02012D0535 — SL — 10.03.2017 — 002.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE z dne 26. septembra 2012 o nujnih ukrepih za preprečevanje širjenja v Uniji borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6543) (2012/535/EU) (UL L 266 2.10.2012, str. 42)

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 26. septembra 2012

o nujnih ukrepih za preprečevanje širjenja v Uniji borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6543)

(2012/535/EU)







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „občutljive rastline“ pomeni rastline (razen plodov in semen) Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. in Tsuga Carr.;

▼M1

(b) „občutljiv les“ pomeni les iglavcev (Coniferales), ki spada v eno od naslednjih točk:

(i) les v smislu člena 2(2) Direktive 2000/29/ES;

(ii) les, ki ni ohranil svoje okrogle površine;

(iii) les v obliki čebeljih panjev in hišic za ptičja gnezda.

Občutljiv les ne pomeni žaganega lesa in hlodov Taxus L. in Thuja L. ter lesa, ki je bil obdelan tako, da je bilo odpravljeno tveganje pojava borove ogorčice;

▼B

(c) „občutljivo lubje“ pomeni lubje iglavcev (Coniferales);

(d) „mesto pridelave“ pomeni katero koli posest, ki se upravlja kot posamezna pridelovalna enota. To lahko vključuje mesta pridelave, ki se ločeno upravljajo za fitosanitarne namene;

(e) „vektor“ pomeni hrošče iz rodu Monochamus Megerle v Dejean, 1821;

(f) „sezona letenja vektorja“ pomeni obdobje od 1. aprila do 31. oktobra, razen če obstaja znanstveno-strokovna utemeljitev za drugačno trajanje sezone letenja vektorja, ob upoštevanju varnostnega obdobja štirih dodatnih tednov na začetku in na koncu pričakovane sezone letenja;

(g) „lesen pakirni material“ pomeni les ali lesne proizvode, ki se uporabljajo za podporo, zaščito ali prevoz blaga, v obliki zabojev za pakiranje, škatel, gajb, bobnov in podobne embalaže, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, varovalnih oblog, ne glede na to, ali se dejansko uporabljajo pri prevozu predmetov. Predelan les, izdelan z lepilom, toploto ali pritiskom ali kombinaciji le-teh, in embalaža, v celoti sestavljena iz lesa debeline 6 mm ali manj, sta izključena;

▼M2

(h) „rastlina, ki jo je prizadel požar ali neurje“ pomeni vsako občutljivo rastlino, ki jo je poškodoval požar ali neurje tako, da je vektorju omogočeno odlaganje jajčec.

▼B

Člen 2

Sistematične raziskave na območjih, za katera ni znano, ali je borova ogorčica na njih navzoča

1. Države članice letno izvajajo sistematične raziskave za Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (v nadaljnjem besedilu: borova ogorčica) na občutljivih rastlinah ter občutljivem lesu in lubju ter vektorjih in ugotovijo, ali obstajajo dokazi o navzočnosti borove ogorčice na njihovem ozemlju na območjih, za katera prej ni bilo znano, ali je borova ogorčica na njih navzoča.

Navedene sistematične raziskave sestavljata zbiranje in laboratorijsko testiranje vzorcev občutljivih rastlin, občutljivega lesa in lubja ter vektorjev. Število vzorcev se določi v skladu s tehtnimi znanstvenimi in strokovnimi načeli.

2. Države članice Komisiji predložijo opis sistematičnih raziskav iz odstavka 1, v katerem je navedeno število mest sistematičnih raziskav, območij, ki jih je treba raziskati, in število vzorcev, na katerih je treba vsako leto opraviti laboratorijsko testiranje. V navedenem opisu so zajeta znanstvena in strokovna načela, na katerih temeljijo navedene sistematične raziskave.

Navedeni opis je treba Komisiji predložiti do 1. marca v letu, v katerem je treba opraviti sistematične raziskave.

3. Vsaka država članica pošlje rezultate sistematičnih raziskav iz odstavka 1, Komisiji in drugim državam članicam do 1. marca v letu, ki sledi letu, v katerem so bile opravljene sistematične raziskave.

Člen 3

Laboratorijsko testiranje

Laboratorijsko testiranje na navzočnost borove ogorčice pri občutljivih rastlinah, občutljivem lesu in lubju ter vektorjih se opravi v skladu s diagnostičnim protokolom za Bursaphelenchus xylophilus, določenim v standardu EPPO PM7/4(2) ( 1 ). Metode v navedenem standardu se lahko dopolnijo ali nadomestijo z znanstveno potrjenimi molekularnimi diagnostičnimi metodami, ki so vsaj tako občutljive in zanesljive kot tiste iz standarda EPPO.

Člen 4

Načrti ukrepov

1. Do 31. decembra 2013 vsaka država članica pripravi načrt, ki določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na njenem ozemlju v skladu s členi 5 do 16, v primeru potrjene navzočnosti ali suma navzočnosti borove ogorčice (v nadaljnjem besedilu: načrt ukrepov).

▼M2

2. Načrt ukrepov vsebuje:

(a) poseben oddelek s povzetkom informacij o oceni nevarnosti borove ogorčice v zadevni državi članici, vključno z osnovnimi informacijami o biologiji borove ogorčice, pričakovanih simptomih in prizadetih gostiteljih, pa tudi metodah odkrivanja, glavnih poteh vstopa in nadaljnjega širjenja, vključno s priporočili, kako je mogoče zmanjšati nevarnost za vstop, naselitev in širjenje;

(b) vloge in odgovornosti organov, ki sodelujejo pri izvedbi načrta v primeru uradno potrjene navzočnosti ali suma navzočnosti borove ogorčice, pa tudi linijo poveljevanja ter postopke za koordinacijo ukrepov, ki jih sprejmejo pristojni uradni organi, drugi javni organi, pooblaščeni organi ali vpletene fizične osebe, laboratoriji in izvajalci;

(c) pogoje dostopa pristojnih uradnih organov v prostore izvajalcev in drugih oseb;

(d) pogoje za morebitni dostop pristojnih uradnih organov do laboratorijev, opreme, osebja, zunanjega strokovnega znanja in virov, potrebnih za hitro in učinkovito izkoreninjenje ali, kadar je to ustrezno, zadrževanje borove ogorčice;

(e) ukrepe, ki jih je treba sprejeti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, drugim državam članicam, zadevnim izvajalcem in javnosti glede navzočnosti borove ogorčice, ter sprejete ukrepe proti borovi ogorčici, če je njena navzočnost uradno potrjena ali obstaja njen sum;

(f) ureditev v zvezi z evidentiranjem ugotovljene navzočnosti borove ogorčice;

(g) protokole, ki opisujejo metode vizualnih pregledov, vzorčenja in laboratorijskih testov;

(h) postopke in odgovorne osebe za okvir za koordinacijo s sosednjimi državami članicami ter po potrebi sosednjimi tretjimi državami.

