1997A1716 — SL — 01.01.2012 — 001.003

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

ZAČASNI EVRO-MEDITERANSKI PRIDRUŽITVENI SPORAZUM

o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze, na drugi strani







EVROPSKA SKUPNOST v nadaljevanju „Skupnost“ na eni strani in PALESTINSKA OSVOBODILNA ORGANIZACIJA (PLO) ZA PALESTINSKO UPRAVO ZAHODNEGA BREGA IN GAZE, v nadaljevanju „Palestinska uprava“, na drugi strani, STA SE OB UPOŠTEVANJU pomena obstoječih vezi med Skupnostjo in palestinskim prebivalsvom Zahodnega brega in Gaze ter skupnih vrednot, ki si jih delita, OB UPOŠTEVANJU želje Skupnosti in PLO po krepitvi vezi in vzpostavitvi trajnih odnosov, temelječih na partnerstvu in vzajemnosti, OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta načelom Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti spoštovanju človekovih pravic, demokratičnih načel in političnih ter gospodarskih svoboščin, ki tvorijo osnovo za njune odnose, V ŽELJI po okrepitvi okvira odnosov med Evropsko skupnostjo in Bližnjim vzhodom ter regionalnega gospodarskega povezovanja držav Bližnjega vzhoda, kot cilja, ki naj se doseže takoj, ko to bodo to dopuščale razmere, OB UPOŠTEVANJU razlik v gospodarskem in socialnem razvoju, ki obstajajo med pogodbenicama, in potrebe po krepitvi obstoječih naporov za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja Zahodnega brega in Gaze, V ŽELJI po vzpostavitvi z rednim dialogom podprtega sodelovanja v gospodarstvu, kulturi, znanosti in izobraževanju, z namenom izboljšanja medsebojnega poznavanja in razumevanja, OB UPOŠTEVANJU zavezanosti pogodbenic k prosti trgovini zlasti k spoštovanju določb Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, V ŽELJI po nadgradnji obstoječih samostojnih trgovinskih dogovorov med pogodbenicama in po njihovi pogodbeni in vzajemni ureditvi, V PREPRIČANJU o obstoju potreb po spodbujanju ustvarjanja novega ozračja gospodarskih odnosov za izboljšanje okolja, ugodnega za pretok naložb, OB UPOŠTEVANJU pravic in obveznosti pogodbenic po podpisanih mednarodnih sporazumih, V PREPRIČANJU, da je polno sodelovanje Palestinske uprave v Evro-mediteranskem partnerstvu, ustanovljenem z Barcelonsko konferenco, pomemben korak k normaliziranju odnosov med obema pogodbenicama, ki se trenutno odraža v začasnem Sporazumu, OB ZAVEDANJU političnega pomena volitev v Palestini dne 20. januarja 1996 za postopek, ki vodi k trajni rešitvi, temelječi na resolucijah 242 in 338 Varnostnega sveta Združenih narodov, OB SPOZNANJU, da je treba ta sporazum, takoj ko bodo dopuščale razmere, nadomestiti z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi, DOGOVORILI O NASLEDNJEM:







Člen 1

1. Ustanovi se združenje o začasnem trgovinskem sodelovanju med Skupnostjo in Palestinsko upravo.

2. Cilji tega sporazuma so:

— zagotoviti ustrezen okvir za celovit dialog, ki omogoča razvoj tesnih odnosov med pogodbenicama,

— vzpostaviti razmere za postopno liberalizacijo trgovine,

— z dialogom in medsbojnim sodelovanjem pospeševati razvoj uravnoteženih gospodarskih in socialnih odnosov med pogodbenicama,

— prispevati k socialnemu in gospodarskemu razvoju Zahodnega brega in Gaze,

— spodbujati regionalno sodelovanje z namenom utrditve mirnega sožitja ter gospodarske in politične stabilnosti,

— spodbujati sodelovanje na drugih področjih, ki so v vzajemnem interesu.

Člen 2

Odnosi med pogodbenicama kot tudi določbe samega Sporazuma temeljijo na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki vodijo njuno notranjo in mednarodno politiko ter predstavljajo bistveni element tega sporazuma.







NASLOV I

PROSTI PRETOK BLAGA







TEMELJNA NAČELA

Člen 3

V prehodnem obdobju, do 31. decembra 2001 Skupnost in Palestinska uprava, v skladu z pogoji iz tega naslova in v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ter drugih večstranskih sporazumov o trgovini z blagom, ki so priloženi Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), v nadaljevanju GATT, postopoma vzpostavita območje proste trgovine.







POGLAVJE 1

INDUSTRIJSKI IZDELKI

Člen 4

▼M3

Določbe tega poglavja se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Evropske unije ter Zahodnega brega in Gaze, razen za tiste iz poglavij 1 do 24 kombinirane nomenklature (KN) in carinske tarife Palestinske uprave ter tiste iz Priloge 1(1)(ii) k Sporazumu o kmetijstvu GATT. Vendar se to poglavje še naprej uporablja za kemično čisto laktozo z oznako KN 1702 11 00 ter za glukozo in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje 99 masnih % glukoze ali več z oznakama KN ex 1702 30 50 in ex 1702 30 90 .

▼B

Člen 5

V trgovini med Skupnostjo in Zahodnim bregom ter Gazo se ne uvede nobenih novih carin pri uvozu ali kakršne koli druge dajatve z enakim učinkom.

Člen 6

Uvoz izdelkov s poreklom z Zahodnega brega in Gaze v Skupnost je prost carin in kakršnih koli drugih dajatev z enakim učinkom ter prost količinskih omejitev in kakršnih koli ukrepov z enakim učinkom.

Člen 7

1. Določbe tega poglavja Skupnosti ne preprečujejo, da si pridrži del dajatve iz kmetijstva glede blaga s poreklom iz Zahodnega brega in Gaze, naštetim v Prilogi 1.

Določbe poglavja 2, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode, se smiselno uporabljajo za del dajatve iz kmetijstva.

2. Palestinska uprava lahko za izdelke s poreklom iz Skupnosti, naštete v Prilogi 2, za čas trajanja Sporazuma zadrži carine pri uvozu in dajatve z enakim učinkom, ki niso višje od tistih, ki veljajo na dan 1. julija 1996.

3. Skupni odbor, ustanovljen po členu 63, lahko odloči o nadaljnjih koncesijah, ki jih pogodbenici zagotavljata ena drugi na vzajemni podlagi.

Člen 8

1. Carine in dajatve z enakim učinkom, ki se za izdelke s poreklom iz Skupnosti uporabljajo pri uvozu na Zahodni breg in v Gazo, razen tistih, naštetih v Prilogah 2 in 3, se odpravijo z začetkom veljavnosti Sporazuma.

2. Od začetka veljavnosti Sporazuma lahko Palestinska uprava za izdelke s poreklom iz Skupnosti, naštete v Prilogi 3, ki se uvozijo na Zahodni breg in v Gazo, obračuna davčne dajatve, ki ne presegajo 25 % vrednosti uvoženih izdelkov. Te dajatve se postopno odpravijo v skladu z naslednjim razporedom:

eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 90 % osnovne dajatve;

dve leti po začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 80 % osnovne dajatve;

tri leta po začetka veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 70 % osnovne dajatve;

štiri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma se vsaka dajatev zniža na 60 % osnovne dajatve;

pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma se odpravijo vse še preostale dajatve.

3. V primeru resnih težav pri posameznem izdelku lahko v odstavku 2 navedeni razpored na podlagi skupnega dogovora pregleda Skupni odbor, ob upoštevanju dejstva, da ne more biti opuščen preko maksimalnega prehodnega obdobja petih let. Če Skupni odbor v 30. dneh od skupnega dogovora o pregledu razporeda ne sprejme odločitve, lahko Palestinska uprava opusti razpored za obdobje, ki ne sme biti daljše od enega leta.

4. Če je dajatev znižana s splošno veljavo, ta znižana dajatev od dne uporabe znižanja, nadomesti osnovno dajatev, opisano v odstavku 2.

5. Palestinska uprava obvesti Komisijo o svojih osnovnih carinah in dajatvah.

Člen 9

Določbe v zvezi z odpravo carin pri uvozu se uporabljajo tudi za carine davčne narave.

Člen 10

1. Z odstopanjem od členov 5 in 8 lahko Palestinska uprava za omejen čas sprejme izredne ukrepe za uvedbo, povečanje ali ponovno uvedbo carin.

2. Taki ukrepi se lahko uporabljajo le za gospodarstvo na začetni stopnji razvoja in za sektorje, v katerih poteka prestrukturiranje, ali ki so v resnih težavah, zlasti če te težave vključujejo resne socialne probleme.

3. Carine pri uvozu na Zahodni breg in v Gazo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, ki se uvedejo s takimi izrednimi ukrepi, ne smejo presegati 25 % vrednosti ter morajo ohraniti preferencialno razmerje za izdelke s poreklom iz Skupnosti. Skupna vrednost uvoza izdelkov, ki so predmet takih ukrepov, ne sme presegati 15 % uvoza vseh industrijskih izdelkov s poreklom iz Skupnosti v obdobju zadnjega leta, za katero obstajajo statistični podatki.

4. Taki ukrepi se ne uporabljajo več kot pet let, razen če Skupni odbor odobri daljše trajanje.

5. Palestinska uprava obvesti Skupni odbor o kakršnih koli izrednih ukrepih, ki jih namerava sprejeti, na zaprosilo Skupnosti pa se pred njihovo izvedbo opravijo posvetovanja o ukrepih in zadevnih sektorjih. Ko Palestinska uprava sprejme tovrstne ukrepe, zagotovi odboru razpored za odpravo carin, uvedenih v skladu s tem členom. Tak razpored določi postopno odpravljanje dajatev po enakih letnih obrokih, ki začne teči najkasneje ob koncu drugega leta po njihovi uvedbi. Skupni odbor lahko določi drugačen razpored.







POGLAVJE 2

▼M3

KMETIJSKI PROIZVODI, PREDELANI KMETIJSKI PROIZVODI TER RIBE IN RIBIŠKI PROIZVODI

▼B

Člen 11

▼M3

Določbe tega poglavja se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Evropske unije ter z Zahodnega brega in iz Gaze iz poglavij 1 do 24 kombinirane nomenklature (KN) in carinske tarife Palestinske uprave ter za tiste iz Priloge 1(1)(ii) k Sporazumu o kmetijstvu GATT, z izjemo kemično čiste laktoze z oznako KN 1702 11 00 ter glukoze in glukoznega sirupa, ki v suhem stanju vsebuje 99 masnih % glukoze ali več z oznakama KN ex 1702 30 50 in ex 1702 30 90 , za katere je dajatev prost dostop do trga že odobren v okviru poglavja 1.

▼B

Člen 12

▼M3

Evropska unija in Palestinska uprava postopoma bolje liberalizirata svojo trgovino s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, ki so v interesu obeh pogodbenic.

