2005R1870 — SL — 04.07.2006 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1870/2005

z dne 16. novembra 2005

o odprtju in upravljanju tarifnih kvot in uvedbi sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen, uvožen iz tretjih držav







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ter zlasti člena 41(1) Akta, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo ( 1 ), in zlasti člena 31(2) in 34(1) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Po pogajanjih, ki so potekala v skladu s členom XXVIII GATT 1994, je Skupnost spremenila pogoje za uvoz česna. Od 1. junija 2001 je bila običajna carina za uvoz česna pod oznako KN 0703 20 00 sestavljena iz 9,6 % carine ad valorem in posebnega zneska 1 200 EUR za neto tono. Vendar je bila s Sporazumom v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Argentinsko republiko v okviru člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 za spremembo koncesij za česen, predvidenih v listi CXL, priloženi GATT, odobrenem s Sklepom Sveta 2001/404/ES ( 2 ) (v nadaljevanju „kvota GATT“), odprta kvota 38 370 ton brez posebnih carin. Sporazum določa, da se kvota razdeli na 19 147 ton za uvoz iz Argentine (zaporedni številki 09.4104 in 09.4099), 13 200 za uvoz iz Kitajske (zaporedni številki 09.4105 in 09.4100) in 6 023 ton za uvoz iz drugih držav (zaporedni številki 09.4106 in 09.4102). (2) Česen se lahko tudi uvaža poleg kvote GATT z običajno carino ali po preferencialnih pogojih v skladu s sporazumi, sklenjenimi med Skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami. (3) Česen je pomemben proizvod sektorja Evropske unije za sadje in zelenjavo z letno proizvodnjo približno 250 000 ton v EU. Pomemben je tudi letni uvoz iz tretjih držav, saj znaša 60 000 do 80 000 ton. Dve glavni tretji državi dobaviteljici sta Kitajska (30 000 do 40 000 ton na leto) in Argentina (približno 15 000 ton na leto). (4) Pogoji, ki urejajo upravljanje teh kvot, so določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 565/2002 z dne 2. aprila 2002 o določitvi postopka za upravljanje tarifnih kvot in uvedbi sistema potrdil o poreklu za česen, uvožen iz tretjih držav ( 3 ). Z vidika izkušnje pri uporabi navedene uredbe je treba nekatere sedanje pogoje spremeniti, da bi poenostavili in razjasnili sistem. (5) Zaradi posebne carine za nepreferencialni uvoz poleg kvote GATT zahteva upravljanje kvote GATT uvedbo sistema uvoznih dovoljenj. Tak sistem bi moral omogočati podrobno spremljanje vsega uvoza česna. Podrobna pravila za navedeni sistem morajo dopolnjevati pravila, določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode ( 4 ) ali po potrebi odstopati od teh pravil. (6) Da bi kar najtesneje spremljali ves uvoz, zlasti po nedavnih zapletih pri goljufiji, je treba uvesti tudi dve kategoriji uvoznih dovoljenj za ves uvoz česna. Izkušnje kažejo, da se goljufije običajno izvajajo s pretovarjanjem kitajskega česna prek tretjih držav, ki imajo preferencialne trgovinske sporazume z Evropsko skupnostjo. Česen pride v EU z lažnimi dokumenti. (7) Prehod iz enega sistema na drugega mora biti čim lažji. Zato je treba nekatera podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 565/2002 prenesti, standardni časovni razpored za uvoz pa ohraniti. (8) Uvoz česna se lahko spremlja v skladu s členom 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 5 ). (9) Na trgu Skupnosti bi se morala še nadalje zagotavljati primerna preskrba s česnom po stabilnih cenah ob izogibanju nepotrebnim motnjam na trgu zaradi močnih nihanj cen in neugodnega vpliva na proizvajalce Skupnosti. Zato je treba spodbujati večjo konkurenčnost med uvozniki in zmanjšati administrativne obremenitve uvoznikov. (10) V interesu obstoječih uvoznikov, ki običajno uvažajo večje količine česna, in tudi v interesu novih uvoznikov na trgu, ki bi tudi morali imeti pravične možnosti, da zaprosijo za uvozna dovoljenja za količino česna v okviru tarifnih kvot, je treba razlikovati med tradicionalnimi uvozniki in novimi uvozniki. Treba je zagotoviti jasno opredelitev navedenih dveh kategorij uvoznikov in nekatera merila v zvezi s statusom vlagateljev in določiti uporabo dodeljenih uvoznih dovoljenj. (11) Količine, ki se dodelijo navedenim kategorijam uvoznikov, je treba določiti na podlagi dejansko uvoženih količin in ne na podlagi izdanih uvoznih dovoljenj. (12) Da bi uvozniki iz Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (v nadaljevanju „nove države članice“) lahko koristili ugodnosti iz te uredbe, je treba določiti režim za uvozno obdobje 2005/2006 in 2006/2007 z namenom zagotovitve razlikovanja na eni strani med tradicionalnimi uvozniki in novimi uvozniki v Skupnosti, kakor je bila sestavljena 30. aprila 2004, in na drugi strani med tradicionalnimi uvozniki in novimi uvozniki v novih državah članicah. (13) Da bi upoštevali različne trgovinske vzorce v različnih novih državah članicah, je treba pristojnim organom novih držav članic dovoliti izbiro med dvema metodama za določitev referenčne količine njihovih tradicionalnih