2003R1782 — SL — 24.07.2008 — 012.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1782/2003

z dne 29. septembra 2003

o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001

▼

VSEBINA NASLOV I PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE NASLOV II SPLOŠNE DOLOČBE Poglavje 1 Navzkrižna skladnost Poglavje 2 Modulacija in finančna disciplina Poglavje 3 Sistem kmetijskega svetovanja Poglavje 4 Integrirani administrativni in kontrolni sistem Poglavje 5 Druge splošne določbe NASLOV III SHEMA ENOTNEGA PLAČILA Poglavje 1 Splošne določbe Poglavje 2 Določitev zneska Poglavje 3 Pravice do plačila Oddelek 1 Pravice do plačila na površino Oddelek 2 Pravice, za katere veljajo posebni pogoji Poglavje 4 Raba zemljišč v okviru sheme enotnega plačila Oddelek 1 Raba zemljišč Oddelek 2 Pravice za praho Poglavje 5 Regionalno in neobvezno izvajanje Oddelek 1 Regionalno izvajanje Oddelek 2 Delno izvajanje Oddelek 3 Neobvezne izključitve Oddelek 4 Neobvezen prenos NASLOV IV DRUGE SHEME POMOČI Poglavje 1 Premija za trdo pšenico posebne kakovosti Poglavje 2 Premija za stročnice Poglavje 3 Posebno plačilo za riž Poglavje 4 Plačilo na površino za lupinarje Poglavje 5 Pomoč za energetske rastline Poglavje 6 Pomoč za škrobni krompir Poglavje 7 Mlečna premija in dodatna plačila Poglavje 8 Posebna regionalna pomoč za poljščine Poglavje 9 Pomoč za seme Poglavje 10 Plačilo na površino za poljščine Poglavje 11 Premije za ovce in koze Poglavje 12 Plačila za govedo in teleta Poglavje 13 Pomoč za zrnate stročnice NASLOV IVA IZVAJANJE SHEM PODPOR V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH NASLOV V PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE PRILOGA I Seznam shem podpore, ki izpolnjujejo kriterije, določene v členu 1 PRILOGA II Nacionalne zgornje meje, navedene v členu 12(2) PRILOGA III Predpisane zahteve ravnanja, navedene v členih 3 in 4 PRILOGA IV Dobri kmetijski in okoljski pogoji, navedeno v členu 5 PRILOGA V Združljive sheme podpore, navedene v členu 26 PRILOGA VI Seznam neposrednih plačil v povezavi z enotnim plačilom, navedenim v členu 33 PRILOGA VII Izračun referenčnega zneska, navedenega v členu 37 PRILOGA VIII Nacionalne zgornje meje, navedene v členu 41 PRILOGA IX Seznam poljščin, navedenih v členu 66 PRILOGA X Tradicionalna proizvodna območja za trdo pšenico, navedeno v členu 74 PRILOGA XI Seznam vrst semen, navedenih v členu 99 PRILOGA XII PRILOGA XIII Državne Pomoči – Ciper PRILOGA XIV Državne Pomoči – Latvija

