02010X0612(02) — SL — 07.01.2012 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

Pravilnik št. 23 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo žarometov za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 15 k izvirniku Pravilnika – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008

VSEBINA PRAVILNIK 0. Področje uporabe 1. Opredelitev pojmov 2. Vloga za homologacijo 3. Oznake 4. Homologacija 5. Splošne specifikacije 6. Svetilnost 7. Preskusni postopek 8. Barva oddane svetlobe 9. Skladnost proizvodnje 10. Kazni za neskladnost proizvodnje 11. Dokončna prekinitev proizvodnje 12. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov ▼M1 PRILOGE Priloga 1 – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s Pravilnikom št. 23 Priloga 2 – Primeri homologacijskih oznak Priloga 3 – Fotometrične meritve Priloga 4 – Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje Priloga 5 – Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor ▼B

0. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za žaromete za vzvratno vožnjo za vozila kategorij M, N, O in T ( 1 ).

1. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

1.1 „žaromet za vzvratno vožnjo“ pomeni žaromet, zasnovan za osvetljevanje ceste za vozilom in opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da vozilo vozi ali namerava voziti vzvratno;

1.2 za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa;

1.3 „žarometi za vzvratno vožnjo različnih tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so: (a) blagovno ime ali znamka; (b) značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, koti razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.). Sprememba barve žarnice z žarilno nitko ali barve katerega koli filtra ne pomeni spremembe tipa.

1.4 Sklicevanje tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomeni sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

2. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

2.1 Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik.

Vlagatelj lahko v vlogi navede, ali je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in glede na tla ali jo zasukati okrog referenčne osi; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v obrazcu za sporočanje.

2.2 Vlogi za vsak tip žarometa za vzvratno vožnjo se priložijo:

2.2.1 risbe (v trojniku), ki so dovolj podrobne, da je mogoče določiti tip žarometa za vzvratno vožnjo, in kažejo, v katere geometrične lege je žaromet za vzvratno vožnjo mogoče vgraditi v vozilo; smer opazovanja, ki pri preskusih služi kot referenčna os (vodoravni kot H = 0, navpični kot V = 0); ter točko, ki pri preskusih služi kot referenčna točka. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije in dodaten simbol glede na krog homologacijske oznake;

2.2.2 kratek tehnični opis, ki razen pri žarometih z nezamenljivimi svetlobnimi viri navaja zlasti: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, pri čemer mora to biti ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa, in/ali (b) identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

2.2.3 dva vzorca. Če naprave niso identične, temveč simetrične in primerne za namestitev le na levo ali desno stran vozila, sta vzorca lahko identična in primerna za namestitev samo na desno oziroma samo na levo stran vozila.

3. OZNAKE

Vzorci tipa žarometa za vzvratno vožnjo, predloženi v homologacijo, morajo imeti:

3.1 blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

3.2 z izjemo žarometov z nezamenljivimi svetlobnimi viri jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja: (a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko in/ali (b) posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

3.3 po potrebi, da ne bi bilo pomote pri namestitvi žarometa za vzvratno vožnjo na vozilo, besedo „TOP“, označeno vodoravno na zgornjem delu svetilne površine;

3.4 dovolj prostora za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4.3 spodaj; ta prostor se označi na risbi iz odstavka 2.2.1 zgoraj;

3.5 oznako nazivne napetosti ali razpona napetosti in nazivne moči, če gre za žaromete z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali moduli svetlobnih virov;

3.6 Pri žarometih z moduli svetlobnih virov imajo moduli svetlobnih virov: 3.6.1 blagovno ime ali znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; 3.6.2 posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. To posebno identifikacijsko oznako sestavljata začetni črki „MD“ za „MODUL“, sledi pa jima homologacijska oznaka brez kroga, kakor je predpisano v odstavku 4.3.1.1 spodaj, v primeru večjega števila različnih modulov svetlobnih virov pa sledijo še dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2.2.1 zgoraj. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na žarometu, v katerem se uporablja modul, vendar morata biti obe oznaki pripadati istemu vlagatelju; 3.6.3 oznako nazivne napetosti in nazivne moči.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Homologacija se podeli, če dva vzorca tipa žarometa za vzvratno vožnjo izpolnjujeta zahteve tega pravilnika.