V vsebini načrta ukrepov se upošteva nevarnost, ki jo za zadevno državo članico predstavlja določen organizem.

▼B

3. Države članice zagotovijo vrednotenje in pregled načrtov ukrepov.

4. Države članice predložijo načrte ukrepov Komisiji na njeno zahtevo.

Člen 5

Razmejena območja

1. Kadar rezultati letne sistematične raziskave, kot je določeno v členu 2(1), kažejo na navzočnost borove ogorčice na občutljivi rastlini na delu ozemlja države članice, za katerega prej ni bilo znano, ali je na njem navzoča, ali se dokaže njena navzočnost z drugimi sredstvi, zadevna država članica brez odlašanja razmeji območje v skladu z odstavkom 2 (v nadaljnjem besedilu: razmejeno območje).

Kadar je ugotovljena navzočnost borove ogorčice pri vektorju ali v pošiljki občutljivega lesa, občutljivega lubja ali v lesenem pakirnem materialu, zadevna država članica opravi preiskavo v neposredni bližini, kjer je bil vektor ulovljen, ali kjer so se nahajali občutljiv les, občutljivo lubje ali lesen pakirni material v času ugotovitve navzočnosti. Kadar rezultati navedene preiskave kažejo na navzočnost borove ogorčice pri občutljivih rastlinah, se uporablja tudi pododstavek 1.

2. Razmejeno območje je sestavljeno iz območja, na katerem je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice (v nadaljnjem besedilu: napadeno območje), in območja okrog napadenega območja (v nadaljnjem besedilu: varovalni pas). Širina varovalnega pasu je najmanj 20 km.

Kadar se uporabljajo ukrepi za izkoreninjenje v skladu s členom 6, se lahko zadevna država članica odloči za zmanjšanje širine varovalnega pasu na najmanj 6 km, če to znižanje ne ogroža izkoreninjenja.

3. Kadar se ugotovi navzočnost borove ogorčice v varovalnem pasu, se brez odlašanja določi razmejeno območje v skladu z odstavkom 1, da se upošteva navedena ugotovitev.

Obstoječe razmejeno območje se lahko namesto tega spremeni, da se upošteva navedena ugotovitev, kadar za navedeno območje veljajo ukrepi za izkoreninjenje v skladu s členom 6.

O navzočnosti borove ogorčice v varovalnem pasu je treba takoj obvestiti Komisijo in druge države članice.

4. Kadar je navzočnost borove ogorčice ugotovljena na ozemlju države članice in razmejeno območje sega na ozemlje ene ali več drugih držav članic, druga država članica ali druge države članice v skladu z odstavkom 1 določijo razmejeno območje ali razmejena območja, ki dopolnijo varovalni pas ali varovalne pasove, katerih širina ustreza širini varovalnega pasu v državi članici ugotovitve.

5. Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o razmejenih območjih na svojem ozemlju v enem mesecu od datuma, ko je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice na zadevnem območju.

Navedeno obvestilo vključuje opis razmejenih območij, njihovo lokacijo in imena upravnih enot, ki jih zadeva razmejitev, skupaj z zemljevidom, ki prikazuje lokacijo vsakega razmejenega območja, napadenega območja in varovalnega pasu.

Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o spremembah v razmejenih območjih na svojem ozemlju v enem mesecu po navedeni spremembi.

6. Kadar letne sistematične raziskave o občutljivih rastlinah in vektorju, kot je določeno v točki 6 Priloge I, kažejo, da navzočnost borove ogorčice ni bila ugotovljena na zadevnem razmejenem območju v predhodnih štirih letih, zadevna država članica lahko odloči, da navedeno območje ni več razmejeno. Država članica v primeru iz točke 5 Priloge I lahko določi, da območje ni več opredeljeno kot razmejeno v primeru, da je odsotnost borove ogorčice potrjena z vzorčenjem in testiranjem iz točke 7 navedene priloge.

Komisijo in druge države članice obvesti o tej odločitvi v enem mesecu.

7. Komisija sestavi seznam razmejenih območij in navedeni seznam pošlje državam članicam.

Navedeni seznam se posodablja glede na obvestila, ki jih Komisija prejme v skladu z odstavkoma 5 in 6.

Člen 6

Izkoreninjenje

1. Države članice sprejmejo ukrepe, kot je določeno v Prilogi I, za izkoreninjenje borove ogorčice na razmejenih območjih na svojem ozemlju.

Borova ogorčica se šteje kot izkoreninjena, kadar letne sistematične raziskave o občutljivih rastlinah in vektorju, kot je določeno v točki 6 Priloge I, kažejo, da borova ogorčica ni bila ugotovljena na zadevnem razmejenem območju v predhodnih štirih letih, ali v primeru, da je odsotnost borove ogorčice potrjena z vzorčenjem in testiranjem iz tretjega pododstavka točke 7 Priloge I.

2. Države članice zagotovijo, da ukrepe iz odstavka 1 izvaja strokovno usposobljeno osebje pristojnih uradnih organov ali druge strokovno usposobljene osebe, ki delujejo pod nadzorom pristojnih uradnih organov.

Člen 7

Zadrževanje

1. Kadar sistematične letne raziskave o občutljivih rastlinah in vektorju, kot je določeno v točki 6 Priloge I, kažejo na navzočnost borove ogorčice na razmejenem območju v obdobju vsaj štirih zaporednih let in zbrane izkušnje kažejo, da v zadevnem primeru izkoreninjenje borove ogorčice ni mogoče, se lahko zadevna država članica namesto tega odloči za zadrževanje borove ogorčice na navedenem območju.

Vendar pa se zadevna država članica lahko pred koncem navedenega obdobja odloči za zadrževanje borove ogorčice namesto za njeno izkoreninjenje v primerih, kadar je premer napadenega območja večji od 20 km, obstajajo dokazi o navzočnosti borove ogorčice na celotnem napadenem območju in zbrane izkušnje kažejo, da v zadevnem primeru izkoreninjenje borove ogorčice na navedenem območju ni možno.

Ukrepi za zadrževanje se sprejmejo, kot je določeno v Prilogi II.

2. Kadar se država članica v skladu z odstavkom 1 odloči uporabljati ukrepe za zadrževanje namesto ukrepov za izkoreninjenje, o navedeni odločitvi obvesti Komisijo, pri čemer navede razloge.

Kadar se uporablja drugi pododstavek odstavka 1, Komisija izvede preiskave v navedeni državi članici, da preveri, ali so pogoji iz navedenega odstavka izpolnjeni.

3. Razmejena območja, za katera veljajo ukrepi za zadrževanje v skladu z odstavkom 1, so kot takšna označena na seznamu iz člena 5(7). Države članice lahko uporabljajo ukrepe za zadrževanje samo na razmejenih območjih, ki so bila na navedenem seznamu označena kot območja, za katera velja zadrževanje borove ogorčice.