▼B







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36, 37 in 299(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Določiti je treba skupne pogoje za neposredna plačila iz različnih shem dohodkovne podpore v okviru skupne kmetijske politike. (2) Celotno plačilo neposredne pomoči mora biti pogojeno z izpolnitvijo pravil v zvezi s kmetijskim zemljiščem, kmetijsko proizvodnjo in dejavnostjo. Namen teh pravil je vključiti v skupne ureditve trgov osnovne standarde za okolje, varno hrano, zdravje in dobro počutje živali ter dobre kmetijske in okoljske pogoje. Če ti osnovni standardi niso izpolnjeni morajo države članice v celoti ali delno odvzeti neposredno pomoč na podlagi sorazmernih, objektivnih in stopnjevitih meril. Tak odvzem ne vpliva na sankcije, ki so določene ali ki bodo določene v drugih določbah zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. (3) Da bi se izognili opuščanju kmetijskih zemljišč in da bi zagotovili, da se ta obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, je treba uvesti standarde, katerih podlaga so lahko ali pa ne predpisi držav članic. Zato je primerno ustanoviti okvir Skupnosti, v katerem lahko države članice sprejmejo standarde ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij vključno z razmerami prsti in podnebja ter obstoječimi sistemi kmetovanja (raba zemljišč, kolobar, načini kmetovanja) in strukturami kmetijskih gospodarstev. (4) Ker imajo trajni travniki ugoden učinek na okolje je primerno sprejeti ukrepe za spodbuditev ohranjevanja obstoječih trajnih travnikov, da ne bi prišlo do množičnega spreminjanja njihove namembnosti v orna zemljišča. (5) Da bi dosegli boljšo uravnoteženost med tistimi orodji politike, katerih namen je spodbuditi trajnostno kmetijstvo, in tistimi, katerih namen je spodbuditi razvoj podeželja, je treba uvesti sistem postopnega obveznega zmanjševanja neposrednih plačil po vsej Skupnosti od leta 2005 do leta 2012. Vsa neposredna plačila, ki presegajo določene zneske, je treba vsako leto zmanjšati za določen odstotek. Tako dobljene prihranke je treba uporabiti za financiranje ukrepov za razvoj podeželja in jih razdeliti med države članice glede na objektivna merila, ki jih je treba določiti. Pri tem pa je primerno določiti, da se določen odstotek teh zneskov ohrani v državah članicah, kjer se ustvari. Do leta 2005 lahko države članice še naprej uporabljajo trenutno neobvezno modulacijo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1259/1999 z dne 17. maja 1999 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ( 4 ). (6) Da bi zagotovili, da zneski za financiranje skupne kmetijske politike (podnaslov 1a) ustrezajo letnim zgornjim mejam, določenim v finančnih perspektivah, je primerno predvideti finančni mehanizem za prilagoditev neposrednih plačil, kjer je to potrebno. Prilagoditev neposredne podpore je treba določiti, kadar predvidevanja kažejo, da je v danem proračunskem letu prekoračen podnaslov 1a z varnostno mejo v višini 300 milijonov EUR. (7) Glede na strukturne prilagoditve, ki izhajajo iz odprave intervencije za rž, je primerno določiti prehodne ukrepe za nekatere regije, kjer se proizvaja rž, ki se financirajo z delom zneskov, ustvarjenih z modulacijo. (8) Da bi kmetom pomagali izpolniti standarde modernega visoko kakovostnega kmetijstva, morajo države članice ustanoviti celovit sistem, ki ponuja svetovanje komercialnim kmetijam. Sistem kmetijskega svetovanja naj bi pomagal kmetom, da bolje spoznajo evidenco blaga in postopke na kmetiji, povezane z okoljem, varno hrano ter zdravjem in dobrim počutjem živali, ne da bi kakor koli vplival na njihovo obveznost in odgovornost spoštovanja teh standardov. (9) Da bi pospešili uvedbo sistema kmetijskega svetovanja, bi bilo treba določiti rok, v katerem bi morale države članice uvesti ta sistem. Vstop v sistem bi moral biti za kmete prostovoljen, prednost pa bi morali imeti tisti, ki v direktnih plačilih prejmejo več od določenega zneska na leto. Ker je za ta sistem značilno, da nudi nasvete kmetom, je primerno, da se informacije, pridobljene med dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen v primerih resnih kršitev zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. (10) Države članice morajo v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike ( 5 ) sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo, da so transakcije, ki se financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), dejansko izvedene in pravilno izvršene, ter da preprečijo in obravnavajo nepravilnosti. (11) Da bi izboljšali učinkovitost in uporabnost administrativnih in kontrolnih mehanizmov je treba prilagoditi sistem, uveden z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o vzpostavitvi integriranega administrativnega in kontrolnega sistema za nekatere sheme pomoči Skupnosti ( 6 ), tako, da se vključijo shema enotnega plačila, sheme podpore za trdo pšenico, stročnice, energetske rastline, riž, krompirjev škrob, lupinarje, mleko, seme in zrnate stročnice ter posebne regionalne pomoči kakor tudi kontrolo nad uporabo pravil navzkrižne skladnosti, modulacije in sistema kmetijskega svetovanja. Predvideti je treba tudi možnost, da se kasneje vključijo druge sheme pomoči. (12) Za namene učinkovite kontrole in preprečevanja vlaganja večkratnih zahtevkov za pomoč različnim plačilnim agencijam v eni državi članici mora vsaka država članica ustanoviti enotni sistem za evidenco identitete kmetov, ki vlagajo zahtevke za pomoč v okviru integriranega sistema. (13) Različne sestavine integriranega sistema so namenjene bolj učinkovitejši administraciji in kontroli. Zato bi morale biti države članice v primeru shem Skupnosti, ki niso zajeti v tej uredbi, pooblaščene, da uporabijo navedeni sistem pod pogojem, da na noben način ne ravnajo v nasprotju z zadevnimi določbami. (14) Glede na zapletenost sistema in veliko število zahtevkov za pomoč, ki jih je treba obravnavati, je nujno, da se uporabijo ustrezni tehnični viri ter ustrezne administrativne in kontrolne metode. Zato bi moral integriran sistem v vsaki državi članici imeti računalniško vodeno bazo podatkov, sistem identifikacije enot rabe ali poljin, zahtevke kmetov za pomoč, usklajen sistem kontrole ter, v shemi enotnega plačila, sistem za identifikacijo in evidenco pravic do plačila. (15) Da bi omogočili obdelavo zbranih podatkov in njihovo uporabo za preverjanje zahtevkov za pomoč je treba uvesti računalniško vodene baze podatkov visoke zmogljivosti, ki omogočajo zlasti izvajanje navzkrižnega preverjanja. (16) Identifikacija enot rabe ali poljin je ključni element za pravilno uporabo shem, ki so povezani s površino. Izkušnje so pokazale, da imajo obstoječe metode nekatere pomanjkljivosti. Zato je treba predvideti uvedbo sistema identificiranja s pomočjo daljinskega zaznavanja, kadar je to potrebno. (17) Zaradi poenostavitve bi bilo treba države članice pooblastiti, da določijo vlaganje enotnega zahtevka za več shem pomoči in da zamenjajo letne zahtevke s trajnimi zahtevki, ki jih je treba le letno potrditi. (18) Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da uporabijo zneske, ki se ustvarijo zaradi znižanj plačil v okviru modulacije za nekatere dodatne ukrepe v okviru podpore za razvoj podeželja, predvidene z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ( 7 ). (19) Ker zneskov, ki bodo ustvarjeni kot posledica navzkrižne skladnosti, ni mogoče dovolj vnaprej predvideti za uporabo za dodatne ukrepe v okviru podpore za razvoj podeželja, jih je treba knjižiti v dobro Jamstvenega oddelka EKUJS, z izjemo določenega odstotka, ki naj bi ga ohranile države članice. (20) Plačila, predvidena s shemami podpore Skupnosti, morajo pristojni državni organi prejemnikom plačati v celoti, pri čemer se odštejejo vsa znižanja, predvidena s to uredbo, ter v predpisanih rokih. (21) Sheme podpore v okviru skupne kmetijske politike predvidevajo neposredno dohodkovno podporo, zlasti z namenom, da se kmetijski skupnosti zagotovi primeren življenjski standard. Ta cilj je tesno povezan z ohranitvijo podeželja. Da bi se izognili neprimernim dodelitvam sredstev Skupnosti se podpora ne bi smela izplačati kmetom, ki so umetno ustvarili pogoje, potrebne za pridobitev takih plačil. (22) Skupne sheme podpore je treba prilagoditi razvojem, in sicer, kadar je potrebno, v kratkih rokih. Prejemniki se zato ne morejo zanašati na nespremenljivost pogojev za podporo in morajo biti pripravljeni na možen pregled shem glede na tržni razvoj. (23) Glede na znatne proračunske posledice podpore v obliki neposrednih plačil in da bi se njihov vpliv bolje ocenil je treba sheme Skupnosti ustrezno oceniti. (24) Povečevanje konkurenčnosti kmetijstva Skupnosti in spodbujanje kakovosti hrane in okoljskih standardov imata za nujno posledico znižanje institucionalnih cen za kmetijske proizvode in povišanje stroškov proizvodnje za kmetijska gospodarstva v Skupnosti. Da bi dosegli te cilje in spodbudili bolj tržno usmerjeno in trajnostno kmetijstvo je treba dokončati prehod iz podpore za proizvodnjo na podporo za proizvajalce z uvedbo sistema nevezane dohodkovne podpore za vsako kmetijo. Čeprav bodo zaradi take nevezanosti dejanski zneski, plačani kmetom, ostali nespremenjeni, se bo znatno povečala učinkovitost dohodkovne pomoči. Zato je primerno, da je enotno plačilo na kmetijo pogojeno z upoštevanjem navzkrižne skladnosti okolja, varne hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter ohranitve kmetij in dobre kmetijske in okoljske pogoje. (25) Tak sistem bi moral združiti več obstoječih neposrednih plačil, ki jih kmet prejme iz različnih shem, v enotno plačilo, ki se določi na podlagi prejšnjih pravic v referenčnem obdobju ob upoštevanju celotne izvedbe ukrepov, ki jih je uvedla Agenda 2000, in sprememb zneskov pomoči, določenih v tej uredbi. (26) Ker bodo koristi zaradi administrativne poenostavitve večje, če je vključenih več sektorjev, bi morala shema v prvi fazi zajeti vse proizvode, vključene v režim poljščin, kakor tudi zrnate stročnice, seme, govedo in ovce. V shemo bi morala prav tako biti vključena revidirana plačila za riž in trdo pšenico kakor tudi plačila v mlečnem sektorju, ko se bo reforma v celoti izvedla. V shemo je treba vključiti še plačila za škrobni krompir in posušeno krmo, med tem ko je treba ohraniti ločena plačila za predelovalno industrijo. (27) Določiti je treba posebne ukrepe za konopljo, da se zagotovi, da se nezakonite pridelke ne more skriti med pridelke, upravičene do enotnega plačila, kar bi lahko škodljivo vplivalo na skupno tržno ureditev za konopljo. Zato je treba zagotoviti, da se plačila na površino dodelijo le za površine, posajene s sortami konoplje, ki nudijo določena zagotovila glede vsebnosti psihotropnih snovi. Sklicevanja na posebne ukrepe, predvidene z Uredbo Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 2000 o skupni ureditvi trgov za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna ( 8 ), je treba primerno prilagoditi. (28) Da bi se kmetje lahko svobodno odločali o tem, kaj bodo pridelovali na svoji zemlji, vključno s proizvodi, ki še vedno sodijo v vezano podporo, s čemer povečujejo tržno usmerjenost, enotno plačilo ne bi smelo biti pogojeno s proizvajanjem katerega koli določenega proizvoda. Vendar pa bi bilo treba, da bi se izognili izkrivljanju konkurence, nekatere proizvode izključiti iz proizvodnje na upravičenih zemljiščih. (29) Da bi določili znesek, do katerega bi moral biti kmet upravičen v okviru nove sheme, se je primerno sklicevati na zneske, ki so mu bili dodeljeni med referenčnim obdobjem. Ustanoviti je treba nacionalno rezervo za upoštevanje posebnih razmer. Ta rezerva se lahko uporabi tudi za lažjo udeležbo novih kmetov v shemi. Enotno plačilo je treba določiti na ravni kmetije. (30) Celoten znesek, do katerega je kmetija upravičena, je treba razdeliti (pravice do plačila) in povezati z določenim številom upravičenih hektarjev, ki ga je treba določiti, da se omogoči prenos pravic do premije. Da bi se izognili špekulativnim prenosom, ki bi povzročili kopičenje pravic do plačila brez ustrezne kmetijske podlage je pri dodeljevanju pomoči primerno določiti povezavo med pravicami in določenim številom upravičenih hektarjev kakor tudi možnost omejitve prenosa pravic v regiji. Določiti je treba posebne določbe za pomoč, ki ni neposredno povezana z območjem, ob upoštevanju posebnih razmer v ovčjereji in kozjereji. (31) Da bi zagotovili, da skupna raven podpore in pravic ne presega trenutnih proračunskih omejitev na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni ter, kjer je to primerno, na regionalni ravni, je primerno določiti nacionalne zgornje meje, ki se izračunajo kot vsota vseh sredstev, dodeljenih v vsaki državi članici za plačilo pomoči v okviru ustreznih shem podpor, med referenčnim obdobjem in ob upoštevanju kasnejših prilagoditev. Pri prekoračitvi zgornje meje je treba predvideti sorazmerna znižanja. (32) Da bi ohranili ugodne učinke prahe za kontrolo dobave in okrepili njene ugodne učinke za okolje v okviru novega sistema podpore, bi bilo treba ohraniti pogoje prahe za orna zemljišča. (33) Da bi se lahko države članice prilagodile posebnim razmeram, bi morale imeti možnost, da opredelijo določeno ravnotežje med individualnimi pravicami do plačila in regionalnimi ali nacionalnimi povprečji ter med obstoječimi plačili in enotnim plačilom. Predvideti je treba posebno odstopanje od prepovedi gojenja sadja in zelenjave vključno z namiznim krompirjem, da v primeru regionalizacije ne bi prišlo do motnje proizvodnje, medtem ko bi se kakršni koli učinki na izkrivljanje konkurence zmanjševali na najnižjo raven. Da bi se upoštevale posebne kmetijske razmere države članice je primerno tudi predvideti možnost, da lahko država članica zaprosi za prehodno obdobje za izvajanje sheme enotnega plačila, pri čemer pa se še naprej upoštevajo proračunske zgornje meje, določene za shemo enotnega plačila. V primeru resnega izkrivljanja konkurence med prehodnim obdobjem in da bi zagotovili spoštovanje mednarodnih obveznosti Skupnosti je primerno zagotoviti, da lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za obvladovanje takih situacij. (34) V primeru neobveznega ali prehodnega izvajanja je za zaščito upravičenih pričakovanj kmetov primerno določiti datum, do katerega morajo države članice sprejeti odločitev glede uporabe sheme enotnega plačila. Poleg tega je treba, da bi zagotovili nadaljevanje trenutnih shem, določiti nekatere pogoje za upravičenost do pomoči, Komisiji pa prepustiti določitev izvedbenih pravil. (35) Da bi se ohranila vloga proizvodnje trde pšenice v tradicionalnih proizvodnih območjih in okrepilo dodeljevanje pomoči za trdo pšenico, ki izpolnjuje določene minimalne zahteve glede kakovosti, je v prehodnem obdobju primerno zmanjšati trenuten specifičen dodatek za trdo pšenico v tradicionalnih območjih in odpraviti posebno pomoč v določenih območjih. Do te pomoči bi moralo biti upravičeno le gojenje za pridelavo trde pšenice za uporabo v proizvodnji pšeničnega zdroba in testenin. (36) Da bi okrepili vlogo beljakovinsko bogatih stročnic in spodbudili povečanje proizvodnje teh poljščin, je primerno predvideti dodatno plačilo za kmete, ki proizvajajo te poljščine. Da bi zagotovili pravilno uporabo nove sheme, je treba določiti nekatere pogoje za upravičenost do pomoči. Če se največja zajamčena površina prekorači, je treba določiti največjo zajamčeno površino in uporabiti sorazmerna zmanjšanja. (37) Da bi se ohranila vloga proizvodnje riža v tradicionalnih proizvodnih območjih, je primerno predvideti dodatno plačilo za proizvajalce riža. Da bi zagotovili pravilno uporabo nove sheme, je treba določiti nekatere pogoje za upravičenost do pomoči. Če se površine prekoračijo, je treba določiti je treba nacionalne osnovne površine in uporabiti zmanjšanja, če se površine prekoračijo. (38) Določiti je treba nove ureditve za podporo za lupinarje, da bi se izognili možnim opustitvam proizvodnje lupinarjev v tradicionalnih območjih in kasnejšim negativnim posledicam za okolje, podeželje, družbo in gospodarstvo. Da bi zagotovili pravilno uporabo novih ureditev, je treba določiti nekatere pogoje za upravičenost do pomoči vključno z minimalno gostoto dreves in velikostjo parcel. Za namene upoštevanja posebnih potreb bi morale države članice imeti možnost, da zagotovijo dodatno pomoč. (39) Da bi se izognili prekoračitvi proračuna, je treba določiti največjo zajamčeno površino in uporabiti sorazmerna znižanja, če se največja zajamčena površina prekorači, predvsem v državah članicah, ki so prekoračile svoje površine. Da bi zagotovili uravnoteženo uporabo v vsej Skupnosti je treba to površino dodeliti sorazmerno s površinami za proizvodnjo lupinarjev v državah članicah. Države članice bi morale biti odgovorne za dodeljevanje površin na svojih ozemljih. Površine, za katere veljajo načrti za izboljšanje, ne smejo biti upravičene do pomoči v okviru nove sheme, dokler načrt ne preneha veljati. (40) Da bi izkoristili uspešnost načrtov za izboljšanje pri prerazvrstitvah dobave lahko države članice upravičenost do pomoči Skupnosti in nacionalne pomoči pogojujejo s članstvom v organizacijah proizvajalcev. Da bi se izognili motnjam je treba zagotoviti nemoten prehod na novo shemo. (41) Trenutno podpora energetskim rastlinam izvira iz možnosti gojenja industrijskih poljščin na zemljišču v prahi. Energetske rastline zavzemajo največji delež proizvodnje poljščin, ki niso hrana, na zemljišču v prahi. Določiti je treba posebno pomoč za energetske rastline z namenom povečanja nadomestitve ogljikovega dioksida. Določiti je treba največjo zajamčeno površino in uporabiti sorazmerna zmanjšanja, če se največja zajamčena površina prekorači. Določbe je treba pregledati po predpisanem obdobju ob upoštevanju izvajanja pobude Skupnosti za biogoriva. (42) Da bi ohranili proizvodnjo škroba v tradicionalnih proizvodnih območjih in priznali vlogo proizvodnje krompirja v agronomskem ciklusu, je primerno predvidetidodatno plačilo za proizvajalce krompirjevega škroba. Poleg tega je treba, glede na to, da se mora sistem plačila za proizvajalce škrobnega krompirja delno vključiti v shemo enotnega plačila, spremeniti Uredbo Sveta (EC) št. 1868/94 z dne 27. julija 1994 o uvedbi sistema kvot v zvezi s proizvodnjo krompirjevega škroba ( 9 ). (43) Z vključitvijo poljščin, goveda in ovc se shema enotnega plačila razširi na premije, ki se plačujejo v najbolj obrobnih regijah in na Egejskih otokih, da bi dosegli nadaljnjo poenostavitev in da bi se izognili nadaljnji veljavi pravnega in administrativnega okvira za omejeno število kmetov na teh območjih. Da bi ohranili vlogo nekaterih vrst proizvodnje v navedenih regijah Skupnosti pa je primerno predvideti, da se lahko države članice odločijo, da teh plačil ne vključijo v shemo enotnega plačila. Enaka možnost bi morala veljati za dodatna plačila v nekaterih regijah Švedske in Finske ter za pomoč za seme. V teh primerih je treba, da bi zagotovili nadaljevanje trenutnih shem, določiti nekatere pogoje za upravičenost do pomoči, Komisiji pa prepustiti določitev izvedbenih pravil. (44) Da bi olajšali prehod med trenutnimi shemami za plačila za poljščine in premije za živali na novo shemo enotnega plačila, je primerno predvideti nekatere prilagoditve trenutnim neposrednim plačilom v navedenih sektorjih. (45) Kmetijska dejavnost na Azorih je zelo odvisna od proizvodnje mleka. Zato je priporočljivo obnoviti in podaljšati ukrepe, sprejete v členu 23 Uredbe (ES) št. 1453/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za Azore in Madeiro ( 10 ), in glede omejitev proizvodnje določiti odstopanje od nekaterih določb skupne tržne ureditve za mleko in mlečne proizvode za skupno obdobje šestih tržnih let s pričetkom leta 1999/2000, da bi se upoštevala raven razvoja in pogoji lokalne proizvodnje. Ta ukrep bi moral v obdobju svoje veljavnosti sektorju na Azorih omogočiti, da se še naprej prestrukturira, ne da bi posegali na trg z mlekom niti znatno vplivali na pravilno delovanje sheme prelevmanov na ravni Portugalske ali Skupnosti. (46) Uporaba sheme enotnega plačila na kmetijo bo dejansko pomenila, da program spreminjanja namembnosti zemljišč, ki so trenutno namenjena poljščinam, v zemljišča za ekstenzivno živinorejo na Portugalskem, določen v Uredbi (ES) št. 1017/94 ( 11 ), postane brezpredmeten. Uredbo (ES) št. 1017/94 je zato treba razveljaviti z začetkom veljavnosti sheme enotnega plačila. (47) Zaradi navedenih sprememb in novih določb je treba razveljaviti uredbe Sveta (EGS) št. 3508/92, (ES) št. 1577/96 z dne 30. julija 1996 o uvedbi posebnega ukrepa v zvezi z nekaterimi zrnatimi stročnicami ( 12 ) in (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpor za proizvajalce nekaterih poljščin ( 13 ). Preklicati je treba tudi Uredbo (ES) št. 1259/1999 z izjemo nekaterih določb, ki določajo posebne začasne in neobvezne režime. (48) Posebne določbe v zvezi z neposrednimi plačili v uredbah Sveta (EGS) št. 2358/71 z dne 26. oktobra 1971 o skupni ureditvi trga za semena ( 14 ), št. 2019/93 z dne 19. julija 1993 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za majhne otoke v Egejskem morju ( 15 ), (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso ( 16 ), (ES) št. 1452/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode v korist francoskih čezmorskih departmajev ( 17 ), (ES) št. 1454/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode v korist Kanarskih otokov ( 18 ) in(ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso ( 19 ) so postale brezpredmetne in bi jih bilo zato treba črtati. (49) Ob uveljavitvi te uredbe Skupnost sestavlja 15 držav članic. Ob upoštevanju dejstva, da bodo v skladu s Pristopno pogodbo iz leta 2003 nove države članice pristopile 1. maja 2004, je to uredbo treba prilagoditi glede na datum pristopa v skladu s postopkom, predvidenim z navedeno pogodbo, da bi se lahko uporabljala v novih državah članicah. (50) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvrševanje izvedbenih pooblastil, ki so bila prenesena na Komisijo ( 20 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa:

— skupna pravila o neposrednih plačilih iz shem dohodkovne podpore v okviru skupne kmetijske politike, ki se financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), naštetih v Prilogi I, razen tistih, ki so predvidena z Uredbo (ES) št. 1257/1999;

— dohodkovno podporo za kmete (v nadaljnjem besedilu: „shema enotnega plačila“);

▼

— prehodno poenostavljeno dohodkovno podporo kmetom v novih državah članicah (v nadaljnjem besedilu „shema enotnega plačila na površino“);

▼M4

— sheme podpore za kmete, ki proizvajajo trdo pšenico, stročnice, riž, oreščke, energetske rastline, škrobni krompir, mleko, seme, poljščine, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, zrnate stročnice, bombaž, tobak, hmelj kakor tudi za kmete, ki vzdržujejo oljčne nasade.