uvoznikov. (14) Zahtevki za uvozna dovoljenja za uvoz česna iz tretjih držav, ki jih predložijo uvozniki obeh kategorij, morajo biti predmet nekaterih omejitev. Take omejitve so potrebne, da se upošteva konkurenca med uvozniki in tudi da se uvoznikom, ki se dejansko ukvarjajo s trgovinsko dejavnostjo na trgu s sadjem in zelenjavo, da možnost, da branijo svoje legitimno poslovanje pred drugimi uvozniki, in da noben posamezen uvoznik ne more nadzorovati trga. (15) Da se zavaruje konkurenca med dejanskimi uvozniki in prepreči špekulacije pri dodeljevanju uvoznih dovoljenj in kakršna koli zloraba sistema, ki bi bila v nasprotju z legitimnim poslovanjem novih in tradicionalnih uvoznikov, je treba uvesti strožji nadzor nad pravilno uporabo uvoznih dovoljenj. Zato je treba prepovedati prenos uvoznih dovoljenj. (16) Z namenom, da se zmanjšajo administrativna obremenitev uvoznikov in možnosti goljufij, je treba zahtevke za uvozna dovoljenja predložiti samo v državi članici, kjer je uvoznik registriran. (17) Potrebni so tudi ukrepi, da se kar najbolj omejijo špekulativni zahtevki za uvozna dovoljenja, ki lahko povzročijo, da se tarifne kvote ne uporabijo v polnosti. Zaradi narave in vrednosti proizvoda je treba položiti varščino iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 za vsako tono česna, za katero je bil vložen zahtevek za uvozno dovoljenje. Varščina mora biti dovolj visoka, da preprečuje špekulativne zahtevke, vendar ne tako visoka, da bi odvračala tiste, ki se dejansko ukvarjajo s trgovinsko dejavnostjo s česnom. Najustreznejša objektivna stopnja varščine je 5 % povprečne dodatne carine, ki se uporablja za uvoz česna pod tarifno oznako KN 0703 20 00. (18) Za ustrezno upravljanje kvote GATT je treba določiti ukrepe, ki jih mora sprejeti Komisija, kadar količine česna posebnega porekla ali za posebno četrtletje, ki jih zajemajo zahtevki za uvozno dovoljenje, presegajo količine, določene v Sklepu 2001/404/ES, zvišane za neuporabljene količine iz predhodno izdanih uvoznih dovoljenj. Če taki ukrepi pri izdaji uvoznih dovoljenj vključujejo dodelitveni koeficient, bi moral biti za navedena uvozna dovoljenja omogočen umik zahtevkov s takojšnjo sprostitvijo varščine. (19) Da se zagotovi, da se kvote uporabljajo ustrezno, morajo države članice Komisijo redno obveščati o količinah, zajetih z uvoznimi dovoljenji, ki jih izdajo pristojni organi držav članic in ki jih uvozniki niso uporabili. Pri količinah, zajetih v izdanih uvoznih dovoljenjih, je treba upoštevati zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so jih uvozniki umaknili. (20) Za upravljanje tarifnih kvot za česen morajo uvozniki, ki na pristojne organe države članice vlagajo zahtevke za uvozna dovoljenja, tem priložiti izjavo, da se zavezujejo izpolnjevati omejitve iz te uredbe. Da bi preprečili kakršno koli zlorabo sistema, je treba določiti svarilne kazni, državam članicam pa naj bo dovoljeno nekaj presoje o uvedbi dodatnih kazni poleg navedenih iz te uredbe za uvoznike, ki predložijo napačen, zavajajoč ali netočen zahtevek ali izjavo pristojnim organom. (21) Za izboljšanje nadzora in preprečitev vsakega tveganja preusmeritve trgovinskih tokov zaradi netočne dokumentacije je treba ohraniti obstoječi sistem potrdil o poreklu za česen, uvožen iz nekaterih tretjih držav, in obveznost za prevoz takega česna neposredno iz tretje države porekla v Skupnost ter razširiti seznam držav z vidika dodatnih podatkov. Taka potrdila o poreklu izdajajo pristojni nacionalni organi v skladu s členi 56 do 62 Uredbe (EGS) št. 2454/93. (22) V skladu s to uredbo je treba podrobno določiti vsa potrebna sporočila med državami članicami in Komisijo, zlasti zaradi upravljanja tarifnih kvot, sprejemanja ukrepov proti goljufiji in spremljanja trga. (23) Treba je razveljaviti Uredbo (ES) št. 565/2002, Uredbo Komisije (ES) št. 228/2004 z dne 3. februarja 2004 o prehodnih ukrepih, ki se uporabljajo za Uredbo (ES) št. 565/2002 zaradi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ( 6 ), in Uredbo Komisije (ES) št. 229/2004 z dne 10. februarja 2004, ki odstopa od Uredbe (ES) št. 565/2002 v zvezi z datumi za vlaganje zahtevkov za uvozna dovoljenja za uvoz česna za prvo četrtletje obdobja 2004 do 2005 ( 7 ). Ta uredba naj se prvič uporablja za zahtevke za uvozna dovoljenja za prvo četrtletje uvoznega obdobja 2006/2007. Vendar, glede na to, da uvozne dejavnosti, ki jih urejajo določbe te uredbe v zvezi z dovoljenji „B“, trenutno niso predmet kakšnih posebnih pravil za izdajanje dovoljenj in da se zagotovi učinkovitejši nadzor, je treba čimprej uporabiti določbe v zvezi z dovoljenji „B“. (24) Za uvoz česna, ki se opravi po začetku veljavnosti te uredbe, na podlagi uvoznih dovoljenj, izdanih v skladu z Uredbo (ES) št. 565/2002 in katerimi koli predpisi o odpiranju in določanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot za česen, se morajo še nadalje uporabljati določbe v veljavi, ko so bila ta uvozna dovoljenja izdana. (25) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Odprtje tarifnih kvot in veljavne carine

