1991R3922 — SL — 12.01.2008 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

UREDBA SVETA (EGS) št. 3922/91

z dne 16. decembra 1991

o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 84(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker naj se ukrepi, ki jih določa člen 8a Pogodbe, sprejmejo z namenom, da se v obdobju do 31. decembra 1992 postopno vzpostavi notranji trg; ker bo notranji trg zajemal območje brez notranjih meja, na katerem bo zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala; ker je treba ohraniti visoko stopnjo splošne varnosti v civilnem zračnem prometu v Evropi in veljavne tehnične predpise in upravne postopke v državah članicah dvigniti na najvišje standarde, ki se v Skupnosti zdaj dosegajo; ker je varnost dejavnik ključnega pomena v zračnih prevozih na območju Skupnosti; ker je treba upoštevati Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila 7. decembra 1944 podpisana v Čikagu in določa izvajanje ukrepov, ki so potrebni za zagotovitev varnega letenja zrakoplovov; ker bi trenutne omejitve prenosa zrakoplovov in letalskih proizvodov ter določenih storitev na področju letalstva med državami članicami povzročile izkrivljanje razmer na notranjem trgu; ker so Združeni letalski organi (JAA), ki je skupni organ Evropske konference civilnega letalstva, izdelali dogovore za sodelovanje pri razvoju in izvajanju skupnih letalskih predpisov (JAR) na vseh področjih, ki so povezana z varnostjo zrakoplovov in njihovega letenja; ker naj se na podlagi skupne prometne politike tehnični predpisi in upravni postopki, ki so povezani z varnostjo zrakoplovov in njihovega letenja, uskladijo na podlagi skupnih letalskih predpisov (JAR) Združenih letalskih organov; ker bi vključevanje vseh držav članic v Združene letalske organe in prispevek Komisije pri njihovih postopkih omogočil takšno uskladitev; ker bi države članice za doseganje ciljev Skupnosti glede prostega pretoka oseb in proizvodov ter skupne prometne politike morale sprejeti certifikacijo proizvodov in organov ter oseb, zadolženih za projektno zasnovo, izdelavo, vzdrževanje in delovanje proizvodov brez dodatnih tehničnih del ali ocenjevanja, če so bili proizvod, organizacija ali oseba že certificirani skladno s skupnimi tehničnimi predpisi in upravnimi postopki; ker se utegnejo pojaviti težave, povezane z varnostjo, in morajo v takšnem primeru države članice nujno sprejeti ustrezne ukrepe; ker morajo biti takšni ukrepi ustrezno utemeljeni in ker je, kadar so skupni tehnični predpisi in upravni postopki pomanjkljivi, Komisija tista, ki mora z izvrševanjem svojih izvedbenih pooblastil sprejeti potrebne spremembe; ▼M5 uporaba določb o omejitvah letalskega delovnega časa in delovnega časa lahko privede do znatnih motenj v urnikih podjetij, katerih modeli operacij temeljijo izključno na nočnih operacijah. Komisija bi morala na podlagi dokazov, ki jih zagotovijo zainteresirane strani, izvesti oceno in predlagati prilagoditev določb o omejitvah letalskega delovnega časa in delovnega časa, ki bi upoštevala te posebne modele operacij; ▼B ker je zaželeno, da je financiranje, ki ga države članice namenjajo raziskovalnemu delu za izboljšanje varnosti v zračnem prometu, povezano, da bi bila finančna sredstva kar najbolje uporabljena in da bi bila dosežena kar največja korist; ▼M5 evropska agencija za varnost v letalstvu bi morala do 16. januarja 2009 zaključiti znanstveno in zdravstveno oceno poddela Q in po potrebi tudi poddela O Priloge III. Na podlagi rezultatov te ocene in v skladu s postopkom iz člena 12(2) bi morala Komisija po potrebi nemudoma pripraviti in predložiti predloge za spremembo ustreznih tehničnih določb. pri pregledu nekaterih določb iz člena 8a bi bilo treba ohraniti usmeritev k nadaljnjemu usklajevanju doslej sprejetih zahtev glede usposabljanja kabinskega osebja, da se olajša prosto gibanje kabinskega osebja znotraj Skupnosti. Pri tem bi bilo treba ponovno preučiti možnost nadaljnje uskladitve kvalifikacij kabinskega osebja; ▼M5 ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 4 ). ▼B SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

▼M5

1. Ta uredba se uporablja za uskladitev tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju varnosti v civilnem letalstvu, ki se nanašajo na operacije in vzdrževanje zrakoplovov ter osebe in organizacije, ki so vključeni v te naloge.

