2008R0294 — SL — 01.01.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (ES) št. 294/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (UL L 097, 9.4.2008, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 294/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2008

o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Lizbonska agenda za rast in delovna mesta poudarja potrebo po razvoju pogojev, ki bi bili ugodni za naložbe v znanje in inovacije v Evropi, da bi izboljšali konkurenčnost, povečali rast in število delovnih mest v Evropski uniji. (2) Države članice nosijo glavno odgovornost za ohranjanje ugodnih razmer v podporo evropski industriji, konkurenčnosti in inovacijam. Vendar pa narava in razsežnost inovacijskih izzivov v Evropski uniji zahtevata tudi sprejemanje ukrepov na ravni Skupnosti. (3) Skupnost bi morala zagotoviti podporo za spodbujanje inovacij, zlasti v sklopu Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, Celostnega programa za vseživljenjsko učenje in strukturnih skladov. (4) Na ravni Skupnosti bi bilo treba vzpostaviti novo pobudo, Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“), ki bo s spodbujanjem povezovanja v okviru trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije – na celotnem območju Evropske unije dopolnjeval obstoječe politike in pobude Skupnosti in držav članic. (5) Evropski svet z dne 15. in 16. junija 2006 je Komisijo pozval, naj pripravi uraden predlog za ustanovitev EIT in ga predstavi jeseni 2006. (6) EIT bi moral v prvi vrsti prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic, in sicer tako, da zagotovi sodelovanje visokega šolstva ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na najvišji ravni. EIT naj bi s tem in olajšal in pospešil povezovanje in sodelovanje ter ustvaril sinergije med skupnostmi inovacij v Evropi. (7) EIT bi se moral s svojimi aktivnostmi odzvati na strateške dolgoročne izzive za inovacije v Evropi, zlasti na meddisciplinarnih in/ali interdisciplinarnih področjih, vključno s področji, ki so že bila opredeljena na evropski ravni. S tem bi EIT spodbujal stalen dialog s civilno družbo. (8) EIT bi moral prednostno obravnavati prenos svojih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v poslovno okolje ter komercialno uporabnost teh dejavnosti, poleg tega pa podpirati ustanavljanje novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in malih in srednje velikih podjetij (MSP). (9) EIT bi moral delovati predvsem na podlagi k odličnosti usmerjenih samostojnih partnerstev med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami, ki bi v inovacijskem procesu predstavljala trajnostna in dolgoročno samostojna strateška omrežja. Ta partnerstva bi moral izbrati upravni odbor EIT na podlagi preglednega postopka, ki bi temeljil na odličnosti, imenovala pa bi se skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu „SZI“). Upravni odbor bi moral tudi voditi dejavnosti EIT in ocenjevati dejavnosti SZI. Pri izbiri članov upravnega odbora bi bilo treba zagotoviti ravnotežje med tistimi z izkušnjami iz poslovnega in visokošolskega in/ali raziskovalnega okolja ter člani iz inovacijskega sektorja. (10) Če naj bi EIT in SZI prispevali h konkurenčnosti ter okrepili mednarodno privlačnost in inovacijsko zmogljivost evropskega gospodarstva, bi morali biti sposobni pritegniti partnerske organizacije, raziskovalce in študente iz vsega sveta, tudi s spodbujanjem njihove mobilnosti, ter sodelovati z organizacijami iz tretjih držav. (11) Razmerja med EIT in SZI bi morali urejati pogodbeni sporazumi, v katerih bi bile določene pravice in obveznosti SZI ter ki bi zagotovili ustrezno raven usklajevanja ter opredelili mehanizem za spremljanje in vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI. (12) Visoko šolstvo je treba podpreti kot sestavni del celovite inovacijske strategije, saj je v tem smislu pogosto spregledano. Sporazum med EIT in SZI bi moral zagotoviti, da stopnje izobrazbe in diplome, ki se podelijo v okviru SZI, podelijo sodelujoče visokošolske ustanove, ki bi jih morali spodbuditi, da jih štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT. EIT bi moral s svojimi dejavnostmi in delom pomagati spodbujati mobilnost v evropskem raziskovalnem in visokošolskem prostoru ter prenosljivost štipendij, podeljenih raziskovalcem in študentom v okviru SZI. Vse te dejavnosti bi se morale izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij ( 4 ). (13) EIT bi moral oblikovati jasne in pregledne smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki bodo pospeševale uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji. Te smernice bi morale določati, da je treba ustrezno upoštevati prispevke različnih partnerskih organizacij SZI, ne glede na njihovo velikost. Če bi se dejavnosti financirale v sklopu okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj, bi se uporabljala pravila iz teh programov. (14) Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost EIT. Ustrezna pravila, ki urejajo delovanje EIT, so sprejeta v statutu EIT. (15) EIT bi moral imeti pravno osebnost, da bi se zagotovila njegova funkcionalna samostojnost in neodvisnost, sam bi moral upravljati svoj proračun, njegovi prihodki pa bi morali vključevati prispevek Skupnosti. (16) EIT bi si moral prizadevati za pridobitev čim večjega finančnega prispevka iz zasebnega sektorja in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi. Zato se pričakuje, da bodo industrija ter finančni in storitveni sektor znatno prispevali v proračun EIT in zlasti v proračun SZI. SZI bi si morale prizadevati, da bi zasebni sektor prispeval čim več. SZI in njihove partnerske organizacije bi morale objaviti dejstvo, da opravljajo svoje dejavnosti v okviru EIT in da prejemajo finančni prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije. (17) S prispevkom Skupnosti k EIT bi se morali financirati stroški, ki nastanejo pri ustanavljanju ter upravnih in usklajevalnih dejavnostih EIT in SZI. Da bi se izognili dvojnemu financiranju, te dejavnosti ne bi smele biti hkrati upravičene do prispevka iz drugih programov Skupnosti, kot so Okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Program za vseživljenjsko učenje ali strukturni skladi. Poleg tega v primeru, da SZI ali njene partnerske organizacije neposredno zaprosijo za pomoč Skupnosti iz teh programov ali skladov, njihovih prošenj ne bi smeli obravnavati prednostno glede na druge prošnje. (18) V zvezi s subvencijo Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 5 ). (19) Ta uredba za obdobje od 2008 do 2013 določa finančna sredstva, ki mora biti v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ( 6 ) za proračunski organ prednostni referenčni okvir. (20) EIT je organ, ki ga Skupnosti ustanavljajo v smislu člena 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, zato bi moral svoja finančna pravila sprejeti v skladu z navedeno uredbo. Iz tega razloga bi se morala za EIT uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 ( 7 ). (21) EIT bi moral pripraviti letno poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedel v preteklem koledarskem letu, in tekoči triletni delovni program z načrtovanimi pobudami, s katerim se bo EIT lahko odzval na notranji in zunanji razvoj na področju znanosti, tehnologije, visokega šolstva, inovacij in drugih ustreznih področjih. Ta dokumenta bi moral poslati v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali imeti pravico, da predložijo svoje mnenje o osnutku prvega triletnega delovnega programa EIT. (22) V strateškem inovacijskem programu (v nadaljnjem besedilu „SIP“) bi bilo treba določiti strateško in dolgoročno pomembna prednostna področja ter finančne potrebe EIT za obdobje sedmih let. Glede na to, da ima SIP pomembno vlogo na področju inovacijske politike Skupnosti, in zaradi posledičnega političnega pomena njegovega družbeno-gospodarskega vpliva v Skupnosti bi ga morala Evropski parlament in Svet sprejeti na podlagi predloga Komisije, oblikovanega na podlagi osnutka, ki ji ga predloži EIT. (23) Komisija bi morala sprožiti neodvisno zunanje vrednotenje delovanja EIT, na podlagi katerega se bo zlasti lahko pripravil SIP. Po potrebi bi morala pripraviti predloge za spremembo te uredbe. (24) Treba si je prizadevati za postopno oziroma večfazno izvajanje dejavnosti EIT in ob tem upoštevati njegov dolgoročni razvoj. Da bi se ustrezno ocenilo delovanje EIT in SZI ter uvedle morebitne izboljšave, je potrebna začetna faza z omejenim številom SZI. Upravni odbor bi moral v 18 mesecih po imenovanju izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Evropski uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije ter naslednja generacija informacijske in komunikacijske tehnologije. Izbiro in imenovanje naslednjih SZI bi bilo treba omogočiti po sprejetju prvega SIP, ki bi moral vključevati tudi podrobnosti glede delovanja EIT zaradi upoštevanja dolgoročne perspektive. (25) Ker cilja načrtovanega ukrepa, in sicer ustanovitve EIT, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in nadnacionalnosti lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Vsebina