1. V skladu s Sklepom 2001/404/ES se odprejo tarifne kvote za uvoz česna v Skupnost pod oznako KN 0703 20 00 (v nadaljevanju „česen“) pod pogoji iz te uredbe. Obseg vsake tarifne kvote, obdobje, za katerega se uporablja, in zaporedna številka so podrobno določeni v Prilogi I k tej uredbi.

2. Carina ad valorem, ki se uporablja za česen, uvožen v okviru kvot iz odstavka 1, je 9,6 %.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. „uvozno obdobje“ pomeni obdobje od 1. junija do 31. maja naslednjega leta;

2. „nove države članice“ so Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška;

3. „druge države“ so tretje države razen Argentine in Kitajske;

4. „pristojni organ(-i)“ je telo ali telesa, ki jih država članica imenuje za izvajanje te uredbe;

5. „referenčna količina“ pomeni količino česna, ki ga je uvozil tradicionalni uvoznik v smislu člena 3, kakor je navedeno: (a) za tradicionalne uvoznike, ki so v Skupnost, kakor je bila sestavljena 30. aprila 2004, uvozili česen med letoma 1998 in 2000, največja količina česna, uvožena v enem od koledarskih let 1998, 1999 in 2000; (b) za tradicionalne uvoznike, ki so uvozili česen v nove države članice med letoma 2001 in 2003, največja količina česna, uvožena med (i) bodisi koledarskim letom 2001, 2002 ali 2003; (ii) ali uvoznim obdobjem 2001/2002, 2002/2003 ali 2003/2004; ▼M1 (c) največja količina česna za tradicionalne uvoznike, ki ne spadajo pod (a) ali (b), uvožena v enem od prvih treh zaključenih uvoznih obdobij, v katerem so pridobili uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo (ES) št. 565/2002 ali s to uredbo. ▼B

Česen po poreklu iz novih držav članic ali Skupnosti, kakor je bila sestavljena 30. aprila 2004, se ne upošteva za izračun referenčne količine.

Nove države članice izberejo in uporabijo eno od dveh metod iz točke (b) za vse tradicionalne uvoznike v skladu z objektivnimi merili in tako, da zagotovijo enako obravnavo uvoznikov.

Člen 3

Kategorije uvoznikov

▼M1

1. „Tradicionalni uvozniki“ so uvozniki, fizične ali pravne osebe, posamezniki ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko državi članici dokažejo, da:

(a) so pridobili uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo (ES) št. 565/2002 ali to uredbo v vsakem od treh predhodnih zaključenih uvoznih obdobij;

(b) so v Skupnost uvozili česen v najmanj dveh od treh predhodnih zaključenih uvoznih obdobij;

(c) V Skupnost so v zadnjem zaključenem uvoznem obdobju pred njihovim zahtevkom uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave v skladu s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96.

