To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega u činka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti. Verodostojne razli čice zadevnih aktov, vklju čno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske 
unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu  
►B UREDBA (EU) 2019/787 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
z dne 17. aprila 2019  
o opredelitvi, opisu, predstavitvi in ozna čevanju žganih pija č, uporabi imen žganih pija č pri 
predstavitvi in ozna čevanju drugih živil, zaš čiti geografskih ozna čb žganih pija č, uporabi etanola 
in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pija čah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008  
(UL L 130, 17.5.2019, str. 1)  
popravljena z:  
►C1 Popravek, UL L 316I, 6.12.2019, str. 3 (2019/787)  
►C2 Popravek, UL L 178, 20.5.2021, str. 4 (2019/787)  02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 1
02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 2  
UREDBA (EU) 2019/787 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN 
SVETA  
z dne 17. aprila 2019  
o opredelitvi, opisu, predstavitvi in ozna čevanju žganih pija č, 
uporabi imen žganih pija č pri predstavitvi in ozna čevanju drugih 
živil, zaš čiti geografskih ozna čb žganih pija č, uporabi etanola in 
destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pija čah ter o 
razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008  
POGLAVJE I  
PODROČJE UPORABE, OPREDELITEV POJMOV IN KATEGORIJE 
ŽGANIH PIJA Č 
Člen 1  
Predmet urejanja in podro čje uporabe  
1. Ta uredba določa pravila o:  
— opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač ter 
zaščiti geografskih označb žganih pijač,  
— etanolu in destilatih, ki se uporabljajo pri proizvodnji alko holnih 
pijač ter  
— uporabi pravnih imen žganih pijač pri predstavitvi in označev anju 
živil, ki niso žgane pijače.  
2. Ta uredba se uporablja za proizvode iz odstavka 1, ki se daj o na 
trg Unije, ne glede na to, ali so proizvedeni v Uniji ali tretj ih državah, 
ter za tiste, ki so v Uniji proizvedeni za izvoz.  
3. Kar zadeva zaščito geografskih označb, se poglavje III te ur edbe 
uporablja tudi za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, n e da bi 
bilo tam sproščeno v prost promet.  
Člen 2  
Opredelitev žganih pija č in zahteve zanje  
V tej uredbi „žgana pijača“ pomeni alkoholno pijačo, ki ustreza  nasled­
njim zahtevam:  
(a) namenjena je za uživanje ljudi;  
(b) ima posebne organoleptične lastnosti;  
(c) njen najmanjši volumenski delež alkohola je 15 %, razen za žgane 
pijače, ki ustrezajo zahtevam za kategorijo 39 iz Priloge I;  
(d) proizvedena je bodisi:  
(i) neposredno z uporabo ene od naslednjih metod, posamezno ali  
v kombinaciji:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 3  
— destilacije fermentiranih proizvodov z dodanimi aromami ali 
aromatičnimi živili ali brez teh arom ali živil,  
— maceracije ali podobne obdelave rastlinskih snovi v 
etanolu kmetijskega porekla, destilatih kmetijskega porekla, 
žganih pijačah ali njihovih kombinacijah,  
— tako, da se etanolu kmetijskega porekla, destilatom kmetij­
skega porekla ali žganim pijačam posamezno ali v kombi­
naciji doda kar koli od naslednjega:  
— arome, uporabljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1334/2008,  
— barvila, uporabljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1333/2008,  
— druge odobrene sestavine, uporabljene v skladu z 
uredbama (ES) št. 1333/2008 in (ES) št. 1334/2008,  
— sladila,  
— drugi kmetijski proizvodi,  
— živila, bodisi  
(ii) tako, da se ji posamezno ali v kombinaciji doda kar koli o d 
naslednjega:  
— druge žgane pijače,  
— etanol kmetijskega porekla,  
— destilati kmetijskega porekla,  
— druga živila;  
(e) ne sodi v oznake KN 2203, 2204, 2205, 2206 in 2207;  
(f) če se pri njeni proizvodnji dodaja voda, ki je lahko destil irana, 
demineralizirana, izmenjana ali zmehčana:  
(i) je kakovost te vode skladna z Direktivo Sveta 98/83/ES (  1 ) in 
Direktivo 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (  2 ) ter 
(ii) po dodajanju vode delež alkohola žgane pijače še vedno ust reza 
najmanjšemu volumenskemu deležu alkohola, določenemu v 
točki (c) tega člena ali pod ustrezno kategorijo žgane pijače v  
Prilogi I.  ▼B 
( 1 ) Direktivo Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti v ode, name­
njene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32). 
( 2 ) Direktiva 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18.  junija 2009 
o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (UL L 164, 26 .6.2009, 
str. 45).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 4  
Člen 3  
Opredelitev pojmov  
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(1) „pravno ime“ pomeni ime, pod katerim se žgana pijača daje n a trg, 
v smislu točke (n) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011;  
(2) „sestavljeni izraz“ v zvezi z opisom, predstavitvijo in ozn ačeva­
njem alkoholne pijače pomeni kombinacijo bodisi pravnega imena 
iz kategorij žganih pijač iz Priloge I bodisi geografske označb e za 
žgano pijačo, iz katere izhaja ves alkohol končnega proizvoda, in 
vključuje eno ali več od naslednjega:  
(a) ime enega ali več živil, razen alkoholne pijače in živil, k i se 
uporabljajo pri proizvodnji te žgane pijače v skladu s Prilogo I, 
ali pridevnike, ki izhajajo iz teh imen;  
(b) izraz „liker“ ali „kremni liker“;  
(3) „sklicevanje“ pomeni neposredno ali posredno navezovanje na  eno 
ali več pravnih imen iz kategorij žganih pijač iz Priloge I ali  na 
eno ali več geografskih označb za žgane pijače, razen navezovan j 
na sestavljeni izraz ali seznam sestavin iz člena 13(2), (3) in  (4) pri 
opisu, predstavitvi ali označevanju:  
(a) živila, ki ni žgana pijača, ali  
(b) žgane pijače, ki ustreza zahtevam za kategorije 33 do 40 
Priloge I;  
(4) „geografska označba“ pomeni označbo, ki določa žgano pijačo  kot 
pijačo s poreklom z ozemlja države ali iz regije ali kraja tega  
ozemlja, pri čemer se določena kakovost, sloves ali druge znači l­
nosti te žgane pijače pripisujejo zlasti njenemu geografskemu 
poreklu;  
(5) „specifikacija proizvoda“ pomeni dokumentacijo, ki se prilo ži 
zahtevku za zaščito geografske označbe in določa specifikacije,  
ki jih mora žgana pijača izpolnjevati, in ki je bila opredeljen a 
kot „tehnična dokumentacija“ v Uredbi (ES) št. 110/2008;  
(6) „skupina“ pomeni vsako združenje, ne glede na njeno pravno 
obliko, sestavljeno predvsem iz proizvajalcev ali predelovalcev  
posamezne žgane pijače;  
(7) „generično ime“ pomeni ime žgane pijače, ki je postalo občn o in 
ki je v Uniji postalo splošno ime te žgane pijače, čeprav se na naša 
na kraj ali regijo, kjer je bila prvotno proizvedena ali tržena ; ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 5  
(8) „vidno polje“ pomeni vidno polje, kakor je opredeljeno v to čki (k) 
člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011;  
(9) „mešanje“ pomeni kombiniranje žgane pijače, ki ustreza kate ri od 
kategorij žganih pijač iz Priloge I ali geografski označbi, z e nim ali 
več od naslednjega:  
(a) druge žgane pijače, ki ne spadajo v isto kategorijo žganih pijač 
iz Priloge I;  
(b) destilati kmetijskega izvora;  
(c) etanol kmetijskega izvora;  
(10) „mešanica“ pomeni žgano pijačo, ki je narejena z mešanjem;  
(11) „tipiziranje“ pomeni kombiniranje dveh ali več žganih pija č, ki 
spadajo v isto kategorijo in se ločijo samo po manjših razlikah  v  
sestavi zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov:  
(a) načina proizvodnje;  
(b) uporabljene metode destilacije;  
(c) časa zorenja ali staranja;  
(d) geografskega območja proizvodnje;  
tako proizvedena žgana pijača spada v isto kategorijo žganih pi jač 
kot prvotna žgana pijača pred tipiziranjem;  
(12) „tipizirana žgana pijača“ pomeni žgano pijačo, ki je narej ena s 
tipiziranjem.  
Člen 4  
Tehnična opredelitev pojmov in tehni čne zahteve  
V tej uredbi se uporabljajo naslednje tehnične opredelitve pojm ov in 
zahteve:  
(1) „opis“ pomeni izraze, uporabljene pri označevanju, predstav itvi in 
na embalaži žgane pijače, na dokumentih, ki spremljajo prevoz 
žgane pijače, na trgovinskih dokumentih, predvsem na računih in  
dobavnicah, ter pri oglaševanju žgane pijače;  
(2) „predstavitev“ pomeni izraze, uporabljene pri označevanju i n na 
embalaži ter pri oglaševanju in pospeševanju prodaje proizvoda,  na 
slikah ali podobnem ter na posodi, vključno s steklenico ali 
sistemom zapiranja;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 6  
(3) „označevanje“ pomeni vsako besedo, oznako, blagovno znamko,  
trgovsko ime, slikovno gradivo ali simbol v zvezi s proizvodom,  ki 
se navede na embalaži, dokumentu, obvestilu, označbi, obročku a li 
vratni etiketi, ki tak proizvod spremlja ali se nanaša nanj;  
(4) „označba“ pomeni vsak žig, znamko, znak, slikovni znak ali drug 
opis v pisni, tiskani, odtisnjeni, označeni, vtisnjeni ali ožig osani 
obliki, ali ki je pritrjen na embalažo ali posodo z živilom;  
(5) „embalaža“ pomeni zaščitne ovoje, karton, škatle, posode in  stekle­
nice, ki se uporabljajo za prevoz ali prodajo žganih pijač;  
(6) „destilacija“ pomeni postopek termičnega ločevanja, ki vklj učuje 
eno ali več faz ločevanja, s katerimi se dosežejo nekatere orga no­
leptične značilnosti ali višja koncentracija alkohola ali oboje , ne 
glede na to, ali posamezne faze potekajo pri običajnem tlaku al i v 
vakuumu zaradi uporabljene destilacijske naprave; lahko je 
enkratna, večkratna ali ponovna destilacija;  
(7) „destilat kmetijskega porekla“ pomeni alkoholno tekočino, k i je 
rezultat destilacije po alkoholni fermentaciji kmetijskih proiz ­
vodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi, ki nima lastnosti etano la 
ter ki ohrani aromo in okus uporabljenih surovin;  
(8) „sladkanje“ pomeni uporabo enega ali več sladil pri proizvo dnji 
žganih pijač;  
(9) „sladila“ pomeni:  
(a) polbeli sladkor, beli sladkor, rafinirani beli sladkor, dek stroza, 
fruktoza, glukozni sirup, tekoči sladkor, invertni tekoči sladk or 
in invertni sladkorni sirup, kakor je opredeljeno v delu A 
Priloge k Direktivi Sveta 2001/111/ES (  3 ); 
(b) rektificirani zgoščeni grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt in 
sveži grozdni mošt;  
(c) karameliziran sladkor, ki je proizvod, pridobljen izključno  z  
nadziranim segrevanjem saharoze brez baz, mineralnih kislin 
ali drugih kemičnih aditivov;  
(d) med, kakor je opredeljen v točki 1 Priloge I k Direktivi Sv eta 
2001/110/ES (  4 ); 
(e) rožičev sirup;  
(f) vsi drugi naravni ogljikovi hidrati, ki imajo podoben učine k 
kot proizvodi iz točk (a) do (e);  ▼B 
( 3 ) Direktiva Sveta 2001/111/ES z dne 20. decembra 2001 o nekater ih vrstah 
sladkorja, namenjenega za prehrano ljudi (UL L 10, 12.1.2002, s tr. 53). 
( 4 ) Direktiva Sveta 2001/110/ES z dne 20. decembra 2001 o medu (U L L 10, 
12.1.2002, str. 47).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 7  
(10) „dodajanje alkohola“ pomeni dodajanje etanola kmetijskega 
porekla ali destilatov kmetijskega porekla ali obojega žgani pi jači; 
to ne vključuje uporabe alkohola za razredčenje ali raztopitev 
barvil, arom ali katerih koli drugih odobrenih sestavin, ki se upora­
bljajo pri proizvodnji žganih pijač;  
(11) „zorenje“ ali „staranje“ pomeni shranjevanje žgane pijače v 
ustreznih posodah za določeno obdobje, da se v njej omogoči 
potek naravnih reakcij, ki ji dajo posebne značilnosti;  
(12) „aromatiziranje“ pomeni dodajanje arom ali aromatičnih živ il pri 
proizvodnji žganih pijač z enim ali več od naslednjih postopkov : 
dodajanje, poparjanje, maceracija, alkoholna fermentacija ali d esti­
lacija alkohola v prisotnosti arom ali aromatičnih živil;  
(13) „arome“ pomeni arome, kakor so opredeljene v točki (a) čle na 3(2) 
Uredbe (ES) št. 1334/2008;  
(14) „aromatična snov“ pomeni aromatično snov, kakor je opredel jena 
v točki (b) člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1334/2008;  
(15) „naravna aromatična snov“ pomeni naravno aromatično snov, 
kakor je opredeljena v točki (c) člena 3(2) Uredbe (ES) 
št. 1334/2008;  
(16) „aromatični pripravek“ pomeni aromatični pripravek, kakor je 
opredeljen v točki (d) člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1334/2008;  
(17) „druga aroma“ pomeni drugo aromo, kakor je opredeljena v t očki 
(h) člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1334/2008;  
(18) „aromatična živila“ pomeni živila, kakor so opredeljena v členu 2 
Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta (  5 ) in ki 
se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač z glavnim namenom 
aromatiziranja žganih pijač;  
(19) „barvanje“ pomeni uporabo enega ali več barvil pri proizvo dnji 
žgane pijače;  
(20) „barvila“ pomeni barvila, kakor so opredeljena v točki 2 P riloge I 
k Uredbi (ES) št. 1333/2008;  
(21) „karamel“ pomeni aditiv za živila, ki ustreza E-številkam E 150a, 
E 150b, E 150c ali E 150d ter se nanaša na izdelke, ki so bolj ali 
manj intenzivno rjave barve in so namenjeni barvanju, kakor je 
navedeno v delu B Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008; ne 
ustreza pa sladkornemu aromatičnemu proizvodu, pridobljenemu 
z gretjem sladkorja, ki se uporablja za aromatiziranje;  
(22) „druge odobrene sestavine“ pomeni sestavine živil z aromat ičnimi 
lastnostmi, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1334/2008, in 
aditive za živila, ki niso barvila, odobrene v skladu z 
Uredbo (ES) št. 1333/2008;  ▼B 
( 5 ) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne  28. januarja 
2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje , ustanovitvi 
Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo va rnost hrane 
(UL L 31, 1.2.2002, str. 1).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 8  
(23) „volumenski delež alkohola“ pomeni razmerje med volumnom 
čistega alkohola, ki ga posamezni proizvod vsebuje pri 20  o C, in 
skupnim volumnom tega proizvoda pri enaki temperaturi;  
(24) „vsebnost hlapljivih snovi“ pomeni količino hlapljivih sno vi, razen 
etanola in metanola, v žgani pijači, proizvedeni izključno z 
destilacijo.  
Člen 5  
Opredelitev etanola kmetijskega porekla in zahteve zanj  
V tej uredbi etanol kmetijskega porekla pomeni tekočino, ki ust reza 
naslednjim zahtevam:  
(a) pridobljena je izključno iz proizvodov, naštetih v Prilogi I k 
Pogodbi;  
(b) nima drugega zaznavnega okusa, razen okusa surovin, uporabl jenih 
pri njeni proizvodnji;  
(c) njen najmanjši volumenski delež alkohola je 96,0 %;  
(d) njene največje vrednosti ostanka ne presegajo naslednjega:  
(i) skupna kislost (izražena v ocetni kislini): 1,5 grama na he kto­
liter 100 vol. % alkohola;  
(ii) estri (izraženi v etilacetatu): 1,3 grama na hektoliter 10 0 vol. 
% alkohola;  
(iii) aldehidi (izraženi v acetaldehidu): 0,5 grama na hektolit er 100 
vol. % alkohola;  
(iv) višji alkoholi (izraženi v 2-metil-1-propanolu): 0,5 grama  na 
hektoliter 100 vol. % alkohola;  
(v) metanol: 30 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola;  
(vi) suhi ekstrakt: 1,5 grama na hektoliter 100 vol. % alkohola ; 
(vii) hlapljive baze, ki vsebujejo dušik (izražene v dušiku): 0 ,1 
grama na hektoliter 100 vol. % alkohola;  
(viii) furfural: pod mejo zaznavnosti.  
Člen 6  
Etanol in destilati, ki se uporabljajo pri proizvodnji alkoholnih 
pijač 
1. Etanol in destilati, ki se uporabljajo pri proizvodnji žgani h pijač, 
so izključno kmetijskega porekla v smislu Priloge I k Pogodbi.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 9  
2. Za razredčenje ali raztopitev barvil, arom ali drugih odobre nih 
sestavin, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač, se ne  uporablja 
drug alkohol kot etanol kmetijskega porekla, destilati kmetijsk ega 
porekla ali žgane pijače kategorij 1 do 14 iz Priloge I. Tak al kohol, 
ki se uporablja za razredčenje ali raztopitev barvil, arom ali drugih 
odobrenih sestavin, se uporablja samo v količinah, ki so v ta n amen 
nujno potrebne.  
3. Alkoholne pijače ne vsebujejo alkohola sintetičnega porekla niti 
drugih alkoholov nekmetijskega porekla v smislu Priloge I k Pog odbi.  
Člen 7  
Kategorije žganih pija č 
1. Žgane pijače se razvrstijo v kategorije v skladu s splošnimi  pravili 
iz tega člena in posebnimi pravili iz Priloge I.  
2. Brez poseganja v posebna pravila za vsako od kategorij žgani h 
pijač 1 do 14 iz Priloge I za žgane pijače iz teh kategorij vel ja 
naslednje:  
(a) proizvedene so z alkoholno fermentacijo in destilacijo ter so 
izključno pridobljene iz surovin, določenih pod ustrezno katego rijo 
žganih pijač v Prilogi I;  
(b) nimajo dodanega niti razredčenega niti nerazredčenega alkoh ola; 
(c) niso aromatizirane;  
(d) niso obarvane z ničimer drugim kot karamelom, ki se uporabl ja 
izključno za prilagoditev barve teh žganih pijač;  
(e) niso sladkane, razen da se zaokroži končni okus proizvoda; največja 
količina sladil, izraženih kot invertni sladkor, ne presega mej nih 
vrednosti, določenih za vsako kategorijo v Prilogi I;  
(f) ne vsebujejo dodatkov, razen celih neobdelanih surovin, iz katerih 
je pridobljen alkohol in ki imajo predvsem okrasni namen.  
3. Brez poseganja v posebna pravila, določena za vsako od kateg orij 
žganih pijač 15 do 44 iz Priloge I, za žgane pijače iz teh kate gorij velja 
naslednje:  
(a) lahko se proizvedejo iz katere koli kmetijske surovine, nav edene v 
Prilogi I k Pogodbi;  
(b) lahko jim je dodan alkohol;  
(c) lahko vsebujejo aromatične snovi, naravne aromatične snovi,  aroma­
tične pripravke in aromatična živila;  
(d) lahko so obarvane;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 10  
(e) lahko so sladkane.  