Ustanovi se Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“).

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

▼M1

1. „inovacija“ pomeni postopek, vključno z rezultatom tega postopka, v okviru katerega nastajajo nove ideje kot odziv na družbene in gospodarske potrebe ter povpraševanje, na podlagi teh idej pa se ustvarijo novi izdelki, storitve ali poslovni in organizacijski modeli, ki se uspešno predstavijo na obstoječem trgu ali so sposobni ustvarjati nove trge in ki družbi prinašajo vrednost;

2. „skupnost znanja in inovacij“ (SZI) pomeni samostojno partnerstvo visokošolskih zavodov, raziskovalnih organizacij, družb in drugih zainteresiranih strani v inovacijskem procesu v obliki strateške mreže, ne glede na njeno točno pravno obliko, na podlagi srednje- do dolgoročnega inovacijskega načrtovanja za izpolnitev ciljev EIT in za prispevek k doseganju ciljev, določenih v Uredbi (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020);

3. „kolokacijski center“ pomeni geografsko območje, na katerem imajo sedež glavni partnerji trikotnika znanja, ki lahko sodelujejo na enostaven način, predstavlja pa tudi kontaktno točko za dejavnost SZI na tem območju;

▼M1 —————

▼M1

5. „partnerska organizacija“ pomeni organizacijo, ki je članica SZI in lahko vključuje zlasti visokošolske zavode, raziskovalne organizacije, javne ali zasebne družbe, finančne institucije, regionalne in lokalne organe, fundacije in neprofitne organizacije;

▼B

6. „raziskovalna organizacija“ pomeni vsak javni ali zasebni pravni subjekt, katerega eden od glavnih ciljev je izvedba raziskav ali tehnološki razvoj;

7. „visokošolska ustanova“ pomeni univerzo ali kakršno koli visokošolsko ustanovo, ki v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso omogoča pridobitev stopenj izobrazbe in diplom na magistrski in doktorski ravni, ne glede na njeno poimenovanje v nacionalnem okviru;

8. „stopnje izobrazbe in diplome“ pomenijo kvalifikacije, za katere sodelujoče visokošolske ustanove na podlagi visokošolskih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru SZI, podelijo magisterij ali doktorat;

▼M1

9. „strateški inovacijski program“ (SIP) pomeni dokument politike, ki zajema prednostna področja in dolgoročno strategijo EIT za prihodnje pobude, vključno s pregledom načrtovanih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, v sedemletnem obdobju;

▼M1

9a. „regionalna inovacijska shema“ (RIS) pomeni shemo ozaveščanja, namenjeno partnerstvom med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi organizacijami, družbami in drugimi zainteresiranimi stranmi za spodbujanje inovacij v vsej Uniji;

10. „forum zainteresiranih strani“ pomeni platformo, ki se je lahko udeležijo predstavniki nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, organiziranih interesnih skupin in posameznih subjektov s poslovnega, visokošolskega in raziskovalnega področja, iz združenj, civilne družbe in grozdnih organizacij ter drugih zainteresiranih strani iz trikotnika znanja;

11. „dejavnosti SZI z dodano vrednostjo“ pomenijo dejavnosti, ki jih izvajajo partnerske organizacije ali po potrebi pravni subjekti SZI in ki prispevajo k povezovanju trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije –, vključno z dejavnostmi ustanavljanja, upravljanja in usklajevanja SZI, in k splošnim ciljem EIT.

