2010R0406 — SL — 01.07.2013 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 406/2010 z dne 26. aprila 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik (Besedilo velja za EGP) (UL L 122, 18.5.2010, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 406/2010

z dne 26. aprila 2010

o izvajanju Uredbe (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik in spremembi Direktive 2007/46/ES ( 1 ) in zlasti člena 12 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 79/2009 je ločena uredba za namene postopka homologacije v Skupnosti, predvidenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) ( 2 ). (2) Uredba (ES) št. 79/2009 določa temeljne določbe o zahtevah za homologacijo motornih vozil s pogonom na vodik, za homologacijo sestavnih delov vodikovega sistema in vodikovih sistemov ter za vgradnjo takšnih sestavnih delov in sistemov. (3) Od začetka veljavnosti te uredbe je treba proizvajalcem omogočiti, da prostovoljno vložijo vlogo za podelitev ES-homologacije celotnega vozila za vozila s pogonom na vodik. Vendar se nekatere ločene direktive v zvezi s postopkom homologacije Skupnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES ali nekatere njihove zahteve ne bi smele uporabljati za vozila s pogonom na vodik, ker se tehnične značilnosti vozil s pogonom na vodik bistveno razlikujejo od tehničnih značilnosti običajnih vozil, za katera so bile navedene direktive o homologaciji zasnovane. Do spremembe navedenih direktiv, da bodo vključevale posebne določbe in preskusne postopke za vozila s pogonom na vodik, je treba opredeliti prehodne določbe in tako vozila s pogonom na vodik izvzeti iz navedenih direktiv ali nekaterih njihovih zahtev. (4) Sprejeti je treba usklajena pravila o priključkih za polnjenje z vodikom, vključno s priključki za polnjenje s tekočim vodikom, da se zagotovi varno in zanesljivo polnjenje vozil s pogonom na vodik v Skupnosti. (5) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „senzor za vodik“ pomeni senzor za zaznavanje vodika v zraku;

2. „sestavni del razreda 0“ pomeni visokotlačne sestavne dele vodikovega sistema, vključno s cevmi za gorivo in armaturami, v katerih je vodik pri nazivnem delovnem tlaku, večjem od 3,0 MPa;

3. „sestavni del razreda 1“ pomeni srednjetlačne sestavne dele vodikovega sistema, vključno s cevmi za gorivo in armaturami, v katerih je vodik pri nazivnem delovnem tlaku, večjem od 0,45 MPa do vključno 3,0 MPa;

4. „sestavni del razreda 2“ pomeni nizkotlačne sestavne dele vodikovega sistema, vključno s cevmi za gorivo in armaturami, v katerih je vodik pri nazivnem delovnem tlaku do vključno 0,45 MPa;

5. „popoln ovoj“ pomeni zunanji ovoj s filamenti, zavitimi okrog obloge v obodni in vzdolžni smeri posode;

6. „obročast ovoj“ pomeni zunanji ovoj s filamenti, zavitimi v obodni smeri prek valjastega dela obloge tako, da filamenti ne nosijo nobene večje obremenitve v vzdolžni smeri posode;

7. „Nm3“ ali „Ncm3“ pomeni prostornino suhega plina, ki pri temperaturi 273,15 K (0 °C) in absolutnem tlaku 101,325 kPa (1 atm) zavzema prostornino 1 m3 ali 1 cm3;

8. „življenjska doba“ pomeni obdobje v letih, v katerih se posode lahko varno uporabljajo v skladu s pogoji uporabe;

9. „tip vodikovega sistema“ pomeni skupino vodikovih sistemov, ki se ne razlikujejo glede blagovnega imena ali znamke proizvajalca ali glede vključenih sestavnih delov;

10. „tip vozila s pogonom na vodik“ pomeni skupino vozil, ki se ne razlikujejo glede oblike uporabljenega vodika ali glavnih značilnosti vodikovih sistemov;

11. „tip sestavnega dela vodikovega sistema“ pomeni skupino sestavnih delov vodikovih sistemov, ki se ne razlikujejo glede naslednjih vidikov: (a) blagovnega imena ali znamke proizvajalca; (b) razvrstitve; (c) glavne funkcije;

12. „elektronski krmilni sistem“ pomeni kombinacijo enot za sodelovanje v proizvodnji navedene funkcije krmiljenja vozila z elektronsko obdelavo podatkov;

13. „kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila“ pomenijo elektronske krmilne sisteme, za katere velja hierarhija krmiljenja, v kateri lahko elektronsko krmiljeno funkcijo razveljavi sistem/funkcija višje ravni in postane del kompleksnega sistema;

14. „posoda“ pomeni kakršen koli sistem, ki se uporablja za shranjevanje globoko ohlajenega vodika ali stisnjenega plinastega vodika, razen kakršnih koli drugih sestavnih delov vodikovega sistema, ki so lahko nameščeni ali pritrjeni v posodi;

15. „sklop posod“ pomeni dve posodi ali več z vgrajenimi, medsebojno povezanimi cevmi za gorivo, ki so zaradi zaščite zaprte v ohišje ali zaščitno ogrodje;

16. „obratovalni cikel“ pomeni en cikel zagona in zaustavitve sistema za pretvorbo vodika;

17. „cikel polnjenja“ pomeni povečanje tlaka za več kot 25 odstotkov delovnega tlaka posode zaradi zunanjega vira vodika;

18. „regulator tlaka“ pomeni napravo, ki se uporablja za nadzorovanje dovodnega tlaka plinastega goriva v sistemu za pretvorbo vodika;

19. „prvi regulator tlaka“ pomeni regulator tlaka, katerega vstopni tlak ustreza tlaku v posodi;

20. „nepovratni ventil“ pomeni ventil, ki omogoča, da vodik teče le v eno smer;

21. „tlak“ pomeni manometrski tlak v MPa glede na atmosferski tlak, razen če je navedeno drugače;

22. „armatura“ pomeni vezni element, ki se uporablja pri cevovodih ali zvijavih ceveh;

23. „gibljiva cev za gorivo“ pomeni gibljiv cevni material ali zvijavo cev, skozi katero teče vodik;

24. „toplotni izmenjevalnik“ pomeni napravo za segrevanje vodika;

25. „filter za vodik“ pomeni filter, ki se uporablja za ločevanje olja, vode in umazanije od vodika;

26. „samodejni ventil“ pomeni ventil, ki se ne upravlja ročno, ampak s sprožilom, razen nepovratnih ventilov, kot so opredeljeni v točki 20;

27. „tlačna varnostna naprava“ pomeni napravo brez ponovnega zapiranja, ki se ob aktiviranju pod točno določenimi pogoji uporablja za izpuščanje tekočine iz vodikovega sistema pod tlakom;

28. „tlačni varnostni ventil“ pomeni napravo s ponovnim zapiranjem, ki jo aktivira tlak, ki se ob aktiviranju pod točno določenimi pogoji uporablja za izpuščanje tekočine iz vodikovega sistema pod tlakom;

29. „priključek za polnjenje z gorivom“ pomeni napravo, ki se uporablja za polnjenje posode na polnilnem mestu;

30. „snemljiv sistem za shranjevanje vodika“ pomeni snemljiv sistem v vozilu, v katerem je ena ali več posod ali sklop posod in ki te posode ščiti;

31. „priključek snemljivega sistema za shranjevanje vodika“ pomeni vezni element vodikovega sistema med snemljivim sistemom za shranjevanje vodika in delom vodikovega sistema, ki je stalno vgrajen v vozilu;

32. „deformacijsko utrjevanje“ pomeni postopek z uporabo tlaka, ki se uporablja pri izdelavi posod iz kompozitnih materialov s kovinskimi oblogami, ki obremeni oblogo preko njene meje elastičnosti, dovolj, da povzroči stalno plastično deformacijo, posledica pa je tlačna obremenitev obloge in natezna obremenitev vlaken pri ničnem notranjem tlaku;

33. „obloga“ pomeni del posode, ki se uporablja kot notranja lupina, neprepustna za plin, okrog katere so ojačitvena vlakna filamenti, zaviti tako, da se doseže potrebna trdnost;

34. „temperatura okolice“ pomeni temperaturo v razponu 20 °C ± 10 °C;

35. „enote“ pomenijo najmanjše dele sestavnih delov sistema v Prilogi VI, saj se te kombinacije pri identifikaciji, analizi ali menjavi sestavnih delov obravnavajo kot posamezne enote;

36. „oddaljenost vozila od tal“ pomeni razdaljo med ravnino tal in spodnjo stranjo vozila;

37. „varnostna naprava“ pomeni napravo, ki zagotavlja varno delovanje v običajnem območju delovanja ali območju dopustne napake sistema;

38. „sistem za pretvorbo vodika“ pomeni sistem, ki je namenjen pretvorbi vodika v električno, mehansko ali toplotno energijo in vključuje na primer pogonske sisteme ali pomožne pogonske enote;

39. „območje nedopustne napake“ procesne spremenljivke pomeni območje, v katerem se pričakuje neželen dogodek;

40. „plin za preskus tesnjenja“ pomeni vodik, helij ali mešanico inertnega plina, ki vsebuje dokazano zaznavno količino helija ali vodikovega plina;

41. „običajno območje delovanja“ procesne spremenljivke pomeni načrtovano območje njenih vrednosti;

42. „zunanji tlak“ pomeni tlak na izbočeni strani notranjega rezervoarja ali zunanjem plašču;

43. „zunanji plašč“ pomeni del posode, v katerem so notranji rezervoarji in izolacijski sistem;

44. „toga cev za gorivo“ pomeni cev, ki ni izdelana za upogibanje pri običajnem delovanju in skozi katero teče vodik;

45. „sistem upravljanja uparjenega plina“ pomeni sistem, zaradi katerega postane uparjeni plin pod običajnimi pogoji neškodljiv;

46. „sistemi z varnostnimi instrumenti“ pomenijo sisteme za nadzor procesov, ki s samodejno intervencijo v procesu preprečujejo doseganje območja nedopustne napake;

47. „serija“ pomeni količino zaporedno proizvedenih gotovih posod z enakimi imenskimi merami, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali, postopkom izdelave, opremo za izdelavo in, kjer je primerno, pogoji v zvezi s časom, temperaturo in ozračjem med toplotno obdelavo;

48. „oprema posode“ pomeni vse naprave, ki so pritrjene neposredno na notranji rezervoar ali zunanji plašč posode;

49. „gotova posoda“ pomeni posodo, značilno za običajno proizvodnjo, opremljeno z zunanjim premazom, vključno z vgrajeno izolacijo, ki jo določi proizvajalec, vendar brez nevgrajene izolacije ali zaščite;

50. „porušitveni tlak“ pomeni tlak, pri katerem posoda poči;

51. „območje dopustne napake“ procesne spremenljivke pomeni območje med običajnim območjem delovanja in območjem nedopustne napake;

52. „sistem za uparjeni plin“ pomeni sistem, ki pod običajnimi pogoji odvaja uparjeni plin, preden se odpre tlačna varnostna naprava posod;

53. „ročni ventil“ pomeni ročno upravljan ventil;

54. „varnostni koncept“ pomeni ukrepe za zagotavljanje varnega delovanja tudi v primeru okvare ali naključne napake;

55. „sistem za spremljanje in uravnavanje uporabe“ pomeni sistem, ki šteje cikle polnjenja in preprečuje nadaljnjo uporabo vozila, ko je preseženo vnaprej določeno število ciklov polnjenja;

56. „cev za dovod goriva“ pomeni cev, po kateri se dovaja vodik v sisteme za pretvorbo vodika;

57. „posoda iz kompozitnih materialov“ pomeni posodo, izdelano iz več kot enega materiala;

58. „zunanji ovoj“ pomeni brezkončne filamente, impregnirane s smolo, ki se uporabljajo za utrditev obloge;

59. „tlak deformacijskega utrjevanja“ pomeni tlak v posodi z zunanjim ovojem, pri katerem se vzpostavi zahtevana porazdelitev obremenitve med oblogo in zunanjim ovojem;

60. „ločnica funkcionalnega delovanja“ pomeni ločnice zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem ohranja nadzor;

61. „območje nadzora“ pomeni območje, v katerem sistem utegne izvajati nadzor glede na izhodno spremenljivko;

62. „povezave za prenos“ pomeni sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za namen prenosa signalov, operativnih podatkov ali oskrbe z energijo;

63. „sistemi/funkcije višje ravni“ pomeni kontrolne elemente, ki z dodatnimi možnostmi obdelave in/ali zaznavanja spreminjajo obnašanje vozila, in sicer z zahtevanjem sprememb v običajnih funkcijah sistema za upravljanje vozila.

Člen 2

Upravne določbe za ES-homologacijo vozila s pogonom na vodik

1. Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo vozila s pogonom na vodik.

2. Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz dela 1 Priloge I.

Proizvajalec zagotovi informacije iz dela 3 Priloge I za redno ponovno ugotavljanje ustreznosti s pregledom med življenjsko dobo vozila.

3. Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz dela 1 Priloge III ali dela 1 Priloge IV, Priloge V in Priloge VI, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Država članica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

4. Za namene odstavka 3 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge I.

Člen 3

Upravne določbe za ES-homologacijo sestavnega dela za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme

1. Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo sestavnega dela za tip sestavnega dela vodikovega sistema ali vodikov sistem.

Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz dela 1 Priloge II.

2. Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III ali Priloge IV, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za sestavni del in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Države članica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu sestavnega dela vodikovega sistema ali drugemu tipu vodikovega sistema.

