2003R2003 — SL — 15.12.2014 — 013.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (ES) št. 2003/2003 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (Besedilo velja za EGP) (UL L 304, 21.11.2003, p.1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 2003/2003 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. oktobra 2003

o gnojilih

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili ( 4 ), Direktiva Sveta 80/876/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z enojnimi gnojili iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika ( 5 ), Direktiva Komisije 87/94/EGS z dne 8. decembra 1986 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi s postopki nadzora značilnosti, omejitev in odpornosti proti eksploziji enojnih gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika ( 6 ) in Direktiva Komisije 77/535/EGS z dne 22. junija 1977 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z metodami vzorčenja in analize gnojil ( 7 ) so bile večkrat bistveno spremenjene. Skladno s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Enostavnejša zakonodaja za notranji trg“ (SLIM) in Program dejavnosti za enotni trg naj se zaradi jasnosti razveljavijo in nadomestijo z enotnim pravnim instrumentom. (2) Določbe Skupnosti o gnojilih so po vsebini zelo tehnične. Zato je uredba najprimernejši pravni instrument, ker izdelovalcem neposredno nalaga natančne zahteve, ki se na enak način hkrati uporabljajo v celotni Skupnosti. (3) V vseh državah članicah morajo umetna gnojila izkazovati nekatere tehnične lastnosti, določene z obveznimi določbami. Te določbe, ki natančno zadevajo sestavo in opredelitev tipov gnojil, označevanje teh tipov, njihovo identifikacijo in pakiranje, se razlikujejo od ene države članice do druge. Z neusklajenostjo ovirajo trgovino v Skupnosti in jih je zato treba uskladiti. (4) Ker cilja predlaganih ukrepov, namreč zagotavljanje notranjega trga z gnojili, države članice ne morejo zadovoljivo dosegati, če ni splošnih tehničnih meril in ga je zato, zaradi obsega ukrepov, lažje dosegati na ravni Skupnosti, ta lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. Za doseganje navedenega cilja skladno z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne posega dlje, kakor je potrebno. (5) Na ravni Skupnosti je treba določiti označevanje, opredelitev in sestavo nekaterih gnojil (gnojila ES). (6) Določiti je treba tudi pravila Skupnosti o identifikaciji, sledljivosti in označevanju gnojil ES ter o pakiranju. (7) Na ravni Skupnosti je treba uvesti postopek, ki ga je treba upoštevati, kadar država članica meni, da je treba omejiti dajanje gnojil ES na trg. (8) Za proizvodnjo gnojil veljajo različne stopnje odstopanj zaradi proizvodne tehnologije ali vhodnih materialov. Tudi postopki vzorčenja in analizni postopki lahko odstopajo. Zato je treba odobriti dovoljena odstopanja od navedenih vsebnosti hranil. Priporočljivo in v interesu uporabnikov v kmetijstvu je, da se odstopanja dovolijo v zelo ozkih mejah. (9) Uradni nadzor nad skladnostjo gnojil ES z zahtevami te uredbe v zvezi s kakovostjo in sestavo naj se opravljajo v laboratorijih, ki jih odobrijo države članice, in o njih uradno obvestijo Komisijo. (10) Amonijev nitrat je glavna sestavina več proizvodov, od katerih se nekateri uporabljajo kot gnojila, drugi pa kot razstreliva. Ob upoštevanju posebne narave gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika in posledičnimi zahtevami glede javne varnosti, zdravja in zaščite delavcev je treba za tovrstna gnojila ES določiti dodatna pravila Skupnosti. (11) Nekateri od navedenih proizvodov bi lahko bili nevarni in bi se v nekaterih primerih lahko uporabljali za druge namene, za katere niso predvideni. To bi lahko precej ogrozilo varnost ljudi in premoženja. Zato naj bi proizvajalci obvezno ustrezno ukrepali, da se prepreči taka uporaba in zlasti zagotovi sledljivost takih gnojil. (12) V interesu javne varnosti je posebej pomembno na ravni Skupnosti določiti značilnosti in lastnosti, po katerih se gnojila ES iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika razlikujejo od amonijevega nitrata za proizvodnjo proizvodov, ki se uporabljajo kot razstreliva. (13) Gnojila ES iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika morajo ustrezati določenim lastnostim, s katerimi se zagotovi, da so neškodljiva. Proizvajalci naj zagotovijo, da se na vseh gnojilih iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika opravijo preskusi odpornosti proti eksplozivnosti, preden se gnojila dajo na trg. (14) Uvesti je treba pravila o metodah zaprtih toplotnih ciklov, četudi te metode ne morejo v celoti umetno ustvariti vseh pogojev, ki nastajajo med prevozom in shranjevanjem. (15) Gnojila je mogoče onesnažiti s snovmi, ki potencialno lahko predstavljajo tveganje za zdravje ljudi in živali ter za okolje. Razen mnenja Znanstvenega odbora za toksičnost, ekotoksičnost in okolje (SCTEE) Komisija namerava obravnavati vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih, in bo, če bo to primerno, pripravila predlog uredbe, ki jo bo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Če bo primerno, bo opravila podoben pregled za druge onesnaževalce. (16) Primerno je uvesti postopek, ki ga bodo upoštevali vsi proizvajalci ali njihovi predstavniki, ki želijo vključiti novo vrsto gnojila v Prilogo I zaradi uporabe oznake „gnojilo ES“. (17) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 8 ). (18) Države članice določijo kazni v zvezi s kršitvami določb te uredbe. Države članice lahko predvidijo, da se proizvajalca, ki krši člen 27, lahko kaznuje z denarno kaznijo, enako desetkratni tržni vrednosti neustrezne pošiljke. (19) Direktive 76/116/EGS, 77/535/EGS, 80/876/EGS in 87/94/EGS se razveljavijo – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE







POGLAVJE I

Področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za proizvode, ki se dajejo na trg kot gnojila, označena z „gnojilo ES“.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „Gnojilo“ je snov, katere glavni namen je zagotavljanje hranil za rastline.

(b) „Primarno hranilo“ so elementi dušik, fosfor in kalij.

(c) „Sekundarno hranilo“ so elementi kalcij, magnezij, natrij in žveplo.

(d) „Mikrohranila“ so elementi bor, kobalt, baker, železo, mangan, molibden in cink, ki so pomembni za rast rastlin, v količinah, ki so majhne v primerjavi s količinami primarnih in sekundarnih hranil.

(e) „Mineralno gnojilo“ je gnojilo, v katerem so navedena hranila v obliki mineralov, pridobljenih z ekstrakcijo ali s fizikalnimi in/ali kemijskimi industrijskimi postopki. Po dogovoru, se med mineralna gnojila lahko uvrščajo kalcijev cianamid, sečnina in njeni kondenzirani in združeni proizvodi, ter gnojila, ki vsebujejo kelatirana ali kompleksirana mikrohranila.

(f) „Kelatirano mikrohranilo“ je mikrohranilo, ki je vezano z eno od organskih molekul iz seznama oddelka E.3.1 Priloge I.

(g) „Kompleksirano mikrohranilo“ je mikrohranilo, ki je vezano z eno od organskih molekul iz seznama oddelka E.3.2 Priloge I.

(h) „Tipi gnojil“ so gnojila s splošno tipsko oznako, kakor je navedeno v Prilogi I.

(i) „Enostavno gnojilo“ je dušikovo, fosforno ali kalijevo gnojilo, z navedeno vsebnostjo enega izmed primarnih hranil.

(j) „Sestavljeno gnojilo“ je gnojilo, ki vsebuje najmanj dve primarni hranili z navedeno vsebnostjo,ki se pridobiva kemijsko ali z mešanjem, ali s kombinacijo obeh.

(k) „Kompleksno gnojilo“ je sestavljeno gnojilo, ki se pridobiva s kemijsko reakcijo, z raztapljanjem, ali v trdnem stanju z granuliranjem in ki vsebuje najmanj dve primarni hranili z navedeno vsebnostjo. V trdnem stanju vsako zrnce vsebuje vsa hranila v navedeni sestavi.

(l) „Mešano gnojilo“ je gnojilo, ki se pridobiva s suhim mešanjem več gnojil, brez kemijske reakcije.

(m) „Listno (foliarno) gnojilo“ je gnojilo, primerno za uporabo preko listne površine pridelka.

(n) „Tekoče gnojilo“ je gnojilo v obliki suspenzije ali raztopine.

(o) „Gnojilo v raztopini“ je tekoče gnojilo brez trdnih delcev.

(p) „Gnojilo v suspenziji“ je dvofazno gnojilo, v katerem so trdni delci ohranjeni v suspenziji.

(q) „Deklaracija“ je navedba vsebnosti hranil, vključno z njihovimi oblikami in topnostjo, zajamčena z določenimi dovoljenimi odstopanji.

(r) „Navedena vsebnost“ je vsebnost elementa, ali njegovega oksida, ki je, v skladu z zakonodajo Skupnosti, navedena na etiketi gnojila ES ali na ustreznem spremljajočem dokumentu.

(s) „Dovoljeno odstopanje“ je dovoljen odklon izmerjene vsebnosti hranila od navedene vsebnosti.

(t) „Evropski standard“ CEN (Evropski odbor za standardizacijo) je standard, ki ga je Skupnost uradno priznala, standard pa je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

(u) „Embalaža“ je paketni material, ki ne vsebuje več kot 1 000 kg in ga je mogoče zatesniti; uporablja se za prenos in zaščito gnojil, rokovanje z njimi ter distribucijo gnojil.

(v) „Razsuto gnojilo“ pomeni gnojilo, ki ni pakirano, kakor je predpisano s to uredbo.

(w) „Dajanje na trg“ je oskrba z gnojilom, za plačilo ali zastonj, ali skladiščenje za namen oskrbe. Uvoz gnojila v carinsko območje Evropske skupnosti se šteje za dajanje na trg.

(x) „Proizvajalec“ je fizična ali pravna oseba, odgovorna za dajanje gnojila na trg; zlasti proizvajalec, uvoznik ali izvajalec pakiranja, ki delajo za svoj račun, ali katera koli oseba, ki spremeni lastnosti gnojila, se šteje za proizvajalca. Distributer, ki ne spremeni značilnosti gnojila, se ne šteje za proizvajalca.







POGLAVJE II

Dajanje na trg

Člen 3

Gnojilo ES

Gnojilo, ki pripada gnojilom s seznama v Prilogi I in je v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi, se lahko označi kot „gnojilo ES“.

Oznaka „gnojilo ES“ se ne uporablja za gnojilo, ki ni v skladu s to uredbo.

Člen 4

Obrat v Skupnosti

Proizvajalec mora imeti sedež v Skupnosti in je odgovoren za skladnost „gnojila ES“ z določbami te uredbe.

Člen 5

Prost promet

1. Brez poseganja v člen 15 in drugo zakonodajo Skupnosti države članice na podlagi sestave, identifikacije, označevanja ali pakiranja ter ostalih določb iz te uredbe ne prepovejo, omejijo ali zadržijo dajanja gnojil označenih z „gnojilo ES“, ki so v skladu z določbami te uredbe, na trg.

2. Gnojila, označena z „gnojilo ES“ v skladu s to uredbo, se v Skupnosti prosto prodajajo.

Člen 6

Obvezne navedbe

1. Za izpolnjevanje zahtev člena 9 države članice lahko predpišejo, da je navedba vsebnosti dušika, fosforja in kalija v gnojilih, ki se dajejo na njihov trg, izražena na naslednji način:

(a) izključno dušik v elementarni obliki (N); in ali

(b) izključno fosfor in kalij v elementarni obliki (P, K); ali

(c) izključno fosfor in kalij v oksidni obliki (P2O5, K2O); ali

(d) fosfor in kalij v elementarnih in oksidnih oblikah hkrati.

Kadar se izbere možnost, da države članice predpišejo, da se vsebnost fosforja in kalija izrazi v obliki elementov, vsa sklicevanja v prilogah na oksid pomenijo, da sta v elementarni obliki, vrednosti pa se preračunata s pomočjo naslednjih faktorjev:

(a) fosfor (P) = fosforjev pentoksid (P2O5) ×0,436;

(b) kalij (K) = kalijev oksid (K2O) × 0,830.