▼B

Člen 13

▼M3

1. Za kmetijske proizvode, predelane kmetijske proizvode ter ribe in ribiške proizvode s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze, navedene v Protokolu 1 o uvozu v Evropsko unijo, veljajo ureditve iz navedenega protokola.

2. Za kmetijske proizvode, predelane kmetijske proizvode ter ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Evropske unije, navedene v Protokolu 2 o uvozu v Zahodni breg in Gazo, veljajo ureditve iz navedenega protokola.

▼B

Člen 14

1. Po 1. januarju 1999 Skupnost in Palestinska uprava preučita položaj, da določita ukrepe, ki naj jih Skupnost in Palestinska uprava uporabljata od 1. januarja 2000 v skladu s cilji, določenimi v členu 12.

2. Brez poseganja v odstavek 1 in ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama ter posebne občutljivosti teh proizvodov, Skupnost in Palestinska uprava v Skupnem odboru za vsak posamezen proizvod na redni in vzajemni podlagi preučita možnost za medsebojno dodelitev nadaljnjih koncesij.







POGLAVJE 3

SKUPNE DOLOČBE

Člen 15

1. V trgovini med Skupnostjo ter Zahodnim bregom in Gazo se ne uvede nobenih novih količinskih omejitev pri uvozu ali kakršnih koli drugih ukrepov z enakim učinkom.

2. Količinske omejitve pri uvozu in ukrepi z enakim učinkom se v trgovini med Skupnostjo ter Zahodnim bregom in Gazo odpravijo z začetkom veljavnosti tega sporazuma.

3. Skupnost in Palestinska uprava pri medsebojnem izvozu ne uporabljata niti carin ali dajatev z enakim učinkom, niti količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom.

Člen 16

1. Izdelki s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze se pri uvozu v Skupnost ne obravnavajo ugodnejše, kot se obravnavajo izdelki, ki jih države članice uvažajo med seboj.

2. Uporaba določb tega sporazuma ne posega v Uredbo Sveta (EGS) št. 1911/91 z dne 26. junija 1991 o uporabi določb prava Skupnosti za Kanarske otoke.

Člen 17

1. V primeru, da se uvedejo posebna pravila kot rezultat izvajanja njene kmetijske politike ali kakršne koli spremembe trenutnih pravil, oziroma v primeru kakršne koli spremembe ali razširitve določb v zvezi z izvajanjem kmetijske politike, lahko katera koli pogodbenica spremeni ureditev iz Sporazuma glede zadevnih izdelkov.

2. V takih primerih pogodbenica obvesti Skupni odbor. Skupni odbor se na zaprosilo druge pogodbenice sestane z namenom ustrezne obravnave interesov sopogodbenice.

3. Če Skupnost ali Palestinska uprava pri uporabi odstavka 1 spremenita ureditev za kmetijske proizvode po tem sporazumu, dodelita uvozu s poreklom iz druge pogodbenice prednost, ki je primerljiva s tisto, določeno v tem sporazumu.

4. O uporabi tega člena se lahko posvetuje Skupni odbor.

Člen 18

1. Pogodbenici se vzdržita kakršnih koli ukrepov ali notranjih davčnih postopkov, ki bi lahko povzročili, posredno ali neposredno, diskriminacijo med izdelki ene pogodbenice in podobnih izdelkov s poreklom z ozemlja sopogodbenice.

2. Na ozemlje ene pogodbenice izvoženi izdelki ne morejo biti deležni vračila posrednega notranjega obdavčenja, ki bi bilo višje od zneska posrednega obdavčenja, ki velja za izdelke bodisi neposredno bodisi posredno.

Člen 19

1. Sporazum ne preprečuje ohranitve ali ustanovitve novih carinskih unij, območij proste trgovine ali dogovorov o obmejni trgovini, razen v kolikor bi ti spreminjali v tem sporazumu obstoječe trgovinske režime.

2. Med pogodbenicama se v Skupnem odboru opravi posvetovanje glede sporazumov, ki ustanavljajo carinske unije ali območja proste trgovine in, če je zaprošeno, o drugih pomembnejših vprašanjih v zvezi s trgovinsko politiko sopogodbenic do tretjih držav. Tako posvetovanje se zlasti opravi v primeru, ko tretja država pristopi k Evropski uniji, da bi se zagotovilo upoštevanje medsebojnih interesov teh sopogodbenic.

Člen 20

Če katera od pogodbenic ugotovi, da se pri trgovini z drugo izvaja damping v smislu člena IV GATT, lahko v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini ter s svojo ustrezno notranjo zakonodajo pod pogoji ter v skladu s postopki, določenimi v členu 23, sprejme primerne ukrepe zoper tako prakso.

Člen 21

Če se kakršen koli izdelek uvaža v tako povečanih količinah in pod takšnimi pogoji, da to povzroča ali grozi s povzročitvijo:

— resne škode domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov na ozemlju ene od pogodbenic, ali

— resnih motenj v katerem koli sektorju gospodarstva, ali

— težav, ki lahko vodijo v resno poslabšanje gospodarskega položaja regije,

lahko katera koli sopogodbenica pod pogoji in v skladu s postopki, določenimi v členu 23, sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 22

Če spoštovanje določb člena 15(3) vodi k:

(i) ponovnemu izvozu v tretjo državo, zoper katero pogodbenica izvoznica za ta izdelek ohranja izvozne količinske omejitve, izvozne dajatve ali ukrepe z enakim učinkom, ali

(ii) resnemu pomanjkanju ali grozečemu pomanjkanju za pogodbenico izvoznico bistvenega izdelka,

in če zgoraj navedene situacije vodijo ali obstaja verjetnost, da vodijo, v večje težave za pogodbenico izvoznico, lahko ta pogodbenica v skladu s pogoji in postopki, določenimi v členu 23, sprejme ustrezne ukrepe. Ukrepi morajo biti nediskriminatorni in se jih odpravi, ko razmere več ne opravičujejo njihovega obstoja.

Člen 23

1. V primeru, da Skupnost ali Palestinska uprava za uvoz izdelkov, ki so vzrok težavam iz člena 21, uvedeta upravni postopek, katerega namen je zagotoviti hitre podatke o gibanju trgovinskih tokov, se o tem medsebojno obvestita.

2. V primerih, navedenih v členih 20, 21 in 22, pogodbenica, preden sprejme tam določene ukrepe, ali v primerih za katere se uporablja odstavek 3(d), takoj, ko je to mogoče, Skupnemu odboru pošlje vse pomembne podatke, potrebne za temeljito preučitev nastalega položaja, z namenom najti za obe pogodbenici sprejemljive rešitve.

Pri izbiri ustreznih ukrepov imajo prednost ukrepi, ki kar najmanj ovirajo uresničevanje Sporazuma.

O zaščitnih ukrepih je potrebno takoj uradno obvestiti Skupni odbor, in o njih v okviru Skupnega odbora potekajo občasna posvetovanja z namenom njihove odprave, takoj ko to dopuščajo okoliščine.

3. Za izvajanje odstavka 2 se uporabljajo naslednje določbe:

(a) Glede člena 20 se pogodbenico izvoznico o primeru dampinga obvesti takoj, ko organi pogodbenice uvoznice začnejo preiskavo. Če se damping v smislu člena IV GATT ne ustavi, ali v 30. dneh po danem uradnem obvestilu ni bila dosežena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe.

(b) Glede člena 21 se težave, ki izhajajo iz položaja, navedenega v tistem členu, predložijo v preučitev Skupnemu odboru, ki lahko sprejme kakršno koli rešitev, potrebno za ustavitev takih težav. Če Skupni odbor ali pogodbenica izvoznica ne sprejmeta odločitve za ustavitev težav ali, če v 30. dneh od takrat, ko je bila zadeva predložena, ni bila dosežena nobena druga zadovoljiva rešitev, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe za rešitev problema. Ti ukrepi po svojem obsegu ne smejo preseči okvira potrebnega za odstranitev nastalih težav.

(c) Glede člena 22 se težave, ki izhajajo iz položajev, navedenih členu 22, predložijo v preučitev Skupnemu odboru. Odbor lahko sprejme kakršno koli odločitev, potrebno za ustavitev težav. Če take odločitve ne sprejme v 30. dneh odkar mu je bila zadeva predložena, lahko pogodbenica izvoznica pri izvozu tega izdelka uporabi ustrezne ukrepe.

(d) Če izjemne okoliščine, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, onemogočajo predhodno obveščanje ali preučitev, lahko zadevna pogodbenica v položajih, navedenih v členih 20, 21 in 22, nemudoma uporabi take preventivne ukrepe, ki so objektivno potrebni za izboljšanje nastalega položaja, in takoj uradno obvesti drugo pogodbenico.

▼M3

Člen 23bis

Začasen umik preferencialov

1. Pogodbenici se strinjata, da sta upravno sodelovanje in pomoč bistvenega pomena za izvajanje preferencialne obravnave in kontrolo nad preferencialno obravnavo, dodeljeno po tem sporazumu, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost, da se bosta borili proti nepravilnostim in goljufijam na področju carine in povezanih zadev.

2. Če pogodbenica na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da se upravno sodelovanje in pomoč ne zagotavljata in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije v okviru tega sporazuma, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov v skladu s tem členom.

3. V tem členu nezagotavljanje upravnega sodelovanja/pomoči med drugim pomeni:

(a) ponavljajoče se nespoštovanje obveznosti preverjanja porekla zadevnih proizvodov;

(b) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu;

(c) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje poizvedb, da bi se preverila verodostojnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo zadevne preferencialne obravnave.

4. Za namene tega člena se lahko med drugim ugotovijo nepravilnosti ali prevare, kadar brez ustrezne razlage pride do nenadnega povečanja blaga, ki presega ustaljeno raven proizvodne in izvozne zmogljivosti druge pogodbenice in ki je povezano z objektivnimi podatki o nepravilnosti in goljufiji.

5. Pri uporabi začasnih opustitev veljajo naslednji pogoji:

(a) Pogodbenica, ki na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da se upravno sodelovanje ne zagotavlja in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije, brez nepotrebnega odlašanja obvesti Skupni odbor o svojih ugotovitvah skupaj z objektivnimi informacijami ter na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih ugotovitev začne posvetovanja v okviru Skupnega odbora, da bi se sprejela rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici.

(b) Kadar se pogodbenici posvetujeta v okviru Skupnega odbora in se v treh mesecih po obvestilu ne dogovorita o sprejemljivi rešitvi, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov. O začasni opustitvi je treba takoj poročati Skupnemu odboru.

(c) Začasne opustitve v okviru tega člena so omejene na potrebne ukrepe za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. Veljajo največ šest mesecev in se lahko podaljšajo, če se ob izteku veljavnosti ni nič spremenilo glede pogojev, ki so privedli do prvotne opustitve. O opustitvah se redno posvetuje v okviru Skupnega odbora, zlasti z namenom, da se opustitve prenehajo uporabljati takoj, ko pogoji za njihovo uporabo ne veljajo več.

Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi (Evropska unija v Uradnem listu Evropske unije), opomine uvoznikom v zvezi z morebitnimi: obvestili iz odstavka 5(a); odločitvijo iz odstavka 5(b); in podaljšanjem ali prenehanjem iz odstavka 5(c).

▼B

Člen 24

Nobena določba tega sporazumu ne omejuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali za blago v tranzitu, ki so utemeljene na podlagi javne morale, javnega reda ali javne varnosti, varovanja zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, zaščite narodnih bogastev umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti, zaščite intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine, ali pravil glede zlata in srebra. Vendar pa take prepovedi ali omejitve ne smejo predstavljati samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja medsebojne trgovine.

Člen 25

Pojem „izdelki s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja v zvezi z njimi, so za uporabo določb tega naslova opredeljeni v Protokolu 3. Skupni odbor se lahko odloči za sprejem potrebnih prilagoditev tega protokola z namenom izvajanja zbiranja porekla, dogovorjenih v izjavi, sprejeti z Barcelonsko konferenco.

Člen 26

Za razvrščanje blaga v trgovini med pogodbenicama se uporablja kombinirana nomenklatura.







NASLOV II

PLAČILA, KAPITAL, KONKURENCA, INTELEKTUALNA LASTNINA IN JAVNA NAROČILA







POGLAVJE 1

TEKOČA PLAČILA IN GIBANJE KAPITALA

Člen 27

Ob upoštevanju določbe člena 29 se pogodbenici obvežeta, da ne bosta uvedli omejitev na kakršna koli tekoča plačila za tekoče transakcije.

Člen 28

1. Glede transakcij na kapitalskem delu plačilne bilance se pogodbenici obvežeta, da ne bosta uvajali omejitev niti za gibanje kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami na Zahodnem bregu in v Gazi v podjetja, ustanovljena v skladu z veljavno zakonodajo, niti za likvidacijo in repatriacijo dohodkov iz takih naložb ali kakršnega koli dobička, ki iz njih izhaja.

2. Pogodbenici se z namenom olajašati medsebojno gibanje kapitala medsebojno posvetujeta.

Člen 29

Če je ena ali več držav članic Skupnosti ali Palestinska uprava v resnih plačilno-bilančnih težavah, ali če te težave grozijo, lahko Skupnost oziroma Palestinska uprava v skladu s pogoji, vzpostavljenimi po GATT, in členoma VIII in XIV Statuta Mednarodnega denarnega sklada, sprejmeta omejitve za tekoče transakcije, ki so omejene v času in ne smejo presegati tega, kar je potrebno za izboljšanje plačilno-bilančne situacije. Skupnost oziroma Palestinska uprava nemudoma obvestita sopogodbenico in ji takoj, ko je to mogoče, predložita razpored za odpravo teh ukrepov.







POGLAVJE 2

KONKURENCA, INTELEKTUALNA LASTNINA IN JAVNA NAROČILA

Člen 30

1. Za uresničevanje določb Sporazuma so, zaradi vplivov na medsebojno trgovino, nezdružljivi:

(i) vsi sporazumi med podjetji, sklepi združenj podjetij in usklajena ravnanja med podjetji, katerih cilj ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

(ii) zloraba prevladujočega položaja enega ali več podjetij na ozemlju Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze kot celote, ali na njegovem večinskem delu;

(iii) kakršna koli državna pomoč, ki s podpiranjem določenih podjetij ali proizvodnje določenega blaga, izkrivlja ali grozi z izkrivljanjem konkurence.

2. Pogodbenici bosta, kjer je to primerno, na podlagi meril, ki izhajajo iz uporabe pravil Skupnosti o konkurenci, preučili prakso, ki bi lahko bila v nasprotju s tem členom.

3. Skupni odbor pred 31. decembrom 2001 s sklepom sprejme pravila, potrebna za izvajanje odstavkov 1 in 2.

Dokler teh pravil ne sprejme, se za izvajanje odstavka 1(iii) in ustreznih delov odstavka 2, uporabljajo določbe Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

4. Pogodbenici glede izvajanja odstavka 1(iii) ugotavljata, da želi Palestinska uprava v obdobju do 31. decembra 2001 uporabljati državno pomoč za podjetja kot način reševanja njenih razvojnih težav.

5. Vsaka pogodbenica zagotovi preglednost na področju državnih pomoči, med drugim z rednim letnim poročanjem sopogodbenici o skupnem znesku in razporeditvi namenjene pomoči in, na podlagi zaprosila, z zagotavljanjem podatkov o programih pomoči. Na zaprosilo pogodbenice zagotovi sopogodbenica podatke o individualnih državnih pomočeh.

6. Glede izdelkov, navedenih v naslovu I, poglavje 2:

— se ne uporablja odstavek 1(iii),

— se kakršno koli prakso, ki je v nasprotju z odstavkom 1(i), oceni v skladu z merili, ki jih Skupnost vzpostavi na podlagi členov 42 in 43 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti tistimi, ki jih vzpostavlja Uredba Sveta št. 26/62.

7. Če Skupnost ali Palestinska uprava menita, da je posamezna praksa nezdružljiva z določbami odstavka 1 tega člena in:

— ni zadostno obravnavana v izvedbenih predpisih, opredljenih v odstavku 3, ali

— če takih predpisov ni, in če takšna praksa povzroča ali grozi s povzročitvijo resne škode interesom sopogodbenice ali premoženjske škode njenemu nacionalnemu gospodartsvu, vključno s storitveno industrijo,

lahko ta, po posvetovanju v Skupnem odboru ali v 30. dneh po predložitvi v posvetovanje Skupnemu Odboru, sprejme ustrezne ukrepe.

Glede praks, nezdružljivih z odstavkom 1(iii) tega člena, se lahko take ustrezne ukrepe, kadar se zanje uporablja GATT, sprejme le v skladu in pod pogoji, predpisanimi v GATT ali v katerem koli drugem ustreznem dokumentu, sklenjenim v okviru GATT, in ki se uporablja med pogodbenicama.

8. Ne glede na kakršne koli nasprotne določbe, sprejete v skladu s členom 3, si sopogodbenici izmenjujeta informacije ob upoštevanju omejitev, ki jih nalagajo zahteve o strokovni in poslovni tajnosti.

Člen 31

Države članice in Palestinska uprava postopoma odpravijo, brez poseganja v njihove obveznosti iz GATT, kadar je to primerno, vse gospodarske monopole, da bi do 31. decembra 2001 zagotovile, da med državljani držav članic ter palestinskim ljudstvom Zahodnega brega in Gaze glede pogojev za proizvodnjo in trženje blaga ne bo obstajala nikakršna diskriminacija. Skupni odbor se obvesti o ukrepih, sprejetih za izvajanje tega cilja.

Člen 32

Glede javnih podjetij in podjetij z podeljeneno posebno ali izključno pravico, Skupni odbor zagotovi, da do 31. decembra 2001 ne bo niti uzakonjen niti ohranjen noben ukrep, ki v nasprotju z interesi pogodbenic, izkrivlja njuno medsebojno trgovino. Ta določba ne ovira pravnega ali dejanskega izvrševanja posebnih nalog, ki so dodeljene tem podjetjem.

Člen 33

1. Pogodbenici v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, podelita in zagotovita primerno in učinkovito zaščito pravic intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine, vključno z učinkovitimi sredstvi za uveljavljanje teh pravic.

2. Pogodbenici redno preglejujeta izvajanje tega člena. Če se na področju pravic intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine pojavijo težave, ki vplivajo na pogoje trgovanja, se na zaprosilo ene ali druge pogodbenice opravijo nujna posvetovanja v Skupnem odboru, z namenom doseči za obe strani zadovoljivo rešitev.

Člen 34

1. Sopogodbenici se strinjata o cilju vzajemne in postopne liberalizacije pogodb iz javnih naročil.

2. Skupni odbor sprejme potrebne ukrepe za izvajanje odstavka 1.







NASLOV III

GOSPODARSKO SODELOVANJE IN SOCIALNI RAZVOJ

Člen 35

Cilji

1. Pogodbenici se obvežeta okrepiti medsebojno gospodarsko sodelovanje, ki je v njunem medsebojnem interesu in je v skladu s splošnimi cilji tega sporazuma.

2. Namen sodelovanja je podpreti lastne napore Palestinske uprave za doseganje trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja.

Člen 36

Področje uporabe

1. Sodelovanje se najprej osredotoči na področja z notranjimi težavami ali na področja, prizadeta s splošnim procesom liberalizacije gospodarstva Zahodnega brega in Gaze, in zlasti z liberalizacijo trgovine med Zahodnim bregom in Gazo ter Skupnostjo.

2. Na podoben način se sodelovanje osredotoči na področja, za katera obstaja verjetnost, da bodo zbližala gospodarstvi Skupnosti ter Zahodnega brega in Gaze, zlasti tista, ki bodo ustvarila trajnostno rast in zaposlenost.

3. Sodelovanje spodbuja izvajanje ukrepov, ki so namenjeni razvoju sodelovanja med regijami.

4. Pri izvajanju različnih področij gospodarskega sodelovanja se upošteva varstvo okolja in ohranjanje ekološkega ravnovesja.

5. Sopogodbenici se smeta dogovoriti o razširitvi gospodarskega sodelovanja na druge sektorje, ki z določbami tega naslova niso zajeti.

Člen 37

Metode in načini

Gospodarsko sodelovanje obsega:

(a) redni gospodarski dialog sopogodbenic, ki zajema vsa področja makro-ekonomske politike in zlasti proračunske politike, plačilne bilance ter monetarne politike;

(b) redno izmenjavo podatkov in idej na vseh področjih medsebojnega sodelovanja, vključno s sestanki uradnikov in strokovnjakov;

(c) prenosom nasvetov, strokovnega znanja in usposabljanja;

(d) skupno izvajanje aktivnosti, kot so seminarji in delavnice;

(e) tehnično, upravno in zakonodajno pomoč;

(f) spodbujanje skupnih naložb;

(g) širjenje podatkov o medsebojnem sodelovanju.

Člen 38

Industrijsko sodelovanje

Namen industrijskega sodelovanja je:

— podpora Palestinske uprave pri prizadevanjih za posodabljanje in diverzifikacijo industrije in zlasti, ustvarjanje ugodnega okolja za razvoj zasebnega sektorja in gospodarstva,

— spodbujanje sodelovanja med gospodarskimi subjekti sopogodbenic,

— spodbujanje sodelovanja industrijskih politik, konkurenčnosti odprtega gospodarstva ter posodabljanja in razvoja industrije,

— podpiranje politike diverzifikacije proizvodnje in izvoza ter zunanjih obratov,

— podpiranje raziskav in razvoja, inovacij ter prenosa tehnologij, če so koristni za industrijo,

— razvoj in krepitev človeških virov, ki jih zahteva industrija,

— olajšanje dostopa do sistemov financiranja tveganja v korist palestinskega gospodarstva.

Člen 39

Naložbe in spodbujanje naložb

Cilj sodelovanja je ustvarjanje ugodnega in stabilnega okolja za naložbe na Zahodnem bregu in v Gazi.