4. Brez poseganja v posebna pravila, določena v Prilogi II, za žgane 
pijače, ki ne izpolnjujejo posebnih pravil za posamezne kategor ije, dolo­ 
čene v Prilogi I, velja naslednje:  
(a) lahko se proizvedejo iz katere koli kmetijske surovine, nav edene v 
Prilogi I k Pogodbi, ali katerega koli živila ali obojega;  
(b) lahko jim je dodan alkohol;  
(c) lahko so aromatizirane;  
(d) lahko so obarvane;  
(e) lahko so sladkane.  
Člen 8  
Delegirana in izvedbena pooblastila  
1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirani h 
aktov v skladu s členom 46 za spremembo te uredbe, tako da se u vedejo 
spremembe tehničnih opredelitev pojmov in zahtev iz točke (f) č lena 2 
ter členov 4 in 5.  
Delegirani akti iz prvega pododstavka so strogo omejeni na izpo lnitev 
dokazanih potreb, ki izhajajo iz razvijajočega se povpraševanja  potroš­
nikov, tehnološkega napredka ali potreb po inovacijah v zvezi s  
proizvodi.  
Komisija za vsako tehnično opredelitev pojma ali zahtevo iz prv ega 
pododstavka sprejme ločen delegirani akt.  
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirani h 
aktov v skladu s členom 46 za dopolnitev te uredbe, tako da v i zjemnih 
primerih, kadar to zahteva pravo tretje države, določi odstopan ja od 
zahtev iz točke (f) člena 2 ter členov 4 in 5, zahtev za katego rije žganih 
pijač iz Priloge I in posebnih pravil za nekatere žgane pijače iz 
Priloge II.  
3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirani h 
aktov v skladu s členom 46 za dopolnitev te uredbe, tako da dol oči, 
katere druge naravne snovi ali kmetijske surovine, ki imajo pod oben 
učinek kot proizvodi iz točk (a) do (e) člena 4(9), se po vsej Uniji 
odobrijo kot sladila pri proizvodnji žganih pijač.  
4. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme enotna pravila za 
uporabo drugih naravnih snovi ali kmetijskih surovin, odobrenih  z dele­
giranimi akti kot sladila pri proizvodnji žganih pijač iz odsta vka 3, pri 
čemer se določijo predvsem ustrezni pretvorbeni faktorji za sla dila. Ti 
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz 
člena 47(2).  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 11  
POGLAVJE II  
OPIS, PREDSTAVITEV IN OZNA ČEVANJE ŽGANIH PIJA Č TER 
UPORABA IMEN ŽGANIH PIJA Č PRI PREDSTAVITVI IN 
OZNAČEVANJU DRUGIH ŽIVIL  
Člen 9  
Predstavitev in ozna čevanje  
Žgane pijače, ki se dajejo na trg Unije, morajo ustrezati zahte vam glede 
predstavitve in označevanja, določenim v Uredbi (EU) št. 1169/2 011, 
razen če je v tej uredbi določeno drugače.  
Člen 10  
Pravna imena žganih pija č 
1. Ime žgane pijače je njeno pravno ime.  
Žgane pijače nosijo pravno ime pri svojem opisu, predstavitvi i n ozna­ 
čevanju.  
Pravna imena se jasno in vidno označijo na etiketi žgane pijače  in se ne 
smejo nadomestiti ali spremeniti.  
2. Za žgane pijače, ki ustrezajo zahtevam za eno izmed kategori j 
žganih pijač iz Priloge I, se ime te kategorije uporabi kot nji hovo 
pravno ime, razen če ta kategorija dovoljuje uporabo drugega pr avnega 
imena.  
3. Za žgano pijačo, ki ne ustreza zahtevam, določenim za katero  od 
kategorij žganih pijač iz Priloge I, se uporablja pravno ime „ž gana 
pijača“.  
4. Žgana pijača, ki ustreza zahtevam za več kot eno od kategori j 
žganih pijač iz Priloge I, se lahko da na trg pod enim ali več pravnimi 
imeni, navedenimi pod temi kategorijami v Prilogi I.  
5. Ne glede na odstavka 1 in 2 tega člena se pravno ime žgane p ijače 
lahko:  
(a) dopolni ali nadomesti z geografsko označbo iz poglavja III.  V tem 
primeru se lahko geografska označba nadalje dopolni s katerim k oli 
izrazom, ki ga dovoljuje ustrezna specifikacija proizvoda, pod 
pogojem, da to ne zavaja potrošnika, in  
(b) nadomesti s sestavljenim izrazom, ki vključuje izraz „liker “ ali 
„kremni liker“, pod pogojem, da končni proizvod ustreza zahteva m 
za kategorijo 33 iz Priloge I.  
6. Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1169/2011 in v posebna prav ila 
za kategorije žganih pijač v Prilogi I k tej uredbi se pravno i me žgane 
pijače lahko dopolni z:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 12  
(a) imenom ali geografsko referenco iz zakonov in drugih predpi sov, ki 
se uporabljajo v državi članici, v kateri se žgana pijača da na  trg, 
pod pogojem, da to ne zavaja potrošnika;  
(b) običajnim imenom, kakor je opredeljeno v točki (o) člena 2( 2) 
Uredbe (EU) št. 1169/2011, pod pogojem, da to ne zavaja potroš­
nika;  
(c) sestavljenim izrazom ali sklicevanjem v skladu s členoma 11  in 12;  
(d) izrazom „tipizirana žgana pijača“ ali „tipiziranje“ ali „ti pizirano“, če 
je bila žgana pijača narejena s tipiziranjem;  
(e) izrazom „mešanica“ ali „mešana žgana pijača“, če je bila žg ana 
pijača narejena z mešanjem, ali  
(f) izrazom „suh“ ali „ dry“, razen v primeru žganih pijač, ki ustrezajo 
zahtevam za kategorijo 2 iz Priloge I, brez poseganja v posebne  
zahteve iz kategorij 20 do 22 iz Priloge I in pod pogojem, da ž gana 
pijača ni sladkana, niti z namenom zaokroženja okusa. Z odstopa ­
njem od prvega dela te točke lahko izraz „suh“ ali „ dry“ nadomesti 
pravno ime žganih pijač, ki ustrezajo zahtevam za kategorijo 33  in 
so bile torej sladkane.  
7. Brez poseganja v člena 11 in 12 ter člen 13(2), (3) in (4) j e 
prepovedano uporabljati pravna imena iz odstavka 2 tega člena a li 
geografske označbe pri opisu, predstavitvi ali označevanju kate re koli 
pijače, ki ne ustreza zahtevam za ustrezno kategorijo iz Prilog e I ali 
zadevno geografsko označbo. Ta prepoved velja tudi za pravna im ena 
ali geografske označbe, ki se uporabljajo skupaj z besedami ali  izrazi, 
kot na primer „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“ ali kate ri koli 
drug podoben izraz.  
Brez poseganja v člen 12(1) imajo lahko arome, ki posnemajo žga no 
pijačo ali njeno rabo pri proizvodnji živila, ki ni pijača, pri  svoji pred­
stavitvi in označevanju sklicevanje na pravno ime iz odstavka 2  tega 
člena, če so takšna pravna imena dopolnjena z izrazom „aroma“ a li 
katerim koli drugim podobnim izrazom. Geografske označbe se ne 
uporabljajo za opisovanje takšnih arom.  
Člen 11  
Sestavljeni izrazi  
1. Pri opisu, predstavitvi in označevanju alkoholne pijače se v  sesta­
vljenem izrazu uporaba pravnega imena iz kategorij žganih pijač  iz 
Priloge I ali geografske označbe za žgane pijače dovoli, če:  
(a) alkohol, uporabljen pri proizvodnji alkoholne pijače, izvir a izključno 
iz žgane pijače, navedene v sestavljenem izrazu, razen alkohola , ki 
je lahko prisoten v aromah, barvilih ali drugih odobrenih sesta vinah, 
ki se uporabljajo pri proizvodnji te alkoholne pijače, ter  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 13  
(b) žgana pijača ni bila razredčena le z dodajanem vode, da bi bil njen 
delež alkohola manjši od najmanjšega deleža, določenega za 
ustrezno kategorijo žganih pijač iz Priloge I.  
2. Brez poseganja v pravna imena iz člena 10 izrazi „alkohol“, 
„žganje“, „pijača“, „žgana pijača“ in „voda“ niso del sestavlje nega 
izraza, ki opisuje alkoholno pijačo.  
3. Sestavljeni izrazi, ki opisujejo alkoholno pijačo:  
(a) se zapišejo z enotnimi znaki iste pisave, velikosti in barv e; 
(b) niso prekinjeni z besedilnim ali slikovnim elementom, ki ni  del njih, 
ter 
(c) velikost pisave ni večja od velikosti pisave, ki se uporabi  za ime 
alkoholne pijače.  
Člen 12  
Sklicevanja  
1. Pri predstavitvi in označevanju živila, ki ni alkoholna pija ča, se 
sklicevanje na pravna imena, določena v eni ali več kategorijah  žganih 
pijač iz Priloge I, ali na eno ali več geografskih označb za žg ane pijače 
dovoli, pod pogojem, da alkohol, uporabljen pri proizvodnji živ ila, 
izvira izključno iz žgane pijače ali žganih pijač iz sklicevanj a, razen 
alkohola, ki je lahko prisoten v aromah, barvilih ali drugih od obrenih 
sestavinah, ki se uporabljajo pri proizvodnji tega živila.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena in brez poseganja v 
uredbi (EU) št. 1308/2013 (  6 ) in (EU) št. 251/2014 (  7 ) Evropskega parla­
menta in Sveta se pri predstavitvi in označevanju alkoholne pij ače, ki ni 
žgana pijača, sklicevanje na pravna imena, določena v eni ali v eč kate­
gorijah žganih pijač iz Priloge I k tej uredbi, ali na eno ali več geograf­
skih označb za žgane pijače dovoli, če:  
(a) dodani alkohol izvira izključno iz žgane pijače ali žganih pijač iz 
sklicevanja in  ▼B 
( 6 ) Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dn e 
17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijsk ih proiz­
vodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) 
št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str.  671). 
( 7 ) Uredba (EU) št. 251/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne  26. februarja 
2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti  geografskih 
označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Ure dbe 
Sveta (EGS) št. 1601/91 (UL L 84, 20.3.2014, str. 14).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 14  
(b) je delež vsake alkoholne sestavine naveden vsaj enkrat v is tem 
vidnem polju kot sklicevanje, in sicer v padajočem vrstnem redu  
glede na uporabljene količine. Ta delež je enakovreden volumen­
skemu odstotku čistega alkohola v skupni vsebnosti čistega alko hola 
glede na prostornino v končnem proizvodu.  
3. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena in od člena 13(4) se pri 
opisu, predstavitvi in označevanju žgane pijače, ki ustreza zah tevam za 
kategorije 33 do 40 iz Priloge I, sklicevanje na pravna imena, določena 
pod eno ali več kategorijami žganih pijač iz navedene priloge, ali na eno 
ali več geografskih označb za žgane pijače dovoli, če:  
(a) dodani alkohol izvira izključno iz žgane pijače ali žganih pijač iz 
sklicevanja;  
(b) je delež vsake alkoholne sestavine naveden vsaj enkrat v is tem 
vidnem polju kot sklicevanje, in sicer v padajočem vrstnem redu  
glede na uporabljene količine. Ta delež je enakovreden volumen­
skemu odstotku čistega alkohola v skupni vsebnosti čistega alko hola 
glede na prostornino v končnem proizvodu; in  
(c) v pravnem imenu žgane pijače, ki ustreza zahtevam za katego rije 33 
do 40 iz Priloge I, ali v pravnem imenu žgane pijače ali žganih  pijač 
iz sklicevanja ni izraza „ cream “. 
4. Sklicevanja iz odstavkov 2 in 3:  
(a) ne smejo biti v isti vrstici kot ime alkoholne pijače in  
(b) so zapisana s pisavo, katere velikost ni večja od polovice velikosti 
pisave, uporabljene za ime alkoholne pijače, kadar so uporablje ni 
sestavljeni izrazi, pa s pisavo, katere velikost ni večja od po lovice 
velikosti pisave, uporabljene za ta sestavljen izraz v skladu s  točko 
(c) člena 11(3).  
Člen 13  
Dodatna pravila za opis, predstavitev in ozna čevanje  
1. Opis, predstavitev ali označevanje žgane pijače se lahko nan aša na 
surovine, uporabljene za proizvodnjo etanola kmetijskega porekl a ali 
destilatov kmetijskega porekla, uporabljenih pri proizvodnji te  žgane 
pijače, le kadar se ta etanol ali ti destilati pridobijo izklju čno iz teh 
surovin. V takem primeru se vsaka vrsta etanola kmetijskega por ekla ali 
destilata kmetijskega porekla navede v padajočem vrstnem redu g lede 
na količino v volumenskem odstotku čistega alkohola.  
2. Pravna imena iz člena 10 se lahko vključijo na seznam sestav in za 
živila pod pogojem, da je seznam skladen s členi 18 do 22 Uredb e (EU) 
št. 1169/2011.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 15  
3. V primeru mešanice ali tipizirane žgane pijače se pravna ime na iz 
ene ali več kategorij žganih pijač iz Priloge I ali ena ali več  geografskih 
označb za žgane pijače lahko zapišejo le na seznamu alkoholnih 
sestavin v istem vidnem polju kot pravno ime žgane pijače.  
V primeru iz prvega pododstavka se seznamu alkoholnih sestavin doda 
vsaj eden od izrazov iz točk (d) in (e) člena 10(6). Tako sezna m alko­
holnih sestavin kot tudi spremljajoči izraz se zapišeta v istem  vidnem 
polju kot pravno ime žgane pijače, in sicer z enotnimi znaki, k i so v isti 
pisavi in barvi ter v velikosti pisave, ki ni večja od polovice  velikosti 
pisave, ki se uporabi za pravno ime.  
Poleg tega se delež posamezne alkoholne sestavine na seznamu al ko­
holnih sestavin navede najmanj enkrat kot odstotek v padajočem 
vrstnem redu glede na uporabljene količine. Ta delež je enakovr eden 
volumenskemu odstotku čistega alkohola v skupni vsebnosti čiste ga 
alkohola glede na prostornino v mešanici.  
Ta odstavek se ne uporablja za tipizirane žgane pijače, narejen e iz 
žganih pijač, ki spadajo pod isto geografsko označbo, ali tipiz irane 
žgane pijače, pri katerih nobena od žganih pijač ne spada pod 
geografsko označbo.  
4. Z odstopanjem od odstavka 3 tega člena, če mešanica ustreza 
zahtevam za eno od kategorij žganih pijač iz Priloge I, ta meša nica 
nosi pravno ime iz ustrezne kategorije.  
V primeru iz prvega pododstavka se lahko pri opisu, predstavitv i ali 
označevanju mešanice uporabijo pravna imena iz Priloge I ali 
geografske označbe, ki ustrezajo mešanim žganim pijačam, pod 
pogojem, da so ta imena zapisana:  
(a) izključno na seznamu vseh alkoholnih sestavin mešanice, ki se 
zapiše z enotnimi znaki, ki so v isti pisavi in barvi, ter v ve likosti 
pisave, ki ni večja od polovice velikosti pisave, ki se uporabi  za 
žgano pijačo, in  
(b) najmanj enkrat v istem vidnem polju kot pravno ime mešanice . 
Poleg tega se delež posamezne alkoholne sestavine na seznamu al ko­
holnih sestavin izrazi najmanj enkrat kot odstotek v padajočem vrstnem 
redu glede na uporabljene količine. Ta delež je enakovreden vol umen­
skemu odstotku čistega alkohola v skupni vsebnosti čistega alko hola 
glede na prostornino v mešanici.  
5. Uporaba imen rastlinskih surovin, ki se uporabijo kot pravna  
imena nekaterih žganih pijač, ne posega v uporabo imen teh rast linskih 
surovin pri predstavitvi in označevanju drugih živil. Imena teh  surovin 
se lahko uporabijo pri opisu, predstavitvi ali označevanju drug ih žganih 
pijač, če takšna uporaba ne zavaja potrošnika.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 16  
6. Čas zorenja ali starost se pri opisu, predstavitvi ali označ evanju 
žgane pijače lahko navede le, če se nanaša na najmlajšo alkohol no 
sestavino žgane pijače in v vsakem primeru pod pogojem, da so b ile 
vse dejavnosti staranja žgane pijače pod uradnim nadzorom držav e 
članice ali nadzorom, ki daje enakovredna jamstva. Komisija vzp ostavi 
javni register s seznamom organov, ki so v posameznih državah 
članicah zadolženi za nadzor nad postopki staranja.  
7. Pravno ime žgane pijače se označi na elektronskem administra ­
tivnem dokumentu iz Uredbe Komisije (ES) št. 684/2009 (  8 ). Če je pri 
opisu, predstavitvi ali označevanju naveden čas zorenja ali sta rost žgane 
pijače, se navede tudi v elektronskem administrativnem dokument u. 
Člen 14  
Navedba kraja izvora  
1. Kadar je pri opisu, predstavitvi ali označevanju naveden kra j 
izvora žgane pijače, ki ni geografska označba ali blagovna znam ka, se 
to nanaša na kraj ali območje, kjer je bila izvedena faza posto pka 
proizvodnje, s katero je končna žgana pijača dobila značaj in d okončne 
bistvene lastnosti.  
2. Za žgane pijače se ne zahteva navedba države porekla ali kra ja 
izvora osnovne sestavine, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 116 9/2011.  
Člen 15  
Jezik, v katerem so navedena imena žganih pija č 
1. Izrazi v poševnem tisku v prilogah I in II ter geografske oz načbe 
se ne prevajajo ne na etiketi ne pri opisu in predstavitvi žgan ih pijač.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko v primeru žganih pijač,  
proizvedenih v Uniji in namenjenih za izvoz, izrazi iz odstavka  1 in 
geografske označbe dopolnijo s prevodom, prepisom ali prečrkova njem, 
če izrazi in geografske označbe v izvirnem jeziku niso skriti.  
Člen 16  
Uporaba simbola Unije za geografske ozna čbe 
Simbol Unije za zaščitene geografske označbe, določen s členom 12(7) 
Uredbe (EU) št. 1151/2012, se lahko uporablja pri opisu, predst avitvi in 
označevanju žganih pijač, katerih imena so geografske označbe.  ▼B 
( 8 ) Uredba Komisije (ES) št. 684/2009 z dne 24. julija 2009 o izv ajanju Dire­
ktive Sveta 2008/118/ES v zvezi z računalniškimi postopki za gi banje troša­
rinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine (UL L 197, 29.7.2009, 
str. 24).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 17  
Člen 17  
Prepoved uporabe zapork ali folij na osnovi svinca  
Žgane pijače se lahko ponujajo za prodajo ali dajejo na trg sam o v 
posodah, ki niso opremljene z zapiralnimi mehanizmi, prevlečeni mi z 
zaporkami ali folijami na osnovi svinca.  
Člen 18  
Referenčne metode Unije za analizo  
1. Kadar je treba analizirati etanol kmetijskega izvora, 
destilate kmetijskega izvora ali žgane pijače, da bi preverili,  da izpol­
njujejo zahteve te uredbe, mora biti takšna analiza v skladu z referen­ 
čnimi metodami Unije za analizo za ugotavljanje njihove kemijsk e in 
fizikalne sestave ter organoleptičnih lastnosti.  
