02016R0919 — SL — 11.03.2020 — 002.002

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (Besedilo velja za EGP) (UL L 158 15.6.2016, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/919

z dne 27. maja 2016

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Predmet urejanja

Sprejme se tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS) železniškega sistema v Evropski uniji, kot je določena v Prilogi.

Člen 2

Področje uporabe

▼M1

1. TSI se uporablja za vsak nov, nadgrajen ali obnovljen podsistem železniškega sistema „vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi“ ter podsistem „vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu“, kakor sta opredeljena v točkah 2.3 in 2.4 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ). Oddelek 7.2.1a Priloge se uporablja za vse spremembe obstoječega podsistema na vozilu.

▼M2

2. TSI se ne uporablja za obstoječe podsisteme železniškega sistema „vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi“ ter „vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu“, ki se že uporabljajo na celotnem omrežju ali delu železniškega omrežja katere koli države članice na dan začetka veljavnosti te uredbe, razen kadar

(a) se podsistem obnavlja ali nadgrajuje v skladu z oddelkom 7 Priloge k tej uredbi ali

(b) se območje uporabe razširi v skladu s členom 54(3) Direktive (EU) 2016/797; v tem primeru se uporabljajo določbe iz oddelka 7.4.2.4 Priloge k tej uredbi.

▼M1 —————

▼B

4. Tehnično in geografsko področje uporabe te TSI je določeno v točkah 1.1 in 1.2 Priloge.

Člen 3

Odprte točke in posebni primeri

1. V šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe vsaka država članica pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam organov, imenovanih v skladu s ►M1 členom 14 Direktive (EU) 2016/797 ◄ za izvedbo postopkov ocenjevanja skladnosti in verifikacije v zvezi z:

(a) odprtimi točkami iz Priloge G;

(b) posebnimi primeri iz točke 7.6.2 Priloge.

2. Če je država članica že poslala te informacije v skladu s prejšnjimi sklepi Komisije, se šteje, da je to obveznost izpolnila.

Člen 4

Projekti v poznejši fazi razvoja

V skladu s členom 9(3) Direktive 2008/57/ES vsaka država članica posreduje Komisiji seznam projektov, ki potekajo na njenem ozemlju in so v poznejši fazi razvoja. Ta seznam se pošlje v enem letu od začetka veljavnosti te uredbe.

▼M1 —————

▼B

Člen 6

Izvajanje

1. Dobavitelji in prosilci za dovoljenje za začetek obratovanja zagotovijo, da je vsa oprema iz člena 2.1, ki naj bi se uporabljala na omrežjih iz člena 2(3), skladna s TSI, določeno v Prilogi k tej uredbi.

2. Priglašeni organi zagotovijo, da se certifikati, ki temeljijo na TSI, določeni v Prilogi k tej uredbi, zlasti na določbah iz točke 6, izdajo v okviru njihovih odgovornosti v skladu s ►M1 členoma 10 in 15 Direktive (EU) 2016/797 ◄ .

3. Nacionalni varnostni organi v okviru svojih odgovornosti v skladu s ►M1 členom 16 Direktive (EU) 2016/798 ( 2 ) ◄ zagotovijo, da je vsa oprema iz člena 2, ki obratuje na njihovem ozemlju, skladna s TSI, določeno v Prilogi k tej uredbi.

4. Države članice pripravijo nacionalni izvedbeni načrt, v katerem opišejo svoje ukrepe za uskladitev s to TSI v skladu z oddelkom 7 Priloge, ki določa ukrepe, ki jih je treba izvesti za izvedbo popolnoma interoperabilnih podsistemov „nadzor-vodenje in signalizacija“.

5. Države članice pošljejo svoj nacionalni izvedbeni načrt drugim državam članicam in Komisiji v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 7

Razpoložljivost proizvodov ETCS na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 3

Agencija bo do 1. januarja 2018 pripravila poročilo za Komisijo o razpoložljivosti proizvodov ETCS na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 3. Komisija ga bo predstavila odboru iz člena 29(1) Direktive 2008/57/ES in sprejela ustrezne ukrepe.

Člen 8

Sistemi razreda B

Države članice zagotovijo, da funkcionalnost, zmogljivost in vmesniki sistemov razreda B ostanejo takšni, kot so zdaj specificirani, razen kadar so spremembe potrebne, da se zmanjšajo varnostne pomanjkljivosti v navedenih sistemih.

Člen 9

Projekti, ki jih financira EU

1. ETCS se instalira v železniških infrastrukturnih projektih, ki prejemajo finančno podporo iz evropskih skladov, kadar:

(1) se del za zaščito vlaka podsistema CCS namesti prvič ali

(2) se nadgradi del za zaščito vlaka podsistema CCS, ki že obratuje, kadar nadgradnja spremeni funkcije ali zmogljivost podsistema.

2. Komisija lahko odobri odstopanje od obveznosti, določene v zgornjih odstavkih, če se signalizacija obnovi na kratkih (krajših od 150 km) in medsebojno nepovezanih odsekih proge ter pod pogojem, da se ETCS namesti pred zgodnejšim od naslednjih dveh datumov:

— 5 let po zaključku projekta,

— datum, do katerega se odsek proge poveže z drugo progo, ki je opremljena z ETCS.

3. Zadevna država članica pošlje Komisiji dokumentacijo, ki vsebuje ekonomsko analizo projekta, ki kaže, da obstaja znatna ekonomska in/ali tehnična prednost, če ERTMS začne obratovati na zgodnejšega od obeh datumov iz prejšnjega odstavka, ne pa med izvajanjem projekta, ki ga financira EU.

4. Komisija preuči dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz ►M1 člena 51(1) Direktive (EU) 2016/797 ◄ sporoči svoje ugotovitve. Če Komisija odobri odstopanje, država članica zagotovi, da se ERTMS namesti pred zgodnejšim od obeh datumov iz odstavka 2.

5. To odstopanje ne preprečuje uporabe ►M1 člena 2(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/6 ( 3 ) in točke 7.4.1.1 Priloge k tej uredbi. ◄

▼M1

Člen 10

Popravki napak

Če so zaznane napake, ki sistemu ne omogočajo normalnega obratovanja, Agencija na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije čim prej opredeli rešitve za njihovo odpravo ter oceni njihov učinek na združljivost in stabilnost uvedenega obstoječega ERTMS. V takih primerih Agencija pošlje Komisiji mnenje o takih rešitvah in oceno. Komisija analizira mnenje Agencije s pomočjo odbora iz člena 51(1) Direktive (EU) 2016/797 ter lahko priporoči, naj se rešitve iz mnenja Agencije uporabljajo do naslednje revizije TSI.

Člen 11

SpremembeERTMS, usmerjene v prihodnost

1. Komisija do junija 2021 izda poročilo o opredelitvi komunikacijskega sistema naslednje generacije, pri čemer upošteva prispevek Skupnega podjetja Shift2Rail in Agencije. Poročilo vsebuje pogoje in morebitne strategije za migracijo na navedeni sistem, pri čemer se ustrezno upošteva soobstoj zahtev glede sistema in spektra.

2. Če je Agencija izdala mnenje z osnutki specifikacij v zvezi s spremembami ERTMS, usmerjenimi v prihodnost, kot je opredeljeno v ERA-REP-150, dobavitelji in zgodnji izvajalci navedene specifikacije uporabijo pri svojih pilotnih projektih in o tem obvestijo Agencijo.

▼M1

Člen 11a

Združljivost in prihodnja revizija ERTMS

1. Agencija do 1. junija 2020 Komisiji pošlje poročilo o izvajanju združljivosti sistema ETCS (ETCS system compatibility – ESC) in združljivosti radijskega sistema (radio system compatibility – RSC). Poročilo vključuje oceno različnih vrst ESC in RSC ter možnosti za zmanjšanje osnovnih tehničnih razlik med posameznimi vrstami ESC in RSC. Države članice Agenciji zagotovijo informacije, potrebne za izvedbo analize.

2. Komisija na podlagi prispevka Agencije do 1. decembra 2021 opredeli ukrepe, potrebne za odpravo preskusov ali preverjanj tehnične združljivosti enot na vozilu in različnih naprav ERTMS ob progi, zlasti za zagotovitev harmonizacije projektantskih in operativnih predpisov na ravni držav članic ter med državami članicami. Države članice Komisiji in Agenciji zagotovijo informacije, potrebne za izvedbo analize.

3. Agencija do 1. decembra 2020 Komisiji pošlje poročilo o možnosti za vključitev dodatnih elementov arhitekture sistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in na vozilu, zlasti za zagotovitev zasnove, ki bo primerna tudi v prihodnosti, s čimer se bo olajšala uporaba najsodobnejše tehnologije in zagotovila povratna združljivost.

▼B

Člen 12

Razveljavitev

Sklep 2012/88/ES se razveljavi.

Člen 13

Prehodne določbe

Točke 7.3.1, 7.3.2, 7.3.4 in 7.3.5 Priloge III k Sklepu 2012/88/EU se uporabljajo do datuma začetka uporabe izvedbenih aktov iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013.

▼M1

2. Države članice lahko samo v ustrezno utemeljenih primerih vložnikom dovolijo neuporabo oddelka 7.4.2.1 Priloge v skladu s členom 7(1)(a) Direktive (EU) 2016/797 za projekte, za katere obstaja možnost uporabe oddelka 7.4.2.3 Priloge ali pa je ta možnost potekla. Uporaba oddelka 7.4.2.3 Priloge ne zahteva uporabe člena 7(1)(a) Direktive 2016/797.

3. Brez poseganja v oddelka 6.1.2.4 in 6.1.2.5 Priloge lahko vložniki še naprej uporabljajo določbe prvotne različice Uredbe (EU) 2016/919 (in ustreznih mnenj Agencije), ko predložijo vlogo za odobritev

(a) projektov v zvezi z opremo ob progi, ki so na datum začetka veljavnosti te uredbe v poznejši fazi razvoja, in

(b) projektov v zvezi z opremo na vozilu, razvitimi v skladu s specifikacijami ERTMS#2 ali #3 iz preglednice A.2 v Prilogi A, ki so na datum začetka veljavnosti te uredbe v poznejši fazi razvoja.