Sodelovanje med drugim poteka kot spodbujanje naložb. Spodbujanje naložb vključuje razvoj:

— prilagojenih in poenostavljenih upravnih postopkov,

— instrumentov soinvestiranja, še posebej za majhna in srednje velika podjetja (MSP) sopogodbenic,

— informacijskih kanalov in sredstev za prepoznavanje naložbenih priložnosti,

— ugodnega okolja za naložbe na Zahodnem bregu in v Gazi.

Sodelovanje se prav tako lahko razširi na načrtovanje in izvajanje projektov, ki kažejo na učinkovito pridobitev in uporabo osnovnih tehnologij, uporabo standardov, razvoj človeških resursov (npr. pri tehnologijah in upravljanju) ter ustvarjanje delovnih mest.

Člen 40

Standardizacija in ugotavljanje skladnosti

Cilj sodelovanja je zmanjšati razliko v standardih in certificiranju.

Sodelovanje v praksi poteka:

— s spodbujanjem uporabe tehničnih predpisov Skupnosti in evropskih standardov ter postopkov za ugotavljanje skladnosti,

— z dvigovanjem ravni ugotavljanja skladnosti, ki ga izvajajo palestinska telesa za akreditacijo in certificiranje,

— z razpravljanjem o dogovorih o medsebojnem priznavanju, kjer je to primerno,

— s sodelovanjem na področju upravljanja kakovosti,

— z razvojem struktur za zaščito intelektualne, individualne in trgovinske lastnine, za standardizacijo in za določanje standardov kakovosti.

Člen 41

Približevanje zakonodaj

Cilj sodelovanja na področjih urejenih s tem Sporazumom, je približati zakonodajo Palestinskega sveta k zakonodaji Skupnosti.

Člen 42

Majhna in srednje velika podjetja

Cilj sodelovanja je ustvarjanje okolja, ki bo ugodno vplivalo na razvoj majhnih in srednje velikih podjetij na lokalnih in izvoznih trgih, med drugim:

— s spodbujanjem stikov med podjetji, zlasti s pomočjo uporabe mrež Skupnosti ter instrumentov za spodbujanje gospodarskega sodelovanja in partnerstva,

— z lažjim dostopom do financiranja naložb,

— s storitvami informiranja in podpore,

— s krepitvijo človeških resursov za spodbujanje inovacij in ustanavljanja projektov ter poslovnih naložb.

Člen 43

Finančne storitve

Cilj sodelovanja je izboljšanje in razvoj finančnih storitev.

Poteka v obliki:

— spodbujanja krepitve in prestrukturiranja palestinskega finančnega sektorja,

— izboljševanja palestinskih računovodskih, nadzornih in pravnih sistemov v bančništvu, zavarovalništvu in drugih delih finančnega sektorja.

Člen 44

Kmetijstvo in ribištvo

Cilj sodelovanja v okviru tega poglavja je predvsem posodabljanje in, kjer je to potrebno, tudi prestrukturiranje kmetijstva in ribištva.

Obsega posodabljanje infrastrukture in opreme; razvoj tehnik pakiranja, skladiščenja in trženja; in izboljšanje distribucijskih poti.

Navedeno je zlasti povezano:

— z razvojem stabilnih trgov,

— s podporo politik diverzifikacije proizvodnje in izvoza ter zunanjim obratom,

— z zmanjšanjem odvisnosti od hrane,

— s spodbujanjem okolju prijaznega kmetijstva in ribištva, zlasti ob upoštevanju potrebe po ohranjanju in smotrnem upravljanju ribištva,

— s tesnejšimi prostovoljnimi odnosi med poslovnimi partnerji in organizacijami, ki predstavljajo obrti in poklice,

— s tehničnim sodelovanjem in usposabljanjem,

— z usklajevanjem fitosanitarnih in veterinarskih standardov,

— s celostnim razvojem podeželja, vključno z izboljšanjem osnovnih storitev in z razvojem povezanih gospodarskih dejavnosti in

— s sodelovanjem med podeželskimi regijami ter izmenjavo izkušenj in znanja glede razvoja podeželja.

Člen 45

Socialni razvoj

Pogodbenici priznavata pomen socialnemu razvoju, ki bi moral potekati v skladu z gospodarskim razvojem. Zlasti dajeta prednost spoštovanju temeljnih socialnih pravic.

Pogodbenici dajeta prednost ukrepom, katerih cilj je:

— spodbujati enakost žensk in uravnoteženo sodelovanje pri sprejemanju odločitev na gospodarskem in socialnem področju predvsem z izobraževanjem in s pomočjo medijev,

— razvijati načrtovanje družine ter zaščito mater in otrok,

— izboljšati sistem socialne varnosti,

— izboljšati odzivnost na zdravstvene zahteve,

— izboljšati življenjske razmere v gosto naseljenih območjih v regijah z omejenimi možnostmi,

— spodbujati spoštovanje človekovih pravic in demokracije, med drugim preko socialno-strokovnega dialoga.

Člen 46

Transport

Cilji sodelovanja so:

— pomoč pri prestrukturiranju in posodobitvi cest, pristanišč in letališč,

— izboljšanje potniških in tovornih storitev, tako na medsebojni dvostranski kot regionalni ravni in

— vzpostavitev in izvrševanje standardov poslovanja, primerljivih s tistimi v Skupnosti.

Prednostna področja sodelovanja so:

— cestni transport vključujoč postopno sproščanje tranzitnih zahtev,

— upravljanje železnic, pristanišč in letališč, vključno s sistemi navigacije ter sodelovanjem med ustreznimi nacionalnimi organi,

— posodabljanje cestne, železniške, pristaniške in letališke infrastrukture na glavnih progah, ki so v skupnem interesu,

— vseevropske povezave in proge v regionalnem interesu ter

— nadgradnja tehnične opreme, da bi se jo prilagodilo standardom Skupnosti za cestni in železniški transport, kontejnerski promet in pretovarjanje.

Člen 47

Informacijska infrastruktura in telekomunikacije

Sodelovanje je namenjeno spodbujanju gospodarskega in socialnega razvoja, kot tudi razvoja informacijske družbe.

Prednostna področja sodelovanja so:

— olajševanje sodelovanja na področju telekomunikacijske politike, razvoja mrež in infrastruktur za informacijsko družbo,

— razvoj dialoga o vprašanjih povezanih z informacijsko družbo in spodbujanje izmenjave podatkov ter organizacija seminarjev in konferenc s tega področja,

— spodbujanje in izvajanje skupnih projektov, katerih cilj je uvedba novih telekomunikacijskih storitev ter aplikacij v zvezi z informacijsko družbo,

— omogočanje izmenjave podatkov o standardizaciji, preizkušanju skladnosti in certificiranju informacijskih in komunikacijskih tehnologij,

— medsebojna povezanost in interoperabilnost omrežij in telematičnih storitev.

Člen 48

Energetika

Cilj sodelovanja na področju energetike je pomagati Zahodnemu bregu in Gazi pri pridobivanju tehnologij in infrastrukture, nujne za njun razvoj, zlasti z namenom olajševanja povezav med njenim gospodarstvom in gospodarstvom v Skupnosti.

Prednostna področja sodelovanja so:

— spodbujanje obnovljivih energij,

— spodbujanje varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti,

— podpora dejavnostim, namenjenim olajševanju tranzita plina, nafte in električne energije, ter uporabnim raziskavam omrežij zbirk podatkov v gospodarskem in socialnem sektorju, ki zlasti povezujejo upravljavce Skupnosti in palestinske upravljavce ter

— podpora posodabljanju in razvoju energetskih omrežij ter njihove povezave z omrežji Skupnosti.

Člen 49

Znanstveno in tehnološko sodelovanje

Pogodbenici si prizadevata spodbujati sodelovanje pri znanstvenem in tehnološkem razvoju.

Cilj sodelovanja je:

(a) spodbujati vzpostavitev trajnih vezi med znanstvenima skupnostima pogodbenic, še posebej: — z omogočanjem dostopa palestinskih ustanov do raziskovalnih programov in programov tehnološkega razvoja Skupnosti, v skladu s pravili Skupnosti, ki urejajo vključevanje držav izven Skupnosti v take programe, — s palestinskim sodelovanjem v omrežjih decentraliziranega sodelovanja, — s spodbujanjem sinergij pri usposabljanju in raziskovanju;

(b) izboljšati palestinsko raziskovalno sposobnost;

(c) spodbujati tehnološke inovacije in prenos nove tehnologije, znanja in izkušenj;

(d) spodbujati vse dejavnosti, katerih cilj je vzpostavljanje sinergij na regionalni ravni.

Člen 50

Okolje

Cilji sodelovanja je v preprečevanju poslabšanja okolja, nadziranju onesnaževanja, zaščiti posameznikovega zdravja ter v zagotovitvi smotrne uporabe naravnih virov z namenom spodbujanja trajnostnega razvoja.

Prednost imajo: dezertifikacija, upravljanje z vodnimi viri, salinizacija, vpliv kmetijstva na kakovost zemlje in voda, ustrezna uporaba energije, vplivi industrijskega razvoja na splošno in še posebej varnost industrijskih obratov, upravljanje z odpadki, celostno upravljanje občutljivih območij, kakovost morske vode in nadzor ter preprečevanje onesnaževanja morja, ter okoljskim izobraževanjem in ozaveščanjem.

Sodelovanje se pospešuje z uporabo naprednih orodij okoljskega upravljanja, okoljskih metod spremljanja in nadzora, vključno z uporabo okoljskih informacijskih sistemov ter presoje vpliva na okolje.

Člen 51

Turizem

Prednostne naloge sodelovanja so:

— spodbujanje naložb v turizem,

— izboljšanje poznavanja turistične industrije in zagotavljanje večje usklajenosti politik s področja turizma,

— spodbujanje dobre sezonske razporeditve turizma,

— spodbujanje sodelovanja med regijami in mesti sosednjih držav,

— poudarjanje pomena kulturne dediščine za turizem,

— povečanje konkurenčnosti turizma s podporo povečanju strokovnosti, ki zagotavlja uravnotežen in trajnostni razvoj turizma.

Člen 52

Carinsko sodelovanje

Carinsko sodelovanje je namenjeno zagotavljanju spoštovanja določb o trgovini in jamstvu poštenega trgovanja.

Carinsko sodelovanje lahko privede do naslednjih vrst sodelovanja:

— različnih oblik izmenjave podatkov in programov usposabljanja,

— poenostavitve nadzora in postopkov glede carinjenja blaga,

— uvedbe enojnega upravnega dokumenta in sistema za povezavo tranzitnih ureditev Skupnosti in Palestinske uprave ter

— tehnične pomoči, ki jo zagotovijo strokovnjaki Skupnosti.

Upravni organi sopogodbenic si medsebojno, brez poseganja v ostale oblike sodelovanja iz tega sporazuma, zagotavljajo medsebojno pomoč v carinskih zadevah.