4.2 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu žarometa za vzvratno vožnjo, ki je zajet v tem pravilniku. Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.3 Vsak žaromet za vzvratno vožnjo, ki je skladen s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, ima v prostoru iz odstavka 3.4 zgoraj poleg oznake in podatkov, predpisanih zgoraj v odstavkih 3.1, 3.2 in 3.3 ali 3.5, tudi: 4.3.1 mednarodno homologacijsko oznako, sestavljeno iz: 4.3.1.1 kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo ( 2 ); in 4.3.1.2 številke homologacije; 4.3.2 dodaten simbol, sestavljen in črk A in R, ki sta združeni, kakor je prikazano v Prilogi 2 k temu pravilniku. 4.3.3 prvi dve števki iz številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, sta lahko navedeni v bližini dodatnega simbola „AR“; 4.3.4 puščico, ki kaže na stran, na kateri so fotometrične zahteve izpolnjene do kota 45° H, na žarometih, pri katerih so koti vidnosti asimetrični glede na referenčno os v vodoravni smeri.

4.4 Samostojni žarometi Če različni tipi žarometov, ki izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, uporabljajo isto zunanjo lečo, ki je iste ali druge barve, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, čemur sledita številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na žarometu, če: 4.4.1 je vidna po vgradnji žarometa. 4.4.2 Za vsak žaromet, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika v času izdaje homologacije, označi identifikacijski simbol, po potrebi skupaj z zahtevano puščico. 4.4.3 Velikost različnih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. 4.4.4 Na ohišju žarometa morata biti prostor, opisan v odstavku 3.4 zgoraj, in homologacijska oznaka za dejanske funkcije. 4.4.5 Vzorec E iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja homologacijsko oznako z zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

4.5 Kadar je več žarometov del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, se homologacija podeli le, če vsak od teh žarometov izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Žarometi, ki niso skladni s katerim koli od teh pravilnikov, niso del takšnega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov. 4.5.1 Kadar združeni, kombinirani ali integrirani žarometi izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih žarometih, če: 4.5.1.1 je vidna po vgradnji žarometa; 4.5.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. 4.5.2 Identifikacijski simbol za vsak žaromet, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, označi: 4.5.2.1 ali na ustrezni svetleči površini 4.5.2.2 ali v skupini, tako da je jasno razpoznaven vsak od združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov (glej tri primere iz Priloge 2). 4.5.3 Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. 4.5.4 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov, ki so zajeti v tem pravilniku.

4.6 Oznaka in simbol iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 morata biti neizbrisna in jasno čitljiva tudi, ko je žaromet za vzvratno vožnjo vgrajen v vozilo.

4.7 Priloga 2 ponazarja homologacijske oznake za posamične žaromete (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane žaromete (slika 2) skupaj z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli, ki vsebujejo združeni črki A in R.

5. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

5.1 Vsak žaromet je skladen s specifikacijami, določenimi v spodnjih odstavkih.

5.2 Žarometi za vzvratno vožnjo morajo biti zasnovani in izdelani tako, da med normalno uporabo kljub vibracijam, ki jim utegnejo biti izpostavljeni, zadovoljivo delujejo in ohranijo značilnosti, predpisane s tem pravilnikom.

5.3 Pri modulih svetlobnih virov se preveri naslednje:

5.3.1 zasnova modula svetlobnega vira mora biti takšna: (a) da je mogoče vsak modul svetlobnega vira namestiti samo v predvideno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti samo z orodjem; (b) da v primeru, ko je v ohišju naprave uporabljenih več modulov svetlobnih virov, modulov svetlobnih virov z različnimi značilnostmi ni mogoče zamenjati znotraj istega ohišja žarometa;

5.3.2 modul svetlobnega vira mora biti takšen, da ne omogoča sprememb;

▼M1

5.3.3 modul svetlobnega vira mora biti zasnovan tako, da ga tudi z orodjem ni mogoče mehansko zamenjati z odobrenim zamenljivim svetlobnim virom.

▼B

5.4 Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:

5.4.1 se lahko uporabi katera koli kategorija žarnice z žarilno nitko, homologirane v skladu s Pravilnikom št. 37, če uporabe ne omejuje Pravilnik št. 37 in spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa;

5.4.2 mora biti zasnova naprave takšna, da je mogoče žarnico z žarilno nitko namestiti samo v pravilno lego;

5.4.3 mora biti nosilec žarnice z žarilno nitko skladen z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja list s podatki o nosilcu, ki ustreza uporabljeni kategoriji žarnice z žarilno nitko.