Dovoljene so druge metode za analizo, za kar je odgovoren direk tor 
laboratorija, pod pogojem, da so točnost, ponovljivost in obnov ljivost 
metod najmanj enake tistim, ki veljajo pri relevantnih referenč nih 
metodah Unije za analizo.  
2. Kadar za zaznavanje in določanje vsebnosti snovi v žgani pij ači 
niso predpisane metode Unije za analizo, se uporablja ena ali v eč od 
naslednjih metod:  
(a) metode za analizo, ki so potrjene z mednarodno priznanimi p ostopki 
in ki zlasti ustrezajo merilom iz Priloge III k Uredbi (ES) 
št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (  9 ); 
(b) metode za analizo, ki ustrezajo priporočenim standardom Med na­
rodne organizacije za standardizacijo (ISO);  
(c) metode za analizo, ki jih priznava in objavi Mednarodna org aniza­
cija za trto in vino (OIV), ali  
(d) če ni metode iz točke (a), (b) ali (c), se zavoljo njene to čnosti, 
ponovljivosti in obnovljivosti uporablja:  
— metoda za analizo, ki jo odobri zadevna država članica,  
— po potrebi katera koli druga ustrezna metoda za analizo.  
Člen 19  
Prenos pooblastil  
1. Da bi se upošteval tradicionalen postopek dinamičnega staran ja v 
državah članicah za  brandy , poznan kot sistem „ criaderas y solera “ ali 
sistem „ solera y criaderas “, kot je določeno v Prilogi III, se na Komi­
sijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skl adu s 
členom 46 za dopolnitev te uredbe z:  ▼B 
( 9 ) Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne  29. aprila 
2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje s kladnosti z 
zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varst vu živali in 
zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 18  
(a) določitvijo odstopanj od člena 13(6) glede specifikacije za  čas 
zorenja ali starost pri opisu, predstavitvi ali označevanju tak šnega  
brandyja  i n 
(b) določitvijo ustreznih nadzornih mehanizmov za takšen  brandy . 
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirani h 
aktov v skladu s členom 46 za dopolnitev te uredbe v zvezi z vz po­
stavitvijo javnega registra organov, ki jih imenuje vsaka držav a članica 
za nadzor nad postopki staranja iz člena 13(6).  
Člen 20  
Izvedbena pooblastila  
Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme:  
(a) pravila, potrebna za sporočanje s strani držav članic v zve zi z 
organi, imenovanimi za nadzor nad postopki staranja v skladu s 
členom 13(6);  
(b) enotna pravila za oznako države porekla ali kraja izvora pr i opisu, 
predstavitvi ali označevanju žganih pijač iz člena 14;  
(c) pravila o uporabi simbola Unije iz člena 16 pri opisu, pred stavitvi in 
označevanju žganih pijač;  
(d) podrobna tehnična pravila o referenčni metodi Unije za anal izo iz 
člena 18.  
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz  
člena 47(2).  
POGLAVJE III  
GEOGRAFSKE OZNA ČBE 
Člen 21  
Zaščita geografskih ozna čb 
1. Geografske označbe, zaščitene s to uredbo, lahko uporablja v sak 
nosilec dejavnosti, ki trži žgano pijačo, proizvedeno v skladu z ustrezno 
specifikacijo proizvoda.  
2. Geografske označbe, zaščitene s to uredbo, so zaščitene pred : 
(a) vsako neposredno ali posredno komercialno rabo registrirane ga 
imena za proizvode, ki jih registracija ne zajema, če so ti pro izvodi 
primerljivi s proizvodi, registriranimi pod zadevnim imenom, al i če 
se z uporabo imena izkorišča sloves zaščitenega imena, tudi kad ar 
so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 19  
(b) vsako napačno uporabo, posnemanjem ali navajanjem, tudi če je 
navedeno pravo poreklo proizvodov ali storitev ali če je zaščit eno 
ime prevedeno ali mu je dodan izraz, kot so „vrsta“, „tip“, „so rta“ 
„metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“ ali podobno, tudi k adar 
so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine;  
(c) vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla,  
značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja pri opisu, 
predstavitvi ali označevanju proizvoda, ki lahko ustvari napače n vtis 
o poreklu proizvoda;  
(d) vsako drugo prakso, ki lahko potrošnika zavede glede praveg a 
porekla proizvoda.  
3. Geografske označbe, zaščitene s to uredbo, v Uniji ne morejo  
postati generične.  
4. Zaščita iz odstavka 2 se uporablja tudi za blago, ki vstopa na 
carinsko območje Unije, ne da bi bilo tam sproščeno v prost pro met. 
Člen 22  
Specifikacija proizvoda  
1. Geografska označba, zaščitena s to uredbo, mora biti skladna  s  
specifikacijo proizvoda, ki vključuje vsaj:  
(a) ime, ki se zaščiti kot geografska označba, kot se uporablja  pri 
trgovanju ali v skupnem jeziku, le v jezikih, ki se uporabljajo  ali 
so se v preteklosti uporabljali za opis specifičnega proizvoda na 
opredeljenem geografskem območju v izvirni pisavi in v latinici , 
če izvirna pisava ni latinica;  
(b) kategorijo žgane pijače ali izraz „žgana pijača“, če žgana pijača ne 
ustreza zahtevam za kategorije žganih pijač iz Priloge I;  
(c) opis lastnosti žgane pijače, vključno s surovinami, iz kate rih je 
proizvedena, če je ustrezno, ter glavnimi fizikalnimi, kemijski mi 
ali organoleptičnimi značilnostmi proizvoda ter posebnimi znači l­
nostmi proizvoda v primerjavi z žganimi pijačami iste kategorij e; 
(d) opredelitev geografskega območja, omejenega glede na poveza vo iz 
točke (f);  
(e) opis metode proizvodnje žgane pijače ter, kjer je to primer no, opis 
pristnih in nespremenljivih lokalnih proizvodnih metod;  
(f) podrobne podatke, ki dokazujejo povezavo med določeno kako­
vostjo, slovesom ali drugo značilnostjo žgane pijače in njenim 
geografskim poreklom;  
(g) imena in naslove pristojnih organov ali, če so na voljo, im ena in 
naslove drugih organov, ki preverjajo skladnost z določbami iz 
specifikacije proizvoda v skladu s členom 38, ter njihove poseb ne 
naloge;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 20  
(h) vsa posebna pravila o zadevni geografski označbi.  
Kjer je ustrezno, se v specifikacijo proizvoda vključijo zahtev e o paki­
ranju, ki se jim doda utemeljitev, zakaj je treba pakiranje opr aviti na 
opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali z agota­
vljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije zlasti s področja 
prostega pretoka blaga in prostega opravljanja storitev.  
2. Tehnična dokumentacija, predložena kot del zahtevka pred 
8. junijem 2019 na podlagi Uredbe (ES) št. 110/2008, v skladu s  tem 
členom šteje kot specifikacija proizvoda iz tega člena.  
Člen 23  
Vsebina zahtevka za registracijo geografske ozna čbe 
1. Zahtevek za registracijo geografske označbe v skladu s 
členom 24(5) ali (8) vključuje vsaj:  
(a) ime in naslov skupine vlagateljev ter pristojnih organov al i, če so na 
voljo, drugih organov, ki preverjajo skladnost z določbami iz s peci­
fikacije proizvoda;  
(b) specifikacijo proizvoda iz člena 22;  
(c) enoten dokument, ki vsebuje naslednje:  
(i) glavne točke specifikacije proizvoda, vključno z imenom, ki  naj 
se zaščiti, kategorijo, v katero sodi žgana pijača, ali izraz 
„žgana pijača“, metodo proizvodnje, opis značilnosti žgane 
pijače, natančno opredelitev geografskega območja in, kjer je 
ustrezno, posebna pravila o pakiranju in označevanju;  
(ii) opis povezave žgane pijače z njenim geografskim poreklom i z 
točke 4 člena 3, vključno, kjer je ustrezno, s posebnimi elemen ti 
opisa proizvoda ali metode proizvodnje, ki dokazujejo to 
povezavo.  
Zahtevek, kot je naveden v členu 24(8), vključuje tudi sklic na  objavo 
specifikacije proizvoda in dokaz, da je ime proizvoda zaščiteno  v državi 
porekla.  
2. Dokumentacija zahtevka iz člena 24(7) vključuje:  
(a) ime in naslov skupine vlagateljev;  
(b) enoten dokument iz točke (c) odstavka 1 tega člena;  
(c) izjavo države članice, da po njenem mnenju zahtevek izpolnj uje 
zahteve iz te uredbe in določbe, sprejete na njeni podlagi;  
(d) sklic na objavo specifikacije proizvoda.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 21  
Člen 24  
Zahtevek za registracijo geografske ozna čbe 
1. Zahtevke za registracijo geografske označbe iz tega poglavja  lahko 
vložijo le skupine, ki delajo z žgano pijačo, katere ime se pre dlaga za 
registracijo.  
2. Organ, ki ga imenuje država članica, lahko za namene tega 
poglavja šteje kot skupina, če za zadevne proizvajalce zaradi n jihovega 
števila, geografske lokacije ali organizacijskih značilnosti ni  izvedljivo 
oblikovanje skupine. V tem primeru so ti razlogi navedeni v dok umen­
taciji zahtevka iz člena 23(2).  
3. Ena sama fizična ali pravna oseba lahko šteje kot skupina za  
namene tega poglavja, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:  
(a) zadevna oseba je edini proizvajalec, ki je pripravljen vlož iti 
zahtevek, in  
(b) opredeljeno geografsko območje ima značilnosti, ki znatno o dsto­
pajo od sosednjih območij, značilnosti žgane pijače so različne  od 
tistih, ki so proizvedene na sosednjih območjih ali pa ima žgan a 
pijača posebno kakovost, sloves ali druge značilnosti, ki jih j e jasno 
mogoče pripisati geografskemu poreklu.  
4. V primeru geografske označbe, ki označuje čezmejno geografsk o 
območje, lahko več skupin iz različnih držav članic ali tretjih  držav 
predloži skupni zahtevek za registracijo.  
Kadar se predloži skupni zahtevek, ga Komisiji predloži zadevna  država 
članica ali skupina vlagateljev v zadevni tretji državi, in sic er nepo­
sredno ali prek organov v navedeni tretji državi, po posvetovan ju z 
vsemi zadevnimi organi in skupinami vlagateljev. Skupni zahteve k 
vključuje izjavo iz točke (c) člena 23(2), ki jo podajo vse zad evne 
države članice. Zahteve iz člena 23 se izpolnijo v vseh zadevni h 
državah članicah in tretjih državah.  
V primeru skupnega zahtevka se zadevni nacionalni postopki ugov ora 
izvedejo v vseh zadevnih državah članicah.  
5. Kadar zahtevek zadeva geografsko območje v državi članici, s e 
zahtevek poda pri organih te države članice.  
Država članica z ustreznimi sredstvi pregleda zahtevek, da prev eri, ali je 
obrazložen in ali izpolnjuje zahteve iz tega poglavja.  
6. V okviru pregleda iz drugega pododstavka odstavka 5 država 
članica sproži nacionalni postopek ugovora, s katerim zagotovi ustrezno 
objavo zahtevka iz odstavka 5 in določi razumen rok, v katerem lahko 
katera koli fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in pre biva­
liščem ali sedežem na njenem ozemlju vloži ugovor zoper zahteve k. 
Država članica preuči dopustnost vseh prejetih ugovorov v sklad u z 
merili iz člena 28.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 22  
7. Če po oceni kakršnih koli prejetih ugovorov država članica m eni, 
da so zahteve iz tega poglavja izpolnjene, lahko sprejme poziti vno 
odločitev in Komisiji predloži dokumentacijo zahtevka. V takem 
primeru Komisijo obvesti o dopustnih ugovorih, prejetih od fizi čne ali 
pravne osebe, ki je zakonito tržila zadevne proizvode in uporab ljala 
zadevna imena neprekinjeno najmanj pet let pred datumom objave iz 
odstavka 6. Prav tako države članice obveščajo Komisijo o vseh nacio­
nalnih sodnih postopkih, ki lahko vplivajo na postopek registra cije. 
Kadar na podlagi prvega pododstavka sprejme pozitivno odločitev , 
država članica zagotovi, da se ta odločitev objavi in da ima vs aka 
fizična ali pravna oseba s pravnim interesom možnost pritožbe.  
Država članica zagotovi, da se objavi različica specifikacije p roizvoda, 
na podlagi katere je sprejela svojo pozitivno odločitev, in zag otovi 
elektronski dostop do specifikacije proizvoda.  
Država članica zagotovi tudi ustrezno objavo različice specifik acije 
proizvoda, na podlagi katere Komisija sprejme svojo odločitev v  skladu 
s členom 26(2).  
8. Kadar se zahtevek nanaša na geografsko območje v tretji drža vi, 
se zahtevek predloži Komisiji neposredno ali prek organov zadev ne 
tretje države.  
9. Dokumenti iz tega člena, ki se pošljejo Komisiji, se priprav ijo v 
enem od uradnih jezikov Unije.  
Člen 25  
Začasna nacionalna zaš čita 
1. Država članica lahko le za časno odobri zaščito imena iz tega  
poglavja na nacionalni ravni, z učinkom od dneva predložitve za htevka 
Komisiji.  
2. Takšna nacionalna zaščita preneha veljati na dan, ko je spre jeta 
odločitev glede registracije v skladu s tem poglavjem ali ko je  zahtevek 
umaknjen.  
3. Kadar ime ni registrirano v skladu s tem poglavjem, je za po sle­
dice takšne nacionalne zaščite odgovorna izključno zadevna drža va 
članica.  
4. Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu z odstavkom  1, 
imajo učinek le na nacionalni ravni in ne vplivajo na trgovino znotraj 
Unije ali mednarodno trgovino.  
Člen 26  
Pregled s strani Komisije in objava za ugovor  
1. Komisija z ustreznimi sredstvi pregleda vsak zahtevek, ki ga  je 
prejela v skladu s členom 24, da preveri, če je obrazložen in i zpolnjuje 
zahteve iz tega poglavja ter da so upoštevani interesi deležnik ov zunaj 
države članice vloženega zahtevka. Tak pregled temelji na enotn em ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 23  
dokumentu iz točke (c) člena 23(1), vključuje preverjanje, da v  zahtevku 
ni očitnih napak, in praviloma ne traja več kot šest mesecev. K adar pa 
pregled traja dlje, Komisija vlagatelja takoj pisno obvesti o r azlogih za 
zamudo.  
Komisija vsaj enkrat na mesec objavi seznam imen, za katera je prejela 
zahtevke za registracijo, in datum njihove predložitve. Seznam vsebuje 
tudi ime države članice ali tretje države, iz katere prihaja za htevek.  
2. Kadar Komisija na podlagi pregleda v skladu s prvim podod­
stavkom odstavka 1 meni, da so zahteve iz tega poglavja izpolnj ene, 
v Uradnem listu Evropske unije  objavi enotni dokument iz točke (c) 
člena 23(1) in sklic na objavo specifikacije proizvoda.  
Člen 27  
Postopek ugovora  
1. V treh mesecih od datuma objave v  Uradnem listu Evropske unije  
lahko organi države članice ali tretje države oziroma fizična a li pravna 
oseba s pravnim interesom in prebivališčem ali sedežem v tretji  državi 
predložijo obvestilo o ugovoru Komisiji.  
Vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in prebivali ščem ali 
sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtev ek posre­
dovan, lahko predloži obvestilo o ugovoru državi članici, v kat eri ima ta 
oseba prebivališče ali sedež, v roku, ki omogoča predložitev ob vestila o 
ugovoru v skladu s prvim pododstavkom.  
Obvestilo o ugovoru vsebuje izjavo, da bi zahtevek lahko kršil zahteve 
iz tega poglavja.  
Obvestilo o ugovoru, ki takšne izjave ne vsebuje, je nično.  
Komisija obvestilo o ugovoru nemudoma pošlje organu, ki je pred ložil 
zahtevek.  
2. Če se Komisiji predloži obvestilo o ugovoru in če mu v dveh 
mesecih sledi obrazložena izjava o ugovoru, Komisija preveri do pust­
nost te obrazložene izjave o ugovoru.  
3. V dveh mesecih od prejema dopustne obrazložene izjave o 
ugovoru Komisija povabi organ ali osebo, ki je predložila ugovo r, in 
organ, ki je predložil zahtevek, k ustreznim posvetovanjem za o bdobje, 
ki ne sme biti daljše od treh mesecev. Ta rok začne teči na dat um, ko je 
povabilo zainteresiranim stranem dostavljeno po elektronski pot i. 
Organ ali oseba, ki je ugovor predložila, in organ, ki je predl ožil 
zahtevek, takšna ustrezna posvetovanja začneta brez nepotrebneg a odla­ 
šanja. Drug drugemu zagotovita ustrezne informacije, potrebne z a 
oceno, ali zahtevek za registracijo ustreza zahtevam iz tega po glavja. 
Če ne dosežeta dogovora, se te informacije predložijo tudi Komi siji. ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 24  
Če zainteresirane strani dosežejo dogovor, organi države članic e ali 
tretje države, iz katere je bil zahtevek predložen, obvestijo K omisijo o 
vseh dejavnikih, na podlagi katerih je bil dogovor dosežen, vkl jučno z 
mnenji vlagatelja zahtevka in organov države članice ali tretje  države ali 
drugih fizičnih in pravnih oseb, ki so predložile ugovor.  
Ne glede na to, ali je bil dogovor dosežen, se Komisija obvesti  v enem 
mesecu po koncu posvetovanj.  
Komisija lahko kadar koli v teh treh mesecih na zahtevo vlagate lja 
podaljša rok za posvetovanja za največ tri mesece.  
4. Kadar se po ustreznih posvetovanjih iz odstavka 3 tega 
člena podrobni podatki, objavljeni v skladu s členom 26(2), bis tveno 
spremenijo, Komisija ponovi pregled iz člena 26.  
5. Obvestilo o ugovoru, obrazložena izjava o ugovoru in pripada joči 
dokumenti, ki se pošljejo Komisiji v skladu z odstavki 1 do 4, se 
pripravijo v enem od uradnih jezikov Unije.  
Člen 28  
Razlogi za ugovor  
1. Obrazložena izjava o ugovoru, kot je navedena v členu 27(2),  je 
dopustna le, če jo Komisija prejme v roku, določenem v navedene m 
členu, in če dokazuje, da:  
(a) predlagana geografska označba ne ustreza opredelitvi iz toč ke 4 
člena 3 ali zahtevam iz člena 22;  
(b) bi bila registracija predlagane geografske označbe v naspro tju s 
členom 34 ali 35;  
(c) bi registracija predlagane geografske označbe ogrozila obst oj popol­
noma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj  
proizvodov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred  
datumom objave iz člena 26(2), ali  
(d) ne ustreza zahtevam iz členov 31 in 32  
2. Razlogi za ugovor se ocenijo glede na ozemlje Unije.  
Člen 29  
Prehodna obdobja za uporabo geografskih ozna čb 
1. Komisija lahko sprejme izvedbene akte za odobritev prehodneg a 
obdobja do pet let, da se za žgane pijače s poreklom iz države članice 
ali tretje države, katerih ime je v nasprotju s členom 21(2), o mogoči, da 
še naprej uporabljajo označbo, pod katero so bile tržene, pod p ogojem, 
da dopustna izjava o ugovoru v skladu s členom 24(6) ali členom  27 
dokazuje, da bi registracija imena ogrozila obstoj:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 25  
(a) popolnoma identičnega imena ali sestavljenega imena, v kate rem je 
en izraz enak imenu za registracijo, ali  
(b) drugih imen, ki so podobna imenu za registracijo, ki se nan ašajo na 
žgane pijače, ki so zakonito na trgu že najmanj pet let pred 
datumom objave iz člena 26(2).  