Člen 53

Sodelovanje na področju statistike

Glavni cilj sodelovanja na tem področju je zagotavljanje primerljivosti in uporabnosti statistik o zunanji trgovini, financah in plačilni bilanci, prebivalstvu, migracijah, transportu in komunikacijah, ter na splošno o vseh področjih, urejenih s tem sporazumom, in ki so lahko predmet statistike.

Člen 54

Sodelovanje na področju gospodarske politike

Sodelovanje je namenjeno:

— izmenjavi podatkov o makroekonomskem položaju in izgledih ter razvojnih strategijah,

— skupnim analizam gospodarskih vprašanj, ki so v skupnem interesu in

— spodbujanju sodelovanja med ekonomisti in ustvarjalci gospodarske politike na Zahodnem bregu in v Gazi ter v Skupnosti.

Člen 55

Regionalno sodelovanje

Sopogodbenici, kot del izvajanja gospodarskega sodelovanja na različnih področjih, s tehnično pomočjo spodbujata dejavnosti, namenjene razvoju sodelovanja med Palestinsko upravo in drugimi sredozemskimi partnerji.

To sodelovanje je pomemben element podpore Skupnosti razvoju regije kot celote.

Sopogodbenici dajeta prednost ukrepom, katerih cilj je:

— spodbujanje trgovine znotraj regij,

— razvoj regionalnega okoljskega sodelovanja,

— spodbujanje razvoja komunikacijske infrastrukture, potrebne za gospodarski razvoj regije,

— krepitev razvoja sodelovanja mladih s sosednjimi državami.

Poleg tega pogodbenici krepita sodelovanje med njima glede regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora.

V ta namen se lahko sprejmejo naslednji ukrepi:

— skupni ukrepi regionalnih in lokalnih oblasti na področju gospodarskega razvoja in

— vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo podatkov in izkušenj.







NASLOV IV

SODELOVANJE V AUDIOVIZUALNIH IN KULTURNIH ZADEVAH TER PRI OBVEŠČANJU IN KOMUNICIRANJU

Člen 56

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na avdiovizualnem področju v njuno medsebojno korist. Pogodbenici iščeta načine za pridruževanje Palestinske uprave pobudam Skupnosti na tem področju in s tem za omogočanje sodelovanja na področjih kot so koprodukcija, usposabljanje, razvoj in distribucija.

Člen 57

Pogodbenici spodbujata kulturno sodelovanje. Področje sodelovanja lahko vključuje zlasti dejavnosti Skupnosti glede prevajanja, izmenjave umetniških del in umetnikov, ohranjanje in obnovo zgodovinskih in kulturnih spomenikov ter krajev, usposabljanja oseb, ki delajo na področju kulture, organizacije evropsko usmerjenih kulturnih dogodkov, dvigovanja medsebojne zavesti ter prispevanja k razširjanju informacij o izjemnih kulturnih dogodkih.

Člen 58

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta določili način za bistveno izboljšanje položaja izobraževanja in poklicnega usposabljanja. V ta namen se pozornost posveti zlasti dostopu žensk do izobraževanja, vključno s tehničnimi smermi, visokošolskim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem.

Zaradi razvoja ravni strokovnosti višjih kadrov v javnem in zasebnem sektorju pogodbenici pospešita njuno sodelovanje glede izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter sodelovanje med univerzami in podjetji.

Aktivno je treba spodbujati pripravljenost mladih ljudi, da postanejo aktivni v demokratični civilni družbi. Sodelovanje na področju mladih, vključno z usposabljanjem mladih delavcev in mladinskih voditeljev, izmenjavami mladih ter prostovoljnim delom, je torej treba podpreti in razvijati.

Posebno pozornost se posveti dejavnostim in programom, ki omogočajo vzpostavitev trajnih vezi (npr. MED-CAMPUS) med specializiranimi telesi iz Skupnosti ter iz Zahodnega brega in Gaze, takih ki spodbujajo združevanje in izmenjavo izkušenj ter tehničnih virov.

Člen 59

Pogodbenici spodbujata dejavnosti v skupnem interesu na področju obveščanja in komuniciranja.

Člen 60

Sodelovanje se izvaja zlasti:

(a) z rednim dialogom med pogodbenicama;

(b) z redno izmenjavo podatkov in idej na vsakem področju sodelovanja, vključno s sestanki uradnikov in strokovnjakov;

(c) s prenosom nasvetov in izkušenj ter usposabljanjem mladih palestinskih diplomantov;

(d) z izvajanjem skupnih ukrepov, kot so seminarji in delavnice;

(e) s tehnično, upravno in pomočjo na področju zakonodaje;

(f) z razširjanjem podatkov o dejavnostih sodelovanja.







NASLOV V

FINANČNO SODELOVANJE

Člen 61

Za doseganje ciljev tega sporazuma je v skladu z ustreznimi postopki in potrebnimi finančnimi viri, Palestinski upravi na voljo paket finančnega sodelovanja.

Obe pogodbenici se po začetku veljavnosti tega sporazuma z uporabo najbolj primernih instrumentov dogovorita o teh postopkih.

Finančno sodelovanje se osredotoči na:

— odzivanje na gospodarske posledice postopne uvedbe območja proste trgovine za Zahodni breg in Gazo, še posebej z nadgrajevanjem in prestrukturiranjem industrije,

— trgovinske ustanove, ki spodbujajo trgovinske vezi s tujimi trgi,

— spremljajoče ukrepe politik, ki se izvajajo na socialnem področju,

— nadgrajevanje gospodarske in socialne infrastrukture,

— spodbujanje zasebnih naložb in dejavnosti za ustvarjanje delovnih mest v sektorjih proizvodnje,

— spodbujanje reform, ki so namenjene posodabljanju gospodarstva,

— storitve,

— razvoj mest in podeželja,

— okolje,

— ustanavljanje in izboljševanje institucij, potrebnih za pravilno delovanje palestinske javne uprave ter razvijanje demokracije in človekovih pravic.

Člen 62

Za zagotavljanje usklajenega pristopa h kakršnim koli izjemnim makroekonomskim in finančnim težavam, ki lahko nastanejo kot posledica izvajanja tega sporazuma, pogodbenici z rednim gospodarskim dialogom, opisanim v naslovu III, namenjata posebno pozornost spremljanju trgovine in finančnih tokov v odnosih med njima.







NASLOV VI

INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 63

1. Ustanovi se Skupni odbor za trgovino in sodelovanje Evropske skupnosti in Palestinske uprave, v tem sporazumu naveden kot „Skupni odbor“. Pooblaščen je za sprejemanje odločitev v primerih, navedenih v Sporazumu, kot tudi v drugih primerih, ko je to potrebno za namen doseganja v Sporazumu določenih ciljev.

Sprejete odločitve so zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta ukrepe, ki so potrebni za njihovo izvajanje.

2. Skupni odbor lahko prav tako oblikuje kakršne koli resolucije, priporočila ali mnenja, ki so po njegovem mnenju zaželena za doseganje skupnih ciljev in uresničevanje Sporazuma.

3. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 64

1. Skupni odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti in Palestinske uprave.

2. Skupni odbor odloča z medsebojnim sporazumom med Skupnostjo in Palestinsko upravo.

Člen 65

1. Skupnost in Palestinska uprava v skladu s pogoji, opredeljenimi v poslovniku, izmenično predsedujeta Skupnemu odboru.

2. Skupni odbor se na pobudo njegovega predsednika sestane enkrat letno, in takrat, ko to zahtevajo okoliščine.

Člen 66

1. Skupni odbor lahko odloči, da se ustanovi kakršen koli drug odbor, ki mu lahko pomaga pri izvajanju njegovih nalog.

2. Skupni odbor določi sestavo in naloge takih odborov ter način njihovega delovanja.

Člen 67

1. Katera koli pogodbenica lahko Skupnemu odboru predloži kakršen koli spor v zvezi z uporabo ali razlago tega sporazuma.

2. Skupni odbor lahko reši spor s sklepom.

3. Vsaka pogodbenica se zaveže sprejeti ukrepe, ki so potrebni za izvršitev sklepa iz odstavka 2.

4. Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 2, lahko ena ali druga pogodbenica uradno obvesti drugo o imenovanju arbitra, druga pogodbenica pa mora potem v dveh mesecih imenovati drugega arbitra.

Tretjega arbitra imenuje Skupni odbor.

Odločitve arbitrov se sprejmejo z večino glasov.

Vsaka pogodbenica v sporu mora sprejeti ukrepe, potrebne za izvedbo odločitve arbitrov.

Člen 68

Nič v Sporazumu ne preprečuje pogodbenici sprejeti kakršne koli ukrepe:

(a) glede katerih je mnenja, da so potrebni za preprečevanje razkritja podatkov, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

(b) ki so povezani s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškimi materiali ali z raziskovanjem, razvojem ali proizvodnjo, neizogibno potrebno za obrambne namene, pod pogojem, da taki ukrepi ne poslabšajo konkurenčnih pogojev glede izdelkov, ki niso namenjeni v posebne vojaške namene;

(c) ki so na podlagi njenega mnenja bistveni za njeno varnost v primeru resnih mednarodnih motenj, ki vplivajo na ohranjanje zakonitosti in reda, v času vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki predstavljajo grožnjo z vojno, ali za izvajanje obveznosti, ki jih je sprejela za namen ohranjanja miru in mednarodne varnosti.

Člen 69

Na področjih, ki jih zajema ta sporazum in brez poseganja v katere koli posebne določbe v njem:

— ureditev, ki jo glede Skupnosti uporablja Palestinska uprava, ne sme povzročiti kakršne koli diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani ali njihovimi podjetji,

— ureditev, ki jo glede Palestinske uprave uporablja Skupnost, ne sme povzročiti kakršne koli diskriminacije med pripadniki palestinskega prebivalstva, družbami ali podjetji Zahodnega brega in Gaze.

Člen 70

1. Pogodbenici sprejmeta kakršne koli splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje njunih obveznosti po Sporazumu. Zagotovita, da se dosežejo v Sporazumu določeni cilji.

2. Če je ena ali druga pogodbenica mnenja, da druga pogodbenica ni izpolnila neke obveznosti iz Sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Pred tem pa, razen v primerih posebne nujnosti, Skupnemu odboru priskrbi vse pomembne podatke, potrebne za temeljito preučitev položaja z namenom najti za obe pogodbenici sprejemljive rešitve.

Prednost pri izbiri se daje ukrepom, ki najmanj ovirajo uresničevanje Sporazuma. O izbiri teh ukrepov se takoj uradno obvesti Skupni odbor, in če druga pogodbenica za to zaprosi, so ti ukrepi predmet posvetovanj v Skupnem odboru.

Člen 71

Priloge 1 do 3 in Protokoli 1 do 3 so sestavni del tega sporazuma.

Izjave se nahajajo v Sklepni listini, ki je sestavni del tega sporazuma.

Člen 72

Za namen tega sporazuma izraz „pogodbenici“ pomeni PLO v korist Palestinske uprave in Skupnost, kjer vsaka deluje v skladu s svojimi pooblastili.