▼M1

Člen 3

Naloga in cilji

Naloga EIT je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Unije prispevati k trajnostni evropski gospodarski rasti in konkurenčnosti, da bi se spoprijeli z večjimi izzivi, pred katerimi je evropska družba. To bo dosegel s spodbujanjem sinergije in sodelovanja ter povezovanja visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni, tudi s spodbujanjem podjetništva.

Splošni in posebni cilji ter kazalniki rezultatov EIT za obdobje od 2014 do 2020 so opredeljeni v programu Obzorje 2020.

▼B

Člen 4

Organi EIT

1. Organi EIT so naslednji:

▼M1

(a) upravni odbor, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni z izkušnjami na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav, inovacij in podjetništva. Odgovoren je za vodenje dejavnosti EIT, za izbor, imenovanje in vrednotenje SZI ter za vse druge strateške odločitve. Pomaga mu izvršni odbor;

▼M1 —————

▼M1

(c) direktor, ki ga imenuje upravni odbor in je odgovoren upravnemu odboru za upravno in finančno poslovodenje EIT ter je zakoniti zastopnik EIT;

▼B

(d) notranja revizijska funkcija, ki upravnemu odboru in direktorju svetuje v zvezi s finančnim poslovodenjem in administrativnim upravljanjem ter strukturami za nadzor znotraj EIT, v zvezi z organizacijo finančnih povezav s SZI in z vsem, za kar jo zaprosi upravni odbor.

2. Komisija lahko imenuje opazovalce, ki sodelujejo na sestankih upravnega odbora.

3. Podrobna pravila v zvezi z organi EIT so določena v statutu EIT, ki je priložen tej uredbi.

Člen 5

Naloge

1. EIT za dosego svojega cilja:

▼M1

(a) v skladu s SIP opredeli svoje glavne prednostne naloge in dejavnosti;

▼B

(b) krepi ozaveščenost med morebitnimi partnerskimi organizacijami in spodbuja njihovo udeležbo pri dejavnostih EIT;

▼M1

(c) v skladu s členom 7 na prednostnih področjih izbere in imenuje SZI ter s sporazumi opredeli njihove pravice in dolžnosti, jim zagotovi ustrezno podporo, uporablja ustrezne ukrepe za nadzor kakovosti, stalno spremlja in vrednoti njihove dejavnosti, zagotavlja ustrezno raven usklajevanja in olajšuje komuniciranje in tematsko sodelovanje med SZI;

▼B

(d) spodbuja sprostitev sredstev iz javnih in zasebnih virov ter svoja sredstva porabi v skladu s to uredbo. Še posebej si prizadeva znaten in čedalje večji delež svojega proračuna zbrati iz zasebnih virov in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi;

(e) v državah članicah spodbuja priznavanje stopenj izobrazbe in diplom, ki jih podeljujejo visokošolske ustanove, ki so partnerske organizacije in ki lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT;

▼M1

(f) spodbuja razširjanje najboljših praks za povezovanje v okviru trikotnika znanja, vključno med SZI, da bi se s tem razvila skupna kultura inovacij in prenosa znanja, in sodelovanje pri dejavnostih ozaveščanja, tudi v okviru RIS;

▼B

(g) si prizadeva, da bi postal svetovno pomemben organ za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij;

▼M1

(h) spodbuja multidisciplinarne pristope k inovacijam, na primer povezovanje tehnoloških, družbenih in netehnoloških rešitev, organizacijskih pristopov in novih poslovnih modelov;

▼M1

(i) zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Unije, kadar je potrebno;

(j) v Uniji in zunaj nje promovira SZI kot odlične inovacijske partnerje;

(k) ustanovi forum zainteresiranih strani, na katerem predstavi svoje dejavnosti, izkušnje, najboljše prakse ter prispevek k politikam in ciljem Unije na področjih inovacij, raziskav in izobraževanja in zainteresiranim stranem omogoči, da izrazijo svoja stališča. Srečanje tega foruma se skliče vsaj enkrat letno. Predstavniki držav članic se v okviru tega foruma sestanejo v posebni sestavi, da se zagotovita ustrezno komuniciranje in izmenjava informacij z EIT, in se obvestijo o dosežkih EIT in SZI, jim svetujejo in z njimi delijo izkušnje. Posebna sestava predstavnikov držav članic v okviru foruma zainteresiranih strani zagotavlja tudi ustrezno sinergijo in dopolnjevanje med dejavnostmi EIT in SZI ter nacionalnimi programi in pobudami, vključno z možnostjo nacionalnega sofinanciranja dejavnosti SZI.

▼B

2. EIT je pristojen za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT.

Člen 6

SZI

1. SZI se ukvarjajo zlasti z:

(a) inovacijskimi dejavnostmi in vlaganji z evropsko dodano vrednostjo, ki vključujejo vse razsežnosti visokega šolstva in raziskav za doseganje kritične mase ter podpirajo razširjanje in uporabo rezultatov;

▼M1

(b) vrhunskimi, v inovacije usmerjenimi raziskavami na področjih ključnih gospodarskih in družbenih interesov, ki se opirajo na rezultate evropskih in nacionalnih raziskav in obetajo krepitev evropske konkurenčnosti na mednarodni ravni ter najdejo rešitve za večje družbene izzive, pred katerimi je evropska družba;

(c) izobraževalnimi dejavnostmi in dejavnostmi usposabljanja na magistrski in doktorski ravni ter strokovnimi programi usposabljanja v disciplinah, ki bi lahko zadostile prihodnjim evropskim družbeno-gospodarskim potrebam in ki širijo nabor talentov Unije ter spodbujajo razvoj sposobnosti, povezanih z inovacijami, izboljšanje vodstvenih in podjetniških sposobnosti, mobilnost raziskovalcev in študentov ter izmenjavo znanja, mentorstvo in mreženje med prejemniki diplom ter usposabljanj z oznako EIT;

(d) dejavnostmi ozaveščanja in razširjanjem najboljših praks v inovacijskem sektorju, s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in podjetji, vključno s storitvenimi in finančnimi sektorji;

▼M1

(e) prizadevanjem za sinergijo in dopolnjevanje med dejavnostmi SZI in obstoječimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi programi, kadar je primerno.