▼B

2. Usklajeni tehnični predpisi in upravni postopki iz odstavka 1 se uporabljajo za vse zrakoplove, ki jih uporabljajo letalski prevozniki, kot so opredeljeni v členu 2(a), ne glede na to, ali so registrirani v državi članici ali v drugi državi.

▼M5

3. Razume se, da uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.

4. Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče se odloži, dokler se ne začne izvajati dogovor med zunanjima ministroma Kraljevine Španije in Združenega kraljestva, ki je vključen v skupno izjavo z dne 2. decembra 1987. Vladi Španije in Združenega kraljestva obvestita Svet o dnevu začetka izvajanja dogovora.

▼B

Člen 2

V tej uredbi:

(a) „letalski prevoznik“ pomeni fizično osebo s prebivališčem v državi članici ali pravno osebo s sedežem v državi članici, ki uporablja en zrakoplov ali več zrakoplovov skladno s predpisi, ki se uporabljajo v tisti državi članici, ali letalskega prevoznika Skupnosti, kot ga opredeljuje zakonodaja Skupnosti;

(b) „proizvod“ pomeni civilni zrakoplov, motor, propeler ali napravo;

(c) „naprava“ pomeni vsak instrument, opremo, mehanizem, aparat ali dodatek, ki se uporablja ali je namenjen uporabi pri delovanju zrakoplova med letom, ne glede na to, ali je vgrajen v civilni zrakoplov, namenjen vgradnji ali pritrjen na civilni zrakoplov, vendar ni del strukture zrakoplova, motorja ali propelerja;

(d) „komponenta“ pomeni material, del ali podsklop, ki je opredelitve v točkah (b) ali (c) ne zajemajo in se uporabljajo na civilnih zrakoplovih, motorjih, propelerjih ali napravah;

(e) „certifikacija“ (proizvoda, storitve, organizacije ali osebe) pomeni vsako obliko pravnega priznanja, da tak proizvod, storitev, organ ali oseba izpolnjujejo veljavne predpise. Takšna certifikacija zajema dva postopka: (i) postopek preverjanja, da proizvod, storitev, organizacija ali oseba tehnično izpolnjujejo veljavne predpise; ta postopek se omenja kot „ugotavljanje tehničnih dejstev“; (ii) postopek uradnega priznanja skladnosti z veljavnimi predpisi z izdajo certifikata, licence, odobritve ali drugega dokumenta na način, kot ga zahtevajo državne zakonodaje in postopki; ta postopek se omenja kot „ugotavljanje pravnih dejstev“;

(f) „vzdrževanje zrakoplovov“ pomeni vse inšpekcijske preglede, servisiranje, spremembe in popravila v življenjski dobi zrakoplova, ki zagotavljajo, da zrakoplov ostane skladen s certifikacijo tipa, in da omogoča visoko stopnjo varnosti v vsakršnih razmerah; to zajema zlasti spremembe, ki jih določijo organi, ki so pogodbenice dogovorov, kot so navedeni v točki (h), skladno s koncepti preverjanja plovnosti zrakoplovov;

(g) „državna različica“ pomeni državno zahtevo ali predpis, ki ga država določi poleg ali namesto skupnih letalskih predpisov (JAR).

(h) „dogovori“ pomeni dogovore, ki se pod pokroviteljstvom Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) oblikujejo za sodelovanju pri razvoju in izvajanju skupnih predpisov na vseh področjih, ki so povezana z varnostjo zrakoplovov in njihovega letenja. Ti dogovori so opredeljeni v Prilogi I.

▼M5

(i) „Organ“ v Prilogi III pomeni pristojni organ, ki je izdal spričevalo letalskega prevoznika (AOC).

▼M5

Člen 3

1. Brez poseganja v člen 11 se za komercialni zračni prevoz z letali v Skupnosti uporabljajo skupni tehnični predpisi in upravni postopki iz Priloge III.

2. Sklicevanja na poddel M Priloge III ali na njegove določbe še štejejo za sklicevanja na del M Uredbe Komisije (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami ( 5 ) ali na njene ustrezne določbe.