▼B

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

Tehnična specifikacija za interoperabilnost v zvezi s podsistemi „vodenje-upravljanje in signalizacija“ železniškega sistema v Evropski uniji

KAZALO 1. Uvod 1.1. Tehnično področje uporabe 1.2. Geografsko področje uporabe 1.3. Vsebina te TSI 2. Opredelitev podsistemov in področje uporabe 2.1. Uvod 2.2. Področje uporabe 2.3. Stopnje uporabe ob progi (ETCS) 3. Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija 3.1. Splošno 3.2. Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 3.2.1. Varnost 3.2.2. Zanesljivost in razpoložljivost 3.2.3. Zdravje 3.2.4. Varstvo okolja 3.2.5. Tehnična združljivost 3.2.5.1. Tehnično-tehnološka združljivost 3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji 3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice 3.2.6. Dostopnost 4. Opis značilnosti podsistemov 4.1. Uvod 4.1.1. Osnovni parametri 4.1.2. Pregled zahtev 4.1.3. Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 4.2. Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov 4.2.1. Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo 4.2.1.1. Varnost 4.2.1.2. Razpoložljivost/zanesljivost 4.2.2. Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.3. Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.4. Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R 4.2.4.1. Osnovna komunikacijska funkcija 4.2.4.2. Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije 4.2.4.3. Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS 4.2.5. Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R 4.2.5.1. Radijske komunikacije z vlakom 4.2.5.2. Komunikacija Eurobalise z vlakom 4.2.5.3. Komunikacija Euroloop z vlakom 4.2.6. Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu 4.2.6.1. ETCS in zaščita vlaka razreda B 4.2.6.2. Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS 4.2.6.3. Meritev poti in hitrosti 4.2.7. Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije 4.2.7.1. Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC) 4.2.7.2. RBC/RBC 4.2.7.3. GSM-R/ETCS ob progi 4.2.7.4. Eurobalise/LEU 4.2.7.5. Euroloop/LEU 4.2.8. Upravljanje s ključi 4.2.9. Upravljanje ETCS-ID 4.2.10. Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi 4.2.11. Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.12. ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) 4.2.13. GSM-R DMI (Vmesnik med strojevodjo in strojem) 4.2.14. Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.15. Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.16. Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS 4.2.17. Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema 4.2.17.1 Združljivost sistema ETCS 4.2.17.2 Združljivost radijskega sistema 4.3. Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi 4.3.1. Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje prometa 4.3.2. Vmesnik s podsistemom tirna vozila 4.3.3. Vmesniki s podsistemom infrastruktura 4.3.4. Vmesniki s podsistemom energija 4.4. Operativna pravila 4.5. Pravila glede vzdrževanja 4.5.1. Odgovornost proizvajalca opreme 4.5.2. Odgovornost vložnika za verifikacijo podsistemov 4.6. Strokovna usposobljenost 4.7. Zdravstveni in varnostni pogoji 4.8. Registri 4.9. Preverjanja združljivosti s progo pred uporabo dovoljenih vozil 5. Komponente interoperabilnosti 5.1. Opredelitev 5.2. Seznam komponent interoperabilnosti 5.2.1. Osnovne komponente interoperabilnosti 5.2.2. Združevanje komponent interoperabilnosti 5.3. Zmogljivost in specifikacije komponent 6. Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov 6.1. Uvod 6.1.1. Splošna načela 6.1.1.1. Skladnost z osnovnimi parametri 6.1.1.2. Bistvene zahteve, izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil 6.1.1.3. Delna izpolnitev zahtev TSI 6.1.2. Načela za preizkušanje ETCS in GSM-R 6.1.2.1. Načelo 6.1.2.2. Operativni preizkusni scenariji 6.1.2.3. Zahteve za operativne preizkusne scenarije 6.1.2.4. Zahteve za združljivost sistema ETCS 6.1.2.5 Zahteve za združljivost radijskega sistema 6.2. Komponente interoperabilnosti 6.2.1. Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 6.2.2. Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 6.2.3. Zahteve glede ocenjevanja 6.2.4. Posebna vprašanja 6.2.4.1. Obvezni preizkusi za ETCS na vozilu 6.2.4.2. Specifični prenosni modul (STM) 6.3. Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija 6.3.1. Postopki ocenjevanja za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija 6.3.2. Moduli za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija 6.3.2.1. Podsistem na vozilu 6.3.2.2. Progovni podsistem 6.3.2.3. Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi 6.3.3. Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu 6.3.3.1. Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema 6.3.4. Zahteve glede ocenjevanja za progovni podsistem 6.4. Določbe v primeru delne izpolnitve zahtev TSI 6.4.1. Ocenjevanje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 6.4.2. Ocenjevanje v primeru uporabe nacionalnih pravil 6.4.3. Delna izpolnitev zahtev zaradi omejene uporabe TSI 6.4.3.1. Komponente interoperabilnosti 6.4.3.2. Podsistemi 6.4.3.3. Vsebina certifikatov 6.4.4. Vmesna izjava o verifikaciji 6.5. Upravljanje napak 7. Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo 7.1. Uvod 7.2. Splošno veljavna pravila 7.2.1. Nadgraditev ali obnova podsistemov vodenje-upravljanje ali njihovih delov 7.2.1a Spremembe obstoječega podsistema na vozilu 7.2.1a.1 Pravila za upravljanje sprememb podsistemov CCS na vozilu 7.2.1a.2 Pogoji za spremembo funkcionalnosti ETCS na vozilu, ki ne vpliva na osnovne značilnosti zasnove 7.2.1a.3 Pogoji za spremembo mobilnih komunikacijskih funkcij za železnice na vozilu, ki ne vpliva na osnovne značilnosti zasnove 7.2.1b Spremembe obstoječega progovnega podsistema 7.2.1b.1 Pravila za upravljanje sprememb podsistemov CCS ob progi 7.2.1b.2 Pogoji za spremembo funkcionalnosti ETCS ob progi, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje za začetek obratovanja, če niso izpolnjeni 7.2.1b.3 Pogoji za spremembo mobilnih komunikacijskih funkcij za železnice ob progi, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje za začetek obratovanja, če niso izpolnjeni 7.2.1b.4 Učinek na tehnično združljivost med deli podsistemov CCS na vozilu in ob progi 7.2.2. Obstoječi sistemi 7.2.3. Zagotavljanje specifičnih prenosnih modulov 7.2.4. Dodatna oprema razreda B na progi, opremljeni z razredom A 7.2.5. Tirna vozila, opremljena z opremo razreda A in razreda B 7.2.6. Pogoji za obvezne in neobvezne funkcije 7.3. GSM-R – pravila izvajanja 7.3.1. Naprave ob progi 7.3.2. Naprave na vozilu 7.4. ETCS – pravila izvajanja 7.4.1. Naprave ob progi 7.4.1.1. Omrežje za visoke hitrosti 7.4.2. Naprave na vozilu 7.4.2.1. Nova vozila 7.4.2.2. Nadgraditev ali obnova obstoječih vozil 7.4.2.3. Uporaba zahtev TSI za nova vozila v prehodni fazi 7.4.2.4. Pravila za razširitev območja uporabe za obstoječa vozila 7.4.3. Nacionalne zahteve 7.4.4. Nacionalni izvedbeni načrti 7.4a Pravila o izvajanju preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema 7.5. Posebna pravila za izvedbo sistemov za zaznavanje vlaka 7.6. Posebni primeri 7.6.1. Uvod 7.6.2. Seznam posebnih primerov 7.6.2.1. Belgija 7.6.2.2. Združeno kraljestvo 7.6.2.3. Francija 7.6.2.4. Poljska 7.6.2.5. Litva, Latvija in Estonija 7.6.2.6. Švedska 7.6.2.7. Luksemburg 7.6.2.8. Nemčija 7.6.2.9. Italija 7.6.2.10. Češka 7.6.2.11. Nizozemska Priloga A Priloga B Priloga C Priloga D Priloga E Priloga F Priloga G

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI se nanaša na podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ta TSI se uporablja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi železniškega omrežja, opredeljenega v točki 1.2 (Geografsko področje uporabe) te TSI, in za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu pri vozilih, ki na njem obratujejo (ali katerih obratovanje je na njem predvideno). Ta vozila so enega izmed naslednjih tipov (kot so opredeljeni v ►M1 točki 2 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797 ◄ ):

▼M1

(1) lokomotive in potniška tirna vozila, vključno z vlečnimi enotami z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi enotami, potniškimi vlaki z motorji z notranjim zgorevanjem z lastnim pogonom ali električnimi potniškimi vlaki ter potniškimi vagoni, če imajo vozniško kabino;

(2) posebna vozila, kot so tirni delovni stroji, če imajo vozniško kabino in so predvidena za uporabo v načinu prevoza na lastnih kolesih.

Ta seznam vozil vključuje tista, ki so zasnovana posebej za obratovanje na različnih vrstah prog za visoke hitrosti iz točke 1.2 (Geografsko področje uporabe).

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je omrežje celotnega železniškega sistema, kot je opisano v točki 1 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797, in ne zajema primerov infrastrukture iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2016/797.

TSI se uporablja za omrežja s tirnimi širinami 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm in 1 668 mm. Ne uporablja pa se za kratke čezmejne proge s tirno širino 1 520 mm, ki so povezane z omrežjem tretjih držav.

▼B

1.3 Vsebina te TSI

V skladu s ►M1 členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ◄ ta TSI:

(1) navaja svoje predvideno področje uporabe — Poglavje 2 (Opredelitev podsistema in področje uporabe);

(2) določa bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ter njihove vmesnike z drugimi podsistemi — Poglavje 3 (Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija);

(3) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki za povezavo z drugimi podsistemi — Poglavje 4 (Opis značilnosti podsistema);

(4) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, in ki so potrebni za doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije – Poglavje 5 (Komponente interoperabilnosti);

(5) določa v vsakem obravnavanem primeru, katere postopke je treba uporabiti za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in verifikacijo ES podsistemov — Poglavje 6 (Ocenjevanje skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov);

(6) navaja strategijo za izvajanje te TSI — Poglavje 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija);

(7) navaja strokovne kompetence ter zahtevane zdravstvene in varnostne pogoje pri delu za osebje, ki upravlja in vzdržuje te podsisteme ter izvaja TSI — Poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov);

▼M1

(8) navaja določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme, zlasti v primeru nadgradnje in obnove, ter za take primere navaja spremembe, zaradi katerih je treba vložiti vlogo za novo dovoljenje za vozilo ali podsistem ob progi – poglavje 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija);

(9) navaja parametre podsistemov, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi vozila obratovala – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov).

▼B

V skladu s ►M1 členom 4(5) Direktive (EU) 2016/797 ◄ so določbe za posebne primere navedene v poglavju 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija).

Ta TSI v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistemov) opisuje tudi pravila glede obratovanja in vzdrževanja, specifična za področje uporabe, navedeno v odstavkih 1.1 in 1.2 zgoraj.

2. OPREDELITEV PODSISTEMOV IN PODROČJE UPORABE

2.1 Uvod

▼M1

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljeni v Prilogi II k Direktivi (EU) 2016/797, kot sledi:

(a) vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi je opredeljeno kot: „vsa oprema ob progi, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“;

(b) vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu je opredeljeno kot: „vsa oprema na vozilih, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“.

▼B

Značilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija so naslednje:

(1) funkcije, ki so bistvene za varen nadzor železniškega prometa in so bistvene za delovanje, vključno s tistimi, ki se zahtevajo za degradirane načine ( 4 ),

(2) vmesniki,

(3) raven zmogljivosti, ki je potrebna za izpolnjevanje bistvenih zahtev.

2.2 Področje uporabe

▼M1

TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija specificira le tiste zahteve, ki so potrebne za zagotovitev interoperabilnosti železniškega sistema Unije in skladnosti z bistvenimi zahtevami ( 5 ).

▼B

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija vsebujejo naslednje dele:

(1) zaščita vlakov,

(2) govorna radijska komunikacija,

(3) podatkovna radijska komunikacija,

(4) zaznavanje vlaka.

Sistem zaščite vlaka razreda A je ETCS ( 6 ), radijski sistem razreda A pa je GSM-R.