▼M1

2. SZI imajo precejšnjo avtonomijo pri opredelitvi svoje notranje organizacije in sestave ter natančnega načrta dela in delovnih metod. Za SZI velja zlasti, da:

(a) vzpostavljajo mehanizme upravljanja, ki odražajo trikotnik znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije;

(b) si zlasti prizadevajo za sprejemanje novih članov, če ti v partnerstvo prinašajo dodano vrednost;

(c) delujejo odprto in pregledno, v skladu s svojimi notranjimi pravili;

(d) pripravljajo poslovne načrte s cilji in ključnimi kazalniki uspešnosti;

(e) razvijajo strategije za finančno vzdržnost.

▼B

3. Razmerje med EIT in SZI urejajo pogodbeni sporazumi.

Člen 7

Izbor SZI

▼M1

1. EIT na podlagi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka izbere in imenuje partnerstvo, iz katerega bo nastala SZI. EIT v skladu z načeli odličnosti in ob upoštevanju pomembnosti za področje inovacij sprejme in objavi podrobna merila za izbor SZI. Pri izbirnem postopku sodelujejo tudi zunanji in neodvisni strokovnjaki.

▼M1

1a. EIT začne postopek izbora in imenovanja SZI v skladu s prednostnimi področji in časovnim okvirom, opredeljenim v SIP.

▼M1

2. Izbirna merila za imenovanje SZI lahko v skladu z načeli iz odstavka 1 med drugim vključujejo:

(a) obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost, vključno s podjetništvom, v okviru partnerstva ter njegovo odličnost na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij;

(b) zmogljivost partnerstva za doseganje ciljev SIP in s tem prispevanje k uresničevanju splošnega cilja in prednostnih nalog programa Obzorje 2020;

(c) multidisciplinarni pristop k inovacijam, vključno s povezovanjem tehnoloških, družbenih in netehnoloških rešitev;

(d) zmogljivost partnerstva za zagotavljanje trajnostnega in dolgoročnega samostojnega financiranja, vključno z znatnim in čedalje večjim prispevkom iz zasebnega sektorja, industrije in storitev;

(e) ustrezno uravnoteženo sodelovanje pri partnerstvu organizacij, dejavnih v trikotniku znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije;

(f) prikaz načrta upravljanja intelektualne lastnine, ki je ustrezen za zadevni sektor, vključno z načinom, kako se upoštevajo prispevki različnih partnerskih organizacij;

(g) ukrepe v podporo udeležbi zasebnega sektorja in sodelovanju z njim, vključno s finančnim sektorjem in zlasti MSP, ter za pomoč pri ustanavljanju novih podjetij, odcepljenih podjetij ter MSP, da bi lahko rezultate dejavnosti SZI izkoristili v komercialne namene;

(h) pripravljenost za pripravo konkretnih ukrepov sodelovanja z javnim sektorjem in tretjimi sektorji, kakor je ustrezno;

(i) pripravljenost sodelovanja z drugimi organizacijami in omrežji zunaj SZI z namenom izmenjave najboljših praks in odličnosti;

(j) pripravljenost za pripravo konkretnih predlogov za vzpostavljanje sinergije s pobudami Unije in drugimi ustreznimi pobudami.

3. Minimalni pogoj za oblikovanje SZI je, da sodelujejo vsaj tri partnerske organizacije, ustanovljene v vsaj treh različnih državah članicah. Vse take partnerske organizacije morajo biti med seboj neodvisne v smislu člena 8 Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ).

4. Poleg pogoja iz odstavka 3 se vsaj dve tretjini partnerskih organizacij v SZI ustanovi v državah članicah; v vsaki SZI sodelujeta vsaj ena visokošolska ustanova in eno zasebno podjetje.

▼M1

5. EIT sprejme in objavi merila in postopke za financiranje, spremljanje in vrednotenje dejavnosti SZI pred začetkom postopka izbora novih SZI. O njih se takoj obvesti posebna sestava predstavnikov držav članic v okviru foruma zainteresiranih strani.

Člen 7a

Načela vrednotenja in spremljanja SZI

EIT na podlagi glavnih kazalnikov uspešnosti, določenih med drugim v Uredbi (EU) št. 1291/2013 in v SIP, ter v sodelovanju s Komisijo organizira stalno spremljanje in redno zunanje vrednotenje neposrednih učinkov, rezultatov in vplivov vsake SZI. Rezultati takega spremljanja in vrednotenja se objavijo, o njih pa se poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 7b

Trajanje, nadaljevanje in prenehanje SZI

1. Odvisno od rezultatov stalnega spremljanja ter rednih vrednotenj in posebnosti posameznih področij SZI običajno deluje od sedem do petnajst let.

2. EIT lahko vzpostavi okvirni sporazum o partnerstvu s SZI za začetno obdobje sedmih let.

3. Upravni odbor lahko odloči, da se prvotno določeno obdobje okvirnega sporazuma o partnerstvu s SZI podaljša v okviru finančnih sredstev iz člena 19, če je to najustreznejši način za doseganje ciljev EIT.

4. Če vrednotenja SZI pokažejo neustrezne rezultate, upravni odbor sprejme ustrezne ukrepe, vključno z zmanjšanjem, spremembo ali umikom finančne pomoči ali prekinitvijo sporazuma.

▼B

Člen 8

Stopnje izobrazbe in diplome

1. Stopnje izobrazbe in diplome v povezavi z dejavnostmi visokega šolstva iz člena 6(1)(c) podeljujejo sodelujoče visokošolske ustanove v skladu z nacionalnimi predpisi in postopki akreditacije. Sporazum med EIT in SZI določa, da se te stopnje izobrazbe in diplome lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT.