6. SVETILNOST

6.1 Svetilnost vsakega od obeh vzorcev ne sme biti manjša od minimalne in večja od maksimalne spodaj navedene vrednosti in se meri glede na referenčno os v spodaj prikazanih smereh (izraženih v kotnih stopinjah glede na referenčno os).

6.2 Svetilnost vzdolž referenčne osi ni manjša od 80 kandel.

6.3 Svetilnost v vseh smereh, v katerih je svetloba vidna, ne sme presegati:

300 kandel v smereh v vodoravni ravnini ali nad njo,

v smereh pod vodoravno ravnino pa:

600 kandel med h-h in 5° D ter 8 000 kandel pod 5° D.

6.4 V vseh drugih smereh merjenja, prikazanih v Prilogi 3 k temu pravilniku, svetilnost ne sme biti manjša od minimalne vrednosti, določene v navedeni prilogi.

Vendar se v primeru, ko je vgradnja žarometa za vzvratno vožnjo v vozilo predvidena samo v paru naprav, fotometrična intenzivnost lahko preveri samo do kota 30° proti notranjosti, pri čemer mora biti dosežena fotometrična vrednost vsaj 25 cd.

Ta pogoj mora biti v vlogi za homologacijo in v povezanih dokumentih jasno obrazložen (glej odstavek 2 tega pravilnika).

Poleg tega se v primerih, ko se homologacija tipa podeli na podlagi zgornjega pogoja, pod točko 11 „Pripombe“ na obrazcu za sporočanje (glej Prilogo 1 k temu pravilniku) navede, da se naprava vedno vgradi v paru.

6.5 Če ima posamični žaromet več svetlobnih virov, mora izpolnjevati zahteve glede minimalne svetilnosti, tudi ko kateri koli posamezni svetlobni vir preneha delovati; kadar so vklopljeni vsi svetlobni viri, pa ne sme preseči največje dovoljene svetilnosti. Skupina svetlobnih virov, povezanih tako, da nedelovanje katerega koli izmed njih povzroči prenehanje oddajanja svetlobe, se šteje za en svetlobni vir.

7. PRESKUSNI POSTOPKI

7.1 Vse meritve, bodisi fotometrične bodisi kolorimetrične, se:

7.1.1 v primeru žarometa z zamenljivim svetlobnim virom, če ga ne napaja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, izvedejo z brezbarvno standardno žarnico z žarilno nitko kategorije, predpisane za napravo, pri takšni napetosti, da se proizvede referenčni svetlobni tok, zahtevan za to kategorijo žarnice z žarilno nitko;

7.1.2 v primeru žarometa, opremljenega z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugo), izvedejo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V;

7.1.3 pri sistemu, ki uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira in je ta del žarometa ( 3 ), izvedejo tako, da se na vhodne priključne sponke žarometa dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec, sicer pa 6,75 V, 13,5 V oziroma 28,0 V.

7.1.4 Če sistem uporablja elektronsko krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira in ta ni del žarometa, se na vhodne priključne sponke žarometa dovaja napetost, ki jo določi proizvajalec.

7.2 Tehnična služba od proizvajalca zahteva krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, ki je potrebna za napajanje svetlobnega vira in ustreznih funkcij.

7.3 Napetost, ki jo je treba dovesti v žaromet, se navede na obrazcu za sporočanje iz Priloge 1 k temu pravilniku.

7.4 Pri žarometih, razen pri tistih z žarnicami z žarilno nitko, mora svetilnost po eni minuti in 30 minutah delovanja izpolnjevati zahteve glede minimalnih in maksimalnih vrednosti. Razporeditev svetilnosti po eni minuti delovanja se lahko izračuna na podlagi razporeditve svetilnosti po 30 minutah delovanja, tako da se pri vsaki preskusni točki uporabi količnik svetilnosti, izmerjenih pri HV po eni minuti in 30 minutah delovanja.