▼B

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „kmet“ je fizična ali pravna oseba oziroma združenje fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki je združenju in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti, kot je navedeno v členu 299 Pogodbe, in ki opravlja kmetijsko dejavnost,

(b) „kmetijsko gospodarstvo“ so vse proizvodne enote, s katerimi upravlja kmet in ki se nahajajo na ozemlju iste države članice,

(c) „kmetijska dejavnost“ je proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih proizvodov vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali ali ohranjanje zemljišča po dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih, določeno v členu 5,

(d) „neposredno plačilo“ je plačilo, dodeljeno neposredno kmetom v okviru ene od shem dohodkovne podpore iz Priloge I,

(e) „plačila v danem koledarskem letu“ ali „plačila v referenčnem obdobju“ so plačila, ki so ali ki bodo odobrena v zvezi z zadevnim(i) letom(i), vključno z vsemi plačili v zvezi z drugimi obdobji, ki se začnejo v navedenem(ih) koledarskem(ih) letu(ih),

(f) „kmetijski proizvodi“ so proizvodi, navedeni v Prilogi I Pogodbe, vključno z bombažem, vendar z izjemo ribiških proizvodov,

▼A2

(g) „nove države članice“ so Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška.

▼B







NASLOV II

SPLOŠNE DOLOČBE







POGLAVJE 1

NAVZKRIŽNA SKLADNOST

Člen 3

Glavne zahteve

1. Kmet, ki prejema neposredna plačila, mora spoštovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge III v skladu s časovnim razporedom, določenim v navedeni prilogi, ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v členu 5.

2. Pristojni državni organ mora kmetu posredovati seznam predpisanih zahtev ravnanja ter zahtev v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, ki jih je treba spoštovati.

Člen 4

Predpisane zahteve ravnanja

1. Predpisane zahteve ravnanja iz Priloge III se določijo z zakonodajo Skupnosti na naslednjih področjih:

— javno zdravje, zdravje živali in rastlin,

— okolje,

— dobro počutje živali.

2. Predpisi, navedeni v Prilogi III, se uporabljajo v okviru te uredbe v občasno spremenjenih različicah in, v primeru direktiv, v obliki kot jih izvajajo države članice.

Člen 5

Dobri kmetijski in okoljski pogoji

1. Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira, določenega v Prilogi IV, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev. To ne vpliva na standarde, ki urejajo dobro kmetijsko prakso kot se uporabljajo v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999, niti na kmetijsko-okoljske ukrepe, ki se uporabljajo nad referenčno ravnjo dobre kmetijske prakse.

2. Države članice zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni travniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajni travniki. ►M3 Nove države članice zagotovijo, da se zemljišča, ki so bila dne 1. maja 2004 trajni pašniki, še naprej ohranjajo kot trajni pašniki. ◄ ►A2 Vendar Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se 1. januarja 2007 uporabljala kot trajni pašniki, ostanejo trajni pašniki. ◄

Vendar pa lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnih travnikov.

Prvi pododstavek ne velja za zemljišča pod trajnimi travniki, ki se bodo pogozdili, če je taka pogozditev skladna z okoljem in ne vključuje plantaže božičnih dreves niti hitro rastočih vrst, ki se gojijo kratkoročno.

Člen 6

Znižanje plačil ali izključitev iz plačil

▼M19

1. Če kadar koli v določenem koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu „zadevno koledarsko leto“) niso izpolnjene predpisane zahteve ravnanja ali dobri kmetijski in okoljski pogoji, pri čemer se lahko ta neskladnost neposredno pripiše dejavnostim ali opustitvi dejavnosti kmeta, ki je v zadevnem koledarskem letu vložil vlogo za pomoč, se celotni znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobril kmetu, po uporabi členov 10 in 11 za tega kmeta zmanjša ali prekliče v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v členu 7.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, če je neskladnost posledica dejanj ali opustitve dejanj, ki se lahko neposredno pripiše osebi, na katero ali od katere se je preneslo kmetijsko zemljišče.

Za namene uporabe prvega in drugega pododstavka za leto 2008 koledarsko leto ustreza obdobju od 1. aprila do 31. decembra 2008.

V tem odstavku „prenos“ pomeni kakršno koli transakcijo, s katero kmetijsko zemljišče ni več na voljo prenosniku.

▼B

2. Znižanja ali izključitve iz odstavka 1 se uporabijo le, če je neizpolnitev povezana z:

(a) kmetijsko dejavnostjo ali

(b) kmetijskim zemljiščem gospodarstva, vključno z enotami rabe ali poljinami v prahi.

▼M19

3. Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji iz podrobnih pravil iz člena 7(1) se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale zmanjšanj, ki znašajo 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto, ali ukinitev.

Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost iz prvega pododstavka, pristojni organ naslednje leto ukrepa, kot je potrebno, in zagotovi, da kmet odpravi ugotovljeno neskladnost. Taka neskladnost in sanacijski ukrepi, ki se bodo sprejeli, se sporočijo kmetu.

▼B

Člen 7

Podrobna pravila za znižanje ali izključitev

1. Podrobna pravila za znižanja ali izključitve iz člena 6, se določijo v skladu s postopkom iz člena 144(2). V tej zvezi je treba upoštevati resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljene neskladnosti, kakor tudi merila, določena v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2. Če gre za malomarnost, odstotek znižanja ne sme presegati 5 %, v primeru ponavljajoče se neskladnosti pa 15 %.

▼M19

V upravičenih primerih se lahko država članica odloči, da ne uporabi zmanjšanja, če se šteje, da so resnost, obseg in trajnost neskladnosti zelo majhne. Vendar primeri neskladnosti, ki pomenijo neposredno tveganje za zdravje ljudi ali živali, ne veljajo za majhne.

Razen če kmet takoj začne izvajati sanacijske ukrepe in odpravi ugotovljene neskladnosti, pristojni organ izvede ustrezne ukrepe, ki jih lahko po potrebi omeji na upravno preverjanje, da se zagotovi, da kmet odpravi ugotovljeno neskladnost. Ugotovljena manjša neskladnost in sanacijski ukrepi, ki se bodo sprejeli, se sporočijo kmetu.

▼B

3. Če gre za namerno povzročeno neskladnost, odstotek znižanja načeloma ne sme biti manjši od 20 % in se lahko povzpne do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ter se uporablja eno ali več koledarskih let.

4. V vsakem primeru pa celotni znesek znižanj in izključitev za eno koledarsko leto ne sme presegati celotnega zneska iz člena 6(1).

Člen 8

Pregled

Komisija mora najkasneje do 31. decembra 2007 predložiti poročilo o uporabi sistema navzkrižne skladnosti, kateremu mora po potrebi priložiti ustrezne predloge, predvsem z namenom spremembe seznama predpisanih zahtev ravnanja, navedenih v Prilogi III.

Člen 9

Zneski, ki izhajajo iz navzkrižne skladnosti

Znesek, ki se ustvari zaradi uporabe tega poglavja, je treba knjižiti v dobro Jamstvenega oddelka EKUJS. Država članica lahko zadrži 25 % tega zneska.







POGLAVJE 2

MODULACIJA IN FINANČNA DISCIPLINA

Člen 10

Modulacija

1. Vsi zneski neposrednih plačil, ki naj bi se odobrili v danem koledarskem letu kmetu v dani državi članici, se znižajo za vsako leto do leta 2012 za naslednje odstotke:

— 2005: 3 %,

— 2006: 4 %,

— 2007: 5 %,

— 2008: 5 %,

— 2009: 5 %,

— 2010: 5 %,

— 2011: 5 %,

— 2012: 5 %.

2. Zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe znižanj iz odstavka 1, so po odbitku celotnih zneskov, predvidenih v Prilogi II, na razpolago kot dodatna podpora Skupnosti za ukrepe v okviru programiranja razvoja podeželja, ki se financira iz Jamstvenega oddelka EKUJS v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999.

3. Znesek, ki ustreza eni odstotni točki, se dodeli državi članici, kjer so bili ustvarjeni ustrezni zneski. Ostali zneski se dodelijo zadevnim državam članicam v skladu s postopkom iz člena 144(2) na podlagi naslednjih meril:

— kmetijska površina,

— zaposlenost v kmetijstvu,

— bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca po kupni moči.

Vendar pa vsaka država članica prejme najmanj 80 % celotnih zneskov, ustvarjenih zaradi modulacije v tej državi članici.

4. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 3 se v primeru, ko je v državi članici delež rži kot del celotne proizvodnje žit v tej državi članici povprečno presegal 5 % med obdobjem od leta 2000 do leta 2002 in je njen delež celotne proizvodnje rži v Skupnosti presegel 50 % v istem obdobju, tej državi članici ponovno dodeli vsaj 90 % zneskov, ustvarjenih zaradi modulacije v zadevni državi članici, do vključno leta 2013.

V takem primeru mora biti brez vpliva na možnost, predvideno s členom 69, vsaj 10 % zneska, dodeljenega zadevni državi članici, na voljo za ukrepe, navedene v odstavku 2 tega člena v regijah pridelave rži.

V tem odstavku „žita“ pomenijo žita, navedena v Prilogi IX.

5. Odstavek 1 se ne uporablja za neposredna plačila, ki se odobrijo kmetom v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri ter na Kanarskih in Egejskih otokih.

Člen 11

Finančna disciplina

▼M4

1. Z začetkom od proračuna za leto 2007 je treba z namenom, da bi zagotovili, da zneski za financiranje skupne kmetijske politike, trenutno pod podnaslovom 1a (tržni ukrepi in neposredne pomoči), ustrezajo letnim zgornjim mejam, določenim v Sklepu predstavnikov vlad držav članic, ki so se 18. novembra 2002 sestali v okviru Sveta, glede sklepov Evropskega sveta, ki je 24. in 25. oktobra 2002 zasedal v Bruslju, določiti prilagoditev neposrednih plačil, kadar predvidevanja za financiranje ukrepov iz podnaslova 1a za zadevno proračunsko leto, povečana za zneske iz členov 143d in 143e, in pred uporabo modulacije iz člena 10(2), kažejo, da bo zgoraj navedena letna zgornja meja, upoštevajoč mejo v višini 300 milijonov evrov pod to zgornjo mejo, presežena. To ne vpliva na finančne perspektive za obdobje 2007–2013.

▼B

2. Svet na predlog Komisije, ki ga predstavi najkasneje do 31. marca v koledarskem letu, za katero veljajo prilagoditve iz odstavka 1, določi prilagoditve najkasneje do 30. junija v koledarskem letu, za katero veljajo.

Člen 12

Dodaten znesek pomoči

1. Dodaten znesek pomoči se odobri kmetom, ki prejemajo neposredna plačila v skladu s to uredbo.

Dodaten znesek pomoči je enak znesku, ki se dobi z uporabo odstotkov znižanja za tisto koledarsko leto v skladu s členom 10 za prvih 5 000 EUR neposrednih plačil ali manj.

2. Celotni dodatni zneski pomoči, ki se lahko odobrijo v državi članici v koledarskem letu, ne smejo presegati zgornjih mej, določenih v Prilogi II. Kadar je potrebno države članice preidejo na linearno odstotno uskladitev dodatnih zneskov pomoči, da bi se držale zgornjih mej, določenih v Prilogi II.

