1996R0216 — SL — 27.12.2004 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 216/96

z dne 5. februarja 1996

o poslovniku odborov za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1994 o blagovni znamki Skupnosti ( 1 ), kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 3288/94 ( 2 ), zlasti člena 140(3), ker Uredba (ES) št. 40/94 (v nadaljnjem besedilu „Uredba“) ustvarja nov sistem blagovnih znamk, ki omogoča, da se blagovna znamka, ki učinkuje po vsej Skupnosti, pridobi na podlagi prijave Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) („Uradu“); ker za ta namen Uredba vsebuje zlasti nujno potrebne določbe postopka, ki vodi k registraciji blagovne znamke Skupnosti, pa tudi določbe o upravljanju z blagovnimi znamkami Skupnosti, pritožbami na odločbe Urada in postopku v zvezi z razveljavitvijo ali ničnostjo blagovne znamke Skupnosti; ker so po členu 130 Uredbe odbori za pritožbe zadolženi za odločanje o pritožbah v zvezi z odločbami preizkuševalcev, oddelkov za ugovore, oddelka za upravljanje z blagovnimi znamkami in pravne zadeve in oddelkov za izbris; ker naslov VII Uredbe vsebuje osnovna načela v zvezi s pritožbami na odločbe preizkuševalcev, oddelkov za ugovore, oddelka za upravljanje z blagovnimi znamkami in pravne zadeve ter oddelkov za izbris; ker naslov X Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvajanje Uredbe Sveta št. 40/94 o blagovni znamki Skupnosti ( 3 ) vsebuje pravila za izvajanje naslova VII Uredbe; ker ta uredba dopolnjuje ta druga pravila, zlasti glede organizacije odborov in ustnega postopka; ker naj organ, ustanovljen v ta namen, pred začetkom vsakega delovnega leta vzpostavi shemo za razporeditev dela med odbori za pritožbe; ker naj ta organ pri tem uporablja objektivne kriterije, na primer razrede proizvodov in storitev ali začetnice imen vložnikov; ker je treba za olajšano obravnavanje in reševanje pritožb za vsak primer imenovati poročevalca, ki naj bo med drugim zadolžen za pripravo sporočil strankam in pripravljanje osnutkov odločb; ker stranke v postopku pri odborih za pritožbe morda niso v položaju ali morda nočejo postavljati odboru za pritožbe vprašanja splošnega pomena v zvezi s tekočo zadevo; ker naj bodo odbori za pritožbe torej pooblaščeni za to, da po uradni dolžnosti ali v skladu z zahtevo s strani predsedujočega pozovejo predstojnika urada, naj poda pripombe k vprašanjem splošnega interesa glede na tekočo zadevo pri odborih za pritožbe; ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega po členu 141 Uredbe, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







▼M1

Člen 1

Predsedstvo odborov za pritožbe

1. Organ, naveden v členih 130 in 131 Uredbe, je predsedstvo odborov za pritožbe (v nadaljevanju predsedstvo).

2. Predsedstvo sestavljajo predsednik odborov za pritožbe kot predsedujoči, predsedujoči posameznih odborov in člani odborov, ki jih izvolijo izmed sebe za vsako koledarsko leto vsi člani odborov, razen predsednika odborov in predsedujočih posameznih odborov. Število tako izvoljenih članov znaša četrtino članov odborov, razen predsednika odborov in predsedujočih posameznih odborov, zaokroženo, če je treba, navzgor.

3. V primeru zadržanosti predsednika odborov za pritožbe ali nezasedenosti njegovega mesta predseduje predsedstvu:

(a) predsedujoči posameznega odbora, ki ima najdaljši staž pri odborih za pritožbe; ali

(b) pri enakosti stažev najstarejši predsedujoči po gornjem pododstavku.

4. Predsedstvo lahko veljavno odloča, kadar sta prisotni najmanj dve tretjini njegovih članov, od tega njegov predsedujoči in dva predsedujoča posameznih odborov odbora. Odločitve predsedstva se sprejemajo z večino glasov. V primeru enakosti glasov je odločilen glas predsedujočega.

5. Pred začetkom vsakega koledarskega leta in brez poseganja v člen 1b predsedstvo postavi objektivne kriterije za porazdelitev zadev med odbore za zadevno koledarsko leto in imenuje stalne in nadomestne člane za vsakega od odborov za to leto. Vsak član odborov za pritožbe je lahko določen v več odborov kot polnopravni član ali namestnik. Ti ukrepi se lahko spremenijo, če je to potrebno, med zadevnim koledarskim letom. Odločitve predsedstva, sprejete na podlagi tega odstavka, se objavijo v Uradnem listu Urada.