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz  
člena 47(2).  
2. Komisija lahko brez poseganja v člen 36 sprejme izvedbene ak te, 
s katerimi podaljša prehodno obdobje iz odstavka 1 do 15 let al i dovoli 
nadaljnjo uporabo do 15 let v ustrezno utemeljenih primerih, če  se 
izkaže, da:  
(a) se je označba iz odstavka 1 zakonito ter stalno in pošteno upora­
bljala že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zah tevek 
za zaščito;  
(b) uporaba označbe iz odstavka 1 v nobenem trenutku ni imela n amena 
izkoriščati slovesa registrirane geografske označbe in  
(c) potrošniki niso bili in niso mogli biti zavedeni glede prav ega 
porekla proizvoda.  
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz  
člena 47(2).  
3. Kadar se uporablja označba iz odstavkov 1 in 2, se država po rekla 
pri označevanju jasno in vidno zapiše.  
Člen 30  
Odločitev o registraciji  
1. Kadar Komisija na podlagi informacij, ki jih ima na voljo, p o 
pregledu, izvedenem v skladu s prvim pododstavkom člena 26(1), 
meni, da pogoji za registracijo predlagane geografske označbe n iso 
izpolnjeni, obvesti državo članico ali zadevnega vlagatelja iz tretje 
države o razlogih za zavrnitev in mu omogoči, da v roku dveh me secev 
predloži pripombe. Če Komisija ne prejme nobenih pripomb ali če  kljub 
prejetim pripombam še vedno meni, da pogoji za registracijo nis o izpol­
njeni, z izvedbenimi akti zavrne zahtevek, razen če je zahtevek  
umaknjen. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom 
pregleda iz člena 47(2).  
2. Če Komisija ne prejme nobenega obvestila o ugovoru ali dopus tne 
obrazložene izjave o ugovoru v skladu s členom 27, brez uporabe  
postopka iz člena 47(2) sprejme izvedbene akte, s katerimi regi strira 
ime. 
3. Če Komisija prejme dopustno obrazloženo izjavo o ugovoru, po  
ustreznih posvetovanjih iz člena 27(3) in ob upoštevanju rezult atov teh 
posvetovanj:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 26  
(a) če je bil dogovor dosežen, registrira ime z izvedbenimi akt i, spre­
jetimi brez uporabe postopka iz člena 47(2), ter po potrebi spr emeni 
informacije, objavljene v skladu s členom 26(2), če te sprememb e 
niso bistvene, ali  
(b) če dogovor ni bil dosežen, sprejme izvedbene akte, s kateri mi 
sprejme odločitev glede registracije. Ti izvedbeni akti se spre jmejo 
v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2).  
4. Akti o registraciji in odločitve o zavrnitvi se objavijo v  Uradnem 
listu Evropske unije . 
Akt o registraciji zagotovi zaščito geografske označbe iz člena  21. 
Člen 31  
Sprememba specifikacije proizvoda  
1. Vsaka skupina s pravnim interesom lahko zaprosi za odobritev  
spremembe specifikacije proizvoda.  
Zahtevki vsebujejo opis zahtevanih sprememb in razloge zanje.  
2. Spremembe specifikacije proizvoda se razvrstijo v dve katego riji 
glede na njihov pomen:  
(a) spremembe Unije, ki zahtevajo postopek ugovora na ravni Uni je; 
(b) standardne spremembe, ki jih je treba obravnavati na ravni države 
članice ali tretje države.  
3. Sprememba šteje za spremembo Unije, če:  
(a) vključuje spremembo imena ali katerega koli dela imena geog rafske 
označbe, registrirane v skladu s to uredbo;  
(b) zajema spremembo pravnega imena ali kategorije žgane pijače ; 
(c) obstaja tveganje zmanjšanja kakovosti, slovesa ali druge zn ačilnosti 
žgane pijače, ki jo je mogoče pripisati predvsem njenemu geogra f­
skemu poreklu, ali  
(d) predvideva nadaljnje omejitve trženja proizvoda.  
Vse ostale spremembe štejejo za standardne spremembe.  
Za standardno spremembo šteje tudi začasna sprememba, ki zadeva  
začasno spremembo specifikacije proizvoda zaradi obveznih sanit arnih 
in fitosanitarnih ukrepov, ki jih naložijo javni organi, ali je  povezana z 
naravnimi nesrečami ali neugodnimi vremenskimi razmerami, ki ji h 
uradno potrdijo pristojni organi.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 27  
4. Spremembe Unije odobri Komisija. Za postopek odobritve se 
smiselno uporablja postopek iz člena 24 ter členov 26 do 30. Za htevki 
za spremembe Unije, ki jih vloži tretja država ali proizvajalci  iz tretjih 
držav, vsebujejo dokaz, da je zahtevana sprememba skladna z zak ono­
dajo, ki se v tej tretji državi uporablja za zaščito geografski h označb.  
5. Standardne spremembe odobri država članica, na ozemlju kater e je 
geografsko območje zadevnega izdelka. Kar zadeva tretje države,  se 
spremembe potrdijo v skladu z veljavno zakonodajo zadevne tretj e 
države.  
6. Pri pregledu zahtevka za spremembo se obravnava samo pred­
lagana sprememba.  
Člen 32  
Preklic  
1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo katere koli f izične 
ali pravne osebe s pravnim interesom sprejme izvedbene akte za preklic 
registracije geografske označbe v katerem koli od naslednjih pr imerov:  
(a) kadar upoštevanja zahtev za specifikacije proizvoda ni več mogoče 
zagotoviti;  
(b) kadar vsaj sedem zaporednih let ni na trg dan noben proizvo d z 
geografsko označbo.  
Za postopek preklica se smiselno uporabljajo členi 24, 26, 27, 28 in 30.  
2. Ne glede na odstavek 1 lahko Komisija na zahtevo proizvajalc ev 
žgane pijače, ki se trži pod registrirano geografsko označbo, s prejme 
izvedbene akte, s katerimi prekliče ustrezno registracijo.  
3. V primerih iz odstavkov 1 in 2 se Komisija pred sprejetjem i zved­
benega akta posvetuje z organi države članice, organi tretje dr žave ali, 
kjer je mogoče, s proizvajalcem iz tretje države, ki so prvotno  zaprosili 
za registracijo zadevne geografske označbe, razen če preklic za htevajo ti 
prvotni vlagatelji.  
4. Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s postopk om 
pregleda iz člena 47(2).  
Člen 33  
Register geografskih ozna čb žganih pija č 
1. Komisija do 8. junija 2021 sprejme delegirane akte v skladu s 
členom 46 za dopolnitev te uredbe, s katerimi vzpostavi in poso dablja 
javno dostopen posodobljen elektronski register geografskih ozn ačb 
žganih pijač, priznanih v okviru te sheme (v nadaljnjem besedil u: regi­
ster).  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 28  
2. Ime geografske označbe se v register vpiše v izvirni pisavi.  Č e  
izvirna pisava ni latinica, se skupaj z imenom v izvirni pisavi  registrira 
prepis ali prečrkovanje v latinici.  
Za geografske označbe, registrirane v skladu s tem poglavjem, r egister 
zagotavlja neposreden dostop do enotnih dokumentov in vsebuje t udi 
sklic na objavo specifikacije proizvoda.  
Za geografske označbe, registrirane pred 8. junijem 2019, regis ter zago­
tavlja neposreden dostop do glavnih specifikacij tehnične dokum enta­
cije, kot je določeno v členu 17(4) Uredbe (ES) št. 110/2008.  
Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 46 za dopoln itev 
tega odstavka, s katerimi določi nadaljnja podrobna pravila o o bliki in 
vsebini registra.  
3. Geografske označbe žganih pijač, proizvedenih v tretjih drža vah, 
ki so zaščitene v Uniji v skladu z mednarodnim sporazumom, kate rega 
pogodbenica je Unija, se lahko vpišejo v register kot geografsk e 
označbe.  
Člen 34  
Homonimne geografske ozna čbe 
1. Če je ime, za katero je vložen zahtevek za registracijo, pop oln ali 
delen homonim imena, ki je že bilo registrirano v skladu s to u redbo, se 
pri registraciji imena ustrezno upoštevajo lokalna in tradicion alna raba 
ter možnost zamenjevanja.  
2. Homonimno ime, zaradi katerega potrošnik zavedeno meni, da 
proizvodi prihajajo z drugega območja, se ne registrira, čeprav  ime 
točno ustreza zadevnemu območju, regiji ali kraju porekla teh 
proizvodov.  
3. Uporaba registrirane homonimne geografske označbe je dovolje na 
samo, kadar se v praksi pozneje registrirani homonim dovolj raz likuje 
od že registriranega imena, pri čemer se upošteva potreba po za gota­
vljanju enake obravnave zadevnih proizvajalcev in nezavajanju p otroš­
nika.  
4. Zaščita geografskih označb žganih pijač iz člena 21 te uredb e ne 
posega v zaščitene geografske označbe in označbe porekla proizv odov 
iz uredb (EU) št. 1308/2013 in (EU) št. 251/2014.  
Člen 35  
Posebni razlogi za zavrnitev zaš čite 
1. Generično ime se ne zaščiti kot geografska označba.  
Da bi ugotovili, ali je ime postalo generično, se upoštevajo vs i ustrezni 
dejavniki, zlasti pa:  
(a) obstoječe stanje v Uniji, zlasti na območjih potrošnje;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 29  
(b) ustrezna zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja.  
2. Ime se ne zaščiti kot geografska označba, če bi zaradi slove sa in 
ugleda blagovne znamke lahko taka zaščita zavedla potrošnika gl ede 
resnične identitete žgane pijače.  
3. Ime se zaščiti kot geografska označba, samo če proizvodne fa ze, 
ki žgani pijači zagotavljajo kakovost, sloves ali druge značiln osti, ki se 
pripisuje zlasti njenemu geografskemu poreklu, potekajo na zade vnem 
geografskem območju.  
Člen 36  
Razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi ozna čbami  
1. Registracija blagovne znamke se zavrne ali razveljavi, če nj ena 
uporaba ustreza ali bi ustrezala kateri od situacij iz člena 21 (2). 
2. Blagovna znamka, katere uporaba ustreza eni ali več situacij  iz 
člena 21(2) in za katero je bil vložen zahtevek, je bila regist rirana ali, če 
to možnost predvideva zadevna zakonodaja, pridobljena z dobrove rno 
uporabo na ozemlju Unije, bodisi pred dnem predložitve zahtevka  za 
zaščito geografske označbe Komisiji, se lahko še naprej uporabl ja in 
podaljša ne glede na registracijo geografske označbe, če ne obs tajajo 
razlogi za neveljavnost ali razveljavitev njene registracije, d oločeni v 
Direktivi (EU) 2015/2436 Evropskega parlamenta in Sveta (  10 ) ali 
Uredbi (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta (  11 ). 
Člen 37  
Obstoječe registrirane geografske ozna čbe 
Geografske označbe žganih pijač, registrirane v Prilogi III k U redbi (ES) 
št. 110/2008 in s tem zaščitene v skladu z navedeno uredbo, se samo­
dejno zaščitijo kot geografske označbe v skladu s to uredbo. Ko misija 
jih vključi v register iz člena 33 te uredbe.  
Člen 38  
Preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda  
1. Države članice pripravijo in posodabljajo seznam nosilcev de jav­
nosti, ki proizvajajo žgane pijače z geografsko označbo, ki je registri­
rana v skladu s to uredbo.  
2. V zvezi z geografskimi označbami, ki označujejo žgane pijače  s  
poreklom iz Unije, registriranimi v skladu s to uredbo, skladno st s 
specifikacijo proizvoda iz člena 22 pred dajanjem proizvoda na trg 
preveri:  ▼B 
( 10 ) Direktiva (EU) 2015/2436 Evropskega parlamenta in Sveta z dne  
16. decembra 2015 o približevanju zakonodaje držav članic v zve zi z 
blagovnimi znamkami (UL L 336, 23.12.2015, str. 1). 
( 11 ) Uredba (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14 . junija 
2017 o blagovni znamki Evropske unije (UL L 154, 16.6.2017, str . 1).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 30  
(a) en ali več pristojnih organov iz člena 43(1) ali  
(b) izvajalci nadzora v smislu točke 5 drugega pododstavka člen a 2 
Uredbe (ES) št. 882/2004, ki delujejo kot organi za certificira nje 
proizvodov.  
Kadar država članica uporablja člen 24(2), preverjanje skladnos ti s 
specifikacijo proizvoda zagotovi organ, ki ni skupina v skladu z nave­
denim odstavkom.  
Ne glede na nacionalno pravo držav članic stroške takega prever janja 
skladnosti s specifikacijo proizvoda lahko krijejo nosilci deja vnosti, ki 
so predmet tega nadzora.  
3. V zvezi z geografskimi označbami v tretji državi, ki označuj ejo 
žgane pijače s poreklom v tretji državi, registriranimi v sklad u s to 
uredbo, skladnost s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proiz voda 
na trg preveri:  
(a) pristojni javni organ, ki ga imenuje tretja država, ali  
(b) organ za certificiranje proizvodov.  
4. Države članice objavijo imena in naslove pristojnih organov in 
izvajalcev iz odstavka 2 ter te informacije redno posodabljajo.  
Komisija objavi imena in naslove pristojnih organov in organov za 
certificiranje proizvodov iz odstavka 3 ter te informacije redn o 
posodablja.  
5. Izvajalci nadzora iz točke (b) odstavka 2 in organi za certi ficiranje 
proizvodov iz točke (b) odstavka 3 ravnajo v skladu z evropskim  stan­
dardom ISO/IEC 17065:2012 ter so akreditirani v skladu z njim a li 
ustrezno prihodnjo revizijo ali spremenjeno različico standarda . 
6. Pristojni organi iz odstavkov 2 in 3, ki preverjajo skladnos t 
geografskih označb, zaščitenih v skladu s to uredbo, s specifik acijo 
proizvoda, morajo biti objektivni in nepristranski. Na voljo im ajo uspos­
obljeno osebje ter sredstva, potrebna za izvajanje svojih nalog . 
Člen 39  
Nadzorovanje uporabe imen na trgu  
1. Države članice na podlagi analize tveganja izvajajo preglede  glede 
uporabe geografskih označb na trgu, registriranih v skladu s to  uredbo, 
in sprejmejo vse potrebne ukrepe v primeru kršitve zahtev iz te ga 
poglavja.  
2. Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe, d a bi 
preprečile ali onemogočile nezakonito uporabo imen proizvodov a li 
storitev, ki se proizvajajo ali tržijo na njihovem ozemlju in s o zajete 
v geografskih označbah, registriranih v skladu s to uredbo.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 31  
Države članice v ta namen imenujejo organe, ki so odgovorni za spre­
jetje teh ukrepov v skladu s postopki, ki jih določi vsaka posa mezna 
država članica.  
Ti organi zagotavljajo ustrezno objektivnost in nepristranskost , pri 
čemer imajo na voljo usposobljeno osebje in sredstva, potrebna za 
izvajanje svojih nalog.  
3. Države članice Komisijo obvestijo o imenih in naslovih prist ojnih 
organov, ki so odgovorni za nadzorovanje uporabe imen na trgu i n 
imenovani v skladu s členom 43. Komisija objavi imena in naslov e 
teh organov.  
Člen 40  
Postopek in zahteve ter na črtovanje nadzornih dejavnosti in 
poročanje o njih  
1. Postopki in zahteve iz Uredbe (ES) št. 882/2004 se smiselno 
uporabljajo za preglede iz členov 38 in 39 te uredbe.  
2. Države članice zagotovijo, da so dejavnosti nadzora obveznos ti v 
okviru tega poglavja posebej vključene v ločen oddelek večletni h nacio­
nalnih načrtov nadzora v skladu s členi 41 do 43 Uredbe (ES) 
št. 882/2004.  
3. Letna poročila iz člena 44(1) Uredbe (ES) št. 882/2004 v loč enem 
oddelku vključujejo informacije iz navedene določbe v zvezi z 
nadzorom obveznosti, določenih v tej uredbi.  
Člen 41  
Prenos pooblastil  
1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirani h 
aktov v skladu s členom 46 za dopolnitev te uredbe z določitvij o doda­
tnih pogojev, ki jih je treba izpolnjevati, tudi v primerih, ko  geografsko 
območje obsega več kot eno državo, v zvezi z:  
(a) zahtevkom za registracijo geografske označbe iz členov 23 i n 24 in  
(b) predhodnimi nacionalnimi postopki iz člena 24, pregledom s strani 
Komisije, postopkom ugovora in preklicem geografskih označb.  
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegirani h 
aktov v skladu s členom 46 za dopolnitev te uredbe z določitvij o 
pogojev in zahtev za postopek v zvezi s spremembami Unije in st an­
dardnimi spremembami, vključno z začasnimi spremembami, v zvezi  s  
specifikacijami proizvodov iz člena 31.  
Člen 42  
Izvedbena pooblastila  
1. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se določij o 
podrobna pravila glede:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 32  
(a) oblike specifikacije proizvoda iz člena 22 in ukrepov v zve zi z 
informacijami, ki jih je treba zagotoviti v specifikaciji proiz voda 
glede povezave med geografskim območjem in končnim proiz­
vodom iz točke (f) člena 22(1);  
(b) postopkov, oblike in predložitve ugovora iz členov 27 in 28 ; 
(c) oblike in predložitve zahtevkov za spremembe Unije ter spor očil v 
zvezi s standardnimi in začasnimi spremembami iz člena 31(4) 
oziroma (5);  
(d) postopkov in oblike postopka preklica iz člena 32 ter predl ožitve 
zahtevkov za preklic ter  
(e) pregledov in preverjanj, ki jih morajo izvesti države člani ce, 
vključno s testiranjem, iz člena 38.  
2. Komisija do 8. junija 2021 sprejme izvedbene akte za določit ev 
podrobnih pravil v zvezi s postopki, obliko in predložitvijo za htevkov iz 
členov 23 in 24, vključno z zahtevki, ki zadevajo več kot eno n acio­
nalno ozemlje.  
3. Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo v skladu s 
postopkom pregleda iz člena 47(2).  
POGLAVJE IV  
PREGLEDI, IZMENJAVA INFORMACIJ, ZAKONODAJA DRŽAV 
ČLANIC  
Člen 43  
Pregledi žganih pija č 
1. Države članice so odgovorne za preglede žganih pijač. Sprejm ejo 
potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo ter imenu jejo 
pristojne organe, odgovorne za zagotavljanje skladnosti s to ur edbo.  
2. Komisija zagotovi enotno uporabo te uredbe ter po potrebi z 
izvedbenimi akti sprejme pravila glede upravnih in fizičnih pre gledov, 
ki jih države članice izvajajo v zvezi z izpolnjevanjem obvezno sti, ki 
izhajajo iz uporabe te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v  skladu s 
postopkom pregleda iz člena 47(2).  
Člen 44  
Izmenjava informacij  
1. Države članice in Komisija si medsebojno sporočajo informaci je, 
potrebne za uporabo te uredbe.  