▼B

Člen 4

▼M5

1. Na področjih, ki niso zajeta v Prilogi III, se skupni tehnični predpisi in upravni postopki sprejmejo na podlagi člena 80(2) Pogodbe. Kjer je ustrezno, Komisija čim prej predloži ustrezne predloge na teh področjih.

▼B

2. Do sprejetja predlogov iz odstavka 1 države članice smejo uporabljati ustrezne določbe veljavne nacionalne zakonodaje.

Člen 5

Države članice zagotovijo, da njihovi organi, odgovorni za civilno letalstvo, izpolnjujejo pogoje za članstvo v Združenih letalskih organih (JAA), kot so določeni v dogovorih, in takšne dogovore še pred 1. januarjem 1992 brez pridržkov podpišejo.

▼M5

Člen 6

Zrakoplovi, ki se uporabljajo na podlagi dovoljenja, ki ga je izdala država članica v skladu s skupnimi tehničnimi predpisi in upravnimi postopki, se lahko pod enakimi pogoji uporabljajo v drugih državah članicah, ne da bi morali izpolnjevati dodatne tehnične zahteve ali prestati dodatna preverjanja v teh drugih državah članicah.

Člen 7

Države članice priznajo certifikacijo, ki jo na podlagi te uredbe izda druga država članica ali organ v njenem imenu, organom ali osebam, ki so pod njeno jurisdikcijo in oblastjo ter sodelujejo pri vzdrževanju proizvodov in operacijo zrakoplovov.

Člen 8

1. Določbe členov 3 do 7 državi članici ne preprečujejo, da se nemudoma odzove na varnostni problem, ki vključuje proizvod, osebo ali organizacijo, za katere velja ta uredba.

Če je varnostni problem posledica neustrezne ravni varnosti, ki jo zahtevajo skupni tehnični predpisi in upravni postopki, ali pomanjkljivosti teh predpisov in postopkov, država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice o sprejetih ukrepih in razlogih zanje.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 12(2) odloči, ali neustrezna raven varnosti ali pomanjkljivost skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov upravičujejo nadaljnjo uporabo ukrepov, sprejetih v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. V tem primeru Komisija sprejme tudi potrebne ukrepe za spremembo zadevnih skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov v skladu s členom 4 ali 11. Če se ugotovi, da ukrepi države članice niso upravičeni, država članica zadevne ukrepe prekliče.

2. Država članica lahko v primeru nepredvidenih in nujnih operativnih okoliščin ali časovno omejenih operativnih potreb odobri izjeme od tehničnih predpisov in upravnih postopkov iz te uredbe.

Komisijo in druge države članice se obvesti o vseh izjemah, kakor hitro postanejo ponavljajoče narave ali če se odobrijo za obdobje, daljše od dveh mesecev.

Potem ko so Komisija in druge države članice v skladu z drugim pododstavkom obveščene o izjemah, ki jih je odobrila ena od držav članic, Komisija preuči, ali so izjeme v skladu z varnostnimi cilji te uredbe ali drugimi ustreznimi predpisi Skupnosti.

Če Komisija ugotovi, da odobrene izjeme niso v skladu z varnostnimi cilji te uredbe ali drugimi ustreznimi predpisi Skupnosti, sprejme zaščitne ukrepe v skladu s postopkom iz člena 12a.

V tem primeru zadevna država članica izjemo prekliče.

3. Če se lahko doseže varnostna raven, enakovredna varnostni ravni, ki se doseže z uporabo skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov iz Priloge III, tudi na druge načine, lahko države članice brez diskriminacije predlagateljev glede na državljanstvo in ob upoštevanju potrebe po preprečevanju izkrivljanja konkurence odobrijo odstopanje od teh določb.

V teh primerih zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o svojem namenu, da bo takšno odstopanje odobrila, ter o razlogih zanj in pogojih, določenih za zagotovitev enakovredne varnostne ravni.

Komisija v treh mesecih po prejemu uradnega obvestila države članice začne postopek iz člena 12(2) za sprejetje odločitve o tem, ali se predlagano odstopanje lahko odobri.

▼M6

V takem primeru Komisija uradno obvesti o svoji odločitvi vse države članice, ki so upravičene do uporabe navedenega ukrepa. Ustrezne določbe iz Priloge III se tudi lahko spremenijo v skladu s členom 11, tako da odražajo navedeni ukrep.

