1988L0407 — SL — 01.03.2008 — 009.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 14. junija 1988 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet med državami članicami Evropske skupnosti in za uvoz ►M3 ————— ◄ semena domačih živali iz vrst govedi (88/407/EGS) (UL L 194, 22.7.1988, p.10)

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 14. junija 1988

o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet med državami članicami Evropske skupnosti in za uvoz ►M3 ————— ◄ semena domačih živali iz vrst govedi

(88/407/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 43, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker so določbe v zvezi s problematiko zdravstvenega varstva živali pri prometu z govedom in prašiči med državami članicami Evropske skupnosti vsebovane v Direktivi 64/432/EGS ( 4 ), nazadnje spremenjene z Uredbo (EGS) št. 3768/85 ( 5 ); ker tudi Direktiva 72/462/EGS ( 6 ), nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3768/85, vsebuje določbe o problematiki veterinarskega inšpekcijskega nadzora ob uvozu goveda in prašičev iz tretjih držav; ker zgoraj navedene določbe zagotavljajo, kar zadeva promet med državami članicami Evropske skupnosti in uvoz v Skupnost goveda in prašičev iz tretjih držav, jamstvo države izvora, da so izpolnjena merila za zdravstveno varstvo živali in da zato tveganja širitve bolezni živali pravzaprav ni; ker kljub temu obstaja nekaj tveganja širjenja tovrstnih bolezni pri prometu s semenom; ker je glede na politiko Skupnosti, ki zahteva uskladitev nacionalnih določb o zdravstvenem varstvu živali, ki urejajo promet med državami članicami Evropske skupnosti z živalmi in živalskimi izdelki, treba vzpostaviti usklajen sistem prometa med temi državami članicami Evropske skupnosti in uvoza v Skupnost za seme goveda; ker je za promet s semenom med državami članicami Evropske skupnosti država članica zbiranja dolžna zagotoviti, da se tako seme zbira in predeluje v odobrenih in nadzorovanih osemenjevalnih središčih ter pridobiva od živali, katerih zdravstveni status zagotavlja preprečevanje tveganja širitve bolezni, da se zbira, predeluje, skladišči in prevaža v skladu s pravili za ohranjanje zdravstvenega statusa in da ga med prevozom v namembno državo spremlja zdravstveno potrdilo, ki potrjuje, da je bila ta dolžnost izpolnjena; ker različne politike skupnosti glede cepljenja proti nekaterim boleznim upravičujejo časovno omejeno odstopanje, ki državam članicam omogoča dodatno zaščito proti tem boleznim; ker je treba za uvoz semena v Skupnost iz tretjih držav sestaviti seznam tretjih držav ob upoštevanju meril za zdravstveno varstvo živali; ker ne glede na ta seznam države članice odobrijo uvoz semena le iz osemenjevalnih središč, ki dosegajo določene standarde in so pod uradnim nadzorom; ker je, poleg tega, za države s tega seznama treba predpisati posebne pogoje za zdravstveno varstvo živali glede na okoliščine; ker je za preverjanje skladnosti s temi standardi mogoče izvajati preglede na kraju samem; ker je treba uvesti postopek za reševanje možnih sporov med državami članicami glede vprašanja, ali je odobritev osemenjevalnega središča upravičena; ker države članice lahko zavrnejo pošiljko semena, če ugotovijo, da ni skladna z določbami te direktive; ker je treba omogočiti vračilo takega semena, če to ni v nasprotju z določili o zdravstvenem varstvu živali in če tako zahteva pošiljatelj ali njegov zastopnik; ker je treba pošiljatelju ali njegovemu zastopniku omogočiti, da izve razloge za prepoved ali omejitev in pridobi mnenje strokovnjaka; ker je za preprečevanje širitve nekaterih kužnih bolezni treba izvajati uvozno kontrolo ob prispetju pošiljk na ozemlje Skupnosti razen pri zunanjem tranzitu; ker je po taki kontroli pri notranjem tranzitu treba opredeliti ukrepe, ki jih izvedejo države članice; ker mora biti državi članici dovoljeno izvajati izredne ukrepe ob izbruhu kužne bolezni v drugi državi članici ali v tretji državi; ker je treba po vsej Skupnosti enako ocenjevati nevarnost v zvezi s takimi boleznimi in od tega odvisne zaščitne ukrepe; ker je zato v okviru Stalnega veterinarskega odbora treba sprožiti postopek izrednih ukrepov Skupnosti, skladno s katerim se bodo morali izvajati potrebni ukrepi; ker je Komisijo treba pooblastiti, da sproži nekatere ukrepe za izvajanje te direktive; ker je treba vzpostaviti postopek za tesno in učinkovito sodelovanje med Komisijo in državami članicami v Stalnem veterinarskem odboru; ker ta direktiva ne vpliva na promet s semenom, ki je bilo pridobljeno do datuma, od katerega so države članice dolžne izvajati to direktivo, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Ta direktiva določa pogoje za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet med državami članicami Evropske skupnosti in za uvoz iz tretjih držav ►M3 ————— ◄ semena domačih živali iz vrst govedi.

▼M5

Ta direktiva ne vpliva na določbe Skupnosti in/ali nacionalne zootehnične določbe o organizaciji umetnega osemenjevanja na splošno in zlasti distribucije semena.

▼B

Člen 2

V tej direktivi se ustrezno uporabijo opredelitve izrazov iz člena 2 Direktive 64/432/EGS in člena 2 Direktive 72/462/EGS.