2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi z naravo in vr sto 
informacij, ki se izmenjujejo, in metodami izmenjave informacij . ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 33  
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz  
člena 47(2).  
Člen 45  
Zakonodaja držav članic  
1. Države članice lahko ob uporabi politike kakovosti za žgane 
pijače, ki se proizvajajo na njihovem ozemlju, zlasti za geogra fske 
označbe, vključene v register, ali za zaščito novih geografskih  označb, 
določijo strožja pravila o proizvodnji, opisu, predstavitvi in označevanju 
od tistih iz prilog I in II, če so združljiva s pravom Unije.  
2. Ne glede na odstavek 1 države članice ne prepovejo ali omeji jo 
uvoza, prodaje ali uživanja žganih pijač, proizvedenih v drugih  državah 
članicah ali tretjih državah, ki so skladne s to uredbo.  
POGLAVJE V  
PRENOS POOBLASTILA TER IZVEDBENE, PREHODNE IN KON ČNE 
DOLOČBE 
ODDELEK 1  
Prenos pooblastila in izvedbene dolo čbe 
Člen 46  
Izvajanje prenosa pooblastila  
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na  
Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.  
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 8 in 19 se 
prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 24. maja 2019. Kom isija 
pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesece v pred 
koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno po dalj­ 
šuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Sv et 
nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem v sakega 
obdobja.  
3. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 33 in  41 se 
prenese na Komisijo za obdobje petih let od 24. maja 2019. Komi sija 
pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesece v pred 
koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno poda ljšuje 
za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet na sprotuje 
temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdo bja. 
4. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 50 se 
prenese na Komisijo za obdobje šestih let od 24. maja 2019.  
5. Prenos pooblastila iz členov 8, 19, 33, 41 in 50 lahko kadar  koli 
prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pren eha 
veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne uč inkovati 
dan po njegovi objavi v  Uradnem listu Evropske unije  ali na poznejši 
dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že 
veljavnih delegiranih aktov.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 34  
6. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s st rokov­
njaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, dolo čenimi v 
Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pr ipravi 
zakonodaje.  
7. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno  
uradno obvesti Evropski parlament in Svet.  
8. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 8, 19, 33, 41 in 5 0 začne 
veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotu je v roku 
dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Sve tu o 
tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet 
obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na p obudo 
Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.  
Člen 47  
Postopek v odboru  
1. Komisiji pomaga Odbor za žgane pijače, ustanovljen z 
Uredbo (EGS) št. 1576/89. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU ) 
št. 182/2011.  
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (E U) 
št. 182/2011.  
ODDELEK 2  
Določba o odstopanju ter prehodne in kon čne določbe 
Člen 48  
Odstopanje od zahtev glede nazivnih koli čin v Direktivi 2007/45/ES  
Z odstopanjem od člena 3 Direktive 2007/45/ES in od šeste vrsti ce 
oddelka 1 Priloge k navedeni direktivi se lahko enojno destilir ano 
žganje šoču (  12 ), ki se proizvaja v kotlu in stekleniči na Japonskem, 
daje na trg Unije v nazivnih količinah 720 ml in 1 800 ml.  
Člen 49  
Razveljavitev  
1. Brez poseganja v člen 50 se Uredba (ES) št. 110/2008 razvelj avi z 
učinkom od 25. maja 2021. Poglavje III navedene uredbe pa se ra zve­
ljavi z učinkom od 8. junija 2019.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1:  
(a) se člen 17(2) Uredbe (ES) št. 110/2008 še naprej uporablja do 
25. maja 2021;  ▼B 
( 12 ) Kot je določeno v Prilogi 2-D k Sporazumu o gospodarskem part nerstvu 
med Evropsko unijo in Japonsko.
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 35  
(b) se člen 20 Uredbe (ES) št. 110/2008 in, brez poseganja v up orabo 
drugih določb Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 716/2013 (  13 ), 
člen 9 navedene izvedbene uredbe še naprej uporabljata do 
zaključka postopkov iz člena 9 navedene izvedbene uredbe, v 
nobenem primeru pa ne dlje kot do 25. maja 2021, in  
(c) se Priloga III k Uredbi (ES) št. 110/2008 še naprej uporabl ja, dokler 
se ne vzpostavi register iz člena 33 te uredbe.  
3. Sklicevanje na Uredbo (ES) št. 110/2008 se šteje kot sklicev anje 
na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Prilo ge IV k tej 
uredbi.  
Člen 50  
Prehodni ukrepi 
▼C2 
1. Proizvodi iz člena 1(1) te uredbe, ki ne ustrezajo zahtevam iz te 
uredbe, ustrezajo pa zahtevam iz Uredbe (ES) št. 110/2008 in so  bili 
proizvedeni pred 25. majem 2021, se lahko še naprej tržijo do i zčrpanja 
zalog.  
▼B 
2. Ne glede na odstavek 1 tega člena žgane pijače, katerih opis , 
predstavitev ali označevanje ni v skladu s členoma 21 in 36 te uredbe, 
vendar so v skladu s členoma 16 in 23 Uredbe (ES) št. 110/2008 in so 
bile označene pred 8. junijem 2019, se še naprej tržijo do izčr panja 
zalog.  
3. Na Komisijo se do 25. maja 2025 prenese pooblastilo za sprej e­
manje delegiranih aktov v skladu s členom 46 za spremembo člena  3(2), 
(3), (9), (10), (11) in (12), člena 10(6) in (7), členov 11, 12  in 13 ali za 
dopolnitev te uredbe z odstopanjem od navedenih določb.  
Delegirani akti iz prvega pododstavka so strogo omejeni na izpo lnitev 
dokazanih potreb, ki izhajajo iz razmer na trgu.  
Komisija za vsako opredelitev pojma, tehnično opredelitev pojma  ali 
zahtevo v določbah iz prvega pododstavka sprejme ločen delegira ni akt.  
4. Členi 22 do 26, 31 in 32 te uredbe se ne uporabljajo za zaht evke 
za registracijo ali spremembo ali zahteve za preklic, ki so 8. junija 2019 
še nerešeni. Člen 17(4), (5) in (6) ter člena 18 in 21 Uredbe ( ES) 
št. 110/2008 se še naprej uporabljajo za takšne zahtevke in zah teve za 
preklic.  
Določbe o postopku ugovora iz členov 27, 28 in 29 te uredbe se ne 
uporabljajo za zahtevke za registracijo oziroma zahtevke za spr emembo, 
za katere so bile glavne specifikacije tehnične dokumentacije o ziroma 
zahtevek za spremembo že objavljeni za ugovor v  Uradnem listu 
Evropske unije  8. junija 2019. Člen 17(7) Uredbe (ES) št. 110/2008 
se še naprej uporablja za te zahtevke.  ▼B 
( 13 ) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 716/2013 z dne 25. julija 2013 o 
pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlame nta in 
Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščit i geografskih 
označb žganih pijač (UL L 201, 26.7.2013, str. 21).
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 36  
Določbe o postopku ugovora iz členov 27, 28 in 29 te uredbe se ne 
uporabljajo za zahtevo za preklic, ki je 8. junija 2019 še nere šena. 
Člen 18 Uredbe (ES) št. 110/2008 se še naprej uporablja za te z ahteve 
za preklic.  
5. Za geografske označbe, registrirane v skladu s poglavjem III  te 
uredbe, katerih zahtevek za registracijo še ni bil rešen na dan  začetka 
uporabe izvedbenih aktov o določitvi podrobnih pravil o postopk ih, 
obliki in predstavitvi zahtevkov iz člena 23, kot je določeno v  členu 
42(2) te uredbe, lahko register zagotovi neposreden dostop do g lavnih 
specifikacij tehnične dokumentacije v smislu člena 17(4) Uredbe  (ES) 
št. 110/2008.  
6. Glede geografskih označb, registriranih v skladu z Uredbo (E S) 
št. 110/2008, Komisija na zahtevo države članice objavi enotni doku­
ment, ki ga predloži ta država članica, v  Uradnem listu Evropske unije . 
To objavo spremlja sklic na objavo specifikacije proizvoda in j i ne sledi 
postopek ugovora.  
Člen 51  
Začetek veljavnosti in uporaba  
1. Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v  Uradnem listu 
Evropske unije . 
Uporablja se od 25. maja 2021.  
▼C1 
2. Ne glede na odstavek 1 se člen 14(2), člen 16, točka (c) čle na 20, 
členi 21, 22 in 23, člen 24(1), (2) in (3), prvi in drugi podod stavek 
člena 24(4), člen 24(8) in (9), členi 25 do 42, člena 46 in 47,  člen 50(1), 
(4) in (6), točki 39(d) in 40(d) Priloge I ter opredelitve pojm ov iz 
člena 3, ki se nanašajo na te določbe, uporabljajo od 8. junija  2019.  
▼B 
3. Delegirani akti iz členov 8, 19 in 50, sprejeti v skladu s 
členom 46, in izvedbeni akti iz člena 8(4) in členov 20, 43 in 44, 
sprejeti v skladu s členom 47, se uporabljajo od 25. maja 2021.  
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v v seh 
državah članicah.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 37  
PRILOGA I  
KATEGORIJE ŽGANIH PIJA Č 
1. Rum  
(a) Rum je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo pr oizvoda, prid­
obljenega z alkoholno fermentacijo melase ali sirupa, dobljenih  pri proiz­
vodnji trsnega sladkorja, ali soka sladkornega trsa, destiliran a pri manj 
kot 96 vol. %, tako da ima destilat opazne posebne organoleptič ne 
značilnosti ruma.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v rumu je 37,5 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Rum se ne aromatizira.  
(e) Rum lahko vsebuje samo dodan karamel kot sredstvo za prilag oditev 
barve.  
(f) Rum je lahko sladkan, da se zaokroži končni okus. Vendar ko nčni 
proizvod ne sme vsebovati več kot 20 gramov sladila na liter, i zraženega 
kot invertni sladkor.  
(g) Pri geografskih označbah, registriranih v skladu s to uredb o, se lahko 
pravno ime ruma dopolni z:  
(i) izrazom „ traditionnel “ ali „ tradicional “, če je zadevni rum:  
— proizveden z destilacijo pri manj kot 90 vol. %, po alkoholni  
fermentaciji surovin, ki dajejo alkohol in izvirajo izključno i z 
zadevnega kraja proizvodnje, in  
— vsebuje najmanj 225 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100  
vol. % alkohola in  
— ni sladkan,  
(ii) izrazom „kmetijski“, če zadevni rum ustreza zahtevam iz to čke (i) in 
je proizveden izključno z destilacijo po alkoholni fermentaciji  soka 
sladkornega trsa. Izraz „kmetijski“ se lahko uporablja samo za 
geografsko označbo francoskega čezmorskega departmaja ali avto­
nomne regije Madeire.  
Ta točka ne vpliva na uporabo izraza „kmetijski“, „ traditionnel “ ali 
„tradicional “ v povezavi z vsemi proizvodi, ki jih ta kategorija ne 
zajema, v skladu z njihovimi posebnimi merili.  
2. Whisky  ali whiskey  
(a) Whisky  ali whiskey  je žgana pijača, proizvedena izključno z izvedbo vseh 
naslednjih proizvodnih operacij:  
(i) destilacijo drozge žitnega slada z ali brez celih zrn žit, ki so bila:  
— sladkana s sladno diastazo, z drugimi naravnimi encimi ali br ez 
njih, 
— fermentirana z delovanjem kvasa,  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 38  
(ii) vsaka destilacija se izvaja pri manj kot 94,8 vol. % alkoh ola, tako 
da ima destilat aromo in okus, ki izhajata iz uporabljenih suro vin; 
(iii) zorenjem končnega destilata najmanj tri leta v lesenih so dih s 
prostornino največ 700 litrov.  
Končni destilat, ki se mu lahko doda le voda in navaden karamel  (za 
obarvanje), obdrži barvo, aromo in okus, ki izhajajo iz postopk a proiz­
vodnje iz točk (i), (ii) in (iii).  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  whisky  ali whiskey  je 
40 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Whisky  ali whiskey  ni sladkan, tudi ne za zaokroženje okusa, ali aroma­
tiziran, prav tako ne vsebuje nikakršnih aditivov, razen navadn ega kara­
mela (E 150a) za prilagoditev barve.  
(e) Uradno ime „ whisky “ ali „ whiskey “ se lahko dopolni z izrazom „proiz­
vedeno iz enega slada“ samo, če je bil destiliran izključno iz ječmeno­
vega slada v eni sami destilarni.  
3. Žitno žganje  
(a) Žitno žganje je žgana pijača, proizvedena izključno z desti lacijo fermen­
tirane drozge iz celih žitnih zrn, ki ima organoleptične značil nosti, ki 
izhajajo iz uporabljenih surovin.  
(b) Z izjemo pijače  Korn  je najmanjši volumenski delež alkohola v žitnem 
žganju 35 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Žitno žganje se ne aromatizira.  
(e) Žitno žganje lahko vsebuje samo dodan karamel kot sredstvo za prila­
goditev barve.  
(f) Žitno žganje je lahko sladkano, da se zaokroži končni okus.  Vendar 
končni proizvod ne sme vsebovati več kot 10 gramov sladil na li ter, 
izraženih kot invertni sladkor.  
(g) Žitno žganje lahko nosi pravno ime „žitni brandy“, če je bi lo proizve­
deno z destilacijo pri manj kot 95 vol. % alkohola iz fermentir ane drozge 
iz celih žitnih zrn in ima organoleptične značilnosti, ki izhaj ajo iz upora­
bljenih surovin.  
(h) V pravnem imenu „žitno žganje“ ali „žitni brandy“ se lahko beseda 
„žitni“ nadomesti z imenom vrste žita, ki se uporablja izključn o pri 
proizvodnji žgane pijače.  
4. Žganje iz vina  
(a) Žganje iz vina je žgana pijača, ki ustreza naslednjim zahte vam: 
▼C1 
(i) proizvedena je izključno z destilacijo pri manj kot 86 vol.  % alko­
hola, in sicer vina, vina, alkoholiziranega za destilacijo, ali  vinskega 
destilata;  
▼B 
(ii) vsebuje najmanj 125 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. 
% alkohola;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 39  
(iii) njena največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoli ter 100 
vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz vina je 37, 5 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Žganje iz vina se ne aromatizira. To ne izključuje tradicio nalnih metod 
proizvodnje.  
(e) Žganje iz vina lahko vsebuje samo dodan karamel kot sredstv o za prila­
goditev barve.  
(f) Žganje iz vina je lahko sladkano, da se zaokroži končni oku s. Vendar 
končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20 gramov sladil na li ter, 
izraženih kot invertni sladkor.  
(g) Če je žganje iz vina zorelo, se lahko še naprej trži kot „ž ganje iz vina“ 
pod pogojem, da je zorelo vsaj toliko časa, kot je predvideno z a žgano 
pijačo v kategoriji 5.  
(h) Ta uredba ne posega v uporabo izraza „ Branntwein “ v kombinaciji z 
izrazom „ Essig “ pri predstavitvi in označevanju kisa.  
5. Brandy  ali Weinbrand  
(a) Brandy  ali Weinbrand  je žgana pijača, ki ustreza naslednjim zahtevam:  
(i) proizvedena je iz žganja iz vina, ki mu je lahko dodan vins ki 
destilat, če je ta destiliran pri manj kot 94,8 vol. % alkohola  in 
ne presega 50 % vsebnosti alkohola v končnem proizvodu;  
(ii) zorela je najmanj:  
— eno leto v hrastovih posodah s prostornino posamezne posode 
najmanj 1 000 litrov ali  
— šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino posameznega soda , 
manjšo od 1 000 litrov,  
(iii) vsebuje najmanj 125 gramov hlapljivih snovi na hektoliter  100 vol. 
% alkohola in je dobljena izključno z destilacijo uporabljenih 
surovin;  
(iv) njena največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektolit er 100 
vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  brandy  ali Weinbrand  je 
36 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Brandy  ali Weinbrand  se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih 
metod proizvodnje.  
(e) Brandy  ali Weinbrand  lahko vsebuje samo dodan karamel kot sredstvo 
za prilagoditev barve.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 40  
(f) Brandy  ali Weinbrand  je lahko sladkan, da se zaokroži končni 
okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 35 gramov  
sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
6. Žganje iz grozdnih tropin ali tropinovec  
(a) Žganje iz grozdnih tropin ali tropinovec je žgana pijača, k i ustreza 
naslednjim zahtevam:  
(i) proizvedena je izključno iz fermentiranih grozdnih tropin i n destili­
rana neposredno z vodno paro ali po tem, ko se doda voda, in 
izpolnjuje oba naslednja pogoja:  
— vsaka destilacija se izvaja pri manj kot 86 vol. % alkohola,  
— prva destilacija se izvaja v prisotnosti tropin,  
(ii) 100 kg uporabljenih grozdnih tropin se lahko doda največ 2 5 kg 
droži;  
(iii) količina alkohola, dobljenega iz droži, ne sme presegati 35 % 
skupne količine alkohola v končnem proizvodu;  
(iv) vsebuje najmanj 140 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. 
% alkohola in ima največjo vsebnost metanola 1 000 gramov na 
hektoliter 100 vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz grozdnih tr opin ali 
tropinovcu je 37,5 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola,.  
(d) Žganje iz grozdnih tropin ali tropinovec se ne aromatizira.  To ne izklju­ 
čuje tradicionalnih metod proizvodnje.  
(e) Žganje iz grozdnih tropin ali tropinovec lahko vsebuje samo  dodan 
karamel kot sredstvo za prilagoditev barve.  
(f) Žganje iz grozdnih tropin ali tropinovec je lahko sladkano,  da se 
zaokroži končni okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati v eč 
kot 20 gramov sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
7. Žganje iz sadnih tropin ali sadni tropinovec  
(a) Žganje iz sadnih tropin ali sadni tropinovec je žgana pijač a, ki ustreza 
naslednjim zahtevam:  
(i) proizvedena je izključno s fermentacijo in destilacijo sadn ih tropin, 
razen grozdnih, in izpolnjuje oba naslednja pogoja:  
— vsaka destilacija se izvaja pri manj kot 86 vol. % alkohola,  
— prva destilacija se izvaja v prisotnosti tropin,  
(ii) vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. 
% alkohola;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 41  
(iii) največja vsebnost metanola na hektoliter 100 vol. % alkoh ola je 
1 500 gramov;  
(iv) pri žganju iz tropin koščičastega sadja je največja vsebno st ciano­
vodikove kisline 7 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadnih trop in je 
37,5 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Žganje iz sadnih tropin se ne aromatizira.  
(e) Žganje iz sadnih tropin lahko vsebuje samo dodan karamel ko t sredstvo 
za prilagoditev barve.  
(f) Žganje iz sadnih tropin je lahko sladkano, da se zaokroži k ončni 
okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20 gramov  
sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
(g) Pravno ime je sestavljeno iz imena sadja, ki mu sledi „trop inovec“. Če se 
uporabijo tropine različnih vrst sadja, je pravno ime „sadni tr opinovec“ 
in se lahko dopolni z imeni uporabljenega sadja, ki se navedejo  po 
padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino.  
8. Žganje iz rozin ali  raisin brandy  
(a) Žganje iz rozin ali  raisin brandy  je žgana pijača, proizvedena izključno z 
destilacijo proizvoda, pridobljenega z alkoholno fermentacijo e kstrakta 
rozin sorte korint ali rozin aleksandrijskega muškata, destilir anih pri 
manj kot 94,5 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in ok us, ki 
izhajata iz uporabljenih surovin.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz rozin ali p ijači raisin 
brandy  je 37,5 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Žganje iz rozin ali  raisin brandy  se ne aromatizira.  