3. Za dodaten znesek pomoči ne veljajo znižanja iz člena 10.

4. Z začetkom od proračuna za leto 2007 Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) pregleda zgornje meje, določene v Prilogi II, da bi upoštevala strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev.

▼M3

5. Komisija določi zgornje meje iz odstavka 2 za države članice v skladu s postopkom iz člena 144(2).

Člen 12a

Uporaba v novih državah članicah

1. Člena 10 in 12 se ne uporabljata za nove države članice do začetka koledarskega leta, v zvezi s katerim je raven neposrednih plačil, ki se uporablja v novih državah članicah, enaka vsaj ravni, ki se uporablja za takrat veljavno raven takih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004.

2. V okviru uporabe razporeda povečanj, določenega v členu 143a za vsa neposredna plačila, ki se dodelijo v novih državah članicah, se člen 11 ne uporablja za nove države članice do začetka koledarskega leta, v zvezi s katerim je raven neposrednih plačil, ki se uporablja v novih državah članicah, enaka vsaj ravni, ki se uporablja za takrat veljavno raven takih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004.

▼B







POGLAVJE 3

SISTEM KMETIJSKEGA SVETOVANJA

Člen 13

Sistem kmetijskega svetovanja

1. S 1. januarjem 2007 države članice vzpostavijo sistem svetovanja kmetom glede upravljanja z zemljišči in s kmetijami (v nadaljnjem besedilu „sistem kmetijskega svetovanja“), ki ga vodi en ali več imenovanih organov ali zasebnih subjektov.

2. Svetovalna dejavnost zajema vsaj predpisane zahteve ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Poglavja I.

Člen 14

Pogoji

1. Kmetje lahko sodelujejo v sistemu kmetijskega svetovanja prostovoljno.

2. Države članice dajo prednost kmetom, ki prejemajo več kot 15 000 EUR neposrednih plačil na leto.

Člen 15

Obveznosti odobrenih zasebnih subjektov in imenovanih organov

Brez vpliva na nacionalno zakonodajo v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov, države članice zagotovijo, da zasebni subjekti in imenovani organi iz člena 13 ne razkrijejo osebnih ali posameznikovih informacij in podatkov, ki jih pridobijo med dejavnostjo svetovanja, drugim osebam, razen kmetu, ki upravlja zadevno kmetijsko gospodarstvo, z izjemo kakršne koli nepravilnosti ali kršitve, ki je ugotovljena med njihovo dejavnostjo, in ki je zajeta v obveznosti, določeni v zakonodaji Skupnosti ali nacionalni zakonodaji, o obveščanju javne oblasti, zlasti v primeru kaznivih dejanj.

Člen 16

Pregled

Komisija najkasneje do 31. decembra 2010 predloži poročilo o uporabi sistema kmetijskega svetovanja, ki mu po potrebi priloži ustrezne predloge za obvezno sodelovanje v sistemu.







POGLAVJE 4

INTEGRIRAN ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM

Člen 17

Področje uporabe

Vsaka država članica vzpostavi integrirani administrativni in kontrolni sistem, v nadaljnjem besedilu: „integrirani sistem“.

Integrirani sistem se uporablja za sheme podpor, vzpostavljene v skladu z naslovi III in IV te uredbe ter členom 2a Uredbe (ES) št. 1259/1999.

V potrebnem obsegu se uporablja tudi za administracijo in kontrolo pravil, določenih v poglavjih 1, 2 in 3.

Člen 18

Elementi integriranega sistema

1. Integriran sistem vsebuje naslednje elemente:

(a) računalniško zbirko podatkov,

(b) identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine,

(c) sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 21,

(d) zahtevke za pomoč,

(e) integriran kontrolni sistem,

(f) enoten sistem za registracijo identitete vsakega kmeta, ki vloži zahtevek za pomoč.

▼M2

2. V primeru uporabe členov 67, 68, 69, 70 in 71 integrirani sistem zajema sistem identifikacije in registracije živali, vzpostavljen v skladu, na eni strani, z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa ( 21 ), in na drugi strani z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ( 22 ).

▼B

Člen 19

Računalniška zbirka podatkov

1. V računalniško zbirko podatkov se za vsako kmetijsko gospodarstvo zapisujejo podatki, pridobljeni iz zahtevkov za pomoč.

▼M4

Ta zbirka podatkov omogoča zlasti neposreden in takojšen vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto od začetka leta 2000 in za pomoč, dodeljeno na podlagi poglavja 10b naslova IV, od 1. maja 1998.

▼B

2. Države članice lahko vzpostavijo decentralizirane zbirke podatkov, pod pogojem, da se te baze podatkov kakor tudi administrativni postopki za zapisovanje in dostopanje do podatkov, oblikovani homogeno na vsem ozemlju države članice in da so medsebojno združljivi, tako da omogočajo navzkrižno preverjanje.

▼M4

Člen 20

Identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine

1. Vzpostavi se identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine na podlagi kart in katastrskih dokumentov ali drugih kartografskih virov. Uporabljajo se tehnike računalniškega geografskega informacijskega sistema, vključujoč po možnosti zračne ali prostorske ortoposnetke z enotnim standardom, ki zagotavlja natančnost, ki ustreza kartografskemu merilu najmanj 1:10 000.

▼M14

2. Za države članice, ki uporabljajo pomoč za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV, identifikacijski sistem vključuje geografski informacijski sistem za pridelovanje oljk, ki je sestavljen iz računalniške alfanumerične zbirke podatkov ter računalniške referenčne zbirke podatkov za zadevna oljčna drevesa in območja.

▼M14

3. Države članice, ki ne uporabljajo pomoči za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV, se lahko odločijo za vključitev geografskega informacijskega sistema za gojenje oliv iz odstavka 2, v identifikacijski sistem za kmetijske parcele.

▼B

Člen 21

Sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila

1. Vzpostavi se sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila, ki omogoča preverjanje pravic in navzkrižno preverjanje z zahtevki za pomoč in identifikacijskim sistemom za enote rabe ali poljine.

2. Ta sistem omogoča neposreden in takojšen vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za najmanj tri zaporedna predhodna koledarska in/ali tržna leta.

Člen 22

Zahtevki za pomoč

1. Vsako leto kmet vloži zahtevek za neposredna plačila, za katerega velja integriran sistem, pri čemer navede, kadar je primerno:

— vse enote rabe ali poljine gospodarstva,

▼M14

— v primeru zahtevka za pomoč za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV, ali kadar država članica uporablja možnost iz člena 20(3), število oljčnih dreves in njihov položaj na parceli,

▼B

— število in znesek pravic do plačila,

— vse druge informacije, predvidene s to uredbo ali ki jih določi zadevna država članica.

▼M4

2. Država članica lahko določi, da mora zahtevek za pomoč vsebovati le spremembe glede na zahtevek za pomoč, vložen predhodno leto. Država članica razdeli prej tiskane obrazce na podlagi ugotovljenih površin iz predhodnega leta ter zagotovi grafični material, ki prikazuje lokacijo teh površin in, kadar je to primerno, položaj oljčnih dreves.

▼B

3. Država članica lahko določi, da enoten zahtevek za pomoč zajema več shem podpor ali vse sheme podpore iz Priloge I ali druge sheme podpore.

Člen 23

Preverjanje pogojev za upravičenost

1. Države članice opravijo administrativne kontrole zahtevkov za pomoč vključno s preverjanjem upravičenih površin in ustreznih pravic do plačila.

2. Administrativne kontrole se dopolnijo s sistemom preverjanja na kraju samem, da se preveri upravičenost do pomoči. V ta namen države članice sestavijo načrt vzorčenja kmetijskih gospodarstev.

Države članice lahko uporabijo tehnike daljinskega zaznavanja za kontrolo enot rabe ali poljin na kraju samem.

3. Vsaka država članica imenuje organ, ki je odgovoren za usklajevanje kontrol, predvidenih v tem poglavju.

Kadar država članica predvideva prenos nekaterih vidikov dela, ki ga je treba opraviti v skladu s tem poglavjem, na specializirane agencije ali podjetja, imenovani organ zadrži kontrolo nad in odgovornost za to delo.

Člen 24

Znižanja ali izključitve

1. Kadar se ugotovi, da kmet ne izpolnjuje pogojev za upravičenost, ki se nanašajo na odobritev pomoči, predvidene v tej uredbi ali v členu 2a Uredbe (ES) št. 1259/1999, se brez vpliva na znižanja in izključitve, predvidene v členu 6 te uredbe, za plačilo ali del plačila, ki je odobreno ali se bo odobrilo in za katero so izpolnjeni pogoji za upravičenost, opravijo znižanja in izključitve, ki se določijo v skladu s postopkom iz člena 144(2) te uredbe.

2. Odstotek znižanja se postopoma dviguje glede na resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neskladja do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči za eno ali več koledarskih let.

Člen 25

Kontrola navzkrižne skladnosti

1. Države članice opravljajo kontrolo na kraju samem, da bi preverile, ali kmet izpolnjuje obveznosti, navedene v poglavju 1.

2. Države članice lahko uporabijo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme, da zagotovijo upoštevanje predpisanih zahtev ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, kot so opredeljena v poglavju 1.

▼M2

Ti sistemi in predvsem sistem za identifikacijo in registracijo živali, vzpostavljeni v skladu z Direktivo 92/102/EGS, Uredbo (ES) št. 1760/2000 in Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003, so združljivi z integriranim sistemom v smislu člena 26 te uredbe.

▼B

Člen 26

Združljivost

Za namene uporabe shem podpore, navedenih v Prilogi V, morajo države članice zagotoviti, da so administrativni in kontrolni postopki, ki se uporabljajo za te sheme, združljivi z integriranim sistemom v naslednjih vidikih:

(a) računalniško zbirko podatkov,

(b) identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine,

(c) adminsitrativnimi kontrolami.

V ta namen se sistemi vzpostavijo tako, da je brez kakršnih koli težav ali navzkrižij mogoče njihovo skupno delovanje ali izmenjava podatkov med njimi.

Države članica lahko za namene uporabe shem podpor Skupnosti ali nacionalnih shem podpor, ki niso navedene v Prilogi V, vključijo v njihove administrativne in kontrolne postopke eno ali več sestavin integriranega sistema.

Člen 27

Obveščanje in preverjanje

1. Komisijo je treba redno obveščati o uporabi integriranega sistema.

Komisija organizira izmenjavo mnenj v zvezi s tem z državami članicami.

2. Pooblaščeni predstavniki, ki jih imenuje Komisija, lahko potem, ko o tem pravočasno obvestijo pristojne organe, ki jih to zadeva, opravijo:

— kakršen koli pregled ali kontrolo v zvezi z ukrepi, sprejetimi z namenom vzpostavitve in izvajanja integriranega sistema,

— preglede specializiranih agencij in podjetij, navedenih v členu 23(3).

Uradniki iz zadevne države članice lahko sodelujejo pri takih pregledih. Navedena pooblastila za izvajanje pregledov ne vplivajo na uporabo določb nacionalne zakonodaje, v katerih so določeni ukrepi rezervirani za uradnike, ki so posebej določeni z nacionalno zakonodajo. Pooblaščeni predstavniki, ki jih imenuje Komisija, zlasti ne smejo sodelovati v obiskih na domu ali pri uradnih zasliševanjih osumljenih oseb v skladu z nacionalno zakonodajo države članice. Imajo pa dostop do tako pridobljenih informacij.

3. Brez vpliva na odgovornosti držav članic za izvajanje in uporabo integriranega sistema lahko Komisija zahteva pomoč specializiranih organov ali oseb, da bi olajšala vzpostavitev, spremljanje in uporabo integriranega sistema in zlasti da bi pristojnim organom držav članic zagotovila tehnično svetovanje, če bi zanj zaprosile.







POGLAVJE 5

DRUGE SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 28

Plačilo

1. Plačila v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I, se v celoti izplačajo upravičencem, razen kjer ta uredba določa drugače.

2. Plačila se opravijo enkrat letno v obdobju od 1. decembra do 30. junija naslednjega koledarskega leta.

Dodaten znesek pomoči, naveden v členu 12, pa se izplača najkasneje do 30. septembra v koledarskem letu, ki sledi zadevnemu koledarskemu letu.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena in v skladu s postopkom iz člena 144(2) lahko Komisija:

(a) podaljša rok izplačila za plačila, predvidena v členu 5(1) Uredbe Sveta 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in maščobe ( 23 );

(b) določi predplačila;

(c) države članice glede na proračunski položaj pooblasti, da pred 1. decembrom plačajo predplačila v regijah, kjer so zaradi izjemnih razmer kmetje v hudih finančnih težavah: — v višini do 50 % plačil, — ali — v višini do 80 % plačil v primeru, ko so predplačila že predvidena.