2. Države članice lahko predpišejo, da se vsebnost kalcija, magnezija, natrija in žvepla v gnojilih s sekundarnimi hranili ter, če so izpolnjeni pogoji člena 17, v gnojilih s primarnimi hranili, ki se dajejo na trg, izrazi:

(a) kot oksid (CaO, MgO, Na2O, SO3); ali

(b) kot element (Ca, Mg, Na, S); ali

(c) v obeh navedenih oblikah.

Pri preračunavanju vsebnosti kalcijevega oksida, magnezijevega oksida, natrijevega oksida in žveplovega trioksida v vsebnost kalcija, magnezija, natrija in žvepla, se uporabljajo naslednji faktorji:

(a) kalcij (Ca) = kalcijev oksid (CaO) × 0,715;

(b) magnezij (Mg) = magnezijev oksid (MgO) × 0,603;

(c) natrij (Na) = natrijev oksid (Na2O) × 0,742;

(d) žveplo (S) = žveplov trioksid (SO3) × 0,400.

Pri izračunani vsebnosti oksida ali elementa, se navedena številka zaokroži na najbližje decimalno mesto.

3. Države članice ne preprečijo dajanja „gnojil ES“, označenih v obeh oblikah, navedenih v odstavkih 1 in 2, na trg.

4. Vsebnost enega ali več mikrohranil bora, kobalta, bakra, železa, mangana, molibdena ali cinka v gnojilih ES, ki spadajo k tipom iz oddelkov A, B, C in D Priloge I, se navede, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) mikrohranila so dodana najmanj v najmanjših količinah, določenih v oddelku E.2.2 in E.2.3 Priloge I;

(b) gnojilo ES še naprej izpolnjuje zahteve oddelkov A, B, C in D Priloge I.

5. Kadar so mikrohranila običajne sestavine surovin, ki so namenjena za oskrbo s primarnimi (N, P, K) in sekundarnimi (Ca, Mg, Na, S) hranili, se jih lahko navede, če so prisotni v najmanj najmanjših vsebnostih, določenih v oddelkih E.2.2 in E.2.3 Priloge I.

6. Vsebnost mikrohranila se izrazi:

(a) pri gnojilih, ki spadajo k tipom gnojil iz oddelka E.1 Priloge I, v skladu z zahtevami, določenimi v stolpcu 6 navedenega oddelka;

(b) pri mešanih gnojilih iz (a), ki vsebujejo najmanj dve različni mikrohranili in izpolnjujejo zahteve oddelka E.2.1 Priloge I in pri gnojilih, ki spadajo k tipom gnojil iz oddelkov A, B, C in D Priloge I, z navedbo: (i) skupne vsebnosti, izražene kot utežni odstotek gnojila; (ii) vsebnost, topna v vodi, izražena kot utežni odstotek gnojila, kadar je topni delež vsaj polovica skupne vsebnosti.

Kadar je mikrohranilo v celoti topno v vodi, se navede samo vsebnost, topna v vodi.

Kadar je mikrohranilo kemijsko vezano na organsko molekulo, se vsebnost mikrohranila, navzočega v gnojilu navede takoj za vsebnostjo, topno v vodi, kot utežni odstotek gnojila, ki mu sledi eden od izrazov „kelatiran z“ ali „kompleksiran z“, z imenom organske molekule, kakor je določeno v oddelku E.3 Priloge I. Ime organske molekule se lahko nadomesti z njenimi začetnicami.

Člen 7

Identifikacija

1. Proizvajalec zagotovi gnojila ES z identifikacijskimi oznakami iz člena 9.

2. Če so gnojila pakirana, se identifikacijske oznake navedejo na embalaži ali priloženih etiketah. Če so gnojila razsuta, se oznake navedejo na spremnih dokumentih.

Člen 8

Sledljivost

Brez poseganja v člen 26(3) ter za zagotovitev sledljivosti gnojil ES, proizvajalec hrani evidenco o izvoru gnojil. Evidenca je na voljo inšpekciji držav članic, dokler se trg oskrbuje z gnojilom, ter še dodatni dve leti potem, ko je proizvajalec prenehal oskrbovati trg.

Člen 9

Oznake

1. Brez poseganja v druge določbe Skupnosti se na embalaži, etiketah in spremnih dokumentih iz člena 7 navedejo naslednje oznake:

(a) Obvezna identifikacija — Izraz „GNOJILO ES“ z velikimi črkami; — Tipska oznaka gnojila, kadar obstaja, kakor je določeno v Prilogi I; — Pri mešanih gnojilih, oznaka „mešano gnojilo“ po tipski oznaki; — Dodatne oznake, določene v členih 19, 21 ali 23; — Hranila se navedejo z besedami in ustreznim kemijskimi simboli, npr. dušik (N), fosfor (P), fosforjev pentoksid (P2O5), kalij (K), kalijev oksid (K2O), kalcij (Ca), kalcijev oksid (CaO), magnezij (Mg), magnezijev oksid (MgO), natrij (Na), natrijev oksid (Na2O), žveplo (S), žveplov trioksid (SO3), bor (B), baker (Cu), kobalt (Co), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo), cink (Zn); — Če gnojilo vsebuje mikrohranila, od katerih so vsa ali samo del teh kemijsko vezana z organsko molekulo, imenu hranila sledi eno od naslednjih določil: — (i) „kelatiran z …“ (ime kelatnega reagenta ali njegova okrajšava, kakor je določeno v oddelku E.3.1 Priloge I); (ii) „kompleksiran z …“ (ime kompleksirajočega reagenta, kakor je določeno v oddelku E.3.2 Priloge I); — Mikrohranila, ki jih gnojilo vsebuje, navedena po abecednem vrstnem redu njihovih kemijskih simbolov: B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn; — Pri proizvodih, navedenih v oddelkih E.1 in E.2 Priloge I, posebna navodila za uporabo; — Količine tekočih gnojil, izražene z utežnim odstotkom. Neobvezno je izražanje vsebnosti tekočih gnojil z volumskim odstotkom ali z izražanjem utežnega odstotka na volumen (kilogrami na hektoliter ali grami na liter); — Neto ali bruto teža in, neobvezno, volumen pri tekočih gnojilih. Če je podana bruto teža, je treba težo embalaže navesti poleg bruto teže; — Ime ali firma ter naslov proizvajalca.

(b) Neobvezna identifikacija — Kakor je navedena v Prilogi I; — Navodila za skladiščenje in ravnanje, ter posebna navodila za uporabo gnojil, ki niso navedena v oddelkih E.1 in E.2 Priloge I; — Navedbe odmerkov in pogojev uporabe, primernih za posamezne tipe tal in pridelke; — Oznaka proizvajalca in trgovski opis proizvoda.

Oznake iz (b) ne smejo biti v nasprotju z oznakami iz (a) in morajo biti od njih jasno ločene.

2. Vse oznake iz odstavka 1 morajo biti jasno ločene od vseh drugih podatkov na embalaži, etiketah in spremnih dokumentih.

3. Tekoča gnojila se lahko dajejo na trg samo, če proizvajalec poskrbi za ustrezna dodatna navodila, ki zajemajo zlasti temperaturo skladiščenja in preprečevanje nesreč med skladiščenjem.

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 32(2).

Člen 10

Označevanje

1. Etikete ali oznake, odtisnjene na embalaži, s podatki, navedenimi v členu 9, je treba namestiti na vidno mesto. Etikete morajo biti pritrjene na embalažo ali na kakršenkoli sistem, ki se uporablja za zapiranje embalaže. Če je sistem sestavljen iz plombe, mora biti na plombi ime ali oznaka izvajalca pakiranja.

2. Oznake iz odstavka 1 morajo ostati neizbrisne in jasno čitljive.

3. Pri razsutih gnojilih iz drugega stavka člena 7(2) mora blago spremljati izvod dokumentov z identifikacijskimi oznakami, ki mora biti dostopen za pregled.

Člen 11

Jeziki

Etiketa, oznake na embalaži in spremni dokumenti morajo biti v najmanj nacionalnem/-ih jeziku/ih države članice, v kateri se gnojilo ES trži.

Člen 12

Pakiranje

Pri pakiranih gnojilih ES mora biti embalaža zaprta na tak način, da se zapiralna plomba ali embalaža pri odpiranju nepopravljivo poškoduje. Lahko se uporabljajo vreče z zaklopom.

Člen 13

Dovoljena odstopanja

1. Vsebnost hranil v gnojilih ES mora biti v skladu z dovoljenimi odstopanji, določenimi v Prilogi II, katerih namen je omogočiti odmike pri proizvodnji, vzorčenju in analizi.

2. Dovoljenih odstopanj, navedenih v Prilogi II, proizvajalec ne sme sistematično izkoriščati.

3. Odstopanja v zvezi z najmanjšimi in največjimi vsebnostmi, določenimi v Prilogi I, niso dovoljena.

Člen 14

Zahteve v zvezi z gnojili

Tip gnojila se lahko vključi v Prilogo I, če:

(a) na učinkovit način zagotavlja hranila;

(b) so zagotovljeni ustrezno vzorčenje, analiza, in po potrebi, preskusne metode.

(c) v običajnih pogojih uporabe ne vpliva škodljivo na zdravje ljudi, živali ali rastlin, ali na okolje.

Člen 15

Zaščitna klavzula

1. Kadar katera koli država članica upravičeno domneva, da določeno gnojilo ES, čeprav izpolnjuje zahteve te uredbe, predstavlja tveganje za varnost ali zdravje ljudi, živali ali rastlin, ali tveganje za okolje, lahko začasno prepove dajanje takega gnojila na trg na svojem ozemlju ali zanj določi posebne pogoje. O tem takoj obvesti ostale države članice in Komisijo ter navede razloge za svojo odločitev.

2. Komisija sprejme odločitev o zadevi v 90 dneh po prejemu obvestila v skladu s postopkom iz člena 32(2).

3. Določbe te uredbe Komisiji ali katerikoli državi članici ne smejo onemogočiti sprejetja upravičenih ukrepov na podlagi javne varnosti, da prepovejo, omejijo ali zadržijo dajanje gnojil ES na trg.







NASLOV II

DOLOČBE ZA POSEBNE VRSTE GNOJIL







POGLAVJE I

Mineralna gnojila s primarnimi hranili

Člen 16

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za na mineralna gnojila s primarnimi hranili, trdna ali tekoča, enostavna ali sestavljena, vključno z gnojili, ki vsebujejo sekundarna hranila in/ali mikrohranila, z najmanjšo vsebnostjo hranil, določenih v oddelkih A, B, C, E.2.2 ali E.2.3 Priloge I.

Člen 17

Navedba sekundarnih hranil v gnojilih s primarnimi hranili

Vsebnost kalcija, magnezija, natrija in žvepla se lahko navede kot vsebnost sekundarnih hranil v gnojilih ES, ki spadajo k tipom gnojil iz oddelkov A, B in C Priloge I, če je vsebnost navedenih sekundarnih hranil najmanj:

(a) 2 % kalcijevega oksida (CaO), t.j. 1,4 % Ca;

(b) 2 % magnezijevega oksida (MgO), t.j. 1,2 % Mg;

(c) 3 % natrijevega oksida (Na2O), t.j. 2,2 % Na;

(d) 5 % žveplovega trioksida (SO3), t.j. 2 % S.

V tem primeru se tipski oznaki doda še oznaka, določena v členu 19(2)(ii).

Člen 18

Kalcij, magnezij, natrij in žveplo

1. Vsebnost magnezija, natrija in žvepla v gnojilih iz oddelkov A, B in C Priloge I se izrazi na enega od naslednjih načinov:

(a) celotna vsebnost, izražena kot utežni odstotek gnojila;

(b) celotna vsebnost in odstotek, topen v vodi, izražen kot utežni odstotek gnojila, kadar je topni delež vsaj četrtina celotne vsebnosti;

(c) kadar je element v celoti topen v vodi, se kot utežni odstotek navede samo odstotek, topen v vodi.

2. Če ni drugače navedeno v Prilogi I, se vsebnost kalcija navede samo, če je topen v vodi in se izrazi kot utežni odstotek gnojila.

Člen 19

Identifikacija

1. Razen obveznih identifikacijskih oznak iz člena 9(1)(a), se navedejo tudi oznake iz odstavkov 2, 3, 4, 5 in 6 tega člena.