6. Predsedstvo je pristojno tudi za:

(a) določitev pravil postopkovne narave, potrebnih za vodenje zadev, ki jih obravnavajo odbori, in pravil, potrebnih za organizacijo dela odborov;

(b) razsojanje o sporih, ki se nanašajo na porazdelitev zadev med odbore za pritožbe;

(c) sprejetje svojega poslovnika;

(d) predpisovanje praktičnih navodil postopkovne narave za stranke postopkov pred odbori za pritožbe, zlasti glede vložitve pisnih izjav in poteka ustnih postopkov;

(e) izvrševanje vsakega drugega pooblastila, ki mu je podeljeno s to uredbo.

7. Predsednik odborov za pritožbe se posvetuje s predsedstvom glede izdatkov odborov, o katerih obvesti predsednika Urada zaradi priprave začasne ocene izdatkov, in, če oceni za primerno, glede vseh drugih vprašanj v zvezi z upravljanjem odborov za pritožbe.

▼M1

Člen 1a

Veliki odbor

1. Razširjeni odbor, ki ga uvaja člen 130(3) Uredbe, je veliki odbor.

2. Veliki odbor sestavlja devet članov, od tega predsednik odborov za pritožbe kot predsedujoči, predsedujoči posameznih odborov, poročevalec, imenovan pred napotitvijo na veliki odbor, če je to primerno, in člani, ki se krožno izbirajo iz seznama, sestavljenega iz vseh članov odborov za pritožbe, razen predsednika odborov in predsedujočih posameznih odborov.

Na podlagi objektivnih kriterijev sestavi predsedstvo seznam iz prve alineje, kot tudi pravila izbire članov s tega seznama za sestavo velikega odbora. Ta seznam in njegova pravila se objavijo v Uradnem listu Urada. Če pred napotitvijo na veliki odbor ni bil imenovan poročevalec, imenuje predsedujoči velikega odbora poročevalca izmed med članov velikega odbora.

3. V primeru zadržanosti predsednika odborov za pritožbe, nezasedenosti njegovega mesta ali izločitve ali ugovora v skladu s členom 132 Uredbe predseduje velikemu odboru:

(a) predsedujoči odbora, ki ima najdaljši staž pri odborih za pritožbe; ali

(b) pri enakosti službenih stažev najstarejši predsedujoči po gornjem pododstavku.

4. V primeru zadržanosti drugega člana velikega odbora ali izločitve ali ugovora v skladu s členom 132 Uredbe tega člana nadomesti tisti, ki je najviše na seznamu iz odstavka (2) tega člena.

5. Veliki odbor lahko obravnava zadeve in ustni postopki lahko potekajo le, če je navzočih najmanj sedem njegovih članov, od tega njegov predsedujoči in poročevalec.

Če veliki odbor obravnava zadevo v navzočnosti samo osmih članov, ne glasuje član, ki ima najnižji staž pri odborih za pritožbe, razen če je ta član predsedujoči ali poročevalec; v tem primeru ne glasuje član, katerega staž je naslednji višji od staža predsedujočega ali poročevalca.

Člen 1b

Napotitev na veliki odbor

1. Odbor lahko preda zadevo, ki mu je dodeljena, velikemu odboru, kadar meni, da to opravičujejo pravne težave, pomen zadeve ali posebne okoliščine, zlasti kadar so odbori za pritožbe različno razsojali o pravnem vprašanju, ki se je pojavilo v tej zadevi.

2. Odbor preda zadevo, ki mu je dodeljena, velikemu odboru, kadar meni, da se mora odmakniti od razlage veljavne zakonodaje, ki je bila podana v prejšnji odločitvi velikega odbora.

3. Predsedstvo lahko na predlog predsednika odborov za pritožbe, podan na njegovo lastno pobudo ali na zahtevo člana predsedstva, preda velikemu odboru zadevo, ki je dodeljena nekemu odboru, če meni, da to opravičujejo pravne težave, pomen zadeve ali posebne okoliščine, zlasti kadar so odbori za pritožbe različno razsojali o pravnem vprašanju, ki se je pojavilo v tej zadevi.

4. Veliki odbor nemudoma vrne zadevo odboru, kateremu je bila prvotno dodeljena, če meni, da pogoji za prvotno dodelitev niso izpolnjeni.

5. Vse odločitve v zvezi s predajo velikemu odboru morajo biti obrazložene in sporočene strankam.

Člen 1c

Odločitve, ki jih sprejme en sam član

1. Predsedstvo sestavi okvirni seznam vrst zadev, ki jih lahko, razen v posebnih okoliščinah, odbori dodelijo enemu samemu članu, kot so odločitve o zaključku postopka zaradi sporazuma med strankami in odločitve o stroških ali dopustnosti pritožbe.