Glede sistemov za zaznavanje vlaka razreda A ta TSI specificira le zahteve za vmesnik za povezavo z drugimi podsistemi.

▼M1

Sistemi razreda B za omrežje vseevropskega železniškega sistema so omejen nabor že obstoječih sistemov za zaščito vlakov in govorno radijsko komunikacijo, ki so se v vseevropskem železniškem omrežju uporabljali že pred 20. aprilom 2001.

Sistemi razreda B za druge dele omrežja železniškega sistema v Evropski uniji so omejen nabor že obstoječih sistemov za zaščito vlakov in govorno radijsko komunikacijo, ki so se v vseevropskem železniškem omrežju uporabljali že pred 1. julijem 2015.

Seznam sistemov razreda B je določen v tehničnem dokumentu Agencije Evropske unije za železnice z naslovom „Seznam CCS sistemov razreda B“, ERA/TD/2011-11, različica 4.0.

▼B

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so specificirane glede na zaščito vlakov in mobilne radijske aparate razreda A.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so specificirane glede na naslednje:

(1) radijsko omrežje razreda A,

(2) zaščita vlakov razreda A,

(3) zahteve za vmesnike za sisteme za zaznavanje vlaka, da se zagotovi njihova združljivost s tirnimi vozili.

▼M1

Vsi podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija se ocenijo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 402/2013, tudi če niso navedeni v tej TSI.

▼M1

2.3 Stopnje uporabe ob progi (ETCS)

Vmesniki, specificirani v tej TSI, opredeljujejo način prenosa podatkov vlakom in (kadar je primerno) z vlakov. Specifikacije za ETCS, navedene v tej TSI, določajo stopnje uporabe, med katerimi se lahko za izvedbo ob progi izberejo prenosna sredstva, ki ustrezajo njenim zahtevam.

Ta TSI opredeljuje zahteve za vse stopnje uporabe.

Za tehnično opredelitev stopenj uporabe ETCS glej Prilogo A, 4.1c.

▼B

3. BISTVENE ZAHTEVE ZA PODSISTEME VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJA

3.1 Splošno

►M1 Direktiva (EU) 2016/797 ◄ zahteva, da podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, izpolnjujejo bistvene zahteve, opisane v splošnih pogojih v Prilogi III k Direktivi.

Bistvene zahteve so:

(1) varnost,

(2) zanesljivost in razpoložljivost,

(3) zdravje,

(4) varstvo okolja,

(5) tehnična združljivost,

▼M1

(6) dostopnost.

▼B

Bistvene zahteve za sisteme razreda A so opisane spodaj.

Za zahteve za sisteme razreda B je odgovorna zadevna država članica.

3.2 Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

▼M1

3.2.1 Varnost

Pri vsakem projektu v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija se izvedejo ukrepi, ki so potrebni za zagotovitev, da stopnja tveganja, da pride do incidenta, ki spada na področje uporabe podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, ni višja od ciljne stopnje tveganja, določene za zadevno storitev.

Da ukrepi, sprejeti za zagotavljanje varnosti, ne bi ogrozili interoperabilnosti, je treba upoštevati zahteve osnovnega parametra, opredeljenega v točki 4.2.1 (Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Za sistem ETCS razreda A je cilj varnosti porazdeljen med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Zahteve so podrobno specificirane v osnovnem parametru, ki je opredeljen v točki 4.2.1 (Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo). Ta varnostna zahteva se izpolni skupaj z zahtevami glede razpoložljivosti, kakor je opredeljeno v točki 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

Za sistem ETCS razreda A:

(a) spremembe, ki jih uvedejo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture, se upravljajo v skladu s procesi in postopki njihovega sistema upravljanja varnosti;

(b) spremembe, ki jih uvedejo drugi akterji (npr. proizvajalci ali drugi dobavitelji), se upravljajo v skladu s postopkom upravljanja s tveganji, določenim v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 402/2013 ( 7 ), kot je navedeno v členu 6(1)(a) Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ).

Poleg tega bo ocenjevalni organ SVM v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 402/2013 opravil neodvisno oceno pravilne uporabe postopka upravljanja s tveganji iz Priloge I k navedeni uredbi in ustreznosti rezultatov uporabe postopka. Ocenjevalni organ SVM se akreditira ali prizna v skladu z zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 402/2013 na področjih „vodenje-upravljanje in signalizacija“ ter „varna integracija sistema“, kot sta navedeni pod postavko 5 „razvrstitev“ podatkovne zbirke ERADIS za ocenjevalne organe.

Uporaba specifikacij iz preglednice A 3 Priloge A je ustrezno sredstvo za popolno skladnost s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 402/2013 za projektiranje, izvajanje, proizvodnjo, namestitev in validacijo (vključno s potrditvijo varnosti) komponent interoperabilnosti in podsistemov. Če se uporabljajo drugačne specifikacije od tistih iz preglednice 3 Priloge A, se dokaže vsaj enakovrednost specifikacijami iz preglednice 3 Priloge A.

Kadar se specifikacije iz preglednice A 3 Priloge A uporabljajo kot ustrezno sredstvo za popolno skladnost s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 402/2013, dejavnosti neodvisnega varnostnega ocenjevanja, ki se zahtevajo v skladu s specifikacijami iz preglednice A 3 Priloge A, opravi ocenjevalni organ, akreditiran ali priznan, kot je določeno v zgornjem oddelku, in ne neodvisni ocenjevalec varnosti iz Cenelec, da bi se preprečilo nepotrebno podvajanje neodvisnega ocenjevanja.

▼B

3.2.2 Zanesljivost in razpoložljivost

Za sistem razreda A so cilji zanesljivosti in razpoložljivosti porazdeljeni med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Zahteve so podrobno specificirane v osnovnem parametru, ki je opredeljen v točki 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

▼M1

Raven tveganja, ki nastane zaradi staranja in obrabe komponent, uporabljenih v podsistemu, se spremlja. Upoštevajo se zahteve glede vzdrževanja, navedene v točki 4.5.

▼B

3.2.3 Zdravje

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, je treba zagotoviti, da uporabljeni materiali in projektiranje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija niso nevarni za zdravje oseb, ki imajo dostop do njih.

3.2.4 Varstvo okolja

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, velja naslednje:

(1) če je oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo izpostavljena čezmerni vročini ali ognju, ne sme prekoračiti omejitev za emisijo dima ali plinov, ki so okolju škodljivi;

(2) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne vsebuje snovi, ki bi lahko med njeno običajno uporabo izjemno onesnažile okolje;

(3) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je predmet veljavne zakonodaje Unije, ki določa omejitve emisij elektromagnetnih motenj na železniškem območju;

(4) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je v skladu z veljavnimi določbami o obremenitvah s hrupom;

(5) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne dosega nedopustne stopnje vibracij, ki bi lahko ogrozile trdnost infrastrukture (kadar je infrastruktura pravilno vzdrževana).

3.2.5 Tehnična združljivost

Tehnična združljivost obsega funkcije, vmesnike in zmogljivosti, ki so potrebne za dosego interoperabilnosti.

Zahteve tehnične združljivosti so razdeljene v tri kategorije:

(1) prva kategorija opredeljuje splošne tehnično-tehnološke zahteve za interoperabilnost, to je okoljske pogoje, interno elektromagnetno združljivost (EMC) znotraj meja železniškega območja in vgradnjo. Te zahteve za združljivost so opredeljene v tem poglavju;

(2) druga kategorija opisuje, kako je treba podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija tehnično uporabljati in katere funkcije morajo opravljati, da se zagotovi interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4;

(3) tretja kategorija opisuje, kako je treba upravljati podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija, da se doseže interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

3.2.5.1 Tehnično-tehnološka združljivost

3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji

Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo lahko obratuje v podnebnih in fizičnih razmerah, značilnih za območje, v katerem je zadevni del železniškega omrežja Unije.

Upoštevajo se zahteve osnovnega parametra 4.2.16 (Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS).

3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne sme motiti delovanja ostale opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo ali ostalih podsistemov in tudi sama ne sme biti motena zaradi njihovega delovanja.

Osnovni parameter za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi je opisan v točki 4.2.11 (Elektromagnetna združljivost).

▼M1 —————

▼M1

3.2.6 Dostopnost

Za bistveno zahtevo dostopnost niso predpisane obvezne zahteve za podsisteme CCS.

▼B

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV

4.1 Uvod

4.1.1 Osnovni parametri

V skladu z zadevnimi bistvenimi zahtevami so za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija značilni naslednji osnovni parametri:

(1) varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo (točka 4.2.1);

(2) funkcionalnost ETCS na vozilu (točka 4.2.2);

(3) funkcionalnost ETCS ob progi (točka 4.2.3);

(4) mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R (točka 4.2.4);

(5) vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R (točka 4.2.5);

(6) notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu (točka 4.2.6);

(7) notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (točka 4.2.7);

(8) upravljanje ključev (točka 4.2.8);

(9) upravljanje ETCS-ID (točka 4.2.9);

(10) sistemi za zaznavanje vlaka (točka 4.2.10);

(11) elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (točka 4.2.11);

(12) ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.12);

(13) GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.13);

(14) vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene (točka 4.2.14);

(15) vidnost objektov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (točka 4.2.15);

(16) konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS (točka 4.2.16);

▼M1

(17) Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema (točka 4.2.17).

▼B

4.1.2 Pregled zahtev

Vse zahteve v točki 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov) glede teh osnovnih parametrov se uporabljajo za sistem razreda A.

Zahteve za sisteme razreda B in za specifične prenosne module (STM) (ki omogočajo, da sistem razreda A na vozilu deluje na infrastrukturi razreda B) so v pristojnosti ustrezne države članice.

Ta TSI temelji na načelih omogočanja, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI. Da bi se ta cilj dosegel, je potrebno naslednje:

(1) funkcije, vmesniki in zmogljivosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so standardizirani, kar zagotavlja, da se bo vsak vlak odzval na predvidljiv način na podatke, prejete od naprav ob progi;

(2) za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so v tej TSI komunikacije proga-vlak in vlak-proga popolnoma standardizirane. Specifikacije, navedene v točkah spodaj, omogočajo, da se funkcionalnost vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi uporablja prožno, tako da se lahko na optimalen način vključi v železniški sistem. Ta prožnost se mora izkoristiti brez ►M1 omejevanja gibanja vozil s podsistemi na vozilu, skladnimi s TSI. ◄

Funkcije vodenje-upravljanje in signalizacija so razvrščene v kategorije, ki označujejo, ali so neobvezne ali obvezne. Te kategorije so opredeljene v specifikacijah iz Priloge A, zadevna besedila pa tudi navajajo, kako so funkcije razvrščene.

V točki 4.1c Priloge A je glosar izrazov in opredelitev za ETCS, ki se uporabljajo v specifikacijah iz Priloge A.

4.1.3 Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

V skladu s točko 2.2 (Področje uporabe) se lahko podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija razdelijo na več delov.

Naslednja preglednica kaže, kateri osnovni parametri so pomembni za vsak podsistem in za vsak del.