Člen 29

Omejitve plačila

Brez vpliva na kakršne koli posebne določbe v posameznih shemah podpore se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so umetno ustvarili pogoje, ki so potrebni za pridobitev takih plačil, da bi pridobili korist v nasprotju s cilji zadevne sheme podpore.

Člen 30

Pregled

Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez vpliva na možnost pregleda v katerem koli trenutku glede na razvoj trga in proračunske razmere.

Člen 31

Ocena

Za presojo učinkovitosti plačil v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I, se opravi ocena teh plačil, s katero se določi njihov učinek glede na njihove cilje in analizira njihov vpliv na ustrezne trge.

Člen 32

Intervencije v skladu z Uredb (ES) št. 1258/1999

Sheme podpore iz Priloge I se obravnavajo kot „intervencija“, kot je opredeljena v členu 1(2)(b) in členu 2(2) Uredbe (ES) št. 1258/1999.







NASLOV III

SHEMA ENOTNEGA PLAČILA







POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 33

Upravičenost

1. Kmetje so upravičeni iz sheme enotnega plačila, če:

▼M17

(a) jim je bilo odobreno plačilo v referenčnem obdobju, navedenem v členu 38, v okviru vsaj ene izmed shem podpore, navedene v Prilogi VI, ali, za oljčno olje, v tržnih letih iz drugega pododstavka člena 37(1) ali, za sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, če jim je bila odobrena tržna podpora v reprezentativnem obdobju iz točke K Priloge VII, ali, za banane, če so prejeli nadomestilo za izgubo dohodka v reprezentativnem obdobju iz točke L Priloge VII, ali, za sadje in zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice, če so bili v reprezentativnem obdobju, ki ga države članice uporabljajo za te proizvode v skladu s točko M Priloge VII, proizvajalci sadja in zelenjave, jedilnega krompirja in drevesnic

▼B

(b) so kmetijsko gospodarstvo ali del kmetijskega gospodarstva prejeli kot dejansko ali pričakovano dediščino od kmeta, ki je izpolnjeval pogoje, navedene pod točko (a), ali

(c) so prejeli pravico do plačila iz nacionalne rezerve ali s prenosom.

2. Če kmet, ki mu je bilo odobreno neposredno plačilo v referenčnem obdobju, spremeni svoj pravni status ali ime v tem obdobju ali najkasneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila, je upravičen do sheme enotnega plačila pod enakimi pogoji, kot kmet, ki je prvotno upravljal s kmetijskim gospodarstvom.

3. V primeru združitev v referenčnem obdobju ali najkasneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila, je kmet, ki upravlja z novim kmetijskim gospodarstvom, upravičen do sheme enotnega plačila pod enakimi pogoji, kot kmetje, ki so upravljali s prvotnimi kmetijskimi gospodarstvi.

V primeru cepitev v referenčnem obdobju ali najkasneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila, so kmetje, ki upravljajo s kmetijskimi gospodarstvi, pro rata upravičeni do sheme enotnega plačila pod enakimi pogoji, kot kmet, ki je upravljal s prvotnim kmetijskim gospodarstvom.

Člen 34

Uporaba

1. V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila pristojni organ države članice pošlje obrazec zahtevka kmetom, navedenim v členu 33(1)(a), z navedbo:

(a) zneska, navedenega v poglavju 2 (v nadaljnjem besedilu: „referenčni znesek“);

(b) števila hektarjev, navedenih v členu 43;

(c) števila in vrednosti pravic do plačila, kot so opredeljene v poglavju 3.

2. Kmetje vložijo zahtevke za shemo enotnega plačila do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najkasneje do 15. maja.

Vendar pa lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) dovoli, da se datum 15. maj v nekaterih območjih, kjer so zaradi izjemnih podnebnih razmer običajni datumi neprimerni, odloži.

3. Razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin v smislu člena 40(4) se pravice ne dodelijo kmetom, navedenim v členu 33(1)(a) in (b), ter tistim, ki prejemajo pravice do plačila iz nacionalne rezerve, če ne vložijo zahtevka za shemo enotnega plačila do 15. maja prvega leta uporabe sheme enotnega plačila.

Zneski, ustvarjeni iz navedenih nedodeljenih pravic, se vrnejo v nacionalno rezervo, navedeno v členu 42, in se lahko ponovno dodelijo do datuma, ki ga določi država članica, vendar najkasneje do 15. avgusta prvega leta uporabe sheme enotnega plačila.

▼M4

Člen 35

Dvojni zahtevki

1. Površina, ki ustreza številu upravičenih hektarjev, kakor je določeno v členu 44(2), za katero se vloži zahtevek za enotno plačilo, je lahko tudi predmet zahtevka za katero koli drugo neposredno plačilo kakor tudi za katero koli drugo pomoč, ki ni zajeta v tej uredbi, razen če je določeno drugače.

2. Kmetje, ki so sodelovali pri programu odkupa kvot v skladu z Uredbo (EGS) št. 2075/92, so upravičeni bodisi do enotnega plačila ali do cene za odkup kvot. Vendar če je cena za odkup kvot višja kakor znesek, izračunan za tobak, ki ga je treba vključiti v referenčni znesek, je kmet poleg enotnega plačila upravičen še do dela odkupne cene, ki ustreza razliki med zneskom cene in zneskom, izračunanem v skladu s točko I Priloge VII k tej uredbi.

▼B

Člen 36

Plačilo

1. Pomoč v okviru sheme enotnega plačila se izplača glede na pravice do plačila, kot je določeno v poglavju 3, za ustrezno število upravičenih hektarjev, kot je določeno v členu 44(2).

2. Države članice se lahko odločijo kombinirati plačila v okviru sheme enotnega plačila s plačili v okviru katerega koli druge sheme podpore.







POGLAVJE 2

DOLOČITEV ZNESKA

Člen 37

Izračun referenčnega zneska

1. Referenčni znesek je triletno povprečje celotnih zneskov plačil, ki so bila odobrena kmetu v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi VI, izračunan in prilagojen v skladu s Prilogo VII v vsakem koledarskem letu referenčnega obdobja, navedenega v členu 38.

▼M4

Vendar referenčni znesek za oljčno olje znaša štiriletno povprečje skupnih zneskov plačil, dodeljenih kmetu v tržnih letih 1999/2000, 2000/2001, 2001/2002 in 2002/2003 v okviru programa podpore za oljčno olje iz Priloge VI, ki se izračuna in prilagodi v skladu s Prilogo VII.

▼M9

Za sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, ki se uporabljajo za proizvodnjo sladkorja ali inulinskega sirupa, se referenčni znesek izračuna in prilagodi v skladu s točko K Priloge VII.

▼M15

Referenčni znesek za banane se izračuna in prilagodi v skladu s točko L Priloge VII.

▼M17

Za sadje in zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice se referenčni znesek izračuna in prilagodi v skladu s točko M Priloge VII.

▼B

2. Z odstopanjem od odstavka 1, kadar kmet prične opravljati kmetijsko dejavnost v referenčnem obdobju, povprečje temelji na plačilih, ki so mu bila odobrena v koledarskem letu ali koledarskih letih, v katerih je opravljal kmetijsko dejavnost.

Člen 38

Referenčno obdobje

Referenčno obdobje zajema koledarska leta 2000, 2001 in 2002.

Člen 39

Uporaba modulacije in navzkrižne skladnosti, določene z Uredbo (ES) št. 1259/1999

Kadar se uporabljata člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 1259/1999 med referenčnim obdobjem, so zneski, navedeni v Prilogi VII, taki, kot bi bili odobreni pred uporabo navedenih členov.

Člen 40

Težavni primeri

1. Z odstopanjem od člena 37 ima kmet, čigar proizvodnja je bila oškodovana med referenčnim obdobjem zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin, ki so se pojavile pred ali med navedenim referenčnim obdobjem, pravico zaprositi, da se referenčni znesek izračuna na podlagi koledarskega leta ali koledarskih let v referenčnem obdobju, ko ni bila prizadejana škoda zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin.

▼M17

2. Če je bila med celotnim referenčnim obdobjem proizvodnja prizadeta zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin, izračuna država članica referenčni znesek na podlagi obdobja od leta 1997 do leta 1999.

Za sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo se referenčni znesek izračuna na podlagi najbližjega tržnega leta pred reprezentativnim obdobjem, ki se izbere v skladu s točko K Priloge VII. Za banane se izračuna na podlagi najbližjega tržnega leta pred reprezentativnim obdobjem, ki se izbere v skladu s točko L Priloge VII. Za sadje in zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice se izračuna na podlagi najbližjega tržnega leta pred reprezentativnim obdobjem, ki se izbere v skladu s točko M Priloge VII. V teh primerih se odstavek 1 uporablja smiselno.

▼B

3. O primeru višje sile ali izjemnih okoliščinah, o katerem se pristojen organ prepriča na podlagi ustreznih dokazov, mora zadevni kmet pisno obvestiti organ v roku, ki ga določi vsaka država članica.

4. Višja sila ali izjemne okoliščine prizna pristojen organ v primerih, kot so:

(a) smrt kmeta;

(b) kmetova dolgotrajna nezmožnost za delo;

(c) huda naravna katastrofa, ki resno vpliva na kmetijsko zemljišče gospodarstva;

(d) uničenje prostorov za živali na kmetijskem gospodarstvu zaradi nesreče;

(e) epidemija živalske bolezni, ki prizadene del ali vso kmetovo živino.

▼M4

5. Odstavki 1, 2 in 3 tega člena se s potrebnimi spremembami uporabljajo za kmete, ki so med referenčnim obdobjem morali izpolnjevati kmetijsko-okoljske obveznosti v skladu z uredbama (EGS) št. 2078/92 ( 24 ) in (ES) št. 1257/1999, za hmeljarje, ki so med istim obdobjem morali izpolnjevati obveznosti glede krčenja nasadov v skladu z Uredbo (ES) št. 1098/98 ( 25 ), kakor tudi za pridelovalce tobaka, ki so sodelovali pri programu odkupa kvot v skladu z Uredbo (EGS) št. 2075/92.

V primeru, do so ukrepi iz prvega pododstavka zajemali referenčno obdobje in obdobje iz odstavka 2, države članice v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in izkrivljanj konkurence, določijo referenčni znesek v skladu s podrobnimi pravili, ki jih opredeli Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).

▼B

Člen 41

Zgornja meja

1. Za vsako državo članico seštevek referenčnih zneskov ne sme presegati nacionalne zgornje meje, navedene v Prilogi VIII.

▼M9

V zvezi s cikorijo in ob upoštevanju najnovejših podatkov, ki jih do 31 marca 2006 dajo na voljo države članice, Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) lahko prenese nacionalne količine iz točke K(2) Priloge VII in ustrezno prilagodi nacionalne zgornje meje iz Priloge VIII, ne da bi s tem spremenila skupne količine oziroma skupne zgornje meje.

1a. Kjer so bile nekatere količine kvote za sladkor ali kvote za inulinski sirup proizvedene v državi članici iz sladkorne pese, sladkornega trsa in cikorije, pridelanih v drugi državi članici v katerem koli od tržnih let 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 ali 2005/2006, se zgornje meje iz točke K Priloge VII in nacionalne zgornje meje iz Prilog VIII in VIIIa zadevnih držav članic prilagodijo s prenosom količin, ki ustrezajo zadevnim količinam, z nacionalnih zgornjih mej držav članic, kjer sta bila zadeven sladkor ali inulinski sirup proizvedena, na nacionalne zgornje meje države članice, kjer so bile pridelane zadevne količine sladkorne pese, sladkornega trsa ali cikorije.

Zadevne države članice najpozneje do 31. marca 2006 Komisiji sporočijo zadevne količine.

O prenosu odloči Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).

▼B

2. Kadar je potrebno država članica preide na linearno odstotno znižanje referenčnih zneskov, da zagotovi spoštovanje zgornje meje.

Člen 42

Nacionalna rezerva

1. Države članice po odbitku vseh možnih znižanj po členu 41(2) preidejo na linearno odstotno znižanje referenčnih zneskov, da bi ustvarile nacionalno rezervo. To znižanje ne sme presegati 3 %.

2. Nacionalna rezerva poleg tega zajema razliko med zgornjo mejo, navedeno v Prilogi VIII, in seštevkom referenčnih zneskov, ki naj bi se odobrili kmetom v okviru sheme enotnega plačila, pred znižanjem, navedenim v drugem stavku odstavka 1.

3. Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo za prednostno dodelitev referenčnih zneskov kmetom, ki so začeli opravljati kmetijsko dejavnost po 31. decembru 2002 ali v letu 2002, vendar niso prejeli nobenega neposrednega plačila v navedenem letu, v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence.

4. Države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence, določile referenčne zneske za kmete, ki so se znašli v posebnih razmerah, kot jih opredeli Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).

5. Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi določile v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence, referenčne zneske za kmete na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih.

