1999R1255 — SL — 02.12.2005 — 011.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1255/1999

z dne 17. maja 1999

o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 4 ), ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 5 ), (1) ker bi morala delovanje in razvoj skupnega trga kmetijskih izdelkov spremljati vzpostavitev skupne kmetijske politike, ki bi vključevala še posebej skupno kmetijsko tržno ureditev, ki ima lahko različne oblike, odvisno od proizvoda; (2) ker je namen skupne kmetijske politike doseči cilje, zastavljene v členu 33 Pogodbe; ker je potrebno, da lahko v sektorju mleka intervencijske agencije za stabilizacijo trgov in zagotovitev pravičnega življenjskega standarda kmetijske skupnosti sprejmejo intervencijske ukrepe na trgu na podlagi sistema enotnih cen, vključno z odkupom masla in posnetega mleka v prahu in odobritvijo pomoči za zasebno skladiščenje teh izdelkov; ker bi bilo seveda treba te ukrepe standardizirati, da ne bi ovirali prostega pretoka tega blaga v Skupnosti; (3) ker je bil z Uredbo Sveta (EGS) št. 3950/92 z dne 28. decembra 1992 ( 6 ) uveden projekt dodatne dajatve za trg mleka in mlečnih izdelkov, da bi omilili neravnotežje med ponudbo in povpraševanjem na trgu mleka in mlečnih izdelkov in iz tega izhajajoče strukturne presežke; ker se bo ta projekt uporabljal osem novih zaporednih obdobij po dvanajst mesecev z začetkom 1. aprila 2000; (4) ker bi bilo treba za spodbuditev porabe mleka in mlečnih izdelkov v Skupnosti in za izboljšanje konkurenčnosti teh izdelkov na mednarodnih trgih znižati raven podpore trgu, še posebej s postopnim znižanjem ciljnih cen in intervencijskih cen za maslo in posneto mleko v prahu z začetkom 1. julija 2005; (5) ker bi moralo izvajanje intervencijskega sistema za maslo ohranjati konkurenčni položaj masla na trgu in zagotoviti najučinkovitejše skladiščenje; ker zahteve glede kakovosti, ki jih je treba upoštevati v zvezi z maslom, predstavljajo odločujoč dejavnik za dosego teh ciljev; ker bi moralo, če je to potrebno za ohranjanje stabilnosti trga glede na tržno ceno masla v državah članicah, priti do intervencijskega odkupa, ki bi se moral opraviti po razpisnem postopku; (6) ker v primeru pomoči za zasebno skladiščenje masla ustreza omejiti njeno odobritev na maslo, izdelano iz smetane in mleka po poreklu v Skupnosti in kot pogoj za izpolnjevanje pogojev za pomoč, ohraniti upoštevanje nacionalnih stopenj kakovosti; (7) ker so poleg intervencije v zvezi z maslom in svežo smetano potrebni še drugi intervencijski ukrepi Skupnosti, ki omogočajo pridobitev najboljšega zaslužka iz mlečnih beljakovin in podpirajo cene izdelkov, ki so posebnega pomena pri določanju proizvajalčevih cen za mleko; ker bi morali biti ti ukrepi v obliki odkupa posnetega mleka v prahu in odobritve pomoči za zasebno skladiščenje tega izdelka; ker je seveda ob dosegu določene količine mogoče ustaviti običajni intervencijski odkup posnetega mleka v prahu in ga zamenjati z odkupom po razpisnem postopku; (8) ker bi bilo treba, da bi se izognili neenakim pogojem med subjekti, ki prodajajo po javni intervenciji, in v interesu ustreznega razporejanja skladov Skupnosti, določiti minimalno zahtevo za beljakovinsko vsebnost posnetega mleka v prahu, odkupljenega z intervencijo; ker bi bilo treba vsebnost določiti ob upoštevanju sedanjih komercialnih standardov in na tak način, da ne more biti merilo za izključitev pri intervenciji; (9) ker bi bilo treba kot prispevek k uravnoteženju trga mleka in za stabilizacijo tržnih cen mleka in mlečnih izdelkov zagotoviti vse potrebno za dopolnilne ukrepe, ki povečujejo možnost odstranitve mlečnih izdelkov; ker bi ti ukrepi po eni strani morali vključevati odobritev pomoči za zasebno skladiščenje za določene vrste sirov in po drugi odobritev pomoči za trženje določenih mlečnih izdelkov glede na specifične uporabe in namembne kraje; (10) ker bi bilo treba za spodbudo porabe mleka med mladimi zagotoviti, da Skupnost pokrije del stroškov za odobritev pomoči za dobavo mleka otrokom v šolah; (11) ker bi bilo treba kot posledica zmanjšane tržne podpore v sektorju mleka uvesti ukrepe podpore za proizvajalce mleka; ker bi morali biti ti ukrepi v obliki mlekarske premije, raven katere bi se morala razviti vzporedno s postopnim zmanjšanjem tržne podpore; ker bi bilo treba raven posamezne podpore izračunati na podlagi posameznih referenčnih količin prizadetih proizvajalcev; ker bi bilo treba za zagotovitev pravilnega izvajanja projekta, za upoštevanje mnogostranskih obvez Skupnosti in zaradi proračunskega nadzora zagotoviti vse potrebno za ohranjanje celotne podpore na ravni skupnih referenčnih količin držav članic, kot se uporabljajo na začetku veljavnosti te uredbe; (12) ker se pogoji proizvodnje mleka in dohodkovni položaj proizvajalcev na različnih proizvodnih območjih Skupnosti precej razlikujejo; ker bi bil projekt za vso Skupnost z enotnimi mlekarskimi izplačili vsem proizvajalcem preveč tog, da bi ustrezno odgovarjal strukturnim in naravnim neskladjem in različnim potrebam, ki iz njih izhajajo; ker je zato primerno zagotoviti prožen okvir za dodatna plačila Skupnosti, ki jih določijo in izplačajo države članice znotraj določenih globalnih zneskov in v skladu z določenimi skupnimi merili; ker bi bilo treba globalne zneske dodeliti državam članicam na podlagi njihove skupne referenčne količine za mleko; ker so skupna merila med drugim namenjena preprečevanju, da bi dodatna izplačila povzročila diskriminacijske učinke in polnemu upoštevanju ustreznih mnogostranskih obveznosti Skupnosti; ker je predvsem bistvenega pomena, da države članice obvezno uporabijo svoja pooblastila izključno na podlagi objektivnih meril, da v celoti upoštevajo zasnovo enake obravnave in se izogibajo motenju trga in izkrivljanju konkurence; ker bi bilo primerno zagotoviti, v kakšnih oblikah so lahko dodatna izplačila; ker bi morale biti te oblike premijski dodatki in regionalna izplačila; (13) ker bi bilo treba premijske dodatke odobriti poleg zneskov mlekarskih premij, odobrenih na tono razpoložljivih premijskih referenčnih količin; ker je treba tudi omejiti skupni znesek podpore, ki sme biti odobrena na premijsko količino v enem letu; (14) ker bi bilo treba dodatna regionalna izplačila odobriti samo za trajno pašo, ki ni deležna drugih podpornih ukrepov trga Skupnosti; ker bi bilo treba regionalna izplačila uporabljati v mejah regionalnih temeljnih območij trajne paše, ki bi jih morale države članice določiti v skladu s historičnimi referenčnimi podatki; ker bi moral biti najvišji znesek regionalnega izplačila, ki se lahko odobri na hektar, vključno z dodatnimi območnimi izplačili po skupni tržni ureditvi za govedino in teletino primerljiv s povprečno podporo na hektar po sistemu podpor za proizvajalce določenih ornih pridelkov; (15) ker je treba za dosego želenega gospodarskega učinka neposredna izplačila odobriti v določenih rokih; (16) ker bi morala Komisija, če bi bila po pravu Skupnosti prepovedana uporaba govejega somatropina pri kravah molznicah, vpeljati kazni podobne tistim, ki so predvidene v skupni tržni ureditvi za govedino in teletino v primeru uporabe določenih prepovedanih snovi v proizvodnji govedine; (17) ker oblikovanje skupnega trga Skupnosti za mleko in mlečne izdelke vključuje uvedbo enotnega sistema trgovanja na zunanjih mejah Skupnosti; ker bi moral sistem trgovanja vključno z uvoznimi carinami in izvoznimi nadomestili poleg intervencijskih ukrepov načeloma stabilizirati trg Skupnosti; ker bi moral sistem trgovanja temeljiti na obvezah, sprejetih v Urugvajskem krogu mnogostranskih trgovinskih pogajanj; (18) ker bi bilo treba za spremljanje obsega trgovine z mlekom in mlečnimi izdelki s tretjimi državami zagotoviti vse potrebno za sistem uvoznih in izvoznih dovoljenj za določene izdelke, kar vključuje polog varščine, ki jamči, da se posli za katere so ta dovoljenja odobrena, izvedejo; (19) ker bi bilo treba za preprečitev ali izenačitev škodljivih učinkov na trg Skupnosti, ki bi jih lahko povzročil uvoz določenih kmetijskih izdelkov, na uvoz enega ali več teh izdelkov predpisati plačilo dodatne uvozne dajatve, če so izpolnjeni določeni pogoji; (20) ker je pod določenimi pogoji primerno na Komisijo prenesti pooblastilo, da odpre in uporablja carinske kontingente, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s Pogodbo ali iz drugih aktov Sveta; ker bi morala Komisija poleg tega imeti podobna pooblastila v zvezi z določenimi carinskimi kontingenti, ki so jih odprle tretje države; (21) ker bi morali ukrepi za odobritev izvoznega nadomestila v tretje države na podlagi razlike med cenami v Skupnosti in na svetovnem trgu, ki spadajo v Sporazum STO o kmetijstvu ( 7 ), ustrezati varovanju udeležbe Skupnosti v mednarodni trgovini z mlekom in mlečnimi izdelki; ker bi morala biti ta nadomestila odvisna od količinskih in vrednostnih omejitev; (22) ker bi bilo treba v času določanja nadomestil zagotoviti spoštovanje omejitev vrednosti s spremljanjem in nadzorovanjem izplačil po pravilih, ki se nanašajo na Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad; ker bi spremljanje in nadzorovanje lahko olajšali z obveznim vnaprejšnjim določanjem nadomestil in pri tem v primeru diferenciranih nadomestil dopustili možnost spremembe navedenega namembnega kraja na zemljepisnem območju, na katerega se enotna tarifa nadomestila nanaša; ker bi bilo treba v primeru spremembe namembnega kraja izplačati nadomestilo, ki velja za dejanski namembni kraj največ do višine zneska, ki se uporablja za vnaprej določen namembni kraj; (23) ker zagotavljanje izpolnjevanja količinskih omejitev zahteva uvedbo zanesljivega in učinkovitega sistema spremljanja in nadzorovanja; ker bi bilo treba v ta namen odobritev nadomestil pogojiti z izvoznim dovoljenjem; ker bi bilo treba nadomestila odobravati do razpoložljivih omejitev odvisno od posebnega položaja vsakega posameznega izdelka; ker bi bilo treba izjeme pri tem pravilu dovoliti samo v primeru predelanih izdelkov, ki niso navedeni v Prilogi II k Pogodbi, za katere ne veljajo količinske omejitve in v primeru postopkov pomoči v hrani, ki so oproščeni vsake omejitve; ker bi bilo treba spremljanje in nadzorovanje količin, izvoženih z nadomestili med tržnimi leti, kot je omenjeno v Kmetijskem sporazumu STO, opraviti na podlagi izvoznih dovoljenj, izdanih za vsako tržno leto; (24) ker bi bilo treba poleg sistema opisanega zgoraj in v obsegu, potrebnem za pravilno delovanje, zagotoviti urejanje, ali kadar položaj na trgu tako zahteva, prepoved uvoza na dodelavo; (25) ker je primerno poskrbeti za ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ko precejšen dvig ali padec cen povzroča motnje na trgu Skupnosti ali z njimi grozi; (26) ker sistem carinskih dajatev omogoča opustitev vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Skupnosti; ker bi se seveda lahko mehanizem notranjega trga in dajatev v izjemnih okoliščinah izkazal za pomanjkljivega; ker bi morala biti v teh primerih Skupnost, da ne bi trg Skupnosti ostal brez obrambe pred motnjami, ki lahko pri tem nastanejo, sposobna sprejeti vse potrebne ukrepe brez odlašanja; ker bi morali biti ti ukrepi v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz ustreznih sporazumov STO; (27) ker bi lahko omejitve prostega pretoka, ki izhajajo iz uporabe ukrepov, namenjenih preprečitvi širjenja živalskih bolezni, povzročile težave na trgu ene ali več držav članic; ker bi bilo treba pripraviti vse potrebno za uvedbo izjemnih ukrepov v podporo trgu, da bi take razmere izboljšali; (28) ker bi bila vzpostavitev enotnega trga ogrožena z odobritvijo določenih pomoči; ker bi morale zato v skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke veljati določbe Pogodbe, ki dovoljujejo presojo pomoči, ki jo odobrijo države članice in prepoved tistih, ki niso združljive s skupnim trgom; (29) ker bi morale države članice in Komisija z razvojem skupnega trga mleka in mlečnih izdelkov druga drugi dostavljati informacije, potrebne za uporabo te uredbe; (30) ker bi bilo treba za lažje uresničevanje predlaganih ukrepov zagotoviti postopek za vzpostavitev tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v Upravljalnem odboru; (31) ker bi morala izdatke, ki jih imajo države članice zaradi obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe, financirati Skupnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike ( 8 ); (32) ker bi morala skupna tržna ureditev za mleko in mlečne izdelke istočasno ustrezno upoštevati cilje, določene v členih 33 in 131 Pogodbe; (33) ker je bila skupna tržna ureditev za mleko in mlečne izdelke predpisana v Uredbi Sveta (EGS) št. 804/68 z dne 27. junija 1968 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke ( 9 ) večkrat spremenjena; ker so ta besedila zaradi svojega števila, obsežnosti in razpršenosti v več Uradnih listih težko uporabna in jim tako manjka razumljivosti, ki bi morala biti bistvena poteza vsake zakonodaje; ker bi morala biti zaradi teh okoliščin združena v novi uredbi in bi morala biti omenjena Uredba (EGS) št. 804/68 razveljavljena; ker so bila bistvena pravila Uredb Sveta (EGS) št. 986/68 ( 10 ), št. 987/68 ( 11 ), št. 508/71 ( 12 ), št. 1422/78 ( 13 ), št. 1723/81 ( 14 ), št. 2990/82 ( 15 ), št. 1842/83 ( 16 ), št. 865/84 ( 17 ) in št. 777/87 ( 18 ) vključena v to uredbo in bi jih bilo treba zato razveljaviti; (34) ker bi lahko sprememba ureditve v Uredbi (EGS) št. 804/68 v ureditev v tej uredbi povzročila težave, ki v tej uredbi niso obravnavane; ker bi bilo treba za primer te možnosti Komisiji zagotoviti vse potrebno, da lahko sprejme potrebne prehodne ukrepe; ker bi morala biti Komisija pooblaščena tudi za reševanje določenih praktičnih težav, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Skupna tržna ureditev za mleko in mlečne izdelke zajema naslednje izdelke:







oznaka KN Opis blaga (a) 0401 Mleko in smetana, nekoncentrirana in brez dodanega sladkorja ali drugih sladil (b) 0402 Mleko in smetana, koncentrirana ali z dodatkom sladkorja ali drugih sladil (c) 0403 10 11do 39 0403 90 11do 69 Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kisano mleko in smetana, koncentrirani ali z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, nearomatizirani in brez dodanega sadja, lešnikov ali kakava (d) 0404 Sirotka, koncentrirana ali ne, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih; izdelki iz naravnih mlečnih sestavin z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, ki niso drugje navedeni ali zajeti (e) ex04 05 Maslo in druge maščobe in olja, ki izhajajo iz mleka; mlečni namazi z več kot 75 % in manj kot 80 % vsebnostjo maščobe; (f) 0406 Sir in skuta (g) 1702 19 00 Laktoza in laktozni sirup brez dodanih arom ali barvil z 99 ali več utežnimi odstotki laktoze, izražene kot anhidridna laktoza, izračunane na suhi snovi (h) 2106 90 51 Aromatizirani ali obarvani laktozni sirup (i) ex23 09 Istovrstni pripravki, ki se uporabljajo za hranjenje živali: — Pripravki in krmila, ki vsebujejo izdelke, na katere se ta direktiva nanaša neposredno ali zaradi veljavnosti Direktive Sveta (EGS) št. 2730/75 (1), razen pripravkov in krmil, za katere velja Uredba Sveta (EGS) št. 1766/92 (2). (1) OJ L 281,1.11.1975, str. 20. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2931/95 (OJ. L 307,20.12.1995, STR. 10). (2) OJ L 181, 1.7.1992, str.21. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 923/96 (OJ L 126, 24.5.1996, str. 37).