Predsedstvo lahko sestavi tudi seznam vrst zadev, ki jih ni mogoče dodeliti enemu samemu članu.

2. Odločitev o dodelitvi zadeve iz vrst zadev, ki jih določi predsedstvo v skladu z odstavkom 1, enemu samemu članu lahko odbor prenese na svojega predsedujočega.

3. Odločitev o dodelitvi zadeve enemu samemu članu se sporoči strankam.

Član, ki mu je bila zadeva dodeljena, vrne zadevo odboru, če ugotovi, da pogoji za dodelitev niso izpolnjeni.

Člen 1d

Vrnitev zadeve po sodbi Sodišča

1. Če na podlagi člena 63(6) Uredbe ukrepi za izvršitev sodbe Sodišča, ki delno ali v celoti razveljavljajo odločitev odbora za pritožbe ali velikega odbora, vključujejo ponovni preizkus zadeve, ki je bila predmet te odločitve, s strani odborov za pritožbe, predsedstvo odloči, ali se zadeva vrne odboru, ki je sprejel to odločitev, drugemu odboru ali velikemu odboru.

2. Kadar se zadeva vrne drugemu odboru, v njem ne sme biti članov, ki so sodelovali pri izpodbijani odločitvi. Ta določba se ne uporablja, kadar je zadeva vrnjena velikemu odboru.

▼B

Člen 2

Nadomeščanje članov

1. Razlogi za nadomeščanje z namestniki so zlasti dopust, bolniška odsotnost, neizogibne obveznosti in razlogi za izločitev iz člena 132 Uredbe.

2. Vsak član, ki prosi za nadomeščanje z namestnikom, o svoji nedosegljivosti nemudoma obvesti predsednika zadevnega odbora.

Člen 3

Izločitev in ugovor

1. Če odbor pozna možen razlog za izločitev ali ugovor v skladu s členom 132(3) Uredbe, ki ne izhaja od samega člana ali katere koli stranke v postopku, se uporabi postopek iz člena 132(4) Uredbe.

2. Zadevnega člana se pozove, naj poda svoje pripombe glede tega, ali obstaja razlog za izločitev ali ugovor.

3. Preden se odloči glede ukrepanja v skladu s členom 132(4) Uredbe, o primeru ne teče nadaljnji postopek.

Člen 4

Poročevalci

1. Predsednik vsakega odbora za vsako pritožbo imenuje člana svojega odbora ali sebe samega kot poročevalca.

2. Poročevalec predhodno preuči pritožbo. Lahko pripravi poročila za stranke ob upoštevanju navodil predsednika odbora. Sporočila podpiše poročevalec v imenu odbora.

▼M1 —————

▼B

►M1 3. ◄ Poročevalec pripravi osnutke odločb.

▼M1

Člen 5

Tajništvo

1. Pri odborih za pritožbe se ustanovi tajništvo, ki je pod vodstvom predsednika odborov za pritožbe zadolženo zlasti za sprejem, prenos, shranjevanje in vročanje vseh dokumentov v zvezi s postopki pred odbori za pritožbe in za sestavo pripadajočih spisov.

2. Tajništvo vodi tajnik. Predsednik odborov za pritožbe imenuje enega od uradnikov tajništva, ki je zadolžen za opravljanje nalog tajnika, kadar je ta odsoten ali zadržan ali je njegovo mesto nezasedeno.

3. Tajništvo nadzira zlasti spoštovanje rokov in drugih formalnih pogojev v zvezi z vložitvijo pritožbe in njene utemeljitve.

Če se ugotovi nepravilnost, zaradi katere bi bila lahko pritožba nedopustna, tajnik nemudoma naslovi obrazloženo mnenje na predsedujočega zadevnega odbora za pritožbe.

4. Zapisnike o ustnih postopkih in pridobivanju dokazov sestavi tajnik ali, če se s tem strinja predsednik odborov za pritožbe, drugi uradnik odborov za pritožbe, ki ga imenuje predsedujoči zadevnega odbora.

5. Predsednik odborov za pritožbe lahko prepusti tajniku dodeljevanje zadev odborom za pritožbe v okviru kriterijev dodeljevanja, ki jih sestavi predsedstvo.

Predsedstvo lahko na predlog predsednika odborov za pritožbe prepusti tajništvu druge naloge, ki so v zvezi z vodenjem postopka pred odbori za pritožbe.

