1973L0362 — SL — 04.02.1985 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 19. novembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opredmetenimi dolžinskimi merami (73/362/EGS) (UL L 335, 5.12.1973, p.56)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 19. novembra 1973

o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opredmetenimi dolžinskimi merami

(73/362/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora, ker so v državah članicah konstrukcija in metode za nadzor opredmetenih dolžinskih mer predmet prisilnih predpisov, ki se v posameznih državah članicah razlikujejo in zato ovirajo trgovino s takšnimi merili; ker je zato treba te predpise uskladiti; ker so z Direktivo Sveta z dne 26. julija 1971 ( 1 ) o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na skupne določbe za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole, opredeljeni postopki EGS-homologacije in prve overitve EGS za merilne instrumente; ker je v skladu s to direktivo treba določiti tehnične zahteve, ki jih morajo izpolnjevati opredmetene dolžinske mere, da bi jih lahko uvozili, tržili in prosto uporabljali, potem ko je bila opravljena kontrola in nanje nameščene ustrezne oznake in simboli, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva velja za opredmetene dolžinske mere, specificirane v prilogi.

Člen 2

Instrumenti za merjenje dolžine, ki smejo nositi oznake in simbole EGS, so opisani v prilogi. Biti morajo predmet EGS-homologacije in predloženi v prvo overitev EGS.

Člen 3

Nobena država članica ne sme zavrniti, prepovedati ali omejiti dajanja v promet ali začetka uporabe opredmetenih dolžinskih mer, če nosijo simbol EGS-homologacije in oznako prve overitve EGS.

Člen 4

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v osemnajstih mesecih od notifikacije te direktive. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA

1. Opredelitve

1.1 Opredmetene dolžinske mere, v nadaljnjem besedilu „dolžinska merila“, so instrumenti, ki zajemajo oznake skale, katerih razdalje so izražene v zakonskih dolžinskih enotah.

1.2 „Nazivna dolžina“ dolžinskega merila je dolžina, označena na tem merilu.

1.3 Glavni oznaki skale dolžinskega merila sta oznaki, katerih medsebojna razdalja določa „nazivno dolžino“ merila.

1.4 Skalo dolžinskega merila sestavljata glavni oznaki skale in vse druge oznake.

1.5 Dolžinsko merilo je opisano kot: 1.5.1 – končno merilo, če glavni oznaki skale tvorita dve ravnini; 1.5.2 – merilo s končnima črtama, če glavni oznaki tvorita dve črti, luknji ali oznaki; 1.5.3 – sestavljeno merilo, če je ena izmed glavnih oznak skale ravnina, druga pa črta, luknja ali oznaka.

2. Materiali

Dolžinska merila in njihove dodatne naprave morajo biti izdelane iz materialov, ki so v normalnih pogojih uporabe dovolj trajni, obstojni in odporni proti vplivom okolja.

Kakovost uporabljenih materialov mora biti takšna, da:

▼M2

2.1 ob normalni uporabi pri temperaturah, ki so za 8 °C nad ali pod referenčno temperaturo, spremembe dolžine niso večje od največjih dopustnih pogreškov.

▼B

2.2 za merila, ki se morajo uporabljati pod neko vlečno silo, povečanje ali zmanjšanje te sile za 10 % ne povzroči spremembe dolžine, ki bi presegla največji dopustni pogrešek.

3. Konstrukcija

3.1 Dolžinska merila in njihove dodatne naprave morajo biti dobro in trdno konstruirana in skrbno površinsko obdelana.

3.2 Prečni prerez dolžinskih meril mora imeti takšne dimenzije in oblike, da v normalnih pogojih uporabe omogoča izvajanje meritev s točnostjo, kakršno zahteva točnostni razred, v katerega zadevno merilo sodi.

3.3 Končni ploskvi končnih dolžinskih meril morata biti ravni. Ti dve končni ploskvi in črti morata biti pravokotni na vzdolžno os merila.

3.4 Končni ravnini končnih in sestavljenih meril, izdelanih iz lesa ali drugega materiala, katerega trajnost je enaka ali krajša od lesa, morata biti oblikovani s trakom ali konico, ki je odporna na obrabo in vplive ter primerno pritrjena na merilo.