2. EIT sodelujoče visokošolske ustanove spodbuja, da:

(a) podeljujejo skupne ali večkratne stopnje izobrazbe in diplome, kar odraža povezovalno vlogo SZI. Lahko pa jih podeli tudi ena sama visokošolska ustanova;

▼M1

(aa) razširjajo najboljše prakse pri horizontalnih vprašanjih;

▼B

(b) upoštevajo: (i) dejavnosti Skupnosti, ki se izvajajo v skladu s členoma 149 in 150 Pogodbe; (ii) dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega visokošolskega prostora.

Člen 9

Neodvisnost EIT in usklajenost s Skupnostjo, državami članicami ali medvladno dejavnostjo

1. EIT svoje dejavnosti izvaja neodvisno od nacionalnih organov in zunanjih pritiskov.

2. Dejavnosti EIT se uskladijo z drugimi dejavnostmi in instrumenti, ki se izvajajo na ravni Skupnosti, zlasti na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij.

3. EIT ustrezno upošteva tudi politike in pobude na regionalni, nacionalni in medvladni ravni, da se izkoristijo najboljše prakse, uveljavljeni koncepti in obstoječi viri.

▼M1 —————

▼B

Člen 11

Pravni status

1. EIT je organ Skupnosti in ima pravno osebnost. V vsaki državi članici ima največjo možno pravno sposobnost, ki jo nacionalne zakonodaje priznavajo pravnim osebam. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku.

2. Za EIT se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 12

Odgovornost

1. EIT je edini odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti.

2. Pogodbeno odgovornost EIT urejajo posamezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevne pogodbe. Sodišče je pristojno v skladu s katero koli arbitražno klavzulo iz pogodbe, ki jo sklene EIT.

3. V primeru nepogodbene obveznosti EIT v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vsakršno škodo, ki jo pri izvajanju svojih nalog povzroči EIT ali njegovi uslužbenci.

Sodišče je pristojno v vseh sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo.

4. Vsa plačila, ki jih izvede EIT v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 2 in 3 ter stroški in izdatki, nastalimi v tej zvezi, se upoštevajo kot odhodki EIT in se krijejo iz virov EIT.

5. Za tožbe proti EIT je v skladu s členoma 230 in 232 Pogodbe pristojno Sodišče.

Člen 13

Preglednost in dostop do dokumentov

1. EIT zagotovi, da se njegove dejavnosti izvajajo čim bolj pregledno. EIT zlasti oblikuje dostopno, brezplačno spletno mesto, ki nudi informacije o dejavnostih EIT in posameznih SZI.

▼M1

2. EIT svoj poslovnik, posebna finančna pravila iz člena 21(1) ter podrobna merila za izbor SZI iz člena 7 objavi pred objavo razpisa za zbiranje predlogov za izbor SZI.

▼B

3. EIT nemudoma objavi svoj tekoči triletni delovni program in letno poročilo o dejavnostih iz člena 15.

4. Brez poseganja v odstavka 5 in 6 EIT tretjim stranem ne sme razkrivati pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava.

5. Za člane organov EIT velja zahteva glede zaupnosti iz člena 287 Pogodbe ES.

Za podatke, ki jih EIT prejme v skladu s to uredbo, velja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 10 ).

6. Za dokumente EIT se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 glede dostopa javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ( 11 ). Upravni odbor sprejme praktične rešitve za uporabo navedene uredbe najpozneje v šestih mesecih po ustanovitvi EIT.

7. Uradni dokumenti in objave EIT se prevedejo v skladu z Uredbo št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti ( 12 ). Prevajalske storitve, ki so potrebne, zagotavlja Prevajalski center za organe Evropske unije, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/1994 ( 13 ).

Člen 14

Finančna sredstva

1. EIT se financira s prispevkom iz splošnega proračuna Evropske unije v okviru finančnih sredstev, določenih v členu 19, ter iz drugih zasebnih in javnih virov.

▼M1

2. SZI se financirajo zlasti iz naslednjih virov:

(a) prispevkov partnerskih organizacij, ki so znatni vir financiranja;

(b) prostovoljnih prispevkov držav članic, tretjih držav ali njihovih javnih organov;

(c) prispevkov mednarodnih organov ali institucij;

(d) prihodkov, ustvarjenih z lastnimi sredstvi in dejavnostmi SZI, ter licenčnin iz naslova pravic intelektualne lastnine;

(e) premoženja, vključno s tistim, ki ga upravlja Sklad EIT;

(f) volil, donacij in prispevkov posameznikov, institucij, skladov ali drugih nacionalnih organov;

(g) prispevka EIT;

(h) finančnih instrumentov, vključno s tistimi, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije.

Prispevki lahko vključujejo prispevke v naravi.

▼B

3. Načini za dostop do sredstev EIT se določijo v finančnih pravilih EIT iz člena 21(1).

▼M1

4. S prispevkom EIT za SZI se lahko krije do 100 % skupnih upravičenih stroškov dejavnosti SZI z dodano vrednostjo.

▼B

5. SZI ali njihove partnerske organizacije lahko zaprosijo za pomoč Skupnosti, zlasti v okviru programov in skladov Skupnosti, in sicer v skladu s tam določenimi pravili, njihove prošnje pa se obravnavajo enako kot vse druge prošnje. V takem primeru se tovrstna pomoč ne nameni za dejavnosti, ki se že financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije.

▼M1

6. Prispevek EIT v povprečju ne sme presegati 25 % skupnega financiranja SZI.

7. EIT razvije konkurenčen mehanizem pregleda za dodelitev ustreznega deleža svojega finančnega prispevka za SZI. Ta mehanizem vključuje oceno poslovnih načrtov SZI in njihove uspešnosti, ki se meri s stalnim spremljanjem.