▼B

Člen 6

Spremembe v sestavi odbora

1. Če se sestava odbora po ustnem postopku spremeni, se stranke v postopku obvesti, da se na zahtevo katere koli stranke izvede nov ustni postopek pred odborom v novi sestavi. Novi ustni postopek se izvede tudi, če tako zahteva nov član in če na to pristanejo drugi člani odbora.

2. Novega člana v enaki meri kot druge člane obvezuje vmesna odločba, ki je že sprejeta.

3. Če član takrat, ko je odbor že prišel do dokončne odločbe, ni sposoben odločati, se ga ne zamenja z namestnikom. Če predsednik ni sposoben odločati, član zadevnega odbora z najdaljšim stažem pri odboru oziroma v primeru enakega staža starejši član podpiše odločbo v imenu predsednika.

Člen 7

Združitev pritožbenih postopkov

1. Če je proti odločbi vloženih več pritožb, se te pritožbe obravnavajo v istem postopku.

2. Če so pritožbe vložene proti različnim odločbam in se odloči, da vse pritožbe obravnava en odbor v isti sestavi, lahko ta odbor pritožbe obravnava v združenem postopku ob soglasju strank.

▼M1

Člen 8

Potek postopka

1. Če tajnik skladno z drugo alineo člena 5(3) naslovi na predsedujočega odbora za pritožbe mnenje o dopustnosti pritožbe, lahko predsedujoči zadevnega odbora bodisi ustavi postopek in zahteva od odbora, da se izjavi o dopustnosti pritožbe, bodisi pridrži presojo o dopustnosti pritožbe do odločitve, s katero se postopek pred odborom za pritožbe zaključi.

2. V postopkih inter partes in brez poseganja v člen 61(2) Uredbe se lahko izjava, ki navaja vzroke za pritožbo, in odgovor nanjo dopolnita z odgovorom pritožnika, ki se predloži v dveh mesecih od vročitve obvestila o odgovoru, in nasprotni odgovor tožene stranke, ki se predloži v dveh mesecev od vročitve odgovora.

3. V postopkih inter partes lahko tožena stranka v svojem odgovoru zahteva odločitev o razveljavitvi ali spremembi izpodbijane odločitve v točki, ki ni bila izpostavljena v pritožbi. Takšne zahteve postanejo brezpredmetne, če pritožnik prekine postopek.

▼B

Člen 9

Ustni postopek

1. Če je predviden ustni postopek, odbor zagotovi, da so stranke pred zaslišanjem priskrbele vse potrebne informacije in dokumente.

2. Kadar odbor izda vabilo na ustni postopek, lahko priloži sporočilo, ki opozarja na zadeve, ki se zdijo posebej pomembne, ali na dejstvo, da se določena vprašanja več ne zdijo sporna, ali pa vsebuje druga opažanja, ki lahko pripomorejo k temu, da se ustni postopek osredotoči na bistvene zadeve.

3. Odbor zagotovi, da je primer zrel za odločitev ob zaključku ustnega postopka, razen če obstajajo posebni nasprotni razlogi.

Člen 10

Obvestila strankam

Če odbor oceni, da je primerno obvestiti stranke glede mogoče ocene vsebinskih ali pravnih zadev, se takšno obvestilo oblikuje tako, da iz njega ne izhaja, da je odbor na kakršen koli način vezan nanj.

Člen 11

Pripombe k vprašanjem splošnega interesa

Odbor lahko na lastno pobudo ali na pisno utemeljeno zahtevo predstojnika Urada slednjega pozove, naj poda pisne ali ustne pripombe k vprašanjem splošnega interesa, ki se pojavijo v tekočem postopku. Stranke imajo pravico podati svoja opažanja glede predstojnikovih pripomb.

Člen 12

Posvetovanje pred odločanjem

Poročevalec drugim članom odbora predloži osnutek odločbe, ki naj bi bila sprejeta, in določi razumen rok za ugovore ali zahtevo za spremembe. Odbor se sestane, da presodi o odločbi, ki naj bi bila sprejeta, če se izkaže, da vsi člani odbora niso istega mnenja. Pri posvetovanju sodelujejo le člani odbora; predsednik zadevnega odbora pa lahko za sodelovanje pooblasti druge uradnike, na primer tajnike ali tolmače. Posvetovanje je tajno.

Člen 13

Vrstni red glasovanja

1. Med posvetovanjem med člani odbora prvi pove svoje mnenje poročevalec, zadnji pa predsednik, če poročevalec in predsednik nista ista oseba.

2. Če je potrebno glasovanje, se glasuje v enakem zaporedju, razen v primeru, ko je predsednik tudi poročevalec in tako glasuje zadnji. Ni se dovoljeno vzdržati.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti obvezujoča in se neposredno uporabi v vseh državah članicah.