Člen 73

Ta sporazum velja na eni strani na ozemljih, kjer se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s pogoji določenimi v tej pogodbi, na drugi strani pa na ozemlju Zahodnega brega in Gaze.

Člen 74

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. Deponira se pri generalnem sekretarju Sveta Evropske unije.

Člen 75

1. Ta sporazum države pogodbenice odobrijo v skladu s svojimi nacionalnimi postopki.

Sporazum začne veljati prvi dan tistega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki navedeni v prvem odstavku.

2. Najkasneje 4. maja 1999 se začnejo pogajanja z namenom sklenitve Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi. Dokler tak sporazum ni sklenjen ostane v veljavi ta sporazum, ob upoštevanju kakršnih koli sprememb, dogovorjenih med pogodbenicama.

3. Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum odpove z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Sporazum preneha veljati šest mesecev po dnevu takega uradnega obvestila.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Seznam prilog







Priloga 1: Izdelki, navedeni v členu 7(1) Priloga 2: Izdelki, navedeni v členu 7(2) Priloga 3: Izdelki, navedeni v členu 8(2)

PRILOGA 1

IZDELKI, NAVEDENI V ČLENU 7(1)







Oznaka KN Poimenovanje 0403 Pinjenec, kislo mleko in smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali ne, aromatizirano ali z dodanim sadjem, oreščki ali kakavom ali ne: 0403 10 51 do0403 10 99 Jogurt, aromatiziran, ali z dodanim sadjem, oreščki ali kakavom 0403 90 71 do0403 90 99 Drugo aromatizirano, ali z dodanim sladkorjem, oreščki ali kakavom 0710 40 00 Sladka koruza (termično neobdelana ali termično obdelana s paro ali v vodi), zamrznjena 0711 90 30 Sladka koruza, začasno konzervirana (npr. z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplani vodi ali v drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar kot takšna neprimerna za takojšnjo porabo ex 15 17 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti in olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen jedilnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tar. št. 1516: 1517 10 10 Margarina, razen tekoče margarine, ki vsebuje več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 15 mas. % mlečnih maščob 1517 90 10 Drugo, ki vsebuje več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 15 mas. % mlečnih maščob ex 17 04 Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava; razen ekstrakta sladke koreninice, ki vsebuje več kot 10 mas. % saharoze, vendar ne vsebuje drugih dodatkov iz oznake KN 1704 90 10 1806 Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav ex 19 01 Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, brez dodatka kakava v prahu ali z dodatkom kakava v prahu v količini manj kot 50 mas. %, in ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404 brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom kakavovega prahu v količini manj kot 10 mas. %, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, razen živil iz oznake KN 1901 90 91 ex 19 02 Testenine, razen polnjenih testenin iz oznak KN 1902 20 10 in 1902 20 30 ; kuskus, pripravljen ali ne 1903 Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba kot kosmiči, zrnca, perle in v podobnih oblikah 1904 Pripravljena živila z nabrekanjem ali praženjem žit ali izdelkov iz žit (npr. koruzni kosmiči); žita razen koruze, v obliki zrn, predkuhana ali drugače pripravljena 1905 Kruh, peciva, sladice, biskviti in drugi pekovski izdelki, z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule za farmacevtske izdelke, oblati, rižev papir in podobni izdelki 2001 90 30 Sladka koruza (Zea mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini 2001 90 40 Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini 2004 10 91 Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjen 2004 90 10 Sladka koruza (Zea mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjena 2005 20 10 Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen 2005 80 00 Sladka koruza (Zea mays var. saccharata), pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena 2008 92 45 Pripravki vrste Müsli, ki temeljijo na nepraženih kosmičih žit 2008 99 85 Koruza, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata), ki je pripravljena ali konzervirana drugače, in ne vsebuje dodanega alkohola ali sladkorja 2008 99 91 Yam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani drugače, in ki ne vsebujejo dodanega alkohola ali sladkorja 2101 10 98 Pripravki na osnovi kave 2101 20 98 Pripravki na osnovi čaja ali maté čaja 2101 30 19 Praženi kavni nadomestki, razen pražene cikorije 2101 30 99 Ekstrakti, esence in koncentrati praženih kavnih nadomestkov, razen tistih iz pražene cikorije 2102 10 31 do2102 10 39 Pekovski kvas ex 21 03 Omake in njihovi pripravki: — Majoneza 2105 Sladoled in druge ledene sladice, s kakavom ali brez kakava ex 21 06 Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, razen tistih iz oznak KN 2106 10 20 in 2106 90 92 ter razen aromatiziranih ali obarvanih sladkornih sirupov 22029091 22029095 22029099 Brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov iz oznake KN 2009 , ki vsebujejo izdelke iz oznake KN 0401 do 0404 ali maščobo, pridobljeno iz izdelkov iz oznake KN 0401 do 0404 2905 43 00 Manitol 2905 44 D-glucitol (sorbitol) ex 3505 10 Dekstrini in drugi modificirani škrobi, razen estrificiranih ali etrificiranih škrobov iz oznake KN 3505 10 50 3505 20 Lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov 3809 10 Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi in pripravki (npr. sredstva za apreturo ali jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski ali podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu 3823 60 Sorbitol, razen tistega iz oznake KN 2905 44

PRILOGA 2

IZDELKI, NAVEDENI V ČLENU 7(2)







Oznaka KN Poimenovanje 1902 Testenine in kuskus: A — iz pšenice durum B — drugo 1905 10 Hrustljavi kruh 1905 20 90 Kruh in podobni izdelki, začinjeni z ingverjem, ne posebej za diabetike: A — ki vsebuje preko 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo ex 30 00 A Vaflji in oblati A1 — nepolnjeni, prevlečeni ali ne A1a — ki vsebujejo preko 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice, glede na skupno vsebnost moke A1b — drugo A2 — drugo A2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 mas. % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 mas. % mlečnih beljakovin A2b — drugo 1905 40 10 Prepečenec z dodanim sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom in podobnim: A — ki vsebuje preko 15 mas. % moke iz žit, razen pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo 1905 ex 30 00 ) + 9019) B Drugi pekovski izdelki s sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom in podobnim: B1 — ki vsebujejo dodana jajca, najmanj 2,5 mas. % B2 — ki vsebujejo dodano suho sadje ali oreščke: B2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob in najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin; glej Prilogo V B2b — drugo B3 — ki vsebujejo manj kot 10 mas. % dodanega sladkorja in ne vsebujejo dodanih jajc, suhega sadja ali oreščkov

PRILOGA 3

IZDELKI, NAVEDENI V ČLENU 8(2)







Oznaka KN Poimenovanje 1704 90 39/05 Bonboni in lizike 1806 32 00/2 Čokolada 1905 90 90/7 Biskviti in oblati 2005 20 90/6 Čipsi in prigrizki 6208 51 00/2 Frotirni kopalni plašči 6302 60 00 Brisače

Seznam Protokolov







Protokol 1 o začasnih ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom z Zahodnega Brega in iz Gaze v Evropsko Unijo Protokol 2 o ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom iz evropske unije na zahodni breg in v gazo Protokol 3 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

▼M3

PROTOKOL 1

o začasnih ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom z Zahodnega Brega in iz Gaze v Evropsko Unijo







1. Carinske in druge dajatve z enakim učinkom (vključno z njihovo kmetijsko komponento), ki se uporabljajo za uvoz proizvodov s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze v Evropsko unijo iz poglavij 1 do 24 kombinirane nomenklature (KN) in carinske tarife Palestinske uprave ter za tiste iz Priloge 1(1)(ii) k Sporazumu o kmetijstvu GATT, z izjemo kemično čiste laktoze z oznako KN 1702 11 00 ter glukoze in glukoznega sirupa, ki v suhem stanju vsebuje 99 masnih % glukoze ali več z oznakama KN ex 1702 30 50 in ex 1702 30 90 iz poglavja 1, se začasno odpravijo v skladu z določbami točke C.1(a) Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov in o spremembi tega sporazuma, podpisanega leta 2011.

2. Ne glede na pogoje iz točke 1 tega protokola se odprava za proizvode, za katere velja vhodna cena v skladu s členom 140a Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 ( 1 ) in za katere skupna carinska tarifa določa uporabo carin ad valorem in posebno carino, uporablja le za del dajatve ad valorem.

▼M1

PRILOGA K PROTOKOLU št. 1







Oznaka KN (1) Poimenovanje (2) Znižanje carin MFN (3) % Tarifna kvota (t, razen če ni določeno drugače) Znižanje carin MFN, razen obstoječe ali možne tarifne kvote (3) % Referenčna količina (v tonah, razen če ni določeno drugače) Posebne določbe a b c d e 0409 00 00 Naravni med 100 500 0 točka 4 – letno povečanje za 250 t ex 0603 10 Rezano cvetje in cvetni brsti, sveži 100 2 000 0 točka 4 – letno povečanje za 250 t 0702 00 00 Paradižnik, svež ali ohlajen, od 1. decembra do 31. marca 100 60 2 000 ex 0703 10 Čebula, sveža ali ohlajena, od 15. februarja do 15. maja 100 60 0709 30 00 Jajčevci, sveži ali ohlajeni, od 15. januarja do 30. aprila 100 60 3 000 ex 0709 60 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, sveži ali ohlajeni: 0709 60 10 sladka paprika 100 40 1 000 0709 60 99 Drugo 100 80 0709 90 70 Bučke, sveže ali ohlajene, od 1. decembra do konca februarja 100 60 300 ex 0709 90 90 Divja čebula vrste Muscari comosum, sveža ali ohlajena, od 15. februarja do 15. maja 100 60 0710 80 59 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, termično neobdelani ali termično obdelani s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjeni 100 80 0711 90 10 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, začasno konzervirani, vendar kot takšni neprimerni za takojšnjo uporabo 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Gobe, bezgova uhljevka (Auricularia spp.), drhtavka (Tremella spp.) in gomoljke, sušene 100 500 0 ex 0805 10 Pomaranče, sveže 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveže 100 60 500 0805 40 00 Grenivke 100 80 ex 0805 50 10 Limone (Citrus limon, Citrus limonum), sveže 100 40 800 0806 10 10 Sveže namizno grozdje, od 1. februarja do 14. julija 100 1 000 0 točka 4 – letno povečanje za 500 t 0807 19 00 Melone (vključno z lubenicami), sveže, od 1. novembra do 31. maja 100 50 10 000 0810 10 00 Sveže jagode, od 1. novembra do 31. marca 100 2 000 0 točka 4 – letno povečanje za 500 t 0812 90 20 Pomaranče, začasno konzervirane, vendar v takšnem stanju neprimerne za takojšnjo prehrano 100 80 0904 20 30 Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, suhi, nezdrobljeni in nezmleti 100 80 1509 10 Deviško oljčno olje 100 2 000 0 točka 4 – letno povečanje za 500 t 2001 90 20 Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini 100 80 2005 90 10 Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta, pripravljeni ali konzervirani, drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezmrznjeni 100 80 (1) Oznake KN, ki ustrezajo Uredbi (ES) št. 1789/2003 (UL L 281, 30.10.2003, str. 1). (2) Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba jemati poimenovanje proizvodov zgolj okvirno, pri čemer je preferencialna shema v tej prilogi določena z oznako KN. Kjer so navedene oznake „ex“ KN, je treba preferencialno shemo določiti s skupno uporabo oznake KN in pripadajočega poimenovanja. (3) Znižanje dajatve se uporablja le za dajatve ad valorem. Vendar pa se za izdelke pod oznako 1509 10 uporablja znižane dajatve tudi za posebne dajatve.