3.5 Dodatne naprave, kot so en ali več pritrjenih ali premičnih kavljev, obroči, ročaji, ploščice, konice, jeziki, navijala ali noniji, ki omogočajo lažjo uporabo merila in razširjajo možnosti njegove uporabe, so dovoljene pod pogojem, da ne morejo povzročiti zmote. Oblikovane in pritrjene na merilo morajo biti tako, da v normalnih pogojih uporabe v praksi ne morejo povečati netočnosti merjenja.

▼M1

3.6 Merilni trakovi morajo biti narejena tako, da so robovi traku, če ga raztegnemo na ravni površini, praktično ravni in vzporedni.

▼B

3.7 Naprave za navijanje tračnih meril morajo biti narejeni tako, da ne povzročajo trajne deformacije traku.

4. Razdelba in oštevilčenje

▼M1

4.1 Vzdolž svoje nazivne dolžine morajo imeti dolžinska merila jasno, pravilno in neizbrisno razdelbo in oštevilčenje, ki omogoča zanesljivo, enostavno in nedvoumno razbiranje. Nekatere neoštevilčene oznake skale, ki ne presegajo števila oznak skale med dvema zaporedno oštevilčenima oznakama skale na merilu, pa se lahko razširijo preko glavne oznake skale na koncu merila.

▼B

4.2 Vrednost razdelka mora biti v obliki 1 x 10n, 2 x 10n ali 5 x 10n metrov, kjer je „n“ celo pozitivno ali celo negativno število ali ničla. Enaka mora biti največ: — 1 cm na merilih z nazivno dolžino, ki je krajša od ali enaka 2 mm, — 10 cm, če je nazivna dolžina daljša od 2 m in krajša od 10 m, — 20 cm, če je nazivna dolžina daljša od ali enaka 10 m in krajša od 50 m, — 50 cm, če je nazivna dolžina daljša od ali enaka 50 m. Za posebne uporabe smejo biti te vrednosti presežene, če se to utemelji v vlogi za overitev tipa in je na merilu označena posebna uporaba, za katero je namenjeno.

4.3 Če so oznake skale v obliki črt, morajo biti te ravne, pravokotne na os dolžinskega merila in vse enake debeline po vsej svoji dolžini. Dolžina črt mora biti povezana z ustrezno mersko enoto. Črte morajo tvoriti pregledno in jasno skalo, njihova debelina pa ne sme povzročati netočnosti merjenja.

4.4 Nekateri odseki skale, zlasti tisti na koncih, so lahko dodatno razdeljeni na desetiške manjkratnike osnovne vrednosti razdelka, ki velja za celotno merilo. V takem primeru je lahko debelina črt na teh območjih skale manjša kot na ostanku merila.

4.5 Oznake skale so lahko tudi v obliki lukenj, če je vrednost razdelka enaka ali večja od enega centimetra, ali v obliki kake druge oznake, če je vrednost razdelka enaka ali večja od enega decimetra, pod pogojem, da te oznake zagotavljajo dovolj natančno razbiranje ob upoštevanju točnostnega razreda, v katerega spada merilo.

4.6 Oštevilčenje je lahko nepretrgano ali ponavljajoče se. V primeru, na katerega se sklicuje točka 4.4, je lahko oštevilčenje v območjih z zmanjšanimi razdelki drugačno kot na ostanku merila. Položaj, velikost, oblika, barva in kontrast številk morajo biti prilagojeni skali in oznakam skale, na katere se nanašajo. Ne glede na vrednost razdelka, določenega v točki 4.2, morajo biti oštevilčene oznake skale oštevilčene v metrih, decimetrih, centimetrih ali milimetrih brez navedbe ustreznega simbola. Število oštevilčenih oznak skale mora biti takšno, da je razbiranje nedvoumno. Če enota oštevilčenja ni meter, so lahko metrske oznake skale vseeno oštevilčene v metrih. Številkam metrov mora v tem primeru slediti simbol „m“. Poleg tega se lahko predhodno število metrov prav tako ponovi pred drugimi oštevilčenimi oznakami skale. Če je vrednost razdelka skale s črtama v obliki 2 x 10n, in ni manjša od 2 centimetrov, morajo biti oštevilčene vse oznake skale.