7.5 Določijo se meje vidne svetleče površine v smeri referenčne osi svetlobnosignalne naprave.

▼M1

8. BARVA ODDANE SVETLOBE

Barva svetlobe znotraj polja oziroma mreže razporeditve svetlobe iz odstavka 2 Priloge 3 mora biti bela. Za preskušanje teh kolorimetričnih značilnost se uporabi preskusni postopek iz odstavka 7 tega pravilnika. Zunaj tega polja ne sme biti izrazitega barvnega odstopanja.

Pri svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi svetlobnimi viri (žarnice z žarilno nitko in drugi), je treba kolorimetrične značilnosti preveriti s svetlobnimi viri v žarometu v skladu z ustreznimi pododstavki odstavka 7.1 tega pravilnika.

▼B

9. SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s tistimi iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pri čemer veljajo naslednje zahteve:

9.1 žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 8 zgoraj;

▼M1

9.2 izpolnjene so minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje iz Priloge 4 k temu pravilniku;

9.3 izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 5 k temu pravilniku;

▼B

9.4 organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.

10. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1 Homologacija, podeljena za tip žarometa za vzvratno vožnjo v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgoraj omenjene zahteve niso izpolnjene ali če žaromet za vzvratno vožnjo z oznako iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 ni v skladu s homologiranim tipom.

10.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočanje, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip žarometa za vzvratno vožnjo, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu za sporočanje, skladnim z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prekinitev proizvodnje.









PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))









PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

Oznaka za samostojne žaromete

VZOREC A

A = najmanj 8 mm

Naprava z zgornjo homologacijsko oznako je žaromet za vzvratno vožnjo, homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 23 in s številko homologacije 221. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 23 v njegovi izvirni obliki oziroma kakor je bil spremenjen z Dodatkom 1 in/ali 2. Puščica kaže stran, na kateri je zahtevanim fotometričnim specifikacijam zadoščeno do kota 45° H.

Opomba: Številka homologacije in dodaten simbol sta v bližini kroga in bodisi nad bodisi pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke v številki homologacije in v serijski številki proizvodnje so na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer. Uporabi rimskih številk v številkah homologacije se je treba izogniti, da se prepreči kakršna koli zamenjava z drugimi simboli.

Slika 2

Poenostavljeno označevanje za združene, kombinirane ali integrirane žaromete

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobnosignalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake)

VZOREC B

VZOREC C

VZOREC D

Opomba: Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, kadar je več žarometov del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov. Ta homologacijska oznaka kaže, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in da vključuje:

odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3;

zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

zadnji žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki;

žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki;

zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7.

VZOREC E

Označevanje samostojnih žarometov

Zgornji primer ustreza oznaki leče, ki je predvidena za uporabo v različnih tipih žarometov. Homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana v Španiji (E9) pod številko homologacije 1432 in da vključuje:

zadnji žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni različici,

zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6,

žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni različici;

rdečo zadnjo (stransko) pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7;

zavorno luč z eno ravnjo osvetljave (S1), homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.

Slika 3

Moduli svetlobnega vira

Modul svetlobnega vira z identifikacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) pod številko homologacije 17325.









PRILOGA 3

FOTOMETRIČNE MERITVE

1. Merilne metode

1.1 Kadar se izvajajo fotometrične meritve, se je treba z ustreznim prekrivanjem izogniti motečemu razsipanju svetlobe.

1.2 Če se rezultati meritev izpodbijajo, se meritve izvedejo tako, da so izpolnjene naslednje zahteve:

1.2.1 merilna razdalja je takšna, da velja pravilo kvadrata oddaljenosti;

1.2.2 merilna oprema je takšna, da je kot, pod katerim je viden sprejemnik gledano iz referenčnega centra svetlobe, med 10′ in 1°;

1.2.3 svetilnost žarometa za določeno smer opazovanja je zadovoljiva, če je zahtevana svetilnost dosežena v smeri, ki ne odstopa od smeri opazovanja za več kot četrtino stopinje.

1.3 Kadar je mogoče žaromet za vzvratno vožnjo na vozilu namestiti v več kot eno lego ali v polje različnih leg, se fotometrične meritve ponovijo za vsako lego ali za skrajne lege v polju referenčne osi, ki jo določi proizvajalec.