▼M1

Člen 15

Načrtovanje programov in poročanje

1. EIT sprejme tekoči triletni delovni program, temelječ na SIP, ko je ta sprejet, ki vsebuje izjavo o glavnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah EIT in SZI, vključno z oceno finančnih potreb in virov. Program vsebuje tudi ustrezne kazalnike za spremljanje dejavnosti SZI in EIT, pri čemer se uporablja pristop, usmerjen k rezultatom. EIT Komisiji predloži predhodni tekoči triletni delovni program, in sicer do 31. decembra v letu, ki se konča dve leti pred začetkom veljavnosti zadevnega triletnega delovnega programa (v nadaljnjem besedilu: leto N – 2).

Komisija v treh mesecih po predložitvi delovnega programa poda mnenje o posebnih ciljih EIT, kot so opredeljeni v programu Obzorje 2020, ter o dopolnjevanju EIT s politikami in instrumenti Unije. EIT upošteva mnenje Komisije in, v primeru nestrinjanja, utemelji svoje stališče. Končni delovni program pošlje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Direktor končni delovni program na zahtevo predstavi pristojnemu odboru Evropskega parlamenta.

2. EIT sprejme letno poročilo vsako leto do 30. junija. V njem se navede dejavnosti, ki so jih v predhodnem koledarskem letu izvajali EIT in SZI, in ovrednoti rezultate glede na zastavljene cilje, kazalnike in časovnico, tveganja, povezana z izvajanimi dejavnostmi, ter uporaba sredstev in splošno delovanje EIT. EIT letno poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu ter ju najmanj enkrat letno obvešča o svojih dejavnostih in o prispevku k programu Obzorje 2020 in politikam ter ciljem Unije na področju inovacij, raziskav in izobraževanja.

▼B

Člen 16

Spremljanje in vrednotenje EIT

1. Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov, znanstveno odličnost in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora EIT zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno in sistematično spremljale ter neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenj se objavijo.

2. Komisija do junija 2011 in vsakih ►M1 tri leta ◄ po začetku veljavnosti novega finančnega okvira predvidi vrednotenje EIT. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem ocenjevanju in preverja, kako EIT izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti EIT in SZI ter ocenjuje dodano vrednost EIT, vpliv, uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo in/ali dopolnjevanje z obstoječimi nacionalnimi politikami in politikami Skupnosti v podporo visokemu šolstvu, raziskavam in inovacijam. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

▼M1

2a. Komisija lahko opravi dodatna vrednotenja strateško pomembnih tem ali vprašanj s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, da preuči napredek EIT pri doseganju zastavljenih ciljev ter opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in najboljše prakse. Komisija pri tem v celoti upošteva upravni učinek na EIT in SZI.

▼B

3. Komisija rezultate vrednotenj skupaj s svojim mnenjem in, kjer je to potrebno, vse predloge za spremembo te uredbe posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Upravni odbor ugotovitve iz vrednotenj ustrezno upošteva v programih in pri delovanju EIT.

Člen 17

SIP

1. EIT najpozneje do 30. junija 2011 in nato vsakih sedem let pripravi osnutek sedemletnega SIP in ga predloži Komisiji.

▼M1

2. V SIP se opredelijo prednostna področja in dolgoročna strategija za EIT, vsebuje pa tudi oceno njegovega družbeno-gospodarskega učinka in sposobnosti ustvarjanja najboljše inovacijske dodane vrednosti. SIP upošteva rezultate spremljanja in vrednotenja EIT iz člena 16.

▼M1

2a. SIP vsebuje analizo morebitnih in ustreznih sinergij in dopolnjevanj med dejavnostmi EIT ter drugimi pobudami, instrumenti in programi Unije.

▼B

3. SIP vključuje oceno finančnih potreb in virov ob upoštevanju dolgoročnega razvoja prihodnjega delovanja in financiranja EIT. Vsebuje pa tudi okvirni finančni načrt, ki pokriva obdobje finančnega okvira.

▼M1

4. SIP v skladu s členom 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije na predlog Komisije sprejmeta Evropski parlament in Svet.

▼B

Člen 18

Začetna faza

1. Upravni odbor v 12 mesecih po imenovanju Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži osnutek prvega tekočega triletnega delovnega programa iz člena 15(a). Evropski parlament, Svet in Komisija lahko v treh mesecih od dneva prejetja osnutka prvega triletnega delovnega programa upravnemu odboru predložijo svoje mnenje v zvezi s katero koli zadevo iz tega osnutka. V primeru, da je tako mnenje predloženo EIT, upravni odbor odgovori v roku treh mesecev in navede vse prilagoditve prednostnih nalog in načrtovanih dejavnosti.

2. EIT v roku 18 mesecev od datuma imenovanja upravnega odbora izbere in imenuje dve ali tri SZI v skladu z merili in postopki iz člena 7.

3. Komisija pred koncem leta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog prvega SIP na podlagi osnutka, ki ga pripravi EIT.

Poleg vsebine SIP, ki jo določa člen 17, prvi SIP vsebuje tudi:

(a) podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT;

(b) načine sodelovanja med upravnim odborom in SZI;

(c) načine financiranja SZI.

4. Upravni odbor lahko po sprejetju prvega SIP v skladu s členom 17(4) izbere in imenuje dodatne SZI skladno z določbami členov 6 in 7.

▼M1

Člen 19

Proračunske obveznosti

1. Finančna sredstva iz programa Obzorje 2020 za izvajanje te uredbe v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 so določena v višini 2 711,4 milijarde EUR po tekočih cenah.

2. Ta znesek pomeni prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ( 14 ).

3. Letna proračunska sredstva v mejah finančnega okvira odobrita Evropski parlament in Svet. Finančni prispevek EIT za SZI se zagotovi iz teh finančnih sredstev.

▼B

Člen 20

Priprava in sprejetje letnega proračuna

1. Odhodki EIT obsegajo kadrovske in upravne stroške ter stroške za infrastrukturo in poslovanje. Upravni izdatki se omejijo na najnižjo možno raven.