▼B

2. „Novi uvozniki“ pomeni uvoznike, razen uvoznike iz odstavka 1, bodisi fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so v vsakem od dveh predhodnih koledarskih let v Skupnost uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96. Skladnost s tem pogojem se potrdi z registracijo v trgovskem registru države članice ali s katerim koli drugim dokazom v ta namen, ki ga sprejme država članica, in z dokazom o uvozu.

3. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 glede uvoznega obdobja od 1. junija 2006 do 31. maja 2007 in samo v novih državah članicah:

(a) „Tradicionalni uvozniki“ pomeni uvoznike, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko dokažejo, da: ▼M1 (i) so v najmanj dveh od treh zaključenih predhodnih uvoznih obdobij uvozili česen iz držav porekla, ki niso nove države članice ali iz Skupnosti, kakor je bila sestavljena 30. aprila 2004; ▼B (ii) so v predhodnem koledarskem letu uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96; (iii) uvoz, naveden v točkah (i) in (ii), je bil izveden v novi državi članici, kjer je sedež zadevnega uvoznika.

(b) „Novi uvozniki“ pomeni uvoznike razen tradicionalnih uvoznikov v smislu točke (a), bodisi trgovce, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko dokažejo, da: (i) so v vsakem od dveh predhodnih koledarskih let uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 iz držav porekla, razen novih držav članic ali Skupnosti, kakor je bila sestavljena 30. aprila 2004; (ii) uvoz, naveden v točki (i), je bil izveden v novi državi članici, kjer je sedež zadevnega uvoznika.

Člen 4

Predložitev uvoznih dovoljenj

1. Vsaka sprostitev uvoženega česna v prosti promet v Skupnosti je predmet predložitve uvoznega dovoljenja, izdanega v skladu s to uredbo.

2. Česen se lahko sprosti v prosti promet v okviru kvot, navedenih v členu 1(1), če polje 24 ustreznega uvoznega dovoljenja navaja eno od navedb iz Priloge II.

Taka uvozna dovoljenja so v nadaljevanju imenovana „dovoljenja A“. Druga uvozna dovoljenja so v nadaljevanju imenovana „dovoljenja B“.

Člen 5

Splošne določbe v zvezi z zahtevki za uvozna dovoljenja in uvoznimi dovoljenji

1. Uredba (ES) št. 1291/2000 se uporablja za dovoljenja „A“ in „B“, razen če ni s to uredbo drugače določeno.

2. Dovoljenja „A“ so veljavna samo za četrtletje, za katerega so bila izdana. Polje 24 licence navaja eno od navedb iz Priloge III.

Dovoljenja „B“ so veljavna tri mesece od datuma izdaje.

3. Varščina iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 znaša 50 EUR na tono.

4. Država porekla se vnese v polje 8 zahtevka za dovoljenje „A“ in „B“ in dovoljenja, s križcem pa se označi beseda „da“. Uvozno dovoljenje je veljavno samo za uvoz po poreklu iz označene države.

5. Z odstopanjem od člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000 pravice, ki izhajajo iz dovoljenj „A“ in „B“, niso prenosljive.

Člen 6

Dodelitev skupnih količin med tradicionalne in nove uvoznike

1. Skupna količina, dodeljena Argentini, Kitajski in drugim državam v skladu s Prilogo I, se razdeli:

(a) 70 % tradicionalnim uvoznikom;

(b) 30 % novim uvoznikom.

2. Če glede uvoza, ki izhaja iz Argentine, Kitajske in drugih držav, uvozniki ene kategorije niso v katerem koli četrtletju dodeljene količine popolnoma izčrpali, se ostanek dodeli drugi kategoriji.

3. Glede vsakega od treh porekel iz odstavka 2 in vsakega četrtletja iz Priloge I se izdajo dovoljenja „A“ samo do največje količine, ki je enaka seštevku:

(a) količine, navedene v Prilogi I za navedeno četrtletje in navedeno poreklo;

(b) količin, za katere ni bil vložen zahtevek v prejšnjem četrtletju za navedeno poreklo;

(c) neuporabljenih količin, priglašenih Komisiji iz že izdanih dovoljenj „A“ za navedeno poreklo.

Vendar pa se količine, za katere ni bil vložen zahtevek ali ki niso bile uporabljene v uvoznem obdobju, ne smejo prenesti v naslednje uvozno obdobje.

Člen 7

Omejitve za zahtevke dovoljenja „A“

1. Skupna količina, zajeta v zahtevkih za dovoljenja „A“, ki jih predloži tradicionalni uvoznik v katerem koli uvoznem obdobju, ne sme presegati navedene referenčne količine uvoznika. Pristojni organi zavrnejo zahtevke, ki tega pravila ne izpolnjujejo.