▼M3

PROTOKOL 2

o ureditvah, ki veljajo za uvoz kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov s poreklom iz evropske unije na zahodni breg in v gazo







1. Proizvodom, navedenim v Prilogah, s poreklom iz Evropske unije se dovoli uvoz na Zahodni breg in v Gazo v skladu s pogoji, navedenimi v nadaljevanju besedila in v Prilogah.

2. Uvozne dajatve na uvoz se odpravijo ali znižajo, kakor je navedeno v stolpcu „a“, znotraj meje letne tarifne kvote iz stolpca „b“ z upoštevanjem posebnih določb iz stolpca „c“.

3. Za uvožene količine, ki presegajo tarifne kvote, se uporabljajo splošne carine, ki veljajo za tretje države, z upoštevanjem posebnih določb iz stolpca „c“.

4. Obseg tarifnih kvot in referenčnih količin se za prvo leto uporabe izračuna kot sorazmeren del osnovnega obsega, ob upoštevanju obdobja, ki je preteklo pred datumom začetka veljavnosti tega protokola.

PRILOGA 1 K PROTOKOLU 2







Oznaka KN Opis Dajatev (%) Tarifna kvota (t, če ni navedeno drugače) Posebne določbe a b c 0102 90 71 Živo govedo mase nad 300 kg, za zakol, razen telic in krav 0 300 0202 30 90 Meso, goveje, brez kosti, razen sprednje četrti, „kompenzirane“ četrti, pleča, plečne bržole in prsi s spodnjim delom plečeta, zamrznjeno 0 200 0206 22 00 Užitna jetra od goved, zamrznjena 0 100 0406 Sir in skuta 0 200 0407 00 19 Ptičja jajca, valilna, razen puranja in gosja 0 120 000 kosov 1101 00 15 Moka iz navadne pšenice in pire 0 13 000 2309 90 99 Drugi pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali 2 100

PRILOGA 2 K PROTOKOLU 2







PROIZVODI IZ ČLENA 7(2) ZAČASNEGA EVRO-MEDITERANSKEGA PRIDRUŽITVENEGA SPORAZUMA Oznaka KN Opis 1902 Testenine in kuskus: A — iz trde pšenice B — drugo 1905 10 Hrustljavi kruh 1905 20 90 Medenjaki in podobni proizvodi, ki niso posebej namenjeni diabetikom: A — ki vsebuje več kot 15 mas. % moke iz žitaric, razen iz pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo ex 1905 32 A Vaflji in oblati Al — brez polnjenja, s premazom ali brez Ala — ki vsebuje več kot 15 mas. % moke iz žitaric, razen iz pšenice, glede na skupno vsebnost moke Alb — drugo A2 — drugo A2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob ali najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin A2b — drugo 1905 40 10 Prepečenec, z dodanim sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom ali podobnim: A — ki vsebuje več kot 15 mas. % moke iz žitaric, razen iz pšenice, glede na skupno vsebnost moke B — drugo 1905 ex 31) B + ex 90) Drugi pekovski proizvodi, z dodanim sladkorjem, medom, drugimi sladili, jajci, maščobo, sirom, sadjem, kakavom ali podobnim: Bl — ki vsebujejo dodana jajca z najmanj 2,5 mas. %. B2 — ki vsebuje dodano suho sadje ali oreške: B2a — ki vsebujejo najmanj 1,5 % mlečnih maščob in najmanj 2,5 % mlečnih beljakovin; glej Prilogo V B2b — drugo ВЗ — ki vsebujejo manj kot 10 mas. % dodanega sladkorja in ne vsebujejo dodanih jajc, suhega sadja ali oreškov

▼M2

Protokol 3

o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

Kazalo NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitev pojmov NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Člen 2 Splošne zahteve Člen 3 Kumulacija v Skupnosti Člen 4 Kumulacija na Zahodnem bregu in v Gazi Člen 5 V celoti pridobljeni izdelki Člen 6 Zadosti obdelani ali predelani izdelki Člen 7 Nezadostni postopki obdelave ali predelave Člen 8 Enota kvalifikacije Člen 9 Dodatki, nadomestni deli in orodje Člen 10 Garniture Člen 11 Nevtralne sestavine NASLOV III ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA Člen 12 Načelo teritorialnosti Člen 13 Neposredni prevoz Člen 14 Razstave NASLOV IV POVRAČILO ALI IZVZETJE Člen 15 Prepoved povračila ali izvzetja od carin NASLOV V DOKAZILO O POREKLU Člen 16 Splošne zahteve Člen 17 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED Člen 18 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR. 1 ali EUR-MED Člen 19 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED Člen 20 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu Člen 21 Ločeno knjigovodsko izkazovanje Člen 22 Pogoji za izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED Člen 23 Pooblaščeni izvoznik Člen 24 Veljavnost dokazila o poreklu Člen 25 Predložitev dokazila o poreklu Člen 26 Uvoz po delih Člen 27 Izjeme pri dokazilu o poreklu Člen 28 Dokazilne listine Člen 29 Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin Člen 30 Razlike in oblikovne napake Člen 31 Zneski, izraženi v eurih NASLOV VI DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU Člen 32 Medsebojna pomoč Člen 33 Preverjanje dokazil o poreklu Člen 34 Reševanje sporov Člen 35 Kazni Člen 36 Proste cone NASLOV VII CEUTA IN MELILLA Člen 37 Uporaba Protokola Člen 38 Posebni pogoji NASLOV VIII KONČNE DOLOČBE Člen 39 Spremembe Protokola Člen 40 Prehodne določbe za blago na poti ali v skladiščenju Priloga I Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II Priloga II Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom Priloga IIIa Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 Priloga IIIb Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR-MED ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR-MED Priloga IVa Besedilo izjave na računu Priloga IVb Besedilo izjave na računu EUR-MED Skupne izjave Skupna izjava o Kneževini Andora Skupna izjava o Republiki San Marino







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene tega protokola:

(a) „izdelava“ pomeni kateri koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za kasnejšo uporabo pri drugem postopku izdelave;

(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke;

(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti);

(f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

(g) „vrednost materialov“ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi;

(h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni pod (g), in se uporablja smiselno;

(i) „dodana vrednost“ je cena izdelka franko tovarna, zmanjšana za carinsko vrednost vsakega vključenega materiala s poreklom iz drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, ali če carinska vrednost ni znana ali se ne da ugotoviti, prva dokazljiva cena, plačana za materiale v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi;

(j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki se v tem protokolu navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

(l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelki, ki so zajeti na enem računu;

(m) „ozemlje“ vključuje teritorialno morje.







NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

1. Pri izvajanju Sporazuma se za izdelke s poreklom iz Skupnosti štejejo:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Skupnosti v smislu člena 5;

(b) izdelki, pridobljeni v Skupnosti, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v Skupnosti, če so bili takšni materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 6;

(c) blago s poreklom iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v smislu Protokola 4 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru.

2. Pri izvajanju Sporazuma se za izdelke s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze štejejo:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni na Zahodnem bregu in v Gazi v smislu člena 5;

(b) izdelki, pridobljeni na Zahodnem bregu in v Gazi, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni na Zahodnem bregu in v Gazi, če so bili takšni materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 6.

3. Določbe odstavka 1(c) se uporabljajo samo v primeru, da se med Zahodnim bregom in Gazo na eni strani in državami EGP EFTA (Islandija, Lihtenštajn in Norveška) na drugi strani uporablja sporazum o prosti trgovini.

Člen 3

Kumulacija v Skupnosti

1. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Švice (vključno z Lihtenštajnom) ( 2 ), Islandije, Norveške, Turčije ali iz Skupnosti, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v Skupnosti, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Ferskih otokov ali iz katere koli druge države, ki je članica evro-mediteranskega partnerstva, ki temelji na Barcelonski deklaraciji, sprejeti na Evro- mediteranski konferenci 27. in 28. novembra 1995, razen Turčije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v Skupnosti, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

3. Če obdelava ali predelava, ki se opravlja v Skupnosti, ne presega postopkov iz člena 7, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz Skupnosti samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge države, omenjene v odstavku 1 in 2. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v Skupnosti.

4. Izdelki s poreklom iz ene od držav, omenjenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani v Skupnosti, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od teh držav.

5. Kumulacija, predvidena v tem členu, se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) se med državami, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembno državo uporablja preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

(b) so materiali in izdelki pridobili status izdelka s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola; in

(c) so obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in na Zahodnem bregu in v Gazi v skladu z njunimi postopki.

Kumulacija, določena v tem členu, se uporablja od datuma, navedenega v obvestilu, ki je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Skupnost priskrbi Zahodnemu bregu in Gazi prek Komisije Evropskih skupnosti podrobnosti o sporazumih, vključno z datumi o začetku njihove veljavnosti in njihovimi ustreznimi pravili o poreklu, ki se uporabljajo z drugimi državami, omenjenimi v odstavkih 1 in 2.

Člen 4

Kumulacija na Zahodnem bregu in v Gazi

1. Brez poseganja v določbe člena 2(2) izdelki veljajo za izdelke s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Švice (vključno z Lihtenštajnom) ( 3 ), Islandije, Norveške, Turčije ali iz Skupnosti, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena na Zahodnem bregu in v Gazi, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Brez poseganja v določbe člena 2(2) izdelki veljajo za izdelke s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Ferskih otokov ali iz katere koli druge države, ki je članica evro-mediteranskega partnerstva, ki temelji na Barcelonski deklaraciji, sprejeti na Evro-mediteranski konferenci 27. in 28. novembra 1995, razen Turčije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena na Zahodnem bregu in v Gazi, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

3. Če obdelava ali predelava, ki se opravlja na Zahodnem bregu in v Gazi, ne presega postopkov iz člena 7, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo z Zahodnega brega in iz Gaze samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge države, omenjene v odstavku 1 in 2. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi na Zahodnem bregu in v Gazi.

4. Izdelki s poreklom iz ene od držav, omenjenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani na Zahodnem bregu in v Gazi, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od teh držav.

5. Kumulacija, predvidena v tem členu, se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) se med državami, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembno državo uporablja preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

(b) so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola, in

(c) so obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in na Zahodnem bregu in v Gazi v skladu z njunimi postopki.