▼M1







Preglednica 4.1 Podsistem Del Osnovni parametri Vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu Zaščita vlakov 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17 Govorna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17 Podatkovna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17 Vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi Zaščita vlakov 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17 Govorna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17 Podatkovna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17 Zaznavanje vlaka 4.2.10, 4.2.11, 4.2.16

▼B

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov

4.2.1 ►M1 Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo ◄

Ta osnovni parameter opisuje zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi s sklicevanjem na točko 3.2.1 (Varnost) in točko 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

Da bi dosegli interoperabilnost, je treba pri izvedbi podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevati naslednje določbe:

(1) Projektiranje, izvedba in uporaba podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ne prenašajo zahtev: (a) prek vmesnika med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi poleg zahtev, specificiranih v tej TSI; (b) na noben drug podsistem poleg zahtev, specificiranih v ustreznih TSI.

(2) Upoštevajo se zahteve, določene v točkah 4.2.1.1 in 4.2.1.2 spodaj.

4.2.1.1 Varnost

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevajo zahteve za opremo in instalacije ETCS, navedene v tej TSI.

Za nevarnost „prekoračitev omejitve hitrosti in/ali razdalje, priporočenih za ETCS“ znaša dopustna stopnja (THR) 10-9 h-1 za naključne prekoračitve za ETCS na vozilu in za ETCS ob progi. Glej Prilogo A, 4.2.1 a.

Za dosego interoperabilnosti mora ETCS na vozilu v celoti upoštevati vse zahteve, specificirane v Prilogi A, 4.2.1. Kljub temu so za ETCS ob progi sprejemljive manj stroge varnostne zahteve, pod pogojem, da se v kombinaciji s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI, doseže varnostna raven za obratovanje.

4.2.1.2 Razpoložljivost/zanesljivost

Ta točka se nanaša na pojav vrst napak, ki ne ogrožajo varnosti, temveč povzročajo poslabšane razmere, katerih obvladovanje bi lahko zmanjšalo splošno varnost sistema.

V okviru tega parametra „napaka“ pomeni konec zmožnosti elementa, da izvaja zahtevano funkcijo z zahtevano uspešnostjo, „vrsta napake“ pa pomeni učinek, prek katerega se napaka opazi.

Za zagotovitev, da imajo ustrezni upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu na voljo vse informacije, ki jih potrebujejo za opredelitev ustreznih postopkov za obvladovanje poslabšanih razmer, mora tehnični spis, ki spremlja izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS) na vozilu ali ob progi, vsebovati izračunane vrednosti razpoložljivosti/zanesljivosti, povezane z vrstami napak, ki vplivajo na zmožnost podsistema CCS, in sicer zaradi nadzora varnega premikanja enega ali več vozil ali vzpostavitve govorne radijske komunikacije med kontrolo prometa in strojevodji.

Zagotoviti je treba skladnost z naslednjimi izračunanimi vrednostmi:

(1) povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, zaradi katerih je potrebna ločitev funkcij zaščite vlaka: [odprta točka];

(2) povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki preprečujejo govorno radijsko komunikacijo med kontrolo prometa in strojevodjo: [odprta točka].

Da lahko upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu v okviru življenjske dobe podsistemov spremljajo raven tveganja in spoštovanje vrednosti zanesljivosti/razpoložljivosti, uporabljenih za opredelitev postopkov za obvladovanje poslabšanih razmer, je treba spoštovati zahteve glede vzdrževanja iz točke 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

▼M1

4.2.2 Funkcionalnost ETCS na vozilu

Osnovni parameter za funkcionalnost ETCS na vozilu opisuje vse funkcije, potrebne za varno obratovanje vlaka. Glavna funkcija je zagotavljanje avtomatske zaščite vlakov in kabinske signalizacije:

(1) nastavitev značilnosti vlaka (npr. najvišje hitrosti vlaka, zmogljivosti zaviranja);

(2) izbor načina nadzorovanja na podlagi informacij iz opreme ob progi;

(3) izvajanje funkcij meritve poti in hitrosti;

(4) zaznavanje vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise;

(5) izračunavanje dinamičnega profila hitrosti za njegovo vožnjo na podlagi značilnosti vlaka in informacij iz opreme ob progi;

(6) nadziranje dinamičnega profila hitrosti med vožnjo;

(7) omogočanje funkcije intervencije.

Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, 4.2.2b, njihova zmogljivost pa je v skladu s Prilogo A, 4.2.2a.

Zahteve za preizkuse so specificirane v Prilogi A, 4.2.2c.

Glavno funkcionalnost podpirajo ostale funkcije, na katere se nanašata tudi Priloga A, 4.2.2a, in Priloga A, 4.2.2b, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi spodaj:

(1) Komunikacija s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi: (a) prenos podatkov Eurobalise. Glej točko 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom); (b) prenos podatkov Euroloop. Glej točko 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če je ob progi nameščen Euroloop v ETCS stopnje 1 in je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest); (c) radijski prenos podatkov za radijski in-fill. Glej Prilogo A, 4.2.2d, točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če je ob progi nameščen radijski prenos podatkov za radijski in-fill v ETCS stopnje 1 in je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest); (d) radijski prenos podatkov. Glej točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Ta radijski prenos je neobvezen, razen če deluje na progah z ETCS stopnjo 2 ali stopnjo 3.

(2) Komuniciranje s strojevodjo. Glej Prilogo A, 4.2.2e in točko 4.2.12 (ETCS DMI).

(3) Komuniciranje s STM. Glej točko 4.2.6.1 (Vmesnik med ETCS in STM). Ta funkcija vključuje: (a) upravljanje izhodnih podatkov STM; (b) zagotavljanje podatkov, ki jih uporablja STM; (c) upravljanje prehodov STM.

(4) Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (integriteta vlaka) – zagotavljanje informacij o integriteti vlaka podsistemu na vozilu je neobvezno, razen če tako zahteva naprava ob progi.

(5) Spremljanje stanja opreme in podpora ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah. Ta funkcija vključuje: (a) sprožitev funkcionalnosti ETCS na vozilu; (b) zagotavljanje podpore ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah; (c) ločitev funkcionalnosti ETCS na vozilu.

(6) Snemanje podpornih podatkov za regulativne namene. Glej točko 4.2.14 (Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene).

(7) Posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil: (a) na vmesnik med strojevodjo in strojem. Glej točko 4.2.12 (ETCS DMI); (b) na vmesnik med opremo na vlaku in vlakom ter s tega vmesnika. Glej Prilogo A, 4.2.2f.

4.2.3 Funkcionalnost ETCS ob progi

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ETCS ob progi. Vsebuje vso funkcionalnost ETCS za zagotavljanje varne poti posameznega vlaka.

Glavna funkcionalnost je:

(1) zaznavanje določenega vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise (stopnji 2 in 3);

(2) pretvorba informacij iz opreme za signalizacijo ob progi v standardno obliko za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

(3) pošiljanje dovoljenj za vožnjo, skupaj z opisom proge in nalogov, za posamezen vlak.

Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, 4.2.3b, njihova zmogljivost pa je v skladu s Prilogo A, 4.2.3a.

Glavno funkcionalnost podpirajo ostale funkcije, na katere se nanašata tudi Priloga A, 4.2.3a, in Priloga A, 4.2.3b, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi spodaj:

(1) Komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. To vključuje: (a) prenos podatkov Eurobalise. Glej točko 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom) in točko 4.2.7.4 (Eurobalise/elektronska enota ob progi (LEU – Line-side Electronic Unit)); (b) prenos podatkov Euroloop. Glej točko 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom) in točko 4.2.7.5 (Euroloop/LEU). Euroloop je relevanten le na stopnji 1, na kateri je neobvezen; (c) radijski prenos podatkov za radijski in-fill. Glej Prilogo A, 4.2.3d, točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.7.3 (GSM-R/ETCS-funkcionalnost ob progi) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski in-fill je relevanten le na stopnji 1, na kateri je neobvezen; (d) radijski prenos podatkov. Glej točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.7.3 (GSM-R/ETCS-funkcionalnost ob progi) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski prenos podatkov je relevanten le na stopnji 2 in stopnji 3.

(2) Pošiljanje informacij/nalogov opremi ETCS na vozilu, npr. informacij, povezanih z odpiranjem/zapiranjem zračnih loput, spuščanjem/dviganjem odjemnika toka, vklopom/izklopom glavnega stikala, prehodom z vlečnega sistema A na vlečni sistem B. Izvajanje te funkcionalnosti je neobvezno za opremo ob progi; lahko pa je obvezno na podlagi drugih veljavnih TSI ali nacionalnih pravil oziroma izvajanja ovrednotenja in ocene tveganja za zagotovitev varne integracije podsistemov.

(3) Upravljanje prehodov med področji, ki jih nadzorujejo različni radijski blokovni centri (RBCs – Radio Block Centres) (relevantno le za stopnjo 2 in stopnjo 3). Glej točko 4.2.7.1 (Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri) in točko 4.2.7.2 (Tehnični vmesnik med radijskimi blokovnimi centri).

▼B

4.2.4 Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R

Ta osnovni parameter opisuje radijske komunikacijske funkcije. Te funkcije se izvajajo v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s specifikacijami, navedenimi spodaj.

4.2.4.1 Osnovna komunikacijska funkcija

Splošne zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.4a.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

(1) storitve ASCI; Priloga A, 4.2.4b;

(2) kartica SIM; Priloga A, 4.2.4c;

(3) naslavljanje, odvisno od lokacije; Priloga A, 4.2.4e.

4.2.4.2 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

Splošne zahteve so opredeljene v Prilogi A, 4.2.4f.

Zahteve za preizkuse so specificirane v Prilogi A, 4.2.4g.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

(1) potrditev prednostnih pozivov; Priloga A, 4.2.4h;

(2) funkcionalno naslavljanje; Priloga A, 4.2.4j;

(3) prikaz funkcionalnih številk; Priloga A, 4.2.4k;

(4) signalizacija uporabnik–uporabnik (User-to-User); Priloga A, 4.2.4d.

4.2.4.3 Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS

Splošne zahteve so opredeljene v Prilogi A, 4.2.4f.

Zahteve za preizkuse so specificirane v Prilogi A, 4.2.4g.

Del „podatkovna radijska komunikacija“ podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko podpira vzpostavitev najmanj dveh hkratnih komunikacijskih sej s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ta funkcionalnost je obvezna le v primeru ETCS stopnje 2 in stopnje 3 ter radijskih in-fill aplikacij.

4.2.5 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R

Ta osnovni parameter specificira zahteve glede zračne reže med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in ga je treba upoštevati v povezavi z zahtevami za vmesnike med opremo ETCS in opremo GSM-R, kot je specificirano v točki 4.2.6 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu) in točki 4.2.7 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi).

Ta osnovni parameter vključuje:

(1) fizikalne, električne in elektromagnetne vrednosti, ki jih je treba upoštevati za varno delovanje;

(2) komunikacijski protokol, ki ga je treba uporabiti;

(3) razpoložljivost komunikacijskega kanala.

Specifikacije, ki se uporabijo, so naštete v nadaljevanju.

