DEL I —

FINANČNI NAČRT 2000-2006: OPREDELITEV IN IZVEDBA A. Vsebina in obseg finančnega načrta 8. Finančni načrt 2000-2006 iz Priloge I je sestavni del sporazuma. Pomeni referenčni okvir za medinstitucionalno proračunsko disciplino. Vsebina je v skladu s sklepi berlinskega Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 1999. 9. Namen finančnega načrta je zagotoviti, da se izdatki Evropske unije, razčlenjeni na širše kategorije, srednjeročno razvijajo v skladu z lastnimi sredstvi in v mejah le-teh. 10. Finančni načrt 2000-2006 za vsako leto ter za vsako postavko in podpostavko obsega izdatke, ki predstavljajo odobritve za prevzem obveznosti. Skupni letni zneski izdatkov so prikazani kot obseg odobritev za prevzem obveznosti ter kot obseg odobritev plačil. Prikazane so tudi odobritve plačila, ki so ostale na voljo za širitev in ki naj bi se uporabile v skladu z drugim pododstavkom odstavka 25. Ti zneski so izraženi po cenah iz 1999, razen denarne rezerve, kjer so zneski izraženi po tekočih cenah. Finančni načrt ne upošteva proračunskih postavk, ki se financirajo z namenskimi prejemki po členu 4 Finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 7 ), v nadaljevanju „Finančna uredba“. Posebna postavka odhodkov se lahko financira samo do najvišjega določenega obsega, in vpliva na drugi pododstavek odstavka 11. Informacija o ukrepih, ki niso vključeni v splošni proračun Evropskih skupnosti, in o predvidenem razvoju različnih kategorij lastnih sredstev Skupnosti je prikazana v posebnih preglednicah. Ta informacija se vsako leto ažurira ob tehnični prilagoditvi finančnega načrta. Kmetijska smernica ostane nespremenjena. Ponovno bo pregledana na podlagi poročila, ki ga bo Komisija predložila Svetu pred naslednjo širitvijo Evropske unije, da bi lahko napravili potrebne prilagoditve. 11. Institucije potrjujejo, da vsak absolutni znesek, prikazan v finančnem načrtu za leta 2000-2006, predstavlja najvišji letni obseg izdatkov v breme splošnega proračuna Evropskih skupnosti. Brez vpliva na spremembe najvišjih obsegov v skladu z določbami tega sporazuma se zavezujejo uporabiti svoja pooblastila na način, da se v vsakem proračunskem postopku in pri izvajanju proračuna za navedeno leto upoštevajo vsi najvišji obsegi izdatkov. Vendar pa so najvišji obsegi za postavko 7 finančnega načrta (predpristopna pomoč) okvirni in obe veji proračunskega organa se lahko skupaj odločita spremeniti razporeditev v proračunskem postopku. 12. Obe veji proračunskega organa se sporazumeta, da za finančni načrt 2000-2006 sprejmeta najvišje stopnje povečanja neobveznih izdatkov, ki izhajajo iz proračunov, določenih v okviru najvišjih obsegov iz finančnega načrta. Zaradi dobrega finančnega poslovodenja, razen za postavko 2 finančnega načrta (strukturni ukrepi), institucije v čim večji meri zagotovijo, da v proračunskem postopku in ob sprejemanju proračuna za različne postavke ostane na voljo zadosten razmik do najvišjega razreda.. V okviru najvišjih stopenj povečanja neobveznih izdatkov iz prvega pododstavka se Evropski parlament in Svet zavezujeta upoštevati dodeljene odobritve za prevzem obveznosti iz finančnega načrta za strukturne ukrepe. 13. Noben akt, ki ga v postopku soodločanja sprejmeta Evropski parlament in Svet, ali akt, ki ga sprejme Svet in predvideva prekoračitev razpoložljivih odobritev v proračunu ali dodeljenega obsega v finančnem načrtu v skladu z odstavkom 11, se finančno ne more izvesti, dokler ni sprejet rebalans proračuna in po potrebi ustrezno spremenjen finančni načrt po veljavnem postopku za vsakega od teh dveh primerov. 14. V vsakem letu, ki ga pokriva finančni načrt, skupne potrebne odobritve plačil po letnem popravku in ob upoštevanju vseh drugih popravkov ne smejo biti tolikšne, da bi stopnja za vplačilo lastnih virov presegla najvišji obseg, ki velja zanje. Po potrebi se obe veji proračunskega organa na predlog Komisije in po pravilih glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljevanju „Pogodba ES“) odločita znižati najvišje obsege finančnega načrta, da bi bili v skladu z najvišjimi obsegi lastnih sredstev. B. Letne prilagoditve finančnega načrta Tehnične prilagoditve 15. Vsako leto Komisija pred začetkom proračunskega postopka za leto n+1 določi kmetijsko smernico in naslednje tehnične prilagoditve finančnega načrta v skladu z gibanji bruto nacionalnega proizvoda (BNP) in cen: (a) revalorizacijo najvišjih obsegov in skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, razen denarne rezerve, po cenah iz leta n+1; (b) izračun razpoložljivega razmika do najvišjega obsega lastnih sredstev. Komisija opravi tehnične prilagoditve na podlagi zadnjih gospodarskih podatkov in predvidevanj, ki so ji na voljo. Vendar pa tehnična prilagoditev najvišjega obsega za postavko 1 finančnega načrta (kmetijstvo) temelji na deflatorju 2 % letno. Tehnična prilagoditev najvišjega obsega za podpostavko „strukturni skladi“ temelji na splošnem deflatorju, določenem v predpisih o strukturnih skladih za programiranje ustreznih ukrepov. Osnovo indeksa, na podlagi katerega se določijo sredstva v letih 2004-2006, Komisija po potrebi spremeni do 31. decembra 2003 s tehnično prilagoditvijo ob upoštevanju zadnjih razpoložljivih podatkov. Naknadne prilagoditve dodelitev za prejšnja leta niso mogoče. Rezultate prilagoditev ter gospodarske projekcije, ki so podlaga zanje, se sporoči obema vejama proračunskega organa. Dodatne tehnične prilagoditve za leto, bodisi med letom ali kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoči. Prilagoditve v zvezi z izvajanjem 16. Komisija hkrati z obvestilom o tehničnih prilagoditvah finančnega načrta predloži obema vejama proračunskega organa predloge za prilagoditve skupnih odobritev plačil, za katere meni, da so potrebna z vidika izvajanja, da bi zagotovila urejeno povečevanje glede na odobritve za prevzem obveznosti. 17. Za prilagoditve v letu 2001 in ob zamudah pri sprejemanju programov za strukturne ukrepe se obe veji proračunskega organa na predlog Komisije zavezujeta dovoliti prenos dodelitev, ki niso porabljene v letu 2000, v naslednja leta, dodatno k ustreznim najvišjim obsegom izdatkov. 18. Evropski parlament in Svet sprejmeta odločitve o teh predlogih do 1. maja in po pravilih glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe ES. C. Sprememba finančnega načrta 19. Poleg rednih tehničnih prilagoditev in prilagoditev v skladu s pogoji izvajanja se lahko finančni načrt ob nepredvidenih okoliščinah na predlog Komisije spremeni v skladu z najvišjimi obsegi lastnih sredstev. 20. Praviloma je treba vsak tak predlog za spremembo predložiti in sprejeti pred začetkom proračunskega postopka za leto ali za prvo od teh let. Spremembo finančnega načrta do 0,03 % BNP Skupnosti v okviru razmika za nepredvidene izdatke skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa po pravilih glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe ES. Vsako spremembo finančnega načrta nad 0,03 % BNP Skupnosti v okviru razmika za nepredvidene izdatke skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa, pri čemer jo mora Svet sprejeti soglasno. 21. Razen za izdatke iz postavke 2, institucije pregledajo možnosti, da s spremembo prerazporedijo izdatke med programi, ki jih zajema neka postavka, pri čemer zlasti upoštevajo, če se pričakuje, da za katero področje proračunska sredstva ne bodo porabljena v celoti. Obstajati mora cilj, da je vsak večji znesek v absolutnem znesku in kot delež novih načrtovanih izdatkov v okviru obstoječih najvišjih obsegov postavke. Institucije tudi pregledajo možnosti za izravnavo tako, da dvignejo najvišje obsege za eno postavko in jo znižajo za drugo. Zneskov, ki so na voljo pod postavkami 1 do 6 finančnega načrta, ni mogoče uporabiti za postavko 7 finančnega načrta (predpristopna pomoč), po drugi strani pa se izdatki, rezervirani za predpristopno pomoč, ne morejo uporabiti za postavke 1 do 6. Zneski, ki so na voljo za pristop, se lahko uporabljajo samo za pokrivanje izdatkov, ki nastanejo kot neposredna posledica širitve, in ne morejo pokrivati nepredvidenih izdatkov iz postavk 1 do 7 finančnega načrta. Po drugi strani pa se izdatki, namenjeni postavkam 1 do 7, ne morejo uporabljati kot dodatna sredstva za pokrivanje stroškov novih pristopov. Vsaka sprememba obveznih izdatkov v finančnem načrtu pa ne povzroči zmanjšanja zneska za neobvezne izdatke. Vsaka sprememba mora ohraniti ustrezno razmerje med obveznostmi in plačili. D. Posledice, kadar ni skupne odločitve o prilagoditvi ali spremembi finančnega načrta 22. Kadar ni skupne odločitve Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi ali spremembi finančnega načrta, ki jo predlaga Komisija, se kot najvišji obsegi izdatkov za leto še naprej upoštevajo pred tem določeni zneski po letnem tehničnem popravku. E. Rezerve 23. V splošni proračun Evropskih skupnosti se vključijo tri