2. Proračunsko leto se ujema s koledarskim letom.

3. Direktor pripravi načrt prihodkov in odhodkov EIT za naslednje proračunsko leto in ga pošlje upravnemu odboru.

4. Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

▼M1

5. Upravni odbor sprejme osnutek načrta, skupaj z osnutkom kadrovskega načrta in predhodnim tekočim triletnim delovnim programom, ter ju do 31. decembra leta N – 2 pošlje Komisiji.

6. Komisija na podlagi tega načrta v predlog splošnega proračuna Unije vključi ocene po njenem mnenju potrebnega zneska subvencije, ki bremeni splošni proračun.

▼B

7. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo EIT.

8. Upravni odbor sprejme proračun EIT, ki je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

9. Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ, da namerava izvajati projekt, ki ima lahko za financiranje proračuna EIT znatne finančne posledice, zlasti če gre za projekte v zvezi z nepremičninami, kot je najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo.

10. Za vsako večjo spremembo proračuna velja isti postopek.

Člen 21

Izvrševanje in nadzor proračuna

1. EIT sprejme svoja finančna pravila v skladu s členom 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Ta pravila ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če to zahtevajo posebne operativne potrebe EIT ter s predhodnim soglasjem Komisije. Da bi EIT lahko dosegel svoje cilje ter privabil in obdržal partnerje iz zasebnega sektorja, je treba upoštevati potrebo po ustrezni operativni prožnosti.

▼M1

1a. Finančni prispevek za EIT se izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 in Uredbo (EU) št. 1291/2013.

▼B

2. Proračun EIT izvršuje direktor.

3. Računovodski izkazi EIT se konsolidirajo z računovodskimi izkazi Komisije.

▼M1

4. Evropski parlament na priporočilo Sveta pred 15. majem leta N + 2 podeli direktorju razrešnico za izvrševanje proračuna EIT za leto N.

▼B

Člen 22

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Za boj proti goljufijam, podkupovanju in drugim nezakonitim dejanjem se za EIT v celoti uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ( 15 ).

2. EIT pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ( 16 ). Upravni odbor formalizira ta pristop in sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF pri izvedbi notranjih preiskav.

3. Vse sprejete odločitve in pogodbe, ki jih sklene EIT, izrecno določajo, da lahko OLAF in Računsko sodišče na kraju samem izvajata inšpekcijske preglede dokumentov vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti, tudi v prostorih končnih upravičencev.

▼M1 —————

▼M1

Člen 22a

Prenehanje delovanja EIT

V primeru prenehanja delovanja EIT se njegova likvidacija izvede pod nadzorom Komisije, v skladu z zakonodajo, ki se uporablja. V sporazumih s SZI in aktu o ustanovitvi Sklada EIT se določijo ustrezne določbe, ki se uporabljajo v takem primeru.

▼B

Člen 23

Statut

Sprejme se Statut EIT, kakor je določen v Prilogi.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA

Statut Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

ODDELEK 1

SESTAVA UPRAVNEGA ODBORA

1. Upravni odbor sestavljajo imenovani in predstavniški člani.

2. Imenovanih članov, ki jih imenuje Komisija, je 12, ob zagotavljanju uravnoteženosti med člani z izkušnjami na poslovnem, visokošolskem in raziskovalnem področju. Njihov mandat traja štiri leta, brez možnosti ponovnega imenovanja. Upravni odbor po potrebi Komisiji poda predlog za imenovanje novega člana oziroma članov. Kandidata oziroma kandidate se izbere na podlagi rezultata preglednega in odprtega postopka, ki vključuje posvetovanje z zainteresiranimi stranmi. Komisija upošteva uravnoteženost med izkušnjami na visokošolskem, raziskovalnem, inovacijskem in poslovnem področju, uravnoteženo zastopanost spolov in geografsko zastopanost ter različna okolja za visoko izobraževanje, raziskave in inovacije v vsej Uniji. Komisija imenuje člana oziroma člane ter obvesti Evropski parlament in Svet o postopku izbora in končnem imenovanju teh članov upravnega odbora. Če imenovani član ne more dokončati svojega mandata, se nadomestni član za dokončanje tega mandata imenuje po enakem postopku, po katerem je bil imenovan član, ki ne more dokončati mandata. Komisija lahko nadomestnega člana, čigar mandat je trajal manj kot dve leti, na zahtevo upravnega odbora ponovno imenuje za nadaljnja štiri leta. V prehodnem obdobju člani odbora, prvotno imenovani za šest let, dokončajo svoj mandat. Do takrat je imenovanih članov 18. Upravni odbor v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe tretjino od 12 članov, imenovanih v letu 2012, ob odobritvi Komisije izbere za dvoletni mandat, tretjino za štiriletni mandat in tretjino za šestletni mandat. Komisija lahko v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah za ohranitev integritete upravnega odbora na lastno pobudo ukine mandat člana odbora.

3. SZI tri predstavniške člane izberejo iz svojih partnerskih organizacij. Njihov mandat traja dve leti in ga je mogoče enkrat podaljšati. Mandat jim preneha, če zapustijo SZI. Pogoje in postopke za izvolitev in zamenjavo predstavniških članov sprejme upravni odbor na podlagi direktorjevega predloga. Ta mehanizem zagotavlja ustrezno zastopanost raznolikosti in upošteva razvoj SZI. V prehodnem obdobju predstavniški člani, prvotno izvoljeni za tri leta, dokončajo svoj mandat. Do takrat so predstavniški člani štirje.

4. Člani upravnega odbora delujejo v skladu z interesi EIT ter neodvisno in pregledno varujejo njegove cilje in naloge, identiteto, avtonomnost in skladnost.