4.2.5.1 Radijske komunikacije z vlakom

Vmesniki za radijsko komunikacijo razreda A delujejo v frekvenčnem pasu, specificiranem v Prilogi A, 4.2.5a in Prilogi A, 4.2.4f.

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu je zaščiten pred interferenčnimi motnjami z izpolnjevanjem zahtev, specificiranih v Prilogi A, 4.2.4.f.

Pri podatkovni komunikaciji so protokoli v skladu s Prilogo A, 4.2.5b.

Kadar se uporablja radijski in-fill, se upoštevajo zahteve iz Priloge A, 4.2.5c.

4.2.5.2 Komunikacija Eurobalise z vlakom

Vmesniki za komunikacijo Eurobalise so v skladu s Prilogo A, 4.2.5d.

4.2.5.3 Komunikacija Euroloop z vlakom

Vmesniki za komunikacijo Euroloop so v skladu s Prilogo A, 4.2.5e.

4.2.6 Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu

Ta osnovni parameter je sestavljen iz treh delov.

4.2.6.1 ETCS in zaščita vlaka razreda B

Kadar so na vozilu nameščene funkcije ETCS in funkcije razreda B za zaščito vlaka, je mogoče prehode med njimi upravljati s standardiziranim vmesnikom, kot je specificirano v Prilogi A, 4.2.6a.

Priloga A, 4.2.6b, specificira vmesnik K (ki omogoča nekaterim STM, da berejo informacije iz baliz razreda B prek antene ETCS na vozilu), Priloga A, 4.2.6c, pa vmesnik G (zračna reža med anteno za ETCS na vozilu in balizami razreda B).

Uvedba vmesnika K je neobvezna, če pa se izvede, mora biti v skladu s Prilogo A, 4.2.6b.

Nadalje, če se vmesnik K izvede, funkcionalnost prenosnega kanala na vozilu upošteva lastnosti iz Priloge A, 4.2.6c.

Če se prehodi med ETCS in zaščito vlaka razreda B na vozilu ne upravljajo s standardiziranimi vmesniki, specificiranimi v Prilogi A, 4.2.6a, je treba izvesti ukrepe za zagotovitev, da uporabljena metoda ne postavi dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

4.2.6.2 Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS

Zahteve za vmesnik med radijsko opremo razreda A in funkcionalnostjo ETCS na vozilu so specificirane v Prilogi A, 4.2.6d.

Kadar se uporablja radijski in-fill, se upoštevajo zahteve iz Priloge A, 4.2.6e.

4.2.6.3 Meritev poti in hitrosti

Vmesnik med funkcijo meritve poti in hitrosti ter sistemom ETCS na vozilu izpolnjuje zahteve iz Priloge A, ►M1 ————— ◄ . Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, kadar je oprema za meritev poti in hitrosti zagotovljena kot ločena komponenta interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7 Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije

Ta osnovni parameter je sestavljen iz petih delov.

4.2.7.1 Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)

Ta vmesnik opredeljuje podatke, ki se izmenjujejo med sosednjimi RBC, tako da je omogočeno varno gibanje vlaka z območja enega RBC na območje drugega RBC:

(1) informacije iz „predajnega“ RBC v „prejemni“ RBC;

(2) informacije iz „prejemnega“ RBC v „predajni“ RBC.

Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7a.

4.2.7.2 RBC/RBC

To je tehnični vmesnik med dvema RBC. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7b.

4.2.7.3 GSM-R/ETCS ob progi

To je vmesnik med radijskim sistemom razreda A in funkcionalnostjo sistema ETCS ob progi. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7c.

4.2.7.4 Eurobalise/LEU

To je vmesnik med komponentama Eurobalise in LEU. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7d.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Eurobalise in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7.5 Euroloop/LEU

To je vmesnik med Euroloop in LEU. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7e.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Euroloop in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.8 Upravljanje s ključi

Ta osnovni parameter specificira zahteve za upravljanje kriptografskih ključev, ki se uporabljajo za zaščito podatkov, ki se radijsko prenašajo.

Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.8a. V področje uporabe te TSI spadajo le zahteve, povezane z vmesniki opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

4.2.9 Upravljanje ETCS-ID

Ta osnovni parameter se nanaša na identitete ETCS (ETCS-ID) za opremo v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.9a.

4.2.10 Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Ta osnovni parameter specificira zahteve za vmesnik med sistemi za zaznavanje vlaka ob progi in tirnimi vozili, ki so povezane s konstrukcijo in delovanjem vozila.

Zahteve za vmesnik, ki jih morajo upoštevati sistemi za zaznavanje vlaka, so specificirane v Prilogi A, 4.2.10a.

4.2.11 Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter specificira zahteve za vmesnik za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in ►M1 opremo ob progi za vodenje-upravljanje in signalizacijo za zaznavanje vlaka ◄ .

Zahteve za vmesnik, ki jih mora upoštevati sistem za zaznavanje vlaka, so specificirane v Prilogi A, 4.2.11a.

4.2.12 ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih ETCS posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v ETCS na vozilu. Glej Prilogo A, 4.2.12a.

Zajema:

(1) ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

(2) funkcije ETCS, ki naj bodo prikazane;

(3) funkcije ETCS, ki se sprožijo z vnosom strojevodje.

4.2.13 GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih GSM-R posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v GSM-R na vozilu. Glej Prilogo A, 4.2.13 a.

Zajema:

(1) ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

(2) funkcije GSM-R, ki naj bodo prikazane;

(3) odhodne informacije, povezane s klicem;

(4) dohodne informacije, povezane s klicem.

4.2.14 Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

Ta osnovni parameter opisuje:

(1) izmenjavo podatkov med ETCS na vozilu in snemalno napravo na tirnem vozilu;

(2) komunikacijske protokole;

(3) fizični vmesnik.

Glej Prilogo A, 4.2.14a.

4.2.15 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter opisuje:

(1) značilnosti odsevajočih znakov za zagotavljanje pravilne vidnosti;

(2) značilnosti interoperabilnih signalov.

Glej Prilogo A, 4.2.15a.

Poleg tega je pri namestitvi objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi treba upoštevati vidno polje strojevodja in infrastrukturne zahteve.

4.2.16 Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS

Upoštevajo se okoljski pogoji, specificirani v dokumentih, navedenih v preglednici A2 v Prilogi A te TSI.

►M1 nahrádza textomKomponente interoperabilnosti in podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu upoštevajo ◄ zahteve za materiale iz Uredbe Komisije (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) (na primer zahteve v zvezi s požarno zaščito).

▼M1

4.2.17 Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema

Zaradi različnih možnih izvedb in stanja prehoda na popolnoma skladne podsisteme CCS se opravijo preverjanja, da se dokaže tehnična združljivost med podsistemi CCS na vozilu in podsistemi CCS ob progi. Zahteva po teh preverjanjih se obravnava kot ukrep za povečanje zaupanja v tehnično združljivost podsistemov CCS. Število teh preverjanj se bo predvidoma zmanjševalo, dokler ne bo doseženo načelo iz točke 6.1.2.1.

4.2.17.1 Združljivost sistema ETCS

Združljivost sistema ETCS (ETCS System Compatibility – ESC) se nanaša na evidentiranje tehnične združljivosti med deli sistema ETCS na vozilu in deli sistema ETCS ob progi v okviru podsistemov CCS na posameznem območju uporabe.

Tip ESC je vrednost, dodeljena za evidentiranje tehnične združljivosti med sistemom ETCS na vozilu in odsekom na območju uporabe. Vsi odseki omrežja Unije, za katere se zahteva isti nabor preverjanj za dokazovanje ESC, imajo isti tip ESC.

4.2.17.2 Združljivost radijskega sistema

Združljivost radijskega sistema (Radio System Compatibility – RSC) se nanaša na evidentiranje tehnične združljivosti med deli za govorno ali podatkovno radijsko komunikacijo in deli sistema GSM-R ob progi in na vozilu v okviru podsistemov CCS.

Tip RSC je vrednost, dodeljena za evidentiranje tehnične združljivosti med napravo za govorno ali podatkovno radijsko komunikacijo in odsekom na območju uporabe. Vsi odseki omrežja Unije, za katere se zahteva isti nabor preverjanj za dokazovanje RSC, imajo isti tip RSC.

▼B

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi

▼M1

4.3.1 Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje prometa







Vmesnik s TSI vodenje in upravljanje prometa Sklic na TSI CCS Sklic na TSI vodenje in upravljanje prometa (1) Parameter Točka Parameter Točka Operativna pravila (za normalne in poslabšane pogoje) 4.4 Priročnik Operativna pravila 4.2.1.2.1 4.4 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Opazovanje signalov in progovnih znamenj 4.2.2.8 Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Zavorna zmogljivost 4.2.2.6 Uporaba opreme za posipanje s peskom Mazanje sledilnega venca na vozilu Uporaba kompozitnih zavornjakov 4.2.10 Priročnik 4.2.1.2.1 Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Snemanje podatkov na vozilu 4.2.3.5 ETCS DMI 4.2.12 Številka vlaka 4.2.3.2.1 GSM-R DMI 4.2.13 Številka vlaka 4.2.3.2.1 Upravljanje s ključi 4.2.8 Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju 4.2.2.7 Preverjanja združljivosti s progo pred uporabo dovoljenih vozil 4.9 Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja Dodatek D1 (1) Uredba Komisije (EU) 2015/995 z dne 8. junija 2015 o spremembi Sklepa Komisije 2012/757/EU o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 165, 30.6.2015, str. 1).