3. Za namene odstavka 2 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge II.

Člen 4

Za namen ES-homologacije celotnega vozila za vozila s pogonom na vodik v skladu s členoma 6 in 9 Direktive 2007/46/ES se ne uporabljajo:

1. Direktiva Sveta 80/1268/EGS ( 3 );

2. Direktiva Sveta 80/1269/EGS ( 4 ) v zvezi z vozili s pogonom na vodik z motorjem z notranjim izgorevanjem;

3. Priloga I k Direktivi Sveta 70/221/EGS ( 5 );

4. oddelek 3.3.5 Priloge II in oddelek 4.3.2 Dodatka 1 k Prilogi II k Direktivi 96/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 );

5. oddelek 3.2.6 Priloge II in oddelek 1.4.2.2 Dodatka 1 k Prilogi II k Direktivi 96/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ).

Člen 5

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela

Vsak sestavni del vodikovega sistema ali vodikov sistem, ki ustreza tipu, za katerega je bila podeljena ES-homologacija sestavnega dela v skladu s to uredbo, dobi oznako ES-homologacije sestavnega dela iz dela 3 Priloge II.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









SEZNAM PRILOG







PRILOGA I Upravni dokumenti za ES-homologacijo vozil s pogonom na vodik Del 1 Opisni list Del 2 Certifikat o ES-homologaciji Del 3 Podatki za pregled PRILOGA II Upravni dokumenti za ES-homologacijo sestavnega dela za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme Del 1 Opisni list Del 2 Certifikat o ES-homologaciji Del 3 Oznaka ES-homologacije sestavnega dela PRILOGA III Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme, namenjene uporabi tekočega vodika, in njihovo vgradnjo v vozila s pogonom na vodik Del 1 Zahteve za vgradnjo sestavnih delov vodikovih sistemov in vodikovih sistemov, namenjenih uporabi tekočega vodika, v vozila s pogonom na vodik Del 2 Zahteve za posode za vodik, namenjene uporabi tekočega vodika Del 3 Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov, razen posod, namenjene uporabi tekočega vodika PRILOGA IV Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika, in njihovo vgradnjo v vozila s pogonom na vodik Del 1 Zahteve za vgradnjo sestavnih delov vodikovih sistemov in vodikovih sistemov, namenjenih uporabi stisnjenega (plinastega) vodika, v vozila s pogonom na vodik Del 2 Zahteve za posode za vodik, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika Del 3 Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov, razen posod, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika PRILOGA V Zahteve za identifikacijo vozila PRILOGA VI Varnostne zahteve za kompleksne sisteme za elektronsko krmiljenje vozila PRILOGA VII Standardi, na katere se sklicuje ta uredba









PRILOGA I

Upravni dokumenti za ES-homologacijo vozil s pogonom na vodik

DEL 1

VZOREC

OPISNI LIST št. …

za ES-homologacijo vozila s pogonom na vodik

Naslednji podatki se predložijo v trojniku skupaj s kazalom priložene dokumentacije. Priložene risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne in v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če so sistemi ali sestavni deli elektronsko upravljani, je treba predložiti informacije o njihovem delovanju.







0. SPLOŠNO 0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca): … 0.2 Tip: … 0.2.1 Trgovska imena (če so na voljo): … 0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (1) (): … 0.3.1 Mesto te oznake: … 0.4 Kategorija vozila (): … 0.5 Ime in naslov proizvajalca: … 0.8 Imena in naslovi proizvodnih tovarn: … 0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): … 1. SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA 1.1 Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: … 1.3.3 Pogonske osi (število, lega, povezava): … 1.4 Šasija (če obstaja) (pregledna risba celotne šasije): … 3. POGONSKI MOTOR 3.9 Pogon na vodik 3.9.1 Vodikov sistem, namenjen uporabi tekočega vodika/vodikov sistem, namenjen uporabi stisnjenega (plinastega) vodika (1) 3.9.1.1 Opis in risba vodikovega sistema: … 3.9.1.2 Ime in naslov proizvajalcev vodikovega sistema, ki se uporablja za pogon vozila: … 3.9.1.3 Proizvajalčeve kode sistema (kot so označene na sistemu, ali druge oznake za identifikacijo): … 3.9.1.4 Samodejni ventili za izklop: da/ne (1) 3.9.1.4.1 Znamke: … 3.9.1.4.2 Tipi: … 3.9.1.4.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) Mpa 3.9.1.4.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.4.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.4.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.4.7 Številka homologacije: … 3.9.1.4.8 Material: … 3.9.1.4.9 Načela delovanja: … 3.9.1.4.10 Opis in risba: … 3.9.1.5 Kontrolni ventili ali nepovratni ventili: da/ne (1) 3.9.1.5.1 Znamke: … 3.9.1.5.2 Tipi: … 3.9.1.5.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.5.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.5.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.5.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.5.7 Številka homologacije: … 3.9.1.5.8 Material: … 3.9.1.5.9 Načela delovanja: … 3.9.1.5.10 Opis in risba: … 3.9.1.6 Posode in sklop posod: da/ne (1) 3.9.1.6.1 Znamke: … 3.9.1.6.2 Tipi: … 3.9.1.6.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.6.4 Nazivni delovni tlak (1) (2): … Mpa 3.9.1.6.5 Število ciklov polnjenja (1): … 3.9.1.6.6 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.6.7 Prostornina: … litri (voda) 3.9.1.6.8 Številka homologacije: … 3.9.1.6.9 Material: … 3.9.1.6.10 Načela delovanja: … 3.9.1.6.11 Opis in risba: … 3.9.1.7 Armature: da/ne (1) 3.9.1.7.1 Znamke: … 3.9.1.7.2 Tipi: … 3.9.1.7.3 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (2): … Mpa 3.9.1.7.4 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno: … 3.9.1.7.5 Številka homologacije: … 3.9.1.7.6 Material: … 3.9.1.7.7 Načela delovanja: … 3.9.1.7.8 Opis in risba: … 3.9.1.8 Gibljive cevi za gorivo: da/ne (1) 3.9.1.8.1 Znamke: … 3.9.1.8.2 Tipi: … 3.9.1.8.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.8.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.8.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.8.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.8.7 Številka homologacije: … 3.9.1.8.8 Material: … 3.9.1.8.9 Načela delovanja: … 3.9.1.8.10 Opis in risba: … 3.9.1.9 Toplotni izmenjevalniki: da/ne (1) 3.9.1.9.1 Znamke: … 3.9.1.9.2 Tipi: … 3.9.1.9.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.9.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.9.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.9.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1):… 3.9.1.9.7 Številka homologacije: … 3.9.1.9.8 Material: … 3.9.1.9.9 Načela delovanja: … 3.9.1.9.10 Opis in risba: … 3.9.1.10 Filtri za vodik: da/ne (1) 3.9.1.10.1 Znamke: … 3.9.1.10.2 Tipi: … 3.9.1.10.3 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.10.4 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1):… 3.9.1.10.5 Številka homologacije: … 3.9.1.10.6 Material: … 3.9.1.10.7 Načela delovanja: … 3.9.1.10.8 Opis in risba: … 3.9.1.11 Senzorji za zaznavanje uhajanja vodika: … 3.9.1.11.1 Znamke: … 3.9.1.11.2 Tipi: … 3.9.1.11.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.11.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.11.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.11.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1):… 3.9.1.11.7 Nastavljene vrednosti: … 3.9.1.11.8 Številka homologacije: … 3.9.1.11.9 Material: … 3.9.1.11.10 Načela delovanja: … 3.9.1.11.11 Opis in risba: … 3.9.1.12 Ročni ali samodejni zaporni ventili: da/ne (1) … 3.9.1.12.1 Znamke: … 3.9.1.12.2 Tipi: … 3.9.1.12.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.12.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.12.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.12.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1):… 3.9.1.12.7 Številka homologacije: … 3.9.1.12.8 Material: … 3.9.1.12.9 Načela delovanja: … 3.9.1.12.10 Opis in risba: … 3.9.1.13 Senzorji za tlak in/ali temperaturo in/ali vodik in/ali pretok (1): da/ne (1) … 3.9.1.13.1 Znamke: … 3.9.1.13.2 Tipi: … 3.9.1.13.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.13.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.13.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.13.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1):… 3.9.1.13.7 Nastavljene vrednosti: … 3.9.1.13.8 Številka homologacije: … 3.9.1.13.9 Material: … 3.9.1.13.10 Načela delovanja: … 3.9.1.13.11 Opis in risba: … 3.9.1.14 Regulatorji tlaka: da/ne (1) … 3.9.1.14.1 Znamke: … 3.9.1.14.2 Tipi: … 3.9.1.14.3 Število glavnih nastavitvenih točk: … 3.9.1.14.4 Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk: … 3.9.1.14.5 Število nastavitvenih točk v prostem teku: … 3.9.1.14.6 Opis načinov nastavitve prek nastavitvenih točk pri prostem teku: … 3.9.1.14.7 Druge možnosti nastavitve: če obstajajo, katere so (opis in risbe): … 3.9.1.14.8 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.14.9 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.14.10 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.14.11 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1):… 3.9.1.14.12 Vhodni in izhodni tlak: … 3.9.1.14.13 Številka homologacije: … 3.9.1.14.14 Material: … 3.9.1.14.15 Načela delovanja: … 3.9.1.14.16 Opis in risba: … 3.9.1.15 Tlačna varnostna naprava: da/ne (1) … 3.9.1.15.1 Znamke: … 3.9.1.15.2 Tipi: … 3.9.1.15.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.15.4 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.15.5 Nastavljeni tlak (1): … 3.9.1.15.6 Nastavljena temperatura (1): … 3.9.1.15.7 Izpušna zmogljivost (1): … 3.9.1.15.8 Običajna najvišja delovna temperatura (1) (2): … °C 3.9.1.15.9 Nazivni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.15.10 Število ciklov polnjenja (samo sestavni deli razreda 0) (1): … 3.9.1.15.11 Številka homologacije: … 3.9.1.15.12 Material: … 3.9.1.15.13 Načela delovanja: … 3.9.1.15.14 Opis in risba: … 3.9.1.16 Tlačni varnostni ventil: da/ne (1) … 3.9.1.16.1 Znamke: … 3.9.1.16.2 Tipi: … 3.9.1.16.3 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.16.4 Nastavljeni tlak (1): … 3.9.1.16.5 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.16.6 Številka homologacije: … 3.9.1.16.7 Material: … 3.9.1.16.8 Načela delovanja: … 3.9.1.16.9 Opis in risba: … 3.9.1.17 Priključek za polnjenje z gorivom: da/ne (1) … 3.9.1.17.1 Znamke: … 3.9.1.17.2 Tipi: … 3.9.1.17.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.17.4 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.17.5 Nazivni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.17.6 Število ciklov polnjenja (samo sestavni deli razreda 0) (1): … 3.9.1.17.7 Številka homologacije: … 3.9.1.17.8 Material: … 3.9.1.17.9 Načela delovanja: … 3.9.1.17.10 Opis in risba: … 3.9.1.18 Priključek snemljivega sistema za shranjevanje vodika: da/ne (1) … 3.9.1.18.1 Znamke: … 3.9.1.18.2 Tipi: … 3.9.1.18.3 Nazivni delovni tlaki in najvišji dovoljeni delovni tlaki (2): … Mpa 3.9.1.18.4 Število obratovalnih ciklov: … 3.9.1.18.5 Številka homologacije: … 3.9.1.18.6 Material: … 3.9.1.18.7 Načela delovanja: … 3.9.1.18.8 Opis in risba: … 3.9.2 Dodatna dokumentacija … 3.9.2.1 Shema postopka (shematski prikaz) vodikovega sistema … 3.9.2.2 Načrt sistema, vključno z električnimi povezavami ter drugim zunanjim sistemom (vhodi in/ali izhodi itd.) … 3.9.2.3 Legenda simbolov, ki se uporabljajo v dokumentaciji … 3.9.2.4 Podatki o nastavitvi tlačnih varnostnih naprav in regulatorjev tlaka…. 3.9.2.5 Načrt hladilnih/ogrevalnih sistemov, vključno z nazivnim ali najvišjim dovoljenim delovnim tlakom (NAWP ali MAWP) in delovnimi temperaturami … 3.9.2.6 Risbe, ki prikazujejo zahteve za vgradnjo in delovanje. (1) Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko je možen več kot en vnos, ni treba črtati ničesar). (2) Navesti dovoljeno odstopanje. (3) Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem dokumentu, je treba te znake nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??). (4) Razvrstitev v skladu z opredelitvami pojmov iz dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.