In še:

(a) „seme“ pomeni pripravljeni ali razredčeni ejakulat domačih živali iz vrst govedi;

▼M5

— „osemenjevalno središče“ pomeni uradno odobren in uradno nadzorovan obrat na ozemlju države članice ali tretje države, v katerem se pridobiva seme za uporabo pri umetnem osemenjevanju; — „središče za skladiščenje semena“ pomeni uradno odobren in uradno nadzorovan obrat na ozemlju države članice ali tretje države, v katerem se shranjuje seme za uporabo pri umetnem osemenjevanju; (b)

▼B

(c) „uradni veterinar“ pomeni veterinarja, ki ga imenuje osrednji pristojni organ oblasti države članice ali tretje države;

(d) „interni veterinar“ pomeni veterinarja, ki je odgovoren za trajno skladnost obrata z zahtevami, predpisanimi v tej direktivi;

(e) „pošiljka“ pomeni količino semena, za katero se izda posamezno zdravstveno potrdilo;

(f) „država zbiranja“ pomeni državo članico ali tretjo državo, v kateri se seme zbira in iz katere se pošilja v drugo državo članico;

(g) „odobreni laboratorij“ pomeni laboratorij na ozemlju države članice ali tretje države, ki ga pristojne veterinarske oblasti pooblastijo za izvajanje preizkusov, predpisanih s to direktivo;

(h) „zbiranje“ pomeni količino semena, ki se kadarkoli odvzame živali donatorki.







POGLAVJE II

Promet med državami članicami Evropske skupnosti

Člen 3

Vsaka od držav članic mora zagotoviti, da se z njenega ozemlja na ozemlje drugih držav članic pošilja le seme, ki izpolnjuje naslednje splošne pogoje:

▼M5

(a) njegovo zbiranje in priprava in/ali skladiščenje sta morala potekati v središču za zbiranje semena ali središču za skladiščenje semena, odobrenem za ta namen v skladu s členom 5(1), za uporabo pri umetnem osemenjevanju ter za namene trgovanja med državami članicami Evropske skupnosti;

▼B

(b) zbirati se mora od domačih živali iz vrst govedi, katerih zdravstveni status je skladen s Prilogo B;

(c) zbirati, predelovati, skladiščiti in prevažati se mora v skladu s Prilogama A in C;

(d) med prevozom v namembno državo ga mora spremljati zdravstveno potrdilo, ki je skladno s členom 6(1).

Člen 4

▼M5 —————

▼M3

3. Države članice ne smejo nasprotovati uvozu semena bikov, ki so bili cepljeni proti slinavki in parkljevki. Če je bilo seme pridobljeno od bika, ki je bil cepljen proti slinavki in parkljevki v času 12 mesecev pred zbiranjem, je treba ob vsakem zbiranju 5 % semena (vendar najmanj pet slamic), namenjenega pošiljanju v druge države članice, v laboratoriju namembne države članice ali laboratoriju, ki ga ta pooblasti, pregledati s testom za izolacijo virusa slinavke in parkljevke, z negativnimi rezultati.

▼B

Člen 5

1. Država članica, na katere ozemlju je ►M5 osemenjevalno središče za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ , mora zagotoviti, da se dodeli odobritev iz člena 3(a) le, kadar so izpolnjene določbe Priloge A in kadar ►M5 osemenjevalno središče za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ izpolnjuje druge določbe te direktive.

Država članica zagotovi tudi, da uradni veterinar nadzira izvajanje omenjenih določb in prekliče odobritev, kadar ni izpolnjena ena ali več določb.

2. Vsa odobrena ►M5 osemenjevalno središča za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ morajo biti registrirana, vsako središče prejme veterinarsko registracijsko številko. Vsaka država članica pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam ►M5 osemenjevalno središče za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ z veterinarskimi registracijskimi številkami in jih obvešča o vsakem preklicu odobritve.

▼M2 —————

▼B

Splošna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ .

Člen 6

1. Države članice določijo, da mora uvoz semena spremljati zdravstveno potrdilo, ki ga skladno s Prilogo D pripravi uradni veterinar države članice zbiranja.

To potrdilo mora:

(a) biti izdelano v najmanj enem od uradnih jezikov države članice zbiranja in v enem od uradnih jezikov namembne države članice;

(b) v izvirniku spremljati pošiljko do namembnega kraja;

(c) zajemati en sam list papirja;

(d) biti naslovljeno na enega samega prejemnika.

2.

(a) Namembna država članica lahko prepove uvoz pošiljk, če pri pregledu dokumentov ugotovi, da se ni spoštoval člen 3;

(b) Namembna država članica lahko izvede potrebne ukrepe, ki zajemajo skladiščenje v karanteni, za pridobitev nedvoumnih dokazov ob sumu, da je seme inficirano ali kontaminirano s patogenimi organizmi;

(c) Odločitve, sklenjene skladno z (a) ali (b), morajo na zahtevo pošiljatelja ali njegovega zastopnika omogočati vračilo semena pod pogojem, da to ni v nasprotju z določili o zdravstvenem varstvu živali.

3. Če se prepove uvoz semena iz katerega od razlogov, podrobno opisanih v odstavku 2(a) in (b), in če država članica zbiranja v 30 dneh ne odobri vračila semena, lahko pristojne veterinarske oblasti namembne države članice odredijo njegovo uničenje.

4. Z odločitvami, ki jih sprejmejo pristojne veterinarske oblasti skladno z odstavkoma 2 in 3, je treba seznaniti pošiljatelja ali njegovega zastopnika, skupaj z razlogi zanje.

▼M2 —————

▼B







POGLAVJE III

Uvoz iz tretjih držav

Člen 8

1. Država članica sme dovoliti uvoz semena le iz tistih tretjih držav, ki so na seznamu, sestavljenem v skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ .

Ta seznam se lahko dopolni ali spremeni v skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ .

2. Pri odločanju, ali se tretja država sme vpisati na seznam iz odstavka 1, je treba zlasti upoštevati:

(a) zdravstveno stanje rejnih živali, drugih domačih živali in divjadi v tretji državi, zlasti pa bolezni eksotičnih živali in okoljske zdravstvene razmere v omenjeni državi, ki bi lahko ogrožale zdravje živali v državah članicah;

(b) ali tretja država redno in hitro pošilja informacije o kužnih boleznih živali na svojem ozemlju, zlasti o boleznih s seznamov A in B Mednarodnega urada za kužne bolezni OIE;

(c) pravila omenjene države v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem bolezni živali;

(d) organizacijo veterinarskih služb v omenjeni državi in njihova pooblastila;

(e) organizacijo in izvajanje ukrepov za preprečevanje in nadzor nad kužnimi boleznimi živali; in

(f) jamstva, ki jih zagotavlja tretja država za skladnost s to direktivo.

3. Seznam iz odstavka 1 z vsemi ustreznimi spremembami se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 9

▼M5

1. Seznami osemenjevalnih središč za pridobivanje in skladiščenje semena, iz katerih države članice dovolijo uvoz semena, ki izvira iz tretjih držav, se pripravijo in posodabljajo v skladu s tem členom.

Obrat je dovoljeno uvrstiti na tak seznam le, če pristojni organ tretje države izvora jamči, da so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3(b) do (e).

Pristojni organi tretjih držav s seznamov, ki so sestavljeni in se posodabljajo v skladu s členom 8, morajo jamčiti, da so seznami osemenjevalnih središč za pridobivanje in skladiščenje semena, iz katerih se dovoli pošiljanje semena v Skupnost, sestavljeni in da se posodabljajo ter sporočajo Komisiji.

Komisija redno uradno obvešča osebe za stike, ki jih pooblastijo države članice, o novih ali posodobljenih seznamih, ki jih prejme od pristojnih organov zadevnih tretjih držav v skladu s pododstavkom 3.

Če nobena država članica ne ugovarja novemu ali posodobljenemu seznamu v 20 delovnih dneh po uradnem obvestilu Komisije, se dovoli uvoz iz obratov na seznamu v roku 10 delovnih dni od dneva, ko ga Komisija javno objavi.

Če vsaj ena država članica predloži pisne pripombe ali če meni, da so potrebne spremembe seznama z vidika pomembnih informacij, kakor so poročila pregledov Skupnosti ali rezultati pregledov, izvedenih v skladu s členom 12, mora Komisija obvestiti vse države članice in zadevo uvrstiti na dnevni red ustreznega področja naslednjega sestanka Stalnega odbora za prehransko verigo ljudi in zdravstveno varstvo živali, da sprejme odločitev v skladu s postopkom iz člena 18(2).

Komisija poskrbi za javno objavo najnovejših verzij vseh seznamov.

▼B

2. Pri odločanju, ali se ►M5 osemenjevalno središče za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ iz tretje države sme vpisati na seznam iz odstavka 1, je zlasti treba upoštevati veterinarski nadzor nad sistemi za pridobivanje semena v tretji državi, pooblastila veterinarskih služb in nadzor nad ►M5 osemenjevalno središče za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ .

3. ►M5 Osemenjevalno središče za pridobivanje in skladiščenje semena ◄ se sme vpisati na seznam iz odstavka 1 pod pogojem, da:

(a) je v eni od držav s seznama iz člena 8(1);

(b) izpolnjuje zahteve iz poglavij I in II Priloge A;

(c) mu veterinarski organi oblasti ustrezne tretje države uradno odobrijo izvoz v Skupnost;

(d) je pod nadzorom internega veterinarja te tretje države; in

(e) da uradni veterinar te tretje države redno ali vsaj dvakrat na leto izvaja inšpekcijske preglede.

Člen 10

1. Seme se sme pridobivati le od živali, ki vsaj šest mesecev neposredno pred zbiranjem semena bivajo na ozemlju tretje države s seznama, izdelanega skladno s členom 8(1).

2. Ne glede na člen 8(1) in odstavek 1 tega člena države članice ne odobrijo uvoza semena iz tretje države, ki je navedena na seznamu, kadar seme ne izpolnjuje zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, sprejetih v skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ za uvoz semena iz omenjene države.

Pri sprejemanju zahtev iz prejšnjega pododstavka je treba upoštevati:

(a) zdravstveno stanje živali v okolici osemenjevalnega središča, zlasti glede bolezni s seznama A Mednarodnega urada za kužne bolezni OIE;

(b) zdravstveno stanje črede v osemenjevalnem središču in zahteve v zvezi z izvajanjem testov;

(c) zdravstveno stanje živali donatork in zahteve v zvezi z izvajanjem testov;

(d) zahteve v zvezi z izvajanjem testov semena.

3. Ustrezna podlaga za določanje pogojev v zvezi z zdravstvenim stanjem živali v skladu z odstavkom 2 za bovino tuberkulozo in brucelozo so standardi, predpisani v Prilogi A k Direktivi 64/432/EGS. V skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ , je od primera do primera mogoče določati izjeme pri teh pogojih, če zadevna tretja država zagotavlja podobna jamstva za zdravstveno varstvo živali; v takem primeru je po prej omenjenem postopku treba predpisati pogoje za zdravstveno varstvo živali, ki so vsaj enakovredni pogojem v Prilogi A k navedeni direktivi, za odobritev vstopa takih živali v osemenjevalna središča.

4. Uporabi se člen 4 s potrebnimi spremembami.

Člen 11

1. Države članice odobrijo uvoz semena le ob predložitvi zdravstvenega certifikata za živali, ki ga izdela in podpiše uradni veterinar tretje države zbiranja.

Ta certifikat mora:

(a) biti izdelan vsaj v enem od uradnih jezikov namembne države članice in enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se izvaja uvozna kontrola, predvidena v členu 12;

(b) v izvirniku spremljati pošiljko semena;

(c) obsegati en sam list papirja;

(d) biti naslovljen na enega samega prejemnika.

2. Ta certifikat mora ustrezati vzorcu, ki je izdelan v skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ .

▼M3

Člen 12

Pravila, določena z Direktivo Sveta 90/675/EGS z dne 10. decembra 1990 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav ( 7 ), veljajo zlasti za organizacijo in kontrolo pregledov, ki ju morajo izvesti države članice, in za zaščitne ukrepe, ki jih je treba izvesti.

▼M3 —————

▼B







POGLAVJE IV

Ukrepi za zaščito in nadzor

▼M2 —————

▼M2

Člen 15

Pravila iz Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi zaradi vzpostavitve notranjega trga ( 8 ), se uporabljajo predvsem za preglede v državi porekla, organizacijo in nadaljnje ukrepanje po pregledih, ki jih mora opraviti namembna država članica, in za ukrepe zaščite, ki jih je treba izvesti.

▼B

Člen 16

1. Veterinarski izvedenci Komisije lahko v sodelovanju s pristojnimi organi oblasti držav članic in tretjih držav izvedejo preglede na kraju samem, če je to neizogibno potrebno za zagotavljanje enotne uporabe te direktive.

Država zbiranja, na katere ozemlju se izvaja pregled, mora omogočiti vso potrebno pomoč strokovnjakom pri izvajanju njihovih nalog. Komisija obvesti zadevno državo zbiranja o rezultatih preiskave.

Zadevna država zbiranja izvede vse ukrepe, ki se izkažejo kot potrebni, za upoštevanje rezultatov preiskave. Če država zbiranja ne izvede omenjenih ukrepov, se lahko Komisija po tem, ko Stalni veterinarski odbor preuči razmere, zateče k določbam četrtega pododstavka členov 5(2) in 9(1).

2. Splošne določbe za izvajanje tega člena, zlasti kar zadeva pogostost in metodo izvajanja pregledov, omenjenih v prvem pododstavku odstavka 1, je treba predpisati v skladu s ►M5 postopek iz člena 18(2) ◄ .







POGLAVJE V

Končne določbe

▼M5

Člen 17

Prilogo A spremeni Svet, ki glasuje s kvalificirano večino o predlogu Komisije, da jo zlasti prilagodi novim spoznanjem v tehnologiji.

Priloge B, C in D se spremenijo v skladu s postopkom, predpisanim iz člena 18(2).

Člen 18

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehransko verigo ljudi in zdravstveno varstvo živali, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 178/2002 ( 9 ).

2. V primeru napotila na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Odločbe 1999/468/ES ( 10 ).

Obdobje iz člena 5(6) Odločbe 1999/468/ES se določi na tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼M5 —————

▼B

Člen 20

1. Ta direktiva se ne uporabi za seme, ki se je zbiralo in predelovalo v državi članici do 1. januarja 1990.

2. Do datuma začetka veljavnosti odločb, sprejetih skladno s členi 8, 9 in 10, države članice za uvoz semena iz tretjih držav ne uporabijo ugodnejših pogojev od tistih, ki sledijo iz uporabe poglavja II.

Člen 21

Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. januarja 1990. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 22

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M5









PRILOGA A

I. POGLAVJE

POGOJI ZA URADNO ODOBRITEV SREDIŠČ

1. Osemenjevalna središča morajo: (a) biti pod stalnim nadzorom veterinarja osemenjevalnega središča, ki ga pooblasti pristojni organ; (b) imeti vsaj: (i) prostore za nastanitev živali, vključno s prostori za izolacijo; (ii) prostore za zbiranje semena, vključno s posebnim prostorom za skladiščenje opreme za čiščenje, dezinfekcijo ali sterilizacijo; (iii) prostor za pripravo semena, za katerega ni nujno, da je na istem kraju; (iv) prostor za skladiščenje semena, za katerega ni nujno, da je na istem kraju; (c) biti zgrajeni ali izolirani tako, da se preprečijo stiki z rejnimi živalmi zunaj središča; (d) biti zgrajeni tako, da sta omogočena enostavno čiščenje in dezinfekcija prostorov za nastanitev živali ter prostorov za zbiranje, pripravo in skladiščenje semena; (e) imeti prostore za izolacijo živali, ki nimajo neposredne povezave s prostori za nastanitev živali; (f) biti oblikovani tako, da so prostori za nastanitev živali fizično ločeni od prostora za pripravo semena, in da sta oba omenjena prostora ločena od prostora za skladiščenje semena.

2. Skladišča za skladiščenje semena morajo: (a) biti pod stalnim nadzorom veterinarja osemenjevalnega središča, ki ga pooblasti pristojni organ; (b) biti zgrajeni ali izolirani tako, da se preprečijo stiki z rejnimi živalmi zunaj središča; (c) biti zgrajeni tako, da sta omogočena enostavno čiščenje in dezinfekcija prostorov za skladiščenje semena.

II. POGLAVJE

POGOJI ZA URADNI NADZOR OSEMENJEVALNIH SREDIŠČ IN SREDIŠČ ZA SKLADIŠČENJE SEMENA

1. Osemenjevalna središča morajo: (a) biti nadzorovani tako, da so v njih le živali iz vrst, katerih seme je namenjeno zbiranju. Druge domače živali, ki so neizogibno potrebne za normalno delovanje osemenjevalnega središča, lahko vstopijo v le pod pogojem, da ne predstavljajo tveganja infekcije za tiste vrste živali, katerih seme se zbira in da izpolnjujejo pogoje, ki jih predpiše veterinar osemenjevalnega središča; (b) biti nadzorovani tako, da se vodi evidenca vseh govedi v osemenjevalnem središču, ki zajema podrobne podatke o pasmi, datumu rojstva ter identifikacijskih oznakah vsake živali, in evidenca o vseh pregledih glede bolezni ter o vseh cepljenjih vsake živali; (c) biti pod rednim inšpekcijskim nadzorom uradnega veterinarja, vsaj dvakrat na leto, v zvezi s stalnimi pregledi glede izpolnjevanja pogojev za odobritev ter nadzorom; (d) biti nadzorovani tako, da se prepreči vstop nepooblaščenih oseb. Pooblaščeni obiskovalci pa morajo izpolnjevati pogoje, ki jih določi veterinar osemenjevalnega središča; (e) zaposlovati tehnično in strokovno usposobljeno osebje, ki obvladuje metode dezinfekcije in higienske postopke za preprečevanje širjenja bolezni; (f) biti nadzorovani tako, da: (i) se le seme, zbrano v odobrenem osemenjevalnem središču, pridobiva in skladišči v odobrenih osemenjevalnih središčih, in pri tem ne pride v stik z nobeno drugo pošiljko semena. Seme, ki ni bilo zbrano v odobrenem osemenjevalnem središču, se lahko pridobiva in skladišči v odobrenih osemenjevalnih središčih pod pogojem, da: — je tako seme pridobljeno od bikov, ki izpolnjujejo pogoje, predpisane v Poglavju I.1(d) Priloge B, — poteka priprava s posebno opremo ali ob različnem času kot priprava semena, namenjenega trgovini med državami članicami Evropske skupnosti, in da se v zadnjem omenjenem primeru oprema po uporabi očisti in sterilizira, — tako seme ne sme biti predmet trgovanja med državami članicami Evropske skupnosti in da ne sme nikoli priti v stik s semenom, ali se skladiščiti s semenom, namenjenim trgovini med državami članicami Evropske skupnosti, — je tako seme mogoče identificirati z oznakami, ki se razlikujejo od oznak, predvidenih v točki (vii); Globoko zamrznjene zarodke je dovoljeno skladiščiti v odobrenih središčih pod pogojem, da: — tako skladiščenje odobri pristojni organ, — zarodki izpolnjujejo zahteve iz Direktive Sveta 89/556/EGS z dne 25. septembra 1989 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki veljajo za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti ter uvoz iz tretjih držav zarodkov domačega goveda ( 11 ), — se zarodki shranjujejo v posebnih posodah v prostorih za skladiščenje odobrenega osemenjevalnega središča; (ii) potekajo zbiranje, priprava in skladiščenje semena le v prostorih, ki so posebej določeni za ta namen in so pod najstrožjimi higienskimi pogoji; (iii) so vsi oprema, ki so v stiku s semenom ali bikom donarjem med zbiranjem in pripravo, primerno dezinficirani ali sterilizirani pred uporabo, razen opreme za enkratno uporabo; (iv) so proizvodi živalskega izvora, ki se uporabljajo pri pripravi semena – vključno z dodatki ali razredčilom – pridobljeni iz virov, ki ne predstavljajo tveganja za zdravje živali ali pa so pred uporabo obdelani tako, da se tveganje prepreči; (v) posode za skladiščenje semena in kontejnerji za prevoz semena ustrezno dezinficirani ali sterilizirani pred vsakim polnjenjem, razen posod in kontejnerjev za enkratno uporabo; (vi) sredstvo za zamrzovanje ni bilo predhodno uporabljeno za druge proizvode živalskega izvora; (vii) je vsak posamezen odmerek semena jasno označen tako, da je mogoče brez težav ugotoviti datum zbiranja semena, pasmo in identifikacijo živali donatorke ter številko odobritve osemenjevalnega središča; vsaka država članica mora Komisiji in drugim državam članicam sporočati značilnosti in obliko oznak, uporabljenih na svojem ozemlju; (viii) mora enota za skladiščenje izpolnjevati posebne pogoje v zvezi z nadzorom skladišč za skladiščenje semena, predvidenih v točki 2.

2. Središča za skladiščenje semena morajo: (a) biti nadzorovani tako, da se vodijo evidence vseh premikov semena (v in iz središča) ter statusa bikov donatorjev, katerih seme se shranjuje v središču, in ki morajo izpolnjevati zahteve iz te direktive; (b) biti pod rednim inšpekcijskim nadzorom uradnega veterinarja, vsaj dvakrat na leto, v zvezi s stalnimi pregledi glede izpolnjevanja pogojev za odobritev ter nadzorom; (c) biti nadzorovani tako, da se prepreči vstop nepooblaščenih oseb. Pooblaščeni obiskovalci pa morajo izpolnjevati pogoje, ki jih določi veterinar osemenjevalnega središča; (d) zaposlovati tehnično in strokovno usposobljeno osebje, ki obvladuje metode dezinfekcije in higienske postopke za preprečevanje širjenja bolezni; (e) biti nadzorovani tako, da: (i) se le seme, zbrano v osemenjevalnih središčih, odobrenih v skladu s to direktivo, shranjuje v odobrenih središčih za skladiščenje semena, in pri tem ne pride v stik z nobenim drugim semenom. Poleg tega sme v odobreno središče za skladiščenje semena vstopiti le seme, ki izvira iz odobrenega osemenjevalnega ali središča za zbiranje semena in se prevaža pod pogoji, ki zagotavljajo vsa ustrezna jamstva v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, in pri tem ni bilo v stiku z nobenim drugim semenom. Globoko zamrznjene zarodke je dovoljeno skladiščiti v odobrenih središčih pod pogojem, da: — tako skladiščenje odobri pristojni organ, — zarodki izpolnjujejo zahteve iz Direktive Sveta 89/556/EGS z dne 25. septembra 1989 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki veljajo za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti ter uvoz iz tretjih držav zarodkov domače govedi, — se zarodki shranjujejo v posebnih posodah v prostorih za skladiščenje odobrenega osemenjevalnega središča; (ii) poteka skladiščenje semena le v prostorih, ki so posebej določeni za ta namen in so pod najstrožjimi higienskimi pogoji; (iii) so vsi oprema, ki so v stiku s semenom, primerno dezinficirani ali sterilizirani pred uporabo, razen opreme za enkratno uporabo; (iv) posode za skladiščenje semena in kontejnerji za prevoz semena ustrezno dezinficirani ali sterilizirani pred vsakim polnjenjem, razen posod in kontejnerjev za enkratno uporabo; (v) sredstvo za zamrzovanje ni bilo predhodno uporabljeno za druge proizvode živalskega izvora; (vi) je vsak posamezen odmerek semena jasno označen tako, da je mogoče brez težav ugotoviti datum zbiranja semena, pasmo in identifikacijo žival donarja ter številko odobritve osemenjevalnega središča; vsaka država članica mora Komisiji in drugim državam članicam sporočati značilnosti in obliko oznak, uporabljenih na svojem ozemlju.









PRILOGA B

I. POGLAVJE

POGOJI, KI VELJAJO ZA PREMIKE ŽIVALI V ODOBRENA OSEMENJEVALNA SREDIŠČA

1. Za vse govedo, ki se sprejme v osemenjevalno središče, veljajo naslednje zahteve: (a) vsaj 28 dni morajo biti v karanteni v nastanitvenih prostorih, ki jih posebej za ta namen odobrijo pristojni organi države članice, in v katerih so prisotni le parkljarji z vsaj enakim zdravstvenim statusom; (b) pred nastanitvijo v karantenskih prostorih, opisanih v (a), morajo pripadati čredi, ki je uradno prosta tuberkuloze in uradno prosta bruceloze v skladu z Direktivo 64/432/EGS. Živali ne smejo izvirati iz čred z nižjim zdravstvenim statusom; (c) izvirati morajo iz črede, uradno proste enzootske goveje levkoze, kakor je opredeljeno v Direktivi 64/432/EGS, ali potomci bikovskih mater, ki so negativno reagirale na test, izveden v skladu s Prilogo D (II. poglavje) k Direktivi 64/432/EGS, po odstavitvi mladičev od mater. Če so živali nastale s prenosom zarodkov, pomeni „mati“ samico prejemnico zarodka; Če te zahteve ni mogoče izpolniti, semena ni dovoljeno dati v promet, dokler žival donatorka ni stara dve leti in dokler ne reagira negativno na test v skladu s poglavjem II.1(c); (d) v obdobju 28 dni pred obdobjem karantene, opredeljenem v (a), morajo negativno reagirati na vsak naslednji test, razen na test za odkrivanje protiteles za GVD/M, omenjen v (v): (i) za tuberkulozo pri govedu, na intradermalni tuberkulinski test, izveden v skladu s postopkom, predpisanim v Prilogi B k Direktivi 64/432/EGS; (ii) za brucelozo pri govedu, na serološki test, izveden v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi C k Direktivi 64/432/EGS; (iii) za enzootsko govejo levkozo, na serološki test, izveden v skladu s postopkom, predpisanim v Prilogi D (II. poglavje) k Direktivi 64/432/EGS; (iv) za IBR/IPV, na serološki test (celotni virus) na krvnem vzorcu, če živali ne izvirajo iz črede, proste IBR/IPV, kakor je opredeljeno v členu 2.3.5.3. Mednarodnega zoosanitarnega kodeksa – OIE; (v) za GVD/MB, — test za izolacijo virusa ali test za dokazovanje antigena virusa, in — serološki test za ugotavljanje prisotnosti ali odsotnosti protiteles. Pristojni organ lahko dovoli, da se testi iz (d) izvedejo na vzorcih, zbranih v karantenskem centru. V tem primeru se obdobje karantene iz (a) ne sme začeti pred datumom vzorčenja. Če katera koli žival reagira pozitivno na kateri koli test iz (d) jo je treba takoj odstraniti iz enote za izolacijo. Če so živali v skupinski izolaciji, se obdobje karantene iz (a) za preostale živali ne sme začeti, dokler ni odstranjena žival, ki je pozitivno reagirala na test. (e) v obdobju karantene, opredeljenem v (a), in vsaj 21 dni po vstopu v karanteno (vsaj sedem dni po vstopu v karanteno, za ugotavljanje prisotnosti Campylobacter fetus ssp. venerealis in Trichomonas foetus), morajo negativno reagirati na vsak naslednji test, razen na test za odkrivanje protiteles za GVD/MB (glej točko (iii) v nadaljevanju): (i) za brucelozo pri govedu, na serološki test, izveden v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi C k Direktivi 64/432/EGS; (ii) za IBR/IPV, na serološki test (celotni virus) na krvnem vzorcu; Če katera koli žival pozitivno reagira na test, jo je treba takoj odstraniti iz karantenskega središča, druge živali iz iste skupine pa morajo ostati v karanteni in na njih je treba ponovno opraviti teste, z negativnimi rezultati, ne manj kot 21 dni po odstranitvi pozitivne(-ih) živali. (iii) za GVD/MB, — test za izolacijo virusa ali test za dokazovanje antigena virusa, in — serološki test za ugotavljanje prisotnosti ali odsotnosti protiteles. Za vsako žival (seronegativno ali seropozitivno) se dovoli vstop v prostore osemenjevalnega središča le, če ne pride do sero-konverzije pri živalih, ki so na test pred vstopom v karantenski središče reagirale seronegativno. Če pride do sero-konverzije, se vse živali, ki ostanejo seronegativne, še naprej zadržijo v karanteni, dokler v obdobju treh tednov v skupini ne pride več do sero-konverzije. Serološko pozitivnim živalim se lahko dovoli vstop v prostore osemenjevalnega središča; (iv) za Campylobacter fetus ssp. venerealis: — v primeru živali v starosti do šest mesecev ali ki od te starosti do vstopa v karanteno živijo v enospolni skupini, monotest na vzorcu izpirka umetne vagine ali vzorcu sluznice prepucija; — v primeru živali, starih šest mesecev ali več, ki so lahko bile v stiku s samicami pred vstopom v karanteno, trikrat ponovljeni test v tedenskih razdobjih na vzorcu izpirka umetne vagine ali vzorcu sluznice prepucija; (v) za Trichomonas foetus: — - v primeru živali v starosti do šest mesecev ali ki od te starosti do vstopa v karanteno živijo v enospolni skupini, monotest na vzorcu sluznice prepucija; — v primeru živali, starih šest mesecev ali več, ki so lahko bile v stiku s samicami pred vstopom v karanteno, trikrat ponovljeni test v tedenskih razdobjih na vzorcu sluznice prepucija. Če je kateri koli od zgornjih testov pozitiven, je treba žival takoj odstraniti iz prostorov za izolacijo. V primeru skupinske izolacije mora pristojni organ storiti vse potrebno za zagotovitev, da so preostale živali v skupini spet primerne za vstop v osemenjevalno središče v skladu s Prilogo. (f) pred prvim odpošiljanjem semena bikov, ki serološko pozitivno reagirajo proti GVD/MB, je treba na vzorcu semena vsake živali opraviti test za izolacijo virusa ali test ELISA za dokazovanje virusnega antigena proti GVD/MB. V primeru pozitivnega rezultata je treba bika odstraniti iz središča in uničiti vse njegovo seme.

2. Vsi testi se morajo izvajati v laboratoriju, ki ga odobri država članica.

3. Živali je dovoljeno sprejeti v osemenjevalno središče le z izrecnim dovoljenjem veterinarja osemenjevalnega središča. Vse premike v središče in iz njega je treba evidentirati.

4. Nobena žival, ki se sprejme v osemenjevalno središče, ne sme kazati nikakršnih kliničnih znakov bolezni na dan vstopa. Vse živali, brez vpliva na odstavek 5, morajo prihajati iz prostorov za izolacijo, kakor so omenjeni v odstavku 1(a), ki na dan pošiljanja uradno izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) nahajajo se v središču območja s polmerom 10 kilometrov, v katerem ni bilo nobenega primera slinavke in parkljevke vsaj 30 dni; (b) vsaj tri mesece so prosti slinavke in parkljevke in bruceloze; (c) vsaj 30 dni so prosti bolezni pri govedu, ki jih je obvezno treba prijaviti v skladu s Prilogo E k Direktivi 64/432/EGS.

5. Če so izpolnjeni pogoji, predpisani v odstavku 4, in če so bili v zadnjih 12 mesecih izvedeni rutinski testi iz II. poglavja, je živali dovoljeno preseliti iz enega odobrenega osemenjevalnega središča v drugega z enakim zdravstvenim statusom, brez izolacije ali testov, če je preselitev neposredna. Taka žival ne sme priti v neposredni ali posredni stik s parkljarji z nižjim zdravstvenim statusom, in prevozno sredstvo za ta namen je treba dezinficirati pred uporabo. Če premik iz enega osemenjevalnega središča v drugega poteka med državami članicami, mora potekati v skladu z Direktivo 64/432/EGS.

II. POGLAVJE

RUTINSKI TESTI, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA VSEM GOVEDU V ODOBRENEM OSEMENJEVALNEM SREDIŠČU

1. Na vsem govedu, nastanjenem v odobrenem središču za zbiranje semena, je treba vsaj enkrat na leto opraviti naslednje teste, z negativnimi rezultati: (a) za tuberkulozo pri govedu, intradermalni tuberkulinski test (tuberkulinizacijo), izveden v skladu s postopkom, predpisanim v Prilogi B k Direktivi 64/432/EGS; (b) za brucelozo pri govedu, serološki test, izveden v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi C k Direktivi 64/432/EGS; (c) za enzootsko govejo levkozo, serološki test, izveden v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi D (II. poglavje) k Direktivi 64/432/EGS; (d) za IBR/IPV, serološki test (celotni virus) na krvnem vzorcu; (e) za GVD/MB, serološki test za dokazovanje protiteles, ki se izvede le na seronegativnih živalih; Če postane žival serološko pozitivna, je treba vsak ejakulat te živali, zbran po zadnjem negativnem testu, bodisi zavreči ali na njem opraviti test na prisotnost virusa, z negativnimi rezultati. (f) za Campylobacter fetus ssp. venerealis, test na vzorcu sluznice prepucija. Test je treba opraviti le pri bikih, ki se uporabljajo za pridobivanje semena ali so v stiku z biki za pridobivanje semena. Pri bikih, ki se po premoru več kot šestih mesecev ponovno uporabijo za zbiranje semena, je treba opraviti test do 30 dni pred ponovnim začetkom pridobivanja semena; (g) za Trichomonas foetus, test na vzorcu sluznice prepucija. Test je treba opraviti le pri bikih, ki se uporabljajo za pridobivanje semena ali so v stiku z biki za pridobivanje semena. Pri bikih, ki se po premoru več kot šestih mesecev ponovno uporabijo za zbiranje semena, je treba opraviti test do 30 dni pred ponovnim začetkom pridobivanja semena.

2. Vsi testi se morajo izvajati v laboratoriju, ki ga odobri država članica.

3. Če je kateri koli od zgornjih testov pozitiven, je treba žival izolirati, in seme, pridobljeno od nje po zadnjem negativnem testu, ne sme biti predmet trgovanja med državami članicami Evropske skupnosti, z izjemo, za GVD/MB, semena iz vsakega ejakulata, ki je negativno reagiralo na test za dokaz virusa GVD/MB. Seme, zbrano od vseh drugih živali v središču po datumu izvedbe pozitivnega testa, je treba shraniti v posebnih prostorih za skladiščenje semena, in ne sme biti predmet trgovanja med državami članicami Evropske skupnosti, dokler se ne vzpostavi prvotni zdravstveni status središča.









PRILOGA C

POGOJI, KI JIH MORA IZPOLNJEVATI SEME ZA TRGOVANJE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI EVROPSKE SKUPNOSTI ALI ZA UVOZ V SKUPNOST

1. Seme mora biti pridobljeno od živali, ki: (a) ne kažejo nobenih kliničnih znakov bolezni na dan zbiranja semena; (i) (i) niso bile cepljene proti slinavki in parkljevki v 12 mesecih pred zbiranjem, ali (ii) so bile cepljene proti slinavki in parkljevki v 12 mesecih pred zbiranjem, in v tem primeru se na 5 % (najmanj pet slamic) od vsakega zbiranja opravi test za izolacijo virusa slinavke in parkljevke, z negativnimi rezultati; (b) (c) niso bile cepljene proti slinavki in parkljevki v 30 dneh neposredno pred zbiranjem; (d) so bivale v odobrenem središču za zbiranje semena v neprekinjenem obdobju vsaj 30 dni neposredno pred zbiranjem semena, v primeru zbiranja svežega semena; (e) jim ni dovoljen naravni pripust; (f) bivajo v osemenjevalnih središčih, ki so prosti slinavke in parkljevke vsaj tri mesece pred zbiranjem semena in 30 dni po zbiranju ali, v primeru svežega semena, do datuma odpošiljanja, in ki se nahajajo v središču območja s polmerom 10 kilometrov, v katerem ni bilo nobenega primera slinavke in parkljevke vsaj 30 dni; (g) bivajo v osemenjevalnih središčih, ki so v obdobju z začetkom 30 dni pred zbiranjem ter koncem 30 dni po zbiranju semena ali, v primeru svežega semena, do datuma odpošiljanja, prosti tistih bolezni pri govedu, ki jih je obvezno treba prijaviti v skladu s Prilogo E(I) k Direktivi 64/432/EGS.

2. Dodati je treba v spodaj navedene antibiotike za pridobitev naslednjih koncentracij končno razredčenega semena: ne manj kot: — 500 μg streptomicina na ml končne razredčitve, — 500 IU penicilina na ml končne razredčitve, — 150 μg linkomicina na ml končne razredčitve, — 300 μg spektinomicina na ml končne razredčitve. Dovoljeno je uporabiti tudi alternativno kombinacijo antibiotikov z enakovrednim učinkom proti kampilobakterjem, leptospiram in mikoplazmam. Takoj po dodatku antibiotika je treba razredčeno seme shraniti pri temperaturi vsaj 5 °C za obdobje ne manj kot 45 minut.

3. Seme za trgovanje med državami članicami Evropske skupnosti je treba: (a) skladiščiti pri odobrenih pogojih v najmanjšem obdobju 30 dni pred pošiljanjem. Ta zahteva ne velja za sveže seme. (b) prevažati v namembno državo članico v posodah, ki so pred uporabo očiščene in dezinficirane ali sterilizirane ter zapečatene in oštevilčene še pred odpošiljanjem iz odobrenega središča za skladiščenje semena.

▼M8









PRILOGA D

VZORCI SPRIČEVAL ZA PROMET MED DRŽAVAMI ČLANICAMI SKUPNOSTI









PRILOGA D1

Vzorec spričevala, ki se uporablja za promet med državami članicami Skupnosti s semenom, ki je bilo odvzeto v skladu z Direktivo Sveta 88/407/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/43/ES, in odpremljeno iz odobrenega osemenjevalnega središča









PRILOGA D2

Vzorec spričevala, ki se uporablja od 1. januarja 2006 za promet med državami članicami Skupnosti z zalogami semena, ki je bilo odvzeto, pripravljeno in/ali skladiščeno pred 31. decembrom 2004 v skladu z določbami Direktive Sveta 88/407/EGS, ki se uporablja do 1. julija 2003, ter ki je v prometu po tem datumu v skladu s členom 2(2) Direktive 2003/43/ES in odpremljeno iz odobrenega osemenjevalnega središča









PRILOGA D3

Vzorec spričevala, ki se uporablja za promet med državami članicami Skupnosti s semenom, ki se odpremi iz odobrenih središč za skladiščenje semena ali odobrenih osemenjevalnih središč:

— in je bilo odvzeto v skladu z Direktivo Sveta 88/407/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/43/ES,

— ali je bilo odvzeto, pripravljeno in/ali skladiščeno pred 31. decembrom 2004 v skladu z določbami Direktive Sveta 88/407/EGS, ki se uporablja do 1. julija 2003, ter ki je v prometu po tem datumu v skladu s členom 2(2) Direktive 2003/43/ES.