4. Države članice zagotovijo, da ukrepe iz odstavka 1 izvaja strokovno usposobljeno osebje pristojnih uradnih organov ali druge strokovno usposobljene osebe, ki delujejo pod nadzorom pristojnih uradnih organov.

Člen 8

Informiranje izvajalcev in javnosti

Kadar se izvajajo ukrepi za izkoreninjenje v skladu s členom 6 ali ukrepi za zadrževanje v skladu s členom 7, zadevne države članice zagotovijo ukrepe za informiranje zadevnih izvajalcev in javnosti.

Člen 9

Obveščanje o nacionalnih ukrepih

1. Države članice v enem mesecu od uradnega obvestila, določenega v prvem pododstavku člena 16(1) Direktive 2000/29/ES, o navzočnosti borove ogorčice na delu njihovega ozemlja, na katerem je bila njena navzočnost prej neznana, obvestijo Komisijo in druge države članice o ukrepih, ki so jih sprejele, in ukrepih, o katerih so se odločile, da jih sprejmejo za izkoreninjenje borove ogorčice v skladu s členom 6.

2. Kadar država članica sprejme ukrepe za izkoreninjenje borove ogorčice v skladu s členom 6, obvestilo o ukrepih iz odstavka 1 vključuje ukrepe v zvezi s sečnjo, vzorčenjem, testiranjem, odstranitvijo in uničenjem občutljivih rastlin iz točk 2, 3, 4, 5, 7, 8 in 9 Priloge I, ter zasnovo in organizacijo sistematičnih raziskav, vključno s številom uradnih pregledov, odvzetih vzorcev in opravljenih laboratorijskih testiranj, kot je določeno v točki 6 Priloge I.

Kadar država članica sprejme ukrepe za zadrževanje borove ogorčice v skladu s členom 7, obvestilo o ukrepih iz odstavka 1 vključuje ukrepe v zvezi s sečnjo, vzorčenjem, testiranjem, odstranitvijo in uničenju občutljivih rastlin ter zasnovo in organizacijo sistematičnih raziskav, vključno s številom uradnih pregledov vzorcev, ki jih je treba odvzeti, in laboratorijskih testiranj, ki se opravijo, kot je določeno v točkah 2 in 3 Priloge II.

Obvestilo o ukrepih vključuje tudi opis ukrepov za informiranje zadevnih izvajalcev in javnosti v skladu s členom 8 ter pregledov, ki jih je treba opraviti v skladu s členom 11(1).

▼M2

3. Države članice do 30. aprila vsakega leta Komisiji in drugim državam članicam predložijo poročilo o rezultatih ukrepov, sprejetih na podlagi členov 6 in 7 med 1. aprilom prejšnjega leta in 31. marcem leta obveščanja.

Navedeno poročilo vključuje vse naslednje elemente:

(a) število in lokacije ugotovljene navzočnosti borove ogorčice, vključno z zemljevidi z označenimi napadenimi območji oziroma varovalnimi pasovi;

(b) število odkritih odmrlih rastlin, rastlin slabega zdravja ali rastlin, ki jih je prizadel požar ali neurje, z označbo števila rastlin, ki so jih popolnoma uničili gozdni požari ali neurje;

(c) število vzorčenih odmrlih rastlin, rastlin slabega zdravja ali rastlin, ki jih je prizadel požar ali neurje;

(d) število vzorcev, odvzetih z odmrlih rastlin, rastlin slabega zdravja ali rastlin, ki jih je prizadel požar ali neurje, in testiranih na navzočnost borove ogorčice;

(e) število vzorcev, pri katerih je bila s testi potrjena navzočnost borove ogorčice;

(f) število odstranjenih odmrlih rastlin in rastlin slabega zdravja ali rastlin, ki jih je prizadel požar ali neurje, z označbo števila rastlin, ki so bile odkrite pred začetkom relevantnega obdobja;

(g) število in lokacijo pasti ter obdobje spremljanja, pa tudi število ujetih vektorjev, zadevne vrste, število vektorjev, ki so bili analizirani na navzočnost borove ogorčice, število vzorcev, ki so bili analizirani na navzočnost borove ogorčice v varovalnih pasovih oziroma na napadenih območjih, vključno s številom vzorcev, pri katerih je bila s testi potrjena borova ogorčica, če obstajajo.

Države članice informacije iz točk (b) in (f) zberejo v naslednjih obdobjih: od 1. januarja do 31. marca, od 1. aprila do 31. oktobra in od 1. novembra do 31. decembra prejšnjega leta ter od 1. januarja do 31. marca leta obveščanja.

Pri sporočanju navedenih informacij države članice navedejo zadevno obdobje zbiranja.

▼B

4. Države članice do 1. marca vsako leto po uradnem obvestilu iz odstavka 1 sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ukrepe, ki so se jih odločile sprejeti v navedenem letu za izkoreninjenje borove ogorčice v skladu s členom 6.

5. Kadar se država članica odloči za zadrževanje borove ogorčice na razmejenem območju v skladu s členom 7(1), Komisiji in drugim državam članicam takoj pošlje ustrezno popravljeno različico obvestila o ukrepih iz odstavka 1.

Navedeno obvestilo o ukrepih lahko zajema obdobje do pet let v primeru, da za razmejeno območje veljajo ukrepi za zadrževanje v skladu s členom 7. Kadar obvestilo obsega več kot eno leto, zadevne države članice pošljejo Komisiji in drugim državam članicam revidirano različico navedenega obvestila o ukrepih do 31. oktobra v letu, ko preneha veljati.

Ob določitvi pomembnih sprememb ukrepov za preprečevanje širjenja je navedeno obvestilo o ukrepih revidirano in takoj poslano Komisiji in drugim državam članicam.

Člen 10

Premeščanje občutljivih rastlin ter občutljivega lesa in lubja znotraj Unije

1. Občutljive rastline ter občutljiv les in lubje se premeščajo z razmejenih območij na druga območja kot razmejena območja in z napadenih območij v varovalne pasove, samo če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 1 Priloge III.

2. Občutljive rastline ter občutljiv les in lubje se lahko premeščajo znotraj napadenih območij, za katera veljajo ukrepi za izkoreninjenje, samo če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 2 Priloge III.

3. Države članice lahko omejijo premeščanje občutljivih rastlin ter občutljivega lesa in lubja znotraj napadenih območij, za katera veljajo ukrepi za zadrževanje.

Člen 11

Pregledi glede premeščanj z razmejenih območij na druga območja kot razmejena območja in z napadenih območij v varovalne pasove

1. Države članice pogosto izvajajo pogoste naključne preglede na občutljivih rastlinah ter občutljivem lesu in lubju, ki se premeščajo z razmejenih območij, ki so na njihovem ozemlju, na druga območja kot razmejena območja in z napadenih območij na njihovem ozemlju v varovalne pasove.