NASLOV I

NOTRANJI TRG







POGLAVJE I

Cene

Člen 2

Za vse izdelke navedene v členu 1 se mlečno leto začne 1. julija in konča 30. junija naslednje leto.

▼M6 —————

▼B

Člen 4

▼M6

1. Intervencijske cene v Skupnosti, izražene v evrih na 100 kg, se določijo:

(a) za maslo: — za obdobje od 1. julija 2000 do 30. junija 2004: 328,20, — za obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005: 305,23, — za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006: 282,44, — za obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007: 259,52, — po 1. juliju 2007: 246,39;

(b) za posneto mleko v prahu: — za obdobje od 1. julija 2000 do 30. junija 2004: 205,52, — za obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005: 195,24, — za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006: 184,97, — po 1. juliju 2006: 174,69.

▼B

2. Svet lahko v skladu s postopkom, predpisanim v členu 37(2) Pogodbe, intervencijsko ceno spremeni.

Člen 5

Sistem cen se določi brez vpliva na izvajanje sistema dodatnih dajatev.







POGLAVJE II

Intervencijski sistem

Člen 6

▼M6

1. Kadar so tržne cene masla v eni ali več državah članicah v reprezentativnem obdobju na ravni, ki je nižja od 92 % intervencijske cene, intervencijske agencije v zadevni(h) državi(ah) članici(ah) opravijo odkup masla v skladu z odstavkom 2 po ceni, ki znaša 90 % intervencijske cene v obdobju od 1. marca do 31. avgusta katerega koli leta, in sicer na podlagi specifikacij, ki se določijo.

Kadar količine, ponujene v intervencijo v navedenem obdobju, presežejo 70 000 ton v letu 2004, 60 000 ton v letu 2005, 50 000 ton v letu 2006, 40 000 ton v letu 2007 in 30 000 ton od leta 2008 dalje, lahko Komisija intervencijski odkup prekine.

V tem primeru lahko intervencijske agencije odkup opravijo v okviru stalnega razpisnega postopka na podlagi specifikacij, ki se določijo.

Kadar so tržne cene masla v zadevni(h) državi(ah) članici(ah) v reprezentativnem obdobju na ravni, enaki ali višji od 92 % intervencijske cene, Komisija odkup prekine.

▼B

2. Po prvem odstavku lahko intervencijske agencije odkupijo samo maslo, proizvedeno neposredno in izključno iz pasterizirane smetane v pooblaščenem podjetju v Skupnosti, in ki

(a) izpolnjuje naslednje zahteve: — minimalna vsebnost maslene mlečne maščobe 82 utežnih odstotkov in maksimalna vsebnost vode utežnih odstotkov, — starost, ki v času odkupa ne presega maksimuma, ki se določi, — pogoji, ki se določijo glede minimalne količine in embalaže.

(b) izpolnjuje določene zahteve, ki se določijo predvsem v zvezi z: — konzerviranjem; intervencijske agencije lahko predpišejo dodatne zahteve, — vsebnostjo prostih maščobnih kislin, — vsebnostjo peroksida, — mikrobiološkim standardom, — organoleptičnimi značilnostmi (videz, struktura, okus in vonj). Državne stopnje kakovosti, ki se določijo, se lahko prikaže na embalaži masla, ki izpolnjuje državne zahteve po kakovosti. Pavšalne stroške prevoza po pogojih, ki se določijo, nosi intervencijska agencija, če se maslo dostavi iz kraja, kjer je bilo uskladiščeno v hladilnico, ki se nahaja na razdalji, daljši od razdalje, ki se določi.

3. Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli za:

— smetano,

— nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v pooblaščenem podjetju v Skupnosti z minimalno vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in maksimalno vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov

— soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v pooblaščenem podjetju v Skupnosti z minimalno vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, maksimalno vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in maksimalno vsebnostjo soli 2 utežna odstotka.

Maslo se razvrsti v skladu z državnimi stopnjami kakovosti, ki se določijo, in se ustrezno označi.

Pomoč se določi glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog. Kadar se v času odstranitve iz skladiščenja pojavi neugodna sprememba, nepredvidljiva v času začetka skladiščenja, se pomoč lahko poveča.

Pomoč za zasebno skladiščenje je predmet sestave skladiščne pogodbe, sklenjene v skladu z določbami, ki jih predpiše intervencijska agencija države članice na ozemlju katere se skladišči maslo ali smetana, ki izpolnjuje pogoje za pomoč.

Kadar to razmere na trgu zahtevajo, se Komisija lahko odloči, da nekaj ali vso smetano ali maslo, zajeto v pogodbah o zasebnem skladiščenju, da ponovno v prodajo.

4. Maslo, ki ga odkupujejo intervencijske agencije se odproda po minimalni ceni in pogojih, ki se določijo, da bi se izognili motnjam ravnotežja na trgu in zagotovili kupcem enako obravnavo in dostop do masla, ki se bo prodajalo. Kjer je maslo, dano v prodajo, namenjeno za izvoz, se lahko predpišejo posebni pogoji za zagotovitev, da se izdelek ne odvrne od namembnega kraja in da se upoštevajo zahteve, značilne za take prodaje.

Za maslo v javnem skladiščenju, ki ga med mlečnim letom ni mogoče odprodati po običajnih pogojih, se lahko sprejmejo posebni ukrepi. Kadar ti ukrepi to omogočajo, se sprejmejo tudi posebni ukrepi z namenom ohranjati možnosti za odprodajo izdelkov, za katere se je prejemala pomoč, kot je omenjeno v odstavku 3.

5. Intervencijski ukrepi se izvajajo tako, da:

— ohranjajo konkurenčni položaj masla na trgu,

— kolikor je mogoče varujejo prvotno kakovost masla,

— kolikor je mogoče smotrno zagotavljajo skladiščenje.

6. Za namene tega člena:

— „mleko“ pomeni kravje mleko, proizvedeno v Skupnosti,

— „smetana“ pomeni smetano, pridobljeno neposredno in izključno iz mleka.

Člen 7

1. Intervencijska agencija, ki jo imenuje vsaka država članica, po pogojih, ki se določijo, po intervencijski ceni odkupi posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v pooblaščenem podjetju v Skupnosti, neposredno in izključno iz posnetega mleka, ki ji je ponujeno v obdobju od 1. marca do 31. avgusta in ki:

— izpolnjuje zahtevo po minimalni vsebnosti beljakovin 35,6 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta,

— izpolnjuje zahteve konzerviranja, ki se predpišejo,

— izpolnjuje pogoje v zvezi z minimalno količino in embalažo, ki se določijo.