2. Merilne točke, izražene v kotnih stopinjah glede na referenčno os, in minimalne vrednosti svetilnosti ZGORAJ = Minimalne vrednosti svetilnosti v cd. 2.1 Smer H = 0° in V = 0° ustreza referenčni osi. Na vozilu je vodoravna, vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in usmerjena v zahtevano smer vidnosti. Poteka skozi referenčno točko. V tabeli navedene vrednosti označujejo minimalne vrednosti svetilnosti v cd za različne smeri meritev. 2.2 Če vizualni pregled žarometa pokaže, da obstajajo precejšnja nihanja svetilnosti na različnih mestih, je treba preveriti, da ni nobena od svetilnosti, merjenih med dvema od navedenih smeri meritev, nižja od 50 odstotkov najnižje predpisane svetilnosti za te smeri meritev.

3. Fotometrične meritve žarometov, opremljenih z več svetlobnimi viri Preveri se fotometrično delovanje: 3.1 za nezamenljive svetlobne vire (žarnice z žarilno nitko ali druge): s svetlobnimi viri v žarometu v skladu z ustreznimi pododstavki odstavka 7.1 tega pravilnika; 3.2 za zamenljive žarnice z žarilnimi nitkami: kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne odstopajo za več kot ± 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko v vsaki posamezni legi uporabi standardna žarnica z žarilno nitko, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo.









▼M1

PRILOGA 4

▼B

MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE

1. SPLOŠNO

1.1 Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.

1.2 V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

1.2.2 Če pri žarometu, opremljenem z zamenljivim svetlobnim virom, rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi žarometov ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko.

1.3 Kromatske koordinate se upoštevajo, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika.

2. MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA

Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na tip ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1 Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti.

2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

2.2.1 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

2.2.4 V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3 Vrsta vzorčenja

Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Na vzorčenem žarometu se izvedejo fotometrične meritve za najmanjše vrednosti na točkah, naštetih v Prilogi 3, in na zahtevanih kromatskih koordinatah.

▼M1

2.5 Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost proizvodov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 5 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.









PRILOGA 5

▼B

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1. SPLOŠNO

1.1 Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

1.2 V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja katerega koli naključno izbranega žarometa v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika:

1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

1.2.2 Če pri žarometu, opremljenem z zamenljivim svetlobnim virom, rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi žarometov ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko.

1.2.3 Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

1.3 Kromatske koordinate se upoštevajo, kadar preskusi potekajo v pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika.

2. PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov se označi kot A, drugi vzorec dveh žarometov se označi kot B.

2.1 Skladnost se ne izpodbija

2.1.1 Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer naslednje:

2.1.1.1 vzorec A



A1: en žaromet 0 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov A2: oba žarometa več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec B

2.1.1.2 vzorec B



B1: oba žarometa 0 odstotkov

2.1.2 ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.2 Skladnost se izpodbija

2.2.1 Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:

2.2.1.1 vzorec A



A3: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov

2.2.1.2 vzorec B



B2: v primeru A2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov B3: v primeru A2 en žaromet 0 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov

2.2.2 ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.3 Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometa naslednje:

2.3.1 vzorec A



A4: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 30 odstotkov A5: oba žarometa več kot 20 odstotkov

2.3.2 vzorec B



B4: v primeru A2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov B5: v primeru A2 oba žarometa več kot 20 odstotkov B6: v primeru A2 en žaromet 0 odstotkov en žaromet več kot 30 odstotkov

2.3.3 ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3. PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se iz zaloge izdelkov, proizvedenih po uskladitvi, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh žarometov, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh žarometov.

3.1 Skladnost se ne izpodbija

3.1.1 Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:

3.1.1.1 vzorec C



C1: en žaromet 0 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov C2: oba žarometa več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec D

3.1.1.2 vzorec D



D1: v primeru C2 oba žarometa 0 odstotkov

3.1.2 ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.2 Skladnost se izpodbija

3.2.1 Po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov naslednje:

3.2.1.1 vzorec D



D2: v primeru C2 en žaromet več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov en žaromet ne več kot 20 odstotkov

3.2.1.2 ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.3 Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanega na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometa naslednje:

3.3.1 vzorec C



C3: en žaromet ne več kot 20 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov C4: oba žarometa več kot 20 odstotkov

3.3.2 vzorec D



D3: v primeru C2 en žaromet 0 ali več kot 0 odstotkov en žaromet več kot 20 odstotkov

3.3.3 ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

Slika 1