4.7 Če ima merilo več skal, so lahko vrednosti razdelkov različne in lahko oštevilčenje narašča v isti ali nasprotni smeri.

5. Nazivna dolžina

▼M1

5.1 Nazivna dolžina meril mora imeti eno od naslednjih vrednosti: 0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m ali večkratnik od 5 m.

▼B

5.2 Za posebne uporabe se lahko odobrijo druge vrednosti, če je ob vlogi za podelitev homologacije potreba po uporabi merila take nazivne dolžine upravičena in če je na merilu ta uporaba označena.

5.3 Nekatere od nazivnih dolžin v podpoglavju 5.1 niso dovoljene za merila, na katera se sklicuje točka 9.4.2.

6. Napisi

6.1 Na dolžinskih merilih morajo biti naslednji napisi: 6.1.1 Napisi, obvezni za vse primere: 6.1.1.1 nazivna dolžina; 6.1.1.2 znak ali trgovsko ime proizvajalca; 6.1.1.3 oznaka točnostnega razreda: I, II ali III; 6.1.1.4 oznaka homologacije EGS. 6.1.2 Napisi, obvezni v nekaterih primerih: 6.1.2.1 referenčna temperatura, če ni 20° C; 6.1.2.2 vlečna sila; 6.1.2.3 posebna uporaba merila v primerih iz točk 4.2 in 5.2.

6.2 Nazivna dolžina, nateg in temperatura morajo biti izraženi v merskih enotah, odobrenih z Direktivo Sveta z dne 18. oktobra 1971 ( 2 ) o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote ali na enega od njihovih desetiških večkratnikov ali manjkratnikov, ki mu sledi ustrezni zakoniti simbol.

▼M1

6.3 Vsi ti napisi morajo biti podani vidljivo in berljivo, z začetkom na začetku merila. Vendar pa se lahko v dogovoru s pristojnim nacionalnim organom na sestavnem delu merila pojavijo določeni napisi. V takem primeru se v certifikatu o EGS-homologaciji navede mesto, kjer naj bi bili ti napisi. Nadalje, če širina dolžinskega merila ne omogoča, da bi bil oznaka EGS-homologacije čitljiva, se lahko ta oznaka, ne glede na določbe točke 3.1 iz Priloge I k Direktivi Sveta z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o skupnih določbah za merilne instrumente in metodah meroslovnega nadzora, ter v skladu s točko 3.5 te priloge, pojavi v obliki naslednjih znakov, ki so razvrščeni po vrsti: — stilizirana črka ε, — črka ali črke, ki označujejo državo članico, ki je podelila EGS-homologacijo, — zadnji dve številki leta EGS-homologacije, — referenčna številka EGS-homologacije, (na primer ε F 75 5345).

▼B

6.4 Na izključno odgovornost proizvajalca se lahko označi koeficient linearnega toplotnega raztezka materiala, iz katerega je izdelano merilo, v obliki: α =…

6.5 Merila pa lahko vključujejo še druge podatke, ki niso meroslovne narave in so kako drugače določeni s predpisom ali jih je odobril pristojni nacionalni organ.

6.6 Če napisi na merilih niso šifrirani, morajo biti izraženi v uradnih jezikih držav članic.

6.7 Na dolžinskih merilih se lahko pojavijo reklamni napisi, če so nameščeni v skladu z določili iz točke 6.8.

6.8 Napisi, vključno z reklamnimi, morajo biti razvrščeni tako, da nikakor ne motijo uporabe instrumenta kot merila. Obvezni napisi, razen oznake EGS-homologacije in namestitev reklamnih napisov, morajo biti na vzorcu, ki je predmet EGS-homologacije.

▼M2

7. Največji dopustni pogreški

Dolžinska merila, definirana v tej direktivi, se delijo v tri razrede, ki so glede na stopnjo natančnosti označeni z I, II in III.

