02021R0241 — SL — 18.02.2021 — 000.004

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) 2021/241 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 057 18.2.2021, str. 17)





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) 2021/241 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. februarja 2021

o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE IN FINANCIRANJE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavlja Mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem).

V uredbi so določeni cilji Mehanizma, njegovo financiranje, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje tega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „skladi Unije“ pomeni sklade, zajete z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah za obdobje 2021–2027);

(2) „finančni prispevek“ pomeni nepovratno finančno podporo v okviru Mehanizma, ki je na razpolago za dodelitev ali je bila dodeljena državi članici;

(3) „evropski semester“ pomeni postopek iz člena 2-a Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 ( 1 );

(4) „mejniki in cilji“ pomeni merila za merjenje napredka pri izvajanju reform ali naložb, pri čemer so mejniki kvalitativni dosežki, cilji pa kvantitativni dosežki;

(5) „odpornost“ pomeni sposobnost soočanja z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi šoki ali trajnimi strukturnimi spremembami na pošten, trajnosten in vključujoč način ter

(6) „načelo, da se ne škoduje bistveno“ pomeni, da se ne podpirajo ali izvajajo gospodarske dejavnosti, ki bistveno škodujejo kateremu koli od okoljskih ciljev, kjer je ustrezno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/825.

Člen 3

Področje uporabe

Področje uporabe Mehanizma se nanaša na področja politike evropskega pomena, strukturirana v šest stebrov:

(a) zeleni prehod;

(b) digitalna preobrazba;

(c) pametna, trajnostna in vključujoča rast, vključno z ekonomsko kohezijo, delovnimi mesti, produktivnostjo, konkurenčnostjo, raziskavami, razvojem in inovacijami, ter dobro delujoč notranji trg z močnimi MSP;

(d) socialna in teritorialna kohezija;

(e) zdravje ter gospodarska, socialna in institucionalna odpornost, s ciljem, da se med drugim povečata pripravljenost na krize in zmogljivost za odzivanje nanje, ter

(f) politike za naslednjo generacijo, otroke in mlade, kot so izobraževanje ter pridobivanje znanj in spretnosti.

Člen 4

Splošni in specifični cilji

1. V skladu s šestimi stebri iz člena 3 te uredbe ter skladnostjo in sinergijami, ki jih ustvarjajo, in v okviru krize zaradi COVID-19 je splošni cilj Mehanizma spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic te krize, zlasti za ženske, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpiranjem zelenega prehoda, s prispevanjem k uresničevanju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 iz točke 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 in s spoštovanjem cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 in digitalnega prehoda, s čimer se prispeva k navzgor usmerjeni ekonomski in socialni konvergenci, ponovno vzpostavi in spodbuja trajnostna rast in povezovanje gospodarstev Unije, podpira ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest ter prispeva k strateški neodvisnosti Unije ob ohranjanju odprtega gospodarstva, ter ustvarja evropsko dodano vrednost.

2. Za doseganje tega splošnega cilja je specifični cilj Mehanizma zagotavljanje finančne podpore državam članicam za doseganje mejnikov in ciljev reform in naložb, kakor so določeni v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost. Ta specifični cilj se dosega v tesnem in preglednem sodelovanju z zadevnimi državami članicami.

Člen 5

Horizontalna načela

1. Podpora iz Mehanizma, razen v ustrezno utemeljenih primerih, ne nadomešča tekočih nacionalnih proračunskih odhodkov in mora upoštevati načelo dodatnosti financiranja Unije, kot je določeno v členu 9.

2. Z Mehanizmom se podpirajo le ukrepi, pri katerih se spoštuje načelo, da se ne škoduje bistveno.

Člen 6

Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje

1. Ukrepi iz člena 1 Uredbe (EU) 2020/2094 se v okviru Mehanizma izvajajo: (a) z zneskom v višini do 312 500 000 000 EUR iz točke (ii) člena 2(2)(a) Uredbe (EU) 2020/2094 v cenah iz leta 2018, ki je na voljo za nepovratno finančno podporo pod pogoji iz člena 4(4) in (7) Uredbe (EU) 2020/2094. Kot je določeno v členu 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094, so navedeni zneski zunanji namenski prejemki za namene člena 21(5) finančne uredbe; (b) z zneskom v višini do 360 000 000 000 EUR iz točke (b) člena 2(2) Uredbe (EU) 2020/2094 v cenah iz leta 2018, ki je na podlagi členov 14 in 15 te uredbe in pod pogoji iz člena 3(5) Uredbe (EU) 2020/2094 na voljo za podporo v obliki posojila državam članicam.

2. Zneski iz točke (a) odstavka 1 lahko krijejo tudi odhodke, povezane z dejavnostmi pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje Mehanizma in doseganje njegovih ciljev, zlasti za študije, sestanke strokovnjakov, posvetovanja z deležniki, ukrepe obveščanja in komuniciranja, vključno z ukrepi vključujočega ozaveščanja in institucionalnim komuniciranjem glede političnih prioritet Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe, ter odhodke, povezane z informacijsko-tehnološkimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, in korporativnimi informacijsko-tehnološkimi orodji, ter vse druge odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju Mehanizma. Odhodki lahko zajemajo tudi stroške drugih podpornih dejavnosti, kot sta nadzor kakovosti in spremljanje projektov na terenu, in stroške medsebojnega svetovanja in strokovnjakov za ocenjevanje in izvajanje reform in naložb.

Člen 7

Sredstva iz programov deljenega upravljanja in uporaba sredstev

1. Sredstva, dodeljena državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na zahtevo zadevne države članice prerazporedijo v Mehanizem pod pogoji iz ustreznih določb Uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021-2027. Komisija ta sredstva izvršuje neposredno v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe. Ta sredstva se uporabijo izključno v korist zadevne države članice.

2. Države članice lahko predlagajo, da se v njihov načrt za okrevanje in odpornost kot ocenjeni stroški vključijo plačila za dodatno tehnično podporo v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2021/240 in znesek gotovinskega prispevka za oddelek za države članice na podlagi ustreznih določb uredbe o InvestEU. Ti stroški ne presegajo 4 % skupnih finančnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ustrezni ukrepi, kot so določeni v načrtu za okrevanje in odpornost, pa upoštevajo zahteve iz te uredbe.

Člen 8

Izvajanje

Mehanizem izvaja Komisija z neposrednim upravljanjem v skladu z ustreznimi pravili, sprejetimi na podlagi člena 322 PDEU, zlasti finančno uredbo in Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ).

Člen 9

Dodatnost in dopolnilno financiranje

Podpora v okviru Mehanizma je dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Reforme in naložbeni projekti lahko prejmejo podporo v okviru programov in instrumentov Unije, pod pogojem, da taka podpora ne krije istih stroškov.

Člen 10

Ukrepi za povezovanje Mehanizma z dobrim gospodarskim upravljanjem

1. Komisija Svetu predlaga začasno ustavitev vseh ali dela obveznosti ali plačil, kadar Svet v skladu s členom 126(8) ali (11) PDEU odloči, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje svojega čezmernega primanjkljaja, razen če ugotovi, da obstaja resen gospodarski upad v Uniji kot celoti v smislu členov 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 ( 3 ).

2. Komisija lahko Svetu predlaga začasno ustavitev vseh ali dela obveznosti ali plačil v zvezi s katerem koli od naslednjih primerov: (a) kadar Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejme dve zaporedni priporočili v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnotežjem, ker je država članica predložila načrt popravljalnih ukrepov, ki ni primeren; (b) kadar Svet v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejme dva zaporedna sklepa v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnotežjem, s katerima ugotovi neupoštevanje s strani države članice, ker ta ni sprejela priporočenih popravljalnih ukrepov; (c) kadar Komisija sklene, da država članica ni sprejela ukrepov iz Uredbe (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da ne bo odobrila izplačila finančne pomoči, odobrene zadevni državi članici; (d) kadar Svet sklene, da država članica ne ravna skladno s programom za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 ali z ukrepi, zahtevanimi v sklepu Sveta, sprejetim v skladu s členom 136(1) PDEU. Prednost se da začasni ustavitvi obveznosti; plačila se začasno ustavijo le, kadar je treba takoj ukrepati, in v primeru znatnega neupoštevanja. Sklep o začasni ustavitvi plačil se uporablja za zahtevke za plačila, predložene po datumu sklepa o začasni ustavitvi.

3. Šteje se, da Svet sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o začasni ustavitvi obveznosti, razen če Svet z izvedbenim aktom v enem mesecu od predložitve predloga Komisije s kvalificirano večino odloči, da se tak predlog zavrne.

Začasna ustavitev obveznosti velja za obveznosti od 1. januarja leta, ki sledi sprejetju sklepa o začasni ustavitvi.

Svet na predlog Komisije iz odstavkov 1 in 2 z izvedbenim aktom sprejme sklep v zvezi z začasno ustavitvijo plačil.

4. Obseg in raven začasne ustavitve obveznosti ali plačil, ki se odredi, sta sorazmerna, spoštujeta enako obravnavanje držav članic ter upoštevata gospodarske in socialne razmere zadevne države članice, zlasti stopnjo brezposelnosti, stopnjo revščine ali socialne izključenosti v zadevni državi članici v primerjavi s povprečjem Unije in vpliv začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice.

5. Za začasno ustavitev obveznosti velja nižja od zgornjih mej 25 % obveznosti oziroma 0,25 % nominalnega BDP, v katerem koli od naslednjih primerov: (a) v prvem primeru neupoštevanja v zvezi s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz odstavka 1; (b) v prvem primeru neupoštevanja v zvezi z načrtom popravljalnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (a) odstavka 2; (c) v primeru neupoštevanja v zvezi s predlaganimi popravljalnimi ukrepi v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (b) odstavka 2; (d) v prvem primeru neupoštevanja iz točk (c) in (d) odstavka 2. V primeru vztrajnega neupoštevanja lahko začasna ustavitev obveznosti preseže najvišje odstotke, določene v prvem pododstavku.