6. Pri uporabi odstavkov 3 do 5 lahko države članice povečajo znesek na enoto v mejah regionalnega povprečja vrednosti pravic, in/ali število pravic, dodeljenih kmetom.

7. Države članice preidejo na linearno znižanje pravic, v kolikor njihova nacionalna rezerva ne zadostuje za pokrivanje primerov iz odstavkov 3 in 4.

8. ►M14 Razen v primeru prenosa na podlagi dejanske ali pričakovane dediščine in v primerih združitve in delitve ter z odstopanjem od člena 46 se pravice, določene z uporabo nacionalne rezerve, ne prenesejo pet let od njihove dodelitve. V primeru združitve ali delitve je(so) kmet(-je), ki upravlja(-jo) novo kmetijo/nove kmetije, še naprej upravičeni do sredstev, ki so jim bila na začetku dodeljena iz nacionalne rezerve do preteka obdobja petih let. ◄

Z odstopanjem od člena 45(1) se vsaka pravica, ki se ni uporabila med vsakim letom petletnega obdobja, takoj vrne v nacionalno rezervo.

▼M17

Vendar pa se lahko države članice v primeru uporabe odstavka 5 odločijo, da se pravice do plačila, ki ustrezajo enakemu številu hektarjev zemlje, ki jih je kmet prijavil in na katerih se prideluje jedilni krompir ali sadje in zelenjava, in v letu 2007 niso bile izkoriščene, ne bodo vrnile v nacionalno rezervo.

▼B

9. Z odstopanjem od členov 33 in 34 se v primeru, če se kmetijsko gospodarstvo, del kmetijskega gospodarstva ali pravice do premije prodajo ali oddajo v zakup za šest let ali več med referenčnim obdobjem ali najkasneje ►M4 15. maj 2004 ◄ , del pravic, ki naj bi se dodelile prodajalcu ali zakupodajalcu, lahko vrne v nacionalno rezervo pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).







POGLAVJE 3

PRAVICE DO PLAČILA







Oddelek 1

Pravice do plačila na površino

Člen 43

Določitev pravic do plačila

1. Brez vpliva na člen 48 kmet prejme pravico do plačila na hektar, ki se izračuna tako, da se referenčni znesek deli s triletnim povprečnim številom vseh hektarjev, na podlagi katerih je imel kmet med referenčnim obdobjem pravico do neposrednih plačil, navedenih v Prilogi VI.

Celotno število pravic do plačila je enako zgoraj navedenemu povprečnemu številu hektarjev.

Vendar pa je v primeru, navedenem v členu 37(2), celotno število pravic do plačila enako povprečnemu številu hektarjev v enakem obdobju, kot se uporabi za določitev referenčnih zneskov, in za te pravice do plačila se uporabi člen 42(8).

2. Število hektarjev, navedeno v odstavku 2, poleg tega zajema še:

▼M17

(a) v primeru pomoči za krompirjev škrob, posušeno krmo, semena, oljčne nasade in tobak iz Priloge VII, število hektarjev, za proizvodnjo katerih je bila odobrena pomoč med referenčnim obdobjem, kot se izračuna v skladu s točkami B, D, F, H in I Priloge VII;

(aa) v primeru sladkorne pese, sladkornega trsa in cikorije, število hektarjev, kot se izračuna v skladu s točko 4 točke K Priloge VII;

(ab) v primeru banan, število hektarjev, kot se izračuna v skladu s točko L Priloge VII;

(ac) v primeru sadja in zelenjave, jedilnega krompirja in drevesnic, število hektarjev, kot se izračuna v skladu s točko M Priloge VII;

▼B

(b) vsa krmna površina v referenčnem obdobju.

3. Za namen odstavka 2(b) tega člena „krmna površina“ pomeni površino kmetijskega gospodarstva, ki je bila celo koledarsko leto v skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 ( 26 ) na voljo za rejo živali, vključno s površinami v skupni rabi in površinami, ki so se uporabljale za mešano obdelovanje. Krmna površina ne zajema:

— zgradb, gozdov, ribnikov, poti,

— površin, ki se uporabljajo za druge pridelke, ki so upravičeni do pomoči Skupnosti, ali za trajne ali hortikulturne nasade,

— površin, ki izpolnjujejo pogoje za sistem podpor pridelovalcem nekaterih poljščin, ki se uporabljajo za shemo pomoči za posušeno krmo ali za katere velja nacionalna shema ali shema Skupnosti za praho.

4. Pravice do plačila na hektar se ne spreminjajo, razen če je določeno drugače.

Člen 44

Uporaba pravic do plačila

1. Na podlagi vsake pravice do plačila, ki vključuje upravičen hektar, se pridobi pravica do plačila zneska, ki ga določa pravica do plačila.

2. „Upravičen hektar“ pomeni vsako kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja kot orno zemljišče in trajni travnik, razen površin, ki se uporabljajo za trajne nasade, gozdove ali nekmetijske dejavnosti.

▼M17

’Upravičen hektar’ pomeni tudi eno od naslednjega:

(a) površine, zasajene s hmeljem, ali površine, ki morajo začasno počivati;

(b) površine z oljkami;

(c) površine, zasajene z bananami;

(d) površine s trajnimi nasadi sadja in zelenjave;

(e) drevesnice.

▼B

3. Kmet prijavi parcele, ki ustrezajo upravičenemu hektarju, ki je vključen v katero koli pravico do plačila. ►M19 Razen v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin so te enote rabe ali poljine na razpolago kmetu na datum, ki ga je določila država članica, vendar ne po datumu, ki ga je država članica določila za spremembo vloge za pomoč. ◄

4. Države članice lahko v ustrezno utemeljenih okoliščinah pooblastijo kmeta, da spremeni svojo prijavo, v kolikor spoštuje število hektarjev, ki ustrezajo njegovim pravicam do plačila, ter pogoje za dodelitev enotnega plačila za zadevno površino.

Člen 45

Neuporabljene pravice do plačila

1. Vsaka pravica do plačila, ki ni bila uporabljena v obdobju 3 let, se dodeli v nacionalno rezervo.

2. Vendar pa se neuporabljene pravice do plačila ne vrnejo v nacionalno rezervo v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin v smislu člena 40(4).

▼M17

3. Vendar pa se v državah članicah, ki niso izkoristile možnosti iz člena 71 in ne izkoriščajo možnosti iz drugega pododstavka člena 51, pravice do plačila, ki ustrezajo enakemu številu hektarjev zemlje, ki jih je kmet prijavil in na katerih se prideluje jedilni krompir ali sadje in zelenjava, in v letu 2007 niso bile izkoriščene, ne bodo vrnili v nacionalno rezervo.

▼B

Člen 46

Prenos pravic do plačila

1. Pravice do plačila se lahko prenesejo le na drugega kmeta s sedežem v isti državi članici, razen v primeru prenosa na podlagi dejanske ali pričakovane dediščine.

Vendar pa se tudi v primeru dejanske ali pričakovane dediščine lahko pravice do plačila uporabijo le v državi članici, kjer so bile ugotovljene.

Država članica lahko določi, da se pravice do plačila lahko prenesejo ali uporabijo le v isti regiji.

2. Pravice do plačila se lahko prenesejo s prodajo ali katero koli drugo obliko dokončnega prenosa, z ali brez zemljišča. Po drugi strani pa se zakup ali podobne vrste prenosa dovolijo le, če prenos pravic do plačila vključuje prenos ustreznega števila upravičenih hektarjev.

Razen v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin, kot je navedeno v členu 40(4), lahko kmet prenese svoje pravice do plačila brez zemljišča le, ko je v smislu člena 44 uporabil najmanj 80 % svojih pravic do plačila v najmanj enem koledarskem letu ali ko seje prostovoljno odrekel v korist nacionalne rezerve vsem pravicam do plačila, ki jih ni uporabil v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila.

3. V primeru prodaje pravic do plačila, z ali brez zemljišča, lahko države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti določijo, da se del prodanih pravic do plačila vrne v nacionalno rezervo, ali da se njihov znesek na enoto zmanjša v prid nacionalne rezerve v skladu z merili, ki jih določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).







Oddelek 2

Pravice do plačila, za katere veljajo posebni pogoji

Člen 47

Plačila, iz katerih izhajajo pravice do plačila, za katere veljajo posebni pogoji

1. Z odstopanjem od členov 43 in 44 se naslednji zneski, ki izhajajo iz plačil, odobrenih v referenčnem obdobju, vključijo v referenčni znesek v skladu s pogoji, določenimi v členu 48 in točki C Priloge VII:

(a) izvensezonska premija, določena v členu 5 Uredbe (ES) št. 1254/1999;

(b) klavna premija, določena v členu 11 Uredbe (ES) št. 1254/1999;

(c) posebna premija za moško govedo in premija za krave dojilje, kadar je bil kmet oproščen zahteve o obremenitvi v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999, če kmet ni zaprosil za ekstenzifikacijsko plačilo, določeno v členu 13 navedene uredbe;

(d) dodatna plačila, določena v členu 14 Uredbe (ES) št. 1254/1999, kadar se plačajo poleg pomoči, določene v točkah (a), (b) in (c) tega odstavka;

(e) pomoči, določene v okviru sheme pomoči za ovce in koze: — v koledarskih letih 2000 in 2001 v členu 5 Uredbe (ES) št. 2467/98 in v členu 1 Uredbe (EGS) št. 1323/90 ( 27 ), — v koledarskem letu 2002 v členih 4, 5 in 11(1) ter v prvi, drugi in četrti alinei člena 11(2) Uredbe (ES) št. 2529/2001.

2. Z odstopanjem od členov 33, 43 in 44 se z začetkom od leta 2007 zneski, ki izhajajo iz mlečnih premij in dodatnih plačil, kot je določeno v členih 95 in 96, in ki naj bi se odobrili v letu 2007, vključijo v shemo enotnega plačila v skladu s pogoji, določenimi v členih 48 do 50.

Člen 48

Določitev pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji

Ko so kmetu odobrena plačila iz člena 47, vendar v referenčnem obdobju nima hektarjev, opredeljenih v členu 43, ali upravičenost na hektar predstavlja znesek, ki presega 5 000 EUR, je kmet ustrezno upravičen do pravice do plačila:

(a) ki je enaka referenčnemu znesku, ki ustreza neposrednim plačilom, ki so mu bila odobrena v triletnem povprečnem obdobju;

(b) za vsakih 5 000 EUR ali del referenčnega zneska, ki ustreza neposrednim plačilom, ki so mu bila odobrena v triletnem povprečnem obdobju.

Člen 49

Pogoji

1. Če ni v tem oddelku drugače določeno, za pravice do plačila, za katere veljajo posebni pogoji, veljajo druge določbe tega naslova.

2. Z odstopanjem od členov 36(1) in 44(1), kmetu, ki ima take pravice do plačila, za katere v referenčnem obdobju ni imel hektarjev, država članica dovoli odstopanje od obveznosti, da zagotovi število upravičenih hektarjev, enako številu pravic, pod pogojem, da ohrani najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal v referenčnem obdobju, izražene v glavah velike živine (GVŽ).

V primeru prenosa pravic do plačila ima prevzemnik pravico do tega odstopanja le, če se prenesejo vse pravice do plačila, za katero velja odstopanje.

3. Pravice za plačilo, določene v skladu s členom 48, se ne spreminjajo.

Člen 50

Mlečna premija in dodatna plačila

1. Brez vpliva na člen 48 in z odstopanjem od členov 37 in 43 kmet prejme dodaten znesek na pravico, ki ga dobimo, ko delimo zneske, ki se odobrijo v skladu s členi 95 in 96, s številom pravic, ki jih ima v letu 2007, razen pravic do plačila za praho.

Znesek na enoto vsake pravice do plačila, ki jo ima v letu 2007, se poveča za ta dodatni znesek.

2. V primerih, ko kmet nima nobene pravice se uporabljata člena 48 in 49 s potrebnimi spremembami. V tem primeru za namen uporabe člena 48 izraz „hektarji“ pomeni upravičene hektarje, ki jih ima kmet v letu 2007.







POGLAVJE 4

RABA ZEMLJIŠČ V OKVIRU SHEME ENOTNEGA PLAČILA







Oddelek 1

Raba zemljišč

▼M17

Člen 51

Kmetijska raba zemljišč

Kmetje lahko uporabljajo parcele, prijavljene v skladu s členom 44(3), za katero koli kmetijsko dejavnost, razen za trajne nasade. Vendar lahko kmetje uporabljajo parcele za naslednje:

(a) hmelj;

(b) oljke;

(c) banane;

(d) trajne nasade sadja in zelenjave;

(e) drevesnice.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice do 1. novembra 2007 odločijo, da se do datuma, ki ga določi država članica, vendar najpozneje do 31. decembra 2010, parcele v eni ali več regijah države članice še vedno ne smejo uporabljati za:

(a) proizvodnjo enega ali več proizvodov iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 in člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96. Vendar se lahko države članice v tem primeru odločijo, da omogočijo pridelavo naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih v obdobju največ treh mesecev, ki se vsako leto začne 15. avgusta; vendar je za regije, kjer se zaradi podnebnih razlogov žita žanjejo prej, ta datum na zahtevo države članice možno spremeniti v skladu s postopkom iz člena 144(2) in/ali

(b) pridelavo jedilnega krompirja in/ali

(c) drevesnice.