▼M1

2. Skupna količina, zajeta v zahtevkih za dovoljenje „A“, ki jih predloži novi uvoznik v katerem koli četrtletju, ne sme preseči 10 % skupne količine iz Priloge I za navedeno četrtletje in navedeno poreklo. Pristojni organi zavrnejo zahtevke, ki tega pravila ne izpolnjujejo.

▼B

Člen 8

Vlaganje zahtevkov za uvozna dovoljenja

1. Vlagatelj lahko pri pristojnih organih posamezne države članice in v tisti, kjer je vlagatelj registriran za namene DDV, vloži samo zahtevke za dovoljenja „A“ in „B“.

2. Samo uvozniki iz člena 3 lahko vložijo zahtevke za dovoljenja „A“.

V podporo svojim zahtevkom za dovoljenja „A“ uvozniki zagotovijo potrebne informacije, da zadevni pristojni organi držav članic lahko preverijo skladnost s pogoji iz člena 3 na njihovo zadovoljstvo.

▼M1

Če so v zaključenem predhodnem uvoznem obdobju novi uvozniki pridobili uvozna dovoljenja v skladu s to uredbo ali z Uredbo (ES) št. 565/2002, morajo predložiti dokazilo, da je bilo vsaj 90 % količine, ki jim je bila dodeljena, dejansko sproščene v prosti promet.

▼B

Če dokaz iz tretjega pododstavka ni predložen ali predložen dokaz kaže, da je bilo v katerem koli četrtletju uvoznega obdobja iz navedenega pododstavka manj kakor 90 % količine, dodeljene uvozniku, sproščene v prosti promet, se vlagatelju ne izda nobeno uvozno dovoljenje, razen v primeru višje sile.

3. vozniki predložijo svoje zahtevke za dovoljenja „A“ v prvih petih delovnih dneh aprila, julija, oktobra in januarja pred zadevnim četrtletjem.

4. Uvozniki zahtevkom za dovoljenja „A“ priložijo izjavo z navedbo, da poznajo in se zavezujejo izpolnjevati določbe člena 7.

Take izjave podpiše in potrdi kot točne uvoznik.

5. V polje 20 zahtevka za dovoljenja „A“ se vpiše „tradicionalni uvoznik“ ali „novi uvoznik“, kot je ustrezno.

6. Za določeno četrtletje in za določeno poreklo se ne sme oddati zahtevek za izdajo dovoljenja „A“, če v Prilogi I ni navedena količina za to četrtletje in za to poreklo.

7. Na zahtevek za dovoljenje „A“ se ne sme izdati dovoljenje „B“.

Člen 9

Uradna obvestila o zahtevkih za dovoljenja „A“

Do 15. v mesecu, kakor je navedeno v členu 8(3), države članice uradno obvestijo Komisijo o količinah, zajetih v zahtevkih za dovoljenja „A“, vloženih za zadevno četrtletje.

Uradna obvestila se razdelijo po poreklu. Uradna obvestila morajo navesti tudi posamezne številke za količine česna, za katere vložijo zahtevek tradicionalni in novi uvozniki.

Uradna obvestila, vključno z „ničnimi“ uradnimi obvestili, se pošljejo v elektronski obliki na obrazcu, ki ga Komisija za ta namen sporoči državam članicam.

Člen 10

Izdaja uvoznih dovoljenj

1. Dovoljenja „A“ izdajo pristojni organi sedmi delovni dan po uradni objavi iz člena 9.

2. Če v katerem koli četrtletju količine, za katere se vlaga zahtevek v okviru kvot iz člena 1(1), presegajo razpoložljive količine, Komisija z uredbo določi dodelitveni koeficient, ki se uporablja za zadevne zahtevke za dovoljenja „A“, in po potrebi začasno zadrži izdajanje dovoljenj „A“ glede poznejših zahtevkov.

Če se uporablja prvi pododstavek, pristojni organi izdajo dovoljenja „A“ tretji delovni dan po začetku veljavnosti uredbe, navedene v tem pododstavku.

3. Ne sme se izdati nobeno dovoljenje „A“ za uvoz proizvodov s poreklom iz držav, naštetih v Prilogi IV, ki Komisiji niso poslale informacij, potrebnih za vzpostavitev postopka upravnega sodelovanja v skladu s členi 63, 64 in 65 Uredbe (EGS) št. 2454/93. Za navedene informacije velja, da so bile poslane na dan objave, kot je predpisano v členu 15 te uredbe.

4. Na dan iz prvega odstavka člena 9 države članice obvestijo Komisijo o seznamu tradicionalnih in novih uvoznikov, ki so dali vlogo za dovoljenja „A“ za zadevno četrtletje. V primeru skupin uvoznikov, ustanovljenih v skladu z nacionalno zakonodajo, bodo navedeni tudi uvozniki iz skupine.