▼M5

Za zadevni ukrep se uporabljata člena 6 in 7.

4. Ne glede na določbe odstavkov 1, 2 in 3 lahko država članica sprejme ali ohrani določbe, ki se nanašajo na točko 6 OPS 1.1105, na točki 1.3 in 1.4.1 OPS 1.1110, na OPS 1.1115 in na točko 2.1 OPS 1.1125 iz poddela Q Priloge III, dokler se ne sprejmejo predpisi Skupnosti, utemeljeni na znanstvenih spoznanjih in najboljših praksah.

Država članica obvesti Komisijo o določbah, ki jih namerava ohraniti.

Za nacionalne določbe, ki odstopajo od določb OPS 1 iz prvega pododstavka in jih države članice nameravajo sprejeti po dnevu začetka uporabe Priloge III, Komisija v treh mesecih po prejemu uradnega obvestila države članice začne postopek iz člena 12(2) za sprejetje odločitve o tem, ali so te določbe v skladu z varnostnimi cilji te uredbe in drugimi predpisi Skupnosti ter ali se jih lahko uporablja.

▼M6

V takem primeru Komisija uradno obvesti o svoji odločitvi vse države članice, ki so upravičene do uporabe navedenega ukrepa. Ustrezne določbe iz Priloge III se tudi lahko spremenijo v skladu s členom 11, tako da odražajo navedeni ukrep.

▼M5

Za zadevni ukrep se uporabljata člena 6 in 7.

▼M5

Člen 8a

1. Evropska agencija za varnost v letalstvu do 16. januarja 2009 zaključi znanstveno in zdravstveno oceno določb poddela Q Priloge III in po potrebi poddela O Priloge III.

2. Brez poseganja v člen 7 Uredbe (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu ( 6 ) Evropska agencija za varnost v letalstvu pomaga Komisiji pri pripravi predlogov za spremembo veljavnih tehničnih predpisov iz poddela O in poddela Q Priloge III.

▼B

Člen 9

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za uskladitev svojih raziskovalnih programov za izboljšanje varnosti civilnih zrakoplovov in njihovega letenja ter o njih obvestijo Komisijo. Po posvetovanju z državami članicami sme Komisija prevzeti ustrezno pobudo za spodbujanje takšnih državnih raziskovalnih programov.

Člen 10

Države članice Komisijo uradno obvestijo o:

(a) vsaki novi ali spremenjeni zahtevi ali postopku, ki je bil oblikovan ali sprejet skladno s postopki, ki jih določajo dogovori;

(b) vsaki spremembi dogovorov; in

(c) izidih posvetovanj z gospodarstvom in drugimi zainteresiranimi organizacijami.

Člen 11

▼M6

1. Ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe z dopolnitvijo le-te, ki so nujni zaradi znanstvenega in tehničnega napredka in ki spreminjajo skupne tehnične predpise in upravne postopke, ki jih navaja Priloga III, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(3). V nujnih primerih Komisija lahko uporabi nujni postopek iz člena 12(4).

▼B

2. Kadar spremembe, omenjene v odstavku 1, vsebujejo državno različico za državo članico, Komisija skladno s postopkom, ki ga določa ►M6 členom 12(3) ◄ , odloči, ali to različico vključi v skupne tehnične predpise in upravne postopke ali je ne vključi.

▼M6

Člen 12

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost zračnega prometa (v nadaljevanju „odbor“).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▼M5

Člen 12a

Pri sklicevanju na ta člen se uporablja zaščitni postopek iz člena 6 Sklepa 1999/468/ES.

Komisija se pred sprejetjem odločitve posvetuje z Odborom.

Rok iz člena 6(b) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Če država članica predloži odločitev Komisije Svetu, lahko Svet v roku treh mesecev s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev.

▼B

Člen 13

1. Države članice si pomagajo pri izvajanju te uredbe in pri spremljanju njenega izvajanja.

2. Kot del vzajemne pomoči, omenjene v odstavku 1, si pristojni organi držav članic redno izmenjujejo informacije, ki so na voljo o:

— kršitvah te uredbe, ki jih zagrešijo nerezidenti, in kaznih, ki so jim naložene za takšne kršitve,

— kaznih, ki jih država članica naloži svojim rezidentom za takšne kršitve v drugih državah članicah.