6. Svet v naslednjih primerih na predlog Komisije in v skladu s postopkom iz prvega pododstavka odstavka 3 tega člena odpravi začasno ustavitev obveznosti: (a) kadar postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem miruje v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) PDEU sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja; (b) kadar Svet potrdi načrt popravljalnih ukrepov, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011, ali je postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem začasno zadržan v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet končal postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem v skladu s členom 11 navedene uredbe; (c) kadar Komisija sklene, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe iz Uredbe (ES) št. 332/2002; (d) kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe za izvajanje programa za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 ali ukrepe, zahtevane na podlagi sklepa Sveta, sprejetega v skladu s členom 136(1) PDEU. Ko Svet odpravi začasno ustavitev obveznosti, lahko Komisija ponovno prevzame obveznosti, ki so bile predhodno začasno ustavljene, brez poseganja v člen 3(4), (7) in (9) Uredbe (EU) 2020/2094. Sklep o odpravi začasne ustavitve plačil sprejme Svet na predlog Komisije v skladu s postopkom iz tretjega pododstavka odstavka 3, kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji iz prvega pododstavka tega odstavka.

7. Komisija Evropski parlament obvešča o izvajanju tega člena. Zlasti kadar Komisija poda predlog na podlagi odstavka 1 ali 2, takoj obvesti Evropski parlament in navede podrobnosti o obveznostih in plačilih, ki bi lahko bili predmet začasne ustavitve.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko Komisijo pozove k razpravi o uporabi tega člena v okviru strukturiranega dialoga, da lahko Evropski parlament izrazi svoja stališča. Komisija ustrezno upošteva stališča, ki jih izrazi Evropski parlament.

Komisija predlog o začasni ustavitvi obveznosti oziroma predlog o odpravi take začasne ustavitve brez odlašanja po njegovem sprejetju predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropski parlament lahko Komisijo pozove, naj utemelji razloge za njen predlog.

8. Komisija do 31. decembra 2024 opravi pregled uporabe tega člena. V ta namen pripravi poročilo in ga po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

9. Kadar pride do večjih sprememb socialnih in gospodarskih razmer v Uniji, lahko Komisija pripravi predlog za pregled uporabe tega člena oziroma lahko Evropski parlament ali Svet v skladu s členoma 225 oziroma 241 PDEU od Komisije zahtevata, da predloži tak predlog.







POGLAVJE II

FINANČNI PRISPEVEK, POSTOPEK DODELJEVANJA, POSOJILA TER PREGLED

Člen 11

Najvišji finančni prispevek

1. Za vsako državo članico se izračuna najvišji finančni prispevek, kot sledi: (a) za 70 % zneska iz točke (a) člena 6(1) v tekočih cenah na podlagi števila prebivalstva, inverzne vrednosti BDP na prebivalca in relativne stopnje brezposelnosti v vsaki državi članici, kot je določeno v metodologiji v Prilogi II; (b) za 30 % zneska iz točke (a) člena 6(1) v tekočih cenah na podlagi števila prebivalstva, inverzne vrednosti BDP na prebivalca ter, v enakem razmerju, spremembe realnega BDP v letu 2020 in skupne spremembe realnega BDP za obdobje 2020–2021, kot je določeno v metodologiji v Prilogi III. Sprememba realnega BDP za leto 2020 in skupna sprememba realnega BDP za obdobje 2020–2021 temeljita na napovedih Komisije iz jeseni 2020.

2. Izračun najvišjega finančnega prispevka iz točke (b) odstavka 1 se za vsako državo članico posodobi do 30. junija 2022, tako da se podatki iz napovedi Komisije iz jeseni 2020 nadomestijo z dejansko realizacijo v zvezi s spremembo realnega BDP za leto 2020 in skupno spremembo realnega BDP za obdobje 2020–2021.

Člen 12

Dodelitev finančnega prispevka

1. Vsaka država članica lahko za izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost predloži zahtevo v vrednosti do svojega najvišjega finančnega prispevka iz člena 11.

2. Komisija da do 31. decembra 2022 za dodelitev na razpolago 70 % zneska iz točke (a) člena 6(1) v tekočih cenah.

3. Komisija da od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023 za dodelitev na razpolago 30 % zneska iz točke (a) člena 6(1) v tekočih cenah.

4. Dodelitve iz odstavkov 2 in 3 ne posegajo v člen 6(2).

Člen 13

Predhodno financiranje

1. Komisija, pod pogojem, da Svet do 31. decembra 2021 sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1), in kadar za to zaprosi država članica ob predložitvi svojega načrta za okrevanje in odpornost, izplača predhodno financiranje v znesku do 13 % finančnega prispevka in, kadar je ustrezno, v znesku do 13 % posojila, kot je določeno v členu 20(2) in (3). Z odstopanjem od člena 116(1) finančne uredbe Komisija izvede ustrezno plačilo, kolikor je to mogoče, v dveh mesecih po tem, ko sprejme pravno obveznost iz člena 23.

2. V primerih predhodnega financiranja na podlagi odstavka 1 tega člena se finančni prispevek in, po potrebi, posojilo, ki naj bi se izplačala v skladu s točko (a) oziroma točko (h) člena 20(5)(a), sorazmerno prilagodita.

3. Če znesek predhodnega financiranja finančnega prispevka iz odstavka 1 tega člena presega 13 % najvišjega možnega finančnega prispevka, ki se do 30. junija 2022 izračuna v skladu s členom 11(2), se naslednje izplačilo, odobreno v skladu s členom 24(5), in po potrebi naslednja izplačila zmanjšajo, dokler se presežni znesek ne izravna. Če preostala izplačila ne zadostujejo, se presežni znesek vrne.

Člen 14

Posojila

1. Komisija lahko do 31. decembra 2023 državi članici na njeno prošnjo odobri posojilo za izvajanje njenega načrta za okrevanje in odpornost.

2. Država članica lahko zaprosi za podporo v obliki posojila ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost iz člena 18 ali kadar koli do 31. avgusta 2023. V slednjem primeru se prošnji priloži dopolnjen načrt za okrevanje in odpornost z dodatnimi mejniki in cilji.

3. Prošnja države članice za podporo v obliki posojila mora izkazovati: (a) razloge za podporo v obliki posojila, utemeljene z večjimi finančnimi potrebami, povezanimi z dodatnimi reformami in naložbami; (b) dodatne reforme in naložbe v skladu s členom 18; (c) stroške zadevnega načrta za okrevanje in odpornost, ki so višji od finančnih prispevkov, dodeljenih za načrt za okrevanje in odpornost na podlagi točke (a) ali (b) člena 20(4).

4. Podpora v obliki posojila za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice ne presega razlike med skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost, kot je po potrebi dopolnjen, ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 11.

5. Največji obseg podpore v obliki posojila za posamezno državo članico ne presega 6,8 % njenega BND v letu 2019 v tekočih cenah.

6. Z odstopanjem od odstavka 5 se lahko znesek podpore v obliki posojila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev v izjemnih okoliščinah zviša.

7. Posojilo se izplača v obrokih glede na izpolnjevanje mejnikov in ciljev v skladu s členom 20(5)(h).

8. Komisija oceni prošnjo za podporo v obliki posojila v skladu s členom 19. Svet na predlog Komisije sprejme izvedbeni sklep v skladu s členom 20(1). Po potrebi se načrt za okrevanje in odpornost ustrezno spremeni.

Člen 15

Posojilna pogodba

1. Komisija pred sklenitvijo posojilne pogodbe z zadevno državo članico oceni, ali: (a) je utemeljitev prošnje za podporo v obliki posojila in njene višine razumna in verjetna glede na dodatne reforme in naložbe ter (b) dodatne reforme in naložbe izpolnjujejo merila iz člena 19(3).

2. Kadar Komisija meni, da prošnja za podporo v obliki posojila izpolnjuje merila iz odstavka 1, Komisija po sprejetju izvedbenega sklepa Sveta iz člena 20(1) sklene posojilno pogodbo z zadevno državo članico. Posojilna pogodba poleg elementov iz člena 220(5) finančne uredbe vsebuje naslednje elemente: (a) znesek posojila v eurih, po potrebi vključno z zneskom predhodno financiranega posojila v skladu s členom 13; (b) povprečno zapadlost dolga; za to zapadlost se ne uporablja člen 220(2) finančne uredbe; (c) formulo za izračun cene in obdobje razpoložljivosti posojila; (d) največje število obrokov in načrt odplačevanja; (e) druge elemente, potrebne za izvajanje posojila v zvezi z zadevnimi reformami in naložbenimi projekti v skladu s sklepom iz člena 20(3).

3. V skladu s točko (e) člena 220(5) finančne uredbe stroške, povezane z izposojanjem sredstev za posojila iz tega člena, krijejo države članice upravičenke.

4. Komisija določi potrebne ureditve za upravljanje dajanja posojil v zvezi s posojili, odobrenimi v skladu s tem členom.

5. Država članica, ki prejme posojilo, odobreno v skladu s tem členom, odpre namenski račun za upravljanje prejetega posojila. Prav tako glavnico in zapadle obresti za katero koli povezano posojilo prenese na račun, ki ga določi Komisija v skladu z ureditvami, vzpostavljenimi v skladu z odstavkom 4, 20 delovnih dni pred ustreznim rokom za plačilo.

Člen 16

Poročilo o pregledu

1. Komisija do 31. julija 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o pregledu izvajanja instrumenta.

2. Poročilo o pregledu vsebuje naslednje elemente: (a) oceno, v kolikšni meri je izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost v skladu s področjem uporabe in v kolikšni meri prispeva k splošnemu cilju te uredbe v skladu s šestimi stebri iz člena 3, vključno s tem, kako načrti za okrevanje in odpornost obravnavajo neenakosti med ženskami in moškimi; (b) kvantitativno oceno prispevka načrtov za okrevanje in odpornost k: (i) podnebnemu cilju najmanj 37 %; (ii) digitalnemu cilju najmanj 20 %; (iii) vsakemu od šestih stebrov iz člena 3; (c) stanje izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost ter opažanja in smernice za države članice pred posodobitvijo njihovih načrtov za okrevanje in odpornost iz člena 18(2).

3. Komisija za namene poročila o pregledu iz odstavka 1 tega člena upošteva preglednico kazalnikov iz člena 30, poročila držav članic iz člena 27 ter vse druge ustrezne informacije o izpolnjevanju mejnikov in ciljev načrtov za okrevanje in odpornost, ki so na voljo v postopkih plačila, začasne ustavitve ali odpovedi iz člena 24.

4. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko Komisijo pozove, da v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti iz člena 26 predstavi glavne ugotovitve iz poročila o pregledu.







POGLAVJE III

NAČRTI ZA OKREVANJE IN ODPORNOST

Člen 17

Upravičenost

1. Države članice v okviru področja uporabe iz člena 3 in za doseganje ciljev iz člena 4 pripravijo nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Ti načrti določajo program reform in naložb zadevne države članice. Načrti za okrevanje in odpornost, ki so upravičeni do financiranja v okviru Mehanizma, zajemajo ukrepe za izvajanje reform in javnih naložb v okviru celovitega in usklajenega svežnja, ki lahko vključuje tudi javne sheme, katerih cilj je spodbujanje zasebnih naložb.

2. Ukrepi, ki se začnejo izvajati od 1. februarja 2020, so upravičeni, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

3. Načrti za okrevanje in odpornost morajo biti skladni z zadevnimi izzivi in prednostnimi nalogami za posamezno državo, opredeljenimi v okviru evropskega semestra, pa tudi s tistimi, opredeljenimi v zadnjem priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja za države članice, katerih valuta je euro. Načrti za okrevanje in odpornost morajo biti skladni tudi z informacijami, ki jih države članice vključijo v nacionalne reformne programe v okviru evropskega semestra, v svoje nacionalne energetske in podnebne načrte in posodobitve teh načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, območne načrte za pravični prehod v okviru uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: Uredba o ustanovitvi Sklada za pravični prehod), izvedbene načrte jamstva za mlade ter partnerske sporazume in operativne programe v okviru skladov Unije.

4. Načrti za okrevanje in odpornost morajo upoštevati horizontalna načela iz člena 5.

5. Kadar je država članica izvzeta iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 ali je pod nadzorom v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002, se ta uredba uporablja za zadevno državo članico v zvezi z izzivi in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v ukrepih iz navedenih uredb.

Člen 18

Načrt za okrevanje in odpornost

1. Država članica, ki želi prejeti finančni prispevek v skladu s členom 12, Komisiji predloži načrt za okrevanje in odpornost, kot je opredeljen v členu 17(1).

2. Potem ko da Komisija znesek iz člena 12(3) na voljo za dodelitev, lahko država članica posodobi in predloži načrt za okrevanje in odpornost iz odstavka 1 tega člena, da bi upoštevala posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2).

3. Država članica lahko načrt za okrevanje in odpornost predloži v obliki enega celovitega dokumenta, priloženega nacionalnemu reformnemu programu, rok za uradno predložitev pa je praviloma 30. april. Države članice lahko od 15. oktobra predhodnega leta predložijo osnutek načrta za okrevanje in odpornost.

4. Načrt za okrevanje in odpornost mora biti ustrezno obrazložen in utemeljen. Vsebuje zlasti naslednje elemente: (a) obrazložitev, kako načrt za okrevanje in odpornost ob upoštevanju ukrepov, vključenih v načrt, predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere v državi članici ter s tem ustrezno prispeva k vsem stebrom iz člena 3, pri čemer se upoštevajo specifični izzivi, s katerimi se sooča zadevna država članica; (b) obrazložitev, kako načrt za okrevanje in odpornost prispeva k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in, kadar je ustrezno, priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra; (c) podrobno obrazložitev, kako načrt za okrevanje in odpornost okrepi potencial rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost zadevne države članice, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter ublaži gospodarske in socialne posledice krize zaradi COVID-19, s tem pa prispeva k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic ter krepi ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji; (d) obrazložitev, kako načrt za okrevanje in odpornost zagotovi, da noben ukrep za izvajanje reform in naložb, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne škoduje bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno); (e) kvalitativno obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko povečajo do skupnega zneska 3 % dodelitve sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje, kot je pojasnjeno v načrtu za okrevanje in odpornost; (f) obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k digitalnemu prehodu ali obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za digitalno označevanje iz Priloge VII; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VII; koeficienti za podporo za digitalne cilje se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki povečajo njihov vpliv na digitalne cilje; (g) po potrebi za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost, samooceno varnosti na podlagi skupnih objektivnih meril, v kateri so opredeljena morebitna varnostna vprašanja in je podrobno opisano, kako bodo ta vprašanja obravnavana, da se zagotovi skladnost z ustreznim pravom Unije in nacionalnim pravom; (h) navedbo, ali ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, zajemajo čezmejne ali večdržavne projekte; (i) predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja reform in naložb, ki jih je treba zaključiti do 31. avgusta 2026; (j) predvidene naložbene projekte in z njimi povezano naložbeno obdobje; (k) ocenjene skupne stroške reform in naložb iz predloženega načrta za okrevanje in odpornost (imenovane tudi „ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost“) in njihovo ustrezno utemeljitev ter pojasnitev, kako so skladni z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerni s pričakovanim nacionalnim ekonomskim in socialnim učinkom; (l) po potrebi informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju Unije; (m) spremljevalne ukrepe, ki bodo morda potrebni; (n) utemeljitev usklajenosti načrta za okrevanje in odpornost; ter razlago njegove skladnosti z načeli, načrti ter programi iz člena 17; (o) obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k enakosti spolov in enakim možnostim za vse ter vključevanju teh ciljev v skladu z načeli 2 in 3 evropskega stebra socialnih pravic, ciljem ZN glede trajnostnega razvoja št. 5 in po potrebi z nacionalno strategijo za enakost spolov; (p) ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v zadevni državi članici, vključno s predlaganimi mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki; (q) za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost; (r) obrazložitev sistema države članice za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Mehanizma, ter ureditev, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Mehanizma in drugih programov Unije; (s) po potrebi prošnjo za podporo v obliki posojila in dodatne mejnike iz člena 14(2) in (3) in njihove elemente ter (t) katere koli druge ustrezne informacije.

5. Pri pripravi svojih načrtov za okrevanje in odpornost lahko države članice od Komisije zahtevajo, naj organizira izmenjavo dobrih praks, da bi se državam članicam, ki so to zahtevale, omogočilo, da izkoristijo izkušnje drugih držav članic. Države članice lahko zahtevajo tudi tehnično podporo v okviru Instrumenta za tehnično podporo. Države članice se spodbuja k iskanju sinergij z načrti za okrevanje in odpornost drugih držav članic.

Člen 19

Ocena Komisije

1. Komisija v dveh mesecih od uradne predložitve oceni načrt za okrevanje in odpornost, ki ga država članica predloži v skladu s členom 18(1), ali, kjer je ustrezno, posodobitev navedenega načrta, ki jo država članica predloži v skladu s členom 18(2), in v skladu s členom 20(1) pripravi predlog za izvedbeni sklep Sveta. Komisija pri tem ocenjevanju deluje v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico. Komisija lahko poda pripombe ali zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica zagotovi zahtevane dodatne informacije in lahko, če je to potrebno, dopolni načrt za okrevanje in odpornost, tudi po uradni predložitvi načrta za okrevanje in odpornost. Zadevna država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita za razumno podaljšanje roka za ocenjevanje.

2. Komisija pri ocenjevanju načrta za okrevanje in odpornost in pri določitvi zneska, ki se dodeli zadevni državi članici, upošteva analitične informacije o zadevni državi članici, ki so na voljo v okviru evropskega semestra, ter utemeljitev in elemente, ki jih je predložila ta država članica, kakor so navedeni v členu 18(4), pa tudi vse druge ustrezne informacije, zlasti kot so informacije iz nacionalnega reformnega programa in nacionalnega energetskega in podnebnega načrta te države članice, iz območnih načrtov za pravični prehod v okviru uredbe o Skladu za pravični prehod, iz izvedbenih načrtov jamstva za mlade in, po potrebi, informacije iz tehnične podpore, prejete prek Instrumenta za tehnično podporo.

3. Komisija oceni ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ter v ta namen upošteva naslednja merila, ki jih uporablja v skladu s Prilogo V: Ustreznost: (a) ali načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice; (b) ali se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in, kadar je ustrezno, priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra; (c) ali se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost učinkovito prispeval h krepitvi potenciala rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter ublažitvi gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji; (d) ali se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno); Komisija državam članicam v zvezi s tem zagotovi tehnične smernice; (e) ali načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje; (f) ali načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in ali nanje odpade znesek, ki predstavlja vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za digitalno označevanje iz Priloge VII; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v področje intervencije, navedeno v Prilogi VII; koeficienti za podporo za digitalne cilje se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki povečajo njihov vpliv na digitalne cilje; Uspešnost: (g) ali se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost imel trajen učinek na zadevno državo članico; (h) ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki so jih predlagale zadevne države članice, zagotovile učinkovito spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki; Učinkovitost: (i) ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim ekonomskim in socialnim učinkom; (j) ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih predlaga zadevna država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Mehanizma, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Mehanizma in drugih programov Unije; Usklajenost: (k) ali načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izvajanje reform in projektov javnih naložb, ki predstavljajo usklajene ukrepe.

4. Kadar zadevna država članica zaprosi za posojilo, kakor je navedeno v členu 14, Komisija oceni, ali prošnja za posojilo izpolnjuje merila iz člena 15(1) in zlasti ali dodatne reforme in naložbe, v zvezi s katerimi je bila prošnja podana, izpolnjujejo merila za ocenjevanje iz odstavka 3.

5. Kadar Komisija načrt za okrevanje in odpornost oceni negativno, v roku iz odstavka 1 sporoči ustrezno utemeljeno oceno.

6. Komisiji lahko za namen ocene načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih predložijo države članice, pomagajo strokovnjaki.

Člen 20

Predlog Komisije in izvedbeni sklep Sveta

1. Svet na predlog Komisije z izvedbenim sklepom odobri oceno načrta za okrevanje in odpornost, ki ga je država članica predložila v skladu s členom 18(1), ali, kadar je ustrezno, njegovo posodobitev, predloženo v skladu s členom 18(2).