(e) Žganje iz rozin ali  raisin brandy  lahko vsebuje samo dodan karamel kot 
sredstvo za prilagoditev barve.  
(f) Žganje iz rozin ali  raisin brandy  je lahko sladkano, da se zaokroži 
končni okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20  
gramov sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
9. Žganje iz sadja  
(a) Žganje iz sadja je žgana pijača, ki ustreza naslednjim zaht evam:  
(i) proizvedena je izključno z alkoholno fermentacijo in destil acijo 
svežega in mesnatega sadja, vključno z bananami, ali mošta take ga 
sadja, jagodičja ali rastlin, in sicer s koščicami ali brez;  
(ii) vsaka destilacija se izvede pri manj kot 86 vol. % alkohol a, tako da 
ima destilat aromo in okus, ki izhajata iz uporabljenih surovin ; 
(iii) vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter  100 vol. 
% alkohola;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 42  
(iv) pri žganju iz koščičastega sadja je največja vsebnost cian ovodikove 
kisline 7 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.  
(b) Največja vsebnost metanola v žganju iz sadja je 1 000 gramo v na hekto­
liter 100 vol. % alkohola, razen:  
(i) za žganja iz sadja, proizvedena iz naslednjega sadja ali ja godičja, pri 
katerih je največja vsebnost metanola 1 200 gramov na hektolite r 
100 vol. % alkohola:  
— jabolka ( Malus domestica  Borkh.),  
— marelice ( Prunus armeniaca  L.), 
— slive ( Prunus domestica  L.), 
— češplje ( Prunus domestica  L.), 
— mirabele ( Prunus domestica  L. subsp.  syriaca  (Borkh.) Janch. ex 
Mansf.),  
— breskve ( Prunus persica  (L.) Batsch),  
— hruške ( Pyrus communis  L.), razen hrušk viljamovk ( Pyrus 
communis  L. cv „Williams“),  
— robidnice ( Rubus  sect.  Rubus ), 
— maline ( Rubus idaeus  L.), 
(ii) za žganja iz sadja, proizvedena iz naslednjega sadja ali j agodičja, pri 
katerih je največja vsebnost metanola 1 350 gramov na hektolite r 
100 vol. % alkohola:  
— kutine ( Cydonia oblonga  Mill.),  
— brinove jagode ( Juniperus communis  L. ali  Juniperus oxicedrus  
L.), 
— viljamovke ( Pyrus communis  L. cv „Williams“),  
— črni ribez ( Ribes nigrum  L.), 
— rdeči ribez ( Ribes rubrum  L.), 
— šipek ( Rosa canina  L.), 
— bezgove jagode ( Sambucus nigra  L.), 
— plodovi jerebike ( Sorbus aucuparia  L.), 
— plodovi skorša ( Sorbus domestica  L.), 
— plodovi breka ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz).  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 43  
(c) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadja je 37 ,5 %.  
(d) Žganje iz sadja se ne barva.  
(e) Ne glede na točko (d) te kategorije in z odstopanjem od kat egorije živil 
14.2.6 dela E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se lahko u porabi 
karamel za prilagoditev barve žganja iz sadja, ki se je vsaj en o leto 
staralo v stiku z lesom.  
(f) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(g) Žganje iz sadja se ne aromatizira.  
(h) Žganje iz sadja je lahko sladkano, da se zaokroži končni ok us. Vendar 
končni proizvod ne sme vsebovati več kot 18 gramov sladil na li ter, 
izraženih kot invertni sladkor.  
(i) Pravno ime za žganje iz sadja je „žganje“, ki ga dopolnjuje  ime sadja, 
jagodičja ali rastlin. V bolgarskem, češkem, grškem, hrvaškem, polj­
skem, romunskem, slovaškem in slovenskem jeziku se lahko to ime  
izrazi z imenom sadja, jagodičja ali rastlin, ki se mu doda pri pona.  
Alternativno:  
(i) je lahko pravno ime iz prvega pododstavka tudi „ wasser “ skupaj z 
imenom sadja ali  
(ii) se lahko v naslednjih primerih uporabijo tudi naslednja pr avna 
imena:  
— „ kirsch “ za češnjevec ( Prunus avium  (L.) L.),  
— „slivovec“, „češpljevec“ ali „slivovica“ za slivovko ( Prunus 
domestica  L.), 
— „žganje iz mirabel“ za žganje iz mirabel ( Prunus domestica  L. 
subsp.  syriaca  (Borkh.) Janch. ex Mansf.),  
— „navadna jagodičnica“ za žganje iz plodov navadne jagodičnice  
(Arbutus unedo  L.), 
— „zlati delišes“ za žganje iz zlatega delišesa ( Malus domestica  var. 
„Golden Delicious“),  
— „ Obstler “ za žganje iz sadja, z jagodičjem ali brez, pod pogojem, 
da je vsaj 85 % drozge iz različnih sort jabolk, hrušk ali oboj ega. 
Ime „ Williams “ ali „viljamovka“ se lahko uporabi samo za prodajo 
hruškovega žganja, proizvedenega izključno iz hrušk viljamovk.  
Če obstaja tveganje, da končni potrošnik ne bi razumel katerega  od 
pravnih imen, ki ne vsebujejo besede „žganje“ iz te točke, mora jo 
opis, predstavitev in označevanje vsebovati besedo „žganje“, po  
možnosti dopolnjeno z razlago.  
(j) Kadar se skupaj destilirata dve ali več vrst sadja, jagodič ja ali rastlin, se 
proizvod da na trg pod pravnim imenom:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 44  
— „sadjevec“ za žgane pijače, proizvedene izključno z destilaci jo sadja 
ali jagodičja ali obojega, ali  
— „žganje iz rastlin“ za žgane pijače, proizvedene izključno z destila­
cijo rastlin, ali  
— „žganje iz sadja in rastlin“ za žgane pijače, proizvedene z d estilira­
njem kombinacije sadja, jagodičja in rastlin.  
Pravno ime se lahko dopolni z imeni vsakega sadja, jagodičja al i rastlin, 
ki se navedejo po padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno k oli­ 
čino.  
10. Žganje iz jabol čnika, žganje iz hruškovca ter žganje iz jabol čnika in 
hruškovca  
(a) Žganje iz jabolčnika, žganje iz hruškovca ter žganje iz jab olčnika in 
hruškovca so žgane pijače, ki ustrezajo naslednjim zahtevam:  
(i) proizvedene so izključno z destilacijo jabolčnika ali hrušk ovca pri 
manj kot 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus , ki 
izhajata iz sadja;  
(ii) vsebujejo najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektolite r 100 
vol. % alkohola;  
(iii) njihova največja vsebnost metanola je 1 000 gramov na hek toliter 
100 vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz jabolčnika,  žganju iz 
hruškovca ter žganju iz jabolčnika in hruškovca je 37,5 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Niti žganje iz jabolčnika niti žganje iz hruškovca niti žga nje iz jabolč­
nika in hruškovca se ne aromatizira. To ne izključuje tradicion alnih 
metod proizvodnje.  
(e) Žganje iz jabolčnika, žganje iz hruškovca ter žganje iz jab olčnika in 
hruškovca lahko vsebujejo samo dodan karamel kot sredstvo za pr ilago­
ditev barve.  
(f) Žganje iz jabolčnika, žganje iz hruškovca ter žganje iz jab olčnika in 
hruškovca je lahko sladkano, da se zaokroži končni okus. Vendar  končni 
proizvod ne sme vsebovati več kot 15 gramov sladil na liter, iz raženih 
kot invertni sladkor.  
(g) Pravno ime je:  
— „žganje iz jabolčnika“ za žgane pijače, proizvedene izključno  z desti­
lacijo jabolčnika,  
— „žganje iz hruškovca“ za žgane pijače, proizvedene izključno z desti­
lacijo hruškovca, ali  
— „žganje iz jabolčnika in hruškovca“ za žgane pijače, proizved ene z 
destilacijo jabolčnika in hruškovca.  
11. Medeno žganje  
(a) Medeno žganje je žgana pijača, ki ustrezajo naslednjim zaht evam:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 45  
(i) proizvedena je izključno s fermentacijo in destilacijo mede ne drozge;  
(ii) destilirana je pri manj kot 86 vol. % alkohola, tako da im a destilat 
organoleptične značilnosti, ki izhajajo iz uporabljenih surovin . 
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v medenem žganju je 35 %. 
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Medeno žganje se ne aromatizira.  
(e) Medeno žganje lahko vsebuje samo dodan karamel kot sredstvo  za 
prilagoditev barve.  
(f) Medeno žganje se lahko sladka samo z medom, da se zaokroži končni 
okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20 gramov  
medu na liter, izraženega kot invertni sladkor.  
12. Hefebrand  ali žganje iz droži  
(a) Hefebrand  ali žganje iz droži je žgana pijača, proizvedena izključno z 
destilacijo vinskih ali pivskih droži ali droži fermentiranega sadja pri 
manj kot 86 vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  Hefebrand  ali žganju iz 
droži je 38 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Hefebrand  ali žganje iz droži se ne aromatizira.  
(e) Hefebrand  ali žganje iz droži lahko vsebuje samo dodan karamel kot 
sredstvo za prilagoditev barve.  
(f) Hefebrand  ali žganje iz droži je lahko sladkano, da se zaokroži končni 
okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20 gramov  
sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
(g) Pravno ime „ Hefebrand “ ali „žganje iz droži“ se dopolni z imenom 
uporabljenih surovin.  
13. Žganje iz piva  
(a) Žganje iz piva je žgana pijača, proizvedena izključno z nep osredno 
destilacijo svežega piva pod normalnim pritiskom, z volumenskim  
deležem alkohola največ 86 %, pri čemer ima tako dobljeni desti lat 
organoleptične značilnosti, ki izhajajo iz piva.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz piva je 38 %. 
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Žganje iz piva se ne aromatizira.  
(e) Žganje iz piva lahko vsebuje samo dodan karamel kot sredstv o za prila­
goditev barve.  
(f) Žganje iz piva je lahko sladkano, da se zaokroži končni oku s. Vendar 
končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20 gramov sladil na li ter, 
izraženih kot invertni sladkor.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 46  
14. Topinambur  ali žganje iz laške repe  
(a) Topinambur  ali žganje iz laške repe je žgana pijača, proizvedena 
izključno s fermentacijo in destilacijo gomoljev laške repe ali  topinam­
burja ( Helianthus tuberosus  L.) pri manj kot 86 vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  topinambur  ali žgani pijači 
iz laške repe je 38 %.  
(c) Ni dodajanja razredčenega ali nerazredčenega alkohola.  
(d) Topinambur  ali žganje iz laške repe se ne aromatizira.  
(e) Topinambur  ali žganje iz laške repe lahko vsebuje samo dodan karamel 
kot sredstvo za prilagoditev barve.  
(f) Topinambur  ali žganje iz laške repe je lahko sladkano, da se zaokroži 
končni okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 20  
gramov sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
15. Vodka  
(a) Vodka je žgana pijača, proizvedena iz etanola kmetijskega p orekla, prid­
obljena s fermentacijo s kvasom iz:  
— krompirja, žit ali obojega,  
— drugih kmetijskih surovin,  
destiliranih tako, da se selektivno zmanjšajo organoleptične zn ačilnosti 
uporabljenih surovin in stranskih proizvodov, ki nastanejo pri 
fermentaciji.  
Temu lahko sledi dodatna destilacija ali obdelava z ustreznimi pomož­
nimi tehnološkimi sredstvi ali oboje, vključno z obdelavo z akt ivnim 
ogljem, zato da pijača pridobi posebne organoleptične značilnos ti. 
Največja vrednost ostanka za etanol kmetijskega porekla, uporab ljenega 
za proizvodnjo vodke, ustreza ravnem iz točke (d) člena 5, raze n za 
metanol, katerega vsebnost ne sme presegati 10 gramov na hektol iter 
100 vol. % alkohola.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v vodki je 37,5 %.  
(c) Edina aroma, ki se sme dodati, so naravne aromatične snovi ali aroma­
tični pripravki, ki so prisotni v destilatu, pridobljenem iz fe rmentiranih 
surovin. Proizvodu se lahko poleg prevladujoče arome dodajo pos ebne 
organoleptične značilnosti.  
(d) Vodka se ne barva.  
(e) Vodka je lahko sladkana, da se zaokroži končni okus. Vendar  končni 
proizvod ne sme vsebovati več kot 8 g sladil na liter, izraženi h kot 
invertni sladkor.  
(f) Opis, predstavitev ali označevanje vodke, ki ni proizvedena  izključno iz 
krompirja ali žit ali obojega, nosi vidno navedbo „proizvedeno iz …“, ki 
se dopolni z imenom surovin, uporabljenih za proizvodnjo 
etanola kmetijskega porekla. Ta navedba se zapiše v istem vidne m 
polju kot pravno ime.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 47  
(g) Pravno ime v vseh državah članicah je lahko „ vodka “. 
16. Žganje (dopolnjeno z imenom sadja, jagodi čja ali lupinastega sadja), 
pridobljeno z maceracijo in destilacijo  
(a) Žganje (dopolnjeno z imenom sadja, jagodičja ali lupinasteg a sadja), 
pridobljeno z maceracijo in destilacijo, je žgana pijača, ki us treza nasled­
njim zahtevam:  
(i) proizvedena je:  
— z maceracijo sadja, jagodičja ali lupinastega sadja iz točke (ii), 
delno fermentiranega ali nefermentiranega, z morebitnim 
dodatkom največ 20 litrov etanola kmetijskega porekla ali žganj a 
ali destilata iz iste vrste sadja, jagodičja ali lupinastega sa dja ali 
njihove kombinacije na 100 kg fermentiranega sadja, jagodičja 
ali lupinastega sadja,  
— ki ji sledi destilacija; vsaka faza destilacije se izvaja pri  manj kot 
86 vol. % alkohola,  
(ii) proizvedena je iz naslednjega sadja, jagodičja ali lupinas tega sadja:  
— aronija ( Aronia  Medik. nom cons.),  
— črnoplodna aronija ( Aronia melanocarpa  (Michx.) Elliott),  
— pravi kostanj ( Castanea sativa  Mill.),  
— agrumi ( Citrus  spp.),  
— lešniki ( Corylus avellana  L.), 
— sibirska črna mahunica ( Empetrum nigrum  L.), 
— jagode ( Fragaria  spp.),  
— plodovi rakitovca ali morske krhlike ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— plodovi bodike ( Ilex aquifolium  i n Ilex cassine  L.), 
— drnulje ali drenove jagode ( Cornus mas ), 
— orehi ( Juglans regia  L.), 
— banane ( Musa  spp.),  
— plodovi mirte ( Myrtus communis  L.), 
— indijske fige ali opuncije ( Opuntia ficus-indica  (L.) Mill.),  
— plodovi pasijonke ( Passiflora edulis  Sims),  
— plodovi čremse ( Prunus padus  L.), 
— trnulje ( Prunus spinosa  L.), ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 48  
— črni ribez ( Ribes nigrum  L.), 
— beli ribez ( Ribes niveum  Lindl.),  
— rdeči ribez ( Ribes rubrum  L.), 
— kosmulje ( Ribes uva-crispa  L. syn.  Ribes grossularia ), 
— šipek ( Rosa canina  L.), 
— arktične robidnice ( Rubus arcticus  L.), 
— plodovi barjanske robide ( Rubus chamaemorus  L.),  
— robidnice ( Rubus  sect.  Rubus ), 
— maline ( Rubus idaeus  L.), 
— bezgove jagode ( Sambucus nigra  L.), 
— plodovi jerebike ( Sorbus aucuparia  L.), 
— plodovi skorša ( Sorbus domestica  L.), 
— plodovi breka ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz),  
— rdeče slive mombin ( Spondias dulcis  Parkinson),  
— rumene slive mombin ( Spondias mombin  L.), 
— ameriške borovnice ( Vaccinium corymbosum  L.), 
— plodovi dlakave mahovnice ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— borovnice ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— brusnice ( Vaccinium vitis-idaea  L.). 
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju (dopolnjeno z imenom 
sadja, jagodičja ali lupinastega sadja), pridobljenem z macerac ijo in 
destilacijo, je 37,5 %.  
(c) Žganje (dopolnjeno z imenom sadja, jagodičja ali lupinasteg a sadja), 
pridobljeno z maceracijo in destilacijo, se ne aromatizira.  
(d) Žganje (dopolnjeno z imenom sadja, jagodičja ali lupinasteg a sadja), 
pridobljeno z maceracijo in destilacijo, se ne barva.  
(e) Ne glede na točko (d) in z odstopanjem od kategorije živil 14.2.6 dela E 
Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se lahko uporabi karamel  za 
prilagoditev barve žganja (dopolnjeno z imenom sadja, jagodičja  ali 
lupinastega sadja), pridobljenega z maceracijo in destilacijo, ki se je 
vsaj eno leto staralo v stiku z lesom.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 49  
(f) Žganje (dopolnjeno z imenom sadja, jagodičja ali lupinasteg a sadja), 
pridobljeno z maceracijo in destilacijo, je lahko sladkano, da se zaokroži 
končni okus. Vendar končni proizvod ne sme vsebovati več kot 18  
gramov sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
(g) Pri opisu, predstavitvi in označevanju žganja (dopolnjeno z  imenom 
sadja, jagodičja ali lupinastega sadja), pridobljenega z macera cijo in 
destilacijo, je besedilo „proizvedeno z maceracijo in destilaci jo“ pri 
opisu, predstavitvi ali označevanju v črkah iste pisave, veliko sti in 
barve ter v istem vidnem polju kot besedilo „žganje (dopolnjeno  z  
imenom sadja, jagodičja ali lupinastega sadja)“, pri steklenica h pa na 
sprednji etiketi.  
17. Geist  (dopolnjeno z imenom uporabljenega sadja ali surovin)  
(a) Geist  (dopolnjeno z imenom uporabljenega sadja ali surovin) je žgana  
pijača, proizvedena z maceracijo nefermentiranega sadja in jago dičja iz 
točke (a)(ii) kategorije 16 ali rastlin, lupinastega sadja ali drugih rastlin­
skih snovi, kot so zelišča ali cvetni listi vrtnice ali gobe, v  
etanolu kmetijskega porekla, ki ji sledi destilacija pri manj k ot 86 vol. %.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  Geist  (dopolnjeno z 
imenom uporabljenega sadja ali surovine) je 37,5 %.  
(c) Geist  (dopolnjeno z imenom uporabljenega sadja ali surovin) se ne 
aromatizira.  
(d) Geist  (dopolnjeno z imenom uporabljenega sadja ali surovin) se ne 
barva.  
(e) Geist  (dopolnjeno z imenom sadja ali uporabljenih surovin) je lahko 
sladkan, da se zaokroži končni okus. Vendar končni proizvod ne sme 
vsebovati več kot 10 gramov sladil na liter, izraženih kot inve rtni 
sladkor.  
(f) Izraz „- geist “, pred katerim je izraz, ki ni ime sadja, rastline ali druge 
surovine, lahko dopolnjuje pravno ime drugih žganih in alkoholn ih pijač, 
če takšna uporaba ne zavaja potrošnika.  