7.1 Največji dopustni pozitivni ali negativni pogrešek,

(a) na nazivno dolžino; ali

(b) na katerokoli drugo razdaljo med dvema nezaporednima oznakama skale,

mora biti izražen v milimetrih kot funkcija zadevne dolžine s formulo (a + bL), kjer so:

— L zadevna dolžina, zaokrožena navzgor do naslednjega celega metra,

— a in b pa koeficienta, katerih vrednosti so za vsak točnostni razred določene v skladu z naslednjo tabelo: —



Točnostni razred a b I 0,1 0,1 II 0,3 0,2 III 0,6 0,4

▼M1

7.2 7.2.1 Največji dopustni pogrešek, pozitiven ali negativen, na dolžini „i“ vrednosti razdelkov, ki ne presegajo 1 cm, se za posamezni točnostni razred določi v skladu z naslednjo tabelo:



Dolžina „i“ zadevne vrednosti razdelka Največji dopustni pogrešek (v mm) za točnostni razred: I II III i ≤1 mm 0,1 0,2 0,3 1 mm < i ≤ 1 cm 0,2 0,4 0,6 V primerih, ko vrednosti razdelkov presegajo 1 cm, se največji dopustni pogrešek izrazi kot funkcija dolžine vrednosti razdelka s formulo (a + bL) mm, kjer so vrednosti parametrov a in b enake tistim, ki so podane v točki 7.1, in kjer je L zadevna dolžina, zaokrožena navzgor do naslednjega celega metra. 7.2.2 Največja dopustna razlika med dolžinama „i“ dveh zaporednih vrednosti razdelkov, ki ne presegata 1 cm, se za posamezni točnostni razred določi v skladu z naslednjo tabelo:



Dolžina „i“ zadevne vrednosti razdelka Največja dopustna razlika (v mm) za točnostni razred: I II III i ≤ 1 mm 0,1 0,2 0,3 1 mm < i ≤ 1 cm 0,2 0,4 0,6 V primeru, da vrednosti razdelkov presegajo 1 cm, se največja dopustna razlika med dolžinami „i“ dveh zaporednih vrednosti razdelkov izrazi kot funkcija dolžine vrednosti razdelka s formulo (a + bL) mm, kot je definirano v točki 7.2.1.

7.3 Pri končnem ali sestavljenem dolžinskem merilu pa se največji dopustni pogrešek, pozitivni ali negativni, na dolžino zaključne vrednosti razdelka, omejenega z ravnino, poveča: — za 0,1 mm za merila točnostnega razreda I, — za 0,2 mm za merila točnostnega razreda II, — za 0,3 mm za merila točnostnega razreda III. Razen tega pa določila, postavljena v točkah 7.1 in 7.2.2 ne veljajo: — če eno od nezaporednih oznak skale, na katero se sklicuje v točki 7.1(b), tvori ravnina, in — če je ena od dveh zaporednih vrednosti razdelkov, na katere se sklicuje točka 7.2.2, končna vrednost razdelka, omejena z ravnino.

▼M2

7.4 Največji dopustni pogrešek med uporabo mora biti enak dvakratnemu največjemu dopustnemu pogrešku v prvi overitvi EGS.

▼B

7.5 Največji dopustni pogreški so odvisni od naslednjih referenčnih pogojev: 7.5.1 Običajna referenčna temperatura je 20° C. Vendar pa se lahko za nekatera merila, navedena v točki 9 spodaj, izjemoma sprejme drugačna referenčna temperatura. 7.5.2 Dolžinska merila, za katera je v točki 9 spodaj označena vlečna sila, morajo biti preskušena po vsej preskušani dolžini, praktično brez trenja, na ravni vodoravni podlagi pod vlečno silo, označeno na merilu.

▼M2

8. Oznake prve overitve EGS

8.1 Blizu začetka samega dolžinskega merila ali na dodatni pritrdilni napravi le-tega mora biti predviden prostor, ki omogoča namestitev oznak prve overitve EGS.

8.2 Oznake morajo biti nameščene v skladu z določili iz točke 3.1. v Prilogi II k Direktivi Sveta 71/316/EGS z dne 26. julija 1971, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 83/575/EGS z dne 25. oktobra 1983.

8.3 Ne glede na točko 3.1 pa je lahko oznaka prve overitve EGS sestavljena iz male črke „e“ v šesterokotniku, pri čemer ima črka „e“ v svoji zgornji polovici veliko črko ali črke za identifikacijo države članice, v kateri je bila izvedena prva overitev EGS, v svoji spodnji polovici pa leto overitve. Primer oznake je prikazan v točki 12.