2. Če Komisija načrt za okrevanje in odpornost oceni pozitivno, Komisija v predlogu za izvedbeni sklep Sveta navede reforme in naložbene projekte, ki jih mora izvesti država članica, vključno z mejniki in cilji, ter finančna prispevka, izračunana v skladu s členom 11.

3. Kadar zadevna država članica zaprosi za podporo v obliki posojila, Komisija v predlogu za izvedbeni sklep Sveta navede tudi znesek podpore v obliki posojila, kakor je navedeno v členu 14(4) in (6), ter dodatne reforme in naložbene projekte, ki jih mora izvesti država članica in so zajeti z navedenim posojilom, vključno z dodatnimi mejniki in cilji.

4. Finančni prispevek iz odstavka 2 se določi na podlagi ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, ki ga predlaga zadevna država članica, kakor je ocenjen na podlagi meril iz člena 19(3). Znesek finančnih prispevkov se določi na naslednji način: (a) kadar načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 19(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost enak ali višji od najvišjega finančnega prispevka, ki se za navedeno državo članico izračuna v skladu s členom 11, je finančni prispevek, dodeljen zadevni državi članici, enak skupnemu znesku najvišjega finančnega prispevka, ki se za navedeno državo članico izračuna v skladu s členom 11; (b) kadar načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 19(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost nižji od najvišjega finančnega prispevka, ki se za navedeno državo članico izračuna v skladu s členom 11, je finančni prispevek, dodeljen zadevni državi članici, enak znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost; (c) kadar načrt za okrevanje in odpornost meril iz člena 19(3) ne izpolnjuje zadovoljivo, se zadevni državi članici ne dodeli noben finančni prispevek.

5. V predlogu Komisije iz odstavka 2 se določijo tudi: (a) finančni prispevek, ki se izplača v obrokih, ko država članica zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost; (b) finančni prispevek in po potrebi znesek podpore v obliki posojila, ki se izplača v obliki predhodnega financiranja v skladu s členom 13 po odobritvi načrta za okrevanje in odpornost; (c) opis reform in naložbenih projektov ter znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost; (d) rok, ki ne bi smel biti po 31. avgustu 2026, do katerega je treba doseči končne mejnike in cilje naložbenih projektov in reform; (e) ureditve in časovni razpored spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, po potrebi vključno z ukrepi, potrebnimi za uskladitev s členom 22; (f) zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev; (g) ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do ustreznih osnovnih podatkov in (h) po potrebi, znesek posojila, ki se izplača v obrokih ter dodatne mejnike in cilje, povezane s plačilom posojila.

6. Ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje iz točke (e) odstavka 5, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev iz točke (f) odstavka 5, ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do osnovnih podatkov iz točke (g) odstavka 5 in, po potrebi, dodatni mejniki in cilji, povezani s plačilom posojila, iz točke (h) odstavka 5 se dodatno določijo v operativnih ureditvah, o katerih se zadevna država članica in Komisija dogovorita po sprejetju sklepa iz odstavka 1.

7. Svet izvedbene sklepe iz odstavka 1 praviloma sprejme v štirih tednih po sprejetju predloga Komisije.

8. Svet na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeni svoj izvedbeni sklep, sprejet v skladu s členom 20(1), da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2).

Člen 21

Sprememba načrta države članice za okrevanje in odpornost

1. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, delno ali v celoti ne more več doseči zaradi objektivnih okoliščin, lahko Komisiji poda utemeljeno zahtevo, s katero predlaga spremembo ali nadomestitev izvedbenega sklepa Sveta iz člena 20(1) ali (3). V ta namen lahko država članica predlaga spremenjen ali nov načrt za okrevanje in odpornost. Države članice lahko zahtevajo tehnično podporo za pripravo takega predloga v okviru Instrumenta za tehnično podporo.

2. Kadar Komisija meni, da razlogi, ki jih je navedla zadevna država članica, upravičujejo spremembo ustreznega načrta za okrevanje in odpornost, oceni spremenjen ali nov načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 19 in v dveh mesecih po uradni predložitvi zahteve predlaga nov izvedbeni sklep Sveta v skladu s členom 20(1). Zadevna država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita o razumnem podaljšanju navedenega roka. Svet sprejme novi izvedbeni sklep praviloma v štirih tednih po sprejetju predloga Komisije.

3. Kadar Komisija meni, da razlogi, ki jih je navedla zadevna država članica, ne upravičujejo spremembe načrta za okrevanje in odpornost, zahtevo v roku, kot je naveden v odstavku 2, zavrne, potem ko je zadevni državi članici omogočila, da v enem mesecu po obvestilu o ugotovitvah Komisije predloži pripombe.







POGLAVJE IV

FINANČNE DOLOČBE

Člen 22

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Države članice pri izvajanju Mehanizma kot upravičenke ali posojilojemalke v okviru Mehanizma sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba sredstev v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Mehanizem, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov. V ta namen države članice zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Države članice se lahko oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna.

2. V pogodbah oziroma sporazumih iz členov 15(2) in 23(1) se določijo obveznosti držav članic, da: (a) redno preverjajo, ali je bilo zagotovljeno financiranje pravilno uporabljeno v skladu z vsemi veljavnimi pravili in ali se je vsak ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov v okviru načrta za okrevanje in odpornost pravilno izvajal v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov; (b) sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo goljufij, korupcije in nasprotij interesov, kot je opredeljeno v členu 61(2) in (3) finančne uredbe, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter sprejmejo pravne ukrepe za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, vključno v zvezi z vsemi ukrepi za izvajanje reform in naložbenih projektov v okviru načrta za okrevanje in odpornost; (c) prošnji za plačilo priložijo: (i) izjavo o upravljanju, da so bila sredstva uporabljena za predvideni namen, da so informacije, predložene v zahtevku za plačilo, popolne, točne in zanesljive ter da vzpostavljeni kontrolni sistemi ustrezno zagotavljajo, da je upravljanje sredstev potekalo v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti pravili o preprečevanju nasprotij interesov, goljufij, korupcije in dvojnega financiranja iz Mehanizma in drugih programov Unije v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, ter (ii) povzetek opravljenih revizij, vključno z ugotovljenimi pomanjkljivostmi in morebitnimi korektivnimi ukrepi, ki so bili sprejeti; (d) za namene revizije in nadzora in za zagotovitev primerljivih informacij o porabi sredstev v zvezi z ukrepi za izvajanje reform in naložbenih projektov v okviru načrta za okrevanje in odpornost zberejo naslednje standardizirane kategorije podatkov in zagotovijo dostop do njih: (i) ime končnega prejemnika sredstev; (ii) ime izvajalca in podizvajalca, kadar je končni prejemnik sredstev javni naročnik v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom o javnem naročanju; (iii) imena, priimke in datume rojstva dejanskih lastnikov prejemnika sredstev ali izvajalca, kot so opredeljeni v točki 6 člena 3 Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ); (iv) seznam vseh ukrepov za izvajanje reform in naložbenih projektov v okviru načrta za okrevanje in odpornost s skupnim zneskom javnega financiranja teh ukrepov in navedbo zneska sredstev, ki se izplačajo v okviru Mehanizma in drugih skladov Unije; (e) izrecno pooblastijo Komisijo, OLAF, Računsko sodišče in, kjer je to primerno, EJT za izvrševanje njihovih pravic, kot je določeno v členu 129(1) finančne uredbe, in za naložitev obveznosti vsem končnim prejemnikom sredstev, izplačanih za ukrepe za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ali vsem drugim osebam ali subjektom, ki sodelujejo pri njihovem izvajanju, da Komisijo, OLAF, Računsko sodišče in, kjer je to primerno, EJT izrecno pooblastijo za izvrševanje njihovih pravic, kot je določeno v členu 129(1) finančne uredbe, ter za naložitev podobnih obveznosti vsem končnim prejemnikom izplačanih sredstev; (f) da vodijo evidence v skladu s členom 132 finančne uredbe.

3. Države članice in Komisija obdelujejo osebne podatke iz točke (d) odstavka 2 tega člena samo za namen in ustrezen čas trajanja postopka podelitve razrešnice, revizije in postopkov nadzora, povezanih s porabo sredstev v zvezi z izvajanjem pogodb oziroma sporazumov iz člena 15(2) in člena 23(1). V okviru postopka podelitve razrešnice Komisiji se v skladu s členom 319 PDEU o Mehanizmu poroča v okviru celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti iz člena 247 finančne uredbe, še zlasti pa ločeno v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja.

4. Komisija da državam članicam na voljo celovit in interoperabilen sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja za dostop do ustreznih podatkov in njihovo analizo, da bi države članice navedeni sistem splošno uporabljale, vključno s pomočjo Instrumenta za tehnično podporo.

5. V pogodbah oziroma sporazumih iz člena 15(2) in člena 23(1) se določi tudi pravica Komisije, da sorazmerno zmanjša podporo v okviru Mehanizma in izterja vse zneske, ki se dolgujejo proračunu Unije, ali da zahteva predčasno odplačilo posojila v primeru goljufije, korupcije in nasprotij interesov, ki škodijo finančnim interesom Unije in ki jih država članica ni odpravila, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz navedenih pogodb oziroma sporazumov.

Komisija pri odločanju o znesku izterjave in zmanjšanja ali znesku, ki ga je treba predčasno odplačati, upošteva načelo sorazmernosti ter resnost goljufije, korupcije in nasprotij interesov, ki škodijo finančnim interesom Unije, ali kršitve obveznosti. Državi članici se omogoči, da svoje pripombe predloži, še preden se izvede zmanjšanje ali zahteva predčasno odplačilo.

Člen 23

Obveznost finančnega prispevka

1. Potem ko Svet sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1), Komisija z zadevno državo članico sklene sporazum, ki pomeni posamezno pravno obveznost v smislu finančne uredbe. Za posamezno državo članico pravna obveznost ne presega finančnega prispevka iz točke (a) člena 11(1) za leti 2021 in 2022 ter posodobljenega finančnega prispevka iz člena 11(2) za leto 2023.

2. Proračunske obveznosti lahko temeljijo na celotnih obveznostih in se lahko po potrebi razdelijo v letne obroke, razporejene na več let.