2. Pri tipski oznaki sestavljenih gnojil se navede naslednje:

(i) Kemijski simboli navedenih sekundarnih hranil, v oklepaju in za simboli primarnih hranil.

(ii) Številke, ki označujejo odstotek primarnih hranil. Navedeni odstotek sekundarnih hranil se navede v oklepaju za odstotkom primarnih hranil.

3. Tipski oznaki gnojila sledijo samo številke, ki označujejo odstotek primarnih in sekundarnih hranil.

4. Kadar se navedejo mikrohranila, se navede izraz „z mikrohranili“ ali predlog „z“, ki mu sledi/-jo ime ali imena in kemijski simboli navzočih mikrohranil.

5. Navedena vsebnost primarnih hranil in sekundarnih hranil se označi kot utežni odstotek, kot cele številke, ali, po potrebi, kadar obstaja ustrezna analizna metoda, na eno decimalno mesto.

Pri gnojilih z več kot enim navedenim hranilom, se primarna hranila navedejo po naslednjem vrstnem redu: N, P2O5 in/ali P, K2O in/ali K, in sekundarna hranila: CaO in/ali Ca, MgO in/ali Mg, Na2O in/ali Na, SO3 in/ali S.

Pri navedeni vsebnosti mikrohranil se navedejo ime in simbol posameznega mikrohranila z navedbo utežnega odstotka, kakor je določeno v oddelkih E.2.2 in E.2.3 Priloge I, ter glede na topnost.

6. Oblike in topnost hranil se izrazijo tudi kot utežni odstotek gnojila, razen če Priloga I izrecno določa, da se ta odstotek izrazi drugače.

Izrazi se na eno decimalno mesto, razen pri mikrohranilih, kjer se izrazi, kakor je določeno v oddelkih E.2.2 in E.2.3 Priloge I.







POGLAVJE II

Mineralna gnojila s sekundarnimi hranili

Člen 20

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za mineralna gnojila s sekundarnimi hranili, trdna ali tekoča, vključno z gnojili, ki vsebujejo mikrohranila z najmanjšo vsebnostjo hranil, določeno v oddelkih D, E.2.2 in E.2.3 Priloge I.

Člen 21

Identifikacija

1. Poleg obveznih identifikacijskih oznak iz člena 9(1)(a), se navedejo tudi oznake iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena.

2. Kadar se navedejo mikrohranila, se navede izraz „z mikrohranili“ ali predlog „z“, ki mu sledi/-jo ime ali imena in kemijski simboli navzočih mikrohranil.

3. Navedena vsebnost sekundarnih hranil se navede kot utežni odstotek, kot cele številke ali, po potrebi, kadar obstaja ustrezna analizna metoda, na eno decimalno mesto.

Kadar je navzoče več kot eno sekundarno hranilo, je vrstni red naslednji:

CaO in/ali Ca, MgO in/ali Mg, Na2O in/ali Na, SO3 in/ali S.

Pri navedeni vsebnosti mikrohranil se navedejo ime in simbol posameznega mikrohranila z navedbo utežnega odstotka, kakor je določeno v oddelkih E.2.2 in E.2.3 Priloge I, ter glede na topnost.

4. Oblike in topnost hranil se izrazijo tudi kot utežni odstotek gnojila, razen če Priloga I izrecno določa, da se ta odstotek izrazi drugače.

Izrazi se na eno decimalno mesto, razen pri mikrohranilih, kjer se izrazi, kakor je določeno v oddelkih E.2.2 in E.2.3 Priloge I.

5. Če ni drugače navedeno v Prilogi I, se vsebnost kalcija navede samo, če je topen v vodi in se izrazi kot utežni odstotek gnojila.







POGLAVJE III

Mineralna gnojila z mikrohranili

Člen 22

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za mineralna gnojila z mikrohranili, trdna ali tekoča z najnižjo vsebnostjo hranil določeno v oddelkih E.1 in E.2.1 Priloge I.

Člen 23

Identifikacija

1. Poleg obveznih identifikacijskih oznak iz člena 9(1)(a), se navedejo tudi oznake iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena.

2. Kadar gnojilo vsebuje več kot eno mikrohranilo, se navede tipska oznaka „mešanica mikrohranil“, ki ji sledijo imena navzočih mikrohranil in njihovi kemijski simboli.

3. Pri gnojilih, ki vsebujejo samo eno mikrohranilo (oddelek E.1 Priloge I), se odstotek mikrohranila navede kot utežni odstotek, v celih številkah ali, po potrebi, na eno decimalno mesto.

4. Oblike in topnost mikrohranil se izrazijo tudi kot utežni odstotek gnojila, razen če Priloga I izrecno določa, da se ta vsebnost izrazi drugače.

Število decimalnih mest za mikrohranila je določeno v oddelku E.2.1 Priloge I.

5. V zvezi s proizvodi iz oddelkov E.1 in E.2.1 Priloge I se pod obveznimi ali neobveznimi deklaracijami na etiketi ali v spremnih dokumentih navede naslednje:

„Uporabljati samo v skladu s potrebami rastlin. Priporočenih odmerkov se ne sme presegati.“

Člen 24

Pakiranje

Gnojila ES, zajeta v določbah tega poglavja, se pakirajo.







POGLAVJE IV

Gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika

Člen 25

Področje uporabe

Za namen tega poglavja so gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika, enostavna ali sestavljena, proizvodi na osnovi amonijevega nitrata, ki se proizvajajo kot gnojila, ki vsebujejo več kot 28 utežnih % dušika v obliki amonijevega nitrata.

Tovrstno gnojilo lahko vsebuje mineralne ali inertne snovi.

Snovi, ki se uporabljajo za proizvodnjo tovrstnega gnojila, ne smejo povečati občutljivosti gnojila na vročino ali nagnjenost k eksplozivnosti.

Člen 26

Zaščitni ukrepi in nadzor

1. Proizvajalec zagotovi, da so enostavna gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika v skladu z določbami oddelka 1 Priloge III.

2. Preverjanje, analiza in preskušanje enostavnih gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika zaradi uradnega nadzora, ki ga predvideva to poglavje, se izvajajo v skladu z metodami, opisanimi v oddelku 3 Priloge III.

3. Da se zagotovi sledljivost gnojil ES iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika, ki se dajejo na trg, proizvajalec hrani evidenco imen in naslovov lokacij, ter upravljavcev lokacij, kjer so bili gnojilo in glavne sestavine proizvedeni. Evidenca je na voljo inšpekciji držav članic, dokler se trg oskrbuje z gnojilom, ter še dodatni dve leti potem, ko je proizvajalec prenehal oskrbovati trg.

Člen 27

Preskus odpornosti proti eksplozivnosti

Brez poseganja v ukrepe iz člena 26, proizvajalec zagotovi, da se na posameznem tipu gnojila ES iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika, ki se daje na trg, uspešno preskusi odpornost proti eksplozivnosti, opisani v oddelkih 2, 3 (metoda 1, točka 3) in 4 Priloge III te uredbe. Preskus se opravi v enem izmed odobrenih laboratorijev iz člena 30(1) ali 33(1). Proizvajalci rezultate preskusov predložijo pristojnemu organu zadevne države članice vsaj 5 dni pred začetkom dajanja gnojila na trg, ali, če gre za uvoz, vsaj 5 dni pred prispetjem gnojila na meje Evropske skupnosti. Proizvajalec nato še naprej zagotavlja, da so vse pošiljke gnojila, ki se dajejo na trg, sposobne uspešno opraviti zgoraj navedeni preskus.

Člen 28

Pakiranje

Gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika so končnemu uporabniku na voljo samo pakirana.







NASLOV III

UGOTAVLJANJE USTREZNOSTI GNOJIL

Člen 29

Nadzorni ukrepi

1. Pri gnojilih, označenih z „gnojilo ES“, države članice lahko izvajajo uradne nadzorne ukrepe za preverjanje, njihove ustreznosti uredbi.

Države članice lahko zaračunajo pristojbine, ki ne presegajo stroškov preskusov zaradi ukrepov nadzora, to pa proizvajalcev ne zavezuje, da preskuse ponovijo, ali da plačajo ponovljene preskuse, kadar je bil prvi preskus opravljen v laboratoriju, ki izpolnjuje pogoje člena 30, ali kadar preskus dokazuje ustreznost zadevnega gnojila.

2. Države članice zagotovijo, da se vzorčenje in analiza za uradni nadzor gnojil ES, ki spadajo k tipom gnojil iz Priloge I, izvajajo v skladu z metodami, opisanimi v Prilogah III in IV.

3. Skladnost s to uredbo glede ustreznosti tipa gnojila in skladnosti z navedeno vsebnostjo hranil in/ali navedeno vsebnostjo, izraženo kot oblike in topnost hranil, se lahko preverjajo pri uradnih pregledih samo s pomočjo metod vzorčenja in analiznih metod, določenih v skladu s Prilogama III in IV in ob upoštevanju dovoljenih odstopanj iz Priloge II.

▼M6

4. Komisija prilagodi in posodobi merilne metode, metode vzorčenja ter analizne metode in, kadar koli je mogoče, uporabi evropske standarde. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 32(3). Isti postopek se uporablja za sprejetje izvedbenih pravil, potrebnih za določitev ukrepov nadzora, predvidenih v tem členu ter v členih 8, 26 in 27. Navedena pravila zlasti obravnavajo vprašanje pogostosti potrebnega ponavljanja preskusov, kot tudi ukrepe, ki zagotavljajo, da je gnojilo, dano na trg, enako preskušenemu gnojilu.

▼B

Člen 30

Laboratoriji

1. Države članice Komisijo uradno obvestijo o seznamu tistih odobrenih laboratorijev na svojih ozemljih, ki so pristojni za opravljanje potrebnih storitev preverjanja ustreznosti gnojil ES zahtevam te uredbe. Navedeni laboratoriji morajo izpolnjevati standarde iz oddelka B Priloge V. Uradno obvestilo se pošlje do 11. junija 2004 in ob vsaki poznejši spremembi.

2. Komisija objavi seznam odobrenih laboratorijev v Uradnem listu Evropske unije.

3. Kadar država članica upravičeno sumi, da nek odobren laboratorij ne izpolnjuje standardov iz odstavka 1, zadevo predloži odboru iz člena 32. Če odbor soglaša, da laboratorij ne izpolnjuje standardov, Komisija umakne ime iz seznama, navedenega v odstavku 2.

4. Komisija sprejme odločitev o zadevi v 90 dneh po prejemu obvestila v skladu s postopkom iz člena 32(2).

5. Spremenjeni seznam Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije.







NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE







POGLAVJE I

Prilagoditev prilog

Člen 31

Nova gnojila ES

▼M6

1. Komisija prilagodi Prilogo I za vključitev novega tipa gnojila.

▼B

2. Proizvajalec ali njegov zastopnik, ki želi predlagati nov tip gnojila za vključitev v Prilogo I, in v ta namen obvezno sestavi spis tehnične dokumentacije, to stori ob upoštevanju tehnične dokumentacije, navedene v oddelku A Priloge V.

▼M6

3. Komisija prilagodi priloge tehničnemu napredku.

▼M6

4. Ukrepi iz odstavkov 1 in 3, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 32(3).

▼M6

Člen 32

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▼B







POGLAVJE II

Prehodne določbe

Člen 33

Pristojni laboratoriji

1. Brez poseganja v določbe člena 30(1) v prehodnem obdobju do 11. decembra 2007 države članice lahko še naprej uporabljajo svoje nacionalne določbe pri pooblaščanju pristojnih laboratorijev za opravljanje potrebnih storitev preverjanja ustreznosti gnojil ES zahtevam te uredbe.

2. O seznamu teh laboratorijev države članice uradno obvestijo Komisijo, pri čemer podajo tudi svoj program pooblaščanja. Uradno obvestilo pošljejo do 11. junija 2004 in ob vsaki poznejši spremembi.

Člen 34

Pakiranje in označevanje

Ne glede na člen 35(1) se oznake gnojil ES, pakiranje, etikete in spremni dokumenti, predvideni v prejšnjih direktivah, še naprej lahko uporabljajo do 11. junija 2005.