▼M10

Člen 52

Proizvodnja konoplje

1. V proizvodnji konoplje pri uporabljenih sortah vsebnost tetrahidrokanabinola ne sme presegati 0,2 %. Države članice vzpostavijo sistem preverjanja vsebnosti tetrahidrokanabinola pri poljščinah na vsaj 30 % površin, ki so posejane s konopljo. Če pa država članica uvede sistem predhodne odobritve za tako gojenje, se preverjanje opravi na vsaj 20 % površin s konopljo.

2. V skladu s postopkom iz člena 144(2) je dodelitev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort.

▼B







Oddelek 2

Pravice za plačilo za praho

Člen 53

Določitev pravic za plačilo za praho

1. Z odstopanjem od členov 37 in 43 te Uredbe se, ko je v referenčnem obdobju za kmeta veljala obveznost, da opusti obdelavo dela zemljišča svojega kmetijskega gospodarstva v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 1251/1999, triletni povprečni znesek, ki ustreza plačilu za obvezno praho, izračunano in prilagojeno v skladu s prilogo VII, in triletno povprečno število hektarjev v obvezni prahi ne vključita v določitev pravic, navedenih v členu 43 te uredbe.

2. V primeru, navedenem v odstavku 1, kmet prejme pravico na hektar (v nadaljnjem besedilu „pravica za praho“), ki se izračuna tako, da se deli triletni povprečni znesek za praho s triletnim povprečnim številom hektarjev v prahi, kot je navedeno v odstavku 1.

Celotno število pravic za praho je enako povprečnemu številu hektarjev v obvezni prahi.

Člen 54

Uporaba pravic za praho

1. Na podlagi vsake pravice za praho, ki vključuje hektar, upravičen do pravice za praho, se pridobi pravica do plačila zneska, ki ga določa pravica za praho.

2. Z odstopanjem od člena 44(2) „hektar, upravičen do pravice za praho“ pomeni katero koli kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja kot orno zemljišče, razen površin, ki so se na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, uporabljale za trajne nasade, gozdove, nekmetijske dejavnosti ali trajne travnike. ►M3 Za nove države članice se sklicevanje na datum, ki je določen za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, šteje kot sklicevanje na 30. junij 2003 ◄ ►A2 Vendar pa je datum, ki je za Bolgarijo in Romunijo predviden za zahtevke za pomoč na površino, 30. junij 2005 ◄

Vendar pa se lahko na podlagi zahtevka, oddanega po 28. juniju 1995, naslednje površine obravnavajo, kot da so v prahi:

— površine v prahi v skladu s členi 22 do 24 Uredbe (ES) št. 1257/1999, ki se ne uporabljajo v nobene kmetijske niti pridobitne namene, razen tistih, ki so dopustni za druga zemljišča v prahi v skladu s to uredbo, ali

— površine, pogozdene v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999.

3. Kmetje opustijo pridelavo na hektarjih, upravičenih do pravic za praho.

4. Površine v prahi morajo zajemati najmanj 0,1 ha po velikosti in 10 metrov po širini. Iz ustrezno utemeljenih okoljskih razlogov lahko države članice sprejmejo površine, ki so široke najmanj 5 metrov in velike najmanj 0,05 ha.

5. Države članice lahko pod pogoji, ki se določijo v skladu s postopkom iz člena 144(2), odstopajo od prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, če sprejmejo ukrepe za preprečitev kakršnega koli znatnega povečanja celotne kmetijske površine, upravičene do pravic za praho.

6. Z odstopanjem od členov 36(1) in 44(1) se pravice za praho uveljavljajo pred vsemi drugimi pravicami.

7. Obveznost prahe velja še naprej v zvezi s prenesenimi pravicami za praho.

Člen 55

Izvzetje iz prahe

Za kmeta ne velja obveznost iz člena 54, če:

(a) se njegovo celotno kmetijsko gospodarstvo s celotno proizvodnjo upravlja v skladu z obveznostmi, opredeljenimi v Uredbi Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 oorganski pridelavi kmetijskih proizvodov in označbah, ki opozarjajo na tovrstno pridelavo kmetijskih proizvodov in živil ( 28 );

(b) se zemljišče v prahi uporablja za preskrbo materialov za proizvodnjo izdelkov znotraj Skupnosti, ki niso prvotno namenjeni za prehrano ljudi ali živali, pod pogojem, da se uporabljajo učinkoviti kontrolni sistemi.

Člen 56

Uporaba zemljišč v prahi

1. Zemljišče v prahi je treba ohranjati v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, kot je določeno v členu 5.

Brez vpliva na člen 55 se zemljišče v prahi ne sme uporabljati za kmetijske namene niti za proizvodnjo kakršnega koli pridelka za komercialne namene.

2. Na njih se lahko kolobari.

3. Če bo količina stranskih proizvodov, namenjenih živalski krmi ali človeški hrani, ki bo verjetno nastala kot posledica pridelave oljnic na zemljišču v prahi v skladu s členom 55(b), na podlagi predvidenih količin, zajetih v pogodbe, sklenjene s kmeti, presegala 1 milijon ton letno, izraženih v protivrednosti sojine moke, se, da bi omejili tako količino na 1 milijon ton, zmanjša znesek predvidene količine po vsaki pogodbi, ki se lahko uporabi za živalsko krmo ali človeško hrano.

▼M14

4. Države članice lahko plačajo nacionalno pomoč v višini do 50 % stroškov, povezanih z uvedbo trajnih nasadov, namenjenih proizvodnji biomase na zemljišču v prahi.

▼B

Člen 57

Uporaba drugih določb

Če ni drugače določeno v tem oddelku se za pravice za praho uporabljajo druge določbe iz tega naslova.







POGLAVJE 5

REGIONALNO IN NEOBVEZNO IZVAJANJE







Oddelek 1

Regionalno izvajanje

Člen 58

Regionalna dodelitev zgornje meje, navedene v členu 41

1. Država članica se lahko najkasneje do 1. avgusta 2004 odloči, da bo uporabila shemo enotnega plačila, predvideno v poglavjih 1 do 4, na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

2. Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi merili.

Države članice z manj kot tremi milijoni upravičenih hektarjev se lahko obravnavajo kot ena regija.

3. Država članica porazdeli zgornjo mejo, navedeno v členu 41, med regije v skladu z objektivnimi merili.

Člen 59

Regionalizacija sheme enotnega plačila

1. V ustrezno utemeljenih primerih in v skladu z objektivnimi merili lahko države članice razdelijo celoten znesek regionalne zgornje meje, določene v členu 58, ali njen del med vse kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo v zadevni regiji, vključno s tistimi, ki ne izpolnjujejo meril za upravičenost iz člena 33.

2. V takem primeru delitve celotnega zneska regionalne zgornje meje kmetje prejmejo pravice, katerih znesek na enoto se izračuna tako, da se regionalna zgornja meja, določena v členu 58, deli s številom upravičenih hektarjev v smislu člena 44(2), ki so določeni na regionalni ravni.

3. V primeru delne delitve celotnega zneska regionalne zgornje meje kmetje prejmejo pravice, katerih znesek na enoto se izračuna tako, da se ustrezni del regionalne zgornje meje, določene v členu 58, deli s številom upravičenih hektarjev v smislu člena 44(2), ki so določeni na regionalni ravni.

V primeru, ko je kmet upravičen tudi do pravic, izračunanih na podlagi ostalega dela regionalnih zgornjih mej, se regionalni znesek na enoto vsake njegove pravice, razen pravic za praho, poveča za znesek, ki ustreza referenčnemu znesku, ki se deli s številom pravic kmeta, določenih v skladu z odstavkom 4.

Člena 48 in 49 se uporabljata s potrebnimi spremembami.

4. Število pravic na kmeta je enako številu hektarjev, ki jih prijavi v skladu s členom 44(2) v prvem letu uporabe sheme enotnega plačila, razen v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin v smislu člena 40(4).

Člen 60

Uporaba zemljišč

▼M14

1. Kadar država članica izkoristi možnost, predvideno v členu 59, lahko kmetje z odstopanjem od člena 51(b) in (c) in v skladu s tem členom uporabljajo tudi parcele, prijavljene v skladu s členom 44(3), za pridelavo proizvodov iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 ali iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 in krompirja, ki ni namenjen izdelavi krompirjevega škroba, za katerega se odobri pomoč v skladu s členom 93 te uredbe, z izjemo nasadov iz člena 51(a).

▼B

2. Država članica določi število hektarjev, ki se lahko uporabijo v skladu z odstavkom 1 tega člena, tako, da v skladu z objektivnimi merili razdeli povprečno število hektarjev, ki so se uporabljali za proizvodnjo proizvodov iz odstavka 1 na nacionalni ravni med triletnim obdobjem od leta 2000 do leta 2002, med regije, opredeljene v skladu s členom 58(2). Povprečno število hektarjev na nacionalni ravni in število hektarjev na regionalni ravni določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) in na podlagi podatkov, ki jih sporoči država članica.

3. V mejah, določenih po odstavku 2 za zadevno regijo lahko kmet izkoristi možnost iz odstavka 1:

(a) v mejah števila hektarjev, ki jih je uporabil za proizvodnjo proizvodov iz odstavka 1 v letu 2003;

(b) v primeru uporabe členov 40 in 42(4) s potrebnimi spremembami, v mejah števila hektarjev, ki se določijo v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in preprečuje izkrivljanje trga in konkurence.

4. V mejah števila hektarjev, ki ostanejo na razpolago po uporabi odstavka 3, lahko kmetje proizvajajo proizvode iz odstavka 1 na številu hektarjev, razen števila hektarjev iz odstavka 3, v mejah števila hektarjev, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvodov iz odstavka 1 v letu 2004 in/ali 2005, pri čemer imajo prednost kmetje, ki so že v letu 2004 proizvajali proizvode v mejah števila hektarjev, uporabljenih v 2004.

V primeru uporabe člena 71 se leti 2004 in 2005 nadomestita v tem zaporedju z letom pred letom uporabe sheme enotnega plačila, in s samim letom uporabe.

5. Za določitev individualnih omejitev iz odstavkov 3 in 4 države članice uporabijo individualne podatke kmeta, če so na razpolago, ali vse druge zadovoljive dokaze, ki jih kmet predloži.

6. Število hektarjev, za katero se v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena ugotovi, da se lahko odobrijo, nikakor ne sme preseči števila upravičenih hektarjev, določenih v členu 44(2), ki so prijavljeni v prvem letu uporabe sheme enotnega plačila.

7. Odobritev se uporabi v zadevni regiji skupaj z ustrezno pravico do plačila.

▼M17

8. Če se država članica odloči za uporabo odstopanja iz drugega pododstavka člena 51, se lahko do 1. novembra 2007 odloči tudi, da bo v istem časovnem obdobju uporabljala odstavke 1 do 7 tega člena. Odstavki 1 do 7 tega člena se ne uporabljajo v nobenem drugem primeru.

▼B

Člen 61

Travinje

V primeru uporabe člena 59 lahko države članice v skladu z objektivnimi merili v okviru regionalnih zgornjih mej ali dela regionalnih zgornjih mej določijo tudi različne vrednosti na enoto pravic, ki se dodelijo kmetom, kot so navedeni v členu 59(1), za hektarje, ki se uporabljajo kot travinje na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, in za vse druge upravičene hektarje ali pa za hektarje, ki se uporabljajo kot trajni travniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomoč na površino za leto 2003, ter za vse druge upravičene hektarje.

Člen 62

Mlečna premija in dodatna plačila

Z odstopanjem od člena 47(2) lahko država članica določi, da se zneski, ki izhajajo iz mlečnih premij in dodatnih plačil, predvidenih v členih 95 in 96, na nacionalni ali regionalni ravni v celoti ali delno vključijo v shemo enotnega plačila z začetkom od leta 2005. Pravice, določene na podlagi tega odstavka, se ustrezno spremenijo.

Referenčni znesek za ta plačila je enak zneskom, ki se odobrijo v skladu s členoma 95 in 96 in ki se izračunajo na podlagi individualne referenčne količine za mleko, ki je na voljo na kmetijskem gospodarstvu na dan 31. marca v letu popolne ali delne vključitve teh plačil v shemo enotnega plačila.

Členi 48 do 50 se uporabljajo s potrebnimi spremembami.