8.4 Izbira ene ali druge oblike oznake je prepuščena presoji pristojnega organa za prvo overitev EGS.

▼B

9. Različne vrste dolžinskih meril, na katere se nanaša ta direktiva

▼M1

9.1 Končna merila, merila s končnima črtama ali sestavljena tračna merila iz steklenih vlaken in plastike

Nazivna dolžina med 0,5 in 100 metri.

Na merilu mora biti označena vlečna sila okoli 20 N.

Prosti konci končnih in sestavljenih meril morajo biti zaščiteni s trakom ali konico, odporno proti obrabi.

Ta merila spadajo v točnostni razred I, II ali III.

9.2 Merila, izdelana iz enega kosa, toga ali poltoga, iz kovine ali drugega materiala

Nazivna dolžina med 0,5 in 5 metri.

Referenčna temperatura je lahko v določenih primerih drugačna od 20 °C.

Ta merila vključujejo tudi merilne palice za merjenje nivoja tekočin.

Konec toge merilne palice mora biti opremljen z zaščito ali konico, ki je odporna proti udarcem in obrabi. Ob udarcu se ne sme iskriti.

Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

▼B

9.3 Zložljiva dolžinska merila iz kovine ali drugega materiala. Nazivna dolžina med 0,5 in 5 metri. Deli morajo imeti enake razmike med spoji. Njihovo spajanje in izravnava v odprti legi morata biti zagotovljena z učinkovito napravo, ki je konstruirana tako, da na spojih ne povzroča dodatnih pogreškov, večjih od 0,3 mm za merila v točnostnih razredih I in II ter 0,5 mm za merila v točnostnem razredu III. Ta merila spadajo v točnostni razred I, II ali III.

▼M1

9.4. Merila z jeklenim trakom 9.4.1 Končna merila, merila s končnima črtama ali sestavljena merila na navijalu. Nazivna dolžina med 0,5 in 10 metri; listi meril med 5 in 10 m morajo imeti bombiran prerez. Ta merila so lahko v okrovu, katerega ena dimenzija je lahko vključena v del, ki se uporablja za merjenje, zlasti za merjenje notranjih dimenzij; prosti konec teh meril mora biti opremljen s fiksnim ali drsečim kavljem ali jezičkom. Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II. 9.4.2 Končna merila ali merila s končnima črtama, namenjena merjenju dolžin, večjih od nazivne dolžine merila. Nazivna dolžina: 5, 10, 20, 50, 100 ali 200 metrov. Na merilu mora biti označena vlečna sila okoli 50 N. Ta merila morajo biti na obeh konceh opremljena z ročaji ali obroči. Če sta ročaja vključena v nazivno dolžino, morata biti skonstruirana tako, da njun spoj ne povzroča nikakršnih merilnih netočnosti. Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II. 9.4.3 Merila s končnima črtama ali sestavljena merila na navijalu, ki niso namenjena merjenju dolžin, večjih od nazivne dolžine. Nazivna dolžina med 5 in 200 metri. Referenčna temperatura je lahko v določenih primerih drugačna od 20 °C. Na merilu mora biti označena vlečna sila okoli 50 N. Prosti konec mora imeti ročaj ali obroč, ki ne sme biti vključen v nazivno dolžino. Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

9.5 Sestavljeni potopni trakovi, izdelani iz kovine, z grezili, ki se uporabljajo za merjenje nivoja tekočin Nazivna dolžina med 5 in 50 metri. Referenčna temperatura je lahko v določenih primerih drugačna od 20 °C. Na merilu mora biti označena vlečna sila, ki zadošča za pravilen razteg traku. Taka vlečna sila mora biti uporabljena na merilu s pomočjo grezila, ki mora imeti označeno maso. Glavno oznako skale, ki skalo začenja, mora sestavljati temelj grezila z ustrezno obliko in iz materiala, ki se ob udarcu ne bo iskril. Grezilo mora biti pritrjeno na trak fiksno ali odstranljivo tako, da taka pritrditev ali spoj ne bo povzročal nikakršnih merilnih netočnosti. Celotna dolžina traku mora biti označena v milimetrih, merilna skala pa se mora nadaljevati na eni od ravnih strani grezila. Drugi konec merila je lahko opremljen z navijalom. Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II. Vendar pa največji dopustni pogrešek instrumenta na mestu uporabe z grezilom ne sme nikdar biti manjši od 0,6 mm.