Uradna obvestila iz prvega pododstavka se pošljejo v elektronski obliki na obrazcu, ki ga Komisija za ta namen sporoči državam članicam.

5. Za dovoljenja „B“, ki se izdajo nemudoma, ni količinskih omejitev.

Člen 11

Umik zahtevkov za dovoljenja „A“

Če je v skladu s členom 10(2) količina, zajeta v dovoljenju „A“, manjša od količine, zajete z vloženim zahtevkom za dovoljenje „A“, lahko zadevni uvoznik zahteva od pristojnih organov umik zahtevka za dovoljenje „A“ v treh delovnih dneh po začetku veljavnosti Uredbe, sprejete v skladu s členom 10(2). V primeru takega umika se vsa varščina nemudoma sprosti.

Člen 12

Sporočila držav članic Komisiji

1. Države članice uradno obvestijo Komisijo o:

(a) količinah, ki jih zajemajo zahtevki za izdajo dovoljenja „B“;

(b) količinah, ki jih zajemajo neuporabljena ali delno uporabljena dovoljenja „A“, ki ustrezajo razliki med količinami, vpisanimi na zadnji strani dovoljenj, in količinami, za katere so bila izdana, za zadnje izpolnjeno četrtletje;

(c) količinah, ki so zajeta v zahtevkih za dovoljenja „A“, umaknjenih v skladu s členom 11.

2. Informacije iz odstavka 1 se uradno sporočijo:

(a) glede odstavka 1(a) do drugega delovnega dne vsak teden za zahtevke, prejete predhodni teden;

(b) glede odstavka 1(b) do dneva iz prvega odstavka člena 9;

(c) glede odstavka 1(c) do zadnjega dneva vsakega meseca, kakor je navedeno v členu 8(3).

Če ni bil vložen noben zahtevek za uvozno dovoljenje „B“ ali če ni neuporabljenih ali umaknjenih količin v smislu odstavka 1(b) in (c), zadevne države članice o tem obvestijo Komisijo na dan, naveden v tem odstavku.

3. Sporočila iz odstavka 1 se pošljejo v elektronski obliki na obrazcu, ki ga Komisija za ta namen sporoči državam članicam.

Zadevne količine se razdelijo po dnevu vložitve zahtevka za uvozno dovoljenje, tretji državi porekla, vrsti dovoljenja („A“ ali „B“) in za dovoljenja „A“ po kategoriji uvoznika v smislu člena 3.

Člen 13

Potrdila o poreklu

Česen po poreklu iz tretje države iz seznama v Prilogi IV se lahko sprosti v promet v Skupnosti samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) če se predloži potrdilo o poreklu, ki ga izdajo pristojni nacionalni organi navedene države v skladu s členi 56 do 62 Uredbe (EGS) št. 2454/93;

(b) če je bil proizvod prepeljan neposredno iz navedene države v Skupnost v skladu s členom 14.

Člen 14

Neposredni prevoz

1. Kot neposredno pripeljani v Skupnost iz tretje države, navedene v Prilogi IV, se štejejo:

(a) proizvodi, ki niso bili prepeljani preko ozemlja katere koli druge tretje države;

(b) proizvodi, ki so bili prepeljani preko ene ali več tretjih držav, razen države porekla, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem v navedenih državah ali brez tega, če je takšen prevoz upravičen iz geografskih razlogov ali izključno zaradi transportnih zahtev in če proizvodi: (i) ostanejo ves čas pod nadzorom carinskih organov države ali držav tranzita ali skladiščenja; (ii) niso bili dani v promet ali sproščeni za porabo tam; (iii) na njih ni opravljen noben postopek razen razkladanja in nakladanja ali kakšen drug postopek, ki jih ohranja v dobrem stanju.

2. Dokazilo, da so bili pogoji iz odstavka 1(b) izpolnjeni, se predloži pristojnim organom držav članic, skupaj z:

(a) enotno prevozno listino, izdano v državi porekla, ki pokriva prehod preko tranzitne države ali tranzitnih držav; ali

(b) potrdilom, ki ga izdajo carinski organi tranzitne države ali tranzitnih držav, v katerem so navedeni: (i) natančen opis blaga; (ii) datumi njegovega razkladanja in ponovnega nakladanja, s podatki o uporabljenih transportnih vozilih; (iii) potrdilo o pogojih, pod katerimi je bilo hranjeno blago;

(c) ali če potrdilo iz točk (a) ali (b) ne more biti predloženo, katerim koli drugim tehtnim dokumentom.