Člen 63

Pogoji za pravice, določene v skladu s tem oddelkom

1. V primeru uporabe člena 59 se lahko pravice, določene v skladu s tem oddelkom, prenesejo ali uporabijo le v eni regiji ali med regijami, kjer so pravice na hektar enake.

2. V primeru uporabe člena 59 in z odstopanjem od člena 53 vsak kmet v zadevni regiji prejme pravice za praho.

Število pravic za praho se določi tako, da se kmetovo upravičeno zemljišče v smislu člena 54(2), prijavljeno v prvem letu uporabe sheme enotnega plačila, pomnoži s stopnjo prahe.

Stopnja prahe se izračuna tako, da se osnovna stopnja obvezne prahe v višini 10 % pomnoži z deležem v zadevni regiji med zemljiščem, za katero so odobrena plačila na površino s poljščinami iz Priloge VI v referenčnem obdobju, in upravičenim zemljiščem v smislu člena 54(2) v referenčnem obdobju.

Vrednost pravic za praho je regionalna vrednost za pravice do plačila, kot so določene v skladu s členom 59(2) ali, odvisno od primera, prvim pododstavkom člena 59(3).

Pravic za praho ne prejmejo kmetje, ki prijavijo manj kot je število hektarjev v smislu člena 54(2), ki bi bilo potrebno, da se proizvede število ton, ki je enako 92 tonam žita, kot je opredeljeno v Prilogi IX, na podlagi donosov, določenih v skladu z načrtom regionalizacije, ki velja za zadevno regijo v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila, deljeno z deležem, navedenim v tretjem pododstavku odstavka 2 tega člena.

3. Z odstopanjem od členov 43(4) in 49(3) lahko države članice najkasneje do 1. avgusta 2004 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti določijo tudi, da se za pravice, določene po tem oddelku, opravijo postopne spremembe v skladu s predhodno določenimi koraki in objektivnimi merili.

▼M9

Vendar pa se glede na vključitev plačil za sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo v shemo enotnega plačila lahko države članice najpozneje do 30. aprila 2006 odločijo za uporabo odstopanja, predvidenega v prvem pododstavku.

▼M17

Države članice se lahko v zvezi z vključitvijo plačil za sadje in zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice v shemo enotnega plačila do 1. aprila 2008 odločijo za uporabo odstopanja, predvidenega v prvem pododstavku.

▼B

4. Če ni drugače določeno v tem oddelku se uporabljajo druge določbe iz tega naslova.







Oddelek 2

Delno izvajanje

Člen 64

Splošne določbe

1. Država članica se lahko najkasneje do 1. avgusta 2004 odloči, da bo na nacionalni ali regionalni ravni uporabila shemo enotnega plačila, predvideno v poglavjih 1 do 4, pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

▼M17

2. Glede na odločitev, ki jo sprejme posamezna država članica, Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) določi zgornjo mejo za vsako od neposrednih plačil iz členov 66 do 69.

Ta zgornja meja je enaka deležu vsake vrste neposrednega plačila v nacionalnih zgornjih mejah iz člena 41, pomnoženo s stopnjo znižanja, ki ga uporabijo države članice v skladu s členi 66 do 69.

Skupni znesek določenih zgornjih mej se odšteje od nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 v skladu s postopkom iz člena 144(2).

▼B

3. Komisija najkasneje dve leti po izvajanju sheme enotnega plačila s strani vseh držav članic ali najkasneje do 31. decembra 2009 Svetu predloži poročilo in po potrebi priloži ustrezne predloge v zvezi z možnimi posledicami izvajanja možnosti, predvidenih v oddelkih 2 in 3, s strani držav članic za tržne in strukturne razvoje.

Člen 65

Določitev pravic v skladu s tem oddelkom

▼M17

1. Delež referenčnega zneska, ki izvira iz vsakega neposrednega plačila, določenega v členih 66 do 69, se za pravice, ki se – po morebitnem znižanju v skladu s členom 41 – podelijo kmetom, zniža za odstotek, ki ga določijo države članice v okviru meje, določene v členih 66 do 69; za neposredna plačila, določena v členu 68b, tudi veljajo časovna obdobja, ki jih v skladu z navedenim členom določijo države članice.

▼B

2. Če ni drugače določeno v tem oddelku se za pravice, določene za preostali del referenčnega zneska, uporabljajo druge določbe iz tega naslova.

Člen 66

Plačila za poljščine

V primeru plačil za poljščine lahko države članice:

(a) zadržijo do 25 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza plačilom na površino za poljščine, navedenim v Prilogi VI, razen obveznega plačila za praho. V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo. Dodatno plačilo se odobri pridelovalcem poljščin iz Priloge IX, in, v primeru držav članic, kjer koruza ni tradicionalen pridelek, travno silažo na hektarski osnovi, do največ 25 % plačil na hektar, navedenih v Prilogi VI, ki se dodelijo pod pogoji iz poglavja 10 naslova IV. ali

(a) zadržijo do 40 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza dodatnemu plačilu za trdo pšenico iz Priloge VI. V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo. Dodatno plačilo se odobri pridelovalcem trde pšenice iz Priloge IX na hektarski osnovi do največ 40 % dodatnega plačila na hektar za trdo pšenico, navedenega v Prilogi VI, ki je dodeljeno ali se bo dodelilo pod pogoji iz poglavja 10 naslova IV.

Člen 67

Plačila za ovce in koze

Države članice lahko zadržijo do 50 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza plačilom za ovce in koze iz Priloge VI.

V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.

Dodatno plačilo se odobri kmetom, ki redijo ovce in koze, do največ 50 % plačil za ovce in koze, navedenih v Prilogi VI, ki se dodelijo pod pogoji iz poglavja 11 naslova IV.

Člen 68

Plačila za govedo in teleta

1. V primeru plačil za govedo in teleta lahko države članice zadržijo do 100 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza klavni premiji iz Priloge VI za teleta.

V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.

Dodatno plačilo se odobri pri zakolu telet do največ 100 % klavne premije za teleta, navedene v Prilogi VI, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslova IV.

2. Države članice lahko tudi:

(i) zadržijo do 100 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza premiji za krave dojilje iz Priloge VI. V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo. Dodatno plačilo se odobri za ohranjanje krav dojilj do največ 100 % premije za krave dojilje, navedene v Prilogi VI, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslova IV; in (ii) zadržijo do 40 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza klavni premiji iz Priloge VI za goveje živali, razen za teleta. V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo. Dodatno plačilo se odobri pri zakolu govejih živali, razen telet, do največ 40 % klavne premije iz Priloge VI za goveje živali, razen za teleta, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslova IV; ali (a)

(i) zadržijo do 100 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza klavni premiji iz Priloge VI za goveje živali, razen za teleta. V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo. Dodatno plačilo se odobri pri zakolu govejih živali, razen telet, do največ 100 % klavne premije iz Priloge VI za goveje živali, razen za teleta, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslova IV; ali (ii) zadržijo do 75 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza posebni premiji za moško govedo iz Priloge VI. V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo. Dodatno plačilo se odobri do največ 75 % posebne premije za moško govedo, navedene v Prilogi VI, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslova IV. (b)

▼M4

Člen 68a

Plačila za hmelj

Države članice lahko pri plačilih za hmelj zadržijo do 25 % deleža nacionalnih zgornjih mej iz člena 41, ki ustreza plačilom na površino za hmelj in pomoči za začasno mirovanje iz Priloge VI.

V tem primeru in do zgornje meje, ki se določi v skladu s členom 64(2), zadevne države članice vsako leto izvedejo dodatno plačilo kmetom in/ali skupinam proizvajalcev, ki so priznane v skladu s členom 7(3) Uredbe (EGS) št. 1696/71.

Dodatno plačilo se dodeli kmetom, ki proizvajajo hmelj, na hektar do največ 25 % plačil na hektar iz Priloge VI, ki jih je treba dodeliti pod pogoji iz Poglavja 10d Naslova IV.

Plačila priznanim skupinam proizvajalcev se dodelijo za financiranje dejavnosti iz člena 7(1)(a) do (d) Uredbe (ES) št. 1696/71.

▼M17

Člen 68b

Prehodna plačila za sadje in zelenjavo

1. Države članice se lahko do 1. novembra 2007 odločijo, da do 31. decembra 2011 zadržijo do 50 % deleža nacionalnih zgornjih mej iz člena 41, ki pripada nekaterim paradižnikom, ki se dobavljajo za predelavo in so bili upravičeni do sredstev v okviru sheme pomoči iz Uredbe (ES) št. 2201/96.

V tem primeru zadevna država članica v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.

Dodatno plačilo se pridelovalcem teh paradižnikov odobri pod pogoji iz poglavja 10g naslova IV.

2. Države članice se lahko do 1. novembra 2007 odločijo:

(a) da do 31. decembra 2010 zadržijo do 100 % deleža nacionalnih zgornjih mej iz člena 41, ki pripada določenim nasadom sadja in zelenjave, z izjemo enoletnih nasadov iz tretjega pododstavka tega odstavka, ki se dobavljajo za predelavo in so bili upravičeni do sredstev v okviru shem pomoči iz uredb (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 2202/96 in

(b) da od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012 zadržijo do 75 % deleža nacionalnih zgornjih mej iz člena 41, ki pripada določenim nasadom sadja in zelenjave, z izjemo enoletnih nasadov iz tretjega pododstavka tega odstavka, ki se dobavljajo za predelavo in so bili upravičeni do sredstev v okviru shem pomoči iz uredb (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 2202/96.

V tem primeru zadevna država članica v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.

Dodatno plačilo se pod pogoji iz poglavja 10g naslova IV odobri pridelovalcem ene ali več naslednjih vrst sadja in zelenjave, ki se dobavlja za predelavo in je bilo upravičeno do sredstev v okviru shem pomoči iz uredb (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 2202/96:

(a) sveže fige;

(b) sveži agrumi;

(c) namizno grozdje;

(d) hruške;

(e) breskve in nektarine ter

(f) nekatere vrste sliv, pridobljene iz sliv, sorte „d'Ente“.

3. Delež nacionalnih zgornjih mej iz odstavka 1, ki odpade na paradižnike, je sledeč:







Država članica Znesek (v milijonih EUR na koledarsko leto) Bolgarija 5,394 Češka 0,414 Grčija 35,733 Španija 56,233 Francija 8,033 Italija 183,967 Ciper 0,274 Malta 0,932 Madžarska 4,512 Romunija 1,738 Poljska 6,715 Portugalska 33,333 Slovaška 1,018

4. Delež nacionalnih zgornjih mej iz odstavka 2, ki odpade na nasade sadja in zelenjave, razen enoletne nasade, je sledeč:







Država članica Znesek (v milijonih EUR na koledarsko leto) Bolgarija 0,851 Češka 0,063 Grčija 153,833 Španija 110,633 Francija 44,033 Italija 131,700 Ciper v letu 2008: 4,793 v letu 2009: 4,856 v letu 2010: 4,919 v letu 2011: 4,982 v letu 2012: 5,045 Madžarska 0,244 Romunija 0,025 Portugalska 2,900 Slovaška 0,007

▼B

Člen 69

Neobvezno izvajanje za posebne vrste kmetovanja in kakovostno proizvodnjo

Države članice lahko zadržijo do 10 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki ustreza vsakemu sektorju Priloge VI. V primeru sektorjev poljščin, goveda in telet ter ovc in koz se to zadržanje upošteva za namene uporabe najvišjih odstotkov, določenih v členih 66, 67 in 68 v tem zaporedju.

V tem primeru in v okviru zgornje meje, določene v skladu s členom 64(2), zadevna država članica vsako leto izplača dodatno plačilo kmetom v sektorju ali sektorjih, na katere se nanaša zadrževanje.

Dodatno plačilo se odobri za posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za zaščito in izboljšanje okolja ali za izboljšanje kakovosti in trženja kmetijskih proizvodov, pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).







Oddelek 3

Neobvezne izključitve

Člen 70

Neobvezna izključitev nekaterih neposrednih plačil

1. Država članica se lahko najkasneje do 1. avgusta 2004 odloči iz sheme enotnega plačila izključiti:

(a) eno ali več neposrednih plačil, odobrenih v referenčnem obdobju v skladu s: — členom 4(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999, — členom 3 Uredbe (ES) št. 2358/71. V tem primeru se uporabljata člena 64 in 65 s potrebnimi spremembami;

▼M12

(b) vsa druga neposredna plačila, opredeljena v Prilogi VI, ki se odobrijo kmetom v referenčnem obdobju v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, Kanarskih otokih in Egejskih otokih.

2. Države članice dodelijo neposredna plačila iz odstavka 1 v okviru zgornjih mej, določenih v skladu s členom 64(2), pod pogoji, določenimi v poglavjih 3, 6 in 7 do 13 naslova IV.

▼B

Celotni znesek določenih zgornjih mej se odšteje od nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 v skladu s postopkom iz člena 144(2).







Oddelek 4

Neobvezen