vrste rezerv iz postavke 6 finančnega načrta. Potrebna sredstva se odpokličejo samo, kadar se te rezerve uporabijo: (a) denarna rezerva je v letih 2000 do 2002 namenjena pokrivanju učinka večjih in nepredvidenih nihanj razmerja med evrom in ameriškim dolarjem glede na razmerje, uporabljeno v proračunu, pri izdatkih kmetijskega proračuna ; (b) rezerva za jamstva za posojila državam nečlanicam je namenjena subvencioniranju proračunskih postavk in se črpa za vzpostavitev jamstvenega sklada ( 8 ) in za vsa dodatna plačila, ki so potrebna ob dolžnikovi zamudi; (c) namen rezerve za nujne primere je omogočiti hiter odziv na posamezne potrebe držav nečlanic po pomoči ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob določitvi proračuna, predvsem za humanitarne operacije. Kadar Komisija meni, da je treba uporabiti katero od teh rezerv, predloži predlog za prenos na obe veji proračunskega organa. Pred vsakim predlogom Komisije za črpanje rezerve za pomoč v nujnih primerih je treba preučiti možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev. Hkrati s predlogom za prenos Komisija začne postopek tristranskih pogovorov, po potrebi v poenostavljeni obliki, za pridobitev soglasja obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi rezerve in glede potrebnega zneska. Če predlog Komisije ne dobi soglasja obeh vej proračunskega organa in če Evropski parlament in Svet ne moreta doseči skupnega stališča, ne sprejmeta odločitve o predlogu Komisije o prenosu. F. Instrument za prilagodljivost 24. Instrument za prilagodljivost v višini največ 200 milijonov evrov letno je namenjen financiranju jasno opredeljenih izdatkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zneskov za eno ali več drugih področij porabe v danem proračunskem letu in do višine tega zneska. Delež neporabljenih letnih sredstev se lahko prenese v leto n+2. Če se instrument uporabi, se najprej črpajo vsi prenosi od najstarejšega po vrstnem redu, kot so bili preneseni. Delež letnega zneska iz leta n, ki se ne porabi v letu n+2, zapade. Instrument za prilagodljivost se praviloma ne sme uporabljati za pokrivanje istih potreb dve leti zapored. Komisija pripravi predlog za uporabo instrumenta za prilagodljivost, ko preuči vse možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru postavke, ki zahteva dodatne izdatke. Predlog se nanaša na načelo uporabe instrumenta in prikazuje potrebe, ki naj bi se iz njega pokrile, ter zahtevani znesek. Predlog se lahko za katero koli dano proračunsko leto predloži v proračunskem postopku. Predlog Komisije se vključi v predlog proračuna ali pa ga v skladu s Finančno uredbo spremlja ustrezen proračunski dokument. Odločitev o uporabi instrumenta za prilagodljivost skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa po pravilih glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe ES. Dogovor se doseže s postopkom usklajevanja iz dela II, oddelek A in Priloge III k temu sporazumu. G. Prilagoditev finančnega načrta zaradi širitve 25. Če se v obdobju, ki ga zajema finančni načrt, Unija razširi s pristopom novih držav članic, Evropski parlament in Svet na predlog Komisije in po pravilih glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe ES skupaj popravita finančni načrt zaradi upoštevanja izdatkov, ki so posledica te širitve. Sprememba postavk, ki ne vpliva na rezultat pogajanj o pristopu, ne smepresegati zneskov iz orientacijskega finančnega okvira iz Priloge II, ki je sestavni del sporazuma, temelječega na predpostavki, da se bo Unija po letu 2002 razširila za šest novih držav članic. Dodatni izdatki se bodo pokrivali z razpoložljivimi sredstvi, ki so v ta namen rezervirani v finančnem načrtu, in po potrebi z dodatnimi lastnimi sredstvi zaradi večjega BNP Skupnosti po širitvi Unije. H. Trajanje veljavnosti finančnega načrta in posledice nesprejetja finančnega načrta 26. Komisija predloži predloge za novi srednjeročni finančni načrt do 1. julija 2005. Če se obe veji proračunskega organa ne moreta dogovoriti o novem finančnem načrtu in razen če ena od pogodbenic tega sporazuma izrecno odpove obstoječi finančni načrt, se najvišji obsegi za zadnje leto iz obstoječega finančnega načrta popravijo v skladu z odstavkom 15 tako, da se ti zneski popravijo za povprečno stopnjo povečanja v preteklem obdobju, pri čemer se ne upoštevajo popravki zaradi širitve Unije. Ta stopnja povečanja pa ne sme preseči stopnje rasti BNP Skupnosti za zadevno leto.