Dodatek k opisnemu listu

Izjava o uporabi za posode za vodik







Podatki o proizvajalcu Ime proizvajalca: Naslov proizvajalca: Podatki o posodi Identifikacija posode: Nazivni delovni tlak: Mpa Vrsta: Premer (1): mm Dolžina (1): mm Notranja prostornina: litri Lastna teža: kg Navoji posode: Življenjska doba posode Najdaljša življenjska doba: Največje število ciklov polnjenja: leta cikli Protipožarna zaščita posode Proizvajalec tlačne varnostne naprave: Identifikacija tlačne varnostne naprave: Številke risb tlačne varnostne naprave: Način pritrditve posode Način pritrditve: vgradnja na vrat/cilinder (2) Številke risb pritrditve: Zaščitna prevleka posode Namen zaščite: Številke risb zaščitne prevleke: Opis konstrukcije posode Številke risb posode: Na risbah posod so prikazane vsaj naslednje informacije: — sklicevanje na to uredbo in vrsto posode — glavne geometrijske mere, vključno z odstopanji — materiali posode — masa posode in notranja prostornina, vključno z odstopanji — podatki o zunanji zaščitni prevleki — protipožarna zaščita posode. Zaviralec korozije posode Uporabljen zaviralec korozije za posodo: da/ne (2) Proizvajalec zaviralca korozije: Identifikacija zaviralca korozije: Dodatne informacije 1. Podatki o proizvodnji, vključno z odstopanji, kadar je primerno: — iztiskanje cevi, hladna deformacija, vlečenje, končno oblikovanje, varjenje, toplotna obdelava in postopek čiščenja za proizvodnjo kovin za vse posode, namenjene uporabi tekočega vodika, in posode vrste 1, 2 in 3, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika — sklicevanje na proizvodni postopek — merila sprejemljivosti za nedestruktivni pregled (NDE) — proizvodni postopki za kompozitne materiale in deformacijsko utrjevanje v skladu z oddelkom 3.7.2 dela 2 Priloge IV za proizvodnjo posod vrste 2, 3 in 4, namenjenih uporabi stisnjenega (plinastega) vodika — končni pregled proizvodnje apreture površine, podrobnosti navojev in glavnih mer. 2. Tabela, v kateri so povzeti rezultati analize obremenitve Izjava o uporabi posode Proizvajalec izjavlja, da je konstrukcija posode primerna za uporabo med navedeno življenjsko dobo pri pogojih uporabe iz oddelka 2.7 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 406/2010. Proizvajalec: Ime, položaj in podpis: Kraj, datum: (1) Lahko se nadomesti z drugimi merami, ki opredeljujejo obliko posode. (2) Neustrezno črtati.

DEL 2

VZOREC

Največji format: A4 (210 × 297 mm)

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Žig homologacijskega organa

Sporočilo o:





v skladu z Uredbo (ES) št. 79/2009, kakor je izvedena z Uredbo (EU) št. 406/2010.

Številka ES-homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca):

0.2 Tip: 0.2.1 Trgovsko ime (če obstaja):

0.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu ( 8 ): 0.3.1 Mesto te oznake:

0.4 Kategorija vozila ( 9 ):

0.5 Ime in naslov proizvajalca:

0.8 Imena in naslovi proizvodnih tovarn:

0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja):

ODDELEK II

1. Dodatni podatki (po potrebi): glej Dopolnilo

2. Tehnična služba, pristojna za preskuse:

3. Datum poročila o preskusu:

4. Številka poročila o preskusu:

5. Opombe (če obstajajo): glej Dopolnilo

6. Kraj:

7. Datum:

8. Podpis: Priloge : Opisna dokumentacija. Poročilo o preskusu.



Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji št. … za ES-homologacijo vozila s pogonom na vodik 1. Dodatne informacije 1.1 Vozilo z vodikovim sistemom, namenjenim za uporabo tekočega vodika/vodikovim sistemom, namenjenim za uporabo stisnjenega (plinastega) vodika ( 10 ) 2. Številka homologacije posameznega sestavnega dela vodikovega sistema ali vodikovega sistema, ki se vgradi v tip vozila zaradi uskladitve s to uredbo 2.1 Vodikovi sistemi: 2.2 Samodejni ventili za izklop: 2.3 Kontrolni ventili ali nepovratni ventili: 2.4 Posode in sklop posod: 2.5 Armature: 2.6 Gibljive cevi za gorivo: 2.7 Toplotni izmenjevalniki: 2.8 Filtri za vodik: 2.9 Senzorji za zaznavanje uhajanja vodika: 2.10 Ročni ali samodejni zaporni ventili: 2.11 Senzorji za tlak in/ali temperaturo in/ali vodik in/ali pretok (10) : 2.12 Regulatorji tlaka: 2.13 Tlačna varnostna naprava: 2.14 Tlačni varnostni ventil: 2.15 Priključek za polnjenje z gorivom: 2.16 Priključek snemljivega sistema za shranjevanje vodika: 3. Opombe

DEL 3

Podatki za pregled

1. Proizvajalci zagotovijo: (a) priporočila za pregled ali preskušanje vodikovega sistema med njegovo življenjsko dobo; (b) informacije o potrebi po rednem pregledu in potrebni pogostosti v navodilih za uporabo vozila ali na nalepki ob predpisani tablici v skladu z Direktivo Sveta 76/114/EGS ( 11 ).

2. Proizvajalci zagotovijo informacije iz oddelka 1 homologacijskim organom in pristojnim organom v državah članicah, pristojnim za redni pregled vozil, v obliki priročnikov ali na elektronskih nosilcih (npr. CD-ROM, spletne storitve).









PRILOGA II

Upravni dokumenti za ES-homologacijo sestavnega dela za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme

DEL 1

VZOREC

OPISNI LIST št. …

za ES-homologacijo sestavnega dela za sestavni del vodikovega sistema ali vodikov sistem

Naslednji podatki se predložijo v trojniku skupaj s kazalom priložene dokumentacije. Priložene risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če so sistemi ali sestavni deli elektronsko upravljani, je treba predložiti informacije o njihovem delovanju.







0. SPLOŠNO 0.1. Znamka (blagovno ime proizvajalca): … 0.2 Tip: … 0.2.1 Trgovska imena (če so na voljo): … 0.2.2 Referenčna številka ali številka sestavnega dela (1): … 0.2.3 Referenčne številke ali številke sestavnih delov sistema (1): … 0.2.4 Referenčna številka ali številka sistema (1): … 0.5 Imena in naslovi proizvajalcev: … 0.7 Mesto in način pritrditve oznak ES-homologacije: 0.8 Imena in naslovi proizvodnih tovarn: … 0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): … 3.9 Pogon na vodik (1): … 3.9.1 Vodikov sistem, namenjen za uporabo tekočega vodika/vodikov sistem, namenjen za uporabo stisnjenega (plinastega) vodika/sestavni del vodikovega sistema, namenjen za uporabo tekočega vodika/sestavni del vodikovega sistema, namenjen za uporabo stisnjenega (plinastega) vodika (1): … 3.9.1.1 Opis in risba vodikovega sistema (1): … 3.9.1.2 Ime in naslov proizvajalcev vodikovega sistema (1): … 3.9.1.3 Proizvajalčeve kode sistema (kot so označene na sistemu, ali druge oznake za identifikacijo) (1): … 3.9.1.4 Samodejni ventili za izklop: da/ne (1) … 3.9.1.4.1 Znamke: … 3.9.1.4.2 Tipi: … 3.9.1.4.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.4.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.4.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.4.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.4.7 Številka homologacije: … 3.9.1.4.8 Material: … 3.9.1.4.9 Načela delovanja: … 3.9.1.4.10 Opis in risba: … 3.9.1.5 Kontrolni ventili ali nepovratni ventili: da/ne (1) … 3.9.1.5.1 Znamke: … 3.9.1.5.2 Tipi: … 3.9.1.5.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.5.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.5.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.5.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.5.7 Številka homologacije: … 3.9.1.5.8 Material: … 3.9.1.5.9 Načela delovanja: … 3.9.1.5.10 Opis in risba: … 3.9.1.6 Posode in sklop posod: da/ne (1) … 3.9.1.6.1 Znamke: … 3.9.1.6.2 Tipi: … 3.9.1.6.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.6.4 Nazivni delovni tlak (1) (2): … Mpa 3.9.1.6.5 Število ciklov polnjenja (1): … 3.9.1.6.6 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.6.7 Delovna prostornina: … litri (voda) 3.9.1.6.8 Številka homologacije: … 3.9.1.6.9 Material: … 3.9.1.6.10 Načela delovanja: … 3.9.1.6.11 Opis in risba: … 3.9.1.7 Armature: da/ne (1) … 3.9.1.7.1 Znamke: … 3.9.1.7.2 Tipi: … 3.9.1.7.3 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (2): … Mpa 3.9.1.7.4 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno: … 3.9.1.7.5 Številka homologacije: … 3.9.1.7.6 Material: … 3.9.1.7.7 Načela delovanja: … 3.9.1.7.8 Opis in risba: … 3.9.1.8 Gibljive cevi za gorivo: da/ne (1) … 3.9.1.8.1 Znamke: … 3.9.1.8.2 Tipi: … 3.9.1.8.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.8.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.8.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.8.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.8.7 Številka homologacije: … 3.9.1.8.8 Material: … 3.9.1.8.9 Načela delovanja: … 3.9.1.8.10 Opis in risba: … 3.9.1.9 Toplotni izmenjevalniki: da/ne (1) … 3.9.1.9.1 Znamke: … 3.9.1.9.2 Tipi: … 3.9.1.9.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.9.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.9.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.9.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.9.7 Številka homologacije: … 3.9.1.9.8 Material: … 3.9.1.9.9 Načela delovanja: … 3.9.1.9.10 Opis in risba: … 3.9.1.10 Filtri za vodik: da/ne (1) … 3.9.1.10.1 Znamke: … 3.9.1.10.2 Tipi: … 3.9.1.10.3 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.10.4 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.10.5 Številka homologacije: … 3.9.1.10.6 Material: … 3.9.1.10.7 Načela delovanja: … 3.9.1.10.8 Opis in risba: … 3.9.1.11 Senzorji za zaznavanje uhajanja vodika: … 3.9.1.11.1 Znamke: … 3.9.1.11.2 Tipi: … 3.9.1.11.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.11.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.11.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.11.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.11.7 Nastavljene vrednosti: … 3.9.1.11.8 Številka homologacije: … 3.9.1.11.9 Material: … 3.9.1.11.10 Načela delovanja: … 3.9.1.11.11 Opis in risba: … 3.9.1.12 Ročni ali samodejni zaporni ventili: da/ne (1) … 3.9.1.12.1 Znamke: … 3.9.1.12.2 Tipi: … 3.9.1.12.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.12.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.12.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.12.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.12.7 Številka homologacije: … 3.9.1.12.8 Material: … 3.9.1.12.9 Načela delovanja: … 3.9.1.12.10 Opis in risba: … 3.9.1.13 Senzorji za tlak in/ali temperaturo in/ali vodik in/ali pretok (1): da/ne (1) … 3.9.1.13.1 Znamke: … 3.9.1.13.2 Tipi: … 3.9.1.13.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.13.4 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.13.5 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.13.6 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.13.7 Nastavljene vrednosti: … 3.9.1.13.8 Številka homologacije: … 3.9.1.13.9 Material: … 3.9.1.13.10 Načela delovanja: … 3.9.1.13.11 Opis in risba: … 3.9.1.14 Regulatorji tlaka: da/ne (1) … 3.9.1.14.1 Znamke: … 3.9.1.14.2 Tipi: … 3.9.1.14.3 Število glavnih nastavitvenih točk: … 3.9.1.14.4 Opis načina nastavitve prek glavnih nastavitvenih točk: … 3.9.1.14.5 Število nastavitvenih točk v prostem teku: … 3.9.1.14.6 Opis načinov nastavitve prek nastavitvenih točk v prostem teku: … 3.9.1.14.7 Druge možnosti nastavitve: če obstajajo, katere so (opis in risbe): … 3.9.1.14.8 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.14.9 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.14.10 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.14.11 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.14.12 Vhodni in izhodni tlak: … 3.9.1.14.13 Številka homologacije: … 3.9.1.14.14 Material: … 3.9.1.14.15 Načela delovanja: … 3.9.1.14.16 Opis in risba: … 3.9.1.15 Tlačna varnostna naprava: da/ne (1) … 3.9.1.15.1 Znamke: … 3.9.1.15.2 Tipi: … 3.9.1.15.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.15.4 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.15.5 Nastavljen tlak (1): … 3.9.1.15.6 Nastavljena temperatura (1): … 3.9.1.15.7 Izpušna zmogljivost (1): … 3.9.1.15.8 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.15.9 Običajna najvišja delovna temperatura: (1) (2) … °C 3.9.1.15.10 Nazivni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.15.11 Število ciklov polnjenja (samo sestavni deli razreda 0) (1): … 3.9.1.15.12 Številka homologacije: … 3.9.1.15.13 Material: … 3.9.1.15.14 Načela delovanja: … 3.9.1.15.15 Opis in risba: … 3.9.1.16 Tlačni varnostni ventil: da/ne (1) … 3.9.1.16.1 Znamke: … 3.9.1.16.2 Tipi: … 3.9.1.16.3 Nazivni delovni tlaki in, če za prvim regulatorjem tlaka, najvišji dovoljeni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.16.4 Nastavljen tlak (1): … 3.9.1.16.5 Število ciklov polnjenja ali obratovalnih ciklov, kot je primerno (1): … 3.9.1.16.6 Številka homologacije: … 3.9.1.16.7 Material: … 3.9.1.16.8 Načela delovanja: … 3.9.1.16.9 Opis in risba: … 3.9.1.17 Priključek za polnjenje z gorivom: da/ne (1) … 3.9.1.17.1 Znamke: … 3.9.1.17.2 Tipi: … 3.9.1.17.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (1) (2) … Mpa 3.9.1.17.4 Delovna temperatura (1): … 3.9.1.17.5 Nazivni delovni tlaki (1) (2): … Mpa 3.9.1.17.6 Število ciklov polnjenja (samo sestavni deli razreda 0) (1): … 3.9.1.17.7 Številka homologacije: … 3.9.1.17.8 Material: … 3.9.1.17.9 Načela delovanja: … 3.9.1.17.10 Opis in risba: … 3.9.1.18 Priključek snemljivega sistema za shranjevanje vodika: da/ne (1) … 3.9.1.18.1 Znamke: … 3.9.1.18.2 Tipi: … 3.9.1.18.3 Nazivni delovni tlaki in najvišji dovoljeni delovni tlaki (2): … Mpa 3.9.1.18.4 Število obratovalnih ciklov: … 3.9.1.18.5 Številka homologacije: … 3.9.1.18.6 Material: … 3.9.1.18.7 Načela delovanja: … 3.9.1.18.8 Opis in risba: … 3.9.2 Dodatna dokumentacija … 3.9.2.1 Shema postopka (shematski prikaz) vodikovega sistema: … 3.9.2.2 Načrt sistema, vključno z električnimi povezavami ter drugim zunanjim sistemom (vhodi in/ali izhodi itd.) … 3.9.2.3 Legenda simbolov, ki se uporabljajo v dokumentaciji … 3.9.2.4 Podatki o nastavitvi tlačnih varnostnih naprav in regulatorjev tlaka … 3.9.2.5 Načrt hladilnih/ogrevalnih sistemov, vključno z nazivnim ali najvišjim dovoljenim delovnim tlakom (NAWP ali MAWP) in delovnimi temperaturami … 3.9.2.6 Risbe, ki prikazujejo zahteve za vgradnjo in delovanje … (1) Neustrezno črtati (v nekaterih primerih, ko se uporablja več kot en vnos, ni treba črtati ničesar). (2) Navesti dovoljeno odstopanje.









