2005R1003 — SL — 01.04.2009 — 002.002

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 (Besedilo velja za EGP) (UL L 170, 1.7.2005, p.12)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1003/2005

z dne 30. junija 2005

o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili ( 1 ) in zlasti člena 4(1) ter člena 13 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti, da bodo sprejeti ustrezni in učinkoviti ukrepi za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, zaradi zmanjševanja njihove razširjenosti in tveganja, ki ga predstavljajo za javno zdravje. (2) V navedeni uredbi se določi cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, pomembnih za javno zdravje, v matičnih jatah Gallus gallus na ravni primarne proizvodnje. (3) Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je cilj Skupnosti vključiti numerično izražen maksimalni odstotek epidemioloških enot, ki ostanejo pozitivne, in/ali minimalni odstotek zmanjšanja števila epidemioloških enot, ki ostanejo pozitivne, najdaljši rok, v katerem mora biti cilj dosežen in opredelitev shem testiranja, potrebnih za verifikacijo doseganja cilja. Kadar je ustrezno, je treba vključiti tudi opredelitev serotipov, pomembnih za javno zdravje. (4) Navedena uredba tudi določa, da je cilj Skupnosti pri matičnih jatah vrste Gallus gallus za prehodno obdobje treh let, zajeti pet najpogostejših serotipov salmonele pri salmonelozi pri ljudeh, ki se opredelijo na podlagi podatkov, zbranih s sistemi spremljanja Skupnosti. (5) Informacije sistemov spremljanja Skupnosti kažejo, da je pet najpogostejših serotipov salmonele pri salmonelozi pri ljudeh Salmonella Enteritidis, Salmonella Hadar, Salmonella Infantis, Salmonella Typhimurium in Salmonella Virchow. Zato mora cilj Skupnosti, določen s to uredbo, zajeti navedene serotipe. (6) Da bi določili cilj Skupnosti, morajo biti na voljo primerljivi podatki o razširjenosti zadevnih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus v državah članicah. Kot podlaga za zbiranje ustreznih podatkov o razširjenosti v državah članicah so bile uporabljene minimalne zahteve za nadzor salmonele v skladu z Direktivo Sveta 92/117/EGS ( 2 ). Take informacije so bile zbrane med ustreznim časovnim obdobjem v vseh državah članicah v letu 2004. (7) Za verifikacijo doseganja cilja in ob upoštevanju razmeroma nizke razširjenosti ustreznih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus v Skupnosti, je treba organizirati ponovljeno vzorčenje reprezentativnega števila jat zadostne velikosti, ki morajo šteti 250 kokoši ali več, kakor zahteva Direktiva 92/117/EGS. (8) Shema testiranja, potrebna za verifikacijo doseganja cilja Skupnosti, se pomembno razlikuje in je po vsej verjetnosti bolj občutljiva kot shema, ki je bila uporabljena za zbiranje primerljivih podatkov v državah članicah v skladu z Direktivo 92/117/EGS. Zato je treba po maksimalno enem letu izvajanja ustreznih nacionalnih programov nadzora ponovno presoditi cilj Skupnosti. (9) Zaradi navedenega obdobja zbiranja informacij, primerljivi podatki niso bili na voljo v času pred vzpostavitvijo cilja Skupnosti z datumom, ki je določen v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2160/2003 v zvezi z matičnimi jatami Gallus gallus. Datum vzpostavitve navedenega cilja je treba zato podaljšati za šest mesecev in Uredbo (ES) št. 2160/2003 ustrezno spremeniti. (10) Ukrepi, predvideni v členu 4(5) Uredbe (ES) št. 2160/2003 za vzpostavitev cilja Skupnosti pri matičnih jatah Gallus gallus med prehodnim obdobjem temeljijo na metodologiji za nadziranje salmonele, ki je že vzpostavljena v skladu z Direktivo 92/117/EGS in ostalih vidikov ukrepov v zvezi z obvladovanjem tveganj. Ukrepi, predvideni s to uredbo, so bili pripravljeni v delovni skupini z udeležbo Evropske agencije za varno hrano (EFSA). Brez poseganja v zahtevo o posvetovanju z EFSA, ki jo določa člen 15 Uredbe (ES) št. 2160/2003 pri vsaki zadevi, ki bi lahko pomembno vplivala na javno zdravje, v tej fazi ni potrebno formalno posvetovanje z EFSA. (11) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Cilj skupnosti

1. Cilj Skupnosti za znižanje Salmonella Enteritidis, Salmonella Hadar, Salmonella Infantis, Salmonella Typhimurium in Salmonella Virchow pri matičnih jatah Gallus gallus je znižanje maksimalnega odstotka odraslih matičnih jat, ki zajemajo vsaj 250 kokoši, na 1 % ali manj, ki ostanejo pozitivne, do 31. decembra 2009.