Člen 14

Ta uredba začne veljati 1. januarja 1992.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Dogovori iz člena 2(1)(h)

„Dogovori o razvoju, sprejetju in izvajanju Skupnih letalskih predpisov (JAR)“, ki so bili 11. septembra 1990 sklenjeni na Cipru.

▼M4 —————

▼M7









PRILOGA III

Skupni tehnični predpisi in upravni postopki, ki se uporabljajo za komercialni prevoz z zrakoplovom

OPS 1: Komercialni zračni prevoz (z letali)

VSEBINA







PODDEL A — Uporaba in opredelitev pojmov PODDEL B — Splošno PODDEL C — Certificiranje in nadzorovanje operatorjev PODDEL D — Operativni postopki PODDEL E — Operacije v pogojih zmanjšane vidljivosti PODDEL F — Zmogljivosti – splošno PODDEL G — Zmogljivosti razreda A PODDEL H — Zmogljivosti razreda B PODDEL I — Zmogljivosti razreda C PODDEL J — Masa in ravnotežje PODDEL K — Instrumenti in oprema PODDEL L — Komunikacijska in navigacijska oprema PODDEL M — Vzdrževanje letal PODDEL N — Letalska posadka PODDEL O — Kabinsko osebje PODDEL P — Priročniki, dnevniki in zapisi o letenju PODDEL Q — Omejitve letalskega delovnega časa in delovnega časa ter zahtevani počitek PODDEL R — Zračni prevoz nevarnega blaga PODDEL S — Varovanje

PODDEL A

UPORABA IN OPREDELITEV POJMOV

OPS 1.001

Uporaba

V delu 1 OPS so predpisane zahteve, ki jih mora upoštevati pri uporabi vseh civilnih letal za komercialni zračni prevoz vsak operator z glavnim krajem poslovanja in sedežem, če ga ima, v državi članici, v nadaljnjem besedilu „operator“. OPS 1.se ne uporablja:

1. za letala, ki se uporabljajo v vojaške, carinske in policijske namene; niti

2. za lete za spuščanje padal ali gašenje požara in s tem povezane dostavne in povratne lete, na katerih se prevažajo osebe, ki se ponavadi prevažajo pri spuščanju padal ali gašenju požara; niti

3. za lete, ki se izvajajo tik pred, med ali takoj po izvajanju del v zraku, če so ti leti povezani s temi deli v zraku in če se na njih prevaža, brez upoštevanja članov posadke, največ šest oseb, nujno potrebnih za izvajanje del v zraku.

OPS 1.003

Opredelitev pojmov

(a) V tej prilogi: 1. „Sprejet/Sprejemljiv“ pomeni, da organ ne nasprotuje njegovi primernosti za predvideni namen. 2. „Odobren (s strani organa)“ pomeni, da je (organ) dokumentiral njegovo primernost za predvideni namen. 3. „Glavni seznam minimalne opreme (MMEL)“ pomeni glavni seznam (vključno z uvodom), ki ustreza tipu zrakoplova, v katerem so določeni instrumenti, deli opreme ali funkcije, ki lahko med zagotavljanjem predvidene varnostne ravni iz veljavnih specifikacij za certificiranje plovnosti začasno ne delujejo, bodisi zato ker niso več potrebni glede na njihovo notranjo zasnovo in/ali zaradi določenih operativnih in vzdrževalnih postopkov, pogojev in omejitev, in je v skladu z veljavnimi postopki za stalno plovnost. 4. „Seznam minimalne opreme (MEL)“ pomeni seznam (vključno z uvodom), v katerem so za uporabo zrakoplova v določenih okoliščinah predvideni posebni instrumenti, deli opreme ali funkcije, ki na začetku leta ne delujejo. Seznam pripravi operator za svoj določeni zrakoplov, pri čemer upošteva svojo opredelitev zrakoplova ter ustrezne operativne pogoje in pogoje vzdrževanja v skladu s postopkom, odobrenim s strani organa.

(b) Del M in del 145, na katera se sklicuje ta priloga, sta iz Uredbe (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 ( 7 ).