Pri odločanju o tem, kje je treba v posameznem primeru opraviti preglede, države članice svojo odločitev utemeljijo na tveganju, da rastline ali les in lubje, ki jih je treba pregledati, prenašajo žive borove ogorčice, ob upoštevanju izvora pošiljk, stopnje občutljivosti zadevnih rastlin ter lesa in lubja, ter pretekle usklajenosti izvajalca, odgovornega za premeščanje, s tem sklepom in Odločbo 2006/133/ES.

Pregledi občutljivih rastlin ter občutljivega lesa in lubja se izvajajo na naslednjih mestih:

(a) na mestih, na katerih so iz napadenih območij premeščeni v varovalne pasove;

(b) na mestih, na katerih so iz varovalnih pasov premeščeni na nerazmejena območja;

(c) na namembnem kraju v varovalnem pasu ter

(d) na kraju izvora na napadenem območju, kot so žage, iz katerih so premeščeni z napadenega območja.

Države članice se lahko odločijo za izvajanje dodatnih pregledov na mestih, ki niso navedena v točkah (a) do (d).

Navedeni pregledi vključujejo pregled listin v zvezi z zahtevami iz oddelka 1 Priloge III, preverjanje istovetnosti, v primeru neskladnosti ali suma neizpolnjevanja navedenih zahtev pa zdravstveni pregled rastlin, ki vključuje testiranje na navzočnost borove ogorčice.

2. Države članice opravijo naključne preglede na občutljivi rastlinah ter občutljivem lesu in lubju, ki so bili premeščeni z razmejenih območij, ki se nahajajo zunaj njihovega ozemlja, na druga območja na njihovem ozemlju kot razmejena območja.

Ti pregledi vključujejo pregled listin v zvezi z zahtevami iz oddelka 1 Priloge III, preverjanje istovetnosti in zdravstveni pregled rastlin, ki vključuje testiranje na navzočnost borove ogorčice.

▼M2

3. Države članice do 30. aprila vsakega leta drugim državam članicam in Komisiji sporočijo čas in rezultate pregledov iz odstavkov 1 in 2, ki so bili izvedeni v prejšnjem letu.

▼B

Kadar navedeni pregledi pokažejo, da je borova ogorčica navzoča na občutljivih rastlinah ter občutljivem lesu in lubju, država članica o navedeni ugotovitvi takoj uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

Člen 12

Ukrepi v primeru neupoštevanja člena 10

Kadar pregledi iz člena 11 pokažejo, da se zahteve iz oddelka 1 ali oddelka 2 Priloge III ne upoštevajo, država članica, ki je izvedla navedene preglede, na materialu, ki ne izpolnjuje zahtev, takoj izvede enega od naslednjih ukrepov:

(a) uničenje;

(b) premestitev pod uradnim nadzorom v obrat za tretiranje, ki je za to posebej pooblaščen in v katerem je toplotno obdelan, da se doseže minimalna temperatura 56 °C za najmanj 30 minut v celotnem občutljivem lesu in lubju, ki zagotavlja odstranitev živih borovih ogorčic in živih vektorjev;

(c) kadar je material, ki ne izpolnjuje zahtev, lesen pakirni material, ki se dejansko uporablja pri prevozu predmetov, in brez poseganja v Prilogo III, se pod uradnim nadzorom vrne na mesto odpreme ali lokacijo v bližini lokacije zadržanja, za prepakiranje navedenih predmetov in uničenje navedenega lesenega pakirnega materiala, pri čemer je treba preprečiti kakršno koli tveganje širjenja borove ogorčice.

Člen 13

Odobritev obratov za tretiranje

1. Države članice, na ozemlju katerih je razmejeno območje, odobrijo obrate za tretiranje, ki so ustrezno opremljeni za izvajanje ene ali več naslednjih nalog iz Priloge III:

(a) tretiranje občutljivega lesa in lubja, kot je določeno v točki 2(a) oddelka 1 navedene priloge in točki (c) prvega pododstavka točke 2 oddelka 2 navedene priloge;

(b) izdajanje rastlinskih potnih listov iz Direktive Komisije 92/105/EGS ( 2 ) za občutljiv les in lubje, ki sta bila tretirana v zadevnem obratu za tretiranje v skladu s točko (a) tega odstavka, kot je določeno v točki 2(b) oddelka 1 Priloge III in točki (b) drugega pododstavka točke 2 oddelka 2 navedene priloge;

(c) tretiranje lesenega pakirnega materiala, kot je določeno v točki 3(a) oddelka 1 navedene priloge in točki 3 oddelka 2 navedene priloge, ter

▼M1

(d) označevanje čebeljih panjev, hišic za ptičja gnezda in lesenega pakirnega materiala, tretiranega v zadevnem obratu za tretiranje v skladu s točko (a) oz. (c), na podlagi Priloge II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO, kot je določeno v točkah 2(b) in 3(b) oddelka 1 Priloge III ter točki 3 oddelka 2 navedene priloge.

▼B

Navedeni obrati se v nadaljnjem besedilu navajajo kot „odobreni obrati za tretiranje“.

2. Odobreni obrati za tretiranje zagotavljajo sledljivost tretiranega občutljivega lesa, lubja in lesenega pakirnega materiala.

Člen 14

Odobritev oznake

▼M1

1. Države članice, na ozemlju katerih je razmejeno območje, dovolijo proizvajalcem lesenega pakirnega materiala, čebeljih panjev in hišic za ptičja gnezda, ki so ustrezno opremljeni, da v skladu s Prilogo II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO, označujejo lesen pakirni material, čebelje panje in hišice za ptičja gnezda, sestavljene iz lesa, ki je tretiran v odobrenem obratu za tretiranje in mu je priložen rastlinski potni list v skladu z Direktivo 92/105/EGS.

Navedeni proizvajalci so v nadaljnjem besedilu „odobreni proizvajalci lesenega pakirnega materiala“

▼B

2. Odobreni proizvajalci lesenega pakirnega materiala uporabljajo izključno les, ki prihaja iz obratov za tretiranje, ki so za to posebej pooblaščeni, in ga spremlja rastlinski potni list v skladu z Direktivo 92/105/EGS za proizvodnjo lesene embalaže, ter zagotovijo, da se les, ki se uporablja za ta namen, lahko izsledi nazaj vse do navedenih obratov za tretiranje.

Člen 15

Nadzor odobrenih obratov za tretiranje in odobrenih proizvajalcev lesenega pakirnega materiala

Države članice nadzirajo odobrene obrate za tretiranje in odobrene proizvajalce lesenega pakirnega materiala, da zagotovijo, da pravilno izvajajo svoje naloge, kakor je določeno v njihovih dovoljenjih.

Države članice zagotovijo, da nadzor izvaja strokovno usposobljeno osebje pristojnih uradnih organov ali druge strokovno usposobljene osebe, ki delujejo pod nadzorom pristojnih uradnih organov.