Vendar lahko pri državah članicah z manj kot 100 matičnimi jatami ostane pozitivna največ ena odrasla matična jata.

2. Shema testiranja, potrebna za verifikacijo doseganja cilja Skupnosti, je določena v Prilogi.

Člen 2

Pregled

Komisija pregleda cilj Skupnosti iz člena 1 v smislu rezultatov prvega leta izvajanja nacionalnih programov nadzora, odobrenih v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 2160/2003

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2160/2003 se besedilo iz stolpca 4 prve vrstice nadomesti z naslednjim besedilom:

„18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe“.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼C1









PRILOGA

Shema testiranja, potrebna za preverjanje doseganja cilja Skupnosti za zmanjšanje Salmonella Enteritidis, Salmonella Hadar, Salmonella Infantis, Salmonella Typhimurium in Salmonella Virchow v odraslih matičnih jatah Gallus gallus

1. VZORČNI OKVIR

Vzorčni okvir zajema vse odrasle matične jate domače kokoši (Gallus gallus) z vsaj 250 kokošmi („matične jate“).

2. SPREMLJANJE V MATIČNIH JATAH

2.1 Lokacija, pogostost in status vzorčenja

Matične jate se vzorčijo na pobudo upravljavca in kot del uradnega nadzora.

2.1.1 Vzorčenje na pobudo upravljavca

Vzorčenje se opravi vsaka dva tedna na mestu, ki ga pristojni organ določi in za katerega obstajata dve možnosti:

(a) v valilnici ali

(b) na gospodarstvu.

Pristojni organ se lahko odloči za eno od možnosti iz točk (a) ali (b) za celo shemo testiranja za vse matične jate brojlerjev in za eno od navedenih možnosti za matične jate kokoši nesnic. Vzorčenje na gospodarstvih, ki zlasti izvažajo valilna jajca ali trgujejo z njimi z drugimi državami članicami, se v vsakem primeru izvaja na gospodarstvu. Pristojni organ določi postopek, ki zagotavlja, da mu laboratorij, ki izvaja analize, med vzorčenjem na pobudo upravljavca nemudoma prijavi odkritje serotipov salmonele iz člena 1(1) („zadevna salmonela“). Za pravočasno prijavo odkritja salmonele, vključno s serotipom, ostajata odgovorna upravljavec in laboratorij, ki izvaja analize.

Po presoji pristojnega organa in samo, če je cilj Skupnosti dosežen vsaj dve zaporedni koledarski leti, se pogostost vzorčenja na gospodarstvu lahko podaljša na vsake tri tedne. Pristojni organ se lahko v primeru odkritja pozitivne jate na gospodarstvu in/ali zaradi katerega koli drugega njemu primernega razloga odloči, da se testiranje znova izvaja vsaka dva tedna.

2.1.2 Uradno nadzorno vzorčenje

Brez poseganja v del C.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 2160/2003 mora uradno vzorčenje sestavljati:

2.1.2.1 Če se vzorčenje na pobudo upravljavca opravlja v valilnici: (a) rutinsko vzorčenje vsakih 16 tednov v valilnici in (b) rutinsko vzorčenje na gospodarstvu dvakrat med proizvodnim ciklom, prvo v štirih tednih po premiku v fazo valjenja ali valilno enoto in drugo proti koncu faze valjenja, ne prej kot osem tednov pred koncem proizvodnega cikla; (c) potrdilno vzorčenje na gospodarstvu, ki sledi odkritju zadevne salmonele pri vzorčenju v valilnici.