POGLAVJE III

Končne določbe

Člen 35

Razveljavljene direktive

1. Direktive 76/116/EGS, 77/535/EGS, 80/876/EGS in 87/94/EGS se razveljavijo.

2. Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo za sklicevanja na to uredbo. Zlasti odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je Komisija odobrila na podlagi člena 95(6) Pogodbe, se razlagajo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe. Do sprejetja kazni v skladu s členom 36 države članice še naprej lahko uporabljajo kazni za kršitve nacionalnih predpisov pri izvajanju direktiv, navedenih v odstavku 1.

Člen 36

Kazni

Države članice določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo izvajanje predpisov. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 37

Nacionalni predpisi

Do 11. junija 2004 države članice Komisijo uradno obvestijo o vseh nacionalnih predpisih, sprejetih na podlagi členov 6(1), 6(2), 29(1) in 36 te uredbe; brez odlašanja jo tudi obvestijo o vsaki poznejši spremembi nacionalnih predpisov.

Člen 38

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, razen členov 8 in 26(3), ki začneta veljati 11. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









VSEBINA

PRILOGA I – Seznam vrst gnojil ES A. Enostavna mineralna gnojila s primarnimi hranili A.1 Dušikova gnojila A.2 Fosfatna gnojila A.3 Kalijeva gnojila B. Sestavljena mineralna gnojila s primarnimi hranili B.1 Gnojila NPK B.2 Gnojila NP B.3 Gnojila NK B.4 Gnojila PK C. Tekoča mineralna gnojila C.1 Enostavna tekoča gnojila C.2 Sestavljena tekoča gnojila D. Mineralna gnojila s sekundarnimi hranili E. Mineralna gnojila z mikrohranili E.1 Gnojila s samo enim mikrohranilom E.1.1 Bor E.1.2 Kobalt E.1.3 Baker E.1.4 Železo E.1.5 Mangan E.1.6 Molibden E.1.7 Cink E.2 Najmanjša vsebnost mikrohranila, utežni odstotek gnojila E.3 Seznam dovoljenih organskih kelatnih in kompleksirajočih reagentov za mikrohranila F. Inhibitorji nitrifikacije in ureaze G. Sredstva za apnjenje PRILOGA II – Dovoljena odstopanja 1. Enostavna mineralna gnojila s primarnimi hranili – absolutna vrednost v utežnem odstotku, izražena kot N, P2O5, K2O, MgO, Cl 2. Sestavljena mineralna gnojila s primarnimi hranili 3. Sekundarna hranila v gnojilih 4. Mikrohranila v gnojilih 5. Sredstva za apnjenje PRILOGA III – Tehnične določbe za gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika 1. Lastnosti in omejitve enostavnih gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika 2. Opis preskusa odpornosti na eksplozivnost gnojil iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika 3. Metode preverjanja ustreznosti mejnim vrednostim, določenim v Prilogah III-1 in III-2 4. Določitev odpornosti proti eksplozivnosti PRILOGA IV – Metode vzorčenja in analize A. Metode vzorčenja za kontrolo gnojil 1. Namen in področje uporabe 2. Pooblaščeni uslužbenci, ki opravljajo vzorčenje 3. Opredelitev pojmov 4. Laboratorijske naprave 5. Zahteve v zvezi s količino 6. Navodila za jemanje, pripravo in pakiranje vzorcev 7. Pakiranje končnih vzorcev 8. Zapis/Poročilo o vzorčenju 9. Pošiljanje vzorcev B. Metode za analizo gnojil Splošne pripombe Splošne določbe v zvezi z metodo analize gnojil Metoda 1 — Priprava vzorca za analizo Metoda 2 — Dušik Metoda 2.1 — Določevanje amonijevega dušika Metoda 2.2 — Določanje nitratnega in amonijskega dušika Metoda 2.2.1 — Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Ulschu Metoda 2.2.2 — Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Arndu Metoda 2.2.3 — Določevanje nitratnega in amonijevega dušika po Devardi Metoda 2.3 — Določanje skupnega dušika Metoda 2.3.1 — Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki ne vsebuje nitratov Metoda 2.3.2 — Določevanje celotnega dušika v kalcijevem cianoamidu, ki vsebuje nitrate Metoda 2.3.3 — Določevanje celotnega dušika v sečnini Metoda 2.4 — Določevanje cianoamidnega dušika Metoda 2.5 — Spektrofotometrijsko določevanje biureta v sečnini Metoda 2.6 — Določanje različnih oblik dušika v istem vzorcu Metoda 2.6.1 — Določevanje različnih oblik dušika v istem vzorcu, ki vsebujejo dušik kot nitratni, amonijski, sečninski in cianoamidni dušik Metoda 2.6.2 — Določevanje skupnega dušika v gnojilih, ki vsebujejo dušik samo kot nitratni, amonijski in sečninski dušik, z dvema različnima metodama Metoda 2.6.3 — Določanje sečninskih kondenzatov z uporabo HPLC – Izobutilendiurea in krotonillidendiurea (metoda A) ter metilen-urea oligomeri (metoda B) Metode 3 — Fosfor Metode 3.1 — Ekstrakcije Metoda 3.1.1 — Ekstrakcija fosforja, topnega v mineralnih kislinah Metoda 3.1.2 — Ekstrakcija fosforja, topnega v 2-odstotni mravljični kislini Metoda 3.1.3 — Ekstrakcija fosforja, topnega v 2-odstotni citronski kislini Metoda 3.1.4 — Ekstrakcija fosforja, topnega v amonijevem citratu v nevtralnem mediju Metoda 3.1.5 — Ekstrakcija z alkalnim amonijevim citratom Metoda 3.1.5.1 — Ekstrakcija topnega fosforja po Petermannu pri 65 oC Metoda 3.1.5.2 — Ekstrakcija topnega fosforja po Petermannu pri sobni temperaturi Metoda 3.1.5.3 — Ekstrakcija fosforja, topnega v amonijevem citratu v alkalnem mediju (Joulie) Metoda 3.1.6 — Ekstrakcija v vodi topnega fosforja Metoda 3.2 — Določanje ekstrahiranega fosforja Metoda 4 — Kalij Metoda 4.1 — Določevanje kalija, topnega v vodi Metoda 5 — Ogljikov dioksid Metoda 5.1 — Določanje ogljikovega dioksida – Del I: metoda za trdna gnojila Metoda 6 — Klor Metoda 6.1 — Določevanje kloridov v odsotnosti organskih snovi Metoda 7 — Drobnost/finoča mletja Metoda 7.1 — Določevanje finosti mletja (suhi postopek) Metoda 7.2 — Določevanje finosti mletja mehkih naravnih fosfatov Metoda 8 — Sekundarna hranila Metoda 8.1 — Ekstrakcija celotnega kalcija, magnezija, natrija in žvepla v obliki sulfatov Metoda 8.2 — Ekstrakcija celotnega žvepla v različnih oblikah Metoda 8.3 — Ekstrakcija v vodi topnega kalcija, magnezija, natrija in žvepla (v obliki sulfatov) Metoda 8.4 — Ekstrakcija v vodi topnega žvepla v različnih oblikah Metoda 8.5 — Ekstrakcija in določevanje elementarnega žvepla Metoda 8.6 — Manganimetrično določanje ekstrahiranega kalcija po obarjanju v obliki oksalata Metoda 8.7 — Določanje magnezija z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 8.8 — Določanje magnezija s kompleksometrijo Method 8.9 — Določanje vsebnosti sulfata z uporabo treh različnih metod Metoda 8.10 — Določanje ekstrahiranega natrija Metoda 8.11 – Določevanje kalcija in formiata v kalcijevih foliarnih (listnih) gnojilih Metoda 9 — Mikrohranila v koncentraciji enaki ali manjši od 10 % Metoda 9.1 — Ekstrakcija skupnih mikrohranil Metoda 9.2 — Ekstrakcija vodotopnih mikrohranil Metoda 9.3 — Odstranitev organskih sestavin iz ekstraktov gnojil Metoda 9.4 — Določanje mikrohranil v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo (splošni postopek) Metoda 9.5 — Določanje bora v ekstraktih gnojil s pomočjo spektrometrije z azometinom-H Metoda 9.6 — Določanje kobalta v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 9.7 — Določanje bakra v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 9.8 — Določanje železa v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 9.9 — Določanje mangana v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 9.10 — Določanje molibdena v ekstraktih gnojil s spektrometrijo kompleksa z amonijevim tiocianatom Metoda 9.11 — Določanje cinka v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metode 10 — Mikrohranila v koncentraciji večji od 10 % Metoda 10.1 — Ekstrakcija skupnih mikrohranil Metoda 10.2 — Ekstrakcija vodotopnih mikrohranil Metoda 10.3 — Odstranitev organskih sestavin iz ekstraktov gnojil Metoda 10.4 — Določanje mikrohranil v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo (splošni postopek) Metoda 10.5 — Določanje bora v ekstraktih gnojil s pomočjo acidimetrične titracije Metoda 10.6 — Določanje kobalta v ektraktih gnojil z gravimetrično metodo z 1-nitrozo-2-naftholom Metoda 10.7 — Določanje bakra v ekstraktih gnojil s tirimetrično metodo Metoda 10.8 — Določanje železa v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 10.9 — Določanje mangana v ekstraktih gnojil s titracijo Metoda 10.10 — Določanje molibdena v ekstraktih gnojil z gravimetrično metodo z 8-hidroksikinolinom Metoda 10.11 — Določanje cinka v ekstraktih gnojil z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metode 11 — Kelatni reagenti Metoda 11.1 — Določevanje vsebnosti kelatiranih mikrohranil in kelatiranih frakcij mikrohranil Metoda 11.2 — Določevanje EDTA, HEDTA in DTPA Metoda 11.3 — Določevanje železa, kelatiranega z o,o-EDDHA, o,o-EDDHMA in HBED Metoda 11.4 — Določevanje železa, kelatiranega z EDDHSA Metoda 11.5 — Določevanje železa, kelatiranega z o,p EDDHA Metoda 11.6 — Določevanje IDHA Metoda 11.7 — Določevanje lignosulfonatov Metoda 11.8 — Določevanje kompleksiranih mikrohranil in kompleksiranih frakcij mikrohranil Metode 12 — Inhibitorji nitrifikacije in ureaze Metoda 12.1 — Določevanje dicianodiamida Metoda 12.2 — Določevanje NBPT Metoda 12.3 — Določevanje 3-metilpirazola Metoda 12.4 — Določevanje TZ Metoda 12.5 — Določevanje 2-NPT Metode 13 — Težke kovine Metoda 13.1 — Določevanje kadmija Metode 14 — Sredstva za apnjenje Metoda 14.1 — Določevanje porazdelitve velikosti delcev s suhim in mokrim sejanjem Metoda 14.2 — Določevanje reaktivnosti karbonatnih in silikatnih sredstev za apnjenje s klorovodikovo kislino Metoda 14.3 — Določevanje reaktivnosti z metodo avtomatske titracije s citronsko kislino Metoda 14.4 — Določevanje nevtralizacijske vrednosti sredstev za apnjenje Metoda 14.5 — Določevanje kalcija v sredstvih za apnjenje z oksalatno metodo Metoda 14.6 — Določevanje kalcija in magnezija v sredstvih za apnjenje s kompleksometrijsko metodo Metoda 14.7 — Določevanje magnezija v sredstvih za apnjenje z atomsko absorpcijsko spektrometrijo Metoda 14.8 — Določevanje vlage Metoda 14.9 — Določanje razpada zrnc Metoda 14.10 — Določanje vpliva sredstva za apnjenje z inkubacijsko metodo PRILOGA V A. Seznam dokumentov, ki jih proizvajalci ali njihovi predstavniki upoštevajo pri pripravi spisa tehnične dokumentacije za novo vrsto gnojil, ki se bodo dodala k prilogi I te uredbe B. Zahteve za odobritev laboratorijev, ki so pristojni za zagotavljanje potrebnih storitev za preverjanje skladnosti gnojil es z zahtevami te uredbe in njenih prilog