▼M2

10. Homologacija EGS in prva overitev EGS

Homologacija EGS in prva overitev EGS opredmetenih dolžinskih mer se izvaja v skladu s postopkom, določenim v Direktivi 71/316/EGS.

10.1 Postopek za podelitev homologacije EGS

Poleg proučitve dokumentov se postopek sestoji iz pregleda, ali je predloženi tip v skladu s točkami 2, 3, 4, 5, 6 (razen točke 6.4), 7, 8 in 9.

10.2 Pregledi za prvo overitev EGS

10.2.1 Pregledi za prvo overitev EGS se izvajajo bodisi na vseh predloženih dolžinskih merilih ali na serijah, sestavljenih iz meril v skladu s točko 11.

10.2.2 Pri pregledu za prvo overitev EGS se dolžinsko merilo vizualno pregleda, da bi ugotovili njegovo skladnost z odobrenim tipom; to se še posebej nanaša na določila iz točk 3.6, 4.1 in 4.3.

10.2.3 Prav tako je treba preveriti, ali je dolžinsko merilo v skladu z zahtevami, ki se nanašajo na največje dopustne pogreške za nazivno dolžino, z upoštevanjem določil iz točke 9.5, kjer je to ustrezno.

10.2.4 Nadalje se na petih različnih mestih, ki so naključno razporejena po dolžinskem merilu, pregleda: — razdalja med dvema nezaporednima oznakama skale, — dolžina vrednosti razdelka, — razlika med dolžino dveh zaporednih vrednosti razdelkov, da bi preverili njihovo ustreznost določilom iz točk 7.1(b), 7.2.1 in 7.2.2 z upoštevanjem določil iz točk 7.3 in 9.3, kjer je to ustrezno. Če rezultati pregleda to opravičujejo, lahko pristojni organ zmanjša ali poveča število pregledov.

10.2.5 Vsi zgoraj omenjeni pregledi se izvajajo pod referenčnimi pogoji,ki so podani v točki 7.5.

11. Statistični pregled, ki velja kot pregled za prvo overitev EGS

Če se dolžinska merila proizvajajo serijsko in če oseba, pristojna za njihovo predložitev v prvo overitev EGS izjavi, da so že bila ustrezno pregledana, se na njeno prošnjo predložene serije pregledajo statistično po atributih pod naslednjimi pogoji:

11.1 Splošno

11.1.1 Serija

Serije so sestavljene iz dolžinskih meril, ki:

— so istega tipa,

— sodijo v isti točnostni razred,

— so izdelana z istim postopkom.

Velikost serije je število dolžinskih meril, ki jih vsebuje. Največja velikost serije za prvo overitev EGS znaša 10 000 enot.

11.1.2 Vzorec

Vzorec je sestavljen iz naključno izbranih dolžinskih meril iz serije. Število dolžinskih meril v vzorcu se imenuje velikost vzorca.

11.1.3 Statistični pregled po atributih

Statistični pregled po atributih je pregled, v katerem se dolžinska merila razvrščajo kot hibna ali brezhibna v skladu z določili te direktive.

11.1.4 Omejilna raven kakovosti (LQ 5)

Omejilna kakovost je raven kakovosti predložene serije, ki v načrtu vzorčenja ustreza 5 % verjetnosti za sprejem.

11.1.5 Sprejemljiva raven kakovosti (SQL)

Standardna raven kakovosti je raven kakovosti predložene serije, ki v načrtu vzorčenja ustreza 95 % verjetnosti za sprejem.

11.1.6 Število za sprejem

Pri statističnem pregledu po atributih je število za sprejem tisto največje število hibnih meril, najdenih v pregledanem vzorcu, ki ima, če je doseženo, še vedno za posledico sprejem pregledane serije.

11.1.7 Število za zavrnitev

Pri statističnem pregledu po atributih je število za zavrnitev tisto število hibnih meril, najdenih v pregledanem vzorcu, ki ima, če je preseženo, za posledico zavrnitev pregledovane serije.

11.1.8 Enojni načrt vzorčenja

Število posameznih pregledanih meril mora biti enako velikosti vzorca, kot je določena v načrtu. Če je število v vzorcu najdenih hibnih meril manjše ali enako številu za sprejem, je treba serijo sprejeti. Če je število hibnih meril večje ali enako številu za zavrnitev, je treba serijo zavrniti.