Člen 16

Odvzem dovoljenj odobrenih obratov za tretiranje in odobrenih proizvajalcev lesenega pakirnega materiala

1. Kadar država članica, ki je dovoljenje odobrila, ugotovi navzočnost borove ogorčice v občutljivem lesu, lubju ali lesenem pakirnem materialu, tretirani v odobrenem obratu za tretiranje, nemudoma odvzame navedeno dovoljenje.

Kadar država članica, ki je dovoljenje odobrila, ugotovi navzočnost borove ogorčice v občutljivem lesu, lubju ali lesenem pakirnem materialu, ki jo je označil odobreni proizvajalec lesenega pakirnega materiala, nemudoma odvzame navedeno dovoljenje.

2. Brez poseganja v odstavek 1, kadar država članica, ki je izdala dovoljenje, ugotovi, da odobreni obrat za tretiranje ali odobreni proizvajalec lesene embalaže ne izvaja pravilno svojih nalog iz dovoljenja, sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s členoma 13 in 14.

Člen 17

Seznam odobrenih obratov za tretiranje in odobrenih proizvajalcev lesenega pakirnega materiala

1. Države članice Komisijo obvestijo, ko odobrijo obrat za tretiranje v skladu s členom 13 ali proizvajalca lesenega pakirnega materiala v skladu s členom 14 ter ko tako dovoljenje odvzamejo.

2. Komisija sestavi seznam obratov za tretiranje in odobrenih proizvajalcev lesenega pakirnega materiala ter seznam pošlje državam članicam. Del A navedenega seznama določa odobrene obrate za tretiranje. Del B navedenega seznama določa odobrene proizvajalce lesenega pakirnega materiala. Navedeni seznam se posodablja na podlagi informacij, ki jih je prejela od držav članic.

Člen 18

Razveljavitev

Odločba 2006/133/ES se razveljavi.

Člen 19

Pregled

Ta sklep se pregleda najpozneje do 31. julija 2015.

Člen 20

Datum uporabe

Drugi stavek točke 2(a) oddelka 1 Priloge III in drugi stavek točke 2(c) oddelka 2 navedene priloge se uporabljata od 1. januarja 2013.

Člen 21

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.









PRILOGA I

Ukrepi za izkoreninjenje iz člena 6

1. Države članice v skladu s členom 6 sprejmejo ukrepe na razmejenih območjih za izkoreninjenje borove ogorčice, kot je določeno v točkah 2 do 10.

Države članice vključijo podroben opis navedenih ukrepov v obvestilo, določeno v členu 9(1).

2. Pri določitvi razmejenega območja zadevna država članica na navedenem območju takoj ustvari območje s polmerom najmanj 500 m okrog vsake občutljive rastline, pri kateri je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice (v nadaljnjem besedilu: območje poseke). Dejanski polmer navedenega območja se za vsako občutljivo rastlino, pri kateri je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice, določi na podlagi tveganja prenosa borove ogorčice z vektorjem dlje kot 500 m vstran od navedene občutljive rastline.

Na območju poseke se vse občutljive rastline posekajo, odstranijo in uničijo. Sekanje in uničevanje navedenih rastlin se opravi v smeri od zunanje strani območja proti sredini. Sprejmejo se vsi previdnostni ukrepi, da se prepreči širjenje borove ogorčice in njenega vektorja med sečnjo.

▼M2

Vse rastline, ki so odmrle ali slabega zdravja, in več rastlin zdravega videza, ki so bile izbrane zaradi tveganja za širjenje borove ogorčice v posameznem primeru, se vzorčijo po sečnji. Vzorčenje se opravi v več delih vsake rastline, vključno s krošnjo, zlasti pa v delih z vidnimi znaki dejavnosti insektnih vektorjev. Vzorci se odvzamejo tudi iz rezanih pecljev, ostankov rezanja in naravno nastalih odpadkov, ki kažejo dejavnost insektnih vektorjev, na delih razmejenih območij, na katerih se simptomi borove ogorčice na občutljivih rastlinah ne pričakujejo ali se pričakujejo pozneje. Navedeni vzorci se testirajo na navzočnost borove ogorčice.

3. Kadar država članica sklene, da ima vzpostavitev območja s 500-metrskim polmerom poseke, kot je navedeno v točki 2, nesprejemljiv družbeni ali okoljski učinek, se lahko najmanjši polmer območja poseke zmanjša na 100 m okrog vsake občutljive rastline, pri kateri je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice.

V izjemnih primerih za nekatere posamezne rastline, ki se nahajajo na navedenem območju poseke, kadar država članica sklene, da je sečnja navedenih rastlin neprimerna, se lahko samo za navedene rastline uporabi drug ukrep za izkoreninjenje, ki zagotavlja enako raven zaščite proti širjenju borove ogorčice. Razlog za navedeno sklepanje in opis navedenega ukrepa se Komisiji pošljeta z obvestilom iz člena 9(1).

▼M2

4. Kadar se uporablja točka 3, se vse občutljive rastline, ki so izvzete iz sečnje in se nahajajo na razdalji med 100 m in 500 m od občutljivih rastlin, pri katerih je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice, inšpekcijsko pregledajo pred, v in po obdobju letenja vektorjev, da bi se ugotovili znaki ali simptomi navzočnosti borove ogorčice.

Če so navedeni znaki ali simptomi navzoči, se rastlino vzorči in testira na navzočnost borove ogorčice. Vzorčenje navedenih občutljivih rastlin se opravi v več delih rastline, vključno s krošnjo. Zadevna država članica v obdobju letenja izvede obsežne sistematične raziskave o vektorjih z vzorčenjem in testiranjem navedenih vektorjev na navzočnost borove ogorčice.

Navedeni ukrepi se uporabljajo do konca izkoreninjenja, kakor je določeno v členu 6(1), ali dokler se ne sprejmejo ukrepi za zadrževanje iz člena 7(1).

5. Kadar ima država članica na podlagi sistematičnih raziskav o navzočnosti vektorja v skladu z mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 4 FAO ( 3 ) dokaze, da vektor v zadnjih treh letih ni navzoč na zadevnem območju, in ob upoštevanju sposobnosti vektorja za širjenje, je najmanjši polmer območja poseke 100 m okrog vsake občutljive rastline, pri kateri je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice.

Navedeni dokazi se vključijo v obvestilo iz člena 9(1).