PRILOGA I

SEZNAM VRST GNOJIL ES

A. Enostavna mineralna gnojila s primarnimi hranili

A.1 Dušikova gnojila







Št. Tipska oznaka Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) Podatki o izražanju hranil Druge zahteve Drugi podatki o tipski oznaki Deklarirana vsebnost hranil Oblike in topnost hranil Druga merila 1 2 3 4 5 6 1(a) Kalcijev nitrat (apnenčev nitrat) S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje kalcijev nitrat, lahko tudi amonijev nitrat 15 % N Dušik, izražen kot skupni dušik ali kot nitratni in amonijski dušik. Največja vsebnost amonijskega dušika: 1,5 % N Skupni dušik Dodatne neobvezne posebnosti: Nitratni dušik Amonijski dušik 1(b) Kalcijev magnezijev nitrat (apnenčev nitrat in magnezij) S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavni sestavini vsebuje kalcijev nitrat in magnezijev nitrat 13 % N Dušik, izražen kot nitratni dušik. Najmanjša vsebnost magnezija v obliki vodotopnih soli, izraženih kot magnezijev oksid: 5 % MgO Nitratni dušik Magnezijev oksid, topen v vodi 1(c) Magnezijev nitrat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje heksahidratni magnezijev nitrat 10 % N Dušik, izražen kot nitratni dušik Če se prodaja v obliki kristalov, se lahko doda opomba „v kristalizirani obliki“. Nitratni dušik Magnezijev oksid, topen v vodi 14 % MgO Magnezij, izražen kot magnezijev oksid, topen v vodi 2(a) Natrijev nitrat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje natrijev nitrat 15 % N Dušik, izražen kot nitratni dušik Nitratni dušik 2(b) Čilski soliter Proizvod se pridobiva iz surovine caliche, ki kot glavno sestavino vsebuje natrijev nitrat 15 % N Dušik, izražen kot nitratni dušik Nitratni dušik 3(a) Kalcijev cianamid S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje kalcijev cianamid, kalcijev oksid in morda majhne količine amonijevih soli in sečnine 18 % N Dušik, izražen kot skupni dušik, najmanj 75 % deklariranega dušika vezanega v obliki cianamida. Skupni dušik 3(b) Dušikov kalcijev cianamid S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje kalcijev cianamid, kalcijev oksid, lahko tudi majhne količine amonijevih soli in sečnine, ter dodani nitrat 18 % N Dušik, izražen kot skupni dušik, najmanj 75 % nenitratnega dušika, vezanega v obliki cianamida. Vsebnost nitratnega dušika: — najmanj: 1 % N — največ: 3 % N Skupni dušik Nitratni dušik ▼M5 4 Amonijev sulfat Kemijsko pridobljen produkt, ki vsebuje amonijev sulfat kot bistveno sestavino, po možnosti do 15 % kalcijevega nitrata (apnenčevega nitrata). 19,7 % N Dušik, izražen kot celoten dušik. Najvišja vsebnost dušika v obliki nitrata 2,2 % N, če se doda kalcijev nitrat (apnenčev nitrat). Kadar se trži v obliki kombinacije amonijevega sulfata in kalcijevega nitrata (apnenčevega nitrata), mora oznaka vključevati „do 15 % kalcijevega nitrata (apnenčevega nitrata)“. Dušik v obliki amoniaka. Celoten dušik, če se doda kalcijev nitrat. ▼B 5 Amonijev nitrat ali kalcijev amonijev nitrat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje amonijev nitrat, lahko vsebuje polnila, kot so mleti apnenec, kalcijev sulfat, mleti dolomit, magnezijev sulfat, kizerit 20 % N Dušik, izražen kot nitratni dušik in amonijski dušik, vsaka od teh oblik pa prispeva približno polovico navzočega dušika. Po potrebi glej Prilogo III.1 in III.2 te uredbe. Oznaka „kalcijev N amonijev nitrat“ je namenjena izključno gnojilu, ki poleg amonijevega nitrata vsebuje samo kalcijev karbonat (npr. apnenec) in/ali magnezijev karbonat ter kalcijev karbonat (npr. dolomit). Najmanjša vsebnost teh karbonatov mora biti 20 %, raven čistote pa vsaj 90 % Skupni dušik Nitratni dušik Amonijski dušik 6 Amonijev sulfat Amonijev nitrat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavni sestavini vsebuje amonijev nitrat in amonijev sulfat 25 % N Dušik, izražen kot amonijski in nitratni dušik. Najmanjša vsebnost nitratnega dušika: 5 % Skupni dušik Amonijski dušik Nitratni dušik 7 Magnezijev sulfonitrat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavne sestavine vsebuje amonijev nitrat, amonijev sulfat in magnezijev sulfat 19 % N Dušik, izražen kot amonijski in nitratni dušik. Najmanjša vsebnost nitratnega dušika: 6 % N Skupni dušik Amonijski dušik 5 % MgO Magnezij v obliki soli, topnih v vodi, izražen kot magnezijev oksid Nitratni dušik Magnezijev oksid, topen v vodi 8 Magnezij-amonijev nitrat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavne sestavine vsebuje amonijeve nitrate in magnezijeve sestavljene soli (dolomitni magnezijev karbonat in/ali magnezijev sulfat) 19 % N Dušik, izražen kot amonijski in nitratni dušik. Najmanjša vsebnost nitratnega dušika 6 % N Skupni dušik Amonijski dušik Nitratni dušik 5 % MgO Magnezij, izražen kot skupni magnezijev oksid Skupni magnezijev oksid, lahko tudi magnezijev oksid, topen v vodi 9 Sečnina S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, ki kot glavno sestavino vsebuje karbonildiamid (karbamid) 44 % N Skupni amidni dušik (skupaj z biuretom). Največja vsebnost biureta: 1,2 % Skupni dušik, izražen kot amidni dušik 10 Krotonildien diurea Proizvod, pridobljen z reakcijo sečnine s krotonaldehidom Sestavljen iz monomer 28 % N Dušik, izražen kot skupni dušik Vsaj 25 % N iz krotonildien diuree Največja vsebnost sečninskega dušika: 3 % Skupni dušik Sečninski dušik, kadar je to vsaj 1 masni % Dušik iz krotonildein diuree 11 Izobutiliden diurea Proizvod, pridobljen z reakcijo sečnine z izobutiraldehidom Sestavljen iz monomer 28 % Dušik, izražen kot skupni dušik Vsaj 25 % N iz izobutilden diuree Največja vsebnost sečninskega dušika: 3 % Skupni dušik Sečninski dušik, kadar je to vsaj 1 masni % Dušik iz izobutilden diuree 12 Urea formaldehid Proizvod, ki se pridobiva z reakcijo sečnine s formaldehidom in kot osnovno sestavino vsebuje molekule urea- formaldehid Sestavljen iz monomer 36 % skupnega dušika Dušik, izražen kot skupni dušik Vsaj 3/5navedene vsebnosti skupnega dušika mora biti topne v vroči vodi Vsaj 31 % N iz urea- formaldehida Največja vsebnost sečninskega dušika: 5 % Skupni dušik Sečninski dušik, kadar ga je vsaj 1 masni % Dušik iz formaldehid-uree, ki je topen v hladni vodi Dušik iz formaldehid-uree, ki je topen samo v vroči vodi 13 Dušikovo gnojilo s krotonilden diureo S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, vsebuje krotoniliden diureo in enostavno dušikovo gnojilo. (Seznam A-1 razen proizvodov 3(a), 3(b) in 5) 18 % N, izraženega kot skupni dušik Vsaj 3 % N v amonijski in/ali nitratni in/ali sečninski obliki Vsaj 1/3 navedene vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz krotoniliden diuree Največja vsebnost biureta: (sečninski N + krotoniliden diurea N) × 0,026 Skupni dušik Za vsako obliko, ki dosega vsaj 1 %: — nitratni dušik — amonijski dušik — sečninski dušik Dušik iz krotoniliden diuree 14 Dušikovo gnojilo z izobutiliden diureo S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, vsebuje izobutiliden diureo in enostavno dušikovo gnojilo. (Seznam A-1, razen proizvodov 3(a), 3(b) in 5) 18 % N, izraženega kot skupni dušik Vsaj 3 % N v amonijski in/ali nitratni in/ali sečninski obliki Vsaj 1/3 navedene vsebnosti skupnega dušika mora biti pridobljena iz izobutiliden diuree Največja vsebnost biureta: (sečninski N + izobutiliden diurea N) × 0,026 Skupni dušik Za vsako obliko, ki znaša vsaj 1 %: — nitratni dušik — amonijski dušik — sečninski dušik Dušik iz izobutiliden diuree 15 Dušikovo gnojilo z urea formaldehidom S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, vsebuje urea formaldehid in enostavno dušikovo gnojilo. (Seznam A-1 razen proizvodov 3(a), 3(b) in 5) 18 % N, izraženega kot skupni dušik Vsaj 3 % dušika v amonijski in/ali nitratni in/ali sečninski obliki Vsaj 1/3navedene vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz urea formaldehida Dušik iz urea formaldehida mora vsebovati vsaj 3/5 dušika, ki je topen v vroči vodi Največja vsebnost biureta: (sečninski N + urea formaldehid) × 0,026 Skupni dušik Za vsako obliko, ki znaša vsaj 1 %: — nitratni dušik — amonijski dušik — sečninski dušik Dušik iz urea formaldehida Dušik iz urea formaldehida, ki je topen v hladni vodi Dušik iz urea formaldehida, ki je topen samo v vroči vodi ▼M5 ————— ▼B ►M5 16 ◄ Sečninsko-amonijev sulfat S kemičnim postopkom pridobljen proizvod iz sečnine in amonijevega sulfata 30 % N Dušik, izražen kot amonijski in sečninski dušik Najmanjša vsebnost amonijskega dušika: 4 % Najmanjša vsebnost žvepla, izražena kot žveplov trioksid: 12 % Največja vsebnost biureta: 0,9 % Skupni dušik Amonijski dušik Sečninski dušik Žveplov trioksid, topen v vodi (1) Oseba, odgovorna za prodajo, mora vsakemu zavitku ali pošiljki v razsutem stanju priložiti čim bolj popolne tehnične podatke. Ti morajo uporabniku zlasti omogočati, da določi odmerke in čas uporabe glede na vrsto rastočega posevka.

A.2 Fosfatna gnojila

Kadar je za osnovne sestavine gnojil, ki se prodajajo v obliki zrnc (gnojila 1, 3, 4, 5, 6 in 7) predpisano merilo za velikost delcev, se to ugotavlja z ustrezno analizno metodo.