Člen 24

Pravila o plačilih, začasni ustavitvi in odpovedi sporazumov o finančnih prispevkih in posojilih

1. Plačila finančnih prispevkov in, če je ustrezno, posojil zadevni državi članici v skladu s tem členom se izvršijo do 31. decembra 2026 in v skladu s proračunskimi odobritvami ter glede na razpoložljiva sredstva.

2. Po izpolnitvi zadevnih dogovorjenih mejnikov in ciljev, navedenih v načrtu za okrevanje in odpornost, kakor je bil odobren v skladu s členom 20, zadevna država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljen zahtevek za izplačilo finančnega prispevka in, če je ustrezno, posojila. Države članice lahko take zahtevke za izplačilo Komisiji predložijo dvakrat na leto.

3. Komisija brez nepotrebnega odlašanja, najpozneje pa v dveh mesecih od prejema zahtevka predhodno oceni, ali so bili ustrezni mejniki in cilji iz izvedbenega sklepa Sveta iz člena 20(1) zadovoljivo izpolnjeni. Predpostavlja se, da so mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjeni, če zadevna država članica ni razveljavila ukrepov, povezanih s predhodno zadovoljivo izpolnjenimi mejniki in cilji. Za namen ocene se upoštevajo tudi operativne ureditve iz člena 20(6). Komisiji lahko pomagajo strokovnjaki.

4. Kadar Komisija poda pozitivno predhodno oceno zadovoljivega izpolnjevanja ustreznih mejnikov in ciljev, svoje ugotovitve predloži Ekonomsko-finančnemu odboru in ga zaprosi za mnenje glede zadovoljivega izpolnjevanja ustreznih mejnikov in ciljev. Komisija pri svoji oceni upošteva mnenje Ekonomsko-finančnega odbora.

5. Kadar Komisija da pozitivno oceno, brez nepotrebnega odlašanja sprejme sklep, s katerim odobri izplačilo finančnega prispevka in, če je ustrezno, posojila v skladu s finančno uredbo. Ta sklep se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 35(2).

6. Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 5 ugotovi, da mejniki in cilji, določeni v izvedbenem sklepu Sveta iz člena 20(1) niso bili zadovoljivo izpolnjeni, se izplačilo celotnega finančnega prispevka ali njegovega dela in, če je ustrezno, posojila začasno prekine. Zadevna država članica lahko predloži svoje pripombe v enem mesecu po obvestilu o oceni Komisije.

Začasna ustavitev se prekliče le, kadar zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev zadovoljivega izpolnjevanja mejnikov in ciljev, določenih v izvedbenem sklepu Sveta iz člena 20(1).

7. Z odstopanjem od člena 116(2) finančne uredbe začne rok plačila teči od datuma obvestila o sklepu, s katerim se odobri izplačilo zadevni državi članici na podlagi odstavka 5 tega člena, ali od datuma obvestila o preklicu začasne ustavitve na podlagi drugega pododstavka odstavka 6 tega člena.

8. Kadar zadevna država članica v šestih mesecih od začasne ustavitve ni sprejela potrebnih ukrepov, Komisija sorazmerno zmanjša znesek finančnega prispevka in, če je ustrezno, posojila, potem ko je zadevni državi članici omogočila, da v dveh mesecih od obvestila predloži svoje pripombe o njenih ugotovitvah.

9. Kadar v 18 mesecih po datumu sprejetja izvedbenega sklepa Sveta iz člena 20(1) zadevna država članica ni dosegla nobenega vidnega napredka v zvezi z zadevnimi mejniki in cilji, Komisija odpove pogodbe oziroma sporazume iz členov 15(2) in 23(1) ter razveljavi odobritev zneska finančnega prispevka brez poseganja v člen 14(3) finančne uredbe. Vsako predhodno financiranje v skladu s členom 13 je treba izterjati v celoti. Komisija sprejme sklep o odpovedi pogodb oziroma sporazumov iz člena 15(2) in 23(1) in, če je ustrezno, izterjavi predhodnega financiranja, potem ko je zadevni državi članici dala možnost, da v dveh mesecih po prejemu obvestila o oceni predloži svoje pripombe o tem, ali ni bil dosežen noben vidni napredek.

10. V izjemnih okoliščinah se lahko sprejetje sklepa o odobritvi izplačila finančnega prispevka in, če je ustrezno, posojila v skladu z odstavkom 5 odloži za največ tri mesece.







POGLAVJE V

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

Člen 25

Preglednost

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno in pod enakimi pogoji brez nepotrebnega odlašanja posreduje načrte za okrevanje in odpornost, ki so jih uradno predložile države članice, in predloge izvedbenih sklepov Sveta iz člena 20(1), ki jih je objavila Komisija.

2. Informacije, ki jih Komisija v okviru te uredbe ali njenega izvajanja posreduje Svetu ali enemu od njegovih pripravljalnih teles, so istočasno na voljo Evropskemu parlamentu, pri čemer se po potrebi upoštevajo pravila o zaupnosti. Ustrezni rezultati razprav v pripravljalnih telesih Sveta se delijo s pristojnim odborom Evropskega parlamenta.

3. Zadevna država članica lahko od Komisije zahteva, da zakrije občutljive ali zaupne informacije, katerih razkritje bi ogrozilo javne interese države članice. V takem primeru se Komisija poveže z Evropskim parlamentom in Svetom glede tega, kako jima lahko zakrite informacije zagotovi na zaupen način v skladu z veljavnimi pravili.

4. Komisija pristojnemu odboru Evropskega parlamenta zagotovi pregled svojih predhodnih ugotovitev glede zadovoljivega izpolnjevanja ustreznih mejnikov in ciljev, ki so vključeni v načrte za okrevanje in odpornost držav članic.

5. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko Komisijo pozove, da v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti iz člena 26 predloži informacije o stanju ocene načrtov za okrevanje in odpornost.

Člen 26

Dialog o okrevanju in odpornosti

1. Da bi okrepili dialog med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter zagotovili večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta vsaka dva meseca povabi Komisijo na razpravo o naslednjih zadevah: (a) ►C1 stanju okrevanja in odpornosti ter zmogljivosti za prilagajanje v Uniji ter ukrepih, sprejetih v skladu s to uredbo; ◄ (b) načrtih držav članic za okrevanje in odpornost; (c) ocenah načrtov držav članic za okrevanje in odpornost; (d) glavnih ugotovitvah iz poročila o pregledu iz člena 16(2); (e) stanju glede izpolnjevanja mejnikov in ciljev iz načrtov za okrevanje in odpornost držav članic; (f) postopkih plačila, začasne ustavitve in prekinitve, vključno z vsemi predstavljenimi opažanji in popravnimi ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zagotovitev zadovoljivega izpolnjevanja mejnikov in ciljev; (g) vseh drugih zadevnih informacijah in dokumentacijo, ki jo Komisija predloži pristojnemu odboru Evropskega parlamenta v zvezi z izvajanjem Mehanizma.

2. Evropski parlament lahko v zvezi z zadevami iz odstavka 1 izrazi svoje mnenje v resolucijah.

3. Komisija bo upoštevala vse elemente, ki izhajajo iz stališč, izraženih v dialogu o okrevanju in odpornosti, vključno z resolucijami Evropskega parlamenta, če so predložene.

4. Preglednica kazalnikov na področju okrevanja in odpornosti iz člena 30 je podlaga za dialog o okrevanju in odpornosti.







POGLAVJE VI

POROČANJE

Člen 27

Poročanje države članice v okviru evropskega semestra

Zadevna država članica dvakrat na leto v okviru procesa evropskega semestra poroča o napredku pri uresničevanju svojega načrta za okrevanje in odpornost, vključno z operativnimi ureditvami iz člena 20(6), in o skupnih kazalnikih iz člena 29(4). V ta namen se poročila držav članic ustrezno odražajo v nacionalnih reformnih programih, ki se uporabljajo kot orodje za poročanje o napredku pri uresničevanju načrtov za okrevanje in odpornost.







POGLAVJE VII

KOMPLEMENTARNOST, SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Člen 28

Usklajevanje in komplementarnost

Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Mehanizma z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno z Instrumentom za tehnično podporo, in zlasti z ukrepi, ki se financirajo iz skladov Unije. V ta namen:

(a) zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, kadar je ustrezno pa tudi na regionalni ravni, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz skladov Unije, tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja;

(b) izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, ter

(c) zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, na nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, na regionalni ravni, da se dosežejo cilji Mehanizma.

Člen 29

Spremljanje izvajanja

1. Komisija spremlja izvajanje Mehanizma in meri doseganje ciljev iz člena 4. Spremljanje izvajanja je ciljno usmerjeno in sorazmerno z dejavnostmi, izvedenimi v okviru Mehanizma.

2. Sistem Komisije za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja dejavnosti in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3. Komisija naknadno poroča o odhodkih, financiranih iz Mehanizma v okviru vsakega stebra iz člena 3. To poročanje bo temeljilo na razčlenitvi ocenjenih odhodkov iz odobrenih načrtov za okrevanje in odpornost.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 33 do konca decembra 2021 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, da: (a) določi skupne kazalnike, ki se uporabljajo za poročanje o napredku Mehanizma ter za njegovo spremljanje in ocenjevanje pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev ter (b) opredeli metodologijo za poročanje o socialnih odhodkih, vključno za otroke in mlade, v okviru Mehanizma.

5. Države članice poročajo Komisiji o skupnih kazalnikih.

Člen 30

Preglednica kazalnikov okrevanja in odpornosti

1. Komisija pripravi preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti (v nadaljnjem besedilu: preglednica kazalnikov), v kateri je prikazan napredek pri izvajanju načrtov držav članic za okrevanje in odpornost v vsakem od šestih stebrov iz člena 3. Preglednica kazalnikov predstavlja sistem poročanja o smotrnosti Mehanizma.

2. Na Komisijo se v skladu s členom 33 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta za dopolnitev te uredbe z opredelitvijo podrobnih elementov preglednice kazalnikov, da se prikaže napredek pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost iz odstavka 1.

3. V preglednici kazalnikov je prikazan tudi napredek pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost, v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 29(4).

4. Preglednica kazalnikov začne delovati do decembra 2021, Komisija pa jo posodablja dvakrat na leto. Preglednica kazalnikov se objavi na spletnem mestu ali na spletnem portalu.