6. Države članice v obdobju letenja vektorja in zunaj njega izvedejo sistematične raziskave o občutljivih rastlinah na razmejenih območjih z inšpekcijskim pregledom, vzorčenjem in testiranjem navedenih rastlin in vektorja na navzočnost borove ogorčice. Prav tako izvedejo sistematične raziskave o vektorju borove ogorčice v njegovem obdobju letenja. Pri navedenih sistematičnih raziskavah se posebna pozornost nameni občutljivim rastlinam, ki so odmrle, slabega zdravja ali jih je prizadel požar ali neurje. Vzorčenje navedenih občutljivih rastlin se opravi v več delih vsake rastline, vključno s krošnjo. Navedene sistematične raziskave se izvedejo tudi na rezanih pecljih, ostankih rezanja, naravno nastalih odpadkih, ki kažejo dejavnost insektnih vektorjev, na delih razmejenih območij, na katerih se simptomi borove ogorčice na občutljivih rastlinah ne pričakujejo ali se pričakujejo pozneje. Sistematične raziskave v polmeru 3 000 m okrog vsake občutljive rastline, pri kateri je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice, so najmanj štirikrat intenzivnejše kot od 3 000 m okrog rastlin do zunanje meje varnostnega pasu.

7. Države članice na razmejenem območju odkrijejo in posekajo vse občutljive rastline, pri katerih je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice, in tiste, ki so odmrle, slabega zdravja ali jih je prizadel požar ali neurje. Odstranijo ali uničijo posekane rastline in ostanke lesa ter sprejmejo vse potrebne ukrepe, da preprečijo širjenje borove ogorčice in njenega vektorja do konca sečnje. Upoštevajo naslednje pogoje:

(a) občutljive rastline, odkrite zunaj sezone letenja vektorja, se pred naslednjo sezono letenja posekajo in bodisi uničijo na kraju samem bodisi odstranijo, njihov les in lubje pa se tretirata, kot je določeno v točki 2(a) oddelka 1 Priloge III, ali predelata, kot je določeno v točki 2(b) oddelka 2 Priloge III;

(b) občutljive rastline, odkrite med sezono letenja vektorja, se takoj posekajo in bodisi uničijo na kraju samem bodisi odstranijo, njihov les in lubje pa se tretirata, kot je določeno v točki 2(a) oddelka 1 Priloge III, ali predelata, kot je določeno v točki 2(b) oddelka 2 Priloge III.

Posekane občutljive rastline, pri katerih navzočnost borove ogorčice še ni bila ugotovljena, se vzorčijo in testirajo na navzočnost borove ogorčice po programu vzorčenja, s katerim se lahko z 99-odstotno zanesljivostjo potrdi, da je stopnja navzočnosti borove ogorčice pri navedenih občutljivih rastlinah pod 0,1 %.

Kadar se uporablja točka 5, se države članice vendarle lahko odločijo za vzorčenje in testiranje na navzočnost borove ogorčice pri občutljivih rastlinah iz prvega pododstavka, ne da bi jih posekale, po programu vzorčenja, s katerim se lahko z 99-odstotno zanesljivostjo potrdi, da je stopnja navzočnosti borove ogorčice pri navedenih občutljivih rastlinah pod 0,1 %. Prvi stavek se ne uporablja za občutljive rastline, pri katerih je bila ugotovljena navzočnost borove ogorčice.

8. Kar zadeva občutljiv les, odkrit na razmejenem območju med sezono letenja vektorja iz točke 7(b), države članice hlode posekanih občutljivih rastlin obelijo ali navedene hlode tretirajo z insekticidom, za katerega je znano, da učinkuje proti vektorju, ali navedene hlode tik po sečnji pokrijejo z mrežo proti žuželkam, prepojeno s takšnim insekticidom. Po beljenju, tretiranju ali pokrivanju se občutljiv les pod uradnim nadzorom nemudoma premesti v skladišče ali odobreni obrat za tretiranje. Les, ki ni bil obeljen, se takoj v skladišču ali v odobrenem obratu za tretiranje ponovno tretira z insekticidom, za katerega je znano, da učinkuje proti vektorju, ali se pokrije z mrežo proti mrčesu, prepojeno s takšnim insekticidom.

▼M2

Kadar država članica ugotovi, da beljenje, tretiranje z insekticidom, za katerega je znano, da učinkuje proti vektorju, in pokrivanje z mrežo proti žuželkam, prepojeno s takšnim insekticidom, ni primerno, se les, ki ni bil obeljen, nemudoma uniči na kraju samem.

Lesni ostanki, pridobljeni pri sečnji občutljivih rastlin, ki ostanejo na kraju samem, in neobeljen les, ki se uniči na kraju samem, se razsekajo na koščke, ki niso debelejši in širši od 3 cm.

▼M2

8a. Kadar z odstopanjem od točke 7(b) država članica ugotovi, da sečnja in odstranitev občutljivih rastlin, ki jih je v obdobju letenja vektorja prizadel požar ali neurje, nista primerni, se lahko zadevna država članica odloči za sečnjo in odstranitev navedenih rastlin pred začetkom naslednjega obdobja letenja.

Brez poseganja v točko 6 zadevna država članica v obdobju letenja izvede obsežne sistematične raziskave na območju, ki ga je prizadel požar ali neurje, z vzorčenjem in testiranjem navedenih vektorjev na navzočnost borove ogorčice in, če se navzočnost potrdi, izvede sistematične raziskave o občutljivih rastlinah na okoliškem območju z inšpekcijskimi pregledi, vzorčenjem in testiranjem rastlin, ki kažejo znake ali simptome navzočnosti borove ogorčice ali njenih vektorjev.

▼B

9. Države članice odstranijo in uničijo vse občutljive rastline, gojene na mestih pridelave rastlin za sajenje, kadar je bila borova ogorčica odkrita od začetka zadnje popolne rastne dobe, pri čemer sprejmejo vse potrebne ukrepe, da preprečijo širjenje borove ogorčice in njenega vektorja med navedenimi aktivnostmi.

▼M1

9a. Države članice po celotnem varovalnem pasu opredelijo posekane občutljive rastline, ki niso zajete v točkah 7, 8 in 9. Odstranijo navedene rastline in njihove ostanke lesa, pri čemer sprejmejo vse potrebne previdnostne ukrepe, da se prepreči privabljanje borove ogorčice in njenega vektorja.

▼B

10. Države članice določijo higienski protokol za vsa vozila za prevoz gozdnih proizvodov in za stroje za predelavo gozdnih proizvodov, da bi zagotovile, da se borova ogorčica ne bi mogla širiti z navedenimi vozili in stroji.









PRILOGA II

Ukrepi za zadrževanje iz člena 7

1. Države članice v skladu s členom 7 sprejmejo ukrepe na razmejenih območjih, ki imajo varovalni pas širine najmanj 20 km, za zadrževanje borove ogorčice, kot je določeno v točkah 2 in 3.

Države članice vključijo podroben opis navedenih ukrepov v obvestilo iz člena 9(1).

