski politiki, povezani z gozdovi, upoštevajoč nacionalne gozdne načrte in lokalne potrebe, ter

— cilji Skupnosti za sodelovanje, kot jih je Komisija določila v skupaj dogovorjenih strateških dokumentih države.

5. Preden se začnejo dejavnosti po tej uredbi, se izvedeta okoljska in družbeno-kulturna presoja vplivov z oceno skladnosti predvidenih dejavnosti z razvojnimi prednostnimi nalogami prebivalstva, odvisnega od gozda, in zadevnih lokalnih skupnosti ter analizo finančne in ekonomske izvedljivosti teh dejavnosti. Pred začetkom dejavnosti se s prebivalstvom, odvisnim od gozda, in lokalnimi skupnostmi na pregleden način izmenjajo informacije o teh dejavnostih, ki so odvisne od njihove podpore.

6. Dejavnosti, ki se izvajajo po tej uredbi, se usklajujejo z nacionalnimi in mednarodnimi programi ter dejavnostmi za ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi, zlasti predlogi za ukrepanje, oblikovanimi v postopku Medvladnega odbora za gozdove/Medvladnega foruma za gozdove (IPF/IFF), ter jim lahko nudijo podporo.

7. Če je to primerno, dejavnosti potekajo v okviru regionalnih organizacij in mednarodnih programov sodelovanja ter pospešujejo razvoj globalne politike ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, v katero se lahko vključi politika Skupnosti.

Člen 5

Sodelujoči partnerji, ki lahko prejmejo pomoč po tej uredbi, so mednarodne organizacije, države, regije in regionalni organi, decentralizirani oddelki, javne agencije, zasebniki in industrija, zadruge, lokalne skupnosti, nevladne organizacije in združenja, ki zastopajo lokalno prebivalstvo, zlasti prebivalstvo, odvisno od gozda.

Člen 6

1. Skupnost lahko financira študije, tehnično pomoč, izobraževanje, usposabljanje ali druge storitve, dobavo blaga in dela, manjše subvencije ter ocenjevanja, revizije ter misije za vrednotenje in nadzor. V mejah, ki jih letno določi organ za izvrševanje proračuna, lahko v korist Komisije in upravičenca krije stroške tehnične in administrativne pomoči v zvezi z dejavnostmi, ki ne sodijo med stalne naloge javne uprave in so povezane z opredelitvijo, pripravo, vodenjem, spremljanjem, pregledovanjem in nadzorovanjem programov ali projektov.

Skupnost lahko krije tako izdatke za naložbe, povezane s posamezno dejavnostjo, razen nakupa nepremičnine, kot tekoče izdatke (skupaj z izdatki za administracijo, vzdrževanje in delovanje).

Tekoči izdatki, razen programi usposabljanja, izobraževanja in raziskovanja, se običajno lahko krijejo le v začetni fazi delovanja, nato se sredstva zanje postopno zmanjšujejo.

2. Za vsako dejavnost sodelovanja se sodelujoče partnerje iz člena 5 zaprosi za njihov prispevek. Višina tega prispevka je odvisna od sredstev, ki jih imajo na razpolago, in od vrste zadevne dejavnosti.

3. Lahko se poiščejo možnosti za sofinanciranje z drugimi donorji, zlasti državami članicami in zadevnimi mednarodnimi organizacijami. Pri tem si je treba prizadevati za uskladitev z ukrepi drugih donorjev. ►M1 Udeležba v pogodbenih postopkih, ki jih izvaja mednarodna organizacija ali jih sofinancira tretja država, je določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti ( 8 ). ◄

4. Sprejeti je treba vse potrebne ukrepe, da se poudari značaj Skupnosti pri pomoči, ki jo zagotavlja ta uredba.

5. Da se dosežejo cilji usklajenosti in dopolnjevanja, določeni v Pogodbi, in da se zagotovi optimalna učinkovitost vseh teh dejavnosti, Komisija v povezavi z državami članicami izvede vse potrebne usklajevalne ukrepe, zlasti:

(a) sistematično izmenjavo in analizo informacij o dejavnostih, ki jih financirajo ali jih nameravajo financirati Skupnost in države članice;

(b) usklajevanje teh dejavnosti na kraju samem z rednimi srečanji in informiranjem predstavnikov Komisije in držav članic v državah upravičenkah.

6. Da se doseže največji možni vpliv dejavnosti na svetovni, nacionalni in lokalni ravni, Komisija v povezavi z državami članicami prevzame kakršno koli pobudo, potrebno za zagotovitev ustreznega usklajevanja in tesnega sodelovanja, zlasti glede izmenjave informacij, s sodelujočimi partnerji, donorji in drugimi vključenimi mednarodnimi organizacijami, zlasti tistimi, ki so del sistema Združenih narodov.