Člen 31

Letno poročilo

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi letno poročilo o izvajanju Mehanizma.

2. Letno poročilo vsebuje informacije o napredku zadevnih držav članic pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost v okviru Mehanizma, vključno z informacijami o stanju izvajanja mejnikov in ciljev ter stanju izplačil sredstev in začasnih ustavitvah izplačil.

3. Letno poročilo vsebuje tudi naslednje informacije o: (a) prispevku Mehanizma k podnebnim in digitalnim ciljem; (b) smotrnosti Mehanizma na podlagi skupnih kazalnikov iz člena 29(4); (c) odhodkih, ki se financirajo iz Mehanizma v okviru šestih stebrov iz člena 3 in vključujejo socialne odhodke, vključno za mladino in otroke, kot je navedeno v členu 29(4).

4. Komisija lahko za namene poročanja o dejavnostih iz odstavkov 2 in 3 po potrebi uporabi vsebino ustreznih dokumentov, ki jih je uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

Člen 32

Ocena in naknadna ocena Mehanizma

1. Komisija do 20. februarja 2024 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o neodvisni oceni izvajanja Mehanizma, do 31. decembra 2028 pa poročilo o neodvisni naknadni oceni.

2. V poročilu o oceni se zlasti oceni, v kolikšni meri so bili doseženi cilji, učinkovitost porabe sredstev in evropska dodana vrednost. V njem se obravnava tudi nadaljnja ustreznost vseh ciljev in ukrepov.

3. Po potrebi se oceni priloži predlog za spremembe te uredbe.

4. Poročilo o naknadni oceni vsebuje splošno oceno Mehanizma in vključuje informacije o njegovem dolgoročnem učinku.

Člen 33

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 29(4) in 30(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 19. februarja 2021.

3. Prenos pooblastila iz členov 29(4) in 30(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 29(4) in 30(2) začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku enega meseca od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.







POGLAVJE VIII

KOMUNICIRANJE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1. Komisija lahko sodeluje v dejavnostih komuniciranja, da zagotovi prepoznavnost financiranja Unije za finančno podporo, predvideno v zadevnem načrtu za okrevanje in odpornost, vključno prek skupnih dejavnosti komuniciranja z zadevnimi nacionalnimi organi. Komisija lahko po potrebi zagotovi, da se podpora v okviru Mehanizma sporoči in potrdi z izjavo o financiranju.

2. Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor in zagotovijo prepoznavnost sredstev Unije, tudi tako, da po potrebi na vidnem mestu prikažejo emblem Unije in ustrezno izjavo o financiranju z napisom „Financira Evropska unija – NextGenerationEU“, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

3. Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z Mehanizmom, ukrepi, izvedenimi na podlagi Mehanizma, in doseženimi rezultati. Komisija o svojih ukrepih po potrebi obvesti predstavništva Evropskega parlamenta in jih vključi v te ukrepe. Finančna sredstva, dodeljena Mehanizmu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 4.

Člen 35

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 36

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Metodologija za izračun najvišjega finančnega prispevka za posamezno državo članico v okviru Mehanizma

V tej prilogi je določena metodologija za izračun najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za posamezno državo članico v skladu s členom 11. Ta metoda upošteva, glede na posamezno državo članico:

— število prebivalcev;

— inverzno vrednost BDP na prebivalca;

— povprečno stopnjo brezposelnosti v zadnjih petih letih v primerjavi s povprečjem Unije (2015–2019);

— zmanjšanje realnega BDP v letu 2020 in skupno zmanjšanje realnega BDP v letih 2020 in 2021.

Da bi preprečili prekomerno koncentracijo sredstev:

— se inverzna vrednost BDP na prebivalca omeji na največ 150 % povprečja Unije;

— odstopanje stopnje brezposelnosti posamezne države članice od povprečja Unije se omeji na največ 150 % povprečja Unije;

— ker so trgi dela bogatejših držav članic (katerih BND na prebivalca presega povprečje Unije) na splošno stabilnejši, je odstopanje njihove stopnje brezposelnosti od povprečja Unije omejeno na največ 75 %.

Najvišji finančni prispevek za državo članico v okviru Mehanizma (MFCi) je opredeljen, kot sledi:

MFCi = ν i × (FS)

pri čemer:

FS (finančna podpora) so razpoložljiva finančna sredstva v okviru Mehanizma iz člena 6(1)(a) ter

νi je razdelitveni ključ države članice i, ki je opredeljen kot:

νi = 0,7 κi + 0,3 αi

pri čemer:

κi je razdelitveni ključ, ki se uporablja za 70 % zneska iz točke (a) člena 6(1) in je določen v Prilogi II, ter

αi je razdelitveni ključ, ki se uporablja za 30 % zneska iz točke (a) člena 6(1) in je določen v Prilogi III.









PRILOGA II

Razdelitveni ključ κi , ki se uporablja za 70 % zneska iz točke (a) člena 6(1), je opredeljen, kot sledi:

,

pri čemer je in ,

,

υi ≤ 0,75 za države članice in

υi ≤ 1,5 za države članice .

Opredelitve ( 5 ):

— je nominalni BDP na prebivalca države članice i v letu 2019; je nominalni BDP na prebivalca države članice i v letu 2019;

— je tehtano povprečje BDP na prebivalca v državah članicah EU-27 v letu 2019; je tehtano povprečje BDP na prebivalca v državah članicah EU-27 v letu 2019;

— pop i,2019 je skupno število prebivalcev v državi članici i v letu 2019;

— pop EU,2019 je skupno število prebivalcev v državah članicah EU-27 v letu 2019;

— U i,2015-2019 je povprečna stopnja brezposelnosti v obdobju 2015–2019 v državi članici i;

— U EU,2015-2019 je povprečna stopnja brezposelnosti v obdobju 2015–2019 v EU-27 (za vsako leto tehtano povprečje držav članic EU-27);

— je BND na prebivalca države članice i v letu 2019; je BND na prebivalca države članice i v letu 2019;

— je tehtano povprečje BND na prebivalca v državah članicah EU-27 v letu 2019. je tehtano povprečje BND na prebivalca v državah članicah EU-27 v letu 2019.









PRILOGA III

Razdelitveni ključ αi, ki se uporablja za 30 % zneska iz člena 6(1)(a), je opredeljen, kot sledi:

pri čemer je

in

pri čemer je

, in

Opredelitve:

— GDP i,t je realni BDP države članice i v času t = 2019, 2020, 2021;

— je BDP na prebivalca države članice i v letu 2019; je BDP na prebivalca države članice i v letu 2019;

— je tehtano povprečje BDP na prebivalca v državah članicah EU-27 v letu 2019; je tehtano povprečje BDP na prebivalca v državah članicah EU-27 v letu 2019;

— pop i,2019 je skupno število prebivalcev v državi članici i v letu 2019;

— pop EU,2019 je skupno število prebivalcev v državah članicah EU-27 v letu 2019.

Zmanjšanje realnega BDP v letu 2020 (δGDPi,2020–2019) in skupno zmanjšanje realnega BDP v obdobju 2020-2021 (δGDPi,2020–2019) temeljita na jesenski napovedi Komisije iz leta 2020 in bosta posodobljena do 30. junija 2022 za vsako državo članico, pri čemer bodo podatki iz jesenske napovedi Komisije iz leta 2020 nadomeščeni z dejansko realizacijo iz zadnje razpoložljive posodobitve Eurostata pod oznako „tec00115 (realna stopnja rasti BDP – obseg)“.









PRILOGA IV

Z uporabo metodologij iz prilog I, II in III na znesku iz člena 6(1)(a) v tekočih cenah se bo izračunal naslednji delež in znesek najvišjega finančnega prispevka na državo članico, brez poseganja v posodobljeni izračun do 30. junija 2022.







Največji finančni prispevek na državo članico za 70% zneska, ki je na voljo za 30% zneska, ki je na voljo (okvirni znesek, ki temelji na podatkih iz napovedi Komisije iz jeseni 2020 Delež v % od celote Znesek (v 1 000 EUR v tekočih cenah) Delež v % od celote Znesek (v 1 000 EUR v tekočih cenah) Skupaj BE 1,56 % 3 646 437 2,20 % 2 278 834 5 925 271 BG 1,98 % 4 637 074 1,58 % 1 631 632 6 268 706 CZ 1,51 % 3 538 166 3,41 % 3 533 509 7 071 676 DK 0,56 % 1 303 142 0,24 % 248 604 1 551 746 DE 6,95 % 16 294 947 9,01 % 9 324 228 25 619 175 EE 0,32 % 759 715 0,20 % 209 800 969 515 IE 0,39 % 914 572 0,07 % 74 615 989 186 EL 5,77 % 13 518 285 4,11 % 4 255 610 17 773 895 ES 19,88 % 46 603 232 22,15 % 22 924 818 69 528 050 FR 10,38 % 24 328 797 14,54 % 15 048 278 39 377 074 HR 1,98 % 4 632 793 1,61 % 1 664 039 6 296 831 IT 20,45 % 47 935 755 20,25 % 20 960 078 68 895 833 CY 0,35 % 818 396 0,18 % 187 774 1 006 170 LV 0,70 % 1 641 145 0,31 % 321 944 1 963 088 LT 0,89 % 2 092 239 0,13 % 132 450 2 224 690 LU 0,03 % 76 643 0,02 % 16 883 93 526 HU 1,98 % 4 640 462 2,45 % 2 535 376 7 175 838 MT 0,07 % 171 103 0,14 % 145 371 316 474 NL 1,68 % 3 930 283 1,96 % 2 032 041 5 962 324 AT 0,95 % 2 231 230 1,19 % 1 230 938 3 462 169 PL 8,65 % 20 275 293 3,46 % 3 581 694 23 856 987 PT 4,16 % 9 760 675 4,01 % 4 149 713 13 910 387 RO 4,36 % 10 213 809 3,90 % 4 034 211 14 248 020 SI 0,55 % 1 280 399 0,48 % 496 924 1 777 322 SK 1,98 % 4 643 840 1,63 % 1 686 154 6 329 994 FI 0,71 % 1 661 113 0,41 % 424 692 2 085 805 SE 1,24 % 2 911 455 0,36 % 377 792 3 289 248 EU27 100,00 % 234 461 000 100,00 % 103 508 000 337 969 000









PRILOGA V

Smernice za ocenjevanje Mehanizma

1. Področje uporabe

Namen teh smernic je, da bi skupaj s to uredbo služile kot podlaga za Komisijo, da na pregleden in pravičen način oceni načrte za okrevanje in odpornost, ki jih predlagajo države članice, in določi finančni prispevek v skladu s cilji in katerimi koli drugimi zadevnimi zahtevami iz te uredbe. Te smernice so podlaga za uporabo meril za ocenjevanje in določitev finančnega prispevka iz člena 19(3) oziroma člena 20(4).