▼M2

2. Države članice izvedejo letne sistematične raziskave o občutljivih rastlinah in vektorju na napadenih območjih z inšpekcijskimi pregledi, vzorčenjem in testiranjem navedenih rastlin in vektorja na navzočnost borove ogorčice. Pri navedenih sistematičnih raziskavah posebno pozornost namenijo občutljivim rastlinam, ki so odmrle, slabega zdravja ali jih je prizadel požar ali neurje. Osredotočijo se na dele napadenega območja, ki mejijo na varovalne pasove, da se navedeni pasovi ohranijo. Države članice posekajo vse občutljive rastline, pri katerih se ugotovi navzočnost borove ogorčice, ter odstranijo ali uničijo navedene rastline in njihove ostanke lesa, pri čemer sprejmejo vse potrebne previdnostne ukrepe, da preprečijo širjenje borove ogorčice in njenih vektorjev.

3. Države članice v varovalnih pasovih sprejmejo naslednje ukrepe:

(a) države članice zunaj obdobja letenja vektorja in v njem izvedejo sistematične raziskave o občutljivih rastlinah v varovalnih pasovih z inšpekcijskimi pregledi, vzorčenjem in testiranjem navedenih rastlin in vektorja na navzočnost borove ogorčice. Prav tako izvedejo sistematične raziskave o vektorju borove ogorčice v njegovem obdobju letenja. Pri navedenih sistematičnih raziskavah je posebna pozornost namenjena občutljivim rastlinam, ki so odmrle, slabega zdravja ali jih je prizadel požar ali neurje, ter vektorjem, ki se nahajajo na območjih, kjer je verjetna navzočnost borove ogorčice ali kjer se lahko pričakuje, da se bodo simptomi pokazali zapoznelo. Vzorčenje občutljivih rastlin se opravi v več delih vsake rastline, vključno s krošnjo. Navedene sistematične raziskave se izvedejo tudi na rezanih pecljih, ostankih rezanja, naravno nastalih odpadkih, ki kažejo dejavnost insektnih vektorjev, na delih razmejenih območij, na katerih se simptomi borove ogorčice na občutljivih rastlinah ne pričakujejo;

(b) države članice po vseh zadevnih varovalnih pasovih odkrijejo in posekajo vse občutljive rastline, ki so odmrle, slabega zdravja ali jih je prizadel požar ali neurje. Odstranijo ali uničijo posekane rastline in ostanke lesa ter sprejmejo vse potrebne ukrepe, da preprečijo širjenje borove ogorčice in njenega vektorja pred in med sečnjo ter pod naslednjimi pogoji:

(i) občutljive rastline, odkrite zunaj obdobja letenja vektorja, se pred naslednjim obdobjem letenja posekajo in uničijo na kraju samem, pod uradnim nadzorom premestijo na napadeno območje ali odstranijo. V zadnjem primeru se les in lubje navedenih rastlin bodisi tretirata, kot je določeno v točki 2(a) oddelka 1 Priloge III, bodisi predelata, kot je določeno v točki 2(b) oddelka 2 Priloge III;

(ii) občutljive rastline, odkrite zunaj sezone letenja vektorja, se nemudoma posekajo in uničijo na kraju samem, pod uradnim nadzorom premestijo na napadeno območje ali odstranijo. V zadnjem primeru se les in lubje navedenih rastlin bodisi tretirata, kot je določeno v točki 2(a) oddelka 1 Priloge III, bodisi predelata, kot je določeno v točki 2(b) oddelka 2 Priloge III.

Posekane občutljive rastline razen rastlin, ki so jih popolnoma uničili gozdni požari, se vzorčijo in testirajo na navzočnost borove ogorčice po programu vzorčenja, s katerim se lahko z 99-odstotno zanesljivostjo potrdi, da je stopnja navzočnosti borove ogorčice pri navedenih občutljivih rastlinah pod 0,02 %;

Kadar z odstopanjem od točke (ii) država članica ugotovi, da sečnja in odstranitev občutljivih rastlin, odkritih v obdobju letenja vektorja in ki jih je prizadel požar ali neurje, nista primerni, se lahko zadevna država članica odloči za sečnjo in odstranitev navedenih rastlin pred začetkom naslednjega obdobja letenja. Med tako sečnjo in odstranitvijo se zadevne občutljive rastline bodisi uničijo na kraju samem bodisi odstranijo, njihov les in lubje pa se tretirata, kot je določeno v točki 2(a) oddelka 1 Priloge III, ali predelata, kot je določeno v točki 2(b) oddelka 2 priloge III. Kadar se uporablja to odstopanje in brez poseganja v točko (a) zadevna država članica v obdobju letenja izvede obsežne sistematične raziskave na območju, ki ga je prizadel požar ali neurje, z vzorčenjem in testiranjem navedenih vektorjev na navzočnost borove ogorčice in, če se navzočnost potrdi, izvede sistematične raziskave o občutljivih rastlinah na okoliškem območju z inšpekcijskimi pregledi, vzorčenjem in testiranjem rastlin, ki kažejo znake ali simptome navzočnosti borove ogorčice ali njenih vektorjev;

(c) kar zadeva občutljiv les, odkrit v varovalnem pasu v obdobju letenja vektorja iz točke (b), države članice hlode posekanih občutljivih rastlin obelijo ali tretirajo navedene hlode z insekticidom, za katerega je znano, da učinkuje proti vektorju, ali hlode po sečnji nemudoma pokrijejo z mrežo proti žuželkam, prepojeno s takšnim insekticidom.

Po beljenju, tretiranju ali pokrivanju se občutljiv les pod uradnim nadzorom nemudoma premesti v skladišče ali odobreni obrat za tretiranje. Les, ki ni bil obeljen, se v skladišču ali odobrenem obratu za tretiranje nemudoma ponovno tretira z insekticidom, za katerega je znano, da učinkuje proti vektorju, ali se pokrije z mrežo proti žuželkam, prepojeno s takšnim insekticidom.

Lesni odpadki, pridobljeni pri sečnji občutljivih rastlin, ki ostanejo na kraju samem, se razsekajo na koščke, ki niso debelejši in širši od 3 cm.

Kadar država članica z odstopanjem od prvega pododstavka ugotovi, da beljenje, tretiranje z insekticidom, za katerega je znano, da učinkuje proti vektorju, in pokrivanje z mrežo proti žuželkam, prepojeno s takšnim insekticidom, ni primerno, se les, ki ni bil obeljen, nemudoma uniči na kraju samem. Kadar se uporablja to odstopanje, se lesni ostanki, pridobljeni pri sečnji občutljivih rastlin, ki ostanejo na kraju samem, in neobeljen les, ki se uniči na kraju samem, razsekajo na koščke, ki niso debelejši in širši od 3 cm.

▼M1

3a. Države članice po celotnem varovalnem pasu opredelijo tudi posekane občutljive rastline, ki niso zajete v točki 3(b). Odstranijo navedene rastline in njihove ostanke lesa, pri čemer sprejmejo vse potrebne previdnostne ukrepe, da se prepreči privabljanje borove ogorčice in njenega vektorja.