18. Encijan  
(a) Encijan je žgana pijača, proizvedena iz destilata encijana,  pridobljenega s 
fermentacijo korenine encijana z dodatkom etanola kmetijskega p orekla 
ali brez njega.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v encijanu je 37,5 %.  
(c) Encijan se ne aromatizira.  
19. Žgana pija ča z aromo brinja  
(a) Žgana pijača z aromo brinja je žgana pijača, proizvedena z aromatizira­
njem etanola kmetijskega porekla ali žitnega žganja ali žitnega  destilata 
ali njihove kombinacije z brinovimi jagodami ( Juniperus communis  L. 
ali Juniperus oxicedrus  L.). 
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žgani pijači z aromo brinja je 
30 %.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 50  
(c) Poleg brinovih jagod se smejo uporabiti tudi aromatične sno vi, aroma­
tični pripravki, rastline, ki imajo aromatične lastnosti, ali n jihovi deli, ki 
imajo aromatične lastnosti, ali kombinacija vsega navedenega, v endar 
morajo biti zaznavne organoleptične značilnosti brinja, tudi če  so včasih 
oslabljene.  
(d) Žgana pijača z aromo brinja lahko nosi pravno ime „ Wacholder “ ali 
„genebra “. 
20. Gin  
(a) Gin  je žgana pijača z aromo brinja, proizvedena z aromatiziranjem 
etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami ( Juniperus communis  
L.). 
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v  ginu  je 37,5 %.  
(c) Za proizvodnjo  gina  se uporabljajo le aromatične snovi ali aromatični 
pripravki ali oboje, tako da prevladuje okus po brinu.  
(d) Izraz „ gin“ se lahko dopolni z izrazom „ dry“, če pijača ne vsebuje 
dodatnih sladil, ki presegajo 0,1 grama sladil na liter končneg a proiz­
voda, izraženih kot invertni sladkor.  
21. Destilirani  gin 
(a) Destilirani  gin je: 
(i) žgana pijača z aromo brinja, proizvedena izključno z destil acijo 
etanola kmetijskega porekla z začetno alkoholno stopnjo najmanj  
96 vol. % alkohola, ob prisotnosti brinovih jagod ( Juniperus 
communis  L.) in drugih aromatičnih rastlin, pod pogojem, da prev­
laduje okus po brinju;  
(ii) kombinacija proizvoda takšne destilacije in etanola kmetij skega 
porekla enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola; za aroma tizi­
ranje destiliranega  gina  se lahko uporabljajo tudi aromatične snovi 
ali aromatični pripravki ali oboje, kakor je navedeno v točki ( c) 
kategorije 20.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem  ginu  je 37,5 %.  
(c) Gin , proizveden zgolj z dodajanjem esenc ali arom etanolu kmetijsk ega 
izvora, ne šteje za destilirani  gin. 
(d) Izraz „ gin“ se lahko dopolni z izrazom „ dry“ ali se vanj vključi, če 
pijača ne vsebuje dodatnih sladil, ki presegajo 0,1 grama sladi l na liter 
končnega proizvoda, izraženih kot invertni sladkor.  
22. London gin  
(a) London gin  je destilirani  gin, ki ustreza naslednjim zahtevam:  
(i) proizvaja se izključno iz etanola kmetijskega porekla z naj večjo 
vsebnostjo metanola 5 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola,  
aromatizira pa se izključno z destilacijo etanola kmetijskega i zvora 
ob prisotnosti vseh uporabljenih naravnih rastlinskih snovi;  
(ii) tako dobljeni destilat vsebuje vsaj 70 vol. % alkohola;  
(iii) kadar se doda nadaljnji etanol kmetijskega porekla, mora izpolnje­
vati zahteve iz člena 5, vendar z največjo vsebnostjo metanola 5 
gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola;  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 51  
(iv) ni obarvan;  
(v) ni sladkan z več kot 0,1 grama sladil na liter končnega pro izvoda, 
izraženih kot invertni sladkor;  
(vi) ne vsebuje drugih sestavin, razen sestavin iz točk (i), (i ii) in (v) ter 
vode.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  London gin  je 37,5 %.  
(c) Izraz „ London gin “ se lahko dopolni izraz „ dry“ ali se vanj vključi.  
23. Žgana pija ča z aromo kumine ali  Kümmel  
(a) Žgana pijača z aromo kumine ali  Kümmel  je žgana pijača, proizvedena z 
aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla s kumino ( Carum carvi  L.). 
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žgani pijači z okusom  kumine ali  
Kümmel  je 30 %.  
(c) Dodatno se smejo uporabiti aromatične snovi ali aromatični pripravki ali 
oboje, vendar mora prevladati okus po kumini.  
24. Akvavit  ali aquavit  
(a) Akvavit  ali aquavit  je žgana pijača z aromo kumine ali semen kopra ali 
obojega, proizvedena z uporabo etanola kmetijskega porekla in a romati­
zirana z destilatom rastlin ali začimb.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  akvavit  ali aquavit  je 
37,5 %.  
(c) Dodatno se lahko uporabljajo naravne aromatične snovi ali a romatični 
pripravki ali oboje, vendar mora aroma teh pijač izhajati predv sem iz 
destilatov kumine ( Carum carvi  L.) ali semen kopra ( Anethum graveo ­
lens L.) ali obojega, pri čemer je prepovedana uporaba eteričnih ol j. 
(d) Grenke snovi v okusu ne smejo prevladovati; vsebnost suhega  ekstrakta 
ne sme biti večja od 1,5 grama na 100 mililitrov.  
25. Žgana pija ča z aromo janeža  
(a) Žgana pijača z aromo janeža je žgana pijača, proizvedena z aromatizira­
njem etanola kmetijskega porekla z naravnimi ekstrakti zvezdast ega 
janeža ( Illicium verum  Hook f.), janeža ( Pimpinella anisum  L.), koro­
mača ( Foeniculum vulgare  Mill.) ali drugih rastlin, ki vsebuje isto 
glavno aromatično sestavino, in sicer z uporabo enega od nasled njih 
postopkov ali njihove kombinacije:  
(i) maceracije ali destilacije ali obojega;  
(ii) destilacije alkohola ob prisotnosti semen ali drugih delov  teh rastlin;  
(iii) dodajanja naravnih destiliranih ekstraktov rastlin z arom o janeža.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žgani pijači z okusom  janeža je 
15 %.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 52  
(c) Za aromatiziranje žgane pijače z okusom janeža se lahko upo rabljajo 
samo aromatični pripravki in naravne aromatične snovi.  
(d) Uporabijo se lahko tudi drugi naravni rastlinski ekstrakti ali aromatična 
semena, vendar mora prevladovati okus po janežu.  
26. Pastis  
(a) Pastis  je žgana pijača z aromo janeža, ki vsebuje tudi naravne ekstra kte 
sladiča ali golostebelnega sladkega korena ( Glycyrrhiza  spp.), pri čemer 
morajo biti prisotna barvila, poznana kot „halkoni“, in gliciri zinska 
kislina, katere najmanjša vsebnost znaša 0,05, največja pa 0,5 grama 
na liter.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v  pastisu  je 40 %.  
(c) Za aromatiziranje  pastisa  se lahko uporabljajo samo aromatični pripravki 
in naravne aromatične snovi.  
(d) Pastis  vsebuje manj kot 100 gramov sladil na liter, izraženih kot inv ertni 
sladkor, in ima najmanjšo vrednost anetola 1,5, največjo pa 2 g rama na 
liter. 
27. Pastis de Marseille  
(a) Pastis de Marseille  j e pastis  z izrazitim okusom janeža in vsebnostjo 
anetola med 1,9 in 2,1 grama na liter.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  pastis de Marseille  je 
45 %.  
(c) Za aromatiziranje pijače  pastis de Marseille  se lahko uporabljajo samo 
aromatični pripravki in naravne aromatične snovi.  
28. Anis  ali janeževec  
(a) Anis  ali janeževec  je žgana pijača z aromo janeža, katerega značilna 
aroma izhaja izključno iz janeža ( Pimpinella anisum  L.) ali zvezdastega 
janeža ( Illicium verum  Hook f.) ali koromača ( Foeniculum vulgare  Mill.) 
ali njihove kombinacije.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v  anisu  ali janeževcu  je 35 %.  
(c) Za aromatiziranje  anisa  ali janeževca  se lahko uporabljajo samo aroma­
tični pripravki in naravne aromatične snovi.  
29. Destilirani  anis  
(a) Destilirani  anis  je anis , ki vsebuje alkohol, destiliran v prisotnosti semen 
iz točke (a) kategorije 28, oziroma pri geografskih označbah ma stike in 
drugih aromatičnih semen, rastlin ali sadja, če ta alkohol pred stavlja vsaj 
20 % vsebnosti alkohola destiliranega  anisa . 
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem  anisu  je 35 %.  
(c) Za aromatiziranje  anisa  se lahko uporabljajo samo aromatični pripravki 
in naravne aromatične snovi.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 53  
30. Grenka žgana pija če ali  bitter  
(a) Grenka žgana pijača ali  bitter  je žgana pijača s prevladujočim grenkim 
okusom, ki se pridobiva z aromatiziranjem etanola kmetijskega p orekla 
ali destilata kmetijskega porekla ali obojega z aromatičnimi sn ovmi ali 
aromatičnimi pripravki ali obojim.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v grenki žgani pijač al i bitter  je 
15 %.  
(c) Brez poseganja v uporabo teh izrazov pri predstavitvi in oz načevanju 
živil, ki niso žgane pijače, se lahko grenke žgane pijače ali  bitter  dajo na 
trg pod imenom „grenčica“ ali „ bitter “ z dodatnim izrazom ali brez.  
(d) Ne glede na točko (c) se lahko izraz „grenčica“ ali „ bitter “ uporablja pri 
opisu, predstavitvi in označevanju grenkih likerjev.  
31. Aromatizirana vodka  
(a) Aromatizirana vodka je vodka, ki ima poleg okusa surovin, i z katerih se 
proizvaja, dodano prevladujočo aromo.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v aromatizirani vodki j e 37,5 %.  
(c) Aromatizirana vodka je lahko sladkana, tipizirana, aromatiz irana, zorjena 
ali obarvana.  
(d) Kadar je aromatizirana vodka sladkana, mora vsebovati manj kot 100 g 
sladil na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
(e) Pravno ime aromatizirane vodke je lahko tudi ime katere kol i prevladu­
joče arome v kombinaciji z besedo „vodka“. Izraz „vodka“ v kate rem 
koli uradnem jeziku Unije se lahko nadomesti z izrazom „ vodka “. 
32. Žgana pija ča, aromatizirana s trnuljami, ali  pacharán  
(a) Žgana pijača, aromatizirana s trnuljami, ali  pacharán  je žgana pijača, ki 
ima prevladujoč okus po trnuljah in je proizvedena z maceracijo  jagod 
črnega trna ( Prunus spinosa ) v etanolu kmetijskega porekla z dodatkom 
naravnih ekstraktov janeža ali destilatov janeža ali obojega.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola žgane pijače, aromatizi rane s trnu­
ljami, ali  pacharána  je 25 %.  
(c) Žgana pijača, aromatizirana s trnuljami, ali  pacharán  se proizvaja iz 
najmanj 125 gramov trnulj na liter končnega proizvoda.  
(d) Žgana pijača, aromatizirana s trnuljami, ali  pacharán  ima vsebnost sladil, 
izraženih kot invertni sladkor, med 80 in 250 grami na liter ko nčnega 
proizvoda.  
(e) Organoleptične značilnosti, barvo in okus žgane pijače, aro matizirane s 
trnuljami, ali  pacharána  določata izključno dodano sadje in janež.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 54  
(f) Izraz „ pacharán “ se lahko uporablja kot pravno ime samo, če je pijača 
proizvedena v Španiji. Če je pijača proizvedena zunaj Španije, se sme 
izraz „ pacharán “ uporabiti samo kot dodatek pravnemu imenu „žgana 
pijača, aromatizirana s trnuljami“, pod pogojem, da je dodano t udi bese­
dilo: „proizveden v …“, ki mu sledi ime države članice ali tret je države, 
kjer je pijača proizvedena.  
33. Liker  
(a) Liker je žgana pijača:  
(i) ki vsebuje najmanjšo količino sladil, izraženo kot invertni  sladkor:  
— 70 gramov na liter za češnjeve ali višnjeve likerje, kjer eta nol 
izhaja izključno iz češnjevega ali višnjevega žganja,  
— 80 gramov na liter za likerje, ki so aromatizirani izključno z 
encijanom ali podobno rastlino ali pelinom,  
— 100 gramov na liter za vse druge primere,  
(ii) proizvedena z uporabo etanola kmetijskega porekla ali 
destilata kmetijskega porekla ali ene ali več žganih pijač ali njihove 
kombinacije, sladkana in z dodatkom ene ali več arom, 
proizvodov kmetijskega porekla ali živil.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju je 15 %.  
(c) Pri proizvodnji likerja se lahko uporabljajo aromatične sno vi in aroma­
tični pripravki.  
Vendar se za aromatiziranje naslednjih likerjev lahko uporablja jo samo 
aromatična živila, aromatični pripravki in naravne aromatične s novi:  
(i) sadni likerji:  
— ananas ( Ananas ), 
— agrumi ( Citrus  L.), 
— rakitovec ali morska krhlika ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— murva ( Morus alba , Morus rubra ), 
— višnja ( Prunus cerasus ), 
— češnja ( Prunus avium ), 
— črni ribez ( Ribes nigrum  L.), 
— arktična robida ( Rubus arcticus  L.), 
— barjanska robida ( Rubus chamaemorus  L.), ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 55  
— malina ( Rubus idaeus  L.), 
— plodovi dlakave mahovnice ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— borovnica ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— brusnica ( Vaccinium vitis-idaea  L.), 
(ii) rastlinski likerji:  
— klasnati pelin ( Artemisia genepi ), 
— encijan ( Gentiana  L.), 
— meta ( Mentha  L.), 
— janež ( Pimpinella anisum  L.). 
(d) Pravno ime v vseh državah članicah je lahko „ liqueur “ in:  
— za likerje, proizvedene z maceracijo višenj ali češenj ( Prunus cerasus  
ali Prunus avium ) v etanolu kmetijskega porekla, je lahko pravno 
ime „ guignolet “ ali „češnjevec “ z dodanim izrazom „liker“ ali brez,  
— za likerje, proizvedene z maceracijo višenj ( Prunus cerasus ) v 
etanolu kmetijskega porekla, je lahko pravno ime „ ginja “ ali 
„ginjinha “ ali „ višnjevec “ z dodanim izrazom „liker“ ali brez,  
— za likerje, za katere se kot alkoholna vsebina uporabi izklju čno rum, 
je lahko pravno ime „ punch au rhum “ z dodanim izrazom „liker“ ali 
brez,  
— brez poseganja v točko 2 člena 3, točko (b) člena 10(5) in čl en 11 je 
lahko pravno ime za likerje z mlekom ali mlečnimi izdelki „krem ni 
liker“, dopolnjeno z imenom uporabljene surovine, ki pijači daj e 
prevladujoči okus, z dodanim izrazom „liker“ ali brez.  
(e) Pri opisu, predstavitvi in označevanju likerjev, proizveden ih v Uniji z 
uporabo etanola kmetijskega porekla ali destilata kmetijskega p orekla, se 
lahko za ponazoritev ustaljenih metod proizvodnje uporabljajo n aslednji 
sestavljeni izrazi:  
— prune brandy , 
— orange brandy , 
— apricot brandy , 
— cherry brandy , 
— solbaerrom  ali rum iz črnega ribeza.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 56  
Pri opisu, predstavitvi in označevanju likerjev iz te točke se sestavljeni 
izraz zapiše v eni vrstici, z enotnimi črkami iste pisave in ba rve, beseda 
„liker“ pa v neposredni bližini, zapisana vsaj z enako velikost jo črk. Če 
alkohol ne izhaja iz navedene žgane pijače, se njegovo poreklo navede 
na etiketi v istem vidnem polju kot sestavljeni izraz in beseda  „liker“, 
bodisi z navedbo vrste kmetijskega alkohola bodisi z besedama 
„kmetijski alkohol“, pred katerima piše „izdelano iz“ ali „izde lano z 
uporabo“.  
(f) Brez poseganja v člene 11, 12 in 13(4) se pravno ime „liker “ lahko 
dopolni z imenom arome ali živila, ki žgani pijači daje prevlad ujoči 
okus, če ji okus dajejo aromatična živila, aromatični pripravki  in naravne 
aromatične snovi, pridobljene iz surovine, ki je v imenu navede na kot 
aroma ali živilo, pri čemer se aromatične snovi dodajo samo, če  je treba 
okus te surovine okrepiti.  
34. Crème de (dopolnjeno z imenom uporabljenega sadja ali druge suro ­
vine)  
(a) Crème de (dopolnjeno z imenom uporabljenega sadja ali druge  upora­
bljene surovine) je liker z najmanjšo vsebnostjo sladil 250 gra mov na 
liter, izraženih kot invertni sladkor.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači crème de (dopo lnjeno z 
imenom uporabljenega sadja ali druge uporabljene surovine) je 1 5 %.  
(c) Za to žgano pijačo veljajo pravila o aromatičnih snoveh in aromatičnih 
pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 33.  
▼C2 
(d) Uporabljene surovine ne vključujejo mleka in mlečnih izdelk ov. 
▼B 
(e) Sadje ali druga surovina, uporabljena v pravnem imenu, je s adje ali 
druga surovina, ki likerju daje prevladujoči okus.  
(f) Pravno ime se lahko dopolni z izrazom „liker“.  
(g) Pravno ime „ crème de cassis “ se lahko uporabi samo za likerje, ki so 
proizvedeni s črnim ribezom in imajo vsebnost sladil več kot 40 0 
gramov na liter, izraženih kot invertni sladkor.  
35. Sloe gin  
(a) Sloe gin  je liker, ki se proizvaja z maceracijo trnulj v  ginu  z morebitnim 
dodajanjem soka iz trnulj.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v  sloe ginu  je 25 %.  
(c) Pri proizvodnji  sloe gina  se lahko uporabljajo samo naravne aromatične 
snovi in aromatični pripravki.  
(d) Pravno ime se lahko dopolni z izrazom „liker“.  
36. Sambuca  
(a) Sambuca  je brezbarven liker z okusom janeža, ki ustreza naslednjim 
zahtevam:  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 57  
(i) vsebuje destilate janeža ( Pimpinella anisum  L.), zvezdastega janeža 
(Illicium verum  L.) ali drugih aromatičnih zelišč;  
(ii) ima najmanjšo vsebnost sladil 350 gramov na liter, izražen o kot 
invertni sladkor;  
(iii) njegova vsebnost naravnega anetola je med 1 in 2 gramoma na liter.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v  sambuci  je 38 %.  
(c) Za  sambuco  veljajo pravila o aromatičnih snoveh in aromatičnih 
pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 33.  
(d) Sambuca  se ne barva.  
(e) Pravno ime se lahko dopolni z izrazom „liker“.  
37. Maraschino , marrasquino  ali maraskino  
(a) Maraschino , marrasquino  ali maraskino  je brezbarven liker, katerega 
aroma izhaja večinoma iz destilata češenj maraska ali izdelka, proizve­
denega z maceracijo češenj ali delov češenj v etanolu kmetijske ga 
porekla ali v destilatu češenj maraska, z najmanjšo vsebnostjo sladil 
250 gramov na liter, izraženo kot invertni sladkor.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  maraschino , marrasquino  
ali maraskino  je 24 %.  
(c) Za  maraschino , marrasquino  ali maraskino  veljajo pravila o aromatičnih 
snoveh in aromatičnih pripravkih za likerje, določena pod kateg orijo 33.  
(d) Maraschino , marrasquino  ali maraskino  se ne barva.  
(e) Pravno ime se lahko dopolni z izrazom „liker“.  
38. Nocino  ali orehovec  
(a) Nocino  ali orehovec  je liker, katerega aroma izhaja večinoma iz mace­
racije ali maceracije in destilacije celih zelenih orehov ( Juglans regia  L.) 
z najmanjšo vsebnostjo sladil 100 gramov na liter, izraženo kot  invertni 
sladkor.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  nocino  ali orehovec  je 
30 %.  
(c) Za  nocino  ali orehovec  veljajo pravila o aromatičnih snoveh in aromati­ 
čnih pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 33.  
(d) Pravno ime se lahko dopolni z izrazom „liker“.  
39. Jajčni liker ali  advocaat  ali avocat  ali advokat  
(a) Jajčni liker ali  advocaat  ali avocat  ali advokat  je aromatiziran ali nearo­
matiziran liker, proizveden iz etanola kmetijskega porekla ali 
destilata kmetijskega porekla ali žgane pijače ali kombinacije le-teh, ki 
vsebuje kakovosten jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor al i med ali 
oboje. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu znaša 150 gramov n a liter, 
izražena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost čistega jajčn ega rume­
njaka znaša 140 gramov na liter končnega proizvoda. Če se upora bljajo 
druga jajca kot jajca domače kokoši ( Gallus gallus ), se to navede na 
etiketi.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 58  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v jajčnem likerju ali  advocaatu  ali 
avocatu  ali advokatu  je 14 %.  
(c) Pri proizvodnji jajčnega likerja ali  advocaata  ali avocata  ali advokata  se 
lahko uporabljajo samo aromatična živila, aromatične snovi in a romatični 
pripravki.  
▼C2 
(d) Pri proizvodnji jajčnega likerja ali  advocaata  ali avocata  ali advokata  se 
lahko uporabljajo mleko in mlečni izdelki.  
▼B 
40. Liker z jajci  
(a) Liker z jajci je aromatiziran ali nearomatiziran liker, pro izveden iz 
etanola kmetijskega porekla, destilata kmetijskega porekla ali žgane 
pijače, ali kombinacije le-teh, ki vsebuje značilne sestavine, kot so kako­
vosten jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med ali ob oje. 
Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu znaša 150 gramov na liter , izra­ 
žena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost rumenjakov znaša 70 
gramov na liter končnega proizvoda.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju z jajci je 15  % . 
(c) Pri proizvodnji likerja z jajci se lahko uporabljajo samo a romatična 
živila, naravne aromatične snovi in aromatični pripravki.  
▼C2 
(d) Pri proizvodnji likerja z jajci se lahko uporabljajo mleko in mlečni 
izdelki.  
▼B 
41. Mistrà  
(a) Mistrà  je brezbarvna žgana pijača z aromo janeža ali naravnega anetol a, 
ki ustreza naslednjim zahtevam:  
(i) njena vsebnost anetola je med 1 in 2 gramoma na liter;  
(ii) lahko vsebuje tudi destilat aromatičnih zelišč;  
(iii) ni sladkana.  
(b) Volumenski delež alkohola v pijači  mistrà  je najmanj 40 % in največ 
47 %.  
(c) Za aromatiziranje pijače  mistrà  se lahko uporabljajo samo aromatični 
pripravki in naravne aromatične snovi.  
(d) Mistrà  se ne barva.  
42. Väkevä glögi  ali spritglögg  
(a) Väkevä glögi  ali spritglögg  je žgana pijača, proizvedena z aromatizira­
njem vina ali vinskih proizvodov in etanola kmetijskega porekla  z aromo 
nageljnovih žbic ali cimeta ali obojega z uporabo enega od nasl ednjih 
postopkov ali kombinacije teh postopkov:  
(i) maceracije ali destilacije;  
(ii) destilacije alkohola v prisotnosti navedenih delov rastlin ; 
(iii) dodajanjem naravnih aromatičnih snovi nageljnovih žbic al i cimeta.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 59  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  väkevä glögi  ali spritglögg  
je 15 %.  
(c) Väkevä glögi  ali spritglögg  se lahko aromatizira samo z aromatičnimi 
snovmi, aromatičnimi pripravki ali drugimi aromami, vendar prev laduje 
aroma začimb iz točke (a).  
(d) Vsebnost vina ali vinskih proizvodov ne sme presegati 50 % končnega 
proizvoda.  
43. Berenburg  ali Beerenburg  
(a) Berenburg  ali Beerenburg  je žgana pijača, ki ustreza naslednjim 
zahtevam:  
(i) proizvedena je z uporabo etanola kmetijskega porekla;  
(ii) proizvedena je z maceracijo sadja ali rastlin ali njihovih  delov;  
(iii) vsebuje poseben aromatiziran destilat korenine encijana ( Gentiana 
lutea  L.), brinovih jagod ( Juniperus communis  L.) in lovorovih 
listov ( Laurus nobilis  L.); 
(iv) je svetlo do temno rjave barve;  
(v) je lahko sladkana z največ 20 grami sladil na liter, izraže nih kot 
invertni sladkor.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači  Berenburg  ali Beerenburg  
je 30 %.  
(c) Berenburg  ali Beerenburg  se lahko aromatizira samo z aromatičnimi 
pripravki in naravnimi aromatičnimi snovmi.  
44. Medeni nektar ali medi čni nektar  
(a) Medeni nektar ali medični nektar je žgana pijača, proizvede na z aroma­
tiziranjem mešanice fermentirane medene drozge in medenega dest ilata 
ali etanola kmetijskega porekla ali obojega, ki vsebuje vsaj 30  vol. % 
fermentirane medene drozge.  
(b) Najmanjši volumenski delež alkohola v medenem nektarju ali medičnem 
nektarju je 22 %.  
(c) Medeni nektar ali medični nektar se lahko aromatizira samo z aromati­ 
čnimi pripravki in naravnimi aromatičnimi snovmi, pod pogojem, da 
prevlada okus po medu.  
(d) Medeni nektar ali medični nektar se lahko sladka samo z med om. ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 60  
PRILOGA II  
POSEBNA PRAVILA ZA NEKATERE ŽGANE PIJA ČE 
1. Rum-Verschnitt  je proizveden v Nemčiji in pridobljen z mešanjem ruma in 
etanola kmetijskega porekla na tak način, da vsaj 5 % delež alk ohola, ki ga 
vsebuje končni proizvod, izhaja iz ruma. Najmanjši volumenski d elež alkohola 
v pijači  Rum-Verschnitt  je 37,5 %. Pri opisu, predstavitvi in označevanju je 
beseda „ Verschnitt “ zapisana z znaki iste pisave, velikosti in barve ter v isti 
vrstici kot beseda „ Rum“, pri steklenicah pa se navede na sprednji etiketi. 
Pravno ime tega proizvoda je „žgana pijača“. Če se  Rum-Verschnitt  da na trg 
zunaj Nemčije, se na etiketi zapiše njegova alkoholna sestava.  
2. Pijača  slivovice  je proizvedena na Češkem in pridobljena tako, da se slivo­
vemu destilatu pred končno destilacijo doda etanol kmetijskega porekla na tak 
način, da vsaj 70 % alkohola, ki ga vsebuje končni proizvod, iz haja iz slivo­
vega destilata. Pravno ime tega proizvoda je „žgana pijača“. Im e „slivovice “ 
se lahko doda, če je zapisano v istem vidnem polju na sprednji etiketi. Če se 
pijača  slivovice  da na trg zunaj Češke, se na etiketi zapiše njena alkoholna 
sestava. Ta določba ne posega v uporabo pravnih imen za sadna ž ganja iz 
kategorije 9 Priloge I.  
3. Guignolet Kirsch  je proizveden v Franciji in pridobljen z mešanjem pijač  
guignolet  i n kirsch  na tak način, da vsaj 3 % vsega čistega alkohola, ki ga 
vsebuje končni proizvod, izhaja iz pijače  kirsch . Pri opisu, predstavitvi in 
označevanju se beseda „ guignolet “ zapiše z znaki iste pisave, velikosti in 
barve ter v isti vrstici kot beseda „ kirsch “, pri steklenicah pa se navede na 
sprednji etiketi. Pravno ime tega proizvoda je „liker“. V alkoh olni sestavi se 
navede volumenski odstotek čistega alkohola, ki ga pijači  guignolet  i n kirsch  
predstavljata v skupni vsebnosti čistega alkohola glede na volu men pijače  
guignolet kirsch . ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 61  
PRILOGA III  
DINAMI ČNI SISTEM STARANJA ALI SISTEM STARANJA 
„CRIADERAS Y SOLERA “ ALI „ SOLERA E CRIADERAS “ 
Dinamični sistem staranja ali sistem staranja „ criaderas y solera “ ali „ solera e 
criaderas “ zajema redne odtočitve dela  brandyja  iz posameznih hrastovih sodov 
in posod, ki predstavljajo stopnje staranja, ter ustrezne dotoč itve brandyja , odto­ 
čenega iz predhodne stopnje staranja.  
Opredelitve pojmov  
„Stopnja staranja“ pomeni vsako skupino hrastovih sodov in poso d z isto stopnjo 
zorenja, skozi katere se  brandy  pomika v procesu staranja. Posamezne stopnje so 
poznane kot „c riadera “, zadnja stopnja pred odpošiljanjem  brandyja  pa se kot 
„solera “. 
„Odtočitev“ pomeni del  brandyja , ki se odtoči iz vsakega hrastovega soda in 
posode v okviru ene stopnje staranja, da se ga doda v hrastove sode in posode 
naslednje stopnje staranja, v primeru  solere  pa, da ga se odpošlje naprej.  
„Dotočitev“ pomeni del  brandyja  iz hrastovih sodov in posod posamezne stopnje 
staranja, ki se ga doda v hrastove sode in posode naslednje sto pnje staranja ter se 
premeša z njihovo vsebino.  
„Povprečna starost“ pomeni čas, ki ustreza rotaciji vse količin e brandyja , ki se 
stara, izračunan z deljenjem skupnega volumna  brandyja  na vseh stopnjah 
staranja z volumnom odtočitev na zadnji stopnji staranja ( solera ) v enem letu.  
Povprečna starost  brandyja , odtočenega iz  solere , se izračuna po naslednji 
formuli: t = Vt/Ve, pri čemer:  
— t pomeni povprečni čas staranja, izražen v letih,  
— Vt pomeni skupni volumen zalog v sistemu staranja, izražen v litrih čistega 
alkohola,  
— Ve pomeni skupni volumen proizvoda, odtočenega za odpošiljanj e v enem 
letu, izražen v litrih čistega alkohola.  
Pri manj kot tisočlitrskih hrastovih sodih in posodah je števil o letnih odtočitev in 
dotočitev enako ali nižje od dvakratnega števila stopenj staran ja v sistemu, da se 
zagotovi, da je najmlajša sestavina stara šest mesecev ali več.  
Pri najmanj tisočlitrskih hrastovih sodih in posodah je število  letnih odtočitev in 
dotočitev enako ali nižje od števila stopenj staranja v sistemu , da se zagotovi, da 
je najmlajša sestavina stara eno leto ali več.  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 62  
PRILOGA IV  
Korelacijska tabela  
Ta uredba  Uredba (ES) št. 110/2008  
Člen 1(1) in (2)  Člen 1(1) in (2)  
Člen 2, točke (a) to (d)  Člen 2(1) in (3)  
Člen 2, točka (e)  Člen 2(2)  
Člen 2, točka (f)  Priloga I, točka 6  
Člen 3(1)  Člen 8  
Člen 3(2) in (3)  Člen 10  
Člen 3(4)  Člen 15(1)  
Člen 3(5)  —  
Člen 3(6)  —  
Člen 3(7)  Člen 15(3), tretji pododstavek  
Člen 3(8)  —  
Člen 3(9) in (10)  Člen 11(2) in Priloga I, točka 4  
Člen 3(11) in (12)  Priloga I, točka 7  
Člen 4(1)  Člen 7 in Priloga I, točka 14  
Člen 4(2)  Člen 7 in Priloga I, točka 15  
Člen 4(3)  Člen 7 in Priloga I, točka 16  
Člen 4(4)  —  
Člen 4(5)  Priloga I, točka 17  
Člen 4(6)  —  
Člen 4(7)  Priloga I, točka 2  
Člen 4(8)  Priloga I, točka 3  
Člen 4(9)  Priloga I, točka 3  
Člen 4(10)  Priloga I, točka 5  
Člen 4(11)  Priloga I, točka 8  
Člen 4(12)  Priloga I, točka 9  
Člen 4(13)  —  
Člen 4(14)  —  
Člen 4(15)  —  
Člen 4(16)  —  
Člen 4(17)  —  
Člen 4(18)  —  
Člen 4(19) in (20)  Priloga I, točka 10  
Člen 4(21)  —  
Člen 4(22)  —  
Člen 4(23)  Priloga I, točka 11  
Člen 4(24)  Priloga I, točka 12  
Člen 5  Priloga I, točka 1  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 63  
Ta uredba  Uredba (ES) št. 110/2008  
Člen 6(1)  Člen 3(1)  
Člen 6(2)  Člen 3(3)  
Člen 6(3)  Člen 3(4)  
Člen 7(1)  Člen 4  
Člen 7(2)  Člen 5(1)  
Člen 7(3)  Člen 5(2)  
Člen 7(4)  Člen 5(3)  
Člen 8(1)  Člen 26  
Člen 8(2)  Člen 1(3)  
Člen 8(3)  —  
Člen 8(4)  —  
Člen 9  —  
Člen 10(1)  —  
Člen 10(2)  Člen 9(1)  
Člen 10(3)  Člen 9(2)  
Člen 10(4)  Člen 9(3)  
Člen 10(5)  Člen 9(5) in (6)  
Člen 10(6), točke (a) do (c), (e) in (f)  —  
Člen 10(6)(d)  Člen 12(2)  
Člen 10(7), prvi pododstavek  Člen 9(4) in (7)  
Člen 10(7), drugi pododstavek  —  
Člen 11(1)  Člen 10(1) in (2)  
Člen 11(2) in (3)  —  
Člen 12(1)  Člen 10(1)  
Člen 12(2),(3) in (4)  —  
Člen 13(1)  Člen 12(1)  
Člen 13(2)  Člen 9(9)  
Člen 13(3), prvi in drugi pododstavek  Člen 11(4)  
Člen 13(3), tretji pododstavek  Člen 11(5)  
Člen 13(3), četrti pododstavek  —  
Člen 13(4), prvi pododstavek  Člen 11(3)  
Člen 13(4), drugi pododstavek  Člen 11(4)  
Člen 13(4), tretji pododstavek  Člen 11(5)  
Člen 13(5)  —  
Člen 13(6)  Člen 12(3)  
Člen 13(7)  —  
Člen 14(1)  Priloga I, točka 13  
Člen 14(2)  —  
Člen 15(1)  Člen 14(2)  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 64  
Ta uredba  Uredba (ES) št. 110/2008  
Člen 15(2)  —  
Člen 16  —  
Člen 17  Člen 13  
Člen 18  —  
Člen 19(1)  Člen 12(3)  
Člen 19(2)  —  
Člen 20, točka (a)  —  
Člen 20, točka (b)  Člen 28(2)  
Člen 20, točka (c)  —  
Člen 20, točka (d)  —  
Člen 21(1)  —  
Člen 21(2)  Člen 16  
Člen 21(3)  Člen 15(3), prvi pododstavek  
Člen 21(4)  —  
Člen 22(1), prvi pododstavek  Člen 17(4)  
Člen 22(1), drugi pododstavek  —  
Člen 22(2)  —  
Člen 23(1), uvodno besedilo in točke (a), (b) in (c)  —  
Člen 23(1), drugi pododstavek  Člen 17(3)  
Člen 23(2)  Člen 17(1), drugi stavek  
Člen 24(1) do (4)  —  
Člen 24(5), (6) in (7)  Člen 17(2)  
Člen 24(8)  Člen 17(3)  
Člen 24(9)  Člen 17(1), prvi stavek  
Člen 25  —  
Člen 26(1), prvi pododstavek  Člen 17(5)  
Člen 26(1), drugi pododstavek  —  
Člen 26(2)  Člen 17(6)  
Člen 27(1)  Člen 17(7), prvi stavek  
Člen 27(2), (3) in (4)  —  
Člen 27(5)  Člen 17(7), drugi stavek  
Člen 28  —  
Člen 29  —  
Člen 30(1), (2) in (3)  Člen 17(8), prvi stavek  
Člen 30(4), prvi pododstavek  Člen 17(8), drugi stavek  
Člen 30(4), drugi pododstavek  —  
Člen 31  Člen 21  
Člen 32  Člen 18  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 65  
Ta uredba  Uredba (ES) št. 110/2008  
Člen 33(1)  Člen 15(2)  
Člen 33(2) in (3)  —  
Člen 34(1), (2) in (3)  Člen 19  
Člen 34(4)  —  
Člen 35(1), prvi pododstavek  Člen 15(3), drugi pododstavek  
Člen 35(1), drugi pododstavek  —  
Člen 35(2)  Člen 23(3)  
Člen 35(3)  —  
Člen 36(1)  Člen 23(1)  
Člen 36(2)  Člen 23(2)  
Člen 37  —  
Člen 38(1)  —  
Člen 38(2)  Člen 22(1)  
Člen 38(3)  Člen 22(2)  
Člen 38(4)  —  
Člen 38(5)  Člen 22(3)  
Člen 38(6)  Člen 22(4)  
Člen 39(1)  —  
Člen 39(2) in (3)  —  
Člen 40  —  
Člen 41  —  
Člen 42  —  
Člen 43(1)  Člen 24(1)  
Člen 43(2)  Člen 24(3)  
Člen 44(1)  Člen 24(2)  
Člen 44(2)  —  
Člen 45  Člen 6  
Člen 46  —  
Člen 47  Člen 25  
Člen 48  —  
Člen 49  Člen 29  
Člen 50  Člen 28  
Člen 51  Člen 30  
Priloga I, kategorije 1 do 31  Priloga II, kategorije 1 do 31  
Priloga I, kategorija 32  Priloga II, kategorija 37a  ▼B
 02019R0787 — SL — 17.05.2019 — 000.004 — 66  
Ta uredba  Uredba (ES) št. 110/2008  
Priloga I, kategorija 33  Priloga II, kategorija 32  
Priloga I, kategorija 34  Priloga II, kategorija 33  
Priloga I, kategorija 35  Priloga II, kategorija 37  
Priloga I, kategorija 36  Priloga II, kategorija 38  
Priloga I, kategorija 37  Priloga II, kategorija 39  
Priloga I, kategorija 38  Priloga II, kategorija 40  
Priloga I, kategorija 39  Priloga II, kategorija 41  
Priloga I, kategorija 40  Priloga II, kategorija 42  
Priloga I, kategorija 41  Priloga II, kategorija 43  
Priloga I, kategorija 42  Priloga II, kategorija 44  
Priloga I, kategorija 43  Priloga II, kategorija 45  
Priloga I, kategorija 44  Priloga II, kategorija 46  
Priloga II  Priloga II, del pod naslovom „Druge žgane pijače“  
Priloga III  —  
Priloga IV  —  ▼B