Smernice za ocenjevanje so namenjene:

(a) dajanju dodatnih usmeritev o postopku ocenjevanja predlogov načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih predložijo države članice;

(b) zagotavljanju nadaljnjih podrobnosti o merilih za ocenjevanje in določitvi ocenjevalne lestvice, ki se določi za zagotovitev pravičnega in preglednega postopka, ter

(c) opredelitvi povezave med oceno, ki jo Komisija opravi v skladu z merili za ocenjevanje, in določitvijo finančnega prispevka, ki se določi s predlogom Komisije za sklep Sveta v zvezi z načrti za okrevanje in odpornost.

Smernice so orodje, s katerim se Komisiji olajša ocena predlogov načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih predložijo države članice, in s katerim se zagotovi, da načrti za okrevanje in odpornost podpirajo reforme in javne naložbe, ki so pomembne in imajo visoko dodano vrednost glede na cilje Mehanizma, hkrati pa zagotavljajo enako obravnavo držav članic.

2. Merila za ocenjevanje

Komisija v skladu s členom 19(3) oceni načrte za okrevanje in odpornost v skladu z merili ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti in usklajenosti. Komisija po opravljenem postopku ocenjevanja poda ocene načrtov za okrevanje in odpornost, ki so jih predložile države članice, v skladu z vsakim merilom za ocenjevanje iz člena 19(3), da določi finančno dodelitev v skladu s členom 20(4).

Zaradi poenostavitve in učinkovitosti ima ocenjevalna lestvica razpon od A do C, kot sledi:

Ustreznost:

2.1. Načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Načrt za okrevanje in odpornost na celovit in ustrezno uravnotežen način prispeva k šestim stebrom iz člena 3 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se soočajo zadevne države članice, in finančnega prispevka zadevne države članice ter zaprošene podpore v obliki posojila. Ocena A – v veliki meri B – v srednji meri C – v majhni meri

2.2. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in, kadar je ustrezno, priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in, kadar je ustrezno, priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, ob upoštevanju finančnega prispevka zadevne države članice in zaprošene podpore v obliki posojila, pa tudi obsega in zahtevnosti izzivov za posamezno državo ter informacij iz nacionalnega reformnega programa, ter — načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit in ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici ter — izzivi, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost se štejejo za pomembne za trajnostno povečanje potenciala rasti gospodarstva zadevne države članice, ter — pričakuje se, da bodo po zaključku predlaganih reform in naložb, s tem povezani izzivi rešeni ali obravnavani na način, ki bo znatno prispeval k njihovi rešitvi. Ocena A – Načrt za okrevanje in odpornost prispeva k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ali izzivov v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, poleg tega pa je načrt za okrevanje in odpornost ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici. B – Načrt za okrevanje in odpornost prispeva k delni obravnavi vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ali izzivov v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, poleg tega pa je načrt za okrevanje in odpornost ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici. C – Načrt za okrevanje in odpornost ne prispeva k obravnavi kakršnih koli izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo ali drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, poleg tega pa načrt za okrevanje in odpornost ni ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici.

2.3. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost učinkovito prispeval h krepitvi potenciala rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter ublažil gospodarske in socialne posledice krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je vključujoče spodbujati gospodarsko rast in ekonomsko kohezijo, zlasti obravnavati slabosti v gospodarstvu držav članic in krepiti potencial zadevne države članice za gospodarsko rast, spodbuditi ustvarjanje delovnih mest in ublažiti negativne učinke krize, ter — načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je krepitev socialne kohezije in sistemov socialnega varstva, vključno politik za otroke in mlade, z zmanjšanjem socialne ranljivosti, prispevanjem k izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic in izboljšanju ravni kazalnikov iz njegove preglednice kazalnikov, ter — cilj načrta za okrevanje in odpornost je zmanjšati gospodarsko ranljivost držav članic na šoke, ter — cilj načrta za okrevanje in odpornost je povečati zmogljivost ekonomskih in/ali socialnih struktur in institucij države članice za prilagajanje na šoke in odpornost nanje, ter — pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in konvergence. Ocena A – visok pričakovani učinek B – srednji pričakovani učinek C – manjši pričakovani učinek

2.4. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno). Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne škoduje bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno). Ocena A – Noben ukrep ne škoduje bistveno okoljskim ciljem (načelo, da se ne škoduje bistveno). C – Eden ali več ukrepov bistveno škoduje okoljskim ciljem (načelo, da se ne škoduje bistveno).

2.5. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, nanje pa odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v katero od področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodelitve sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, in po potrebi k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, s tem pa bo prispevalo tudi k doseganju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 ob hkratnem izpolnjevanju cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050, ter — države članice uporabijo metodologijo, ki obsega določitev posebnega ponderja za dano podporo, ki odraža obseg, v katerem ta podpora prispeva k okoljskim ciljem. Podlaga za ponderje so razsežnosti in kode za vrste intervencij, določenih v Prilogi VI, ponderji pa se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje. Isti sistem ponderacije se uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije, navedenem v Prilogi VI, ter — pričakuje se, da bo imelo izvajanje predvidenih ukrepov trajen učinek. Ocena A – v veliki meri B – v srednji meri C – v majhni meri

2.6. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, nanje pa odpade znesek, ki predstavlja vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za digitalno označevanje iz Priloge VII; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije, navedenem v Prilogi VII; koeficienti za podporo za digitalne cilje se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki povečujejo njihov učinek na digitalne cilje. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k digitalni preobrazbi gospodarskih ali družbenih sektorjev, ali — pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k obravnavi izzivov, ki jih prinaša digitalni prehod, ter — države članice uporabijo metodologijo, ki obsega določitev posebnega ponderja za dano podporo, ki odraža obseg, v katerem ta podpora prispeva k digitalnim ciljem. Podlaga za ponderje so razsežnosti in kode za vrste intervencij, določenih v Prilogi VII, ponderji pa se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki povečujejo njihov učinek na digitalne cilje. Isti sistem ponderacije se uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije, navedenem v Prilogi VII; ter — pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov imelo trajen učinek. Ocena A – v veliki meri B – v srednji meri C – v majhni meri Uspešnost:

2.7. Pričakuje se, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost trajen učinek na zadevno državo članico. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov prineslo strukturne spremembe v upravi ali v zadevnih institucijah, ali — pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov prineslo strukturne spremembe zadevnih politik, ter — pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov imelo trajen učinek. Ocena A – v veliki meri B – v srednji meri C – v majhni meri

2.8. Pričakuje se, da bodo ureditve, ki so jih predlagale zadevne države članice, zagotovile učinkovito spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Organ v državi članici se zadolži za: (i) izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; (ii) spremljanje napredka glede mejnikov in ciljev, ter (iii) poročanje, ter — predlagani mejniki in cilji so jasni in realistični, predlagani kazalniki za te mejnike in cilje pa so ustrezni, sprejemljivi in robustni, ter — splošne ureditve, ki jih država članica predlaga za organizacijo izvajanja reform in naložb (vključno z zagotovitvijo zadostnega števila zaposlenih), so verodostojne. Ocena A – ustrezne ureditve za učinkovito izvajanje B – minimalne ureditve za učinkovito izvajanje C – nezadostne ureditve za učinkovito izvajanje Učinkovitost:

2.9. Utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, je razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Država članica je predložila zadostne informacije in dokaze, da je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost ustrezen (razumen), ter — država članica je predložila zadostne informacije in dokaze, da je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v skladu z naravo in vrsto predvidenih reform in naložb (verjeten), ter — država članica je predložila zadostne informacije in dokaze, da se znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, ki se financira v okviru Mehanizma, ne krije z obstoječim ali načrtovanim financiranjem Unije, ter — znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je sorazmeren s pričakovanim socialnim in ekonomskim učinkom vključenih predvidenih ukrepov na zadevno državo članico. Ocena A – v precejšnji meri B – v srednji meri C – v manjši meri

2.10. Pričakuje se, da bodo ureditve, ki jih predlaga zadevna država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Mehanizma, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Mehanizma in drugih programov Unije. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, temelji na trdnih procesih in strukturah ter opredeljuje jasne akterje (organe/subjekte) ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole; zlasti zagotavlja primerno ločevanje ustreznih funkcij, ter — kontrolni sistem in druge ustrezne ureditve, tudi za zbiranje in dajanje na voljo podatkov o končnih prejemnikih, opisanih v načrtu za okrevanje in odpornost, zlasti za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Mehanizma, so ustrezni ter — ureditve, opisane v načrtu za okrevanje in odpornost, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja v okviru Mehanizma in drugih programov so ustrezne ter — akterji (organi/subjekti), pristojni za kontrolo, imajo pravna pooblastila in upravno zmogljivost za izvajanje predvidenih vlog in nalog. Ocena A – ustrezne ureditve C – nezadostne ureditve Usklajenost:

2.11. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente: Področje uporabe — Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, katerih učinki se vzajemno krepijo, ali — načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki se dopolnjujejo. Ocena A – v precejšnji meri B – v srednji meri C – v manjši meri

3. Določitev finančnega prispevka Komisija v skladu s členom 20 v predlogu določi finančni prispevek, pri čemer upošteva pomen in usklajenost načrta za okrevanje in odpornost, ki ga predlaga zadevna država članica, kot je bil ocenjen v skladu z merili iz člena 19(3). V ta namen uporabi naslednja merila: (a) kadar načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 19(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost enak ali višji od najvišjega finančnega prispevka, ki se za navedeno državo članico izračuna v skladu s členom 11, je finančni prispevek, dodeljen zadevni državi članici, enak skupnemu znesku najvišjega finančnega prispevka, ki se za to državo članico izračuna v skladu s členom 11; (b) kadar načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 19(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost nižji od najvišjega finančnega prispevka, ki se za to državo članico izračuna v skladu s členom 11, je finančni prispevek, dodeljen zadevni državi članici, enak znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost; (c) kadar načrt za okrevanje in odpornost meril iz člena 19(3) ne izpolnjuje zadovoljivo, se zadevni državi članici ne dodeli noben finančni prispevek. ▼C2 Za namen izvajanja tega odstavka se uporabljajo naslednje formule: — za (a) zgoraj: Če C i ≥ MFC i država članica i prejme MFC i — za (b) zgoraj: Če C i < MFC i država članica i prejme C i pri čemer: — i se nanaša na zadevno državo članico — MFC je najvišji finančni prispevek za zadevno državo članico — C je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost. ▼B Glede na rezultat postopka ocenjevanja in ob upoštevanju ocen: Načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za ocenjevanje: če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene: — A za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6; ter za druga merila: — vse A ali — ne več ocen B kot A in nobene ocene C. Načrt za okrevanje in odpornost meril za ocenjevanje ne izpolnjuje zadovoljivo: če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene: — za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6 ocena ni A; ter za druga merila: — več ocen B kot A ali — vsaj eno oceno C.