PODDEL B

SPLOŠNO

OPS 1.005

Splošno

(a) Operator lahko uporablja letalo za komercialni zračni prevoz samo v skladu z delom 1 OPS. Blažje zahteve za uporabo letal zmogljivosti razreda B so v Prilogi 1 k OPS 1.005(a).

(b) Operator za letala, ki jih uporablja za komercialni zračni prevoz, upošteva veljavne plovnostne zahteve.

(c) Vsa letala se uporabljajo v skladu s pogoji iz njihovih spričeval o plovnosti in v okviru odobrenih omejitev iz njihovih letalskih priročnikov letal.

(d) Vse naprave za poučevanje letenja (STD), kot so simulatorji letenja ali naprave za usposabljanje za letenje (FTD), ki nadomeščajo letalo pri usposabljanju in/ali preverjanju, morajo izpolnjevati zahteve, ki veljajo za naprave za usposabljanje. Operator, ki namerava uporabljati takšen STD, mora pridobiti dovoljenje organa.

OPS 1.020

Zakoni, drugi predpisi in postopki – Odgovornosti operatorja

Operator mora zagotoviti:

1. da se vsi zaposleni zavedajo, da morajo upoštevati zakone, druge predpise in postopke tistih držav, v katerih se izvajajo leti, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog; in

2. da so vsi člani posadke seznanjeni z zakoni, drugimi predpisi in postopki, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog.

OPS 1.025

Skupni jezik

(a) Operator mora zagotoviti, da se vsi člani posadke lahko sporazumevajo v skupnem jeziku.

(b) Operator mora zagotoviti, da vsi člani operativnega osebja razumejo jezik, v katerem je napisan tisti del operativnega priročnika, ki se nanaša na njihove naloge in odgovornosti.

OPS 1.030

Seznami minimalne opreme – Odgovornosti operatorja

(a) Operator za vsako letalo določi Seznam minimalne opreme (MEL), ki ga odobri organ. Ta temelji na ustreznem Glavnem seznamu minimalne opreme (MMEL) (če obstaja), ki ga potrdi organ, in ne sme biti manj omejevalen.

(b) Operator lahko uporablja letalo samo v skladu z MEL, razen če mu organ ne dovoli drugače. Takšno dovoljenje pa v nobenem primeru ne dovoljuje uporabe, pri kateri se ne bi upoštevale omejitve iz MMEL.

OPS 1.035

Sistem kakovosti

(a) Operator vzpostavi enoten sistem kakovosti in imenuje enega vodjo kakovosti, ki spremlja skladnost in ustreznost postopkov, potrebnih za zagotavljanje varnih operativnih praks in plovnih letal. Spremljanje skladnosti postopkov mora vključevati sistem, ki odgovornemu vodji omogoča zbiranje povratnih informacij (glej tudi OPS 1.175(h)), da se po potrebi zagotovijo korektivni ukrepi.

(b) Sistem kakovosti mora vključevati program zagotavljanja kakovosti, ki vsebuje postopke, namenjene preverjanju, ali se vse operacije izvajajo v skladu z vsemi veljavnimi zahtevami, standardi in postopki.

(c) Sistem kakovosti in vodja kakovosti morata biti sprejemljiva za organ.

(d) Sistem kakovosti mora biti opisan v ustrezni dokumentaciji.

(e) Ne glede na predhodni pododstavek (a) lahko organ potrdi imenovanje dveh vodij kakovosti, enega za operacije in enega za vzdrževanje, če je operator določil eno enoto za vodenje kakovosti, da se zagotovi enotna uporaba sistema kakovosti za celotno operacijo.

OPS 1.037

Program za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja

(a) Operator vzpostavi in vzdržuje program za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, ki se lahko vključi v sistem kakovosti in vključuje: 1. programe za dosego in ohranjanje zavesti o nevarnosti pri vseh osebah, ki sodelujejo pri operacijah; in 2. sistem poročanja o dogodkih, ki omogoča analizo in oceno pomembnih poročil o incidentih in nesrečah, da se ugotovijo škodljivi trendi ali začnejo odpravljati slabosti v interesu varnosti letenja. Program varuje podatke o poročevalcu in vključuje možnost, da se poročila lahko oddajo anonimno; in 3. ovrednotenje pomembnih informacij o nesrečah in incidentih ter objavo s tem povezanih informacij, vendar brez pripisa krivde; in 4. program za spremljanje podatkov o letih za letala, ki presegajo 27 000 kg MCTOM. Spremljanje podatkov o letih (FDM) pomeni proaktivno uporabo digitalnih podatkov o rutinskih letih za izboljšanje varnosti v letalstvu. Program za spremljanje podatkov o letih je nekaznovalen in vsebuje ustrezne zaščitne ukrepe za zavarovanje vira (virov) podatkov; in 5. imenovanje osebe, odgovorne za vodenje programa.