2.1.2.2 Če se vzorčenje na pobudo upravljavca opravlja na gospodarstvu, se rutinsko vzorčenje v proizvodnem ciklu opravi trikrat: (a) v štirih tednih po premiku v fazo valjenja ali valilno enoto; (b) proti koncu faze valjenja, ne prej kot osem tednov pred koncem proizvodnega cikla; (c) med proizvodnjo, vedno ko je preteklo dovolj časa od vzorcev, navedenih v točkah (a) in (b).

2.1.2.3 Z odstopanjem od odstavkov 2.1.2.1 in 2.1.2.2 in če je bil cilj Skupnosti dosežen vsaj dve zaporedni koledarski leti, lahko pristojni organ rutinska vzorčenja zamenja z vzorčenjem: (a) na gospodarstvu enkrat med proizvodnim ciklom in enkrat letno v valilnici ali (b) na gospodarstvu dvakrat med proizvodnim ciklom, zmeraj, ko je med njima preteklo dovolj časa. Vzorčenje, ki ga opravi pristojni organ, lahko nadomesti vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti.

2.2 Protokol vzorčenja

2.2.1 Vzorčenje v valilnici

Pri vsakem vzorčenju se za matično jato odvzame vsaj en vzorec. Vzorčenje je treba izvesti na valilni dan, ko so na voljo vzorci vseh matičnih jat, in je v seriji vzorcev sorazmerno vsebovan material iz vseh valilnikov, iz katerih se izvalijo piščanci na dan vzorčenja. Če je v valilniku več kot 50 000 jajc ene jate, se od navedene jate vzame še drugi vzorec.

Vzorec sestavlja najmanj:

(a) en sestavljen vzorec iz vidno umazanih podlog valilnih košaric, naključno vzet iz petih posameznih valilnih košaric ali mest v valilnici s skupno površino najmanj 1 m2; vendar če valilna jajca iz matične jate zasedajo več kot en valilnik, potem se vzame en tak sestavljen vzorec iz vsakega do pet valilnikov, ali

(b) en vzorec, odvzet z eno ali več navlaženimi krpami iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2, odvzet neposredno po odstranitvi piščancev, iz celotne površine dna vsaj skupno petih valilnih košaric ali mešanice prahu in perja iz petih mest, vključno s tal, iz vsakega do pet valilnikov z valilnimi jajci iz jate, ob zagotovitvi, da je odvzet vsaj en vzorec na jato, iz katere izvirajo jajca, ali

(c) 10 g razbitih jajčnih lupin, odvzetih iz 25 ločenih valilnih košaric (tj. 250 g začetnega vzorca) v do pet valilnikih z valilnimi jajci iz jate, ki se zdrobijo, zmešajo in razdelijo za testiranje v 25-gramski podvzorec.

Postopek iz točk (a), (b) in (c) se uporablja za vzorčenje na pobudo upravljavca, kakor tudi za uradno vzorčenje. Valilnikov z jajci različnih jat ni treba vključiti, če je vsaj 80 % jajc v drugih valilnikih, ki so bili vzorčeni.

2.2.2 Vzorčenje na gospodarstvu:

2.2.2.1 Rutinsko vzorčenje na pobudo upravljavca

Vzorčenje sestavljajo zlasti fekalni vzorci in je namenjeno odkrivanju 1-odstotne razširjenosti v jati s 95-odstotno gotovostjo. V ta namen vzorci zajemajo eno izmed naslednjih možnosti:

(a) Zbrane fekalije, ki so sestavljene iz posameznih vzorcev svežih fekalij, od katerih vsak tehta najmanj 1 g in so odvzeti naključno na več mestih v zgradbi, kjer se zadržuje jata, ali, če ima jata prost dostop do več kot do ene zgradbe na gospodarstvu, iz vsake skupine zgradb na gospodarstvu, kjer se zadržuje jata. Za analizo se fekalije lahko združijo v najmanj dva zbirna vzorca. Število mest, na katerih se odvzamejo posamezni vzorci fekalij za pripravo zbirnega vzorca:



Število kokoši v jati Število vzorcev fekalij, ki jih je treba vzeti na jato 250–349 200 350–449 220 450–799 250 800–999 260 1 000 ali več 300

(b) Obuvalo za odvzem vzorcev in/ali vzorci prahu: Obuvalo za odvzem vzorcev ima zadostno sposobnost vpijanja, da vpija vlago. V ta namen so sprejemljive tudi „nogavice“ iz cevaste gaze. Površina obuvala za odvzem vzorcev se navlaži s primernimi redčili (kot je 0,8 % natrijev klorid, 0,1 % pepton v sterilni deionizirani vodi, sterilna voda ali katero koli drugo redčilo, ki ga odobri pristojni organ). Vzorci se vzamejo med hojo po zgradbi po poti, ki bo omogočila odvzem reprezentativnih vzorcev za vse dele zgradbe ali ustreznega sektorja. To vključuje tudi področje s steljo in z letvami, če je hoja po letvah varna. V vzorčenje so vključene vse ločene ograde v poslopju. Po končanju vzorčenja v izbranem sektorju je treba previdno odstraniti obuvalo za odvzem vzorcev, da se sprijeti material ne odstrani. Vzorce sestavljajo: (i) pet parov obuval za odvzem vzorcev, od katerih vsak par predstavlja okrog 20 % območja poslopja; obuvala za odvzem vzorcev se za analizo lahko združijo v najmanj dva zbirna vzorca,; ali (ii) vsaj en par obuval za odvzem vzorcev, ki predstavlja celotno območje poslopja, z dodatnim vzorcem prahu z več mest po vsem poslopju s površin, na katerih je prah vidno prisoten. Za odvzem tega vzorca prahu se uporabi ena ali več navlaženih krp iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2.

(c) Pri matičnih jatah v kletkah je vzorčenje lahko sestavljeno iz naravno zmešanih fekalij iz tekočih trakov za iztrebke, strgal ali globokih jam, odvisno od vrste kletk. Za individualno testiranje se zbereta dva vzorca z najmanj 150 g iz: (i) tekočih trakov za iztrebke pod vsako vrsto kletk, ki se redno prižgejo ter izpraznijo s polžastim pogonom ali tekočimi trakovi; (ii) sistema jam za iztrebke, pri katerih deflektorji pod kletko postrgajo iztrebke v globoko jamo pod poslopjem; (iii) sistema jam za iztrebke v poslopjih s kletkami, kjer so kletke izbočene in fekalije padajo naravnost v jamo.

Ponavadi je v poslopju več vrst kletk. V skupnem vzorcu so vsebovane zbrane fekalije iz vsake posamezne vrste. Od vsake jate se vzameta dva zbirna vzorca, kakor je opisano v naslednjih podpoglavjih (od tretjega do šestega podpoglavja):

Pri sistemih s tekočimi trakovi ali strgali se te zaženejo na dan jemanja vzorcev, vendar pred odvzemom vzorcev.

Pri sistemih, ki imajo pod kletkami deflektorje in strgala, se zberejo fekalije, ki so se nakopičile na strgalu, potem ko je bilo to strgalo zagnano.

V sistemih s kletkami, kjer ni sistemov tekočih trakov ali strgal, je treba zbrati fekalije iz celotne globoke jame.

Sistemi tekočih trakov za iztrebke: fekalni material se zbere iz zadnjih delov tekočih trakov.

2.2.2.2 Uradno vzorčenje

(a) Rutinsko vzorčenje se opravi, kot je opisano v točki 2.2.2.1.

(b) Potrditveno vzorčenje, ki sledi odkritju zadevne salmonele pri vzorčenju v valilnici, se izvaja v skladu s točko 2.2.2.1. Dodatni vzorci za morebitno testiranje na prisotnost protimikrobnih snovi ali zaviralcev bakterijske rasti se lahko zberejo na naslednji način: kokoši se vzorčijo naključno iz vsakega poslopja kokoši na kmetiji, običajno do pet kokoši na poslopje, razen če organ meni, da je treba vzorčiti večje število kokoši. Če vir okužbe ni potrjen, se pred umikom trgovinskih omejitev v jati ali pri njenih potomcih opravi testiranje na prisotnost protimikrobnih snovi ali novo bakteriološko testiranje salmonele. Če so odkrite protimikrobne snovi ali zaviralci bakterijske rasti, se potrdi okužba s salmonelo.

(c) Sumljivi primeri V izjemnih primerih, ko ima pristojni organ razloge za sum napačnih rezultatov (napačnih pozitivnih ali negativnih rezultatov), se lahko odloči za ponovno testiranje v skladu s točko (b).

3. ANALIZA VZORCEV

3.1 Priprava vzorcev

3.1.1 Podloge valilnih košaric:

(a) postavite v 1 liter puferirane peptonske vode (PPV), ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo in rahlo pomešajte;

(b) nadaljujte s preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

3.1.2 Obuvalo za odvzem vzorcev in vzorci prahu:

(a) Pari obuval za odvzem vzorcev in vzorec prahu (krpa iz tkanine) se pazljivo razpakirajo, da se sprijeti iztrebki ne odpadejo ali se prah ne porazgubi, in postavijo v 225 ml PPV, ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo. Obuvala za odvzem vzorcev in krpa iz tkanine se popolnoma potopijo v PPV, da se zagotovi zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele lahko sprostijo v PPV, zato se doda več PPV, če je potrebno. Obuvala za odvzem vzorcev in krpa iz tkanine se preiskujejo ločeno.

(b) Kadar je pet parov obuval za odvzem vzorcev združenih v dva vzorca, se vsak združen vzorec postavi v 225 ml BPW ali po potrebi tudi z več PPV, tako da je popolnoma prekrit in je zagotovljena zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele sprostijo iz vzorca.

(c) Pomešajte tako, da pride do popolnega zasičenja vzorca in nato nadaljujte s preiskavo (kulturo) z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

3.1.3 Drugi vzorci fekalnega materiala:

(a) Zberite vzorce fekalij, jih temeljito premešajte in odvzemite 25-gramski podvzorec za nadaljnjo preiskavo (kulturo).

(b) 25-gramski podvzorec prelijte z 225 ml PPV, ki ste jo predhodno segreli na sobno temperaturo.

(c) Nadaljujte preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

Če je bil sprejet dogovor o standardih ISO za pripravo ustreznih vzorcev za odkrivanje salmonele, jih uporabite namesto zgoraj navedenih določb o pripravi vzorcev.

3.2 Metoda odkrivanja

Odkrivanje Salmonella spp. se izvaja v skladu s Spremembo 1 EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007. „Mikrobiologija živilskih in krmnih snovi – Horizontalna metoda za odkrivanje Salmonella spp. – Sprememba 1: Priloga D: Odkrivanje Salmonella spp. v živalskih fekalijah in okoljskih vzorcih v primarni fazi vzreje“.

Za nadaljnjo preiskavo (kulturo) je dovoljeno združiti inkubirane PPV vzorcev obuval za odvzem vzorcev, vzorcev prahu in drugih vzorcev fekalnega materiala iz odstavka 3.1. V ta namen inkubirajte oba vzorca v PPV kot običajno. Od vsakega vzorca odvzemite 1 ml inkubirane PPV in temeljito pomešajte, nato iz nje odvzemite 0,1 ml in ga cepite na plošče MSRV kot običajno.

Po začetku inkubacije vzorcev v PPV ne mešajte, vrtite ali kakor koli drugače stresajte, saj to sprošča zaviralne delce in zmanjšuje možnost poznejše izolacije na MSRV.

3.3 Serotipizacija

Vsaj en izolat iz vsakega pozitivnega vzorca se tipizira po Kaufmann-Whiteovi shemi.

4. REZULTATI IN POROČANJE

Za namen preverjanja doseganja cilja Skupnosti se matična jata upošteva kot okužena, če je odkrita prisotnost zadevne salmonele (razen sevov cepiva) v enem ali več vzorcih (ali če obstaja sekundarna uradna potrditev v državi članici v ustreznih fekalnih vzorcih ali vzorcih kokošjih organov), ki so bili vzeti na gospodarstvu, čeprav je salmonela odkrita zgolj v vzorcu prahu. To ne velja za izjemne primere sumljivih matičnih jat, kjer odkrivanje salmonele na gospodarstvu na pobudo upravljavca ni bilo potrjeno z uradnim vzorčenjem.

Za statistične namene se okužena jata šteje zgolj enkrat, ne glede na pogostost odkritja salmonele v tej jati v obdobju proizvodnje.

Poročanje vsebuje:

(a) podroben opis izvedenih možnosti za shemo vzorčenja in vrsto vzetih vzorcev, kot je ustrezno;

(b) število obstoječih in število testiranih matičnih jat;

(c) rezultate testiranja;

(d) obrazložitve rezultatov, zlasti v zvezi z izjemnimi primeri.