Št. Tipska oznaka Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) Podatki o izražanju hranil Druge zahteve Drugi podatki o tipski oznaki Deklarirana vsebnost hranil Oblike in topnost hranil Druga merila 1 2 3 4 5 6 1 Bazična žlindra: — Tomasovi fosfati — Tomasova žlindra Proizvod se pridobiva pri taljenju železove rude z obdelavo fosfornih talin in kot glavno sestavino vsebuje kalcijeve silikofosfate 12 % P2O5 Fosfor, izražen kot fosforjev pentoksid, topen v anorganskih kislinah, vsaj 75 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v 2 % citronski kislini ali P2O5 Fosfor, izražen kot fosforjev pentoksid, topen v 2 % citronski kislini Velikost delcev: — vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm — vsaj 96 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah), od katerega je 75 % (navedeno kot masni odstotek) topnih v 2 % citronski kislini (za trženje v Franciji, Italiji, Španiji, Portugalski, Grčiji ►M1 , na Češkem, v Estoniji, na Cipru, v Latviji, v Litvi, na Madžarskem, na Malti, na Poljskem, v Sloveniji, na Slovaškem, ◄ ►M3 Bolgarija, Romunija ◄ ) Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah) in fosforjev pentoksid, topen v 2 % citronski kislini (za trženje v Združenem kraljestvu). Fosforjev pentoksid, topen v 2 % citronski kislini (za trženje v Nemčiji, Belgiji, na Danskem, Irskem, v Luksemburgu, na Nizozemskem in v Avstriji). 2(a) Normalni superfosfat Proizvod se pridobiva z reakcijo mletega mineralnega fosfata in žveplove kisline in kot glavno sestavino vsebuje monokalcijev fosfat in kalcijev sulfat 16 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu, vsaj 93 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi. Preskusni vzorec: 1 g Fosforjev pentoksid, topen v nevtralnem amonijevem citratu Fosforjev pentoksid, topen v vodi 2(b) Koncentrirani superfosfat Proizvod se pridobiva z reakcijo mletega mineralnega fosfata z žveplovo in fosforno kislino ter kot glavno sestavino vsebuje monokalcijev fosfat in kalcijev sulfat. 25 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu, vsaj 93 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi. Preskusni vzorec: 1 g Fosforjev pentoksid, topen v nevtralnem amonijevem citratu Fosforjev pentoksid, topen v vodi ▼M2 2(c) Trojni superfosfat Proizvod se pridobiva z reakcijo mletega naravnega fosfata s fosforno kislino in kot glavno sestavino vsebuje monokalcijev fosfat 38 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu, vsaj 85 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi Preskusni vzorec: 3 g Fosforjev pentoksid, topen v nevtralnem amonijevem citratu Fosforjev pentoksid, topen v vodi ▼B 3 Delno topen naravni fosfat Proizvod se pridobiva z delno reakcijo mletega naravnega fosfata z žveplovo ali fosforno kislino in kot glavne sestavine vsebuje monokalcijev fosfat, trikalcijev fosfat in kalcijev sulfat. 20 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v anorganskih kislinah, vsaj 40 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi Velikost delcev: — vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm — vsaj 98 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah) Fosforjev pentoksid, topen v vodi ▼M7 3(a) Delno topen naravni fosfat z magnezijem Proizvod se pridobiva z delno reakcijo mletega naravnega fosfata z žveplovo ali fosforno kislino z dodatkom magnezijevega sulfata ali magnezijevega oksida in kot glavne sestavine vsebuje monokalcijev fosfat, trikalcijev fosfat, kalcijev sulfat in magnezijev sulfat 16 % P2O5 6 % MgO Fosfor, izražen kot P2O5, topen v anorganskih kislinah, vsaj 40 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v vodi Velikost delcev: — vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm — vsaj 98 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm. Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah) Fosforjev pentoksid, topen v vodi Skupni magnezijev oksid Magnezijev oksid, topen v vodi ▼B 4 Dikalcijev fosfat Proizvod se pridobiva z obarjanjem topne fosforne kisline iz naravnih fosfatov ali kosti in kot glavno sestavino vsebuje dikalcijev fosfat dihidrat 38 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v alkalnem amonijevem citratu (Petermann) Velikost delcev: — vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm — vsaj 98 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm Fosforjev pentoksid, topen v alkalnem amonijevem citratu 5 Kalcinirani fosfat Proizvod se pridobiva s toplotno obdelavo mletega naravnega fosfata z alkalnimi spojinami in silicijevo kislino ter kot glavni sestavini vsebuje alkalen kalcijev fosfat in kalcijev silikat 25 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v alkalnem amonijevem citratu (Petermann) Velikost delcev: — vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm — vsaj 96 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm Fosforjev pentoksid, topen v alkalnem amonijevem citratu 6 Aluminijev kalcijev fosfat Proizvod se pridobiva v amorfni obliki s toplotno obdelavo in mletjem ter kot glavni sestavini vsebuje aluminijev in kalcijev fosfat 30 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v anorganskih kislinah, vsaj 75 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v alkalnem amonijevem citratu (Joulie) Velikost delcev: — vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm — vsaj 98 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,630 mm Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah) Fosforjev pentoksid, topen v alkalnem amonijevem citratu 7 Mehki mleti naravni fosfat Proizvod se pridobiva z mletjem mehkih anorganskih fosfatov ter kot glavni sestavini vsebuje trikalcijev fosfat in kalcijev karbonat 25 % P2O5 Fosfor, izražen kot P2O5, topen v anorganskih kislinah, vsaj 55 % navedene vsebnosti P2O5 topne v 2 % mravljični kislini Velikost delcev: — vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,063 mm — vsaj 99 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,125 mm Skupni fosforjev pentoksid (topen v anorganskih kislinah) Fosforjev pentoksid, topen v 2 % mravljični kislini Masni odstotek snovi, ki ga je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,063 mm

A.3 Kalijeva gnojila







Št. Tipska oznaka Podatki o metodi pridobivanja in bistvenih sestavinah Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) Podatki o izražanju hranil Druge zahteve Drugi podatki o tipski oznaki Deklarirana vsebnost hranil Oblike in topnost hranil Druga merila 1 2 3 4 5 6 ▼M11 1 Naravna kalijeva sol Proizvod se pridobiva iz naravnih kalijevih soli 9 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi 2 % MgO Magnezij v obliki soli, topnih v vodi, izražen kot magnezijev oksid Lahko se dodajo običajna trgovska imena. Kalijev oksid, topen v vodi Magnezijev oksid, topen v vodi Skupni natrijev oksid Vsebnost klora je treba deklarirati ▼M10 2 Obogatena naravna kalijeva sol Proizvod se pridobiva iz naravnih kalijevih soli in je obogaten s primesjo kalijevega klorida 18 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi Lahko se dodajo običajna trgovska imena. Kalijev oksid, topen v vodi Neobvezna navedba vsebnosti magnezijevega oksida, topnega v vodi, kadar je njegova vsebnost večja od 5 % MgO ▼B 3 Kalijev klorid Proizvod se pridobiva iz naravnih kalijevih soli in kot glavno sestavino vsebuje kalijev klorid 37 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi Lahko se dodajo običajna trgovska imena. Kalijev oksid, topen v vodi 4 Kalijev klorid z magnezijevo soljo Proizvod se pridobiva iz naravnih kalijevih soli z dodanimi magnezijevimi solmi in kot glavni sestavini vsebuje kalijev klorid in magnezijeve soli 37 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi Kalijev oksid, topen v vodi Magnezijev oksid, topen v vodi 5 % MgO Magnezij v obliki soli, topnih v vodi, izražen kot magnezijev oksid 5 Kalijev sulfat Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom iz kalijevih soli in kot glavno sestavino vsebuje kalijev sulfat 47 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi Največja vsebnost klora: 3 % Cl Kalijev oksid, topen v vodi Neobvezna navedba vsebnosti klorida 6 Kalijev sulfat, ki vsebuje magnezijevo sol Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom iz kalijevih soli, lahko z dodatkom magnezijevih soli in kot glavni sestavini vsebuje kalijev sulfat in magnezijev sulfat 22 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi Lahko se dodajo običajna trgovska imena. Vodotopen kalijev oksid Vodotopen magnezijev oksid Neobvezna navedba vsebnosti klora 8 % MgO Magnezij v obliki soli, topnih v vodi, izražen kot magnezijev oksid Največja vsebnost klora: 3 % Cl 7 Kizerit s kalijevim sulfatom Proizvod se pridobiva iz kizerita z dodatkom kalijevega sulfata 8 % MgO Magnezij, izražen kot MgO, topen v vodi Lahko se dodajo običajna trgovska imena. Neobvezna navedba vsebnosti klora Magnezijev oksid, topen v vodi Kalijev oksid, topen v vodi 6 % K2O Kalij, izražen kot K2O, topen v vodi Skupni MgO + K2O: 20 % Največja vsebnost klora: 3 % Cl

B. Sestavljena mineralna gnojila s primarnimi hranili

B.1 Gnojila NPK







B.1.1 Tipska oznaka Gnojila NPK Podatki o metodi pridobivanja Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom ali z mešanjem, brez dodajanja organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) — Skupaj: 20 % (N + P2O5 + K2O) — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % P2O5, 5 % K2O.







Oblike, topnost in vsebnost hranila se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojila Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Amidni dušik (5) Cianamidni dušik (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi (4) P2O5, topen samo v anorganskih kislinah (5) P2O5, topen v alkalnem amonijevem citratu (Petermann) (6a) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 75 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v 2 % citronski kislini (6b) P2O5, topen v 2 % citronski kislini (7) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 75 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v alkalnem amonijevem citratu (Joulie) (8) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 55 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v 2 % mravljični kislini. K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik od (2) do (5) vsaj 1 %, jo je treba dekolarirati. (3) Če je katere od oblik nad 28 %, glej Prilogo III .2 1. Gnojilo NPK brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata, aluminijevega kalcijevega fosfata, delno topnega naravnega fosfata in mehkega mletega naravnega fosfata je treba deklarirati glede na topnosti iz (1), (2) ali (3): — pri manj kot 2 % P2O5, topnega v vodi, se deklarira samo topnost (2); — pri vsaj 2 % P2O5, topnega v vodi, se deklarira topnost (3) in navede vsebnost P2O5, topnega v vodi (topnost (1)). Vsebnost P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah, ne sme presegati 2 %. Pri tem tipu 1 se topnost (2) in (3) določata na 1 g vzorca. 2 (a) Gnojilo NPK z mehkim mletim naravnim fosfatom ali delno topnim naravnim fosfatom mora biti brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata in aluminijevega kalcijevega fosfata. Deklarira se v skladu s topnostjo (1), (3) in (4). Ta vrsta gnojila mora vsebovati: — vsaj 2 % P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah (topnost (4)); — vsaj 5 % P2O5, topnega v vodi in nevtralnem amonijevem citratu (topnost (3)); — vsaj 2,5 % P2O5, topnega v vodi (topnost (1)); Ta vrsta gnojila se mora prodajati z oznako „gnojilo NPK, ki vsebuje mehki mleti naravni fosfat“ ali „gnojilo NPK, ki vsebuje delno topen naravni fosfat“. Pri tipu 2(a) vzorec za določanje topnosti (3) tehta 3 g. (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Oznaka „nizka vsebnost klora“ pomeni največ 2 % vsebnost Cl. (3) Vsebnost klora se lahko deklarira Velikost delcev osnovnih fosfatnih sestavin Thomasova žlindra: vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Aluminij-kalcijev fosfat: vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Kalcinirani fosfat: vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Mehki mleti naravni fosfat: vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,063 mm Delno topen naravni fosfat: vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm 2 (b) V gnojilu NPK, ki vsebuje aluminijev kalcijev fosfat, ne sme biti Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata, mehkega mletega naravnega fosfata in delno topnega naravnega fosfata. To se deklarira v skladu s topnostjo (1) in (7), slednja se uporablja po sklepanju o topnosti v vodi. Ta vrsta gnojila mora vsebovati: — vsaj 2 % P2O5, topnega v vodi (topnost (1)), — vsaj 5 % P2O5 glede na topnost (7). To vrsto gnojila je treba prodajati z oznako „gnojilo NPK, ki vsebuje aluminijev kalcijev fosfat“. 3. Pri gnojilih NPK, ki vsebujejo samo eno od naslednjih vrst fosfatnega gnojila: Thomasovo žlindro, kalcinirani fosfat, aluminijev kalcijev fosfat, mehki mleti naravni fosfat, mora tipski oznaki slediti označba fosfatne sestavine. Deklaracijo topnosti P2O5 je treba podati v skladu z naslednjimi topnostmi: — pri gnojilih iz Thomasove žlindre: topnost (6a) (Francija, Italija, Španija, Portugalska, Grčija ►M1 , Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija, Slovaška , ◄ ►M3 Bolgarija, Romunija ◄ ) (6b) (Nemčija, Belgija, Danska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Združeno kraljestvo in Avstrija); — pri gnojilih iz kalciniranega fosfata: topnost (5); — pri gnojilih iz aluminijevega kalcijevega fosfata: topnost (7); — pri gnojilih iz mehkega mletega naravnega fosfata: topnost (8).







B.1.2 Tipska oznaka: Gnojilo NPK, ki vsebuje krotoniliden diureo ali izobutiliden diureo ali urea formaldehid (kakor je primerno) Podatki o metodi pridobivanja: S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, vsebuje krotoniliden diureo ali izobutiliden diureo ali urea formaldehid. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) — Skupaj: 20 % (N + P2O5 + K2O) — Hranila ločeno: — — 5 % N. Vsaj 1/4 deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izvirati iz dušikove oblike (5), (6) ali (7). Vsaj 3/5 deklarirane vsebnosti dušika (7) mora biti topne v vroči vodi — 5 % P2O5, — 5 % K2O.