Dodatek k opisnemu listu

Izjava o uporabi za posode za vodik







Podatki o proizvajalcu Ime proizvajalca: Naslov proizvajalca: Podatki o posodi Identifikacija posode: Nazivni delovni tlak: Mpa Tip: Premer (1): mm Dolžina (1): mm Notranja prostornina: litri Lastna teža: kg Navoji posode: Življenjska doba posode Najdaljša življenjska doba: leta Največje število ciklov polnjenja: cikli Protipožarna zaščita posode Proizvajalec tlačne varnostne naprave: Identifikacija tlačne varnostne naprave: Številke risb tlačne varnostne naprave: Način pritrditve posode Način pritrditve: vgradnja na vratu/cilindru (2) Številke risb pritrditve: Zaščitna prevleka posode Namen zaščite: Številke risb zaščitne prevleke: Opis konstrukcije posode Številke risb posode: Na risbah posod so prikazane vsaj naslednje informacije: — sklicevanje na to uredbo in tip posode — glavne geometrijske mere, vključno z odstopanji — materiali posode — masa posode in notranja prostornina, vključno z odstopanji — podatki o zunanji zaščitni prevleki — protipožarna zaščita posode. Zaviralec korozije posode Uporabljen zaviralec korozije za posodo: da/ne (2) Proizvajalec zaviralca korozije: Identifikacija zaviralca korozije: Dodatne informacije 1. Podatki o proizvodnji, vključno z odstopanji, kadar je primerno: — iztiskanje cevi, hladna deformacija, vlečenje, končno oblikovanje, varjenje, toplotna obdelava in postopek čiščenja za proizvodnjo kovin za vse posode, namenjene uporabi tekočega vodika, in posode tipa 1, 2 in 3, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika — sklicevanje na proizvodni postopek — merila sprejemljivosti za nedestruktivni pregled (NDE) — proizvodni postopki za kompozitne materiale in deformacijsko utrjevanje v skladu z oddelkom 3.7.2 dela 2 Priloge IV za proizvodnjo posod tipa 2, 3 in 4, namenjenih uporabi stisnjenega (plinastega) vodika — končni pregled proizvodnje apreture površine, podrobnosti navojev in glavnih mer. 2. Tabela, v kateri so povzeti rezultati analize pritiska Izjava o uporabi posode Proizvajalec izjavlja, da je konstrukcija posode primerna za uporabo med navedeno življenjsko dobo pri pogojih uporabe iz oddelka 2.7 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 000/2010. Proizvajalec: Ime, položaj in podpis: Kraj, datum: (1) Lahko se nadomesti z drugimi merami, ki opredeljujejo obliko posode. (2) Neustrezno črtati.

Specifikacije posod, namenjenih uporabi stisnjenega (plinastega) vodika







Specifikacije materiala Velja za material Jeklo Aluminijeva zlitina Plastična obloga Vlakna Smole Premaz Podrobnosti Proizvajalec materiala Tip materiala Identifikacija materiala Opredelitev toplotne obdelave Kemična sestava Hladni ali kriogenski postopek Opredelitev postopka varjenja







Specifikacije za preskuse materiala Velja za material Jeklo Aluminijeva zlitina Plastična obloga Vlakna Smole Premaz Določena vrednost materiala Natezni preskus Charpyjev udarni preskus Upogibni preskus Makroskopski pregled Korozijski preskus Preskus razpok zaradi stalne obremenitve Preskus pri temperaturi mehčanja Preskus pri temperaturni točki posteklenitve Preskus strižne trdnosti smole Preskus premaza Preskus združljivosti z vodikom







Specifikacije za preskuse posode Določena konstrukcijska vrednost Preskus porušitve Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice Preskus „puščanje pred porušitvijo“ Protipožarni preskus Preskus prebojnosti Preskus odpornosti proti kemikalijam Preskus tolerance na razpoke kompozitnega materiala Preskus poškodbe pri pospešeni obremenitvi Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi Preskus odpornosti proti udarcem Preskus tesnjenja Preskus prepustnosti Torzijski preskus priključnih nastavkov Ciklični preskus z vodikovim plinom

DEL 2

VZOREC

Največji format: A4 (210 × 297 mm)

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Žig homologacijskega organa

Sporočilo o:







— ES-homologaciji ( (1) za tip sestavnega dela vodikovega sistema — razširitvi ES-homologacije (1) — zavrnitvi ES-homologacije (1) — preklicu ES-homologacije (1) (1) Neustrezno črtati.

v skladu z Uredbo (ES) št. 79/2009, kakor je izvedena z Uredbo (EU) št. 406/2010.

Številka ES-homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca):

0.2 Tip:

0.3 Podatki za identifikacijo tipa sestavnega dela, če je oznaka na sestavnem delu ( 12 ): 0.3.1 Mesto te oznake:

0.5 Ime in naslov proizvajalca:

0.7 Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije:

0.8 Imena in naslovi proizvodnih tovarn:

0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja):

ODDELEK II

1. Dodatni podatki (po potrebi): glej Dopolnilo

2. Tehnična služba, pristojna za preskuse:

3. Datum poročila o preskusu:

4. Številka poročila o preskusu:

5. Opombe (če obstajajo): glej Dopolnilo

6. Kraj:

7. Datum:

8. Podpis: Priloge : Opisna dokumentacija. Poročilo o preskusu.



Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji št. … za ES-homologacijo sestavnega dela za sestavni del vodikovega sistema ali vodikov sistem 1. Dodatne informacije 1.1 Vodikov sistem, namenjen za uporabo tekočega vodika/vodikov sistem, namenjen za uporabo stisnjenega (plinastega) vodika/sestavni del vodikovega sistema, namenjen za uporabo tekočega vodika/sestavni del vodikovega sistema, namenjen za uporabo stisnjenega (plinastega) vodika ( 13 ) 2. Specifikacije in rezultati preskusa 2.1 Posode, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika 2.1.1 Specifikacije materiala posode



Specifikacije materiala Velja za material Jeklarstvo Aluminijeva zlitina Plastična obloga Vlakna Smole Premaz Podrobnosti Proizvajalec materiala Tip materiala Identifikacija materiala Opredelitev toplotne obdelave Kemična sestava Hladni ali kriogenski postopek Opredelitev postopka varjenja 2.1.2 Rezultati preskusa materiala posode



Preskus materiala Velja za material Jeklarstvo Aluminijeva zlitina Plastična obloga Vlakna Smole Premaz Določena vrednost materiala Preskusna vrednost Natezni preskus Charpyjev udarni preskus Upogibni preskus Makroskopski pregled Korozijski preskus Preskus razpok zaradi stalne obremenitve Preskus pri temperaturi mehčanja Preskus pri temperaturni točki posteklenitve Preskus strižne trdnosti smole Preskus premaza Preskus združljivosti z vodikom 2.1.3 Rezultati preskusa posode



Preskus posode Določena konstrukcijska vrednost Rezultat preskusa Preskus porušitve Ciklični tlačni preskus pri temperaturi okolice Preskus „puščanje pred porušitvijo“ Protipožarni preskus Preskus prebojnosti Preskus odpornosti proti kemikalijam Preskus tolerance na razpoke kompozitnega materiala Preskus poškodbe pri pospešeni obremenitvi Ciklični tlačni preskus pri ekstremni temperaturi Preskus odpornosti proti udarcem Preskus tesnjenja Preskus prepustnosti Torzijski preskus priključnih nastavkov Ciklični preskus z vodikovim plinom 3. Omejitev uporabe naprave (če obstaja): 4. Opombe:

DEL 3

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela

1. Oznaka ES-homologacije sestavnega dela je sestavljena iz: 1.1 pravokotnika, v katerem je mala črka „e“, ki ji sledijo identifikacijske črke ali številka države članice, ki je podelila ES-homologacijo sestavnega dela:



1 za Nemčijo 2 za Francijo 3 za Italijo 4 za Nizozemsko 5 za Švedsko 6 za Belgijo 7 za Madžarsko 8 za Češko 9 za Španijo 11 za Združeno kraljestvo 12 za Avstrijo 13 za Luksemburg 17 za Finsko 18 za Dansko 19 za Romunijo 20 za Poljsko 21 za Portugalsko 23 za Grčijo 24 za Irsko ►M1 25 za Hrvaško ◄ 26 za Slovenijo 27 za Slovaško 29 za Estonijo 32 za Latvijo 34 za Bolgarijo 36 za Litvo 49 za Ciper 50 za Malto 1.2 Zraven pravokotnika je „osnovna številka homologacije“ iz oddelka 4 številke homologacije, pred katero stoji dvomestno število, ki označuje zaporedno številko te uredbe ali zadnje večje tehnične spremembe Uredbe (ES) št. 79/2009 ali te uredbe. Zaporedna številka za to uredbo je 00.

2. Homologacijska oznaka se na sestavni del ali sistem namesti tako, da je neizbrisna in jasno čitljiva.

3. V Dopolnilu je naveden primer homologacijske oznake za sestavni del.



Dopolnilo k Dodatku 1 Primer homologacijske oznake za sestavni del Legenda: zgoraj navedeno homologacijo sestavnega dela je izdala Belgija pod številko 0004. Prvi dve števki (00) pomenita, da je bil sestavni del homologiran v skladu s to uredbo.









PRILOGA III

Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme, namenjene uporabi tekočega vodika, in njihovo vgradnjo v vozila s pogonom na vodik

1. UVOD

Ta priloga določa zahteve in preskusne postopke za sestavne dele vodikovega sistema in vodikove sisteme, namenjene uporabi tekočega vodika, in njihovo vgradnjo v vozila s pogonom na vodik.

2. SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1 Materiali, uporabljeni v sestavnem delu vodikovega sistema ali vodikovem sistemu, so združljivi z vodikom v tekočem in/ali plinastem stanju v skladu z oddelkom 4.11 dela 3.

DEL 1

Zahteve za vgradnjo sestavnih delov vodikovih sistemov in vodikovih sistemov, namenjenih uporabi tekočega vodika, v vozila s pogonom na vodik

1. Splošne zahteve

1.1 Vsi sestavni deli vodikovega sistema in vodikovi sistemi se vgradijo v vozilo ter priključijo v skladu z najboljšo prakso.

1.2 Pri vodikovih sistemih lahko uhaja le uparjeni plin pri najvišjem dovoljenem delovnem tlaku (MAWP), kar pomeni, da pri uporabi razpršila za odkrivanje puščanja ne smejo nastati mehurčki.

1.3 Uporabiti je treba naslednje delovne temperature:



V prostorju za motor z notranjim izgorevanjem V vozilu (vse vrste pogonskih sistemov) –40 °C do +120 °C –40 °C do +85 °C

1.4 V sodelovanju s polnilnim mestom se sprejmejo ustrezni samodejni ukrepi za zagotovitev, da med polnjenem ne pride do nenadzorovanega uhajanja vodika.

1.5 V primeru uhajanja vodika ali odzračevanja se vodik ne sme kopičiti v zaprtih ali polzaprtih prostorih v vozilu.

2. Vgradnja posode za vodik v vozilo

2.1 Posoda se lahko vključi v konstrukcijo vozila, da se zagotovijo dopolnilne funkcije. V takih primerih je konstrukcija posode takšna, da izpolnjuje zahteve integrirane funkcije in zahteve za posodo iz dela 2.

2.2 Ko je vozilo pripravljeno za uporabo, najnižji del posode za vodik ne sme zmanjšati najmanjše razdalje od tal pri vozilu. To ne velja, če je posoda za vodik spredaj in ob straneh ustrezno zaščitena in je vsak del posode za vodik višje od te zaščitne strukture.

2.3 Posode za vodik, vključno z varnostnimi napravami, ki so pritrjene nanjo, je treba namestiti in pritrditi tako, da se nadaljnji pospeški lahko absorbirajo, ne da bi se pritrditev razdrla ali posode razrahljale (dokazano s preskusom ali izračunom). Uporabljena masa je reprezentativna za popolnoma opremljeno in napolnjeno posodo ali sklop posod. Vozila kategorij M1 in N1: (a) 20 g v smeri vožnje (b) 8 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje Vozila kategorij M2 in N2: (a) 10 g v smeri vožnje (b) 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje Vozila kategorij M3 in N3: (a) 6,6 g v smeri vožnje (b) 5 g v vodoravni legi pravokotno na smer vožnje

2.4 Določbe oddelka 2.3 ne veljajo, če je vozilo homologirano v skladu z direktivama Evropskega parlamenta in Sveta 96/27/ES ( 14 ) in 96/79/ES ( 15 ).

3. Dodatne naprave na posodi za vodik

3.1 Samodejni ventili za izklop ali nepovratni ventili

3.1.1 Samodejni ventili za izklop se uporabljajo v skladu z oddelkom 6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 79/2009, razen za sistem upravljanja uparjenega plina, privzeto pa morajo biti zaprti.

3.1.2 Priključki za polnjenje z gorivom se uporabljajo v skladu z oddelkom 4 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 79/2009.

3.1.3 Če je posoda premaknjena, sta prvi izolirni ventil in po potrebi cev, ki ga povezuje s posodo, zaščitena tako, da funkcija za izklop še naprej deluje ter da povezave med ventilom in posodo ni mogoče prekiniti.

3.1.4 Samodejni ventili so privzeto zaprti (varnostni položaj).

3.1.5 Kadar je drug sistem za pretvorbo vodika izključen, mora biti dotok goriva v zadevni sistem za pretvorbo vodika ne glede na položaj stikala za aktivacijo izključen in mora ostati zaprt, dokler zadevni sistem za pretvorbo vodika ne začne delovati.

3.2 Tlačne varnostne naprave

3.2.1 Tlačne varnostne naprave s sproženjem, odvisnim od tlaka, se pritrdijo na posode za vodik tako, da odvajajo v cev za odvajanje v ozračje, ki odvaja plin iz vozila. Ne odvajajo pri viru toplote, kot je izpuh. Poleg tega odvajajo tako, da vodik ne more priti v notranjost vozila in/ali se kopičiti v zaprtem prostoru. Prva tlačna varnostna naprava prav tako ne sme odvajati v delno zaprt prostor. Če je sekundarna tlačna varnostna naprava razpočna membrana in je nameščena v notranjem rezervoarju, je v zunanjem plašču potreben ustrezen oddušnik.

3.2.2 V primeru notranjih rezervoarjev je običajno območje delovanja tlaka notranjega rezervoarja med 0 MPa in nastavljenim tlakom primarne varnostne naprave, ki je nižji ali enak najvišjemu dovoljenemu delovnemu tlaku (MAWP) notranjega rezervoarja.

3.2.3 V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev spodnja meja območja nedopustne napake ustreza tlaku, ki je višji od 136 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja, če se varnostni ventil uporablja kot sekundarna tlačna varnostna naprava. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev spodnja meja območja nedopustne napake ustreza tlaku, ki je višji od 150 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja, če se razpočna membrana uporablja kot sekundarna tlačna varnostna naprava. Za druge materiale se uporablja enaka raven varnosti. Območje nedopustne napake je tlak, pri katerem pride do plastične deformacije ali se razpoči notranji rezervoar, kot je prikazano na sliki 3.2.

3.3 Ohišje, neprepustno za plin, na posodah za vodik

3.3.1 Vse nevarjene povezave sestavnih delov za prenos vodika in sestavnih delov vodikovega sistema, ki lahko puščajo in ki so nameščene znotraj potniške kabine ali prtljažnega ali drugega prostora, kjer ni odzračevanja, morajo imeti ohišje, neprepustno za plin.

3.3.2 Ohišje, neprepustno za plin, odvaja v ozračje.

3.3.3 Odprtina za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, je na najvišji točki ohišja in ne odvaja pri viru toplote, kot je izpuh. Poleg tega odvaja tako, da vodik ne more priti v notranjost vozila in/ali se kopičiti v zaprtem ali delno zaprtem prostoru.

3.3.4 Znotraj ohišja, neprepustnega za plin, ni nezaščitenih virov vžiga.

3.3.5 Vsak povezovalni sistem in vod v karoseriji vozila za prezračevanje ohišja, neprepustnega za plin, imata vsaj enako površino preseka kot cev tlačne varnostne naprave.

3.3.6 To ohišje je za namene preskusa hermetično zaprto in neprepustno za plin pri tlaku 0,5 kPa, tj. eno minuto ostane brez mehurčkov in kakršnih koli trajnih poškodb.

3.3.7 Vsak povezovalni sistem je na ohišje, neprepustno za plin, in vod pritrjen z objemkami ali na drugačen način, s katerim se zagotovi spoj, ki ne prepušča plina.

4. Toge in gibljive cevi za gorivo

4.1 Toge cevi za gorivo so zaščitene tako, da niso izpostavljene obrabi, kritičnim tresljajem in/ali drugim obremenitvam.

4.2 Gibljive cevi za gorivo so zaščitene tako, da niso izpostavljene torzijskim obremenitvam, da ne pride do obrabe in da se pri običajni rabi ne morejo stisniti.

4.3 Na pritrdilnih mestih so gibljive ali toge cevi za gorivo pritrjene tako, da ni možen stik kovine s kovino, da se preprečita galvanska in špranjska korozija.

4.4 Toge in gibljive cevi za gorivo so speljane tako, da je razumno zmanjšana izpostavljenost naključnim poškodbam znotraj vozila, npr. zaradi namestitve ali premikanja prtljage ali drugega tovora, ali zunaj njega, npr. zaradi neravnih tal ali dvigalk za vozila itd.

4.5 Pri prehodu skozi karoserijo vozila ali drug sestavni del vodikovega sistema so cevi za gorivo pritrjene z zankami ali drugim zaščitnim materialom.

5. Armature ali plinske povezave sestavnih delov

5.1 Cevi iz nerjavnega jekla se povežejo le z armaturami iz nerjavnega jekla.

5.2 Število spojev se omeji na najmanjše število.

5.3 Vsi spoji so tam, kjer jih je mogoče pregledati in preskusiti uhajanje.

5.4 V potniški kabini ali zaprtem prtljažnem prostoru cevi za gorivo niso daljše, kot je upravičeno potrebno.

6. Priključek za polnjenje z gorivom

6.1 Priključek za polnjenje je zavarovan pred napačnim naravnavanjem ter zaščiten pred umazanijo in vodo. Varen je pred napakami pri uporabi.

6.2 Priključek za polnjenje se ne sme vgraditi v motorni prostor, potniško kabino ali drug prostor, kjer ni zračenja.

6.3 Cev za polnjenje se pritrdi na posodo, kot je opisano v oddelku 3.1.1.

6.4 Priključek za polnjenje mora imeti izolirni ventil v skladu z oddelkom 3.1.2.

6.5 Zagotoviti je treba, da pogonski sistem ne more delovati in se vozilo ne more premikati, medtem ko je priključek za polnjenje povezan s polnilno postajo.

7. Električna napeljava

7.1 Električni sestavni deli vodikovega sistema so zaščiteni pred preobremenitvami.

7.2 Priključki za električno napajanje so na mestih, kjer so nameščeni sestavni deli vodikovega sistema ali je mogoče uhajanje vodika, zatesnjeni pred vdorom vodika.

8. Uparjeni plin pod običajnimi pogoji

8.1 Uparjeni plini postanejo zaradi delovanja sistema upravljanja uparjenega plina neškodljivi.

8.2 Sistem upravljanja uparjenega plina je zasnovan za sprejemanje stopnje uparjenih plinov posod pod običajnimi pogoji delovanja.

8.3 Ob zagonu in med delovanjem vozila se aktivira opozorilni sistem, ki opozori voznika v primeru nedelovanja sistema upravljanja uparjenega plina.

9. Druge zahteve

9.1 Vse tlačne varnostne naprave in cevi za odzračevanje so zaščitene pred vandalizmom, če je to razumno izvedljivo.

9.2 Potniška kabina, prtljažnik in vsi sestavni deli vozila, ki so pomembni za varnost (npr. zavorni sistem, električna izolacija), morajo biti zaščiteni pred škodljivimi vplivi temperature zaradi kriogenega goriva. Pri ocenjevanju zaščite, ki je potrebna, je treba upoštevati morebitno uhajanje kriogenega goriva.

9.3 Vnetljive materiale, ki se uporabljajo v vozilu, je treba zaščititi pred utekočinjenim zrakom, ki se lahko kondenzira na neizoliranih elementih sistema za gorivo.

9.4 Zaradi izpada kroženja toplote toplotnega izmenjevalnika ne sme priti do uhajanja iz vodikovega sistema.

10. Sistemi z varnostnimi instrumenti

10.1 Sistemi z varnostnimi instrumenti so odpovedno varni, redundančni ali samonadzorni.

10.2 Če so sistemi z varnostnimi instrumenti iz oddelka 10.1 odpovedno varni ali samonadzorni elektronski sistemi, veljajo posebne zahteve iz Priloge VI k tej uredbi.

11. Zahteve za pregled vodikovega sistema

11.1 Vsak vodikov sistem se pregleda vsaj vsakih 48 mesecev po začetku uporabe in ob vsaki ponovni vgradnji.

11.2 Pregled izvede tehnična služba v skladu s specifikacijami proizvajalcev iz dela 3 Priloge I.

DEL 2

Zahteve za posode za vodik, namenjene uporabi tekočega vodika

1. UVOD

Ta del določa zahteve in preskusne postopke za posode za vodik, namenjene uporabi tekočega vodika.

2. TEHNIČNE ZAHTEVE

2.1 Potrditev konstrukcije posode z izračunom se izvede v skladu s standardom EN 1251-2.

2.2 Mehanske obremenitve Deli posode so odporni proti naslednjim mehanskim obremenitvam: 2.2.1 Notranji rezervoar 2.2.1.1 Preskusni tlak Notranji rezervoar je odporen proti tlaku Ptest: Ptest = 1,3 (MAWP + 0,1 MPa) pri čemer je MAWP najvišji dovoljeni delovni tlak notranjega rezervoarja v MPa. 2.2.1.2 Zunanji tlak Če je mogoč način delovanja notranjega rezervoarja in njegove opreme v vakuumu, morajo biti notranji rezervoar in njegova oprema odporni proti zunanjemu tlaku 0,1 MPa. 2.2.2 Zunanji plašč 2.2.2.1 Zunanji plašč je odporen proti najvišjemu dovoljenemu delovnemu tlaku (MAWP), ki je nastavljeni tlak njegove varnostne naprave. 2.2.2.2 Zunanji plašč je odporen proti zunanjemu tlaku 0,1 MPa. 2.2.3 Zunanja držala Zunanja držala polne posode so odporna proti pospeševanju iz oddelka 2.3 dela 1 brez počenja, pri čemer dovoljena obremenitev v delih držal, izračunana v skladu z linearnim modelom obremenitve, ne presega: σ ≤ 0,5 Rm 2.2.4 Notranja držala Notranja držala polne posode so odporna proti pospeševanju iz oddelka 2.3 dela 1 brez počenja, pri čemer dovoljena obremenitev v delih držal, izračunana v skladu z linearnim modelom obremenitve, ne presega: σ ≤ 0,5 Rm 2.2.5 Zahteve iz oddelkov 2.2.3 in 2.2.4 ne veljajo, če se lahko dokaže, da lahko rezervoar prenese pospeševanje iz oddelka 2.3 dela 1 brez uhajanja na notranjem rezervoarju in vseh različnih ceveh pred samodejnimi varnostnimi napravami, ventili za izklop in/ali nepovratnimi ventili. 2.2.6 Dimenzije držal posode se lahko dokažejo z izračunom ali s poskusom.

2.3 Konstrukcijsko določena temperatura 2.3.1 Notranji rezervoar in zunanji plašč Konstrukcijsko določena temperatura notranjega rezervoarja in zunanjega plašča je 20 °C. 2.3.2 Druga oprema Za vso drugo opremo, ki ni navedena v oddelku 2.3.1, je konstrukcijsko določena temperatura najnižja glede na najvišjo možno delovno temperaturo iz oddelka 1.3 dela 1. 2.3.3 Upoštevajo se toplotne obremenitve zaradi delovnih pogojev, kot so polnjenje ali prenehanje, ali med postopkom hlajenja.

2.4 Kemijska združljivost 2.4.1 Materiali posode in njene opreme so združljivi z: (a) vodikom, če so deli v stiku z njim; (b) ozračjem, če so deli v stiku z njim; (c) katerim koli drugim medijem, če so deli v stiku z njim (tj. hladilne tekočine itd.).

3. MATERIALI

3.1 Materiali so sestavljeni, proizvedeni in dodatno obdelani tako, da: (a) imajo končni izdelki potrebne mehanske lastnosti; (b) so končni izdelki, ki se uporabljajo za sestavne dele pod tlakom in so v stiku z vodikom, odporni proti toplotnim, kemičnim in mehanskim obremenitvam, ki so jim lahko izpostavljeni. Zlasti materiali sestavnih delov v stiku s kriogeno temperaturo so združljivi s kriogeno temperaturo v skladu s standardom EN 1252-1.

3.2 Značilnosti 3.2.1 Materiali, ki se uporabljajo pri nizki temperaturi, izpolnjujejo zahteve glede žilavosti iz standarda EN 1252-1. Za nekovinske materiale je primernost za nizke temperature potrjena s preskusno metodo, ki upošteva pogoje uporabe. 3.2.2 Materiali, ki se uporabljajo za zunanji plašč, zagotavljajo celovitost izolacijskega sistema, njihov raztezek do razpoke pri nateznem preskusu pa je vsaj 12 odstotkov pri temperaturi tekočega dušika. 3.2.3 Pribitek za korozijo za notranji rezervoar ni potreben. Pribitek za korozijo ni potreben na drugih površinah, če so ustrezno zaščitene pred korozijo.