PRILOGA VI

Metodologija za spremljanje podnebnih ukrepov

Razsežnosti in kode za vrste intervencij za Mehanizem







PODROČJE INTERVENCIJE Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb Koeficient za izračun podpore okoljskim ciljem 001 Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0% 002 Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v MSP (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0% 002 a1 Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v velikih podjetjih (1), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0 % 003 Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v javnih raziskovalnih središčih in visokem šolstvu, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0 % 004 Naložbe v neopredmetena sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0 % 005 Naložbe v neopredmetena sredstva v MSP (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0 % 005 a1 Naložbe v neopredmetena sredstva v velikih podjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0 % 006 Naložbe v neopredmetena sredstva v javnih raziskovalnih središčih in visokem šolstvu, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi 0% 0 % 007 Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v mikropodjetjih, vključno z mreženjem (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj, študije izvedljivosti) 0% 0 % 008 Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v MSP, vključno z mreženjem 0% 0 % 008 a1 Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v velikih podjetjih, vključno z mreženjem 0% 0 % 009 Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih, visokem šolstvu in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj, študije izvedljivosti) 0% 0 % 010 Digitalizacija MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) 0% 0 % 010 a1 Digitalizacija velikih podjetij (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) 0% 0 % 010 b Digitalizacija MSP ali velikih podjetij (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) v skladu z merili za zmanjšanje toplogrednih plinov ali energetsko učinkovitost (2) 40% 0% 011 Vladne rešitve IKT, e-storitve, aplikacije 0% 0 % 011 a Vladne rešitve IKT, e-storitve, aplikacije v skladu z merili za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali energetsko učinkovitost (2) 40% 0% 012 Storitve IT in aplikacije za digitalne spretnosti in digitalno vključenost 0% 0 % 013 Storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo, internetom stvari za telesno dejavnost in sosedsko pomočjo za samostojno življenje) 0% 0 % 014 Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji) 0% 0 % 015 Poslovni razvoj in internacionalizacija MSP, vključno s produktivnimi naložbami 0% 0 % 015 a Podpora velikim podjetjem s finančnimi instrumenti, vključno s produktivnimi naložbami 0% 0% 016 Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo, podjetništvo in prilagodljivost podjetij na spremembe 0% 0 % 017 Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami) 0% 0 % 018 Inkubacija, podpora „spin off“ in „spin out“ podjetjem ter zagonskim podjetjem 0% 0 % 019 Podpora inovacijskim grozdom, tudi med podjetji, raziskovalnimi organizacijami ter javnimi organi in poslovnimi mrežami, ki koristijo predvsem MSP 0% 0 % 020 Inovacijski procesi v MSP (inovacije na področjih procesa, organizacije, trženja, soustvarjanja, uporabnikov in povpraševanja) 0% 0 % 021 Prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, raziskovalnimi središči in visokošolskim sektorjem 0% 0 % 022 Raziskovalni in inovacijski procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu, odpornosti in prilagajanju podnebnim spremembam 100% 40 % 023 Raziskovalni in inovacijski procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, ki se osredotočajo na krožno gospodarstvo 40% 100 % 024 Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP in podporni ukrepi 40% 40 % 024 a Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v velikih podjetjih ter podporni ukrepi 40% 40 % 024 b Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ali velikih podjetjih ter podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (3) 100% 40% 025 Energetsko učinkovita prenova obstoječega stavbnega fonda, predstavitveni projekti in podporni ukrepi 40% 40 % 025 a Energetsko učinkovita prenova obstoječega stavbnega fonda, predstavitveni projekti in podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (4) 100% 40% 025 b Gradnja novih energetsko učinkovitih stavb (5) 40% 40% 026 Energetsko učinkovita prenova javne infrastrukture ali ukrepi za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi 40% 40 % 026 a Prenova javne infrastrukture za večjo energetsko učinkovitost ali ukrepi za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (6) 100% 40% 027 Podpora podjetjem, ki ponujajo storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe, vključno z ukrepi za ozaveščanje 100% 40 % 028 Obnovljivi viri energije: veter 100% 40 % 029 Obnovljivi viri energije: sonce 100% 40 % 030 Obnovljivi viri energije: biomasa (7) 40% 40 % 030 a Obnovljivi viri energije: biomasa z visokim prihrankom toplogrednih plinov (8) 100% 40% 031 Obnovljivi viri energije: morje 100% 40 % 032 Drugi obnovljivi viri energije (tudi geotermalna energija) 100% 40 % 033 Pametni energetski sistemi (tudi inteligentna energetska omrežja in sistemi IKT) ter povezano shranjevanje 100% 40 % 034 Visoko učinkovita soproizvodnja toplote in električne energije, daljinsko ogrevanje in hlajenje 40% 40 % 034 a0 Visoko učinkovita soproizvodnja toplote in električne energije, daljinsko ogrevanje in hlajenje z nizkimi emisijami v življenjskem ciklu (9) 100% 40% 034 a1 Zamenjave ogrevalnih sistemov na osnovi premoga z ogrevalnimi sistemi na osnovi plina z namenom blažitve podnebnih sprememb 0% 0 % 034 a2 Distribucija in transport zemeljskega plina, ki nadomešča premog 0% 0 % 035 Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: poplave (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito in sistemi za obvladovanje nesreč, infrastrukturo in pristopi na osnovi ekosistemov) 100% 100 % 036 Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: požari (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito in sistemi za obvladovanje nesreč, infrastrukturo in pristopi na osnovi ekosistemov) 100% 100 % 037 Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: drugo, npr. neurja in suša (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito in sistemi za obvladovanje nesreč, infrastrukturo in pristopi na osnovi ekosistemov) 100% 100 % 038 Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (na primer potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito, sistemi za obvladovanje nesreč, infrastrukturo ter pristopi na osnovi ekosistemov 0% 100 % 039 Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo, ukrepi za večjo učinkovitost, oskrba s pitno vodo) 0% 100 % 039 a Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo, ukrepi za večjo učinkovitost, oskrba s pitno vodo) v skladu z merili učinkovitosti (10) 40% 100 % 040 Gospodarjenje z vodnimi viri in varovanje vodnih virov (vključno z upravljanjem povodij, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, ponovno uporabo, zmanjševanjem puščanja) 40% 100 % 041 Zbiranje in čiščenje odpadne vode 0% 100 % 041 a Zbiranje in čiščenje odpadne vode v skladu z merili energetske učinkovitosti (11) 40% 100 % 042 Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: ukrepi za preprečevanje, čim večje zmanjšanje, sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje 40% 100% 042 a Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: ravnanje z preostalimi odpadki 0% 100% 044 Ravnanje z gospodarskimi in industrijskimi odpadki: ukrepi za preprečevanje, minimalizacijo, sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje 40% 100 % 044 a Ravnanje z gospodarskimi in industrijskimi odpadki: preostali in nevarni odpadki 0% 100 % 045 Spodbujanje uporabe recikliranih materialov kot surovin 0% 100 % 045 a Uporaba recikliranih materialov kot surovin v skladu z merili učinkovitosti (12) 100% 100 % 046 Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč 0% 100 % 046 a Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč v skladu z merili učinkovitosti (13) 40% 100 % 047 Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP 40% 40 % 047 a Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v velikih podjetjih 40% 40 % 048 Ukrepi za izboljšanje kakovosti zraka in zmanjšanje hrupa 40% 100 % 049 Varstvo, obnova in trajnostna raba območij Natura 2000 40% 100 % 050 Varstvo narave in biotske raznovrstnosti, naravna dediščina in viri, zelena in modra infrastruktura 40% 100 % 051 IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (hrbtenično omrežje / vmesno povezovalno omrežje) 0% 0 % 052 IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do razdelilne točke na končni lokaciji za večstanovanjske objekte) 0% 0 % 053 IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do razdelilne točke na končni lokaciji za stanovanjske in poslovne objekte) 0% 0 % 054 IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do bazne postaje za naprednejšo brezžično komunikacijo) 0% 0 % 055 IKT: druge vrste infrastrukture IKT (vključno z obsežnimi računalniškimi viri/opremo, podatkovnimi centri, senzorji in drugo brezžično opremo) 0% 0 % 055 a IKT: druge vrste infrastrukture IKT (vključno z obsežnimi računalniškimi viri/opremo, podatkovnimi centri, senzorji in drugo brezžično opremo) v skladu z merili za zmanjšanje emisij ogljika in energetsko učinkovitost (2) 40% 0 % 056 Novo zgrajene ali nadgrajene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T (14) 0% 0 % 057 Novo zgrajene ali nadgrajene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T 0% 0 % 058 Novo zgrajene ali nadgrajene sekundarne cestne povezave na cestno omrežje in vozlišča TEN-T 0% 0 % 059 Novo zgrajene ali nadgrajene druge nacionalne, regionalne in lokalne dovozne ceste 0% 0 % 060 Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T 0% 0 % 061