4.3.2 Vmesnik s podsistemom tirna vozila







Vmesnik s TSI tirna vozila Sklic na TSI CCS Sklic na TSI tirna vozila Parameter Točka Parameter Točka Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila 4.2.10 Značilnosti tirnih vozil za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih TSI tirna vozila za visoke hitrosti (1) položaj kolesnih dvojic 4.2.7.9.2 osna obremenitev 4.2.3.2 posipanje s peskom 4.2.3.10 električna upornost med kolesi 4.2.3.3.1 CR RS TSI (2) 4.2.3.3.1.1 LOC in PAS TSI (3) 4.2.3.3.1.1 TSI za tovorne vagone (4) 4.2.3.2 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi TSI tirna vozila za visoke hitrosti geometrija kolesnih dvojic 4.2.7.9.2 kolesa 4.2.7.9.3 CR RS TSI 4.2.3.3.1.2 LOC in PAS TSI 4.2.3.3.1.2 TSI za tovorne vagone 4.2.3.3 Značilnosti tirnih vozil, združljive s kabelskimi zankami HS RS TSI je ni CR RS TSI 4.2.3.3.1.3 LOC in PAS TSI 4.2.3.3.1.3 TSI za tovorne vagone 4.2.3.3 Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.11 Značilnosti tirnih vozil za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih HS RS TSI 4.2.6.6.1 CR RS TSI 4.2.3.3.1.1 LOC in PAS TSI 4.2.3.3.1.1 TSI za tovorne vagone 4.2.3.3 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi HS RS TSI 4.2.6.6.1 CR RS TSI 4.2.3.3.1.2 LOC in PAS TSI 4.2.3.3.1.2 TSI za tovorne vagone 4.2.3.3 Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Zmogljivost zasilnega zaviranja HS RS TSI Zaviranje v sili 4.2.4.1 Delovno zaviranje 4.2.4.4 CR RS TSI Zaviranje v sili 4.2.4.5.2 Delovno zaviranje 4.2.4.5.3 LOC in PAS TSI Zaviranje v sili 4.2.4.5.2 Delovno zaviranje 4.2.4.5.3 TSI za tovorne vagone 4.2.4.1.2 Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu 4.2.2 Kinematični profil HS RS TSI 4.2.3.1 CR RS TSI 4.2.3.1 LOC in PAS TSI 4.2.3.1 TSI za tovorne vagone je ni Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu 4.2.2 Operativna pravila HS RS TSI 4.2.7.9.1 CR RS TSI 4.2.12.3 LOC in PAS TSI 4.2.12.3 TSI za tovorne vagone je ni Podatkovni vmesniki 4.2.2 Koncepti spremljanja in diagnostike HS RS TSI 4.2.7.10 CR RS TSI 4.2.1.1 LOC in PAS TSI 4.2.1.1 TSI za tovorne vagone je ni Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Zunanja vidljivost Čelne luči HS RS TSI 4.2.7.4.1.1 CR RS TSI 4.2.7.1.1 LOC in PAS TSI 4.2.7.1.1 TSI za tovorne vagone je ni Zunanje vidno polje strojevodje HS RS TSI vidno polje 4.2.2.6b vetrobransko steklo 4.2.2.7 CR RS TSI vidno polje 4.2.9.1.3.1 vetrobransko steklo 4.2.9.2 LOC in PAS TSI vidno polje 4.2.9.1.3.1 vetrobransko steklo 4.2.9.2 TSI za tovorne vagone je ni Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Snemalna naprava HS RS TSI 4.2.7.10 CR RS TSI 4.2.9.6 LOC in PAS TSI 4.2.9.6 TSI za tovorne vagone je ni Ukazi za opremo tirnih vozil 4.2.2 4.2.3 Ločevanje faz HS RS TSI 4.2.8.3.6.7 CR RS TSI 4.2.8.2.9.8 LOC in PAS TSI 4.2.8.2.9.8 TSI za tovorne vagone je ni Ukaz za zasilno zaviranje 4.2.2 Ukaz za zasilno zaviranje HS RS TSI je ni CR RS TSI 4.2.4.4.1 LOC in PAS TSI 4.2.4.4.1 TSI za tovorne vagone je ni Konstrukcija opreme 4.2.16 Zahteve glede materiala HS RS TSI 4.2.7.2.2 CR RS TSI 4.2.10.2.1 LOC in PAS TSI 4.2.10.2.1 TSI za tovorne vagone je ni (1) HS RS TSI je opredeljena v Odločbi Komisije z dne 21. februarja 2008 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom železniški vozni park vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (2008/232/ES). (2) CR RS TSI je opredeljena v Sklepu Komisije z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom tirnih vozil „lokomotive in potniška tirna vozila“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (2011/291/EU). (3) LOC in PAS TSI je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ železniškega sistema v Evropski uniji. (4) TSI za tovorne vagone je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES.

▼B

4.3.3 Vmesniki s podsistemom infrastruktura







Vmesnik s TSI infrastruktura Sklic na TSI CCS Sklic na TSI infrastruktura Parameter Klavzula Parameter Klavzula Sistemi za zaznavanje vlaka (prostor za namestitev) 4.2.10 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI (1) CR INF TSI (2) INF TSI (3) 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Komunikacija Eurobalise (prostor za namestitev) 4.2.5.2 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI CR INF TSI INF TSI 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Komunikacija Euroloop (prostor za namestitev) 4.2.5.3 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI CR INF TSI INF TSI 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI CR INF TSI INF TSI 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 (1) HS INF TSI je opredeljena v 2008/217/EU: Odločba Komisije z dne 20. decembra 2007 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z infrastrukturnim podsistemom vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 77, 19.3.2008, str. 1). (2) CR INF TSI je opredeljena v 2011/275/EU: Sklep Komisije z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z „infrastrukturnim“ podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 126, 14.5.2011, str. 53). (3) INF TSI je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).

4.3.4 Vmesniki s podsistemom energija







Vmesnik s TSI energija Sklic na TSI CCS Sklic na TSI energija Parameter Klavzula Parameter Klavzula Ukazi za opremo tirnih vozil 4.2.2 4.2.3 ►M1 Odseki ločevanja faz ◄ Točke ločevanja sistemov Točke ločevanja faz Točke ločevanja sistemov Točke ločevanja faz Točke ločevanja sistemov HS ENE TSI (1) CR ENE TSI (2) ENE TSI (3) 4.2.21 4.2.22 4.2.19 4.2.20 4.2.15 4.2.16 (1) HS ENE TSI je opredeljena v 2008/284/ES: Odločba Komisije z dne 6. marca 2008 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z „energijskim podsistemom“ vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 104, 14.4.2008, str. 1). (2) CR ENE TSI je opredeljena v 2011/274/EU: Sklep Komisije z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z „energijskim“ podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 126, 14.5.2011, str. 1). (3) ENE TSI je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „energija“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).

4.4 Operativna pravila

Pravila za izvajanje železniških prevoznih storitev z ETCS in GSM-R so specificirana v TSI vodenje in upravljanje prometa.

4.5 Pravila glede vzdrževanja

Pravila glede vzdrževanja podsistemov, ki jih zajema ta TSI, zagotavljajo, da se vrednosti, navedene v osnovnih parametrih iz poglavja 4, ohranjajo v okviru mejnih vrednosti v celotni življenjski dobi podsistemov. Med preventivnim ali korektivnim vzdrževanjem pa se lahko zgodi, da podsistem ne more dosegati vrednosti, navedenih v osnovnih parametrih; pravila glede vzdrževanja zagotavljajo, da varnost med temi dejavnostmi ni ogrožena.

Subjekt, ki je odgovoren za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija, določi pravila glede vzdrževanja, da doseže navedene cilje. Kot pomoč pri pripravi teh pravil je treba upoštevati naslednje zahteve.

4.5.1 Odgovornost proizvajalca opreme

Proizvajalec opreme, ki je vgrajena v podsistem, specificira:

(1) vse zahteve in postopke za vzdrževanje (vključno s spremljanjem stanja opreme, diagnozo dogodkov, preizkusnimi metodami in orodji ter tudi zahtevano strokovno usposobljenostjo), potrebne za doseganje bistvenih zahtev in vrednosti, navedenih v obveznih zahtevah te TSI med celotno življenjsko dobo opreme (prevoz in skladiščenje pred namestitvijo, normalno obratovanje, okvare, popravila, preverjanje in vzdrževanje, izločitev iz obratovanja itd.). ►M1 Za popravke napak pri opremi glej točko 6.5; ◄

(2) vsa tveganja za zdravje in varnost, ki lahko zadevajo javnost in osebje, odgovorno za vzdrževanje;

(3) pogoje za osnovno vzdrževanje na progi, tj. opredelitev enot, ki se lahko zamenjajo na progi (LRU – Line Replaceable Units), opredelitev odobrenih združljivih različic strojne in programske opreme, postopke zamenjave okvarjenih enot LRU ter pogoje za skladiščenje enot LRU in za popravilo okvarjenih enot LRU;

(4) preverjanja, ki so potrebna, če je oprema podvržena izjemnim obremenitvam (npr. neugodne okoljske razmere ali neobičajni sunki);

(5) preverjanja, ki jih je treba izvajati ob vzdrževanju opreme, ki ni del opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo in ki vpliva na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. spreminjanje premera koles).

4.5.2 Odgovornost vložnika za verifikacijo podsistemov

Vložnik:

(1) zagotovi, da so za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI (ne glede na to, ali so to komponente interoperabilnosti ali ne) opredeljene zahteve glede vzdrževanja, opisane v točki 4.5.1 (Odgovornost proizvajalca opreme);

(2) izpolni zgornje zahteve, pri čemer upošteva tveganja zaradi medsebojnega delovanja različnih komponent podsistema in vmesnikov za povezavo z drugimi podsistemi.

4.6 Strokovna usposobljenost

Proizvajalci opreme in podsistemov zagotovijo informacije, ki zadoščajo za opredelitev strokovne usposobljenosti, potrebne za nameščanje, končni pregled in vzdrževanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija. Glej točko 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

Poskrbeti je treba za zagotovitev zdravja in varnosti osebja, zadolženega za vzdrževanje in obratovanje, v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je skladna z zakonodajo Unije.

Proizvajalci navedejo tveganja za zdravje in varnost, ki izhajajo iz uporabe in vzdrževanja njihove opreme in podsistemov. Glej točko 4.4 (Operativna pravila) in točko 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

▼M1

4.8 Registri

Podatki, ki se zagotavljajo za registre iz členov 48 in 49 Direktive (EU) 2016/797, so podatki, navedeni v Izvedbenem sklepu Komisije 2011/665/EU ( 9 ) in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/777 ( 10 ).

▼M1

4.9 Preverjanja združljivosti s progo pred uporabo dovoljenih vozil

Parametri podsistema CCS na vozilu, ki jih mora prevoznik v železniškem prometu uporabiti za preverjanje združljivosti s progo, so opisani v Dodatku D1 k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 ( 11 ).

▼B

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

▼M1

5.1 Opredelitev

V skladu s členom 2(7) Direktive (EU) 2016/797 „komponente interoperabilnosti“ pomenijo ‚vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerih je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema, vključno z opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi.

▼B

5.2 Seznam komponent interoperabilnosti

5.2.1 Osnovne komponente interoperabilnosti

Osnovne komponente interoperabilnosti v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljene v:

(1) preglednici 5.1.a za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

(2) preglednici 5.2.a za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti

Funkcije osnovnih komponent interoperabilnosti se lahko združijo v skupino. Ta skupina se potem opredeli na podlagi navedenih funkcij in na podlagi njenih preostalih zunanjih vmesnikov. Tako oblikovana skupina se šteje za komponento interoperabilnosti.

(1) V preglednici 5.1.b so navedene skupine komponent interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

(2) V preglednici 5.2.b so navedene skupine komponent interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

▼M1

Skladnosti notranjih vmesnikov skupine KI z osnovnimi parametri iz poglavja 4 ni treba preveriti. Skladnost zunanjih vmesnikov skupine KI je treba preveriti, da se dokaže skladnost z osnovnimi parametri v zvezi z zahtevami za te zunanje vmesnike.

▼B

5.3 Zmogljivost in specifikacije komponent

V preglednicah v poglavju 5 so za vsako osnovno komponento interoperabilnosti ali skupino komponent interoperabilnosti navedeni:

(1) v stolpcu 3, funkcije in vmesniki. Upoštevati je treba, da imajo nekatere komponente interoperabilnosti neobvezne funkcije in/ali vmesnike;

(2) v stolpcu 4, obvezne specifikacije za oceno skladnosti vsake funkcije ali vmesnika, kadar je to ustrezno, s sklicevanjem na ustrezno točko poglavja 4.