3.3 Potrdila in dokazi o značilnostih materiala 3.3.1 Dodajni material mora biti združljiv z osnovnim materialom, tako da so lastnosti zvara enake tistim, ki so določene za osnovni material, za vse temperature, ki jim je lahko material izpostavljen. 3.3.2 Proizvajalec mora pridobiti in predložiti kemično analizo litin ter potrdila o mehanskih lastnostih materiala za jeklo ali druge materiale, uporabljene pri sestavi delov, ki so izpostavljeni tlaku. V primeru kovinskih materialov je potrebno vsaj potrdilo vrste 3.1 v skladu s standardom EN 10204 ali enakovredno potrdilo. V primeru nekovinskih materialov je potrebno enakovredno potrdilo. 3.3.3 Tehnična služba lahko opravi analize in preglede. Ti pregledi morajo biti opravljeni na vzorcih, vzetih iz materiala, ki je dobavljen proizvajalcu posode, ali na gotovih posodah. 3.3.4 Proizvajalec mora tehnični službi predložiti rezultate metalurških in mehanskih preskusov in analiz osnovnih ter dodajnih materialov, ki so opravljeni na zvarih. 3.3.5 Listi materiala morajo biti označeni vsaj z: — znakom proizvajalca, — identifikacijsko številko materiala, — številko serije, — znakom pregledovalca.

3.4 Izračun konstrukcije 3.4.1 Predpisi o notranjem rezervoarju: konstrukcija notranjega rezervoarja mora biti v skladu s konstrukcijskimi pravili iz standarda EN 1251-2. 3.4.2 Predpisi o zunanjem plašču: konstrukcija zunanjega plašča mora biti v skladu s konstrukcijskimi pravili iz standarda EN 1251-2. 3.4.3 Veljajo splošna odstopanja iz standarda ISO 2768-1.

4. IZDELAVA IN PRITRDITEV POSODE

4.1 Proizvajalci varjenih posod morajo uporabljati sistem kakovosti varjenja, ki izpolnjuje zahteve kakovosti za varjenje v skladu s standardom EN 729-2:1994 ali EN 729-3:1994.

4.2 Postopek varjenja odobri tehnična služba v skladu s standardi EN 288-3:1992/A1:1997, EN 288-4:1992/A1:1997 in EN 288-8:1995.

4.3 Varilce odobri tehnična služba v skladu s standardoma EN 287-1:1992/A1:1997 in EN 287-2:1992/A1:1997, upravljavce avtomatiziranega varjenja pa v skladu s standardom EN 1418:1997.

4.4 Postopki izdelave (npr. oblikovanje in toplotna obdelava, varjenje) se izvajajo v skladu s standardom EN 1251-2.

4.5 Pregledi in preskušanje notranjih cevi med notranjim rezervoarjem in zunanjim plaščem: za vse varjene spoje cevi se izvede stoodstotni nedestruktivni pregled, kadar je mogoče, z radiografskim pregledom ali ultrazvočnim preskusom, preskusom s tekočimi penetranti, preskusom uhajanja helija itd.

4.6 Število spojev mora biti čim manjše. Spoji niso dovoljeni v praznem prostoru med notranjim rezervoarjem in zunanjim plaščem, razen če so privarjeni ali prilepljeni.

4.7 Oprema posode mora biti nameščena tako, da sistem in njegovi sestavni deli delujejo pravilno in varno ter ne prepuščajo plina.

4.8 Posodo je treba v skladu s standardom EN 12300 pred uporabo očistiti in posušiti.

5. DRUGE ZAHTEVE

5.1 Zaščita zunanjega plašča

Zunanji plašč mora biti zaščiten z napravo, ki preprečuje razpočenje zunanjega plašča ali razpad notranjega rezervoarja.

5.2 Predpisi o izolaciji

5.2.1 Pod običajnimi pogoji delovanja ne sme v nobenem primeru nastajati led na zunanji strani posode. Okrog razbremenilne cevi se led lahko tvori na zunanji strani cevi.

5.3 Merilnik ravni

5.3.1 Merilnik ravni v kabini voznika kaže raven tekočine v posodi s +/–10-odstotno točnostjo.

5.3.2 Če ima sistem plovec, mora plovec vzdržati zunanji tlak, ki je višji od najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja z najmanjšim koeficientom varnosti 2 ob upoštevanju meril upogibanja.

5.4 Najvišja dovoljena raven polnjenja

5.4.1 Zagotovljen je sistem, ki preprečuje prekomerno polnjenje posode. Ta sistem lahko deluje skupaj s polnilno postajo. Imeti mora trajno oznako, na kateri so navedeni vrsta posode, za katero je zasnovan, in, če je primerno, položaj vgradnje in smer.

5.4.2 Postopek polnjenja ne sme sprožiti delovanja tlačne varnostne naprave ne glede na čas, ki preteče med postopkom polnjenja ali po njem. Postopek polnjenja ne sme povzročiti pogojev delovanja, za katere BMS (sistem upravljanja uparjenega plina) ni zasnovan in jih zato ne more obvladovati.

5.5 Označevanje

5.5.1 Poleg oznake ES-homologacije sestavnega dela iz dela 3 Priloge II mora vsaka posoda imeti tudi oznako z naslednjimi, jasno čitljivimi podatki: 5.5.1.1 Notranji rezervoar: (a) ime in naslov proizvajalca notranjega rezervoarja; (b) serijska številka. 5.5.1.2 Zunanji plašč: (a) nalepka iz oddelka 3.1 Priloge V; (b) prepoved dodatnega varjenja, rezkanja in vtiskovanja; (c) dovoljena smer rezervoarja v vozilu; (d) identifikacijska tablica z naslednjimi podatki: (i) ime proizvajalca (ii) serijska številka (iii) prostornina vode v litrih (iv) najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) [MPa] (v) leto in mesec proizvodnje (npr. 2009/01) (vi) območje delovne temperature. Identifikacijska tablica mora biti po namestitvi čitljiva.

5.5.2 Metoda označevanja ne sme povzročiti lokalnih vrhov napetosti v strukturi notranjega rezervoarja ali zunanjega plašča.

5.6 Odprtine za pregled

Odprtine za pregled v notranjem ali zunanjem plašču niso potrebne.

6. PRESKUSI IN PREGLED

6.1 Preskusi in pregled za homologacijo

Za homologacijo mora tehnična služba opraviti preskuse in preglede v skladu z oddelki 6.3.1 do 6.3.6 na dveh vzorcih posod. Vzorca je treba zagotoviti v primernem stanju, ki je potrebno za preglede. Za homologacijo je treba na vzorcih posode opraviti preskuse v skladu z oddelki od 6.3.7 do 6.3.9, pri katerih je navzoča tehnična služba.

6.2 Preskusi in pregled med proizvodnjo

Preskusi in pregledi v skladu z oddelki 6.3.1 do 6.3.6 se opravijo za vsako posodo.

6.3 Preskusni postopek

6.3.1 Tlačni preskus

6.3.1.1 Notranji rezervoar in cevi med notranjim rezervoarjem in zunanjim plaščem morajo opraviti preskus notranjega tlaka pri sobni temperaturi v kakršnem koli ustreznem mediju v skladu z naslednjimi zahtevami. Preskusni tlak ptest je naslednji: ptest = 1,3 (MAWP + 0,1 MPa) pri čemer je MAWP najvišji dovoljeni delovni tlak notranjega rezervoarja v MPa.

6.3.1.2 Tlačni preskus se opravi pred namestitvijo zunanjega plašča.

6.3.1.3 Tlak v notranjem rezervoarju mora enakomerno naraščati, dokler ne doseže preskusne vrednosti.

6.3.1.4 Notranji rezervoar mora biti izpostavljen preskusnemu tlaku najmanj 10 minut za potrditev, da tlak ne pada.

6.3.1.5 Po preskusu notranji rezervoar ne sme kazati znakov trajnih poškodb ali znakov puščanja.

6.3.1.6 Vsak preskušeni notranji rezervoar, ki ne opravi preskusa zaradi trajne poškodbe, se zavrne in se ne popravi.

6.3.1.7 Vsak preskušeni notranji rezervoar, ki ne opravi preskusa zaradi puščanja, se lahko sprejme po popravilu in ponovnem preskusu.

6.3.1.8 V primeru hidravličnega preskusa je treba po končanem preskusu posodo izprazniti in osušiti, da rosišče v notranjosti posode doseže – 40 °C v skladu s standardom EN 12300.

6.3.1.9 Sestaviti je treba poročilo o preskusu, notranji rezervoar pa označijo inšpekcijski oddelki, če je bil sprejet.

6.3.2 Preskušanje tesnjenja

Po končni sestavi se tesnjenje posode za vodik preskusi z mešanico plina, ki vsebuje najmanj 10 % helija.

6.3.3 Preverjanje mer

Preveriti je treba naslednje mere:

— za valjaste posode: zaokroženost notranjega rezervoarja v skladu s standardom EN 1251-2:2000, 5.4,

— odstopanje od premice notranjega rezervoarja in zunanjega plašča v skladu s standardom EN 1251-2, 5.4.

6.3.4 Preskusi porušitve in preskusi, ki ne povzročajo poškodb, za zvare.

Preskusi se izvedejo v skladu s standardom EN 1251-2.

6.3.5 Vizualni pregled

Zvare ter notranje in zunanje površine notranjega in zunanjega plašča posode je treba vizualno pregledati. Površine ne smejo kazati nobenih kritičnih poškodb ali napak.

6.3.6 Označevanje

Označevanje se preveri v skladu z oddelkom 5.5.

6.3.7 Preskus porušitve

Preskus porušitve se opravi na enem vzorcu notranjega rezervoarja, ki ni vgrajen v zunanji plašč in ni izoliran.

6.3.7.1 Merila

6.3.7.1.1 Porušitveni tlak mora biti vsaj enak porušitvenemu tlaku, ki se uporablja za mehanske izračune. Za jeklene rezervoarje to pomeni: (a) ali najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (v MPa) plus 0,1 MPa, pomnoženo s 3,25; (b) ali najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) (v MPa) plus 0,1 MPa, pomnoženo z 1,5 in pomnoženo z Rm/Rp, pri čemer Rm pomeni najmanjšo skrajno natezno trdnost in Rp najmanjšo mejo tečenja.

6.3.7.1.2 Za posode za vodik iz materialov, ki niso jeklo, se dokaže enako varno delovanje kot pri posodah, ki izpolnjujejo zahteve iz točk 6.3.7.1.1 in 6.3.7.1.2.

6.3.7.2 Postopek

6.3.7.2.1 Posoda za preskušanje je reprezentativna za zasnovo in proizvodnjo tipa, kateremu bo podeljena homologacija.

6.3.7.2.2 Preskus je hidravlični.

6.3.7.2.3 Cev in cevovod se lahko spremenita, da se omogoči izvedba preskusa (splakovanje mrtve prostornine, vnos tekočine, zapiranje neuporabljenih cevi itd.).

6.3.7.2.4 Rezervoar se napolni z vodo. Tlak se enakomerno povečuje za največ 0,5 MPa/min do porušitve. Ko je dosežen najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP), je treba počakati najmanj 10 minut pri stalnem tlaku, s čimer se preveri, ali je rezervoar poškodovan.

6.3.7.2.5 Sistem omogoča pregled možnih poškodb.

6.3.7.2.6 Tlak se evidentira ali zapisuje med celotnim preskusom.

6.3.7.3 Rezultati

Preskusni pogoji in tlak porušitve morajo biti navedeni v potrdilu o preskusu, ki ga podpišeta proizvajalec in tehnična služba.

6.3.8 Protipožarni preskus

6.3.8.1 Merila

6.3.8.1.1 Rezervoar ne sme počiti, tlak v notranjem rezervoarju pa ne sme preseči območja dopustne napake notranjega rezervoarja. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev mora sekundarna tlačna varnostna naprava omejiti tlak v rezervoarju na 136 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja, če se varnostni ventil uporablja kot sekundarna tlačna varnostna naprava. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev mora sekundarna tlačna varnostna naprava omejiti tlak v rezervoarju na 150 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja, če se razpočna membrana uporablja kot sekundarna tlačna varnostna naprava zunaj vakuumskega prostora. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev mora sekundarna tlačna varnostna naprava omejiti tlak v rezervoarju na 150 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka plus 0,1 MPa (MAWP + 0,1 MPa) notranjega rezervoarja, če se razpočna membrana uporablja kot sekundarna tlačna varnostna naprava zunaj vakuumskega prostora. Za druge materiale se dokaže enaka raven varnosti. Sekundarna tlačna varnostna naprava ne sme delovati pod 110 odstotki nastavljenega tlaka primarne tlačne varnostne naprave.

6.3.8.2 Postopek

6.3.8.2.1 Posoda za preskušanje je reprezentativna za zasnovo in proizvodnjo tipa, kateremu bo podeljena homologacija.

6.3.8.2.2 Posoda mora biti dokončana in mora imeti nameščeno vso opremo.

6.3.8.2.3 Rezervoar mora biti že ohlajen, notranji rezervoar pa mora imeti enako temperaturo kot tekoči vodik. Pred tem mora biti rezervoar 24 ur napolnjen s tekočim vodikom s prostornino, ki je vsaj enaka polovici prostornine vode notranjega rezervoarja. 6.3.8.2.3.1 Rezervoar mora biti napolnjen s tekočim vodikom, pri čemer je količina tekočega vodika, ki se izmeri po sistemu merjenja mase, polovica največje dovoljene količine, ki jo lahko vsebuje notranji rezervoar. 6.3.8.2.3.2 Ogenj mora goreti 0,1 m pod rezervoarjem. Dolžina in širina ognja presegata tlorisne dimenzije posode za 0,1 m. Temperatura ognja mora biti najmanj 590 °C. Ogenj mora stalno goreti v času trajanja preskusa. 6.3.8.2.3.3 Tlak v rezervoarju na začetku preskusa je med 0 MPa in 0,01 MPa pri vrelišču vodika v notranjem rezervoarju. 6.3.8.2.3.4 Ko se varnostna naprava odpre, se preskus nadaljuje, dokler se izpuh varnostne naprave ne konča. Med preskusom rezervoar ne sme počiti, tlak v notranjem rezervoarju pa ne sme preseči območja dopustne napake notranjega rezervoarja. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev tlak v rezervoarju ne sme preseči 136 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja. Za druge materiale se uporabi enaka raven varnosti.