Člen 15

Upravno sodelovanje z nekaterimi tretjimi državami

Takoj ko vse tretje države, navedene v Prilogi IV k tej uredbi, sporočijo informacije, potrebne za vzpostavitev postopka upravnega sodelovanja v skladu s členi 63, 64 in 65 Uredbe (EGS) št. 2454/93, se sporočilo o prejetju takšnih informacij objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Člen 16

Kazni za uvoznike

1. Če se ugotovi, da zahtevki ali izjave v zvezi z dovoljenji „A“, ki jih predloži uvoznik pristojnim organom države članice, vsebujejo napačne, zavajajoče ali netočne informacije, in razen če je taka informacija nedvomno posledica dejanske napake, zadevni organi države članice, odvisno od resnosti zadeve, po ugotovitvi izključijo zadevnega uvoznika iz sistema zahtevkov za dovoljenja „A“ v trajanju do štiri četrtletja brez poseganja v uporabo katere koli zadevne nacionalne zakonodaje. V takih primerih se varščina iz člena 5(3) v celoti zaseže.

2. Države članice lahko sprejmejo dodatne nacionalne predpise, ki zajemajo predložitev zahtevkov za dovoljenja „A“ njihovim pristojnim organom, in lahko določijo kazni, sorazmerno z resnostjo kakršne koli nepravilnosti, ki se naložijo uvoznikom, registriranim za namene DDV v okviru njihovega nacionalnega ozemlja. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o uvedbi vsakih takih nacionalnih predpisov.

Člen 17

Informacije, ki jih daje Komisija

Vsak sedmi delovni dan po 15. dnevu vsakega meseca, kakor je navedeno v členu 8(3), Komisija državam članicam posreduje informacije, ki jih je prejela v skladu s členom 10(4) z namenom, da se omogoči odkritje ali preprečitev lažnih zahtevkov s strani uvoznikov.

▼M1 —————

▼M1

Komisija državo članico redno, pravočasno in ustrezno obvešča o količinah porabljenih kvot in o podatkih, ki jih je prejela v skladu s členoma 12 in 16(2).

▼B

Komisija sporoči državam članicam vse druge pomembne informacije in zlasti take informacije, ki lahko pomagajo pri preprečevanju goljufij.

Člen 18

Upravno sodelovanje med državami članicami

Države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev vzajemnega upravnega sodelovanja z namenom zagotovitve pravilne uporabe te uredbe.

Člen 19

Razveljavitve

Uredbe (ES) št. 565/2002, (ES) št. 228/2004 in (ES) št. 229/2004 se razveljavijo s 1. aprilom 2006.

Vendar uredbe (ES) št. 565/2002, (ES) št. 228/2004 in (ES) št. 229/2004 še nadalje veljajo v zvezi z uvoznimi dovoljenji, izdanimi v skladu z navedenimi uredbami za uvozno obdobje, ki preteče 31. maja 2006.

Člen 20

Datum začetka veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Določbe v zvezi z dovoljenji „A“ za uvozno obdobje, ki se začne 1. junija 2006, se uporabljajo od 1. aprila 2006.

Določbe v zvezi z dovoljenji „B“ se uporabljajo od 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA I







Za uvozno obdobje 2006/2007 Poreklo Zaporedna številka Kvote (v tonah) Prvo četrtletje (junij–avgust) Drugo četrtletje (september– november) Tretje četrtletje (december– februar) Četrto četrtletje (marec–maj) Skupaj Argentina 19 147 Tradicionalni uvozniki 09.4104 — — 9 590 3 813 Novi uvozniki 09.4099 — — 4 110 1 634 Skupaj 13 700 5 447 Kitajska 33 700 Tradicionalni uvozniki 09.4105 2 520 2 520 9 275 9 275 Novi uvozniki 09.4100 1 080 1 080 3 975 3 975 Skupaj 3 600 3 600 13 250 13 250 Druge države 6 023 Tradicionalni uvozniki 09.4106 941 1 960 929 386 Novi uvozniki 09.4102 403 840 398 166 Skupaj 1 344 2 800 1 327 552 Skupaj — 4 944 6 400 28 277 19 249 58 870







Za naslednja uvozna obdobja Poreklo Zaporedna številka Kvote (v tonah) Prvo četrtletje (junij–avgust) Drugo četrtletje (september– november) Tretje četrtletje (december– februar) Četrto četrtletje (marec–maj) Skupaj Argentina 19 147 Tradicionalni uvozniki 09.4104 — — 9 590 3 813 Novi uvozniki 09.4099 — — 4 110 1 634 Skupaj 13 700 5 447 Kitajska 33 700 Tradicionalni uvozniki 09.4105 6 108 6 108 5 688 5 688 Novi uvozniki 09.4100 2 617 2 617 2 437 2 437 Skupaj 8 725 8 725 8 125 8 125 Druge države 6 023 Tradicionalni uvozniki 09.4106 941 1 960 929 386 Novi uvozniki 09.4102 403 840 398 166 Skupaj 1 344 2 800 1 327 552 Skupaj — 10 069 11 525 23 152 14 124 58 870