▼M1







Preglednica 5.1.a Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu 1 2 3 4 Št. Komponenta interoperabilnosti (KI) Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 ETCS na vozilu Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu (razen meritev poti in hitrosti) 4.2.2 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R — RBC (neobvezen radijski prenos podatkov) — radijska in-fill enota (neobvezna funkcionalnost) — zračna reža Eurobalise — zračna reža Euroloop (neobvezna funkcionalnost) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Vmesniki — STM (izvedba vmesnika K neobvezna) — radijski sistem GSM-R, namenjen le za prenos podatkov ETCS — meritev poti in hitrosti — sistem upravljanja ključev — upravljanje ETCS-ID — vmesnik med strojevodjo in strojem ETCS — vlakovni vmesnik — snemalna naprava na vozilu 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.6.3 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Konstrukcija opreme 4.2.16 2 Oprema za meritev poti in hitrosti Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu: samo meritev poti in hitrosti 4.2.2 Vmesniki — ETCS na vozilu 4.2.6.3 Konstrukcija opreme 4.2.16 3 Vmesnik zunanjega STM Vmesniki — ETCS na vozilu 4.2.6.1 4 Kabinski radijski sistem GSM-R Opomba: SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM) 4.2.1.2 4.5.1 Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije 4.2.4.2 Vmesniki — zračna reža GSM-R — vmesnik med strojevodjo in strojem GSM-R 4.2.5.1 4.2.13 Konstrukcija opreme 4.2.16 5 Radijski sistem GSM-R, namenjen le za prenos podatkov ETCS Opomba: SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM) 4.2.1.2 4.5.1 Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Aplikacije za sporočanje podatkov ETCS 4.2.4.3 Vmesniki — ETCS na vozilu — zračna reža GSM-R 4.2.6.2 4.2.5.1 Konstrukcija opreme 4.2.16 6 SIM kartica za GSM-R Opomba: omrežni operater GSM-R je odgovoren, da prevoznikom v železniškem prometu zagotovi SIM kartice, ki se vstavijo v terminalsko opremo GSM-R. Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Konstrukcija opreme 4.2.16







Preglednica 5.1.b Skupine komponent interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Druge skupine so dovoljene. 1 2 3 4 Št. Skupina komponent interoperabilnosti Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 ETCS na vozilu Oprema za meritev poti in hitrosti Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.2 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R — RBC (neobvezen radijski prenos podatkov) — radijska in-fill enota (neobvezna funkcionalnost) — zračna reža Eurobalise — zračna reža Euroloop (neobvezna funkcionalnost) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Vmesniki — STM (izvedba vmesnika K neobvezna) — radijski sistem GSM-R, namenjen le za prenos podatkov ETCS — sistem upravljanja ključev — upravljanje ETCS-ID — vmesnik med strojevodjo in strojem ETCS — vlakovni vmesnik — snemalna naprava na vozilu 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Konstrukcija opreme 4.2.16







Preglednica 5.2.a Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi 1 2 3 4 Št. Komponenta interoperabilnosti (KI) Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 RBC Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, radio in-fill in Euroloop) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le radijska komunikacija z vlakom 4.2.5.1 Vmesniki — sosednji RBC — Podatkovna radijska komunikacija — sistem upravljanja ključev — upravljanje ETCS-ID 4.2.7.1, 4.2.7.2 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 Konstrukcija opreme 4.2.16 2 Radijska in-fill enota Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le radijska komunikacija z vlakom 4.2.5.1 Vmesniki — Podatkovna radijska komunikacija — sistem upravljanja ključev — upravljanje ETCS-ID — postavljalnica in LEU 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 4.2.3 Konstrukcija opreme 4.2.16 3 Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Eurobalise z vlakom 4.2.5.2 Vmesniki — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Konstrukcija opreme 4.2.16 4 Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Euroloop z vlakom 4.2.5.3 Vmesniki — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Konstrukcija opreme 4.2.16 5 LEU Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek radio in-fill, Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Konstrukcija opreme 4.2.16 6 LEU Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek radio in-fill, Eurobalise ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Konstrukcija opreme 4.2.16 7 Števec osi Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi (samo parametri, ustrezni za števce osi) 4.2.10 Elektromagnetna združljivosti (samo parametri, ustrezni za števce osi) 4.2.11 Konstrukcija opreme 4.2.16

▼B







Preglednica 5.2.b Skupine komponent interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi 1 2 3 4 Št. Skupina komponent interoperabilnosti Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 Eurobalise LEU Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Eurobalise z vlakom 4.2.5.2 Konstrukcija opreme 4.2.16 2 Euroloop LEU Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Euroloop z vlakom 4.2.5.3 Konstrukcija opreme 4.2.16

6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMOV

▼M1

6.1 Uvod

6.1.1 Splošna načela

6.1.1.1 Skladnost z osnovnimi parametri

Izpolnjevanje bistvenih zahtev, navedenih v poglavju 3 te TSI, se zagotovi z izpolnjevanjem osnovnih parametrov, specificiranih v poglavju 4.

To izpolnjevanje se dokaže z:

(1) ocenjevanjem skladnosti komponent interoperabilnosti, specificiranih v poglavju 5 (glej točke 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4);

(2) verifikacijo podsistemov (glej točki 6.3 in 6.4).

6.1.1.2 Bistvene zahteve, izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil

V določenih primerih so nekatere od bistvenih zahtev lahko izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil zaradi:

(1) uporabe sistemov razreda B;

(2) odprtih točk v TSI;

(3) neuporabe TSI (odstopanj) na podlagi člena 7 Direktive (EU) 2016/797;

(4) posebnih primerov iz točke 7.6.

V takih primerih so za oceno skladnosti z navedenimi pravili pristojne zadevne države članice, izvede pa se v skladu s priglašenimi postopki. Glej točko 6.4.2.

6.1.1.3 Delna izpolnitev zahtev TSI

Glede preverjanja, ali so izpolnjene bistvene zahteve, tako da je dosežena skladnost z osnovnimi parametri, in brez poseganja v obveznosti iz poglavja 7 te TSI, komponente interoperabilnosti in podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija, ki ne izvajajo vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, kot so določeni v poglavju 4 (vključno s specifikacijami iz Priloge A), lahko pridobijo certifikat ES o skladnosti ali certifikat o verifikaciji pod naslednjimi pogoji za izdajo in uporabo certifikatov:

(1) prosilec za izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi je odgovoren za odločitev, katere funkcije, zmogljivosti in vmesnike je treba izvesti, da se dosežejo cilji za storitev in se zagotovi, da se na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ne prenašajo nobene zahteve, ki so v nasprotju s TSI ali jih presegajo;

(2) za delovanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki ne izvaja vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, specificiranih v tej TSI, se lahko uporabljajo pogoji ali omejitve uporabe zaradi združljivosti in/ali varne integracije s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Prosilec za izjavo o verifikaciji ES je, brez poseganja v naloge priglašenega organa, opisanega v ustrezni zakonodaji Unije in povezanih dokumentih, odgovoren za zagotovitev, da tehnični spis zagotavlja vse informacije ( 12 ), ki jih upravljavec potrebuje za ugotovitev takih pogojev in omejitev uporabe;

(3) Subjekt za izdajo dovoljenj lahko iz ustrezno utemeljenih razlogov zavrne dovoljenje za začetek obratovanja ali dajanje na trg ali uvede pogoje in omejitve uporabe za obratovanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, ki ne izvajajo vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, specificiranih v tej TSI.

Če komponenta interoperabilnosti ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ne izvaja vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, specificiranih v tej TSI, se uporabljajo določbe iz točke 6.4.3.

6.1.2 Načela za preizkušanje ETCS in GSM-R

6.1.2.1 Načelo

V skladu z načelom je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, na katerega se nanaša izjava o verifikaciji ES, zmožen delovati na vsakem podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, na katerega se nanaša izjava o verifikaciji ES, pod pogoji, specificiranimi v tej TSI, brez dodatnih verifikacij.

Dosego tega načela olajšuje naslednje:

(1) pravila za projektiranje in nameščanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi;

(2) preizkusna dokumentacija, s katero se dokaže, da podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ustrezajo zahtevam te TSI in so medsebojno združljivi.

6.1.2.2 Operativni preizkusni scenariji

Za namene te TSI pojem „operativni preizkusni scenarij“ pomeni niz dogodkov ob progi in na vozilu, ki so povezani s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ali nanje vplivajo (npr. pošiljanje/prejemanje sporočil, prekoračitev omejitve hitrosti, dejanja upravljavcev), ter določeno časovno obdobje med njimi za preizkušanje predvidenega delovanja železniškega sistema v situacijah, ki so relevantne za sistema ETCS in GSM-R (npr. vstop vlaka v opremljeno območje, aktivacija vlaka, prevoz signala stop).

Operativni preizkusni scenariji temeljijo na projektantskih pravilih, sprejetih za projekt.

Preverjanje skladnosti dejanskega izvajanja z operativnim preizkusnim scenarijem je možno z zbiranjem informacij prek lahko dostopnih vmesnikov (najbolje standardnih vmesnikov, specificiranih v tej TSI).

6.1.2.3 Zahteve za operativne preizkusne scenarije

Niz projektantskih pravil za dele ob progi sistemov ETCS in GSM-R ter povezani operativni preizkusni scenariji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi zadostujejo za opis vseh predvidenih delovanj sistema, relevantnih za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v običajnih in ugotovljenih poslabšanih razmerah, ter:

(1) so skladni s specifikacijami, navedenimi v tej TSI;

(2) zagotavljajo, da so funkcije, vmesniki in delovanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki vzajemno delujejo s progovnim podsistemom, skladni z zahtevami te TSI;

(3) so isti kot tisti, ki se uporabljajo pri verifikaciji ES podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, da se preveri, da izvedene funkcije, vmesniki in delovanje lahko zagotovijo, da se upoštevajo predvideno delovanje sistema v kombinaciji z zadevnimi načini ter prehodi med stopnjami in načini podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

6.1.2.4 Zahteve za združljivost sistema ETCS

Agencija v tehničnem dokumentu določi in upravlja sklop preverjanj za dokazovanje tehnične združljivosti podsistema na vozilu s podsistemom ob progi.

Upravljavci infrastrukture ob podpori dobaviteljev ETCS za njihovo omrežje predložijo Agenciji opredelitev potrebnih preverjanj (kot je opredeljeno v točki 4.2.17) na njihovem omrežju najpozneje do 16. januarja 2020.

Upravljavci infrastrukture razvrstijo proge z ETCS v skladu s tipi ESC v RINF.

Upravljavci infrastrukture predložijo Agenciji morebitne spremembe navedenih preverjanj za njihovo omrežje. Agencija posodobi tehnični dokument v petih delovnih dneh.

6.1.2.5 Zahteve za združljivost radijskega sistema

Agencija v tehničnem dokumentu določi in upravlja sklop preverjanj za dokazovanje tehnične združljivosti podsistema na vozilu s podsistemom ob progi.

Upravljavci infrastrukture ob podpori dobaviteljev GSM-R za njihovo omrežje predložijo Agenciji opredelitev potrebnih preverjanj (kot je opredeljeno v točki 4.2.17) na njihovem omrežju najpozneje do 16. januarja 2020.

Upravljavci infrastrukture razvrstijo svoje proge v skladu s tipi RSC za govorno komunikacijo, po potrebi pa tudi podatke ETCS, v RINF.