6.3.8.3 Rezultati

Preskusni pogoji in najvišji tlak, dosežen v rezervoarju med preskusom, morajo biti navedeni v potrdilu o preskusu, ki ga podpišeta proizvajalec in tehnična služba.

6.3.9 Preskus najvišje dovoljene ravni polnjenja

6.3.9.1 Merila

Med vsemi preskusi, ki so potrebni za homologacijo, postopek polnjenja ne sme sprožiti delovanja tlačne varnostne naprave ne glede na čas, ki preteče med postopkom polnjenja ali po njem. Postopek polnjenja ne sme povzročiti pogojev delovanja, za katere BMS (sistem upravljanja uparjenega plina) ni zasnovan in jih zato ne more obvladovati.

6.3.9.2 Postopek

6.3.9.2.1 Posoda za preskušanje je reprezentativna za zasnovo in proizvodnjo tipa, kateremu bo podeljena homologacija.

6.3.9.2.2 Posoda mora biti dokončana in mora imeti nameščeno vso opremo ter zlasti merilnik ravni.

6.3.9.2.3 Rezervoar mora biti že ohlajen, notranji rezervoar pa mora imeti enako temperaturo kot tekoči vodik. Pred tem mora biti rezervoar 24 ur napolnjen s tekočim vodikom s prostornino, ki je vsaj enaka polovici prostornine vode notranjega rezervoarja.

6.3.9.2.4 Masa vodika ali masni pretok pri vhodnem in izhodnem delu rezervoarja se izmeri z najmanj 1-odstotno natančnostjo največje mase polnjenja posode za preskušanje.

6.3.9.2.5 Rezervoar je treba 10-krat do vrha napolniti s tekočim vodikom v ravnovesju z njegovo paro. Med vsakim polnjenjem je treba iz rezervoarja izprazniti najmanj četrtino tekočega vodika.

6.3.9.3 Rezultati

Preskusni pogoji in deset najvišjih ravni, ki se izmerijo na podlagi dodanega sistema, morajo biti navedeni v potrdilu o preskusu, ki ga podpišeta proizvajalec in tehnična služba.

DEL 3

Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov, razen posod, namenjene uporabi tekočega vodika

1. UVOD

Ta del določa zahteve in preskusne postopke, ki se uporabljajo za sestavne dele vodikovega sistema, ki niso posode za vodik, namenjene uporabi tekočega vodika.

2. SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1 Materiali, uporabljeni v sestavnih delih vodikovega sistema, so združljivi z vodikom v skladu z oddelkom 4.11.

2.2 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) vodikovega sistema pred prvim regulatorjem tlaka, ki ne vključuje posode za vodik, je enak najvišjemu tlaku, ki mu je izpostavljen sestavni del, vendar najmanj 1,5-krat večji od nastavljenega tlaka primarne tlačne varnostne naprave notranjega rezervoarja ter koeficienta varnosti, ki ni manjši od koeficienta notranjega rezervoarja.

2.3 Sestavni deli za regulatorji tlaka morajo biti zaščiteni proti previsokemu tlaku in zasnovani za najmanj 1,5-kratni izhodni tlak (najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP)) prvega regulatorja tlaka.

2.4 Izolacija sestavnih delov mora preprečiti utekočinjanje zraka v stiku z zunanjimi površinami, razen če je zagotovljen sistem za zbiranje in uparjanje utekočinjenega zraka. Materiali okrog sestavnih delov morajo biti združljivi z ozračjem, obogatenim s kisikom, v skladu s standardom EN 1797.

3. TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1 Tlačne varnostne naprave

3.1.1 Tlačne varnostne naprave za notranji rezervoar

3.1.1.1 Primarna tlačna varnostna naprava za notranji rezervoar mora omejiti tlak znotraj rezervoarja na največ 110 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) tudi v primeru nenadne izgube vakuuma. Ta naprava mora biti varnostni ventil ali podoben ventil in mora biti neposredno povezana s plinskim delom pod običajnimi pogoji delovanja.

3.1.1.2 Sekundarna tlačna varnostna naprava za notranji rezervoar se namesti zaradi zagotovitve, da tlak v rezervoarju pod nobenimi pogoji ne more preseči območja dopustne napake notranjega rezervoarja. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev mora sekundarna tlačna varnostna naprava omejiti tlak v rezervoarju na 136 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja, če se kot sekundarna tlačna varnostna naprava uporablja varnostni ventil. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev mora sekundarna tlačna varnostna naprava omejiti tlak v rezervoarju na 150 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) notranjega rezervoarja, če se kot sekundarna tlačna varnostna naprava uporablja razpočna membrana zunaj vakuumskega prostora. V primeru jeklenih notranjih rezervoarjev mora sekundarna tlačna varnostna naprava omejiti tlak v rezervoarju na 150 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka plus 0,1 MPa (MAWP + 0,1 MPa) notranjega rezervoarja, če se kot sekundarna tlačna varnostna naprava uporablja razpočna membrana znotraj vakuumskega prostora. Za druge materiale se dokaže enaka raven varnosti. Sekundarna tlačna varnostna naprava ne sme delovati pod 110 odstotki nastavljenega tlaka primarne tlačne varnostne naprave.

3.1.1.3 Določanje velikosti varnostne naprave se izvede v skladu s standardom EN 13648-3.

3.1.1.4 Napravi iz oddelkov 3.1.1.1 in 3.1.1.2 sta lahko povezani z notranjim rezervoarjem prek iste cevi za gorivo.

3.1.1.5 Ocena tlačnih varnostnih naprav mora biti jasno označena. Nedovoljeno poseganje v napravo se prepreči s svinčeno plombo ali enakovrednim sistemom.

3.1.1.6 Tlačni varnostni ventili se po praznjenju zaprejo pod tlakom, ki je višji od 90 odstotkov nastavljenega tlaka tlačnega varnostnega ventila. Ventili morajo ostati zaprti, če je pritisk nižji od navedenega.

3.1.1.7 Tlačni varnostni ventili se namestijo v plinastem delu rezervoarja za vodik.

3.1.2 Tlačne varnostne naprave za druge sestavne dele

3.1.2.1 Če obstaja tveganje, da se bo kriogena tekočina ali para ujela med elementa opreme na cevi, je treba zagotoviti tlačno varnostno napravo ali instrument, ki zagotavlja enako raven varnosti.

3.1.2.2 Nastavljeni tlak varnostne naprave, ki preprečuje previsok tlak, pred prvim regulatorjem tlaka ne sme presegati najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) cevi in ne sme biti manjši od 120 odstotkov najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) rezervoarja, da se prepreči odpiranje takih ventilov namesto odpiranja tlačnih varnostnih naprav za notranji rezervoar.

3.1.2.3 Ocena tlačnih varnostnih naprav za regulatorji tlaka ne sme presegati najvišjega dovoljenega delovnega tlaka (MAWP) sestavnih delov za regulatorjem tlaka.

3.1.2.4 Tlačni varnostni ventili se po praznjenju zaprejo pod tlakom, ki je višji od 90 odstotkov nastavljenega tlaka tlačnega varnostnega ventila. Ventili morajo ostati zaprti, če je pritisk nižji od navedenega.

3.1.3 Predpisi o homologaciji tlačnih varnostnih naprav

3.1.3.1 Zasnova, proizvodnja in nadzor tlačnih varnostnih naprav morajo biti v skladu s standardoma EN 13648-1 in EN 13648-2.

3.1.3.2 V primeru sistema za uparjeni plin ob primarni varnostni napravi mora biti varnostni ventil varnostna naprava kategorije B, v nasprotnem primeru je varnostna naprava kategorije A v skladu s standardom EN 13648.

3.1.3.3 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen sestavni del.

3.1.3.4 Nastavljeni tlak 3.1.3.4.1 Primarne naprave notranjega rezervoarja: v skladu z oddelkom 3.1.1.1. 3.1.3.4.2 Sekundarna naprava notranjega rezervoarja: v skladu z oddelkom 3.1.1.2. 3.1.3.4.3 Tlačne varnostne naprave za sestavne dele, ki niso rezervoar: v skladu z oddelkom 3.1.2.

3.1.3.5 Konstrukcijsko določena temperatura 3.1.3.5.1 Zunanja temperatura: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.1.3.5.2 Notranja temperatura: –253 °C do +85 °C.

3.1.3.6 Uporabni preskusni postopki:



Tlačni preskus oddelek 4.2 Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3 Preskus delovanja oddelek 4.5 Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele, le za opremo zunaj ohišja, neprepustnega za pline Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele.

3.1.4 Cevi, ki vključujejo tlačne varnostne naprave

3.1.4.1 Med zaščitenim sestavnim delom in tlačno varnostno napravo ne sme biti nameščen noben izolacijski ventil.

3.1.4.2 Cevi pred in za tlačnimi varnostnimi napravami ne smejo ovirati njihovega delovanja in morajo biti združljive z merili iz oddelkov od 3.1.1 do 3.1.3.

3.2 Ventili

3.2.1 Predpisi o homologaciji ventilov za vodik

3.2.1.1 Zasnova, proizvodnja in preverjanje ventilov za globoko ohlajeni vodik morajo biti v skladu s standardoma EN 13648-1 in EN 13648-2.

3.2.1.2 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen ventil.

3.2.1.3 Konstrukcijsko določena temperatura 3.2.1.3.1 Zunanja temperatura: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.2.1.3.2 Notranja temperatura: –253 °C do +85 °C za ventile pred toplotnim izmenjevalnikom. –40 °C do +85 °C za ventile za toplotnim izmenjevalnikom.

3.2.1.4 Uporabni preskusni postopki:



Tlačni preskus oddelek 4.2 Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3 Preskusi vzdržljivosti oddelek 4.4 (s 6 000 delovnimi cikli za ročne ventile; z 20 000 delovnimi cikli za samodejne ventile) Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele, le za opremo zunaj ohišja, neprepustnega za pline Odpornost na suho vročino oddelek 4.7, le za nekovinske dele Staranje zaradi ozona oddelek 4.8, le za nekovinske dele Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele Preskus tesnjenja po vgradnji oddelek 4.12

3.3 Toplotni izmenjevalniki

3.3.1 Ne glede na določbo iz oddelka 2.1 mora biti najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) toplotnega izmenjevalnika najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) različnih vodov.

3.3.2 Izpušni plini iz pogonskega sistema se ne smejo pod nobenimi pogoji uporabiti neposredno v toplotnem izmenjevalniku.

3.3.3 Zagotovi se varnostni sistem za: preprečitev okvare toplotnega izmenjevalnika ter preprečitev vstopa kriogene tekočine ali plina v drug vod in sistem za njim, če ni bil temu namenjen.

3.3.4 Predpisi o homologaciji ventilov za vodik 3.3.4.1 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen sestavni del. 3.3.4.2 Konstrukcijsko določena temperatura 3.3.4.2.1 Zunanja temperatura: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.3.4.2.2 Notranja temperatura: –253 °C do +85 °C. 3.3.4.3 Uporabni preskusni postopki



Tlačni preskus oddelek 4.2 Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3 Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele Odpornost na suho vročino oddelek 4.7, le za nekovinske dele Staranje zaradi ozona oddelek 4.8, le za nekovinske dele Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele 3.3.4.4 Proizvodnja in vgradnja toplotnega izmenjevalnika morata biti potrjeni v skladu z oddelki od 4.3. do 4.5. dela 2.

3.4 Priključki za polnjenje z gorivom

3.4.1 Priključki za polnjenje z gorivom morajo biti zaščiteni pred kontaminacijo.

3.4.2 Predpisi o homologaciji priključkov za polnjenje z gorivom 3.4.2.1 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen sestavni del. 3.4.2.2 Konstrukcijsko določena temperatura 3.4.2.2.1 Zunanja temperatura: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.4.2.2.2 Notranja temperatura: –253 °C do +85 °C 3.4.2.3 Uporabni preskusni postopki



Tlačni preskus oddelek 4.2 Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3 Preskusi vzdržljivosti oddelek 4.4 (s 3 000 delovnimi cikli) Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele Odpornost na suho vročino oddelek 4.7, le za nekovinske dele Staranje zaradi ozona oddelek 4.8, le za nekovinske dele Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele Preskus tesnjenja po vgradnji oddelek 4.12

3.5 Regulatorji tlaka

3.5.1 Predpisi o homologaciji regulatorjev tlaka

3.5.1.1 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen sestavni del.

3.5.1.2 Konstrukcijsko določena temperatura 3.5.1.2.1 Zunanja temperatura: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.5.1.2.2 Notranja temperatura: vsaj temperatura, kot je navedena v oddelku 1.3 iz dela 1.

3.5.1.3 Uporabni preskusni postopki



Tlačni preskus oddelek 4.2 Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3 Preskusi vzdržljivosti oddelek 4.4 (z 20 000 delovnimi cikli) Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele, le za opremo zunaj ohišja, neprepustnega za pline Odpornost na suho vročino oddelek 4.7, le za nekovinske dele Staranje zaradi ozona oddelek 4.8, le za nekovinske dele Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele Preskus tesnjenja po vgradnji oddelek 4.12

3.6 Senzorji

3.6.1 Predpisi o homologaciji senzorjev

3.6.1.1 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen sestavni del.