ODDELEK 2

ODGOVORNOSTI UPRAVNEGA ODBORA

Upravni odbor sprejema potrebne strateške odločitve, zlasti:

(a) sprejme osnutek strateškega inovacijskega programa (SIP) EIT, tekoči triletni delovni program, njegov proračun, njegove letne računovodske izkaze in bilanco stanja ter njegovo letno poročilo o dejavnostih na podlagi direktorjevega predloga;

(b) sprejme merila in postopke za financiranje, spremljanje in vrednotenje dejavnosti SZI na podlagi direktorjevega predloga;

(c) sprejme postopek za izbor SZI;

(d) izbere in imenuje partnerstvo kot SZI ali prekliče imenovanje, če je to primerno;

(e) zagotavlja stalno vrednotenje dejavnosti SZI;

(f) sprejme svoj poslovnik, poslovnik za izvršni odbor in posebna finančna pravila EIT;

(g) v soglasju s Komisijo določi ustrezne honorarje za člane upravnega in izvršnega odbora; taki honorarji so primerljivi s podobnimi prejemki v državah članicah;

(h) sprejme postopek za izbor izvršnega odbora in direktorja;

(i) imenuje in po potrebi razreši direktorja ter nad njim izvaja disciplinski nadzor;

(j) imenuje računovodjo in člane izvršnega odbora;

(k) sprejme kodeks pravilnega ravnanja v primeru nasprotja interesov;

(l) po potrebi ustanovi svetovalne skupine, ki imajo lahko določeno obdobje trajanja;

(m) vzpostavi notranjo revizijsko funkcijo v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 ( 17 );

(n) dobi pooblastila za ustanovitev sklada, katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT;

(o) odloči o jezikovni ureditvi EIT, pri čemer upošteva obstoječa načela večjezičnosti in praktične zahteve glede njenega uresničevanja;

(p) na splošno podpira EIT ter tako povečuje njegovo privlačnost in mu daje vlogo svetovno pomembnega organa za odličnost na področjih visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij.

ODDELEK 3

DELOVANJE UPRAVNEGA ODBORA

1. Upravni odbor izvoli svojega predsednika izmed imenovanih članov. Mandat predsednika traja dve leti in se lahko enkrat podaljša.

2. Upravni odbor brez poseganja v odstavek 3 svoje odločitve sprejema z navadno večino članov, ki imajo pravico glasovati. Vendar pa se za sprejetje odločitev iz točk (a), (b), (c), (i) in (o) oddelka 2 ter iz odstavka 1 tega oddelka zahteva dvotretjinska večina članov z glasovalno pravico.

3. Predstavniški člani ne smejo glasovati o odločitvah iz točk (b), (c), (d), (e), (f), (g), (i), (j), (k), (o) in (p) oddelka 2.

4. Upravni odbor se sestaja na rednih sejah najmanj trikrat na leto in na izrednih sejah na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo vsaj ene tretjine vseh svojih članov.

5. Upravnemu odboru pomaga izvršni odbor. Izvršni odbor sestavljajo trije imenovani člani in predsednik upravnega odbora, ki predseduje tudi izvršnemu odboru. Tri člane, razen predsednika, izbere upravni odbor izmed imenovanih članov upravnega odbora. Upravni odbor lahko posebne naloge prenese na izvršni odbor.

ODDELEK 4

DIREKTOR

1. Direktor je oseba s strokovnim znanjem in velikim ugledom na področjih, na katerih deluje EIT. Direktorja imenuje upravni odbor za štiriletni mandat. Upravni odbor lahko ta mandat podaljša enkrat za štiri leta, če meni, da to najbolje služi interesom EIT.

2. Direktor je odgovoren za dejavnosti in tekoče upravljanje EIT ter je njegov zakoniti zastopnik. Direktor je odgovoren upravnemu odboru in mu redno poroča o poteku dejavnosti EIT.

3. Direktor zlasti: (a) organizira in upravlja dejavnosti EIT; (b) podpira upravni in izvršni odbor pri njunem delu, zagotavlja administrativno pomoč za njune sestanke in posreduje vse informacije, ki jih potrebujeta za izvajanje svojih nalog; (c) pripravi osnutek SIP, predhodni tekoči triletni delovni program, osnutek letnega poročila in predlog letnega proračuna, ki jih predloži upravnemu odboru; (d) pripravi in vodi postopek izbora SZI ter zagotovi, da so različne stopnje postopka izvedene pregledno in objektivno; (e) pripravi pogodbene sporazume s SZI, se pogaja o njih in jih sklene; (f) organizira forum zainteresiranih strani, vključno s posebno sestavo predstavnikov držav članic; (g) zagotavlja izvajanje učinkovitih postopkov spremljanja in vrednotenja delovanja EIT v skladu s členom 16 te uredbe; (h) je odgovoren za upravne in finančne zadeve, vključno z izvrševanjem proračuna EIT, pri čemer ustrezno upošteva nasvete notranje revizijske funkcije; (i) je odgovoren za vse kadrovske zadeve; (j) predloži osnutek letnih računovodskih izkazov in bilance stanja notranji revizijski funkciji ter nato prek izvršnega odbora tudi upravnemu odboru; (k) zagotavlja, da so izpolnjene obveznosti EIT iz sklenjenih pogodb in sporazumov. (l) skrbi za učinkovito komuniciranje z institucijami Unije; (m) deluje v skladu z interesi EIT ter neodvisno in pregledno varuje njegove cilje in naloge, identiteto, avtonomnost in skladnost.

ODDELEK 5

OSEBJE EIT

1. Osebje EIT je osebje, ki ga EIT zaposli neposredno na podlagi pogodb za določen čas. Za direktorja in osebje EIT se uporabljajo Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije.

2. Strokovnjaki se lahko napotijo na EIT za določen čas. Upravni odbor sprejme določbe, ki napotenim strokovnjakom omogočajo, da delajo za EIT, ter opredelijo njihove pravice in odgovornosti.

3. EIT v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, prenesena na organ, ki je pooblaščen za sklepanje pogodb s svojim osebjem.

4. Od uslužbenca se lahko zahteva, da v celoti ali delno poravna vsakršno škodo, ki jo je utrpel EIT, če je pri opravljanju svojih nalog ali v povezavi z njihovim opravljanjem zagrešil hujšo kršitev.