Upravljavci infrastrukture predložijo Agenciji morebitne spremembe navedenih preverjanj za njihovo omrežje. Agencija posodobi tehnični dokument v petih delovnih dneh.

▼B

6.2 Komponente interoperabilnosti

6.2.1 Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Pred začetkom trženja komponente interoperabilnosti in/ali skupin komponent interoperabilnosti mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji sestaviti ES izjavo o skladnosti v skladu s ►M1 členom 10(1) in členom 9(2) Direktive (EU) 2016/797 ◄ .

Postopek ocenjevanja se opravi z uporabo enega od modulov, opisanih v točki 6.2.2 (Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija).

Za komponente interoperabilnosti podsistema nadzor-vodenje ni potrebna izjava ES o primernosti za uporabo. Skladnost z zadevnimi osnovnimi parametri, kot je dokazana z ES izjavo o skladnosti, zadostuje za začetek trženja komponent interoperabilnosti ( 13 ).

6.2.2 Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Za oceno komponent interoperabilnosti znotraj podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija lahko proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji izbere:

(1) postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul CD) za proizvodno fazo ali

(2) postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul CF) ali

(3) celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul CH1).

Poleg tega lahko za preverjanje komponente interoperabilnosti SIM kartice proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik izbere modul CA.

Moduli so podrobno opisani v Sklepu Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ).

Za uporabo nekaterih modulov veljajo naslednja pojasnila:

(1) s sklicevanjem na poglavje 2 opisa „modula CB“ se mora ES-pregled tipa izvesti s kombinacijo tipa proizvodnje in tipa projektiranja;

(2) s sklicevanjem na poglavje 3 opisa „modula CF“ (verifikacija proizvodov) statistična verifikacija ni dovoljena, tj. vse komponente interoperabilnosti se pregledajo posamično.

6.2.3 Zahteve glede ocenjevanja

Neodvisno od izbranega modula:

(1) se zahteve iz točke 6.2.4.1 te TSI upoštevajo za komponento interoperabilnosti „ETCS na vozilu“;

(2) dejavnosti, prikazane v preglednici 6.1, se izvajajo pri ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti, kot je opredeljeno v poglavju 5 te TSI. Vse verifikacije se izvajajo s sklicevanjem na ustrezno preglednico v poglavju 5 in na osnovne parametre, navedene v njej.

▼M1







Preglednica 6.1 Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti Št. Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila 1 Funkcije, vmesniki in zmogljivosti Preveriti, da so izvedene vse obvezne funkcije, vmesniki in zmogljivosti, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, in da so v skladu z zahtevami te TSI. Projektna dokumentacija in izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preveriti, katere neobvezne funkcije in vmesniki, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, so izvedene in ali so v skladu z zahtevami te TSI. Projektna dokumentacija in izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preveriti, katere dodatne funkcije in vmesniki (ki niso specificirani v tej TSI) so izvedeni in da niso v navzkrižju z izvedenimi funkcijami, specificiranimi v tej TSI. Analiza učinka 2 Konstrukcija opreme Preveriti skladnost z obveznimi okoljskimi pogoji, kadar so specificirani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Dokumentacija o uporabljenih materialih in po potrebi preizkusi za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve osnovnih parametrov iz zadevne preglednice v poglavju 5. Poleg tega preveriti, da komponenta interoperabilnosti deluje pravilno v okoljskih pogojih, za katere je projektirana. Preizkusi v skladu z vložnikovimi specifikacijami. 3 Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami, opisanimi v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, tj.: 1. upoštevanje količinskih dopustnih stopenj nevarnosti (THR – Tolerable Hazard Rates), ki jih povzročajo naključne okvare; 2. razvojni proces lahko zazna in odpravi sistematične okvare. 1. Izračuni v zvezi s THR, ki jih povzročajo naključne okvare, podprti s podatki o zanesljivosti. 2.1 Proizvajalčevo upravljanje kakovosti in varnosti med vsemi fazami projektiranja, proizvodnje in preizkušanja ustreza priznanim standardom (glej opombo). 2.2 Razvojni ciklus programske opreme in razvojni ciklus strojne opreme ter integracija programske in strojne opreme so v skladu z ustreznimi priznanimi standardi (glej opombo). 2.3 Proces verifikacije in validacije varnosti je v skladu s priznanimi standardi (glej opombo) in izpolnjuje varnostne zahteve, opisane v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. 2.4 Funkcionalne in tehnične varnostne zahteve (pravilno delovanje v pogojih brez okvar, učinki okvar in zunanjih vplivov) se preverijo v skladu s priznanimi standardi (glej opombo). Opomba: standardi izpolnjujejo vsaj naslednje zahteve: 1. biti morajo skladni z zahtevami za kodeks ravnanja iz točke 2.3.2 Priloge I Uredbe (EU) št. 402/2013; 2. biti morajo splošno sprejeti na železniškem področju. Če niso, morajo biti utemeljeni in sprejemljivi za priglašeni organ; 3. biti morajo relevantni za nadzor obravnavanih nevarnosti v ocenjevanem sistemu; 4. biti morajo javno dostopni za vse udeležence, ki jih želijo uporabljati. 4 Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti (v zvezi z naključnimi okvarami), ki ga je navedel vložnik. Izračuni 5 Odprava sistematičnih okvar Preizkusi opreme (celotna komponenta interoperabilnosti ali ločeno za podsestave) v obratovalnih pogojih s popravilom v primeru odkritih napak. Dokumentacija, priložena certifikatu, v kateri je navedeno, katere vrste verifikacij so bile izvedene, kateri standardi so bili uporabljeni in katera merila so bila sprejeta za to, da se ti preizkusi štejejo za zaključene (v skladu z odločitvami prosilca). 6 Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.5.1. Preverjanje dokumentacije

▼B

6.2.4 Posebna vprašanja

6.2.4.1 Obvezni preizkusi za ETCS na vozilu

Posebna pozornost se posveča ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti TCS na vozilu, ker je zapletena in ima ključno vlogo pri doseganju interoperabilnosti.

Priglašeni organ ne glede na to, ali je bil izbran modul CB ali CH1, preveri, da:

(1) je bil reprezentativni vzorec komponente interoperabilnosti predmet celotnega niza zaporedij preizkusov, vključno z vsemi preizkusnimi primeri, potrebnimi za preverjanje funkcij, navedenih v točki 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu). Prosilec je odgovoren za opredelitev preizkusnih primerov in njihovo razporeditev v zaporedjih, če to ni vključeno v specifikacijah, navedenih v tej TSI;

▼M1

(2) ti preizkusi so bili izvedeni v laboratoriju, akreditiranem v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 ) in standardi iz preglednice A 4 Priloge A za izvajanje preizkusov z uporabo strukture in postopkov preizkusov, specificiranih v točki 4.2.2c Priloge A.

▼B

Laboratorij zagotovi popolno poročilo, ki jasno navaja rezultate preizkusnih primerov in uporabljena zaporedja. Priglašeni organ je odgovoren za ocenitev primernosti preizkusnih primerov in zaporedij, da se preveri skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in ovrednotijo rezultati preizkusov za namen certifikacije komponente interoperabilnosti.

6.2.4.2 Specifični prenosni modul (STM)

Vsaka država članica je odgovorna za verifikacijo, ali STM ustrezajo njenim nacionalnim zahtevam.

Verifikacija vmesnika STM za povezavo z ETCS na vozilu zahteva oceno skladnosti, ki jo opravi priglašeni organ.

▼M1 —————

▼B

6.3 Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija

▼M1

6.3.1 Postopki ocenjevanja za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija

To poglavje obravnava izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Na zahtevo vložnika priglašeni organ izvede verifikacijo ES podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s Prilogo IV k Direktivi (EU) 2016/797.

Vložnik sestavi izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s členom 15(1) in (9) Direktive (EU) 2016/797.

Vsebina izjave o verifikaciji ES je v skladu s členom 15(9) Direktive (EU) 2016/797.

Postopek ocenjevanja se opravi z uporabo modulov, opisanih v točki 6.3.2 (Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija).

Izjava o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter izjava o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, skupaj s certifikati o skladnosti, se štejeta za zadostni za zagotovitev, da sta podsistema skladna, pod pogoji, specificiranimi v tej TSI.

▼B

6.3.2 Moduli za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija

Vsi spodaj navedeni moduli so opisani v Sklepu Komisije 2010/713/EU.

6.3.2.1 Podsistem na vozilu

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko vložnik izbere:

(1) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo ali

(2) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF) ali

(3) celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.2 Progovni podsistem

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi lahko vložnik izbere:

(1) postopek verifikacije enote (modul SG) ali

(2) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo ali

(3) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF) ali

(4) celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

▼M1

6.3.2.3 Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi

S sklicevanjem na točko 4.2 modula SB (pregled tipa) se zahteva pregled projektiranja.

S sklicevanjem na točko 4.2 modula SH1 (celoten sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja) se zahteva dodatni preizkus tipa.

▼B

6.3.3 Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu

Preglednica 6.2 navaja preverjanja, ki se morajo izvesti pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ter osnovne parametre, ki jih je treba upoštevati.

Neodvisno od izbranega modula:

(1) mora verifikacija dokazati, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ko je vgrajen v vozilo, skladen z osnovnimi parametri;

(2) funkcionalnost in zmogljivosti komponent interoperabilnosti, ki so obravnavane že v njihovi ES izjavi o skladnosti, ne zahtevajo dodatne verifikacije.

▼M1







Preglednica 6.2 Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za podsistem na vozilu Št. Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila 1 Uporaba komponent interoperabilnosti Preveriti, da za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstaja ES izjava o skladnosti in ustrezen certifikat. Podsistem mora biti pregledan s SIM kartico, ki je skladna z zahtevami te TSI. Zamenjava SIM kartice z drugo SIM kartico, ki je skladna s to TSI, ne pomeni spremembe podsistema. Obstoj in vsebina dokumentacije Preveriti pogoje in omejitve uporabe glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja. Analiza s preverjanjem dokumentacije Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bil izdan certifikat za različico CCS TSI, ki se razlikuje od različice, uporabljene za verifikacijo ES podsistema, in/ali na podlagi seznama specifikacij, ki se razlikuje od seznama, uporabljenega za verifikacijo ES podsistema, preveriti, da certifikat še vedno zagotavlja skladnost podsistema z zahtevami zdaj veljavne TSI. Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije 2 Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem Preveriti pravilno namestitev in delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovni parameter 4.2.6. Preverjanja v skladu s specifikacijami Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso specificirane v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije. Analiza učinka Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dopustnega območja in da imajo posebne vrednosti – osnovni parameter 4.2.9. Preveriti specifikacije projektiranja 3 Vključitev v tirna vozila Preveriti pravilno namestitev opreme – osnovni parametri 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 – in pogoje za namestitev opreme, kot jih specificira proizvajalec. Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve) Preveriti, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16. Preverjanje dokumentacije (certifikati komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti tirnih vozil) Preveriti, da so parametri (npr. parametri zaviranja) pravilno konfigurirani in da so znotraj dovoljenega območja. Preverjan