(b) Za predloge korektivnih ukrepov, ki izhajajo iz programa za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, je odgovorna oseba, pristojna za vodenje programa.

(c) Učinkovitost sprememb, ki so posledica predlogov za korektivne ukrepe, ki so določeni na podlagi programa za preprečevanje nesreč in zagotavljanje varnosti letenja, spremlja vodja kakovosti.

OPS 1.040

Člani posadke

(a) Operator zagotovi, da so se vsi operativni člani letalske posadke in kabinskega osebja usposabljali in da so usposobljeni za izvajanje nalog, ki se jim dodelijo.

(b) Če so na letalu člani posadke, ki niso člani kabinskega osebja in opravljajo svoje naloge v potniškem delu letala, operator zagotovi, da jih 1. potniki ne zamenjujejo s člani kabinskega osebja; 2. da niso na mestih, ki se dodelijo zahtevanim članom kabinskega osebja; 3. da ne ovirajo članov kabinskega osebja pri njihovem delu.

OPS 1.050

Informacije za iskanje in reševanje

Operator zagotovi, da so pomembne informacije, potrebne za predvideni let, o službah za iskanje in reševanje, zlahka dostopne v pilotski kabini.

OPS 1.055

Informacije o reševalni opremi in opremi za preživetje na letalu

Operator zagotovi, da so seznami z informacijami o reševalni opremi in opremi za preživetje, ki je na vseh njegovih letalih, na voljo za takojšnje posredovanje reševalnim koordinacijskim centrom. Informacije vključujejo, kot je ustrezno, število, barvo ter tip reševalnih splavov in pirotehnike, podrobne podatke o nujnem sanitetnem materialu, zalogah vode ter o vrsti prenosne nujne radijske opreme in njenih frekvencah.

OPS 1.060

Pristanek v sili na vodi

Operator ne uporablja letala z največjim dovoljenim številom potniških sedežev nad 30 za lete nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega 120 minut letenja pri potovalni hitrosti ali 400 navtičnih milj, kar je manj, če letalo ne izpolnjuje zahtev za pristanek v sili na vodi iz veljavnih predpisov o plovnosti.

OPS 1.065

Prevoz vojaškega orožja in streliva

(a) Operator lahko na letalu prevaža vojaško orožje in strelivo samo, če vse zadevne države izdajo dovoljenje za to.

(b) Operator zagotovi, da: 1. sta vojaško orožje in strelivo shranjena na letalu v prostoru, ki potnikom med letom ni dostopen; in 2. je strelno orožje izpraznjeno, razen če so pred začetkom leta vse zadevne države izdale dovoljenje, da se takšno vojaško orožje in strelivo lahko prevažata v okoliščinah, ki se delno ali v celoti razlikujejo od navedenih v tem pododstavku.

(c) Operator zagotovi, da se vodjo zrakoplova pred začetkom leta obvesti o podrobnostih in kraju nahajanja na letalu kakršnega koli vojaškega orožja in streliva, predvidenega za prevoz.

OPS 1.070

Prevoz športnega orožja in streliva

(a) Operator sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi, da se mu prijavi vsakršno športno orožje, predvideno za prevoz z letalom.

(b) Operator, ki sprejme v prevoz športno orožje, zagotovi, da je to: 1. shranjeno na letalu v prostoru, ki potnikom med letom ni dostopen, razen če je organ presodil, da je upoštevanje te zahteve neizvedljivo in odobril uporabo drugih postopkov; in 2. če gre za strelno ali drugo orožje, ki lahko vsebuje strelivo, izpraznjeno.

(c) Strelivo za športno orožje se lahko prevaža v prijavljeni prtljagi potnikov ob upoštevanju določenih omejitev v skladu s tehničnimi navodili (glej OPS 1.1160(b)(5)), kot je opredeljeno v OPS 1.1150(a)(15).