▼B

4. Države članice določijo higienski protokol za vsa vozila za prevoz gozdnih proizvodov in za stroje za predelavo gozdnih proizvodov, da bi zagotovile, da se borova ogorčica ne bi mogla širiti z navedenimi vozili in stroji.









PRILOGA III

Pogoji za premeščanje občutljivih rastlin ter občutljivega lesa in lubja v Uniji, kot je določeno v členu 10

ODDELEK 1

Pogoji za premeščanje občutljivih rastlin ter občutljivega lesa in lubja z razmejenih območij na druga območja kot razmejena območja in z napadenih območij v varovalne pasove

1. Občutljive rastline se lahko premeščajo pod pogojem, da navedene rastline izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) gojene so bile na mestih pridelave, na katerih od začetka zadnje popolne rastne dobe borova ogorčica ali njeni simptomi niso bili opaženi;

(b) v svoji celotni življenjski dobi so bile gojene v skladu s popolno fizično zaščito, ki zagotavlja, da vektor rastlin ne more doseči;

(c) uradno so bile pregledane, testirane in ugotovljeno je bilo, da so proste borove ogorčice in vektorja;

(d) priložen jim je rastlinski potni list, pripravljen in izdan v skladu z določbami Direktive 92/105/EGS za namembne kraje znotraj Unije;

(e) prevažajo se zunaj sezone letenja vektorja ali v zaprtih zabojnikih ali embalaži, ki zagotavlja, da ne more priti do napada borove ogorčice ali vektorja.

2. Občutljiv les in lubje, razen lesenega pakirnega materiala, se lahko premešča pod pogojem, da navedeni les ali lubje izpolnjuje naslednje pogoje:

(a) bil oziroma bilo je ustrezno toplotno obdelano v odobrenem obratu za tretiranje, da se doseže minimalna temperatura 56 °C za najmanj 30 minut v celotnem navedenem lesu in lubju, ki zagotavlja odstranitev živih borovih ogorčic in živih vektorjev. V primeru toplotne obdelave s kompostiranjem je treba kompostiranje opraviti v skladu z odobrenimi specifikacijami tretiranja v skladu s postopkom iz člena 18(2) Direktive 2000/29/ES;

▼M1

(b) priložen mu je rastlinski potni list v skladu z Direktivo 92/105/EGS, ki ga je izdal odobreni obrat za tretiranje; občutljivemu lesu v obliki čebeljih panjev in hišic za ptičja gnezda je priložen navedeni rastlinski potni list ali je označen v skladu s Prilogo II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO;

(c) če ni brez lubja, se premešča bodisi zunaj sezone letenja vektorja ali z zaščitno prevleko, s čimer se prepreči infestacija z borovo ogorčico ali vektorja.

▼B

3. Občutljiv les v obliki lesenega pakirnega materiala se lahko premešča pod pogojem, da navedeni lesen pakirni material izpolnjuje naslednje pogoje:

(a) na njej je bilo v odobrenem obratu za tretiranje opravljeno eno od tretiranj, določenih v Prilogi I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernice za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini ( 4 ), ki zagotavlja odstranitev živih borovih ogorčic in živih vektorjev;

(b) označena je v skladu s Prilogo II k navedenemu mednarodnemu standardu.

4. Z odstopanjem od točk 2 in 3 se lahko občutljiv les premesti z razmejenega območja ali z napadenega območja v varovalni pas v odobreni obrat za tretiranje, ki se nahaja najbliže razmejenemu območju ali napadenemu območju, v takojšnje tretiranje, kadar znotraj navedenega razmejenega območja ali napadenega območja ni ustreznega obrata za tretiranje.

Odstopanje se uporablja samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) ravnanje s posekanimi občutljivimi rastlinami, njihovo tretiranje, skladiščenje in prevoz v skladu s točkama 8 in 10 Priloge I ter točko 3(c) in točko 4 Priloge II zagotavljajo, da vektor v navedenem lesu ne more biti navzoč ali ne more iz njega uiti;

(b) premeščanje poteka zunaj sezone letenja vektorja ali z zaščitno prevleko, s čimer se zagotovi, da borova ogorčica ali vektor ne moreta napasti drugih rastlin, lesa ali lubja;

(c) premeščanja redno nadzorujejo pristojni organi na kraju samem.

5. Z odstopanjem od točk 2 in 3 se lahko občutljiv les in lubje, razsekana na koščke, ki niso debelejši in širši od 3 cm, premeščata z razmejenega območja v odobreni obrat za tretiranje, ki se nahaja najbliže navedenemu območju, ali z napadenega območja v varovalni pas, da se uporabita kot gorivo, pod pogojem, da so izpolnjene določbe iz točk (b) in (c) drugega pododstavka točke 4.

ODDELEK 2

Pogoji za premeščanje občutljivih rastlin ter občutljivega lesa in lubja znotraj napadenih območij, za katera veljajo ukrepi za izkoreninjenje

1. Občutljive rastline za sajenje se lahko premeščajo pod pogojem, da navedene rastline izpolnjujejo enake pogoje, kot so navedeni v točki 1 oddelka 1.

2. Občutljiv les in lubje se lahko premeščata pod pogojem, da se navedeni les ali lubje tretira po enem od naslednjih načinov:

(a) uniči se s sežigom na najbližji lokaciji znotraj razmejenega območja, določeni za ta namen;

(b) v predelovalnem obratu se uporablja kot gorivo ali za druge destruktivne namene, pri čemer se zagotavlja odstranitev živih borovih ogorčic in živih vektorjev;

(c) je ustrezno toplotno obdelan oziroma v odobrenem obratu za tretiranje, da se doseže minimalna temperatura 56 °C za najmanj 30 minut v celotnem navedenem lesu in lubju, ki zagotavlja odstranitev živih borovih ogorčic in živih vektorjev. V primeru toplotne obdelave prek kompostiranja je treba kompostiranje opraviti v skladu z odobrenimi specifikacijami tretiranja v skladu s postopkom iz člena 18(2) Direktive 2000/29/ES.

Za navedena premeščanja veljajo naslednji pogoji:

(a) premeščanje lesa ali lubja poteka pod uradnim nadzorom in zunaj sezone letenja vektorja ali z zaščitno prevleko, s čimer se zagotovi, da borova ogorčica ali vektor ne moreta napasti drugih rastlin, lesa in lubja, ali

(b) les ali lubje, ki je bilo obdelano, kot je navedeno v točki (c) drugega odstavka, se lahko premešča, če mu je priložen rastlinski potni list, ki ga je izdal odobreni obrat za tretiranje.

Ta točka se ne uporablja za lesen pakirni material ali za občutljiv les, ki je bil pridobljen iz rastlin, na katerih je bilo opravljeno posamezno testiranje in je bilo ugotovljeno, da so proste borove ogorčice.

3. Občutljiv les v obliki lesenega pakirnega materiala se lahko premešča, če izpolnjuje pogoje iz točke 3 oddelka 1.