Oblike, topnost in vsebnost hranila se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz krotoniliden diuree (6) Dušik iz izobutiliden diuree (7) Dušik iz urea formaldehida (8) Dušik iz urea formaldehida, ki je topen samo v vroči vodi (9) Dušik iz urea formaldehida, ki je topen v hladni vodi (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5 topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 masni %, jo je treba navesti. (3) Ena od dušikovih oblik iz (5), (6) in(7) (kakor je primerno). Dušikovo obliko iz (7) je treba navesti v dušikovi obliki (8) in (9) Gnojilo NPK brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata, aluminijevega kalcijevega fosfata, delno raztopljenega naravnega fosfata in naravnega fosfata je treba navesti v skladu s topnostjo iz (1), (2) ali (3): — kadar vsebnost P2O5, topnega v vodi,ne presega 2 %, se navede samo topnost (2), — kadar je vsebnost P2O5, topnega v vodi,vsaj 2 %, se navede topnost iz (3) in vsebnost raztopljenega P2O5 (topnost (1)) Vsebnost P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah, ne sme presegati 2 %. Preskusni vzorec za določanje topnosti iz (2) in (3) je 1 g. (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Oznaka „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, kadar vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira

B.2 Gnojila NP







B.2.1 Tipska oznaka: Gnojila NP Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom ali mešanjem, brez dodajanja organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) — Skupaj: 18 % (N + P2O5) — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % P2O5.







Oblike, topnosti in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Amidni dušik (5) Cianamidni dušik (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi (4) P2O5, topen samo v anorganskih kislinah (5) P2O5, topen v alkalnem amonijevem citratu (Petermann) (6a) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 75 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v 2 % citronski kislini (6b) P2O5, topen v 2 % citronski kislini (7) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 75 % navedene vsebnosti P2O5 topne v alkalnem amonijevem citratu (Joulie) (8) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 55 % navedene vsebnosti P2O5 topne v 2 % mravljični kislini. (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik dušika iz (2) do (5) vsaj 1 masni %, jo je treba deklarirati. 1. Gnojilo NP brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata, aluminijevega kalcijevega fosfata, delno raztopljenega naravnega fosfata in mehkega mletega naravnega fosfata je treba deklarirati glede na topnost iz (1), (2) ali (3): — če je P2O5, topnega v vodi, manj od 2 %, se deklarira samo topnost (2); — če je P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in navesti je treba vsebnost P2O5, topnega v vodi (topnost (1)). Vsebnost P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah, ne sme presegati 2 %. Za ta tip 1 se topnosti (2) in (3) določata na 1 g vzorcu. 2 (a) Gnojilo NP z mehkim mletim naravnim fosfatom ali delno topnim naravnim fosfatom mora biti brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata in aluminijevega kalcijevega fosfata. Deklarira se v skladu s topnostmi (1), (3), in (4). Ta vrsta gnojila mora vsebovati: — vsaj 2 % P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah (topnost (4)); — vsaj 5 % P2O5, topnega v vodi in nevtralnem amonijevem citratu (topnost (3)); — vsaj 2,5 % P2O5, topnega v vodi (topnost (1)); Ta vrsta gnojila se mora prodajati z oznako „gnojilo NP, ki vsebuje mehki mleti naravni fosfat“ ali „gnojilo NP, ki vsebuje delno topen naravni fosfat“ Pri tem tipu 2(a) preskusni vzorec za določanje topnosti iz (3) tehta 3 g. Velikost delcev osnovnih fosfatnih sestavin: Tomasova žlindra vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Aluminij-kalcijev fosfat vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Calcinirani fosfat vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Mehki mleti naravni fosfat vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,063 mm Delno topni naravni fosfat vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm 2 (b) V gnojilu NP, ki vsebuje aluminijev kalcijev fosfat, ne sme biti Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata, mehkega mletega naravnega fosfata in delno topnega naravnega fosfata. Deklarira se v skladu s topnostjo (1) in (7), slednja po sklepanju o topnosti v vodi. Ta vrsta gnojila mora vsebovati: — vsaj 2 % P2O5, topnega v vodi (topnost (1)); — vsaj 5 % P2O5 glede na topnost (7). To vrsto gnojila je treba prodajati z oznako „gnojilo NP, ki vsebuje aluminijev kalcijev fosfat“. 3. Pri gnojilihm! NP, ki vsebujejo samo eno od naslednjih vrst fosfatnega gnojila: Thomasovo žlindro, kalcinirani fosfat, aluminijev kalcijev fosfat, mehki mleti kalcijev fosfat, mora tipski oznaki slediti navedba fosfatne sestavine. Deklaracijo topnosti P2O5 je treba podati v skladu s topnostmi: — pri gnojilih iz Thomasove žlindre: topnost (6a) (Francija, Italija, Španija, Portugalska, Grčija ►M1 , Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija, Slovaška, ◄ ►M3 Bolgarija, Romunija ◄ ) (6b) (Nemčija, Belgija, Danska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Združeno kraljestvo in Avstrija); — pri gnojilih iz kalciniranega fosfata: topnost (5); — pri gnojilih iz aluminijevega kalcijevega fosfata: topnost (7); — pri gnojilih iz mehkega mletega naravnega fosfata: topnost (8).







B.2.2 Tipska oznaka: Gnojilo NP, ki vsebuje krotoniliden diureo ali izobutiliden diureo ali ureo formaldehid (kakor je primerno) Podatki o metodi pridobivanja: S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, vsebuje krotoniliden diureo ali izobutiliden diureo ali ureo formaldehid. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) — Skupaj: 18 % (N + P2O5) — Hranila ločeno: — — 5 % N. — Vsaj 1/4 deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izvirati iz dušikove oblike (5) ali (6) ali (7). — Vsaj 3/5 navedene vsebnosti dušika (7) mora biti topne v vroči vodi, — 5 % P2O5.







Oblike, topnost in vsebnost hranila se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz krotoniliden diuree (6) Dušik iz izobutiliden diuree (7) Dušik iz urea formaldehida (8) Dušik iz urea formaldehida, ki je topen samo v vroči vodi (9) Dušik iz urea formaldehida, ki je topen v hladni vodi (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in(4) vsaj 1 masni %, jo je treba deklarirati. (3) Ena od dušikovih oblik iz (5), (6) in (7) (kakor je primerno). Dušikovo obliko (7) je treba deklarirati v dušikovi obliki (8) in (9) Gnojilo NP brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata, aluminijevega kalcijevega fosfata, delno topnega naravnega fosfata in naravnega fosfata je treba deklarirati v skladu s topnostjo (1), (2) ali (3): — kadar vsebnost P2O5, topnega v vodi, ne presega 2 %, se deklarira samo topnost (2); — kadar je vsebnost P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in navesti je treba vsebnost P2O5, topnega v vodi (topnost (1)). Vsebnost P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah ne sme presegati 2 %. Preskusni vzorec za določanje topnosti iz (2) in (3) tehta 1 g.

B.3 Gnojila NK







B.3.1 Tipska oznaka: Gnojila NK. Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom ali z mešanjem, brez dodajanja organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) — Skupaj: 18 % (N + K2O); — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % K2O.







Oblike, topnost in vsebnost hranila se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojila Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Amidni dušik (5) Cianamidov dušik K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2) do (5) vsaj 1 masni %, jo je treba navesti. (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Oznaka „majhna vsebnost klora“ pomeni največ 2 % vsebnost Cl. (3) Vsebnost klora se lahko dekklarira







B.3.2 Tipska oznaka: Gnojilo NK, ki vsebuje krotoniliden diureo ali izobutiliden diureo ali ureo formaldehid (kakor je primerno). Podatki o metodi pridobivanja: S kemičnim postopkom pridobljen proizvod, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, ki vsebuje krotoniliden diureo ali izobutiliden diureo ali ureo formaldehid. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) — Skupaj: 18 % (N + K2O); — Hranila ločeno: — — 5 % N — Vsaj 1/4 deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izvirati iz dušikove oblike (5) ali (6) ali (7). — Vsaj 3/5 deklarirane vsebnosti dušika (7) mora biti topne v vroči vodi. — 5 % K2O







Oblike, topnost in vsebnost hranila se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Amidni dušik (5) Dušik iz krotoniliden diuree (6) Dušik iz izobutiliden diuree (7) Dušik iz urea formaldehida (8) Dušik iz urea formaldehida, ki je topen samo v vroči vodi (9) Dušik iz urea formaldehida, ki je topen v mrzli vodi K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2) do (4) vsaj 1 masni % jo je treba deklarirati (3) Ena od dušikovih oblik iz (5) do (7) (kakor je primerno). Dušikovo obliko (7) je treba deklarirati v dušikovi obliki (8) in (9) (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, kadar vsebnost klora ne presega 2 %. (3) Vsebnost klora se lahko deklarira

B.4 Gnojila PK







Tipska oznaka: Gnojila PK. Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom ali z mešanjem, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek): — Skupaj: 18 % (P2O5 + K2O); — Hranila ločeno: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Oblike, topnost in vsebnost hranila se deklarira, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi (4) P2O5, topen samo v anorganskih kislinah (5) P2O5, topen v alkalnem amonijevem citratu (Petermann) (6a) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 75 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v 2 % citronski kislini (6b) P2O5, topen v 2 % citronski kislini (7) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 75 % navedene vsebnosti P2O5 topne v alkalnem amonijevem citratu (Joulie) (8) P2O5, topen v anorganskih kislinah, od tega je vsaj 55 % deklarirane vsebnosti P2O5 topne v 2 % mravljični kislini K2O, topen v vodi 1. Gnojilo PK brez Tomasove žlindre, kalciniranega fosfata, aluminijevega kalcijevega fosfata, delno topnega naravnega fosfata in mehkega mletega naravnega fosfata je treba deklarirati v skladu s topnostjo iz (1), (2) ali (3): — kadar vsebnost P2O5, topnega v vodi, ne presega 2 %, se deklarira samo topnost (2); — kadar je vsebnost P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in označiti je treba vsebnost P2O5, topnega v vodi (topnost (1)). Vsebnost P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah, ne sme presegati 2 %. Za ta tip 1 preskusni vzorec za določanje topnosti (2) in (3) tehta 1 g. 2 (a) Gnojilo PK z mehkim mletim naravnim fosfatom ali delno topnim naravnim fosfatom mora biti brez Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata in aluminijevega kalcijevega fosfata. Deklarira se v skladu s topnostjo (1), (3) in (4). Ta vrsta gnojila mora vsebovati: — vsaj 2 % P2O5, topnega samo v anorganskih kislinah (topnost (4)); — vsaj 5 % P2O5, topnega v vodi in nevtralnem amonijevem citratu (topnost (3)); — vsaj 2,5 % P2O5, topnega v vodi (topnost (1)). To vrsta gnojila je treba prodajati z oznako „gnojilo PK, ki vsebuje mehki mleti naravni fosfat“ ali „gnojilo PK, ki vsebuje delno topni naravni fosfat“. Pri tem tipu 2(a) preskusni vzorec za določanje topnosti (3) tehta 3 g (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Oznaka „majhna vsebnost klora“ pomeni največ 2 % vsebnost Cl. (3) Vsebnost klora se lahko deklarira Velikost delcev osnovnih fosfatnih sestavin: Tomasova žlindra vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,063 mm uminijev kalcijev fosfat Alvsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Calcinirani fosfat vsaj 75 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm Mehki mleti naravni fosfat vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,063 mm Delno topni naravni fosfat vsaj 90 % je mogoče presejati skozi sito, velikost luknjic 0,160 mm 2(b) V gnojilu PK, ki vsebuje aluminijev kalcijev fosfat, ne sme biti Thomasove žlindre, kalciniranega fosfata in delno topnega naravnega fosfata. Deklarira se v skladu s topnostjo (1) in (7), slednja se uporablja po sklepanju o topnosti v vodi. Ta tip gnojila mora vsebovati: — vsaj 2 % P2O5, topnega v vodi (topnost (1)); — vsaj 5 % P2O5 glede na topnost (7). To vrsto gnojila je treba prodajati z oznako „gnojilo PK, ki vsebuje aluminijev kalcijev fosfat“. 3. Pri gnojilih PK, ki vsebujejo samo eno od naslednjih vrst fosfatnega gnojila: Thomasovo žlindro, kalcinirani fosfat, aluminijev kalcijev fosfat, mehki mleti naravni fosfat, mora tipski oznaki slediti navedba fosfatne sestavine. Topnost P2O5 je treba deklarirati v skladu v skladu s topnostmi: — pri gnojilih iz Thomasove žlindre: topnost (6a) (Francija, Italija, Španija, Portugalska, Grčija ►M1 , Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija, Slovaška, ◄ ►M3 Bolgarija, Romunija ◄ ), (6b) (Nemčija, Belgija, Danska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Združeno kraljestvo in Avstrija); — pri gnojilih iz kalciniranega fosfata: topnost (5); — pri gnojilih iz aluminijevega kalcijevega fosfata: topnost (7); — pri gnojilh iz mehkega mletega naravnega fosfata: topnost (8).