Vendar intervencijske agencije odkupujejo tudi posneto mleko v prahu, katerega vsebnost beljakovin je vsaj 31,4 % in manj kot 35,6 % nemastnega suhega ekstrakta, pod pogojem, da so izpolnjene druge določbe, predpisane v prvem pododstavku zgoraj. V tem primeru je odkupna cena enaka intervencijski ceni manj 1,75 % za vsako odstotno točko, za katero je vsebnost beljakovin nižja od 35,6 %.

Intervencijska cena je cena, ki je veljala na dan proizvodnje posnetega mleka v prahu in se uporablja za posneto mleko v prahu, dostavljeno v skladišče, ki ga določi intervencijska agencija. Pavšalne stroške prevoza nosi intervencijska agencija po pogojih, ki se določijo, če se posneto mleko v prahu s kraja, kjer je bilo uskladiščeno dobavi v skladišče, ki se nahaja na razdalji, daljši od razdalje, ki se določi.

Posneto mleko v prahu se lahko hrani samo v skladiščih, ki izpolnjujejo pogoje, ki se določijo.

2. Komisija lahko prekine odkup posnetega mleka v prahu, predviden v prvem odstavku, kakor hitro količine, ponujene za intervencijo v obdobju od 1. marca do 31. avgusta vsako leto, presežejo 109 000 ton.

V tem primeru lahko intervencijske agencije izvedejo odkup po stalni objavi javnega razpisa za zbiranje ponudb na podlagi specifikacij, ki se določijo.

3. Pomoč za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu najvišje kakovosti, pridobljenega v pooblaščenem podjetju v Skupnosti neposredno in izključno iz posnetega mleka, sme biti odobrena še posebej, če gibanja cen in zalog izdelkov kažejo na resno porušeno ravnotežje na trgu, ki bi se mu bilo mogoče izogniti ali ga zmanjšati s pomočjo sezonskega skladiščenja. Da bi bilo upravičeno do pomoči, mora posneto mleko v prahu izpolnjevati pogoje, ki se določijo.

Pomoč se določi glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen za posneto mleko v prahu.

Pomoč za zasebno skladiščenje je predmet sestave skladiščne pogodbe, sklenjene v skladu z določbami, ki jih predpiše intervencijska agencija države članice, na katere ozemlju se skladišči posneto mleko v prahu, ki izpolnjuje pogoje za pomoč. Kadar to zahtevajo razmere na trgu, se sme Komisija odločiti, da nekaj ali vse posneto mleko v prahu, zajeto v pogodbah o zasebnem skladiščenju, da v ponovno prodajo.

4. Posneto mleko v prahu, ki ga odkupi intervencijska agencija se odproda po minimalni ceni in pogojih, ki se določijo, da bi se izognili motnjam ravnotežja na trgu in zagotovili kupcem enako obravnavo in dostop do posnetega mleka v prahu, ki se bo prodajalo.

Kadar je posneto mleko v prahu dano v prodajo, namenjeno za izvoz, se lahko določijo posebni pogoji za zagotovitev, da se izdelek ne preusmeri iz namembnega kraja in za upoštevanje zahtev, značilnih za take prodaje.

Za posneto mleko v prahu, hranjeno v javnem skladišču, ki ga v običajnih pogojih med mlečnim letom ni mogoče odprodati, se lahko sprejmejo posebni ukrepi.

5. V smislu tega člena „posneto mleko“ pomeni posneto mleko, pridobljeno neposredno in izključno iz kravjega mleka, proizvedenega v Skupnosti.

Člen 8

1. Po pogojih, ki se določijo, se pomoč dodeli za zasebno skladiščenje:

(a) sira Grana Padano, starega vsaj devet mesecev;

(b) sira Parmigiano Reggiano, starega vsaj 15 mesecev;

(c) sira Provolone, starega vsaj tri mesece;

če ti siri dosegajo določene standarde.

2. Določi se znesek pomoči za zasebno skladiščenje ob upoštevanju stroškov skladiščenja in verjetnega gibanja tržnih cen.

3. Intervencijske agencija, ki jo določi država članica, v kateri se omenjeni siri proizvajajo in izpolnjujejo pogoje za oznako izvora, uresniči ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 1.

Odobritev pomoči za zasebno skladiščenje je predmet sklenitve skladiščne pogodbe z intervencijsko agencijo. Pogodba se sestavi po pogojih, ki se določijo.

Kadar to zahtevajo razmere na trgu, lahko Komisija odloči, da intervencijska agencija nekaj ali ves skladiščeni sir ponovno da v prodajo.

Člen 9

1. Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko odobri za trajne sire in sire, izdelane iz ovčjega in/ali kozjega mleka, ki zahtevajo vsaj šest mesecev zorenja, če razvoj cen pri teh sirih in položaj zalog kaže na resno neravnotežje trga, ki ga je moč odpraviti ali zmanjšati s sezonskim skladiščenjem.

2. Znesek pomoči se določi glede na stroške skladiščenja in ravnotežje, ki ga je treba ohranjati med siri, za katere je odobrena pomoč in drugimi siri, ki prihajajo na trg.

3. Če bi tako zahteval položaj na trgu, se lahko Komisija odloči, da ponovno da v prodajo nekatere ali vse sire, zajete v pogodbah o zasebnem skladiščenju.

4. Če je ob poteku pogodbe o skladiščenju raven tržnih cen za uskladiščene sire višja od cene ob podpisu pogodbe, se lahko odloči, da se znesek pomoči skladno prilagodi.

Člen 10

V skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, se sprejmejo:

(a) podrobna pravila za uporabo tega poglavja in še posebej tista za določanje tržnih cen masla;

(b) zneski pomoči za zasebno skladiščenje, omenjeni v tem poglavju;

(c) druge odločbe in ukrepi, ki jih Komisija sme sprejeti po tem poglavju.







POGLAVJE III

Ukrepi za trženje

Člen 11

1. Odobri se pomoč za posneto mleko in posneto mleko v prahu, namenjeno uporabi kot krmilo, če ti izdelki dosegajo določene standarde.

Za namene tega člena se pinjenec in pinjenec v prahu obravnavata kot posneto mleko in posneto mleko v prahu.

2. Določijo se zneski pomoči ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

— intervencijske cene za posneto mleko v prahu,

— razvoja položaja ponudbe posnetega mleka in posnetega mleka v prahu in dogajanj v zvezi z njegovo uporabo kot krma,

— gibanja cen teletine,

— gibanja cen konkurenčnih beljakovin v primerjavi s cenami posnetega mleka v prahu.

Člen 12

1. Pod pogoji, določenimi v skladu z odstavkom 2, se pomoč odobri za posneto mleko, proizvedeno v Skupnosti in predelano v kazein in kazeinate, če to mleko in kazein ali kazeinati, izdelani iz njega, dosegajo določene standarde.

2. Pomoč je lahko različna glede na to, ali je posneto mleko predelano v kazein in kazeinate in v skladu s kakovostjo teh izdelkov.

Pomoč se določi ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

— intervencijske cene za posneto mleko v prahu ali tržne cene za prvovrstno posneto mleko v prahu, dobljeno s pršnim postopkom, če ta cena presega intervencijsko ceno,

— tržnih cen za kazeine in kazeinate na trgu Skupnosti in svetovnem trgu.

Člen 13

Kadar se nakopičijo viški mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da do njih lahko pride, se lahko Komisija odloči za odobritev pomoči, ki omogoča, da smetano, maslo in koncentrirano maslo po znižanih cenah kupujejo:

(a) neprofitne ustanove in organizacije;

(b) vojaške sile in enote s primerljivim položajem v državah članicah;

(c) proizvajalci peciva in sladoleda;

(d) proizvajalci drugih živil, ki se določijo;

(e) za neposredno porabo koncentriranega masla.