Kumulacija, določena v tem členu, se uporablja od datuma, navedenega v obvestilu, ki je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Zahodni breg in Gaza priskrbita Skupnosti prek Komisije Evropskih skupnosti podrobnosti o sporazumih, vključno z datumi o začetku njihove veljavnosti in njihovimi ustreznimi pravili o poreklu, ki se uporabljajo z drugimi državami, omenjenimi v odstavkih 1 in 2.

Člen 5

V celoti pridobljeni izdelki

1. Za v celoti pridobljene v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi se štejejo:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njene/njune zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njenimi/njunimi plovili zunaj teritorialnega morja Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze;

(g) izdelki, izdelani na njenih/njunih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih pod točko (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin, vključno z rabljenimi gumami, primernimi le za protektiranje ali za uporabo kot odpadek;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega/njunega teritorialnega morja, če ima izključno pravico do obdelave morskega dna ali podzemlja;

(k) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (j).

2. Izraza „njena/njuna plovila“ in „njene/njune predelovalne ladje“ iz odstavka 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

(a) ki so registrirane ali so vpisane v seznam v državi članici Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi;

(b) ki plujejo pod zastavo države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze;

(c) ki so vsaj 50 % v lasti državljanov države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze ali družbe s sedežem v eni od teh držav in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takšnih odborov državljani države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze in poleg tega, če v osebnih ali kapitalskih družbah vsaj polovica kapitala pripada tem državam ali javnim organom ali državljanom omenjenih držav;

(d) katerih kapitan in častniki so državljani države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze, in

(e) katerih vsaj 75 % članov posadke je državljanov države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze.

Člen 6

Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene člena 2 se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani, če so izpolnjeni pogoji, navedeni v seznamu Priloge II.

Zgoraj navedeni pogoji navajajo za vse izdelke, za katere velja Sporazum, postopke obdelave ali predelave, ki morajo biti opravljeni na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh izdelkov, in se nanašajo samo na take materiale. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev s seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se torej pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama v Prilogi II za ta izdelek ne bi smeli uporabiti pri izdelavi tega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna;

(b) kateri koli odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata pod pogoji, ki jih določa člen 7.

Člen 7

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1. Brez poseganja v odstavek 2 se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je zadoščeno zahtevam iz člena 6:

(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

(d) likanje tekstila;

(e) preprosti postopki barvanja in loščenja;

(f) luščenje, delno ali popolno beljenje, loščenje ter glaziranje žit in riža;

(g) postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock;

(h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

(i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

(j) sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov);

(k) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo;

(m) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne;

(n) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

(o) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah od (a) do (n);

(p) zakol živali.

2. Pri ugotavljanju, ali se obdelava ali predelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi.

Člen 8

Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo določb tega protokola je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

Iz tega sledi:

(a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina predmetov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega protokola vsak izdelek obravnavati posebej.

2. Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 9

Dodatki, nadomestni deli in orodje

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 10

Garniture

Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 11

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za naslednje sestavine, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodje;

(d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.







NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 12

Načelo teritorialnosti

1. Razen v primerih iz členov 2(1)(c), 3 in 4 ter odstavka 3 tega člena morajo biti pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom, določeni v naslovu II, brez prekinitve izpolnjeni v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi.

2. Razen v primerih iz členov 3 in 4 se blago s poreklom, izvoženo iz Skupnosti ali z Zahodnega brega in Gaze v drugo državo, ob vrnitvi šteje za blago brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže:

(a) da je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo blago; in

(b) da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

3. Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze na materialih, izvoženih iz Skupnosti ali z Zahodnega brega in iz Gaze in tja ponovno uvoženih, če:

(a) so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki, omenjeni v členu 7, in

(b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (i) je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov; in (ii) skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4. Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju določene pogodbenice in upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj Skupnosti oziroma Zahodnega brega in Gaze z uporabo določb tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5. Za namene uporabe določb odstavkov 3 in 4 se šteje, da „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze, vključno z vrednostjo tam vključenih materialov.

6. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja iz člena 6(2).

7. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 50 do 63 harmoniziranega sistema.

8. Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta s tem členom, opravljena zunaj Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 13

Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje, predvideno s Sporazumom, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve tega protokola ter se prevažajo neposredno med Skupnostjo ter Zahodnim bregom in Gazo ali prek ozemelj drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno samo pošiljko, lahko prevažajo prek drugih ozemelj, če do tega pride s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na takšnih ozemljih, pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Izdelki s poreklom se lahko pošiljajo po cevovodih čez ozemlja, ki niso ozemlja Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze.

2. Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, je treba predložiti carinskim organom države uvoznice:

(a) en sam prevozni dokument, ki pokriva prevoz iz države izvoznice čez državo tranzita; ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki: (i) vsebuje natančen opis izdelkov; (ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev, in (iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 14

Razstave

1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo razen tistih, ki so omenjene v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v Skupnost ali na Zahodni breg in v Gazo, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah Sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik te izdelke poslal iz Skupnosti ali z Zahodnega brega in iz Gaze v državo, v kateri je razstava, in jih je tam razstavljal;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj zatem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo; in

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen kot za predstavitev na razstavi.

2. Dokazilo o poreklu se izda ali sestavi v skladu z določbami iz naslova V in se na običajen način predloži carinskim organom države uvoznice. V njem se navedeta ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o pogojih, pod katerimi so bili ti izdelki razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi ostanejo izdelki pod carinskim nadzorom.







NASLOV IV

POVRAČILO ALI IZVZETJE

Člen 15

Prepoved povračila ali izvzetja od carin

1.

(a) Za materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov s poreklom iz Skupnosti, z Zahodnega brega in iz Gaze ali iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, za katere je izdano ali izdelano dokazilo o poreklu v skladu z določbami iz naslova V, se v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi ne more uveljavljati kakršno koli povračilo ali izvzetje od carin.

(b) Za izdelke, ki se uvrščajo v poglavje 3 ter v tarifni številki 1604 in 1605 harmoniziranega sistema ter imajo poreklo iz Skupnosti, kot je določeno v členu 2(1)(c), za katere se izda ali izdela dokazilo o poreklu v skladu z naslovom V, se v Skupnosti ne more uveljavljati kakršno koli povračilo ali izvzetje od carin.

2. Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpust ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko uporablja v Skupnosti ali na Zahodnem bregu in v Gazi izrecno ali posledično, za materiale, uporabljene pri izdelavi, in za izdelke, za katere velja odstavek 1(b), takrat, ko se izdelki, pridobljeni iz omenjenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo porabo.

3. Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen na zahtevo carinskih organov kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4. Določbe iz odstavkov od 1 do 3 se prav tako uporabljajo za embalažo v smislu člena 8(2), dodatke, nadomestne dele in orodje v smislu člena 9 ter izdelke v garnituri v smislu člena 10, če so takšni predmeti brez porekla.

5. Določbe odstavkov od 1 do 4 se uporabljajo samo za materiale, za katere velja Sporazum. Nadalje ne preprečujejo uporabe sistema izvoznih nadomestil, ki se uporabljajo pri izvozu kmetijskih izdelkov v skladu z določbami Sporazuma.

6. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja, če se izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali z Zahodnega brega in iz Gaze brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4.

7. Ne glede na odstavek 1 lahko Zahodni breg in Gaza, z izjemo izdelkov, ki spadajo pod poglavja od 1 do 24 harmoniziranega sistema, uporabljata sistem povračila ali izvzetja od carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se uporabljajo za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi izdelkov s poreklom, ob upoštevanju naslednjih določb:

(a) za izdelke iz poglavij 25 do 49 in 64 do 97 harmoniziranega sistema se zadrži 5 % carina ali tista nižja stopnja, ki velja na Zahodnem bregu in v Gazi;

(b) za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema se zadrži 10 % carina ali tista nižja stopnja, ki velja na Zahodnem bregu in v Gazi.

▼M4

Ta odstavek se uporablja do 31. decembra 2015 in se lahko z medsebojnim soglasjem ponovno pregleda.

▼M2







NASLOV V

DOKAZILO O POREKLU

Člen 16

Splošne zahteve

1. Za izdelke s poreklom iz Skupnosti ob uvozu na Zahodni breg in v Gazo in za izdelke s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze ob uvozu v Skupnost veljajo ugodnosti Sporazuma ob predložitvi enega od naslednjih dokazil o poreklu:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi IIIa;

(b) potrdila o gibanju blaga EUR-MED, katerega vzorec je v Prilogi IIIb;

(c) v primerih iz člena 22(1), izjave izvoznika, v nadaljevanju „izjava na računu“ ali „izjava na računu EUR-MED“, na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj natančno opisuje te izdelke, da jih je mogoče prepoznati; besedilo izjave na računu je v Prilogah IVa in IVb.

2. Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu tega protokola v primerih, kot jih določa člen 27, veljajo ugodnosti Sporazuma, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1.

Člen 17

Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi države izvoznice na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost.

2. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni v ta namen obrazca potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED in zahtevka za potrdilo o gibanju, katerih vzorca sta v Prilogah IIIa in IIIb. Obrazci se izpolnijo v enem od jezikov, v katerih je sestavljen Sporazum in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če so obrazci napisani z roko, morajo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izdelki se poimenujejo v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti zapolnjeno, se pod zadnjo vrstico poimenovanja potegne vodoravno črto in prečrta prazen prostor pod njo.

3. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov države izvoznice, v kateri se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status izdelkov s poreklom kot tudi izpolnitev drugih zahtev iz tega protokola.

4. Brez poseganja v odstavek 5 potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze v naslednjih primerih:

— če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali z Zahodnega brega in Gaze, brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola,

— če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od držav iz členov 3 in 4, in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava na računu EUR-MED izdana v državi porekla.

5. Potrdilo o gibanju blaga EUR-MED izdajo carinski organi države članice Skupnosti ali Zahodnega brega in Gaze, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, Zahodnega brega in Gaze ali iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, če izpolnjujejo zahteve tega protokola in:

— je bila uporabljena kumulacija z materiali po poreklu iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, ali

— se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz v eno od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, ali

— se izdelki lahko ponovno izvozijo iz namembne države v eno od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4.

6. Potrdilo o gibanju blaga EUR-MED mora v polju 7 vsebovati enega od naslednjih zaznamkov v angleščini:

— če je bilo poreklo pridobljeno na osnovi uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene ali več držav, omenjenih v členih 3 in 4: — „CUMULATION APPLIED WITH …“ (ime države/držav)

— če je bilo poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene ali več držav, omenjenih v členih 3 in 4: — „NO CUMULATION APPLIED“.

7. Carinski organi, ki izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, naredijo vse potrebno za preverjanje porekla izdelkov in izpolnjevanja drugih zahtev tega protokola. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. Zagotoviti morajo tudi, da so obrazci iz odstavka 2 pravilno izpolnjeni. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

8. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED mora biti naveden v polju 11 potrdila.

9. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 18

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Ne glede na člen 17(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša:

(a) če ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin, ali

(b) če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Ne glede na člen 17(9) se potrdilo o gibanju bl