Člen 7

Finančna pomoč po tej uredbi je v obliki subvencij.

Člen 8

Finančni okvir za izvajanje te uredbe v obdobju 2000–2006 je 249 milijonov EUR.

Letna proračunska sredstva odobri organ za izvrševanje proračuna v okviru finančnih predvidevanj.

Člen 9

1. Komisija je pristojna za ocenjevanje, odločanje o financiranju in vodenje dejavnosti, vključenih v to uredbo, skladno z veljavnimi proračunskimi in drugimi postopki, predvsem tistimi, ki jih določa Finančna uredba za splošni proračun Evropskih skupnosti.

2. Vsako drugo leto sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 10(2) strateške smernice in prednostne naloge za izvajanje dejavnosti, predvidenih v naslednjih letih. O tem obvesti Evropski parlament.

3. Sklepe o subvencijah v višini 3,5 milijona EUR ali več za posamezne dejavnosti, financirane po tej uredbi, sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 10(2).

4. Komisija v kratki in jedrnati obliki obvesti odbor iz člena 10(1) o vseh sklepih o financiranju, ki jih namerava sprejeti v zvezi s subvencijami, manjšimi od 3,5 milijonov EUR, za dejavnosti iz te uredbe. Informacije morajo biti na voljo najkasneje en teden pred sprejemom sklepa.

5. Komisija je pooblaščena, da odobri kakršne koli dodatne obveznosti, potrebne za kritje kakršnih koli pričakovanih ali dejanskih prekoračitev stroškov ali dodatnih zahtev v zvezi z dejavnostmi, pod pogojem da prekoračitev ali dodatna zahteva ne presega 20 % začetne obveznosti, ki je določena v sklepu o financiranju.

6. Vsi sporazumi ali pogodbe o financiranju, sklenjeni po tej uredbi, predvidevajo preglede na kraju samem, ki jih opravita Komisija in Računsko sodišče v skladu z običajnimi postopki, ki jih Komisija določi po veljavnih pravilih, predvsem tistih iz Finančne uredbe, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

7. Če za dejavnosti veljajo sporazumi o financiranju med Skupnostjo in državo prejemnico, taki sporazumi določajo, da davkov, carinskih dajatev ali kakršnih koli drugih dajatev ne krije Skupnost.

▼M1

8. Upravičenost do udeležbe v razpisnih postopkih v skladu s to uredbo je določena glede na pravila o upravičenosti ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.

9. Poreklo nabavljenih zalog in materialov v skladu s to uredbo je določeno glede na pravila o poreklu ter odstopanja od njih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 2110/2005.

▼B

10. Posebno pozornost je treba posvetiti:

— stroškovni učinkovitosti in trajnostnemu vplivu dejavnosti,

— jasni opredelitvi in nadzorovanju ciljev in kazalcev učinkovitosti za vse dejavnosti.

Člen 10

1. Komisiji pomaga ustrezen geografsko opredeljen odbor, pristojen za razvoj, v nadaljevanju besedila „odbor“.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES se določi na en mesec.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

1. Do 1. septembra po vsakem proračunskem letu Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo s povzetkom dejavnosti, financiranih v tem letu, in ovrednotenjem izvajanja te uredbe v tem obdobju.

V povzetku so zlasti informacije o številu in vrsti financiranih dejavnosti, sodelujočih partnerjih in zadevnih državah. V poročilu je navedeno tudi število opravljenih zunanjih vrednotenj za posamezne dejavnosti.

2. Komisija redno ocenjuje dejavnosti, ki jih financira Skupnost, da ugotovi, ali so bili cilji teh dejavnosti doseženi, in pripravi smernice za izboljšanje učinkovitosti prihodnjih dejavnosti. Ocene bodo upoštevale mnenja upravičencev, tudi prebivalstva, odvisnega od gozda, in lokalnih skupnosti. Komisija predloži povzetek svojih ocen odboru iz člena 10(1). Ocenjevalna poročila so na voljo vsem državam članicam, Evropskemu parlamentu in drugim zainteresiranim stranem.

3. Komisija najkasneje en mesec po svoji odločitvi obvesti države članice o dejavnostih, ki so bile odobrene, ter navede stroške in vrsto teh dejavnosti, zadevno državo ter sodelujoče partnerje.

4. Službe Komisije skupaj z delegacijami Komisije v zadevnih državah objavijo navodilo o financiranju s smernicami in merili za izbiranje dejavnosti ter ga pošljejo zainteresiranim stranem.

Člen 12

1. Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se do 31. decembra 2006.

2. Štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu skupno oceno dejavnosti, ki jih je Skupnost financirala po tej uredbi, v okviru splošnega razvojnega sodelovanja Skupnosti, skupaj s predlogi glede prihodnosti te uredbe, vključno z njenimi možnimi spremembami ali prenehanjem.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.