C. Mineralna tekoča gnojila

C.1 Enostavna tekoča gnojila







Št. Tipska oznaka Podatki o metodi pridobivanja in osnovne sestavine Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) Podatki o izražanju hranil Druge zahteve Drugi podatki ali tipske oznake Deklarirana vsebnost hranil Oblike in topnost hranil Druga merila 1 2 3 4 5 6 1 Raztopina dušikovega gnojila Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora 15 % N Dušik, izražen kot skupni dušik, ali, če je v samo v eni obliki, kot nitratni dušik ali amonijski dušik ali sečninski dušik. Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026 Skupni dušik in pri vseh oblikah, ki ga vsebujejo ne manj kot 1 %, nitratni dušik, amonijski dušik in/ali sečninski dušik. Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko uporabi izraz „nizka vsebnost biureta“. 2 Raztopina amonijevega nitrata in sečnine Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi, vsebuje amonijev nitrat in sečnino. 26 % N Dušik, izražen kot skupni dušik, od tega je približno polovica navzočega dušika sečninski dušik. Največja vsebnost biureta: 0,5 % Skupni dušik Nitratni dušik, amonijski dušik in sečninski dušik Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko uporabi izraz „majhna vsebnost biureta“. 3 Raztopina kalcijevega nitrata Proizvod se pridobiva z raztapljanjem kalcijevega nitrata v vodi 8 % N Dušik, izražen kot dušik v nitratni obliki z največ 1 % dušika kot amonijak Kalcij, izražen kot CaO, topen v vodi Tipski oznaki, po potrebi, lahko sledi ena od navedb: — za foliarno gnojenje, — za pripravo hranilnih raztopin; — za fertigacijo. Skupni dušik Kalcijev oksid, topen v vodi, za uporabe, določene v stolpcu 5 Neobvezno: — dušik v nitratni obliki; — dušik kot amonijak. 4 Raztopina magnezijevega nitrata Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem magnezijevega nitrata v vodi 6 % N Dušik, izražen kot nitratni dušik Nitratni dušik Magnezijev oksid, topen v vodi 9 % MgO Magnezij, izražen kot magnezijev oksid, topen v vodi Najmanjši pH: 4 5 Suspenzija kalcijevega nitrata Proizvod se pridobiva s pripravo suspenzije kalcijevega nitrata v vodi 8 % N Dušik, izražen kot skupni dušik ali nitratni ali amonijski dušik največja vsebnost amonijskega dušika: 1,0 % Tipski oznaki lahko sledi ena od navedb: — za foliarno gnojenje, — za pripravo hranilnih raztopin in suspenzij, — za fertigacijo. Skupni dušik Nitratni dušik Kalcijev oksid, topen v vodi, za uporabe, določene v stolpcu 5 14 % CaO Kalcij, izražen kot CaO, topen v vodi 6 Raztopina dušikovega gnojila s sečninskim formaldehidom Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom ali z raztapljanjem sečninskega formaldehida in dušikovega gnojila iz seznama A-1 v tej uredbi, razen proizvodov 3(a), 3(b) in 5, v vodi 18 % N, izražen kot skupni dušik Vsaj tretjina vsebnosti deklariranega skupnega dušika mora izvirati iz sečninskega formaldehida Največja vsebnost biureta: (sečninski N + sečninski formaldehid N) × 0,026 Skupni dušik Za vse oblike, ki vsebujejo vsaj 1 %: — nitratnega dušika; — amonijskega dušika; — sečninskega dušika. Dušik iz sečninskega formaldehida 7 Suspenzija dušikovega gnojila s sečninskim formaldehidom Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom ali s pripravo suspenzije sečninskega formaldehida in dušikovega gnojila iz seznama A-1 v tej uredbi, razen proizvodov 3(a), 3(b) in 5, v vodi 18 % N, izražen kot skupni dušik Vsaj tretjina vsebnosti deklariranega skupnega dušika mora izvirati iz sečninskega formaldehida, od katerega mora biti vsaj tri petine topnega v vroči vodi. Največja vsebnost biureta: (sečninski N + sečninski formaldehid N) × 0,026 Skupni dušik Za vse oblike, ki vsebujejo vsaj 1 %: — nitratnega dušika; — amonijskega dušika; — sečninskega dušika. Dušik iz sečninskega formaldehida Dušik iz sečninskega formaldehida, ki je topen v hladni vodi Dušik iz sečninskega formaldehida, ki je topen samo v vroči vodi

C.2 Sestavljena tekoča gnojila







C.2.1 Tipska oznaka: Raztopina gnojila NPK. Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 15 % (N + P2O5 + K2O); — Hranila ločeno: 2 % N, 3 % P2O5, 3 % K2O; — Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026







Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik P2O5, topen v vodi K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2) do (4) vsaj 1 masni %, jo je treba deklarirati. (3) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“. P2O5, topen v vodi (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, kadar vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira

▼M11







C.2.2 Tipska oznaka: Raztopina gnojila NPK, ki vsebuje ureaformaldehid Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi, v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, in vsebuje ureaformaldehid. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 15 % (N + P2O5 + K2O) — Hranila ločeno: — 5 % N, najmanj 25 % deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz dušikovih oblik (5) — 3 % P2O5 — 3 % K2O Največja vsebnost biureta: (sečninski N + N iz ureaformaldehida) × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz ureaformaldehida P2O5, topen v vodi K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati. (3) Dušik iz ureaformaldehida (4) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ P2O5, topen v vodi (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, če vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira







C.2.3 Tipska oznaka: Suspenzija gnojila NPK Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod v tekoči obliki, v katerem hranila izvirajo iz snovi v raztopini in vodni suspenziji, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 20 %, (N + P2O5 + K2O) — Hranila ločeno: 3 % N, 4 % P2O5, 4 % K2O — Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati. (3) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“. Gnojila ne smejo vsebovati Thomasove žlindre, aluminijevega kalcijevega fosfata, kalciniranih fosfatov, delno raztopljenih fosfatov ali rudninskih fosfatov. (1) Če je P2O5, topnega v vodi, manj kakor 2 %, se deklarira le topnost (2). (2) Če je P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in vsebnost P2O5, topnega v vodi (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, če vsebnost klora ne presega 2 %. (3) Vsebnost klora se lahko deklarira







C.2.4 Tipska oznaka: Suspenzija gnojila NPK, ki vsebuje ureaformaldehid Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod v tekoči obliki, v katerem hranila izvirajo iz snovi v raztopini in vodni suspenziji, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, in ki vsebuje ureaformaldehid Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 20 % (N + P2O5 + K2O) — Hranila ločeno: — 5 % N, najmanj 25 % deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz dušikovih oblik (5) — Vsaj 3/5 deklarirane vsebnosti dušika (5) morajo biti topne v vroči vodi — 4 % P2O5 — 4 % K2O Največja vsebnost biureta: (sečninski N + N iz ureaformaldehida) × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz ureaformaldehida (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Dušik iz ureaformaldehida (4) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ Gnojila ne smejo vsebovati Thomasove žlindre, aluminijevega kalcijevega fosfata, kalciniranih fosfatov, delno raztopljenih fosfatov ali rudninskih fosfatov. (1) Če je P2O5, topnega v vodi, manj kakor 2 %, se deklarira le topnost (2). (2) Če je P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in vsebnost P2O5, topnega v vodi (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, če vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira







C.2.5 Tipska oznaka: Raztopina gnojila NP Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi, v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 18 %, (N + P2O5) — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % P2O5 — Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik P2O5, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ P2O5, topen v vodi







C.2.6 Tipska oznaka: Raztopina gnojila NP, ki vsebuje ureaformaldehid Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi, v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, in vsebuje ureaformaldehid. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 18 % (N + P2O5) — Hranila ločeno: — 5 % N, najmanj 25 % deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz dušikovih oblik (5) — 5 % P2O5 Največja vsebnost biureta: (sečninski N + N iz ureaformaldehida) × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz ureaformaldehida P2O5, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Dušik iz ureaformaldehida (4) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ P2O5, topen v vodi







C.2.7 Tipska oznaka: Suspenzija gnojila NP Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod v tekoči obliki, v katerem hranila izvirajo iz snovi v raztopini in vodni suspenziji, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 18 % (N + P2O5) — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % P2O5 — Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ Gnojila ne smejo vsebovati Thomasove žlindre, aluminijevega kalcijevega fosfata, kalciniranih fosfatov, delno raztopljenih fosfatov ali rudninskih fosfatov. (1) Če je P2O5, topnega v vodi, manj kakor 2 %, se deklarira le topnost (2). (2) Če je P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in je treba navesti vsebnost P2O5, topnega v vodi







C.2.8 Tipska oznaka: Suspenzija gnojila NP, ki vsebuje ureaformaldehid Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod v tekoči obliki, v katerem hranila izvirajo iz snovi v raztopini in vodni suspenziji, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, in ki vsebuje ureaformaldehid Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 18 % (N + P2O5) — Hranila ločeno: — 5 % N, najmanj 25 % deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz dušikovih oblik (5) — Vsaj 3/5 deklarirane vsebnosti dušika (5) morajo biti topne v vroči vodi — 5 % P2O5 Največja vsebnost biureta: (sečninski N + N iz ureaformaldehida) × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz ureaformaldehida (1) P2O5, topen v vodi (2) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu (3) P2O5, topen v nevtralnem amonijevem citratu in vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Dušik iz ureaformaldehida (4) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ Gnojila ne smejo vsebovati Thomasove žlindre, aluminijevega kalcijevega fosfata, kalciniranih fosfatov, delno raztopljenih fosfatov ali rudninskih fosfatov. (1) Če je P2O5, topnega v vodi, manj kakor 2 %, se deklarira le topnost (2). (2) Če je P2O5, topnega v vodi, vsaj 2 %, se deklarira topnost (3) in vsebnost P2O5, topnega v vodi

▼M11







C.2.9 Tipska oznaka: Raztopina gnojila NK Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi, v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora. Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 15 % (N + K2O) — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % K2O — Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, če vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira







C.2.10 Tipska oznaka: Raztopina gnojila NK, ki vsebuje ureaformaldehid Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod se pridobiva s kemičnim postopkom in z raztapljanjem v vodi, v obliki, obstojni pri atmosferskem tlaku, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora, in vsebuje ureaformaldehid Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 15 % (N + K2O) — Hranila ločeno: — 5 % N, najmanj 25 % deklarirane vsebnosti skupnega dušika mora izhajati iz dušikovih oblik (5) — 5 % K2O Največja vsebnost biureta: (sečninski N + N iz ureaformaldehida) × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik (5) Dušik iz ureaformaldehida K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Dušik iz ureaformaldehida (4) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, če vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira







C.2.11 Tipska oznaka: Suspenzija gnojila NK Podatki o metodi pridobivanja: Proizvod v tekoči obliki, v katerem hranila izvirajo iz snovi v raztopini in vodni suspenziji, brez dodatka organskih hranil živalskega ali rastlinskega izvora Najmanjša vsebnost hranil (masni odstotek) in druge zahteve: — Skupaj: 18 % (N + K2O) — Hranila ločeno: 3 % N, 5 % K2O — Največja vsebnost biureta: sečninski N × 0,026 Oblike, topnost in vsebnost hranil se deklarirajo, kakor je določeno v stolpcih 4, 5 in 6 – Velikost delcev Podatki za identifikacijo gnojil – Druge zahteve N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 (1) Skupni dušik (2) Nitratni dušik (3) Amonijski dušik (4) Sečninski dušik K2O, topen v vodi (1) Skupni dušik (2) Če je katere od dušikovih oblik iz (2), (3) in (4) vsaj 1 mas. %, jo je treba deklarirati (3) Če je vsebnost biureta manjša od 0,2 %, se lahko doda izraz „majhna vsebnost biureta“ (1) Kalijev oksid, topen v vodi (2) Izraz „majhna vsebnost klora“ se lahko uporabi samo, če vsebnost klora ne presega 2 % (3) Vsebnost klora se lahko deklarira







C.2.12 Tipska oznaka: Suspen