Člen 14

1. Dodeli se pomoč Skupnosti za dobavo določenih predelanih mlečnih izdelkov, ki sodijo v tarifne oznake KN 0401, 0403, 0404 90 in 0406 ali 2202 90, učencem v izobraževalnih ustanovah.

▼M3

2. Poleg pomoči Skupnosti lahko države članice dodelijo nacionalno pomoč za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah s proizvodi, opredeljenimi v odstavku 1. Države članice lahko financirajo svojo nacionalno pomoč z dajatvijo v sektorju za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov, ali s kakšnim drugim prispevkom sektorja za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov.

▼M6

3. V primeru polnomastnega mleka je pomoč Skupnosti naslednja:

— 23,24 EUR/100 kg za obdobje do 30. junija 2004,

— 21,69 EUR/100 kg za obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

— 20,16 EUR/100 kg za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006,

— 18,61 EUR/100 kg za obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007,

— 18,15 EUR/100 kg po 1. juliju 2007.

V primeru drugih mlečnih proizvodov se zneski pomoči določijo ob upoštevanju mlečnih sestavin zadevnih proizvodov.

▼B

4. Pomoč omenjena v odstavku 1 se odobri za maksimalno količino 0,25 litra ekvivalenta mleka na učenca dnevno.

Člen 15

V skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, se sprejme naslednje:

(a) podrobna pravila za uporabo tega poglavja in še posebej pogoje, pod katerimi je lahko odobrena v njem določena pomoč;

(b) zneske pomoči, omenjene v tem poglavju;

(c) sezname izdelkov, omenjene v členu 13(d) in 14(1);

(d) druge odločbe in ukrepe, ki jih Komisija sme sprejeti v skladu s tem poglavjem.

▼M6 —————

▼B







NASLOV II

TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI

Člen 26

1. Uvoz izdelkov, navedenih v členu 1, v Skupnost se opravi ob predložitvi uvoznega dovoljenja. Za izvoz teh izdelkov iz Skupnosti se lahko določi predložitev izvoznega dovoljenja.

2. Države članice izdajo dovoljenja vsakemu prosilcu ne glede na njegov sedež v Skupnosti in ne da bi to vplivalo na ukrepe, sprejete za uporabo členov 29, 30 in 31.

Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo v vsej Skupnosti. Dovoljenja se izdajo na podlagi pologa varščine, ki jamči, da se izdelki uvažajo ali izvažajo v času veljavnosti dovoljenja; razen v primeru višje sile se varščina zapleni v celoti ali deloma, če se izvoz ali uvoz v tem obdobju ne opravi ali se opravi samo delno.

3. V skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, Komisija sprejme naslednje:

(a) seznam izdelkov, za katere se zahteva izvozna dovoljenja;

(b) rok veljavnosti dovoljenj; in

(c) druga podrobna pravila za uporabo tega člena.

Člen 27

Če ta uredba ne določa drugače, veljajo za izdelke, navedene v členu 1, carinske stopnje v enotni carinski tarifi.

Člen 28

1. Da bi preprečili ali nevtralizirali škodljive vplive na trg v Skupnosti, ki bi jih lahko povzročil uvoz določenih izdelkov, navedenih v členu 1, se za uvoz enega ali več teh izdelkov po carinski stopnji v členu 27 plača dodatna uvozna dajatev, če so bili izpolnjeni pogoji, določeni v členu 5 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v skladu s členom 300 Pogodbe v okviru Urugvajskega kroga mnogostranskih trgovinskih pogajanj, razen, če uvoz ne bo povzročal motenj na trgu Skupnosti ali če bi bili učinki nesorazmerni predvidenemu cilju.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko naloži dodatna dajatev, so tiste, ki jih Skupnost preda Svetovni trgovinski organizaciji.

Sprožitvene količine, ki jih je treba prekoračiti za naložitev dodatne uvozne dajatve, se določijo predvsem na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom v katerem se pojavijo ali se lahko pojavijo škodljivi učinki, omenjeni v odstavku 1.

3. Uvozne cene, ki jih je treba upoštevati za naložitev dodatne uvozne dajatve, se določijo na podlagi CIF uvoznih cen pošiljke o kateri se odloča.

CIF uvozne cene se v ta namen preverijo glede na reprezentativne cene za izdelek na svetovnem trgu ali uvoznem trgu Skupnosti za ta izdelek.

4. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42. Ta podrobna pravila morajo opredeliti predvsem:

(a) izdelke, za katere se uporabljajo dodatne uvozne dajatve po pogojih člena 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(b) druga merila, potrebna za zagotavljanje uporabe prvega odstavka v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu.

Člen 29

1. Carinski kontingenti za izdelke, navedene v členu 1, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe ali iz drugega akta Sveta, se odprejo in dodeljujejo v sladu s podrobnimi pravili, sprejetimi po postopku, predpisanemu v členu 42.

2. Kontingenti se lahko dodeljujejo po eni od naslednjih metod ali njihovi kombinaciji:

— metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vlaganja prošenj (po načelu „prvi pride, prvi melje“),

— metoda porazdelitve v sorazmerju z zahtevano količino ob vložitvi prošenj (z uporabo metode „istočasna proučitev“),

— metoda, ki temelji na upoštevanju tradicionalnih vzorcev trgovanja (z uporabo metode „tradicionalni uvozniki/novi prišleki“).

Lahko se sprejmejo druge ustrezne metode.

Izogniti se morajo diskriminaciji med vpletenimi subjekti.

3. Sprejeta metoda dodeljevanja, kjer to ustreza, primerno upošteva zahteve po oskrbi na trgu Skupnosti in potrebo po varovanju ravnotežja tega trga, medtem ko po možnosti istočasno črpa iz metod, ki bi bile v preteklosti lahko uporabljene za kontingente, ki ustrezajo omenjenim v odstavku 1, kar pa ne vpliva na pravice, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru Urugvajskega kroga trgovinskih pogajanj.

4. Podrobna pravila, omenjena v odstavku 1, morajo zagotoviti, da se po potrebi odprejo letni kontingenti skozi leto primerno razporejeni po fazah, določajo metodo dodelitve, ki naj se uporabi in, kadar je primerno, vključujejo določbe v zvezi z:

(a) jamstvi, ki zajemajo naravo, izvor in poreklo izdelka;

(b) priznanjem dokumenta, ki se uporablja za preverjanje jamstev, omenjenih pod (a); in

(c) pogoji, pod katerimi se izdajajo uvozna dovoljenja, in njihovim časom veljavnosti.

Člen 30

1. Kadar sporazum, sklenjen v skladu s členom 300 Pogodbe, predvideva celotno ali delno upravljanje s carinskim kontingentom, ki ga je tretja država odprla za izdelke, omenjene v členu 1, se metoda upravljanja, ki naj se uporablja in podrobna pravila v zvezi z njo sprejmejo v skladu s postopkom, predvidenim v členu 42.

2. Kontingente je mogoče dodeljevati z uporabo ene od naslednjih metod ali njihove kombinacije:

— vrstni red vlaganja prošenj (po načelu „prvi pride, prvi melje“),

— porazdelitev v sorazmerju z zahtevano količino ob vložitvi prošenj (z uporabo metode „istočasna proučitev“),

— upoštevanje tradicionalnih tokov trgovanja (z uporabo metode „tradicionalni uvozniki/novi prišleki“).

Sme se sprejeti druge ustrezne metode, še posebej tiste, ki jamčijo polno uporabo možnosti, ki so na voljo po določenem kontingentu.

Izogibati se morajo diskriminaciji med vpletenimi subjekti.