11.1.9 Dvojni načrt vzorčenja

Število posameznih pregledanih meril mora biti enako velikosti prvega vzorca, kot je določena v načrtu. Če je število hibnih meril, najdenih v prvem vzorcu, manjše ali enako prvemu številu za sprejem, je treba serijo sprejeti. Če je število hibnih meril, najdenih v prvem vzorcu, enako ali večje, kot je prvo število za zavrnitev, je treba serijo zavrniti. Če je število hibnih meril, najdenih v prvem vzorcu, med prvim številom za sprejem in prvim številom za zavrnitev, je treba pregledati še drugi vzorec, katerega velikost je določena z načrtom. Števili hibnih meril, najdenih v prvem in drugem vzorcu, se seštejeta. Če je skupno število hibnih meril manjše ali enako drugemu številu za sprejem, je treba serijo sprejeti. Če je skupno število hibnih meril večje ali enako drugemu številu za zavrnitev, je treba serijo zavrniti.

11.2 Postopki pregledovanja

Uporabiti je treba eno izmed obeh metod za pregledovanje, ki sta opisani spodaj, izbira pa je prepuščena pristojnemu organu.

Prva metoda, v nadaljevanju imenovana metoda „A“, vključuje enojne sheme predložitve, metoda „B“ pa vključuje večkratno shemo predložitve. Pregled je sestavljen iz štetja hibnih meril v obravnavanem vzorcu.

11.2.1 Če je izbrana metoda „A“, pristojni organ za sprejem ali zavrnitev predložene serije uporabi načrt vzorčenja z naslednjimi lastnostmi: — standardna raven kakovosti (SQL) med 0,40 % in 0,90 %, — omejilna kakovost (LQ 5) med 4,0 % in 6,5 %. Primeri načrtov vzorčenja:



Enojni načrt vzorčenja Velikost vzorca Število za sprejem Število za zavrnitev LQ 5 SQL a 80 1 2 5,8 0,44 b 125 2 3 5,0 0,65



Dvojni načrt vzorčenja Velikost vzorca Celotna velikost Število za sprejem Število za zavrnitev LQ 5 SQL a Prvi vzorec 50 50 0 2 5,8 0,44 Drugi vzorec 50 100 1 2 b Prvi vzorec 80 80 0 3 5,0 0,65 Drugi vzorec 80 160 3 4 Če je serija zavrnjena, pristojni organ izvede 100 % pregled te serija ali pa sprejme potrebne varnostne ukrepe, da prepreči, da bi se zavrnjena serija v takem stanju tržila.

11.2.2 Če se uporabi metoda „B“, pristojni organ za sprejem ali zavrnitev predložene serija uporabi načrte vzorčenja v skladu z naslednjo tabelo:



Načrti vzorčenja Vrstni red predložitve Velikost Število za sprejem Število za zavrnitev 1 70 0 1 2 85 0 1 3 105 0 1 4 120 0 1 Potem ko je bila serija sprejeta, se naslednja predložena serija v vrstnem redu predložitve pojavi pod številko 1. Potem ko je bila serija zavrnjena, pristojni organ sprejme potrebne varnostne ukrepe, da prepreči, da bi se zavrnjena serija v takem stanju tržila, oseba, pristojna za predložitev meril v prvo overitev EGS, pa lahko ponovno predloži isto ali drugo serijo. Serija je nato predmet pregleda, in se v vrstnem redu predložitve pojavlja takoj zgoraj. V primeru pa, da serija, ki je bila pregledana pod številko 4 v vrstnem redu predložitve, ni sprejeta, mora pristojni organ izvesti 100 % pregled serije.

11.3 Posledice pogostih zavrnitev serij

V primeru pogostih zavrnitev serij lahko pristojni organ ukine statistični pregled. Če potem, ko je bil nosilec podeljene homologacije EGS opozorjen na pomanjkljivosti, ni izboljšanja ravni kakovosti, se lahko začne postopek preklica homologacije EGS v skladu s 7. členom direktive 71/316/EGS.

12. Primer oznake za prvo overitev EGS, opisane v točki 8.3: