2014R0907 — SL — 01.01.2014 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti





popravljena z:









▼B

▼C1

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 907/2014

z dne 11. marca 2014

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in ostalimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, varščinami in uporabo eura







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 ( 1 ) ter zlasti členov 8(1), 40, 46(1), 46(2), 46(3), 46(4), 53(3), 57(1), 66(3), 79(2), 106(5) in (6) ter 120 Uredbe; ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (EU) št. 1306/2013 je določila osnovne določbe v zvezi z, med drugim, akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, obveznostmi plačilnih agencij glede javnih intervencij, finančnim upravljanjem, postopki potrditve obračuna, varščinami in uporabo eura. Za zagotovitev nemotenega delovanja novega pravnega okvira je treba sprejeti nekatera pravila za dopolnitev določb iz Uredbe (EU) št. 1306/2013 na zadevnih področjih. Nova pravila bi morala nadomestiti obstoječe Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 ( 2 ), (ES) št. 884/2006 ( 3 ), (ES) št. 885/2006 ( 4 ), (ES) št. 1913/2006 ( 5 ), (EU) št. 1106/2010 ( 6 ) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 282/2012 ( 7 ), ki so temeljile na uredbah Sveta, ki jih je že nadomestila Uredba (EU) št. 1306/2013. Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba Uredbe (ES) št. 883/2006, (ES) št. 884/2006, (ES) št. 885/2006, (ES) št. 1913/2006, (EU) št. 1106/2010 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 282/2012 razveljaviti. (2) V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1306/2013 lahko države članice akreditirajo plačilne agencije le, če te izpolnjujejo nekatera minimalna merila, določena na ravni Unije. Ta merila zajemajo štiri osnovna področja: notranje okolje, kontrolne dejavnosti, obveščanje in sporočanje ter spremljanje. Države članice lahko določijo dodatna akreditacijska merila, da se upoštevajo kakršne koli posebnosti plačilne agencije. Nadalje bi bilo treba določiti podrobna pravila glede meril za akreditacijo usklajevalnih organov iz člena 7(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013. (3) Javni intervencijski ukrepi se lahko financirajo samo, če zadevne odhodke ustvarijo plačilne agencije, ki jih države članice imenujejo za odgovorne za nekatere obveznosti v zvezi z javno intervencijo. Vendar se lahko pooblastila za izvajanje nalog, zlasti v zvezi z upravljanjem in pregledovanjem intervencijskih ukrepov, razen izplačila pomoči, prenesejo v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Te naloge lahko prav tako izvaja več plačilnih agencij. Zato je treba poleg tega omogočiti, da se lahko upravljanje nekaterih ukrepov javnega skladiščenja zaupa javnim ali zasebnim tretjim subjektom, za katere je odgovorna plačilna agencija. Zato je treba natančno opredeliti obseg odgovornosti plačilnih agencij na tem področju, natančno opredeliti njihove obveznosti in določiti, pod katerimi pogoji in po katerih pravilih se upravljanje nekaterih ukrepov javnega skladiščenja lahko zaupa javnim ali zasebnim tretjim subjektom. V tem primeru je treba zagotoviti, da zadevni organi delujejo v okviru pogodbe na podlagi splošnih obveznosti in načel, ki bi morala biti določena. (4) Kmetijska zakonodaja Unije vključuje za Evropski kmetijski jamstveni sklad obdobja za plačilo pomoči upravičencem, ki jih morajo države članice spoštovati. Plačila izven teh obdobij se štejejo za neupravičena do plačila Unije, zato jih Komisija ne povrne, kot je določeno v členu 40 Uredbe (EU) št. 1306/2013. Analiza poznih plačil pomoči s strani držav članic je pokazala, da do zamud prihaja zaradi dodatnih pregledov, ki jih opravljajo države članice v zvezi s spornimi zahtevki, pritožbami in drugimi nacionalnimi pravnimi spori. V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno določiti fiksni prag, povezan z odhodki, znotraj katerega niso mogoča nobena znižanja mesečnih plačil za te primere. Poleg tega so potrebne določbe, da lahko Komisija ob prekoračitvi tega praga sorazmerno zmanjšuje plačila Unije glede na dolžino ugotovljene zamude, da bi zagotovila, da je finančni učinek sorazmeren z dolžino zabeležene zamude pri plačilu. Plačila pomoči pred najzgodnejšim rokom za plačilo, kot je določeno v kmetijski zakonodaji Unije, ni mogoče upravičiti z istimi razlogi kot plačila po najpoznejšem možnem roku za plačilo. Zato za ta zgodnja plačila ne sme biti predvideno nobeno sorazmerno zmanjšanje. Vendar je treba zagotoviti izjemo za primere, ko kmetijska zakonodaja Unije določa izplačilo predplačila do določenega najvišjega zneska. (5) Komisija izvršuje mesečna ali druga redna plačila državam članicam na podlagi prejetih izjav o odhodkih. Vendar mora upoštevati prejemke, ki so jih prejele plačilne agencije v imenu proračuna Unije. Zato je treba določiti pogoje, pod katerimi je treba opraviti izravnave med določenimi odhodki in prejemki iz EKJS in EKSRP. (6) Če proračun Unije ni bil sprejet do začetka proračunskega leta, se v skladu s tretjim pododstavkom člena 16(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) plačila lahko izvršujejo mesečno po poglavjih do največ ene dvanajstine odobritev za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu. Za pravično razdelitev razpoložljivih odobritev med države članice bi bilo treba določiti, da se v tem primeru mesečna plačila v okviru EKJS in vmesna plačila v okviru EKSRP dodelijo kot delež glede na izjave o odhodkih, ki jih predloži posamezna država članica, in da se znesek, ki ni bil porabljen v danem mesecu, prerazporedi na podlagi sklepov Komisije na naslednja mesečna ali vmesna plačila. (7) Menjalne tečaje, ki se uporabljajo, bi bilo treba določiti glede na obstoj ali neobstoj operativnega dogodka, opredeljenega v sektorski kmetijski zakonodaji. Da države, ki še niso prevzele eura, ne bi uporabljale različnih menjalnih tečajev pri knjiženju prejemkov ali pomoči, izplačanih upravičencem, v valuti, ki ni euro, ter pri pripravi izjave o odhodkih plačilnih agencij, bi morale zadevne države članice v svojih izjavah o odhodkih v okviru EKJS uporabljati enak menjalni tečaj, kot se uporablja za zbiranje teh prejemkov ali za ta izplačila upravičencem. Zaradi poenostavitve upravnih formalnosti v zvezi z izterjavami, ki se nanašajo na več dejavnosti, bi bilo treba pri vnosu teh izterjav v obračune uporabiti enotni menjalni tečaj. (8) Da bi Komisiji omogočili, da preveri, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti za zaščito finančnih interesov Unije in da se zagotovi učinkovita uporaba postopka potrditve skladnosti iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013, je treba sprejeti določbe v zvezi z merili in metodologijo za uporabo popravkov. Opredeliti bi bilo treba različne vrste popravkov iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter določiti načela, o tem kako se bodo upoštevale okoliščine posameznega primera, da se določi znesek popravka. Poleg tega bi bilo treba določiti pravila, kako se bodo izterjave, ki jih države članice izterjajo od upravičencev, knjižile v dobro skladov. (9) Uredba (EU) št. 1306/2013 določa pregled trgovinskih dokumentov tistih subjektov, ki prejemajo ali izvajajo plačila, neposredno ali posredno povezana s sistemom financiranja EKJS, da bi preverili, ali so se transakcije, ki so del sistema financiranja EKJS, dejansko in pravilno izvajale. Iz uporabe te uredbe je primerno izključiti ukrepe, ki po svoji naravi niso primerni za naknadno kontrolo, in sicer tako, da se pregledajo trgovinski dokumenti, ter ukrepe, ki zadevajo plačila na površino ali plačila, ki niso povezana s trgovinskimi dokumenti, ki so lahko predmet pregledov. (10) Številne določbe v kmetijskih predpisih Unije zahtevajo položitev varščine, s čimer se zagotovi plačilo zapadlega zneska, če obveznost ni izpolnjena. Vendar se glede na izkušnje ta zahteva v praksi razlaga zelo različno. Da se preprečijo neenaki konkurenčni pogoji, bi bilo treba določiti pogoje, ki veljajo za to zahtevo. (11) Stroški za položitev varščine, ki jih imata stranka, ki daje varščino, in pristojni organ, so lahko nesorazmerni glede na znesek, katerega plačilo varščina jamči, če je ta znesek pod določeno mejo. Pristojni organi bi morali zato imeti pravico, da odstopijo od zahteve za varščino, če je znesek plačila pod določeno mejo. Poleg tega bi moral biti pristojni organ pooblaščen, da odstopi od zahteve za varščino, če je zaradi narave osebe, ki bi morala izpolniti obveznosti, takšna zahteva nepotrebna. (12) Pristojni organ bi moral imeti pravico zavrniti ponujeno varščino, če meni, da je nezadostna. (13) Uredba (EU) št. 1306/2013 je okrepila pravila, ki zahtevajo položitev varščine, da se zagotovi plačilo dolgovanega zneska, če obveznost ni izpolnjena. Ta enotni horizontalni pravni okvir bi bilo treba dopolniti z enotnimi pravili o višji sili, o zasegu ali sprostitvi varščine. Uredba Komisije (ES) št. 376/2008 ( 9 ) in Uredba Komisije (ES) št. 612/2009 ( 10 ) vsebujeta pravila o sprostitvi in zasegu varščin na področju uvoznih in izvoznih dovoljenj ter sistema izvoznih nadomestil. Nova pravila iz te uredbe bi morala veljati tudi v teh sektorjih. Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba ustrezne določbe uredb (ES) št. 376/2008 in (ES) št. 612/2009 črtati. (14) Izvedbena uredba (EU) št. 282/2012 razlikuje med primarnimi, sekundarnimi in podrejenimi zahtevami, čeprav se omejeno število uredb Komisije nanaša zgolj na primarne zahteve. Ob neizpolnitvi zahteve se je varščina, ki krije to zahtevo, v celoti ali delno zasegla na podlagi zapletenih metod izračuna, zaradi katerih je prišlo do zmede. Ob upoštevanju načela sorazmernosti bi moral poenostavljen postopek zasega veljati v praktičnih primerih, ko obveznost ni bila izpolnjena ali ni bila izpolnjena pravočasno oziroma dokazilo o izpolnitvi obveznosti ni bilo predloženo v določenem časovnem roku. (15) Številne določbe v kmetijski zakonodaji Unije določajo, da se položena varščina zaseže, če je kršena katera od obveznosti, zavarovanih z varščino, ne da bi pri tem razlikovale med vrstami kršitev. V interesu pravičnosti bi bilo treba razlikovati med posledicami kršitve različnih obveznosti. Treba bi bilo zlasti določiti, da se v posameznih primerih zaseže samo del varščine. (16) Posledic neizpolnitve obveznosti se ne bi smelo razlikovati na podlagi tega, ali je bilo predplačilo prejeto ali ne. Varščine, dane za predplačila, bi morala urejati ločena pravila. (17) Določiti bi bilo treba operativne dogodke za menjalne tečaje, ki se uporabljajo v različnih situacijah v okviru področne kmetijske zakonodaje, brez poseganja v posebne opredelitve ali izvzetja iz predpisov za zadevne sektorje na podlagi meril iz člena 106(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013. (18) Za vse cene ali zneske, ki jih je treba določiti v okviru trgovanja s tretjimi državami, je datum sprejetja carinske deklaracije najprimernejši operativni dogodek za dosego zadevnega gospodarskega cilja. Isto velja za izvozna nadomestila in določitev vstopne cene sadja in zelenjave, ki je uvoženo v Unijo, na podlagi katere so proizvodi razvrščeni v skupni carinski tarifi. Torej je ta operativni dogodek treba upoštevati. (19) Za odobrena proizvodna nadomestila je operativni dogodek za menjalni tečaj navadno povezan z izpolnitvijo nekaterih posebnih formalnosti. Za uskladitev veljavnih predpisov je treba predvideti, da je operativni dogodek datum, ko se za proizvode izjavi, da so dosegli zahtevani namembni kraj, če se tak namembni kraj zahteva, v vseh drugih primerih pa datum, ko plačilna agencija sprejme zahtevek za plačilo nadomestila. (20) Za pomoči, ki se dodelijo glede na količino trženega proizvoda ali proizvoda, ki se uporablja na poseben način, je obveznost, ki jo je treba izpolniti za namene dodelitve pomoči, dogodek, ki zagotavlja primerno rabo zadevnih proizvodov. Prevzem proizvodov, ki ga opravi zadevni subjekt, je predpogoj, ki pristojnim organom omogoča izvajanje zahtevanih pregledov računovodskih evidenc tega subjekta in zagotavlja enako obravnavanje primerov. Zato je treba določiti operativni dogodek za menjalni tečaj v povezavi s prevzemom proizvodov. (21) Pri drugih pomočeh, odobrenih v kmetijstvu, se situacije lahko zelo razlikujejo. Vendar se te pomoči vedno odobrijo na podlagi vloge in v rokih, določenih z zakonodajo. Zato je treba operativni dogodek za menjalni tečaj določiti na datum izteka roka za predložitev vloge. (22) Za podpore, pomoči in premije v vinskem sektorju mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj, odvisno od posamezne situacije položaja, povezan z datumom začetka vinskega leta, zaključkom nekaterih dejavnosti ali specifičnim datumom. Zato je treba za vsako situacijo natančno določiti operativni dogodek, ki se potem upošteva. (23) Situacije, ki jih je treba upoštevati pri določanju operativnega dogodka, se med sektorji močno razlikujejo. Operativni dogodek bi bilo zato treba določiti glede na posebno naravo vsake situacije in ukrepa v navedenih sektorjih kmetijstva, zlasti za pomoč v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, sistem razdeljevanja sadja v šolah, sektor sladkorja, promocijske ukrepe ter nekatere ukrepe v sektorju sadja in zelenjave. (24) V zvezi z zneski strukturne ali okoljske narave, kot so navedeni v Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 ), ter zneski, odobrenimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 ( 12 ), plačilo katerih je zagotovljeno s programi za razvoj podeželja, odobrenimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, so zneski določeni za posamezno tržno ali koledarsko leto. Gospodarski cilj se torej doseže, če se operativni dogodek za menjalni tečaj določi za zadevno leto. Na podlagi teh elementov je treba operativni dogodek določiti na 1. januar leta, v katerem se sprejme odločitev o dodelitvi pomoči. (25) V zvezi s predplačili in varščinami so zneski za plačilo ali zajamčeni zneski določeni v eurih v skladu s področno kmetijsko zakonodajo. Menjalni tečaj, ki se uporablja za te zneske, mora biti zato blizu datuma plačila predplačila ali datuma položitve varščin. Če se uporabijo varščine, mora njihov znesek omogočati kritje vseh tveganj, za katera so bile položene. Operativni dogodek za menjalni tečaj bi moral biti v teh okoliščinah določen glede na dan določitve zneska predplačila ali položitve varščine ali na datum njunega plačila. (26) V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 ( 13 ) samodejno prenehanje prevzetih proračunskih obveznosti za program razvoja podeželja za obdobje 2007–2013, ki jih Komisija ni porabila do konca drugega leta po letu proračunske obveznosti. Uredba (EU) št. 1306/2013 je spremenila pravilo z določitvijo samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti ob koncu tretjega leta po letu proračunske obveznosti. Zaradi skladnosti bi moralo za programe razvoja podeželja za obdobje 2007–2013 še naprej veljati pravilo N+2, zato bi bilo treba določiti prehodno pravilo. Na enak način bi bilo treba za vmesna plačila za programe za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013 še naprej spoštovati celoten prispevek EKSRP za vsako prednostno nalogo za celotno obdobje, ki ga zajema zadevni program. Poleg tega bi za zagotovitev neprekinjenega upravljanja teh programov ta prehodna pravila morala veljati od 1. januarja 2014 – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

PLAČILNE AGENCIJE IN OSTALI ORGANI

Člen 1

Pogoji za akreditacijo plačilnih agencij

1. Plačilne agencije, ki upravljajo in kontrolirajo odhodke, kot je opredeljeno v členu 7(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, glede izvrševanja plačil ter posredovanja in hranjenja podatkov zagotovijo zadostna jamstva, da:

(a) se upravičenost zahtevkov in postopek dodeljevanja pomoči v okviru razvoja podeželja, kakor tudi njihovo izpolnjevanje predpisov Unije pregleda, preden se plačilo odobri;

(b) se izvršena plačila točno in izčrpno knjižijo;

(c) se izvajajo pregledi, določeni z zakonodajo Unije;

(d) se zahtevani dokumenti predložijo v rokih in v obliki, kakor je to določeno s predpisi Unije;

(e) so dokumenti dostopni in se hranijo na način, ki zagotavlja njihovo popolnost, veljavnost in čitljivost v daljšem časovnem obdobju, vključno z dokumenti v elektronski obliki v smislu predpisov Unije.

2. Države članice kot plačilne agencije akreditirajo tiste službe ali organe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1. Za akreditacijo ima plačilna agencija upravno organizacijo in sistem notranje kontrole, ki sta v skladu z merili iz Priloge I (akreditacijska merila) glede:

(a) notranjega okolja;

(b) kontrolnih dejavnosti;

(c) obveščanja in sporočanja ter

(d) spremljanja.

Države članice lahko določijo nadaljnja akreditacijska merila, da se upoštevajo velikost, odgovornosti in druge posebnosti plačilne agencije.

Člen 2

Pogoji za akreditacijo usklajevalnih organov

1. Kadar je akreditirana več kot ena plačilna agencija v skladu s členom 7(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zadevne države članice z uradnim aktom na ministrski ravni odločijo o akreditaciji usklajevalnega organa, potem ko se prepričajo, da upravne ureditve navedenega organa dajejo zadostno zagotovilo, da je sposoben za izpolnjevanje nalog iz navedenega člena.

2. Za akreditacijo ima usklajevalni organ postopke, s katerimi zagotovi, da:

(a) izjave, ki jih prejme Komisija, temeljijo na informacijah, pridobljenih iz ustrezno potrjenih virov;

(b) so izjave Komisiji ustrezno potrjene, preden se pošljejo;

(c) obstaja ustrezna revizijska sled za podporo informacijam, posredovanim Komisiji;

(d) je evidenca vseh prejetih in sporočenih informacij varno shranjena, v papirni ali računalniški obliki.

Člen 3

Obveznosti plačilnih agencij glede javne intervencije

1. Plačilne agencije iz člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 upravljajo in zagotavljajo kontrolo postopkov v zvezi z intervencijskimi ukrepi glede javnega skladiščenja, za katere so odgovorne, pod pogoji iz Priloge II k tej uredbi in po potrebi iz področne kmetijske zakonodaje, zlasti na podlagi najmanjših stopenj kontrol, določenih v navedeni prilogi.

Plačilne agencije lahko svoje pristojnosti iz tega naslova prenesejo na intervencijske agencije, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev iz točke 1.C Priloge I k tej Uredbi ali delujejo prek drugih plačilnih agencij.

2. Plačilne agencije ali intervencijske agencije lahko ne glede na svojo splošno odgovornost v zvezi z javnim skladiščenjem:

(a) upravljanje nekaterih ukrepov javnega skladiščenja zaupajo fizičnim ali pravnim osebam, ki zagotavljajo skladiščenje intervencijskih kmetijskih proizvodov (skladiščniki);

(b) pooblastijo fizične ali pravne osebe za opravljanje nekaterih posebnih nalog, določenih v področni kmetijski zakonodaji.

Če plačilne agencije zaupajo upravljanje skladiščnikom iz točke (a) prvega pododstavka, se to upravljanje izvaja v okviru pogodb o skladiščenju na podlagi obveznosti in splošnih načel iz Priloge III.

3. Obveznosti plačilnih agencij na področju javnega skladiščenja so zlasti:

(a) voditi evidenco zalog in obračune za vsak proizvod, za katerega se izvaja intervencijski ukrep, ki vključuje javno skladiščenje, na podlagi postopkov, ki jih opravijo od 1. oktobra določenega leta do 30. septembra naslednjega leta (v nadaljnjem besedilu: obračunsko leto);

(b) voditi ažuren seznam skladiščnikov, s katerimi so sklenile pogodbo o javnem skladiščenju. Ta seznam vsebuje podatke, ki omogočajo natančno identifikacijo vseh mest skladiščenja, njihove zmogljivosti, številke skladiščnih hal, hladilnikov in silosov, njihove načrte in sheme;

(c) dati Komisiji na razpolago standardne pogodbe, ki se uporabljajo za javno skladiščenje, pravila za prevzem proizvodov, njihovo skladiščenje in odvzem proizvodov iz skladišč skladiščnikov ter pravila, ki se uporabljajo glede odgovornosti skladiščnikov;

(d) centralizirano voditi računalniško evidenco vseh zalog, ki zajema vse kraje skladiščenja, vse proizvode, vse količine in kakovosti različnih proizvodov, pri čemer je za vsak proizvod navedena teža (po potrebi bruto in neto teža) ali prostornina;

(e) izvajati vse postopke v zvezi s skladiščenjem, hranjenjem, prevozom ali prenosom intervencijskih proizvodov v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, brez poseganja v odgovornost kupcev, drugih plačilnih agencij, vključenih v postopek, ter drugih oseb, pooblaščenih v ta namen;

(f) vse leto v nerednih intervalih in brez predhodnega opozorila izvajati preglede na krajih skladiščenja intervencijskih proizvodov. Predhodno obvestilo, ki je strogo omejeno na najkrajše potrebno obdobje, se lahko vseeno izda, kadar se s tem ne škoduje cilju pregleda. To predhodno obvestilo ne sme biti izdano več kot 24 ur vnaprej, razen v upravičenih primerih;

(g) opraviti letni popis pod pogoji iz člena 4.

Kadar v državi članici upravljanje računov javnega skladiščenja za enega ali več proizvodov izvaja več plačilnih agencij, se evidenca zalog in finančni obračuni iz točk (a) in (d) konsolidirajo na ravni države članice, preden se ustrezni podatki sporočijo Komisiji.

4. Plačilne agencije sprejmejo vse ukrepe, da zagotovijo:

(a) da se proizvodi, za katere veljajo intervencijski ukrepi Unije, ustrezno hranijo; to zagotovijo s pregledi kakovosti skladiščenih proizvodov najmanj enkrat letno;

(b) celovitost intervencijskih zalog.

5. Plačilne agencije Komisijo nemudoma obvestijo o:

(a) primerih, v katerih lahko podaljšanje obdobja skladiščenja poslabša kakovost proizvoda;

(b) količinskih izgubah ali poslabšanju kakovosti proizvoda zaradi naravnih nesreč.

V primerih iz točk (a) in (b) prvega pododstavka Komisija sprejme ustrezno odločitev:

(a) za situacije iz točke (a) prvega pododstavka v skladu s postopkom preverjanja iz člena 229(2) Uredbe (ES) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 );

(b) za situacije iz točke (b) prvega pododstavka v skladu s postopkom preverjanja iz člena 116(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

6. Plačilne agencije nosijo finančne posledice slabega hranjenja proizvoda, ki ga zajemajo intervencijski ukrepi Unije, zlasti tiste, ki nastanejo zaradi neprimernih metod skladiščenja. Plačilne agencije so v primeru neupoštevanja svojih dolžnosti ali obveznosti finančno odgovorne brez vpliva na ukrepe zoper skladiščnika.

7. Plačilna agencija zagotovi uslužbencem Komisije in osebam, ki jih je ta pooblastila, po elektronski poti ali na sedežu plačilne agencije stalen dostop do računov javnega skladiščenja in vseh dokumentov, pogodb in datotek, pripravljenih ali prejetih v okviru intervencije.

Člen 4

Popis

1. Plačilne agencije vsako obračunsko leto izdelajo popis za vsak proizvod, ki ga zajemajo intervencijski ukrepi Unije.

Rezultate tega popisa primerjajo s knjigovodskimi podatki. Ugotovljene razlike v količini in zneski, ki so posledica razlik v kakovosti, ugotovljenih pri pregledih, se vknjižijo v skladu s predpisi, sprejetimi v skladu s členom 46(6)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

2. Za namene odstavka 1 so manjkajoče količine, ki so posledica običajnih postopkov skladiščenja, enake razliki med teoretičnimi zalogami iz računovodskega popisa in dejansko zalogo, ugotovljeno na podlagi popisa iz odstavka 1, ali računovodsko zalogo, ki ostane po izčrpanju dejanske zaloge skladišča; po drugi strani zanje veljajo meje dovoljenega odstopanja iz Priloge IV.







POGLAVJE II

FINANČNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Neupoštevanje zadnjega roka za plačilo

1. Kar zadeva Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), so v skladu z izjemami iz prvega odstavka člena 40 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in v skladu z načelom sorazmernosti odhodki, izvršeni po plačilnih rokih, upravičeni do plačila Unije pod pogoji iz odstavkov 2 do 6 tega člena.

2. Če odhodki, nastali po poteku rokov, znašajo 5 % ali manj od odhodkov, nastalih pred potekom roka, se mesečna plačila ne zmanjšajo.

Če so odhodki, nastali po poteku rokov, nad pragom 5 %, se vsi nadaljnji odhodki, nastali po poteku rokov, zmanjšajo po naslednjih pravilih:

(a) odhodki, nastali v prvem mesecu za mesecem, v katerem je potekel plačilni rok, se zmanjšajo za 10 %;

(b) odhodki, nastali v drugem mesecu za mesecem, v katerem je potekel plačilni rok, se zmanjšajo za 25 %;

(c) odhodki, nastali v tretjem mesecu za mesecem, v katerem je potekel plačilni rok, se zmanjšajo za 45 %;

(d) odhodki, nastali v četrtem mesecu za mesecem, v katerem je potekel plačilni rok, se zmanjšajo za 70 %;

(e) odhodki, nastali po četrtem mesecu za mesecem, v katerem je potekel plačilni rok, se zmanjšajo za 100 %.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 se za neposredna plačila pod zgornjo mejo iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 ) uporabljajo naslednji pogoji:

(a) če prag iz prvega pododstavka odstavka 2 ni bil v celoti izkoriščen za plačila, izvršena za koledarsko leto N najpozneje do 15. oktobra leta N + 1, in če preostanek praga presega 2 %, se navedeni preostanek zmanjša na 2 %;

(b) med proračunskim letom N+1 bodo neposredna plačila, razen plačil iz Uredbe (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 16 ) ter Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 17 ), za koledarska leta N-1 ali prej, izvršena po roku, upravičena do financiranja iz EKJS, če celotni znesek neposrednih plačil, izvršenih v proračunskem letu N+1, po potrebi popravljen na zneske pred prilagoditvijo iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne presega meje iz Priloge III Uredbe (EU) št. 1307/2013 za koledarsko leto N v skladu s členom 7 navedene uredbe;

(c) odhodki, ki presegajo omejitve iz točke (a) ali (b), se zmanjšajo za 100 %.

Zneski povračil iz člena 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se ne upoštevajo pri preverjanju, ali so pogoji iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka izpolnjeni.

4. Komisija uporabi drugačno terminsko lestvico, kot so tiste iz odstavkov 2 in 3, in/ali manjši delež zmanjšanja ali plačila sploh ne zmanjša, če se za nekatere ukrepe pojavijo posebni pogoji poslovanja ali če država članica predloži utemeljeno obrazložitev.

Vendar pa se prvi pododstavek ne uporablja za odhodke, ki presegajo omejitve iz točke (b) odstavka 3.

5. Preverjanje upoštevanja rokov za plačilo v okviru mesečnih plačil se v vsakem proračunskem letu opravi dvakrat:

(a) za odhodke, nastale do 31. julija;

(b) za odhodke, nastale do 15. oktobra.

Morebitne prekoračitve rokov v avgustu, septembru in oktobru se upoštevajo pri odločitvi o potrditvi obračunov iz člena 51 Uredbe (ES) št. 1306/2013.

6. Zmanjšanja iz tega člena ne posegajo v poznejši sklep o potrditvi skladnosti, kot je določeno v členu 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 6

Neupoštevanje najzgodnejšega roka za plačilo

Kar zadeva EKJS, če je državam članicam dovoljeno, da plačajo predplačila do določenega najvišjega zneska pred najzgodnejšim plačilnim rokom, določenim v področni kmetijski zakonodaji, se vsi plačani odhodki, ki presegajo ta najvišji znesek, štejejo kot odhodki pred najzgodnejšim rokom za plačilo. Vendar je v skladu z izjemami iz prvega odstavka člena 40 Uredbe (EU) št. 1306/2013, navedeni odhodek na voljo za plačila Unije z znižanjem za 10 %.

Člen 7

Nadomestilo s strani plačilnih agencij

1. Komisija v svojem sklepu o mesečnih plačilih, ki se sprejme v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, izplača preostali znesek odhodkov, ki jih je prijavila posamezna država članica, zmanjšan za znesek namenskih prejemkov, ki ga je navedena država članica vključila v isti izjavi o odhodkih. Takšna izravnava se šteje za prejem ustreznih prejemkov.

Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila na podlagi namenskih prejemkov se dajo na voljo po razporeditvi teh prejemkov v proračunske vrstice. Razporeditev se izvrši po knjiženju namenskih prejemkov, in sicer v dveh mesecih po prejemu izkazov držav članic v skladu s pravili iz člena 43(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

2. Če so bili zneski iz točke (c) člena 43(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 zaradi nepravilnosti ali malomarnosti zadržani pred plačilom zadevne pomoči, se odštejejo od ustreznega odhodka.

3. Zneski prispevkov Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ki se izterjajo v vsakem referenčnem obdobju od upravičencev v okviru zadevnega programa za razvoj podeželja, se v izjavi o odhodkih za navedeno obdobje odštejejo od zneska, ki ga mora plačati EKSRP.

4. Večji ali manjši zneski, ki ponekod izhajajo iz potrditve obračunov iz člena 51 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in se lahko ponovno uporabijo za program za razvoj podeželja, se dodajo ali odštejejo od zneska prispevka EKSRP, ko se pripravi prva izjava po sprejetju sklepa o potrditvi obračunov.

5. Financiranje s strani EKJS je enako odhodkom, ki so bili izračunani na podlagi informacij, ki so jih sporočile plačilne agencije, pri čemer so bili odšteti vsi prihodki iz intervencijskih ukrepov, potrjeni prek informacijskega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija, in ki jih je plačilna agencija navedla v svoji izjavi o odhodkih.

Člen 8

Pozno sprejetje proračuna Unije

1. Če proračun Unije ni sprejet do začetka proračunskega leta, se v zvezi z EKJS mesečna plačila iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1306/2013 odobrijo v deležu glede na izjave o odhodkih, ki jih predložijo države članice po kategorijah odhodkov in v mejah iz člena 16 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Komisija v sklepih o naslednjih povračilih upošteva razliko zneskov, ki niso bili povrnjeni državam članicam.

2. Če proračun Unije ni sprejet do začetka proračunskega leta se v zvezi s skladom EKSRP:

(a) Vmesna plačila iz člena 36 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se dodelijo sorazmerno glede na sredstva, ki so na voljo, in sicer v deležu glede na izjave o odhodkih, prejete za posamezen program za razvoj podeželja. Komisija upošteva razliko zneskov, ki niso bili povrnjeni državam članicam, pri naslednjih vmesnih plačilih.

(b) Kar zadeva proračunske obveznosti iz člena 33 Uredbe (EU) št. 1306/2013, prvi letni obroki po sprejetju programov za razvoj podeželja sledijo vrstnemu redu sprejetja teh programov. Proračunske obveznosti v zvezi z nadaljnjimi letnimi obroki se izvajajo v vrstnem redu glede na programe, ki so že izčrpali zadevne obveznosti. Komisija lahko delno izvede letne obveznosti za programe za razvoj podeželja, če so razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti omejene. Preostali znesek za te programe se prvič dodeli, ko so dodatne odobritve za prevzem obveznosti spet na voljo.

Člen 9

Odlog mesečnih plačil

Komisija lahko državam članicam odloži mesečna plačila iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1306/2013, če uradna obvestila iz točke (c)(i) in (ii) člena 102(1) navedene uredbe prispejo prepozno ali vsebujejo neskladja, ki zahtevajo dodatno preverjanje, in sicer po predhodnem obvestilu zadevnih držav članic.

Člen 10

Začasna prekinitev plačila v primeru pozne predložitve

1. Začasna prekinitev plačil iz člena 42 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se uporablja za ukrepe iz Priloge V k tej uredbi.

2. Za odhodke v okviru EKJS se uporabljajo naslednje stopnje začasnih prekinitev plačil:

(a) če rezultati kontrol niso bili poslani do 15. oktobra, 1 % odhodkov, za katere zadevne informacije niso bile poslane pravočasno;

(b) če rezultati kontrol niso bili poslani do 1. decembra, 1,5 % odhodkov, za katere zadevne informacije niso bile poslane pravočasno.

3. Za odhodke v okviru EKSRP se uporabljajo naslednje stopnje začasnih prekinitev plačil:

(a) če rezultati kontrol niso bili poslani do 15. oktobra, 1 % odhodkov, za katere zadevne informacije niso bile poslane pravočasno;

(b) če rezultati kontrol niso bili poslani do 15. januarja, 1,5 % odhodkov, za katere zadevne informacije niso bile poslane pravočasno.

Člen 11

Menjalni tečaj, ki se uporablja pri pripravi izjave o odhodkih

1. V skladu s členom 106(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede EKJS države članice, katerih valuta ni euro, pri pripravi izjav o odhodkih uporabijo enak menjalni tečaj, kot so ga uporabile pri izplačevanju plačil upravičencem ali prejemanju dohodkov, kot je v skladu s poglavjem V in področno kmetijsko zakonodajo. V sklepih o potrditvi obračunov iz členov 51 in 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 države članice uporabijo prvi menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka po datumu sprejetja navedenega sklepa.

Z izjemo primerov iz prvega pododstavka ter zlasti za promocijske programe, odobrene na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 ( 18 ), za promocijske ukrepe v vinskem sektorju in za postopke, za katere v področni kmetijski zakonodaji ni bil določen operativni dogodek, se uporablja predzadnji menjalni tečaj, ki ga je določila Evropska centralna banka pred mesecem, za katerega se prijavijo odhodki ali namenski prejemki.

2. Kar zadeva programe za razvoj podeželja države članice, ki ne spadajo v euroobmočje, pri pripravi izjave o odhodkih za vsako plačilo ali izterjavo uporabijo predzadnji menjalni tečaj, ki ga je določila Evropska centralna banka pred mesecem, v katerem so se dejavnosti evidentirale v obračunih plačilne agencije.







POGLAVJE III

POTRDITVE OBRAČUNOV IN DRUGI PREGLEDI

Člen 12

Merila in metodologija za uporabo popravkov v okviru potrditve skladnosti

1. Za namen sprejetja sklepa v skladu s členom 52(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede zneskov za izključitev iz financiranja Unije Komisija razlikuje med zneski ali deli zneskov, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neprimerno porabljeni, ter zneski, ki so bili določeni z uporabo ekstrapolacijskih ali pavšalnih popravkov.

Za določitev zneskov, ki jih je mogoče izključiti iz financiranja Unije, potem ko se ugotovi, da odhodek ni nastal v skladu z zakonodajo Unije, ter v zvezi z EKSRP v skladu z veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo Komisija uporabi svoje ugotovitve ter upošteva informacije, ki jih posredujejo države članice med postopkom potrditve skladnosti, opravljenem v skladu s členom 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

2. Komisija kot podlago za izključitev uporabi identifikacijo zneskov, ki so bili neustrezno porabljeni, zgolj če je te zneske mogoče določiti s sorazmernim prizadevanjem. Kadar Komisija neustrezno porabljenih zneskov ne more določiti s sorazmernim prizadevanjem, lahko države članice v rokih, ki jih določi Komisija med postopkom potrditve skladnosti, predložijo podatke v zvezi s preverjanjem navedenih zneskov na podlagi preverjanja posameznih potencialno neskladnih primerov. V preverjanje se vključijo vsi odhodki, ki kršijo veljavno zakonodajo in ki so bili plačani iz proračuna Unije. Predloženi podatki vključujejo vse posamezne zneske, ki niso upravičeni zaradi navedene neskladnosti.

3. Kadar neustrezno porabljenih zneskov ni mogoče določiti v skladu z odstavkom 2, lahko Komisija določi zneske, ki jih je treba izključiti, z uporabo ekstrapoliranih popravkov. Da bi Komisija lahko določila zadevne zneske, lahko države članice v rokih, ki jih Komisija določi med postopkom potrditve skladnosti, predložijo izračun zneska za izključitev iz financiranja Unije s statistično ekstrapolacijo rezultatov pregledov, opravljenih na reprezentativnem vzorcu teh primerov. Vzorec se vzame iz populacije, za katero je razumno pričakovati, da se bodo pojavile neskladnosti.

4. Da bi se upoštevali rezultati, ki so jih predložile države članice, kot je določeno v odstavkih 2 in 3, je Komisija v položaju, da:

(a) oceni metode za identifikacijo ali ekstrapolacijo, ki jih jasno opišejo države članice;

(b) preveri reprezentativnost vzorca iz odstavka 3;

(c) preveri vsebino in rezultate predložene identifikacije ali ekstrapolacije;

(d) pridobi zadostne in primerne revizijske dokaze glede osnovnih podatkov.

5. Pri uporabi odstavka 3 lahko države članice uporabijo kontrolne statistike plačilnih agencij, kot jih potrdi certifikacijski organ, ali oceno stopnje napake, ki jo opravi ta organ v okviru revizije iz člena 9 Uredbe (EU) št. 1306/2013, če:

(a) je Komisija zadovoljna z delom, ki so ga opravili certifikacijski organi, tako glede revizijske strategije kot z vsebino, obsegom in kakovostjo dejansko opravljenega revizijskega dela;

(b) je področje dela certifikacijskih organov skladno s področjem izvajanja potrditve skladnosti zadevne preiskave, zlasti v zvezi z ukrepi ali shemami;

(c) se je v ocenah upošteval znesek kazni, ki bi jo bilo treba uporabiti.

6. Kadar pogoji za določitev zneskov za izključitev iz financiranja Unije, kot so določeni v odstavkih 2 in 3, niso izpolnjeni oziroma je narava takšnih primerov takšna, da zneskov za izključitev ni mogoče določiti na podlagi teh dveh odstavkov, Komisija uporabi ustrezne pavšalne popravke, pri čemer upošteva naravo in težo kršitve ter svojo oceno tveganja finančne škode, povzročene Uniji.

Stopnja pavšalnega popravka se določi z upoštevanjem zlasti vrste ugotovljene neskladnosti. V ta namen se razlikuje med pomanjkljivostmi pri ključnih in pomožnih kontrolah, kot sledi:

(a) ključne kontrole so upravni pregledi in pregledi na kraju samem, ki so potrebni za ugotovitev upravičenosti pomoči in zadevne uporabe zmanjšanj in kazni;

(b) pomožne kontrole so vsi drugi upravni postopki, ki so potrebni za pravilno obdelavo zahtevkov.

Če se med istim postopkom za potrditev skladnosti ugotovijo različne neskladnosti, ki bi posamično privedle do različnih pavšalnih popravkov, se uporabijo samo najvišji pavšalni popravki.

7. Pri določanju ravni pavšalnih popravkov Komisija posebej upošteva naslednje okoliščine, ki kažejo večjo težo pomanjkljivosti, kar razkriva večje tveganje izgube za proračun Unije:

(a) ena ali več ključnih kontrol se ne uporablja ali se uporablja tako slabo ali neredno, da se šteje za neučinkovito pri ugotavljanju upravičenosti zahtevka ali pri preprečevanju nepravilnosti; ali

(b) ugotovijo se tri ali več pomanjkljivosti pri istem kontrolnem sistemu; ali

(c) država članica ne uporablja kontrolnega sistema oziroma ga uporablja zelo pomanjkljivo, poleg tega obstajajo dokazi o številnih nepravilnostih in malomarnostih pri odpravljanju nepravilnih in goljufivih praks; ali

(d) za to državo članico se je popravek že uporabil za podobne pomanjkljivosti v istem sektorju, vendar ob upoštevanju popravljalnih ali izravnalnih ukrepov, ki so jih že sprejele države članice.

8. Kadar države članice predložijo nekatere objektivne elemente, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavkov 2 in 3 tega člena, vendar kažejo, da je maksimalna izguba za Sklada omejena na vsoto, ki je nižja od vsote, ki bi se dobila z uporabo predlaganega pavšala, Komisija uporabi nižji pavšal za odločitev glede zneskov za izključitev iz financiranja Unije v skladu s členom 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

9. Zneski, ki se dejansko izterjajo od upravičencev in knjižijo v dobro skladov pred rokom, ki ga določi Komisija med postopkom potrditve skladnosti, se odštejejo od zneska, ki ga Komisija določi za izključitev iz financiranja Unije v skladu s členom 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 13

Obveznost po postopkih izterjave

Po zaključku postopka izterjave iz prvega pododstavka člena 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 države članice:

(a) knjižijo v dobro EKJS petdeset odstotkov izterjanih zneskov, po odbitku stroškov izterjave, kot je določeno v drugem odstavku člena 55 navedene uredbe;

(b) knjižijo v dobro EKSRP petdeset odstotkov zneskov, izterjanih po zaključku programa za razvoj podeželja ali izterjanih pred zaključkom programa, ki pa jih ni bilo mogoče prerazporediti v skladu s členom 56 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 14

Pregled transakcij

Sistem pregledov, določen s poglavjem III naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013, se ne uporablja za ukrepe iz Priloge VI k tej uredbi.







POGLAVJE IV

VARŠČINE







ODDELEK 1

Področje uporabe in uporaba pojmov

Člen 15

Področje uporabe

To poglavje se uporablja v vseh primerih, ko je v področni kmetijski zakonodaji določena varščina, ne glede na to, ali se uporablja izraz „varščina“.

To poglavje se ne uporablja za zavarovanja, položena za zagotovitev plačila uvoznih in izvoznih dajatev iz Uredbe Sveta (EU) št. 2913/92 ( 19 ).

Člen 16

Opredelitev pojmov, uporabljenih v tem poglavju

V tem poglavju:

(a) „pristojni organ“ pomeni organ, pooblaščen, da sprejme varščino, ali ki odloča v skladu z ustrezno uredbo o tem, ali je treba varščino sprostiti ali zaseči;

(b) „globalna varščina“ pomeni varščino, ki se da pristojnemu organu in s katero se zagotovi izpolnitev več kakor ene obveznosti;

(c) „ustrezni del zavarovanega zneska“ pomeni ustrezni del zavarovanega zneska, ki ustreza količini, za katero je bila zahteva kršena.







ODDELEK 2

Zahteva za varščino

Člen 17

Odgovorna stranka

Varščino daje stranka ali se da v imenu stranke, ki je odgovorna za plačilo zapadlega zneska, če neka obveznost ni izpolnjena.

Člen 18

Odstopanje od zahteve za varščino

1. Pristojni organ lahko odstopi od zahteve za varščino, kadar je stranka, ki mora izpolniti obveznost:

(a) javni organ, ki je odgovoren za izvajanje nalog javne uprave, ali

(b) zasebni organ, ki izvaja naloge iz točke (a) pod državnim nadzorom.

2. Pristojni organ lahko odstopi od zahteve za varščino, če je vrednost zavarovanega zneska nižja od 500 eurov. V tem primeru mora zadevna stranka pisno zagotoviti plačilo zneska, ki je enak varščini, od katere je organ odstopil, če ustrezna obveznost ni izpolnjena.

Z uporabo prvega pododstavka se vrednost varščine izračuna z vključitvijo vseh ustreznih obveznosti, povezanih z istim postopkom.

Člen 19

Pogoji, ki veljajo za varščino

1. Pristojni organ lahko zavrne sprejem ali zahteva nadomestitev vsake varščine, če meni, da je neprimerna ali nezadovoljiva, ali če varščina ne daje kritja za dovolj dolgo obdobje.

2. Pri nakazilu gotovine se varščina ne prizna, dokler pristojni organ ni prepričan, da lahko razpolaga z nakazanim zneskom.

3. Ček v znesku, katerega plačilo jamči finančna ustanova, ki jo je priznal pristojni organ države članice, se obravnava kot gotovinski polog. Pristojni organ lahko unovči takšen ček šele ob koncu roka njegove veljavnosti.

Ček, razen tistega iz prvega pododstavka, predstavlja varščino šele takrat, ko je pristojni organ prepričan, da lahko razpolaga z zneskom.

4. Vse stroške, ki jih zaračuna finančna ustanova, nosi stranka, ki daje varščino.

5. Stranki, ki daje varščino v obliki gotovinskega pologa, se obresti ne plačajo.

Člen 20

Uporaba eura

1. Varščina je izražena v eurih.

2. Kadar znesek varščine sprejme država članica, ki ni sprejela eura, se znesek varščine v eurih preračuna v nacionalno valuto te države v skladu s določbami poglavja V. Obveznost, ki ustreza varščini, in znesek, ki se zadrži ob nepravilnosti ali kršitvah, sta določena v eurih.

Člen 21

Porok

1. Porok ima stalno prebivališče ali podjetje v Uniji in ga skladno z določbami Pogodbe o svobodi opravljanja storitev odobri pristojni organ države članice, v kateri se daje varščina. Porok je zavezan s pisnim jamstvom.

2. Pisno jamstvo določa najmanj:

(a) obveznost, pri globalni varščini pa vrsto (vrste) obveznosti, za izpolnitev katere se jamči s plačilom denarnega zneska;

(b) najvišji znesek plačila, za katerega jamči porok;

(c) zavezo poroka, da bo skupaj in solidarno s stranko, ki je odgovorna za izpolnitev obveznosti, plačal v 30 dneh po prejemu zahtevka za plačilo od pristojnega organa vsakršen znesek glede na jamstvo, ki je zapadlo, ko je varščina razglašena za zaseženo.

3. Kadar je bila že dana pisna globalna varščina, pristojni organ določi postopek, s katerim se celotna ali del globalne varščine dodeli določeni obveznosti.

Člen 22

Višja sila

Vsaka oseba, ki je odgovorna za obveznost, ki jo pokriva varščina, in trdi, da je razlog za neizpolnjevanje obveznosti višja sila, pristojnim organom zadovoljivo dokaže obstoj višje sile. Če pristojni organ prizna, da gre za višjo silo, se obveznost prekliče samo za namen sprostitve varščine.







ODDELEK 3

Sprostitev in zaseg varščin, razen tistih iz oddelka 4

Člen 23

Zaseg varščine

1. Obveznost iz člena 66(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 je zahteva, da se izvede ali opusti izvedba ukrepa, ključnega za namene uredbe, ki ga določa.

2. V primeru neizpolnitve obveznosti, za katero ni bil določen rok, se varščina zaseže, ko pristojni organ ugotovi, da obveznost ni bila izpolnjena.

3. Če je bil za izpolnitev obveznosti določen rok, obveznost pa je bila izpolnjena šele po izteku roka, se varščina zaseže.

V takih primerih se takoj zaseže varščina v višini 10 %, nato pa še dodatni delež preostanka, in sicer:

(a) 2 % za vsak koledarski dan prekoračitve roka, če se obveznost nanaša na uvoz izdelkov v tretjo državo;

(b) 5 % za vsak koledarski dan prekoračitve roka, če se obveznost nanaša na izstop proizvodov s carinskega območja Unije.

4. Če je obveznost izpolnjena pravočasno, za predložitev dokazila o izpolnitvi obveznosti pa je določen rok, se varščina, ki zadeva navedeno obveznost, zaseže za vsak koledarski dan prekoračitve navedenega roka po enačbi 0,2/rok, določen v dneh, pri čemer se upošteva člen 25.

Če dokaz iz prvega pododstavka vključuje predložitev uporabljenega ali pretečenega uvoznega ali izvoznega dovoljenja ali predložitev dokaza, da so proizvodi zapustili carinsko območje Unije, se zaseže 15 % varščine, če se navedeni dokaz predloži po določenem roku iz prvega pododstavka, vendar najpozneje 730. koledarski dan po preteku dovoljenja. Po poteku navedenih 730 koledarskih dni se preostanek varščine zaseže v celoti.

Če dokaz iz prvega pododstavka vključuje predložitev uporabljenega ali pretečenega izvoznega dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo nadomestil, se zaseže varščina v višini:

(a) 10 %, če se dovoljenje predloži med 61. in 90. koledarskim dnem po datumu poteka dovoljenja;

(b) 50 %, če se dovoljenje predloži med 91. in 120. koledarskim dnem po datumu poteka dovoljenja;

(c) 70 %, če se dovoljenje predloži med 121. in 150. koledarskim dnem po datumu poteka dovoljenja;

(d) 80 %, če se dovoljenje predloži med 151. in 180. koledarskim dnem po datumu poteka dovoljenja;

(e) 100 %, če se dovoljenje predloži po 180. koledarskem dnevu po datumu poteka dovoljenja.

5. Znesek varščine, ki naj se zaseže, se zaokroži na prvi nižji znesek brez decimalk v eurih ali v nacionalni valuti, ki se uporablja.

Člen 24

Sprostitev varščine

1. Ko je predložen dokaz, določen v posebnih predpisih Unije, da je bila obveznost izpolnjena, ali pa je bila v skladu s členom 66(2) Uredbe št. 1306/2013 in členom 23 te uredbe varščina delno zasežena, se varščina oziroma njen preostanek nemudoma sprosti.

2. Varščina se na zahtevo delno sprosti, če je bil predložen ustrezen dokaz v zvezi z deležem količine proizvoda, pod pogojem, da ta delež ni manjši od najmanjše količine, določene v uredbi, za katero se zahteva varščina, ali, če takšnih predpisov ni, kot jo določi država članica.

3. Kadar ni določen noben rok za predložitev dokazov za sprostitev varščine, se določi obdobje 365 koledarskih dni od roka, ki je določen za izpolnitev obveznosti, za katero je bila varščina položena. Kadar takšen rok ni določen, velja obdobje 365 koledarskih dni od datuma, do katerega so bile izpolnjene vse obveznosti.

Obdobje iz prvega pododstavka ne sme presegati 1095 koledarskih dni od takrat, ko je bila varščina položena za določeno obveznost.

Člen 25

Pragovi

1. Celotni zaseženi znesek ne presega 100 % ustreznega dela zavarovanega zneska.

2. Pristojni organ se lahko odreče zasegu zneska, manjšega od 100 eurov, če so z zakonom ali drugim predpisom določena podobna nacionalna pravila za primere, ki se lahko primerjajo s tem.







ODDELEK 4

Varščina v zvezi s predplačili

Člen 26

Področje uporabe

Določbe tega oddelka se uporabljajo v vseh primerih, ko posebni predpisi Unije določajo, da je dovoljeno predplačilo, preden je bila izpolnjena obveznost za pridobitev pomoči ali ugodnosti.

Člen 27

Sprostitev varščine

1. Varščina se sprosti:

(a) ko je ugotovljena dokončna upravičenost do zneska, odobrenega kot predplačilo;

(b) ali ko sta bila izplačana odobreni znesek in kakršen koli dodatek, določen v posebnih predpisih Unije.

2. Ko poteče končni rok za predložitev dokončnega dokazila za dodeljeno vsoto, ne da bi bili predloženi dokazi o upravičenosti, pristojni organ takoj ravna po postopku za zaseg varščine.

Kadar posebna pravila Unije tako določajo, se dokazilo kljub temu lahko predloži tudi po navedenem datumu proti delnemu poplačilu varščine.







POGLAVJE V

UPORABA EURA

Člen 28

Izvozna nadomestila in trgovina s tretjimi državami

1. Za zneske v zvezi z uvozom in za izvozne davke, določene v eurih po pravu Unije v zvezi s skupno kmetijsko politiko, ki jih države članice uporabljajo v nacionalni valuti, velja obračunski tečaj, izrecno enak tečaju, ki se uporablja v skladu s členom 18(1) Uredbe (EGS) št. 2913/92.

2. Za izvozna nadomestila, določena v eurih, ter za cene in zneske, izražene v eurih v kmetijski zakonodaji Unije v zvezi s trgovino s tretjimi državami, je operativni dogodek za devizni tečaj sprejetje carinske deklaracije.

3. Za izračun pavšalne uvozne vrednosti sadja in zelenjave iz člena 136(1) Uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 ( 20 ) za določitev vstopne cene iz člena 137(1) navedene uredbe je operativni dogodek za devizni tečaj za reprezentativne cene, uporabljene za izračun navedene pavšalne vrednosti in zneska zmanjšanja iz člena 134(3) navedene Uredbe, dan, na katerega se nanašajo reprezentativne cene.

Člen 29

Proizvodna nadomestila in posebne pomoči

1. Za proizvodna nadomestila, ki so v zakonodaji Unije določena v eurih, je operativni dogodek za menjalni tečaj, datum, na katerega se prijavi, da je proizvod dosegel namembni kraj, ki ga zahteva navedena zakonodaja. Kadar se takšni namembni kraj ne zahteva, je operativni dogodek sprejetje zahtevka za plačilo nadomestila s strani plačilne agencije.

2. Za pomoč, odobreno glede na količino trženega proizvoda ali proizvoda, ki se uporablja na poseben način, je brez poseganja v člene od 30 do 33 operativni dogodek za menjalni tečaj prva dejavnost, ki po prevzemu proizvodov, ki ga opravi zadevni subjekt, zagotavlja primerno rabo zadevnih proizvodov in vključuje dodelitev pomoči.

3. Za pomoči za zasebno skladiščenje je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan obdobja, za katerega je dodeljena pomoč v okviru iste pogodbe.

4. Za pomoči, ki niso navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena ter v členih 30 in 31, je operativni dogodek za menjalni tečaj rok za vložitev vlog.

Člen 30

Vinski sektor

1. Operativni dogodek za menjalni tečaj je prvi dan vinskega leta, v katerem se dodeli podpora za naslednje:

(a) prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

(b) ustanovitev vzajemnih skladov v skladu s členom 48 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

(c) zavarovanje letine v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

2. Za pomoči, plačane za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina v skladu s členom 52 Uredbe (EU) št. 1308/2013, je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan vinskega leta, v katerem je stranski proizvod dostavljen.

3. Za vlaganja iz člena 50 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in inovacije v vinskem sektorju iz člena 51 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. januar leta, v katerem je bila sprejeta odločitev o dodelitvi pomoči.

4. Za zeleno trgatev iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko poteka zelena trgatev.

Člen 31

Zneski in plačila v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1. Za pomoč, dodeljeno za oskrbo učencev z nekaterimi mlečnimi proizvodi, iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 657/2008 ( 21 ) je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan meseca v obdobju, na katerega se nanaša zahtevek za plačilo po členu 11 navedene uredbe.

2. Za plačilo dajatve iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004 ( 22 ) za določeno dvanajstmesečno obdobje v smislu poglavja III naslova I dela II Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 ( 23 ) je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. april naslednjega zadevnega obdobja.

3. Za prevozne stroške iz člena 30(3) Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 ( 24 ) je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko pristojni organ prejme veljavno ponudbo.

Člen 32

Zneski in plačila pomoči v zvezi z izvajanjem sistema razdeljevanja sadja v šolah

Za pomoč, odobreno za oskrbo otrok s sadjem in zelenjavo, predelanim sadjem in zelenjavo ter proizvodi iz banan, iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 288/2009 ( 25 ) je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. januar pred obdobjem iz člena 4(1) navedene uredbe.

Člen 33

Minimalna cena pese, presežna dajatev in proizvodna dajatev v sektorju sladkorja

Za proizvodno dajatev za sladkor, minimalno ceno za peso ter za presežno dajatev iz členov 128, 135 in 142 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. oktober tržnega leta, v katerem se cene in zneski uporabljajo ali plačajo.

Člen 34

Zneski strukturne ali okoljske narave ter režijski stroški operativnih programov

1. Za zneske iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1305/2013 in za zneske za ukrepe, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, katerih plačila upravičencem zagotavljajo programi za razvoj podeželja, odobreni z Uredbo (EU) št. 1305/2013, je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. januar leta, v katerem se sprejme odločitev o dodelitvi pomoči.

Kadar je po predpisih Unije plačilo zneskov iz prvega pododstavka razporejeno čez več let, je operativni dogodek za menjalni tečaj za vsak letni obrok 1. januar leta, za katero se plača zadevni obrok.

2. Za vsote iz točke 2(a) Priloge IX k Uredbi (EU) št. 543/2011, namenjene kritju režijskih stroškov, ki se posebej nanašajo na operativne sklade ali programe iz členov 32 in 33 Uredbe (EU) št. 1308/2013, je operativni dogodek za devizni tečaj 1. januar leta, na katerega se ti stroški nanašajo.

Člen 35

Zneski, povezani z dodelitvijo nacionalne finančne pomoči organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter delno povračilo te nacionalne finančne pomoči

1. Za zahtevo za dodelitev nacionalne finančne pomoči v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je operativni dogodek rok za predložitev zahteve Komisiji, kot je določen v členu 92(1) Uredbe (EU) št. 543/2011.

2. Za povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije v skladu s členom 95 Uredbe (EU) št. 543/2011 je operativni dogodek za menjalni tečaj rok za predložitev vlog za pomoč organizacij proizvajalcev pristojnim organom držav članic v skladu s členom 69(1) Uredbe (EU) št. 543/2011.

Člen 36

Drugi zneski in cene

Za cene ali zneske, razen tistih iz členov 28 do 35, ali zneske, povezane z navedenimi cenami, izražene v eurih v zakonodaji Unije ali izražene v eurih pri razpisnem postopku, je operativni dogodek za menjalni tečaj dan enega od naslednjih pravnih dejanj:

(a) pri nakupih, ko je prejeta veljavna ponudba;

(b) pri prodajah, ko je prejeta veljavna ponudba;

(c) pri umiku proizvodov v sektorju sadja in zelenjave dan, na katerega nastopi umik;

(d) pri opustitvi spravila in zeleni trgatvi v sektorju sadja in zelenjave, dan opustitve spravila in zelene trgatve;

(e) za stroške prevoza, predelave ali javnega skladiščenja in za zneske, razporejene za študije v okviru razpisnega postopka, zadnji dan za oddajo ponudb;

(f) za evidentiranje cen, zneskov ali ponudb na trgu dan, v zvezi s katerim se cena, znesek ali ponudba evidentira;

(g) za kazni zaradi neupoštevanja kmetijske zakonodaje, datum akta, s katerim pristojni organ ugotovi dejstva;

(h) za promet ali zneske v zvezi z obsegom proizvodnje, začetek referenčnega obdobja, določenega v kmetijski zakonodaji.

Člen 37

Plačilo predplačil

Za predplačila je operativni dogodek za menjalni tečaj operativni dogodek, ki velja za ceno ali znesek, za katero(-ega) predplačilo velja, če ta datum nastopi do trenutka plačila predplačila, v drugih primerih pa datum določitve predplačila v eurih, če tega ni, pa datum plačila predplačila. Operativni dogodek za menjalni tečaj se uporablja za predplačila ne glede na uporabo za zadevno polno ceno ali znesek operativnega dogodka, določenega za to ceno ali znesek.

Člen 38

Varščine

Za varščine je operativni dogodek za menjalni tečaj datum pologa varščine.

Vendar pri tem veljajo naslednje izjeme:

(a) za varščine v zvezi s predplačili je operativni dogodek za menjalni tečaj operativni dogodek, ki je določen za znesek predplačila, če ta datum nastopi do trenutka plačila varščine;

(b) za varščine v zvezi z oddajo ponudb je operativni dogodek za menjalni tečaj dan, ko se ponudba odda;

(c) za varščine v zvezi z izvajanjem ponudb je operativni dogodek za menjalni tečaj zadnji dan javnega razpisa.

Člen 39

Pregled transakcij

Zneski v eurih iz poglavja III naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 se, kadar je to primerno, pretvorijo v nacionalne valute po menjalnem tečaju, veljavnem na prvi delavnik v letu, ko se začne obdobje preiskovanja, in objavljenem v seriji C v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 40

Določitev menjalnega tečaja

Kadar je operativni dogodek določen v skladu z zakonodajo Unije, je menjalni tečaj, ki se uporablja, zadnji tečaj, ki ga je določila Evropska centralna banka (ECB) pred prvim dnevom meseca, v katerem nastopi operativni dogodek.

Vendar je v naslednjih primerih menjalni tečaj, ki se uporablja:

(a) za primere iz člena 28(2) te uredbe, v katerih je operativni dogodek za menjalni tečaj sprejetje carinske deklaracije, tečaj iz člena 18(1) Uredbe (EGS) št. 2913/92;

(b) za intervencijske stroške, nastale v okviru postopkov javnega skladiščenja, tečaj, ki izhaja iz uporabe člena 3(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 906/2014 ( 26 );

(c) za najnižjo ceno pese iz člena 33 te uredbe, povprečni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka (ECB) za mesec pred operativnim dogodkom.







POGLAVJE VI

KONČNA DOLOČBA

Člen 41

Prehodne določbe

1. Če plačilna agencija, akreditirana v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2005, prevzame odgovornost za odhodke, za katere prej ni bila odgovorna, se akreditira za nove odgovornosti do 1. januarja 2015.

2. Ukrepi, navedeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1106/2010, niso predmet sistema pregledov v skladu s poglavjem III naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 za namen pregleda odhodkov pred proračunskim letom 2014.

3. Kadar je v posebni zakonodaji sklic na primarne, sekundarne ali podrejene zahteve iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 282/2012, se uporabljajo členi 23(2), (3) in (4) te uredbe.

4. Za programe za razvoj podeželja iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005:

(a) se določbe člena 38(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 uporabljajo za proračunske obveznosti, ki se ne porabijo do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti. V členu 38 navedene uredbe se sklicevanja na leto N +3 štejejo kot sklicevanja na leto N +2;

(b) vmesna plačila s strani Komisije ne bodo, kot je določeno v točki (b) člena 36(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, predmet nikakršne prekoračitve skupnega zneska prispevka EKSRP za vsako prednostno nalogo za celotno obdobje, ki ga pokriva zadevni program;

(c) za namen uporabe členov 37 in 38 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se končni datum za upravičenost odhodkov določi v členu 71(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

5. Za namen uporabe člena 54(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se za primere, o katerih se je poročalo ali se bo poročalo Komisiji za proračunski leti 2013 in 2014, kot je določeno v točki (h) člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006, še naprej upošteva proračunsko leto, ko je bila prvič ugotovljena nepravilnost v smislu člena 35 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. Za primere, v katerih ni bila pred 16. oktobrom 2014 ugotovljena nobena upravna ali sodna nepravilnost, se uporabljajo določbe člena 54(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Kar zadeva EKSRP, se za namene potrditve obračunov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1306/2013, uporabljajo določbe 54(2) navedene uredbe, in sicer se začnejo uporabljati za potrditev obračunov za proračunsko leto 2014.

Člen 42

Sprememba Uredbe (ES) št. 376/2008

Odstavka 6 in 7 člena 34 Uredbe (ES) št. 376/2008 se črtata.

Vendar se navedene določbe še naprej uporabljajo za varščine, ki se veljavno vložijo v skladu z navedeno uredbo pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 43

Sprememba Uredbe (ES) št. 612/2009

Člen 47(3) Uredbe (ES) št. 612/2009 se črta.

Vendar se navedene določbe še naprej uporabljajo za varščine, ki se veljavno vložijo v skladu z navedeno uredbo pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 44

Razveljavitev

Uredbe (ES) št. 883/2006, (ES) št. 884/2006, (ES) št. 885/2006, (ES) št. 1913/2006, (EU) št. 1106/2010 in Izvedbena uredba (EU) št. 282/2012 se razveljavijo.

Vendar pri tem velja naslednje:

(a) Izvedbena uredba (EU) št. 282/2012 se še naprej uporablja za varščine, ki se veljavno vložijo v skladu z navedeno uredbo pred začetkom veljavnosti te uredbe;

(b) člen 4 Uredbe (ES) št. 883/2006 se še naprej uporablja za odhodke, izvršene do 15. oktobra 2014;

(c) člen 11 in poglavje III Uredbe ES) št. 885/2006 se še naprej uporabljata do 31. decembra 2014.

Člen 45

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 41(4) se uporablja od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

AKREDITACIJSKA MERILA

Člen 1

1. NOTRANJE OKOLJE

(A) Organizacijska struktura

Organizacijska struktura plačilne agencije ji omogoča, da opravlja naslednje glavne naloge v zvezi z odhodki EKJS in EKSRP:

(i) odobritev in kontrola izplačil z namenom ugotoviti, da je znesek, ki se izplača upravičencu, v skladu s predpisi Unije, ki vključujejo zlasti upravne kontrole in kontrole na kraju samem;

(ii) izvršitev izplačila odobrenega zneska upravičencem (ali njegovim pooblaščencem) ali, v primeru ukrepov za razvoj podeželja, dela sofinanciranja Unije;

(iii) računovodstvo, da se evidentirajo vsa izplačila za izdatke EKJS in EKSRP v posebne obračune plačilne agencije, ki bodo v obliki informacijskega sistema, in priprava periodičnih povzetkov odhodkov, vključno z mesečnimi (za EKJS), četrtletnimi (za EKSRP) in letnimi izjavami Komisiji. Obračuni plačilne agencije evidentirajo tudi sredstva, ki jih financirata sklada, zlasti v zvezi z intervencijskimi zalogami, še neobračunanimi predplačili, varščinami in dolžniki.

Organizacijska struktura plačilne agencije zagotavlja jasno dodelitev pristojnosti in odgovornosti na vseh operativnih ravneh ter ločitev treh funkcij iz prvega odstavka, za katere so odgovornosti določene v organigramu. Vključuje tehnične službe in službo za notranjo revizijo iz točke 4.

(B) Standardi v zvezi s človeškimi viri

Agencija zagotovi, da:

(i) se dodelijo ustrezni človeški viri za opravljanje dejavnosti, ki imajo ustrezna tehnična znanja, ki so potrebna na različnih operativnih ravneh.

(ii) Delitev nalog je takšna, da nobeden od uradnikov ni odgovoren za več kot eno od pristojnosti v zvezi z odobritvijo, izvajanjem izplačil ali računovodstvom zneskov, obračunanih v breme EKJS ali EKSRP, in nobeden od uradnikov ne opravlja svojih nalog brez nadzora drugega uradnika.

(iii) Odgovornosti vsakega uradnika so določene v pisnem opisu delovnih nalog, vključno z določitvijo finančnih omejitev v okviru njegovih pristojnosti.

(iv) Usposabljanje osebja je primerno na vseh operativnih ravneh, vključno z ozaveščanjem glede goljufij, poleg tega obstaja politika menjave osebja na občutljivih položajih ali, kot druga rešitev, politika povečanega nadzora.

(v) Sprejmejo se primerni ukrepi, da bi se izognili navzkrižju interesov v primeru, ko oseba, ki je na odgovornem položaju ali na občutljivem položaju glede preverjanja, odobritve, izvajanja izplačil in računovodenja zahtevkov ali zahtevkov za plačilo, opravlja tudi druge funkcije izven plačilne agencije.

(C) Prenos nalog

(C.1) Če plačilna agencija prenese katero koli izmed svojih nalog na drug organ iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1306/2013, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) Med plačilno agencijo in navedenim organom mora biti sklenjen pisni sporazum, ki poleg prenesenih nalog podrobno določa naravo informacij in podpornih dokumentov, ki jih je treba predložiti plačilni agenciji, ter rok, v katerem morajo biti predloženi. Sporazum mora plačilni agenciji omogočati, da izpolnjuje akreditacijska merila. (ii) Plačilna agencija v vseh primerih ostane odgovorna za učinkovito upravljanje zadevnih skladov. Še naprej je v celoti odgovorna za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, vključno z zaščito finančnih interesov Unije, ter za prijavo ustreznih odhodkov Komisiji in za ustrezno pripravo obračunov. (iii) Odgovornosti in obveznosti drugega organa, zlasti v zvezi s kontrolo in preverjanjem skladnosti s predpisi Unije, se jasno določijo. (iv) Plačilna agencija zagotovi, da ima drugi organ na voljo učinkovite sisteme za zagotavljanje zadovoljivega izpolnjevanja svojih nalog. (v) Drugi organ izrecno potrdi plačilni agenciji, da dejansko opravlja svoje naloge in opiše uporabljena sredstva. (vi) Plačilna agencija redno pregleduje prenesene naloge, da potrdi, da je opravljeno delo zadovoljivega standarda in da je v skladu s predpisi Unije.

(C.2) Pogoji, določeni v točkah (C.1)(i), (ii), (iii) in (v) zgoraj, se uporabljajo smiselno v primerih, ko naloge plačilne agencije opravlja drug organ kot del svojih rednih nalog na podlagi nacionalne zakonodaje.

2. KONTROLE

(A) Postopki za odobritev zahtevkov

Plačilna agencija sprejme naslednje postopke:

(i) Plačilna agencija določi podrobne postopke za sprejem, evidentiranje in obdelavo zahtevkov, vključno z opisom vseh dokumentov, ki jih je treba uporabiti.

(ii) Vsak uradnik, odgovoren za odobritev, ima na voljo podroben kontrolni seznam preverjanj, ki jih mora opraviti, in v dokazni dokumentacijo k zahtevku vključi dokazilo, da so bila navedena preverjanja opravljena. Navedeno potrdilo se lahko predloži v elektronski obliki. Zagotoviti je treba dokaz o sistematičnem (na primer vzorčnem) pregledovanju ali o pregledovanju na podlagi sistema ali načrta dela, ki ga opravlja višji strokovni sodelavec.

(iii) Zahtevek se odobri za izplačilo šele po tem, ko so bila opravljena zadostna preverjanja, da se zagotovi izpolnjevanje pravil Unije. Preverjanja vključujejo preverjanja, ki se zahtevajo z ustrezno Uredbo, ki ureja posebne ukrepe, v okviru katerih se zahteva pomoč, in preverjanja, ki se zahtevajo v skladu s členom 58 Uredbe (ES) št. 1306/2013 za preprečevanje in odkrivanje goljufij ter drugih nepravilnosti, zlasti glede nastalega tveganja. V zvezi z EKSRP morajo poleg tega obstajati postopki, s katerimi se potrdi, da so bila merila za dodelitev pomoči, vključno s sklepanjem pogodb, upoštevana in da se je ravnalo v skladu z vsemi veljavnimi predpisi Unije in nacionalnimi predpisi, vključno s predpisi, določenimi za program za razvoj podeželja.

(iv) Vodstvo plačilne agencije se na ustrezni ravni redno in pravočasno obvešča o rezultatih upravnega nadzora in opravljenih pregledov na kraju samem, tako da se vedno lahko upošteva zadostnost kontrol, preden se obračuna zahtevek.

(v) Opravljeno delo se podrobno opiše v poročilu, ki spremlja vsak zahtevek ali serijo zahtevkov, ali po potrebi v poročilu, ki zajema eno tržno leto. Poročilo spremlja potrdilo o upravičenosti odobrenih zahtevkov ter o vrsti, obsegu in omejitvah opravljenega dela. Poleg tega se za EKSRP zagotovi, da so se merila za dodelitev pomoči, vključno s sklepanjem pogodb, upoštevala ter so se upoštevala vsa veljavna pravila Unije in nacionalna pravila, vključno s pravili, določenimi za program za razvoj podeželja. Če katero koli od fizičnih ali upravnih preverjanj ni bilo izčrpno, ampak je bilo opravljeno na vzorcu zahtevkov, se opredelijo izbrani zahtevki, opiše metoda vzorčenja ter upoštevajo rezultati vseh inšpekcij in ukrepi, sprejeti v zvezi s sporočenimi neskladnostmi in nepravilnostmi. Dokazna dokumentacija mora dati zadostno zagotovilo, da so bila opravljena vsa zahtevana preverjanja o upravičenosti odobrenih zahtevkov.

(vi) Kadar dokumente (na papirju ali v elektronski obliki) v zvezi z odobrenimi zahtevki in opravljenimi kontrolami hranijo drugi organi, navedeni organi ter plačilna agencija določijo postopke za zagotovitev, da se evidentira lokacija vseh dokumentov, ki se nanašajo na posebna izplačila.

(B) Postopki za plačila

Plačilna agencija sprejme potrebne postopke za zagotovitev, da se izplačila opravijo samo na bančne račune upravičencev ali njihovih pooblaščencev. Izplačilo izvede banka plačilne agencije ali, če je to primerno, vladni plačilni urad v petih delovnih dneh po datumu bremenitve EKJS ali EKSRP. Sprejmejo se postopki za zagotovitev, da se vsa izplačila, pri katerih transferji niso bili opravljeni, ne prijavijo skladoma za povračilo. Če so bila ta izplačila že prijavljena skladoma, jih je treba ponovno knjižiti v dobro skladov v naslednji mesečni/četrtletni izjavi ali najpozneje v letnem obračunu. Izplačila se ne opravljajo v gotovini. Dovoljenje uradnika, ki izdaja odobritve, in/ali njegovega nadrejenega se lahko predloži v elektronski obliki, pod pogojem, da je zagotovljena ustrezna raven varnosti tega načina pošiljanja ter da je identiteta podpisnika vnesena v elektronsko evidenco.

(C) Postopki za računovodenje

Plačilna agencija sprejme naslednje postopke:

(i) Računovodski postopki zagotovijo, da so mesečne (za EKJS), četrtletne (za EKSRP) in letne izjave popolne, točne in pravočasne ter da se vse napake ali opustitve odkrijejo in popravijo, zlasti s pregledi in uskladitvami, izvedenimi v rednih časovnih razmikih.

(ii) Računovodstvo intervencijskih zalog zagotovi, da so količine in s tem povezani stroški pravilno in hitro obdelani ter evidentirani po razpoznavnih serijah in na pravilnem računu za vsako stopnjo od prejema ponudbe do fizične oddaje proizvoda v skladu z veljavnimi predpisi, in zagotovi, da se kadar koli lahko določita količina in narava zalog na vsaki lokaciji.

(D) Postopki za predplačila in varščine

Sprejmejo se postopki za zagotovitev naslednjega:

(i) Izplačevanje predplačil se opredeli ločeno v računovodskih ali pomožnih evidencah.

(ii) Jamstva so pridobljena le od finančnih institucij, ki izpolnjujejo pogoje poglavja IV te uredbe in jih odobrijo ustrezni organi, ter ostanejo veljavna, dokler se ne obračunajo ali uveljavijo, na jasno zahtevo plačilne agencije.

(iii) Predplačila se obračunajo v predpisanih rokih in tista, ki so že zapadla v obračun, se takoj opredelijo in jamstva takoj uveljavijo.

(E) Postopki za dolgove

Vsa merila iz točk A do D se smiselno uporabljajo za prelevmane, zasežena jamstva, povrnjena plačila, namenske prejemke itd., ki jih mora plačilna agencija izterjati v imenu EKJS in EKSRP.

Plačilna agencija vzpostavi sistem za priznanje vseh dolgovanih zneskov in za evidentiranje vseh dolgov pred njihovim sprejemom v eno samo knjigo terjatev. Knjiga terjatev se redno pregleduje in sprejmejo se ukrepi za izterjavo zapadlih dolgov.

(F) Revizijska sled

Informacije v zvezi z dokumentarnimi dokazili o odobritvi, obračunavanju in plačilih zahtevkov ter ravnanju s predplačili, varščinami in dolgovi morajo biti na voljo v plačilni agenciji, da se ob vsakem času zagotovi dovolj podrobna revizijska sled.

3. INFORMACIJE IN SPOROČANJE

(A) Sporočanje

Plačilna agencija sprejme potrebne postopke za zagotovitev, da se evidentira vsaka sprememba predpisov Unije in zlasti stopenj pomoči, ki se uporabljajo, ter da se navodila, zbirke podatkov in kontrolni seznami pravočasno posodabljajo.

(B) Varnost informacijskih sistemov

(i) Brez poseganja v točko (ii) spodaj varnost informacijskih sistemov temelji na merilih enega od naslednjih sprejetih standardov, določenih v različici, ki se uporablja v zadevnem proračunskem letu: — International Standards Organisation 27002 : Code of practice for Information Security controls (ISO), — Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik : IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI), — Information Systems Audit and Control Association : Control objectives for Information and related Technology (COBIT).

(ii) Od 16. oktobra 2016 se sistemi informacijske varnosti certificirajo v skladu z Mednarodno organizacijo za standardizacijo 27001: Information Security management systems – Requirements (ISO). Komisija lahko pooblasti države članice, da certificirajo svoje sisteme informacijske varnosti v skladu z drugimi sprejetimi standardi, če ti standardi jamčijo stopnjo varnosti, ki ustreza stopnji, ki jo določa ISO 27001. Za plačilne agencije, ki so odgovorne za upravljanje in kontrole letnih odhodkov, ki ne presegajo 400 milijonov EUR, se države članice lahko odločijo, da ne bodo uporabile določb prvega pododstavka. Te države članice še naprej uporabljajo določbe iz točke (i). Svojo odločitev sporočijo Komisiji.

4. SPREMLJANJE

(A) Sprotno spremljanje s pomočjo notranjih kontrol

Notranje kontrole zajemajo vsaj naslednja področja:

(i) Spremljanje tehničnih služb in pooblaščenih organov, odgovornih za izvajanje kontrol in drugih funkcij, da se zagotovi ustrezno izvajanje predpisov, smernic in postopkov.

(ii) Vpeljava sistemskih sprememb z namenom splošnega izboljšanja kontrolnih sistemov.

(iii) Pregledovanje zahtevkov in prošenj, predloženih plačilnih agenciji, kot tudi drugih informacij o domnevnih nepravilnostih.

(iv) Nadzorni postopki za preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti, zlasti na tistih področjih izdatkov SKP znotraj pristojnosti plačilne agencije, ki so izpostavljeni precejšnjemu tveganju za goljufije ali druge resnejše nepravilnosti.

Sprotno spremljanje je vključeno v običajno tekoče poslovanje plačilne agencije. Vsakdanji postopki in kontrolne dejavnosti agencije se redno spremljajo na vseh stopnjah, da se zagotovi dovolj podrobna revizijska sled.

(B) Ločeno ocenjevanje s pomočjo službe za notranjo revizijo

Plačilna agencija v zvezi s tem sprejme naslednje postopke:

(i) Služba za notranjo revizijo je neodvisna od drugih oddelkov plačilne agencije in odgovarja neposredno direktorju plačilne agencije.

(ii) Služba za notranjo revizijo preverja, če so postopki, ki jih je agencija sprejela, ustrezni in zagotavljajo, da se preverja skladnost s predpisi Unije ter da so računovodski izkazi točni, celoviti in pravočasni. Preverjanja se lahko omejijo na izbrane ukrepe in vzorce transakcij, če revizijski načrt zagotavlja, da so v obdobju, ki ne presega petih let, pokrita vsa pomembna področja, vključno z oddelki, odgovornimi za odobritev.

(iii) Delo služb notranje revizije se opravlja v skladu z mednarodno sprejetimi standardi, evidentira se v delovnih dokumentih in njegov rezultat so poročila in priporočila, naslovljena na glavno vodstvo agencije.









PRILOGA II

OBVEZNOSTI PLAČILNIH AGENCIJ IN POSTOPKI FIZIČNIH PREGLEDOV

Člen 3

A. OBVEZNOSTI PLAČILNIH AGENCIJ

I. Pregledi

1. Periodičnost in reprezentativnost

Vsak kraj skladiščenja se pregleda najmanj enkrat na leto v skladu z določbami iz točke B, pregled pa obsega zlasti:

— postopek zbiranja informacij o javnem skladiščenju,

— preverjanje skladnosti računovodskih podatkov, ki jih na kraju samem vodi skladiščnik, s podatki, ki so bili poslani plačilni agenciji,

— preverjanje, ali so v skladišču fizično prisotne količine, ki so navedene v skladiščnikovih računovodskih evidencah in ki so bile podlaga za njegovo zadnje mesečno poročilo, ocenjene na pogled ali v primeru dvoma ali spora s tehtanjem ali merjenjem,

— preverjanje ustrezne in primerne tržne kakovosti uskladiščenih proizvodov.

Fizična prisotnost se ugotovi z dovolj reprezentativnim fizičnim pregledom, ki zajame najmanj odstotke zalog, določene v točki B, in omogoča sklepanje, da so vse količine, navedene v evidenci zalog, dejansko prisotne v skladišču.

Kakovost se preverja na podlagi videza, vonja in/ali z organoleptičnim preverjanjem, v primeru dvoma pa s podrobnejšimi analizami.

2. Dodatna preverjanja

Če se med fizičnim pregledom odkrije nepravilnost, je treba po enaki metodi pregledati dodatni odstotek uskladiščenih količin. Po potrebi se inšpekcijski pregled lahko razširi na tehtanje vseh proizvodov v seriji ali skladišču, ki je predmet pregleda.

II. Poročila o pregledih

1. Notranji inšpekcijski organ plačilne agencije ali organ, ki ga ta pooblasti, sestavi poročilo o vsakem opravljenem fizičnem pregledu ali inšpekciji.

2. Poročilo vsebuje najmanj naslednje podatke: (a) ime skladiščnika, naslov obiskanega skladišča in opis pregledanih serij; (b) datum in čas začetka ter konca pregleda; (c) kraj, kjer je bil pregled opravljen, in opis pogojev skladiščenja, pakiranja in dostopnosti; (d) polno identiteto oseb, ki izvajajo pregled, njihovo strokovno usposobljenost in obseg pooblastil; (e) izvedene ukrepe pregleda in uporabljene postopke za merjenje prostornine, kot so merilne metode, izračuni, vmesni in končni rezultati ter sklepne ugotovitve; (f) za vsako skladiščeno serijo ali kategorijo kakovosti, količino v knjigah plačilne agencije, količino v knjigah skladišča in vsa morebitna razhajanja med temi knjigami; (g) za vsako fizično pregledano serijo ali kakovost, podatke iz točke (f) in količino, ugotovljeno na kraju samem, ter morebitna neskladja; številko serije ali kakovosti, palete, kartonske zaboje, silose, sode ali druge zadevne posode, težo (po potrebi neto in bruto težo) ali prostornino; (h) izjave skladiščnika v primeru razhajanj ali neskladij; (i) kraj, datum in podpis osebe, ki je sestavila poročilo, in skladiščnika ali njegovega zastopnika; (j) morebitno izvedbo razširjenega pregleda v primeru nepravilnosti, z navedbo odstotka uskladiščenih količin, vključenih v razširjen pregled, ugotovljenih razhajanj in danih pojasnil.

3. Poročila se nemudoma pošljejo vodji službe, pristojnemu za vodenje računovodskih izkazov plačilne agencije. Takoj po prejemu poročila se računovodski obračuni plačilne agencije popravijo glede na odkrita razhajanja in neskladja.

4. Poročila se hranijo na sedežu plačilne agencije ter so na voljo osebju Komisije in osebam, ki jih Komisija pooblasti.

5. Povzetek dokumenta, ki ga sestavi plačilna agencija, navaja: — opravljene preglede, pri čemer razlikuje fizične inšpekcijske preglede (popisi), — pregledane količine, — ugotovljene nepravilnosti glede na mesečna in letna poročila in razloge zanje. Pregledane količine in ugotovljene nepravilnosti se za vsak zadevni proizvod navedejo v masi ali prostornini in v odstotku vseh uskladiščenih količin. Ta povzetek dokumenta ločeno navaja preverjanja, opravljena za preverjanje kakovosti uskladiščenih proizvodov. Komisiji se pošlje hkrati z letnimi računovodskimi izkazi iz člena 7(3)(a) Uredbe (ES) št. 1306/2013.

B. POSTOPEK FIZIČNEGA INŠPEKCIJSKEGA PREGLEDA PO PODROČJIH SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE PRI PREGLEDIH IZ TOČKE A

I. Maslo

1. Izbor serij, za katere je predviden pregled, ustreza najmanj 5 % skupne količine v javnem skladišču. Serije za pregled se izberejo pred obiskom skladišča na podlagi računovodskih podatkov plačilne agencije, vendar se skladiščnika o tem ne obvesti.

2. Preverjanje prisotnosti izbranih serij in njihove sestave na kraju samem se opravi z: — identifikacijo kontrolnih številk serij in kartonskih zabojev na podlagi odkupnih ali prevzemnih listin, — tehtanjem palet (ene od desetih) in kartonskih zabojev (enega na paleto), — vizualnim pregledom vsebine kartonskega zaboja (ene od petih palet), — pregledom stanja embalaže.

3. Opis fizično pregledanih serij in ugotovljenih pomanjkljivosti se vključi v poročilo o pregledu.

II. Posneto mleko v prahu

1. Izbor serij, za katere je predviden pregled, ustreza najmanj 5 % skupne količine v javnem skladišču. Izbor se pripravi pred obiskom skladišča na podlagi računovodskih podatkov plačilne agencije, vendar se skladiščnika o tem ne obvesti.

2. Preverjanje prisotnosti izbranih serij in njihove sestave na kraju samem se opravi z: — identifikacijo kontrolnih številk serij in vreč na podlagi odkupnih ali prevzemnih listin, — tehtanjem palet (ene od desetih) in vreč (ene od desetih), — vizualnim pregledom vsebine vreče (ene od petih palet), — pregledom stanja embalaže.

3. Opis fizično pregledanih serij in ugotovljenih pomanjkljivosti se vključi v poročilo o pregledu.

III. Žita in riž

1. Postopek fizičnega inšpekcijskega pregleda

(a) Izbor posod ali skladiščnih prostorov za pregled, ki ustrezajo najmanj 5 % skupne količine žit ali riža v javnem skladišču. Izbor se opravi na podlagi razpoložljivih podatkov v evidenci zalog plačilne agencije, vendar se skladiščnika o tem ne obvesti.

(b) Fizični pregled: — preverjanje prisotnosti žit ali riža v izbranih posodah ali skladiščnih prostorih, — identifikacija žit ali riža, — pregled pogojev skladiščenja in preverjanje kakovosti proizvodov, uskladiščenih pod pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 ( 27 ), — primerjava mesta skladiščenja in ujemanja žit ali riža s podatki v evidenci zalog skladišča, — ocena uskladiščenih količin po metodi, ki jo je predhodno odobrila plačilna agencija in katere opis je treba vložiti na sedež te agencije.

(c) Načrt skladišča in dokument z merami za vsak silos ali skladiščni prostor morata biti na voljo na vsakem mestu skladiščenja. Žita ali riž se skladiščijo tako, da se lahko preveri njihova prostornina.

2. Postopek pri ugotovljenih odstopanjih:

Pri preverjanju prostornine je dovoljeno majhno odstopanje.

Tako se pravila iz točke II Priloge III uporabljajo, kadar se teža uskladiščenih proizvodov, ugotovljena pri fizičnem pregledu, razlikuje od knjižene teže za 5 % ali več pri žitih in rižu v primeru skladiščenja v silosih ali na tleh skladišča.

Kadar se žita ali riž skladiščijo v skladišču, se lahko evidentirajo količine, stehtane pri vnosu v skladišče, namesto količin, dobljenih z oceno prostornine, če ta ne zagotavlja ustrezne natančnosti in razlika med obema številkama ni prevelika.

Plačilna agencija uporabi to možnost, kadar to upravičujejo okoliščine, ocenjene za vsak primer posebej, in na lastno odgovornost. To navede v poročilu o pregledu po naslednjem vzorcu:

IV. Goveje in telečje meso

1. Izbor serij, za katere je predviden pregled, ustreza najmanj 5 % skupne količine v javnem skladišču. Serije za pregled se izberejo pred obiskom skladišča na podlagi računovodskih podatkov plačilne agencije, vendar se skladiščnika o tem ne obvesti.

2. Preverjanje prisotnosti izbranih serij in njihove sestave na kraju samem za izkoščeno meso obsega: — identifikacijo serij in palet ter preverjanje števila kartonskih zabojev, — preverjanje teže 10 % palet ali zabojnikov, — preverjanje teže 10 % kartonskih zabojev iz vsake stehtane palete, — vizualni pregled vsebine teh kartonskih zabojev in stanja embalaže v zaboju. Pri izbiri palet je treba upoštevati različne vrste kosov v skladišču.

3. Opis fizično pregledanih serij in ugotovljenih pomanjkljivosti se vključi v poročilo o pregledu.









PRILOGA III

OBVEZNOSTI IN SPLOŠNA NAČELA V ZVEZI Z ODGOVORNOSTJO SKLADIŠČNIKOV, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V POGODBO O SKLADIŠČENJU MED PLAČILNO AGENCIJO IN SKLADIŠČNIKOM

Člen 3

Skladiščnik je odgovoren za ustrezno ohranitev proizvodov, ki so predmet intervencijskih ukrepov Unije. Skladiščnik nosi finančne posledice slabega hranjenja proizvodov.

I. KAKOVOST PROIZVODOV

V primeru poslabšanja kakovosti uskladiščenih intervencijskih proizvodov zaradi slabih ali neustreznih pogojev skladiščenja gredo izgube v breme skladiščnika in se na račune javnega skladiščenja vknjižijo kot izguba, ki je posledica poslabšanja kakovosti proizvoda zaradi pogojev skladiščenja.

II. MANJKAJOČE KOLIČINE

1. Skladiščnik je odgovoren za vse razlike, ugotovljene med uskladiščenimi količinami in navedbami v poročilih o zalogah, poslanih plačilni agenciji.

2. Če manjkajoče količine presegajo količine, ki so določene z veljavno mejo ali mejami dovoljenega odstopanja v skladu s členom 4, točko B.III(2) Priloge II in Prilogo IV ali s kmetijsko sektorsko zakonodajo, se v celoti zaračunajo skladiščniku kot nedoločljiva izguba. Če skladiščnik izpodbija manjkajoče količine, lahko zahteva, da se proizvod stehta ali izmeri, pri čemer nosi stroške tega postopka, razen če se izkaže, da so prijavljene količine dejansko prisotne ali da razlika ne presega meja dovoljenega odstopanja; v takem primeru se stroški tehtanja in merjenja zaračunajo plačilni agenciji. Dovoljena odstopanja iz točke B.III(2) Priloge II se uporabljajo ne glede na druga dovoljena odstopanja iz prvega pododstavka.

III. PODPORNI DOKUMENTI TER MESEČNE IN LETNE IZJAVE

1. Dokazila in mesečne izjave

(a) Skladiščnik mora hraniti dokumente o prevzemu, skladiščenju in odvzemu proizvodov iz skladišča, ki so podlaga za izdelavo letnih obračunov in ki morajo obsegati vsaj naslednje podatke: — kraj skladiščenja (po potrebi z identifikacijo posode ali soda), — količino, preneseno iz preteklega meseca, — prevzeme in odvzeme po serijah, — zaloge ob koncu obdobja. Ti dokumenti morajo omogočiti natančno identifikacijo skladiščenih količin v katerem koli trenutku ob upoštevanju zlasti odkupov in prodaj, ki so bili sklenjeni, vendar za katere ustrezni prevzemi ali odvzemi še niso bili izvedeni.

(b) Skladiščnik plačilni agenciji vsaj enkrat mesečno pošlje dokumente v zvezi z vnosom v skladišče, skladiščenjem in izskladiščenjem proizvodov, ki jih priloži mesečnemu poročilu o stanju zalog. Plačilna agencija jih mora prejeti pred desetim dnem v mesecu, ki sledi mesecu, na katerega se poročilo o stanju zalog nanaša.

(c) Vzorec mesečnega poročila o stanju zalog (okvirni vzorec) je naveden spodaj. Plačilne agencije ga po elektronski poti pošljejo skladiščnikom.



Mesečno poročilo o stanju zalog Proizvodi: Skladiščnik: Skladišče: Št.: Naslov: Mesec: Serija Opis Količina (kg, tone, hl, zaboji, kosi itd.) Datum Opombe Vnos v skladišče Izskladiščenje Prenesena količina Količina za prenos (žig in podpis) Kraj in datum: Ime:

2. Letno poročilo

(a) Skladiščnik pripravi letno poročilo o zalogah na podlagi mesečnih poročil, opisanih v točki 1. Letno poročilo se pošlje plačilni agenciji najpozneje 15. oktobra, ki sledi koncu obračunskega leta.

(b) Letno poročilo o zalogah povzema uskladiščene količine, razčlenjene po proizvodih in krajih skladiščenja, in za vsak proizvod izkazuje uskladiščene količine, številke serij (razen za žita), leto vnosa v skladišče in pojasnilo o morebitnih ugotovljenih nepravilnostih.

(c) Vzorec letnega poročila o stanju zalog (okvirni vzorec) je naveden spodaj. Plačilne agencije ga po elektronski poti pošljejo skladiščnikom.



Letno poročilo o stanju zalog Proizvodi: Skladiščnik: Skladišče: Št.: Naslov: Leto: Serija Opis Knjižena količina in/ali teža Opombe (žig in podpis) Kraj in datum: Ime:

IV. RAČUNALNIŠKO VODENA EVIDENCA ZALOG IN DAJANJE INFORMACIJ NA VOLJO

Pogodba o javnem skladiščenju, sklenjena med plačilno agencijo in skladiščnikom, vključuje določbe, ki omogočajo zagotovitev upoštevanja predpisov Unije.

Obsega zlasti naslednje elemente:

— vodenje računalniško podprte evidence intervencijskih zalog,

— zagotovitev neposrednega in takojšnjega dostopa do trajne evidence,

— zagotovitev dostopa v katerem koli trenutku do vseh dokumentov v zvezi z vnosom v skladišče, skladiščenjem in izskladiščenjem proizvodov ter računovodskih dokumentov in evidenc, izdelanih na podlagi te uredbe, ki jih hrani skladiščnik,

— zagotovitev stalnega dostopa do navedenih dokumentov osebju plačilne agencije in Komisije ter vsem drugim osebam, ki so jih te ustrezno pooblastile.

V. OBLIKA IN VSEBINA DOKUMENTOV, POSLANIH PLAČILNI AGENCIJI

Oblika in vsebina dokumentov iz točk 1 in 2 odstavka III se določita v skladu s členom 104 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

VI. HRANJENJE DOKUMENTOV

Dokazila v zvezi z vsemi postopki javnega skladiščenja hrani skladiščnik za celotno obdobje, ki ga določa člen 104 Uredbe (EU) št. 1306/2013 za postopke potrditve obračunov, brez poseganja v ustrezne nacionalne določbe.









PRILOGA IV

MEJE DOVOLJENEGA ODSTOPANJA

Člen 4

1. Meje dovoljenih odstopanj se pri količinskih izgubah, ki nastanejo pri običajnih postopkih skladiščenja v skladu s pravili, določijo za vsak proizvod, ki ga zajemajo ukrepi javnega skladiščenja, kot sledi: — žita 0,2 % — neoluščeni riž, koruza 0,4 % — posneto mleko v prahu 0,0 % — maslo 0,0 % — govedina in teletina 0,6 %

2. Odstotek dovoljenih izgub pri izkoščevanju govejega mesa je 32. Uporablja se za vse količine, izkoščene v obračunskem letu.

3. Meje dovoljenega odstopanja iz odstavka 1 se določijo kot odstotek dejanske teže količine, brez embalaže, ki se prevzame v skladiščenje med zadevnim obračunskim letom, povečane za že uskladiščene količine ob začetku zadevnega leta. Navedena odstopanja se uporabljajo pri fizičnih pregledih zalog. Za vsak posamezni proizvod se izračunajo glede na celotno količino, ki jo skladišči plačilna agencija. Dejanska teža pri vnosu v skladišče in izskladiščenju se izračuna z odštetjem standardne teže embalaže, kakor je določena s pogoji vnosa, od knjižene teže ali, če takšni pogoji niso bili določeni, z odštetjem povprečne teže embalaže, ki jo uporablja plačilna agencija, od knjižene teže.

4. Dovoljeno odstopanje ne krije izgube v številu paketov proizvodov ali številu registriranih kosov.

5. Izgube, ki so posledica kraje ali druga izguba iz določljivih vzrokov, se ne vključijo v izračun meja dovoljenega odstopanja iz odstavkov 1 in 2.









PRILOGA V

Ukrepi iz clena 10

1. Sheme iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 73/2009 in po letu 2016 sheme iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013.

2. Ukrepi za razvoj podeželja iz naslovov I in II dela II Uredbe Komisije (EU) št. 65/2011 ( 28 ) in ukrepi za razvoj podeželja iz poglavja I naslova III Uredbe (EU) 1305/2013.









PRILOGA VI

Ukrepi iz člena 14

1. Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

2. Zelena trgatev v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013.