▼B









PRILOGA II

Navedbe iz člena 4(2)

v španščini : Derecho de aduana 9,6 % — Reglamento (CE) no 1870/2005,

v češčini : Celní sazba 9,6 % – nařízení (ES) č. 1870/2005,

v danščini : Toldsats 9,6 % — forordning (EF) nr. 1870/2005,

v nemščini : Zollsatz 9,6 % — Verordnung (EG) Nr. 1870/2005,

v estonščini : Tollimaks 9,6 % – määrus (EÜ) nr 1870/2005,

v grščini : Δασμός 9,6 % — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1870/2005,

v angleščini : Customs duty 9,6 % — Regulation (EC) No 1870/2005,

v francoščini : Droit de douane: 9,6 % — Règlement (CE) no 1870/2005,

v italijanščini : Dazio: 9,6 % — Regolamento (CE) n. 1870/2005,

v latvijščini : Muitas nodoklis 9,6 % – Regula (EK) Nr. 1870/2005,

v litovščini : Muito mokestis 9,6 % – Reglamentas (EB) Nr. 1870/2005,

v madžarščini : Vám: 9,6 % – 1870/2005/EK rendelet,

v nizozemščini : Douanerecht: 9,6 % — Verordening (EG) nr. 1870/2005,

v poljščini : Cło 9,6 % – Rozporządzenie (WE) nr 1870/2005,

v portugalščini : Direito aduaneiro: 9,6 % — Regulamento (CE) n.o 1870/2005,

v slovaščini : Clo 9,6 % – nariadenie (ES) č. 1870/2005,

v slovenščini : Carina: 9,6 % – Uredba (ES) št. 1870/2005,

v finščini : Tulli 9,6 prosenttia – Asetus (EY) N:o 1870/2005,

v švedščini : Tull 9,6 % – Förordning (EG) nr 1870/2005.









PRILOGA III

Navedbe iz člena 5(2)

v španščini : certificado expedido y válido solamente para el trimestre comprendido entre el 1 … y el 28/29/30/31 …

v češčini : Licence vydaná a platná pouze pro čtvrtletí od 1. … do 28./29./30./31. …

v danščini : licens, der kun er udstedt og gyldig for kvartalet fra 1. … til 28./29./30./31. …

v nemščini : Lizenz nur erteilt und gültig für das Quartal vom 1. … bis 28./29./30./31. …

v estonščini : Litsents on välja antud üheks kvartaliks alates 1. [kuu] kuni 28./29./30./31. [kuu] ja kehtib selle aja jooksul

v grščini : Πιστοποιητικό εκδοθέν και ισχύον μόνο για το τρίμηνο από την 1η … έως τις 28/29/30/31 …

v angleščini : licence issued and valid only for the quarter 1 [month] to 28/29/30/31 [month]

v francoščini : certificat émis et valable seulement pour le trimestre du 1er … au 28/29/30/31 …

v italijanščini : titolo rilasciato e valido unicamente per il trimestre dal 1o … al 28/29/30/31 …

v latvijščini : atłauja izsniegta un derīga tikai ceturksni no 1. [ménesis] līdz 28/29/30/31 [ménesis]

v litovščini : Licencija išduota ir galioja tik vienam ketvirčiui nuo 1 [mėnuo] iki 28/29/30/31 [mėnuo]

v madžarščini : Az engedélyt kizárólag a [hó] 1-jétől [hó] 28/29/30/31-ig terjedő negyedévre állították ki és kizárólag erre az időszakra érvényes

v nizozemščini : voor het kwartaal van 1 … tot en met 28/29/30/31 … afgegeven en uitsluitend in dat kwartaal geldig certificaat

v poljščini : Pozwolenie wydane i ważne tylko na kwartał od 1 … do 28/29/30/31 …

v portugalščini : certificado emitido e válido apenas para o trimestre de 1 de … a 28/29/30/31 de …

v slovaščini : povolenie vydané a platné len pre štvrťrok od 1. [mesiac] do 28./29./30./31. [mesiac]

v slovenščini : dovoljenje, izdano in veljavno izključno za četrtletje od 1. … do 28./29./30./31. …

v finščini : todistus on myönnetty 1 päivän … ja 28/29/30/31 päivän … väliselle vuosineljännekselle ja se on voimassa ainoastaan kyseisenä vuosineljänneksenä

v švedščini : licens utfärdad och giltig endast för tremånadersperioden den 1 … till den 28/29/30/31 …









PRILOGA IV

Seznam tretjih držav iz členov 13, 14 in 15

Iran

Libanon

Malezija

Vietnam

Združeni arabski emirati