Člen 31

1. V potrebnem obsegu, ki omogoča, da se izdelki, navedeni v členu 1, izvažajo brez nadaljnje predelave ali v obliki blaga, navedenega v Prilogi II, če gre za izdelke, navedene v členu 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) na podlagi cen za te izdelke v svetovnem trgovanju in v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, se lahko razliko med temi cenami in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznimi nadomestili.

Izvozna nadomestila za izdelke, navedene v členu 1, v obliki blaga, navedenega v Prilogi II, ne smejo biti višja od tistih, ki se uporabljajo za take izdelke, izvožene brez nadaljnje predelave.

2. Metoda, ki se sprejme za dodelitev količin, ki se smejo izvoziti z nadomestilom, je metoda, ki:

(a) je najprimernejša za vrsto izdelka in položaj na zadevnem trgu in dopušča najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov, pri čemer se upošteva učinkovitost in strukturo izvoza Skupnosti, ne da bi seveda ustvarjali diskriminacije med velikimi in malimi subjekti;

(b) je za subjekte administrativno najugodnejša, pri čemer se upošteva administrativne zahteve;

(c) preprečuje diskriminacijo med temi subjekti.

3. Nadomestila so za vso Skupnost enaka.

Lahko se razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

Nadomestila določi Komisija v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42. Nadomestila se lahko določijo:

(a) v rednih časovnih obdobjih;

(b) z razpisom za zbiranje ponudb za izdelke, za katere je bil ta postopek v preteklosti omogočen.

Razen kjer je to določeno z razpisom, se mora seznam izdelkov, za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne. Znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne in ga sme, kadar je to potrebno, v obdobju posredovanja Komisija na zahtevo države članice ali na svojo pobudo prilagoditi. Vendar se lahko za izdelke, navedene v členu 1 in izvožene v obliki blaga, navedenega v Prilogi II te uredbe, nadomestilo določi v skladu z drugim razporedom, določenim po postopku, omenjenemu v členu 16 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 ( 19 ).

4. Ko se za izdelke, navedene v členu 1 in izvožene brez nadaljnje predelave, določa nadomestila, se upošteva naslednje:

(a) obstoječi položaj in prihodnja gibanja: — cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih izdelkov na trgu Skupnosti, — cen mleka in mlečnih izdelkov na svetovnem trgu;

(b) najugodnejše tržne in prevozne stroške od trgov Skupnosti do pristanišč Skupnosti ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja v namembne države; povpraševanje na trgu Skupnosti;

(c) cilje skupne tržne ureditve za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih;

(d) omejitve, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe;

(e) pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti;

(f) gospodarski vidik predlaganega izvoza.

Še posebej je treba upoštevati potrebo po vzpostavitvi ravnotežja med uporabo osnovnih kmetijskih izdelkov Skupnosti za izvoz v tretje države kot predelanega blaga in uporabo izdelkov iz teh držav, sprejetih za uvoz na dodelavo.

5. za izdelke, omenjene v členu 1 in kot take izvožene:

(a) se cene v Skupnosti, omenjene v prvem odstavku, določijo ob upoštevanju prevladujočih cen, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom;

(b) se cene na svetovnem trgu, omenjene v odstavku 1, določijo še posebej ob upoštevanju: — cen na trgih tretjih držav, — najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav, — cene proizvajalcev, zabeležene v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo, — ponudbene cene fco meja (prosto na meji).

6. Nadomestila se odobrijo za izdelke, omenjene v prvem odstavku in kot take izvožene, samo ob vlogi za ustrezno izvozno dovoljenje in njegovi predložitvi.

7. Nadomestilo, ki velja za izvoz izdelkov, navedenih v členu 1 in kot takih izvoženih, je tisto, ki se uporablja na dan vloge za dovoljenje ter v primeru diferenciranega nadomestila, tisto, ki se na isti dan uporablja za:

(a) namembni kraj, naveden v dovoljenju, ali, kjer je to primerno;

(b) dejanski namembni kraj, če se razlikuje od namembnega kraja, navedenega v dovoljenju. V tem primeru uporabljeni znesek ne sme presegati zneska, ki se uporablja za namembni kraj, naveden v dovoljenju.

Za preprečevanje zlorabe prožnosti, predvidene v tem odstavku, se sme sprejeti ustrezne ukrepe.

8. Sme se predpisati, da odstavka 6 in 7 veljata za izdelke, navedene v členu 1 in izvožene v obliki blaga, navedenega v Prilogi II, v skladu s postopkom, predpisanim v členu 16 Uredbe (ES) št. 3448/93.

9. V primeru izdelkov, navedenih v členu 1, za katere se plačuje nadomestilo po postopkih pomoči v hrani v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, se lahko odstopi od šestega in sedmega odstavka.

10. Nadomestilo se izplača po dokazu, da:

— so izdelki po poreklu iz Skupnosti,

— so bili izdelki izvoženi iz Skupnosti, in

— so v primeru diferenciranega nadomestila izdelki dosegli namembni kraj, naveden v dovoljenju ali drug namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo, brez vpliva na odstavek 7(b). Izjeme od tega pravila so mogoče v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, pod pogojem, da se predpiše pogoje, ki dajejo enakovredna jamstva.

11. Kadar ni izjeme, odobrene v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, se, brez vpliva na prvo alineo odstavka 10, ne odobri izvozna nadomestila za izdelke, ki se uvažajo iz tretjih držav in ponovno izvažajo v tretje države.

12. V zvezi z izdelki, navedenimi v členu 1 in izvoženimi v obliki blaga, navedenega v Prilogi II k tej uredbi, se odstavka 10 in 11 uporabljata samo za blago, ki sodi v naslednje tarifne oznake KN:

— 0405 20 30 (mlečni namazi z vsebnostjo maščob med 60 in 75 %),

— 1806 90 60 do 1806 90 90 (določeni izdelki, ki vsebujejo kakav),

— 1901 (določeni živilski pripravki iz moke itd.),

— 2106 90 98 (določeni živilski pripravki, ki niso opredeljeni drugje).

z visoko vsebnostjo mlečnega izdelka.

13. Upoštevanje omejitev količin, ki izhaja iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih potrdil, izdanih za referenčna obdobja, ki so v njih predvidena in veljajo za te izdelke. Ob upoštevanju izpolnjevanja obveznosti po sporazumu o kmetijstvu zaključitev referenčnega obdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.

▼M1

14. Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 42, sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami za prerazporeditev nedodeljenih ali neuporabljenih izvoznih količin, in vse spremembe Priloge II. Podrobna pravila za uporabo odstavkov 8, 10, 11 in 12 za proizvode iz člena 1, izvožene v obliki blaga, navedenega v Prilogi II k tej uredbi, pa se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 16 Uredbe (ES) št. 3448/93.

▼B

Člen 32

1. V obsegu, potrebnem za pravilno delovanje skupne tržne ureditve za mleko in mlečne izdelke lahko Svet, na predlog Komisije, s kvalificirano večino, v posebnih primerih v celoti ali deloma prepove uvoz blaga na dodelavo za izdelke, navedene v členu 1, ki so namenjeni proizvodnji izdelkov, navedenih v istem členu ali blaga, navedenega v Prilogi II k tej uredbi.

2. Če pride do položaja, omenjenega v odstavku 1 z izjemno nujo in je trg Skupnosti moten ali pa lahko pride do motenj zaradi uvoza blaga na dodelavo, Komisija, z odstopanjem od odstavka 1, na zahtevo države članice ali na svojo pobudo odloča o potrebnih ukrepih; Svet in države članice se morajo o teh ukrepih, ki ne veljajo več kot za šest mesecev in so takoj veljavni, obvestiti. Če Komisija prejme zahtevo države članice, o njej odloči v enem tednu po prejemu zahteve.

3. Ukrepe o katerih odloča Komisija lahko država članica napoti na Svet v enem tednu od dneva, ko je bila o njih obveščena. Svet sme odločbo Komisije potrditi, spremeniti ali razveljaviti.

Če Svet ne ukrepa v treh mesecih, velja, da je odločba Komisije razveljavljena.

Člen 33

1. Splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature in posebna pravila za njeno uporabo se uporabljajo za določanje tarife izdelkov, zajetih v tej uredbi; carinska nomenklatura, ki izhaja iz uporabe te uredbe se vključi v enotno carinsko tarifo.

2. Razen kadar je drugače urejeno s to uredbo ali v določbah, sprejetih v skladu z njo, je v trgovini s tretjimi državami prepovedana:

— odmera vsakršnih dajatev z enakovrednim učinkom kot carinske dajatve,

— uporaba vsakršne količinske omejitve ali ukrepa z enakovrednim učinkom.

Člen 34

1. Kadar za enega ali več izdelkov, navedenih v členu 1, cena fco meja znatno presega raven cen Skupnosti in se bo ta položaj verjetno nadaljeval ter s tem moti trg Skupnosti ali mu z motnjami grozi, se sme sprejeti ukrepe, predvidene v petem odstavku.

2. Do znatnega preseganja v smislu prvega odstavka pride, ko cena fco meja za več kot 15 % presega intervencijsko ceno, določeno za nek izdelek, ali pri izdelkih, za katere ni intervencijske cene, ceno, ki izhaja iz intervencijske cene in se določi v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, ob upoštevanju narave in sestave določenega izdelka.

3. Položaj, ko cena fco meja znatno presega raven cen, se bo verjetno nadaljeval, ko pride do neravnotežja med dobavo in povpraševanjem in je verjetno, da se bo to neravnotežje nadaljevalo glede na predvidljiva gibanja v proizvodnji in tržnih cenah.

4. Trg Skupnosti je moten ali pa mu motnje grozijo zaradi razmer omenjenih v tem členu, ko visoka raven cen v mednarodni trgovini:

— ovira uvoz mlečnih izdelkov v Skupnost, ali

— povzroča, da mlečni izdelki odhajajo iz Skupnosti,

tako da v Skupnosti varnost dobave ni več zagotovljena ali pa grozi, da ne bo več zagotovljena.

5. Kadar so izpolnjeni pogoji, navedeni v odstavkih 1 do 4, se lahko odloči o popolni ali delni opustiti uvoznih dajatev in/ali pobiranju izvoznih dajatev v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42. Podrobna pravila za uporabo tega člena po potrebi sprejme Komisija v skladu z istim postopkom.

Člen 35

1. Če je zaradi uvoza ali izvoza prizadet trg Skupnosti enega ali več izdelkov, navedenih v členu 1, ali mu grozijo resne motnje, ki lahko ogrozijo dosego ciljev, določenih v členu 33 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler te motnje ali grožnje motenj ne prenehajo.

Svet, na predlog Komisije, s kvalificirano večino sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka ter opredeli primere in meje, v katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe.

2. Če pride do razmer, omenjenih v odstavku 1, Komisija na zahtevo države članice ali na svojo pobudo odloča o potrebnih ukrepih; države članice se o teh ukrepih, ki veljajo takoj, obvesti. Če Komisija prejme zahtevo države članice, o njej odloči v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, o katerih odloča Komisija, lahko katerakoli država članica v treh delovnih dneh potem, ko je bila o njih obveščena, napoti na Svet. Svet se mora nemudoma sestati. S kvalificirano večino lahko ukrep spremeni ali razveljavi v enem mesecu od dneva, ko je bil napoten na Svet.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300(2) Pogodbe.







NASLOV III

SPLOŠNE DOLOČBE

▼M8

Člen 36

1. Da bi se upoštevale omejitve prostega pretoka, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov proti širjenju bolezni živali, se izredni ukrepi za podporo trga, na katere vplivajo te omejitve, lahko sprejmejo po postopku iz člena 42. Ti ukrepi se sprejmejo na zahtevo zadevnih(-e) držav(-e) članic(-e). Sprejmejo se lahko le v primeru, da je (so) država(-e) članica(-e) sprejela(-e) veterinarsko-sanitarne ukrepe, ki omogočajo hitro zajezitev bolezni, in za točno določen obseg in časovno obdobje, ki je nujno potrebno za podporo določenega trga.

2. Skupnost sodeluje pri financiranju izjemnih ukrepov iz odstavka 1, ki so neposredno povezani z veterinarsko-sanitarnimi ukrepi, z deležem enakovrednim 50 % stroškov, ki jih imajo države članice, v primeru boja proti slinavki in parkljevki pa s 60 % deležem teh stroškov.

3. Države članice zagotovijo, da kadar proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih imajo države članice, ne pride do izkrivljanja konkurence med proizvajalci iz različnih držav članic.

4. Členi 87, 88 in 89 Pogodbe se ne uporabljajo za finančne prispevke držav članic za ukrepe iz odstavka 1.

▼B

Člen 37

Razen, če je tako določeno s to uredbo, veljajo členi 87, 88 in 89 Pogodbe za proizvodnjo in trgovino z izdelki, navedenimi v členu 1.

Člen 38

1. Ob upoštevanju določb člena 87(2) Pogodbe je pomoč, katere znesek je določen na osnovi cene ali količine izdelkov, navedenih v členu 1, prepovedana.

2. Državni ukrepi, ki dovoljujejo izenačevanje med cenami izdelkov, navedenih v členu 1, so prav tako prepovedani.

Člen 39

Brez vpliva na uporabo členov 87, 88 in 89 Pogodbe, sme država članica predpisati promocijsko dajatev za svoje proizvajalce mleka v zvezi s trženimi količinami mleka ali ekvivalenta mleka, da bi financirale ukrepe za pospeševanje porabe v Skupnosti, razširitev trgov mleka in mlečnih izdelkov in izboljšanje kakovosti.

Člen 40

Države članice in Komisija si morajo medsebojno sporočati informacije, potrebne za uresničevanje te uredbe. Pravila za sporočanje in širjenje teh informacij sprejme Komisija v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42.

Člen 41

Vzpostavi se Upravljalni odbor za mleko in mlečne izdelke (v nadaljevanju „Odbor“), sestavljen iz predstavnikov držav članic in pod predsedstvom predstavnika Komisije.

▼M5

Člen 42

1. Komisiji pomaga Upravljalni odbor za mleko in mlečne izdelke.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 20 ).

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES znaša en mesec.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 43

Odbor lahko prouči vsako drugo vprašanje, ki ga nanj napoti njegov predsednik na svojo pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

Člen 44

Ta uredba se uporablja tako, da se istočasno primerno upošteva cilje, določene v členih 33 in 131 Pogodbe.

Člen 45

Uredba (ES) št. 1258/2000 in določbe, sprejete za njeno uresničevanje, veljajo za izdelke, navedene v členu 1.







NASLOV IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 46

1. S tem se razveljavijo uredbe (EGS) št. 804/68, št. 986/68, št. 987/68, št. 508/71, št. 1422/78, št. 1723/81, št. 2990/82, št. 1842/83, št. 865/84 in št. 777/87.

2. Navedbe Uredbe (EGS) št. 804/68 se razlagajo kot navedbe te uredbe in jih je treba brati v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.

Člen 47

Komisija v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42, sprejme:

— ukrepe, potrebne za lažji prehod z ureditev, predvidenih v Uredbi (EGS) št. 804/68, na ureditve, ki jih določa ta uredba,

— ukrepe, potrebne za razreševanje posebnih praktičnih problemov. Ti ukrepi - če so ustrezno utemeljeni - lahko odstopajo od določenih delov te uredbe.

Člen 48

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. januarja 2000.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼A1









PRILOGA I

DODATNA PLAČILA: SKUPNI ZNESKI IZ ČLENA 17







(izraženi v milijonih EUR) 2005 2006 2007 in naslednja koledarska leta Belgija 8,6 17,1 25,7 Češka 6,9 13,87 20,8 Danska 11,5 23,0 34,5 Nemčija 72,0 144,0 216,0 Estonija 1,6 3,2 4,85 Grčija 1,6 3,3 4,9 Španija 14,4 28,7 43,1 Francija 62,6 125,3 187,9 Irska 13,6 27,1 40,7 Italija 25,7 51,3 77,0 Ciper 0,4 0,75 1,1 Latvija 1,8 3,6 5,4 Litva 4,25 8,5 12,8 Luksemburg 0,7 1,4 2,1 Madžarska 5,0 10,1 15,1 Malta 0,13 0,25 0,38 Nizozemska 28,6 57,2 85,8 Avstrija 7,1 14,2 21,3 Poljska 23,1 46,3 69,6 Portugalska 4,8 9,7 14,5 Slovenija 1,45 2,9 4,35 Slovaška 2,6 5,2 7,9 Finska 6,2 12,4 18,6 Švedska 8,5 17,1 25,6 Združeno kraljestvo 37,7 75,4 113,1

▼M2









PRILOGA II







Tarifna oznaka KN Poimenovanje ex04 05 Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi 0405 20 – Mlečni namazi 0405 20 10 – – z vsebnostjo maščob 39 mas. % ali več, vendar z manj kot 60 mas. % maščobe 0405 20 30 – – – z vsebnostjo maščob 60 mas. % ali več, pa do vključno 75 mas. % maščobe ex15 17 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti in olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, primerni za prehrano, razen jedilnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne oznake KN 1516 1517 10 – Margarina, razen tekoče margarine: 1517 10 10 – – ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob 1517 90 – Drugo: 1517 90 10 – – ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob ex17 04 Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), brez kakava: ex17 04 90 – drugo, brez ekstrakta sladke koreninice (likviricije), ki vsebuje 10 mas. % ali več saharoze, vendar ne vsebujejo drugih dodatkov ex18 06 Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen kakav v prahu, sladkani samo z dodatkom saharoze iz tarifne oznake KN 1806 10 ex19 01 Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta brez dodatka kakava ali z dodatkom kakava v prahu v količini manj kot 40 mas. % kakava, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov tarifnih oznak KN 0401 do 0404, brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom kakava v prahu v količini manj kot 5 mas. % kakava preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: 1901 10 00 – Proizvodi za otroško hrano, v pakiranjih za prodajo na drobno 1901 20 00 – Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne oznake KN 1905 1901 90 – drugo: – – drugo: 1901 90 99 – – – drugo ex19 02 Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, cmoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen: – Nepoljnene testenine, nekuhane in ne drugače pripravljene: 1902 19 – – drugo: 1902 20 – Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: – – drugo: 1902 20 91 – – – Kuhane 1902 20 99 – – – drugo 1902 30 – Druge testenine 1902 40 – Kuskus: 1902 40 90 – – Drugo 1904 Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze) v zrnu ali obliki kosmičev ali druge oblike (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu 1905 Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule za farmacevtske proizvode, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: 1905 10 00 Hrustljavi kruh (krisp) 1905 20 – Kruh in podobni izdelki, začinjeni z ingverjem ▼M4 Sladki keksi; vaflji in oblati: 1905 31 - Sladki keksi 1905 32 - Vaflji in oblati ▼M2 1905 40 – Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki 1905 90 – Drugo: – – drugo: ▼M7 ————— ▼M2 1905 90 45 – – – Nesladki keksi (piškoti, krekerji) 1905 90 55 – – – izdelki, pridobljeni z ekspandiranjem ali ekstrudiranjem, začinjeni ali soljeni 1905 90 60 – – – – z dodanimi sladili 1905 90 90 – – – – drugo ex20 04 Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tar. št. 2006 2004 10 – Krompir: – – drugo: 2004 10 91 – – – v obliki moke, zdroba ali kosmičev ex20 05 Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tar. št. 2006 2005 20 – Krompir: 2005 20 10 – – v obliki moke, zdroba ali kosmičev 2105 00 Sladoled in druge ledene sladice s kakavom ali brez kakava ex21 06 Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: 2106 90 – Drugo: 2106 90 10 – – Sirovi fondueji – – Drugo 2106 90 92 – – – ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba 2106 90 98 – – – Drugo ex22 02 Vode, vključno mineralne vode in sodavice, z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili ali aromatizirane ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov, ki se uvrščajo v tarifno oznako KN 2009: 2202 90 – druge: – – ki ne vsebujejo proizvodov iz tarifnih oznak KN 0401 do 0404 ali maščobe, pridobljene iz proizvodov iz tarifnih oznak KN 0401 do 0404: 2202 90 91 – – – do 0,2 mas. % 2202 90 95 – – – 0,2 mas. % ali več, vendar manj kot 2 mas. % 2202 90 99 – – – 2 mas. % ali več ex22 08 Nedenaturiran etanol, z vsebnostjo manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače s katero koli vsebnostjo alkohola 2208 70 – Likerji, krepilne pijače 2208 90 – drugo: – – druge alkoholne in žgane pijače v posodah, ki držijo: – – – 2 litra ali manj: – – – – drugo: 2208 90 69 – – – – – druge alkoholne pijače – – – več kot 2 litra: 2208 90 78 – – – – druge alkoholne pijače ex33 02 Mešanice dišav in mešanice (vključno alkoholne raztopine) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač: 3302 10 – Za uporabo v industriji hrane in pijač: – – za uporabo v industriji pijač: 3302 10 29 – – – – – drugo 3501 Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska lepila ex35 02 Albumini, albuminati in drugi albuminski derivati: 3502 20 – Mlečni albumin, vključno koncentrati iz dveh ali več mlečnih proteinov: – – drugo: 3502 20 91 – – – posušen (na primer v lističih, kosmičih, prahu) 3502 20 99 – – – drugo

▼B









PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA







Uredba (EGS) št. 804/68 Ta uredba Člen 1 Člen 1 Člen 2 Člen 2 Člen 3(1) in (2) Člen 3(1) Člen 3(3) - Člen 3 (4) Člen 3(2) Člen 4 - Člen 5 Člen 4(1) Člen 5a - Člen 5c Člen 5 Člen 6(2) Člen 6(3) Člen 6(3) Člen 6(4) Člen 6(4) Člen 6(5) Člen 6(6) Člen 10 Člen 7(1) Člen 7(1) Člen 7(2) Člen 7(3) Člen 7(3), prvi pododstavek Člen 7(4), prvi pododstavek Člen 7(3), četrti pododstavek Člen 7(4), drugi pododstavek Člen 7(4) Člen 7(5) Člen 7(5) Člen 10 Člen 7a - Člen 8(1) do (3) Člen 8(1) do (3) Člen 8(4) Člen 10 Člen 9(3) Člen 10 Člen 10(1) Člen 11(1) Člen 10(2) - Člen 10(3) Člen 15 Člen 11(1) Člen 12(1) Člen 11(2) - Člen 11(3) Člen 15 Člen 12(3) Člen 15 Člen 13 Člen 26 Člen 14 Člen 27 Člen 15 Člen 28 Člen 16 Člen 29 Člen 16a Člen 30 Člen 17 Člen 31 Člen 18 Člen 32 Člen 19 Člen 33 Člen 20 Člen 34 Člen 21 Člen 35 Člen 22 - Člen 22a Člen 36 Člen 23 Člen 37 Člen 24 Člen 38 Člen 24a Člen 39 Člen 25 - Člen 26(1) in (2) Člen 14(1) in (2) Člen 26(4) Člen 15 Člen 26(5) - Člen 28 Člen 40 Člen 29(1) Člen 41 Člen 29(2) - Člen 30 Člen 42 Člen 31 Člen 43 Člen 32 - Člen 33 Člen 44 Člen 34 Člen 45 Člen 35 - Člen 36 - Člen 37(1) Člen 48 Priloga Priloga II