3.6.1.2 Konstrukcijsko določena temperatura 3.6.1.2.1 Če delujejo pri temperaturi okolice: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.6.1.2.2 Če delujejo pri kriogeni temperaturi: najnižja delovna temperatura: –253 °C, najvišja temperatura: +85 °C ali 120 °C, kot je navedeno v oddelku 1.3 iz dela 1.

3.6.1.3 Uporabni preskusni postopki



Tlačni preskus oddelek 4.2, le za opremo, ki je neposredno v stiku z vodikom Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3, le za opremo, ki je neposredno v stiku z vodikom Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele, le za opremo zunaj ohišja, neprepustnega za pline Odpornost na suho vročino oddelek 4.7 Staranje zaradi ozona oddelek 4.8, le za nekovinske dele Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele

3.7 Gibljive cevi za gorivo

3.7.1 Predpisi o homologaciji gibljivih cevi za gorivo

3.7.1.1 Zasnova, proizvodnja in nadzor kriogenih gibljivih cevi za gorivo morajo biti v skladu s standardom EN 12434.

3.7.1.2 Najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP): 1,5-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) notranjega rezervoarja ali najvišji tlak, ki mu je izpostavljen sestavni del.

3.7.1.3 Konstrukcijsko določena temperatura 3.7.1.3.1 Če delujejo pri temperaturi okolice: v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1. 3.7.1.3.2 Če delujejo pri kriogeni temperaturi: najnižja delovna temperatura: –253 °C, najvišja temperatura: +85 °C ali +120 °C, kot je navedeno v oddelku 1.3 iz dela 1.

3.7.1.4 Uporabni preskusni postopki



Tlačni preskus oddelek 4.2 Preskus zunanjega tesnjenja oddelek 4.3 Odpornost proti koroziji oddelek 4.6, le za kovinske dele, le za opremo zunaj ohišja, neprepustnega za pline Odpornost na suho vročino oddelek 4.7, le za nekovinske dele Staranje zaradi ozona oddelek 4.8, le za nekovinske dele Ciklični temperaturni preskus oddelek 4.9, le za nekovinske dele Tlačni cikel oddelek 4.10

3.8 Predpisi o električnih sestavnih delih vodikovega sistema

3.8.1 Za preprečitev električnega iskrenja: (a) so električno upravljane naprave, ki vsebujejo vodik, izolirane tako, da skozi dele, ki so v stiku z vodikom, ne teče električni tok; (b) je električni sistem električno upravljane naprave izoliran od karoserije vozila; (c) izolacijska upornost električnega tokokroga (brez akumulatorjev in gorivnih celic) presega 1 kΩ za vsak volt nazivne napetosti.

3.8.2 V primeru pretvornika energije za vzpostavitev izolirane in neprepustne električne povezave mora biti električna povezava hermetično zatesnjena.

4. PRESKUSNI POSTOPEK

4.1 Splošne določbe

4.1.1 Preskusi tesnjenja se izvedejo s plinom pod tlakom, kot sta zrak ali dušik, ki vsebujeta najmanj 10 odstotkov helija.

4.1.2 Za doseganje zahtevanega tlaka za tlačni preskus se lahko uporabi voda ali druga tekočina.

4.1.3 V vseh zapisih o preskusih mora biti navedena vrsta uporabljenega preskusnega medija, če se uporablja.

4.1.4 Preskusno obdobje za preskuse tesnjenja in tlačne preskuse traja najmanj 3 minute več, kot je odzivni čas senzorja.

4.1.5 Vsi preskusi se opravijo pri temperaturi okolice, razen če je navedeno drugače.

4.1.6 Pred poskusom tesnjenja morajo biti različni sestavni deli pravilno osušeni.

4.2 Tlačni preskus

4.2.1 Sestavni del z vodikom je z vključenimi izhodi visokotlačnega dela izpostavljen preskusnemu tlaku, ki je enak 1,5-kratnemu najvišjemu dovoljenemu delovnemu tlaku (MAWP), pri tem pa ne pride do vidnega puščanja ali poškodbe. Tlak se nato poveča z 1,5 na 3-kratni najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP). Na sestavnem delu ne sme biti vidnih znakov loma ali razpok.

4.2.2 Sistem za dovajanje tlaka je opremljen s pozitivnim ventilom za izklop in merilnikom tlaka, ki imata razpon tlaka, enak najmanj 1,5-kratnemu in največ 2-kratnemu preskusnemu tlaku, točnost merilnika pa je 1 odstotek razpona tlaka.

4.2.3 Za sestavne dele, za katere je potreben preskus tesnjenja, se ta izvede pred tlačnim preskusom.

4.3 Preskus zunanjega tesnjenja

4.3.1 Sestavni del med preskušanjem iz oddelka 4.4.3 pri nobenem plinskem tlaku med 0 in njegovim najvišjim dovoljenim delovnim tlakom (MAWP) ne sme puščati skozi cev ali zaščito telesa ali druge spoje ter izkazovati poroznosti ohišja.

4.3.2 Preskus se izvede na isti opremi pod naslednjimi pogoji: 4.3.2.1 pri temperaturi okolice; 4.3.2.2 pri najnižji delovni temperaturi ali temperaturi tekočega dušika po zadostnem času kondicioniranja na tej temperaturi zaradi zagotovitve termične obstojnosti; 4.3.2.3 pri najvišji delovni temperaturi po zadostnem času kondicioniranja na tej temperaturi zaradi zagotovitve termične obstojnosti.

4.3.3 Med tem preskusom je preskušana oprema povezana z virom plinskega tlaka. Pozitivni ventil za izklop in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka, enak najmanj 1,5-kratnemu in največ 2-kratnemu preskusnemu tlaku, se namestita v cevovod za dovod tlaka, točnost merilnika pa je 1 odstotek razpona tlaka. Merilnik tlaka se namesti med pozitivni ventil za izklop in preskusni vzorec.

4.3.4 Med preskusom se vzorec preskusi za puščanje s površinsko aktivno snovjo brez nastajanja mehurčkov ali se izmeri s stopnjo puščanja, ki je manjša od 10 cm3/uro.

4.4 Preskus vzdržljivosti

4.4.1 Vodikov sestavni del je v skladu z veljavnimi zahtevami preskusa tesnjenja iz oddelkov 4.3 in 4.12 po več delovnih ciklih, ki so za ta sestavni del opredeljeni v oddelkih 3.1 do 3.7 iz dela 3.

4.4.2 Ustrezni preskusi za zunanje tesnjenje in tesnjenje po vgradnji, kot je opisano v oddelkih 4.3 in 4.12, se izvedejo takoj po preskusu vzdržljivosti.

4.4.3 Sestavni del se varno poveže z virom suhega zraka ali dušika pod tlakom in je izpostavljen številu ciklov, določenemu za posamezen sestavni del iz oddelkov 3.1 do 3.7 iz dela 3. Pri enem ciklu, ki traja najmanj 10 ± 2 sekundi, se sestavni del enkrat odpre in enkrat zapre.

4.4.4 Sestavni del deluje med 96 % števila navedenih ciklov pri temperaturi okolice in MAWP sestavnega dela. Med ciklom navzdol se tlak v smeri toka preskusne naprave lahko zniža na 50 % MAWP sestavnega dela.

4.4.5 Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov pri najvišji temperaturi materiala (v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1) po zadostnem času kondicioniranja na tej temperaturi zaradi zagotovitve termične obstojnosti in pri MAWP. Sestavni del je skladu z oddelkoma 4.3 in 4.12 pri ustrezni najvišji temperaturi materiala (v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1) po zaključku ciklov pri visoki temperaturi.

4.4.6 Sestavni del deluje med 2 % skupnega števila ciklov pri najnižji temperaturi materiala (v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1), ki ne sme biti nižja od temperature tekočega dušika, po zadostnem času kondicioniranja na tej temperaturi zaradi zagotovitve termične obstojnosti in pri MAWP sestavnega dela. Sestavni del je skladu z oddelkoma 4.3 in 4.12 pri ustrezni najnižji temperaturi materiala (v skladu z oddelkom 1.3 iz dela 1) po zaključku ciklov pri nizki temperaturi.

4.5 Preskus delovanja

4.5.1 Preskus delovanja se izvede v skladu s standardom EN 13648-1 ali EN 13648 2. Veljajo posebne zahteve iz standarda.

4.6 Preskus odpornosti proti koroziji

4.6.1 Kovinski sestavni deli vodikovega sistema morajo ustrezati preskusom tesnjenja iz oddelkov 4.3 in 4.12, potem ko so bili 144 ur izpostavljeni preskusu s slano meglo v skladu s standardom ISO 9227, vsi priključki pa so bili zaprti.

4.6.2 Bakren ali medeninast sestavni del vodikovega sistema mora ustrezati preskusu tesnjenja iz oddelkov 4.3 in 4.12, potem ko je bil 24 ur potopljen v amoniaku v skladu s standardom ISO 6957, vsi priključki pa so bili zaprti.

4.7 Preskus odpornosti na suho vročino

Preskus je treba izvesti v skladu s standardom ISO 188. Preskušanec mora biti 168 ur izpostavljen zraku s temperaturo, ki je enaka najvišji delovni temperaturi. Sprememba natezne trdnosti ne sme presegati + 25 odstotkov. Sprememba končnega raztezka ne sme presegati naslednjih vrednosti:

— največje povečanje 10 odstotkov,

— največje zmanjšanje 30 odstotkov.

4.8 Preskus staranja zaradi ozona

4.8.1 Preskus mora biti v skladu s standardom ISO 1431-1. Preskušanec, katerega raztezek znaša 20 odstotkov, je 120 ur izpostavljen zraku s temperaturo +40 °C in koncentracijo ozona 50 delcev na 100 milijonov.

4.8.2 Razpoke na preskušancu niso dovoljene.

4.9 Ciklični temperaturni preskus

Nekovinski del, ki vsebuje vodik, mora ustrezati preskusom tesnjenja iz oddelkov 4.3 in 4.12, potem ko je bil pri najvišjem dovoljenem delovnem tlaku (MAWP) 96 ur izpostavljen temperaturnemu ciklu od najnižje do najvišje delovne temperature s časom cikla 120 minut.

4.10 Ciklični tlačni preskus

4.10.1 Vsaka gibljiva cev za gorivo mora biti v skladu z veljavnimi zahtevami preskusa tesnjenja iz oddelka 4.3 po 6 000 tlačnih ciklih.

4.10.2 Tlak se iz atmosferskega tlaka spremeni v najvišji dovoljeni delovni tlak (MAWP) rezervoarja v manj kot petih sekundah, po najmanj petih sekundah pa se zmanjša na atmosferski tlak v manj kot petih sekundah.

4.10.3 Ustrezen preskus za zunanje tesnjenje, kot je opisan v oddelku 4.3, se izvede takoj po preskusu vzdržljivosti.

4.11 Preskus združljivosti z vodikom

4.11.1 Združljivost z vodikom se dokaže v skladu s standardom ISO 11114-4.

4.11.2 Materiali sestavnih delov v stiku s kriogeno temperaturo so združljivi s kriogenimi temperaturami v skladu s standardom EN 1252-1.

4.12 Preskus tesnjenja po vgradnji

4.12.1 Preskusi tesnjenja po vgradnji se izvedejo na vzorcih, ki so bili že preskušeni za zunanje tesnjenje iz oddelka 4.3.

4.12.2 Preskusi tesnjenja po vgradnji se izvedejo tako, da je dovod vzorčnega ventila povezan z virom plinskega tlaka, da je ventil v zaprtem položaju in da je izhodna odprtina odprta. Pozitivni ventil za izklop in merilnik tlaka, ki imata razpon tlaka, enak najmanj 1,5-kratnemu in največ 2-kratnemu preskusnemu tlaku, se namestita v cevovod za dovod tlaka, točnost merilnika pa je 1 odstotek razpona tlaka. Merilnik tlaka se namesti med pozitivni ventil za izklop in preskusni vzorec. Pri preskusnem tlaku, ki ustreza najvišjemu dovoljenemu delovnemu tlaku (MAWP), je treba opazovati, ali prihaja do puščanja pri odprtem izhodu, ki je potopljen v vodo, ali pa puščanje izmeriti z merilnikom pretoka, ki je nameščen na vhodnem delu preskusnega ventila. Merilnik pretoka lahko pri uporabljeni preskusni tekočini pokaže največje dovoljene stopnje toka puščanja s točnostjo +/–1 odstotek.

4.12.3 Sedež ventila za izklop, ko je v zaprtem položaju, ne pušča za več kot 10 cm3/uro pri nobenem plinskem tlaku, ki je med nič in najvišjim dovoljenim delovnim tlakom (MAWP).

4.12.4 Nepovratni ventil, ko je v zaprtem položaju, ne pušča pri nobenem aerostatičnem tlaku, ki je med 50 kPa in najvišjim dovoljenim delovnim tlakom (MAWP).

4.12.5 Če se nepovratni ventili uporabljajo kot varnostna naprava ali priključki za polnjenje z gorivom, med preskusom ne puščajo za več kot 10 cm3/uro.

4.12.6 Tlačne varnostne naprave ne puščajo za več kot 10 cm3/uro pri nobenem plinskem tlaku, ki je med nič in nastavljenim tlakom minus 10 odstotkov.









PRILOGA IV

Zahteve za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika, in njihovo vgradnjo v vozila s pogonom na vodik

1. UVOD

Ta priloga določa zahteve in preskusne postopke za sestavne dele vodikovega sistema in vodikove sisteme, namenjene uporabi stisnjenega (plinastega) vodika.

2. SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1 Število sestavnih delov vodikovega sistema, priključkov in dolžino cevi je treba zmanjšati na minimum, ki je združljiv z varnostjo in pravilnim delovanjem vodikovega sistema.

2.2 Proizvajalec zagotovi, da so