OPS 1.075

Način prevoza oseb

Operator sprejme vse ukrepe za zagotovitev, da med letom ni nobena oseba v katerem koli delu letala, ki ni namenjen namestitvi oseb, razen če vodja zrakoplova ni dovolil začasnega dostopa do katerega koli dela letala:

1. zaradi izvajanja ukrepov, potrebnih za varnost letala ali katere koli osebe, živali ali blaga na njem; ali

2. v katerem se prevažajo tovor ali zaloge in je del, ki je zasnovan tako, da omogoči osebi dostop vanj med letom.

OPS 1.080

Namenoma prazno

OPS 1.085

Odgovornosti posadke

(a) Član posadke je odgovoren za pravilno izvajanje svojih nalog, ki: 1. so povezane z varnostjo letala in vseh oseb na njem; in 2. so opisane v navodilih in postopkih iz operativnega priročnika.

(b) Član posadke: 1. obvesti vodjo zrakoplova o vsaki napaki, odpovedi, motnji v delovanju ali okvari, za katero meni, da lahko vpliva na plovnost ali varno operacijo letala, vključno s sistemi v sili; 2. obvesti vodjo zrakoplova o vsakem incidentu, ki je ogrozil ali bi lahko ogrozil varno operacijo; 3. uporabi operatorjev sistem poročanja o dogodkih v skladu z OPS 1.037(a)(2). V vseh takšnih primerih se zadevnemu vodji zrakoplova izroči en izvod poročila (poročil).

(c) Nič iz predhodnega odstavka (b) člana posadke ne zavezuje k poročanju o dogodkih, o katerih je poročal že drug član posadke.

(d) Član posadke ne izvaja nalog na letalu: 1. če je pod vplivom katerega koli zdravila, ki bi lahko vplivala na njegove sposobnosti tako, da bi bila ogrožena varnost; 2. po potapljanju v velikih globinah, razen po poteku ustreznega časa; 3. po darovanju krvi, razen po poteku ustreznega časa; 4. če ne izpolnjuje veljavnih zdravstvenih zahtev ali če kakor koli dvomi, da je sposoben izpolniti naloge, ki so mu bile dodeljene; ali 5. če ve ali sumi, da je preutrujen, ali če se počuti tako zelo nezmožnega za delo, da bi to lahko ogrozilo let.

(e) Za člana posadke veljajo ustrezne zahteve glede zaužitja alkohola, ki jih določi operator in potrdi organ ter niso manj omejevalne od naslednjih zahtev: 1. manj kot osem ur pred določenim časom prijave za delo na letalu ali začetkom dežurstva se ne zaužije alkohola; 2. vrednost alkohola v krvi na začetku letalskega delovnega časa na letalu ne presega 0,2 promila; 3. med letalskim delovnim časom na letalu ali v času dežurstva se ne zaužije alkohola.

(f) Vodja zrakoplova: 1. je odgovoren za varnost vseh članov posadke, potnikov in tovora na letalu vse od svojega prihoda na letalo do odhoda z njega po končanem letu; 2. je odgovoren za operacijo in varnost letala od trenutka, ko je letalo prvič pripravljeno za gibanje zaradi vožnje po tleh pred vzletom, do trenutka, ko se po končanem letu dokončno ustavi in se izključi motor oziroma motorji, ki so se uporabili kot glavne pogonske enote; 3. je pristojen za izdajanje vseh ukazov, ki so po njegovem mnenju potrebni za zagotavljanje varnosti na letalu ter oseb ali imetja na njem; 4. je pristojen, da izkrca vsako osebo ali del tovora, ki lahko po njegovem mnenju ogroža varnost letala in vseh, ki so na njem; 5. ne dovoli prevoza na letalu osebi, za katero se zdi, da je pod tolikšnim vplivom alkohola ali mamil, da bi lahko ogrozila varnost letala in vseh, ki so na njem; 6. lahko zavrne prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu, če pomeni njihov prevoz tveganje za varnost letala ali osebe na njem; 7. zagotovi, da so vsi potniki obveščeni, kje so izhodi v sili ter kje je in kako se uporablja ustrezna varnostna in reševalna oprema; 8. zagotovi, da se upoštevajo vsi operativni postopki in kontrolni seznami v skladu z operativnim priročnikom; 9. nobenemu članu posadke ne dovoli izvajati nobenih aktivnosti med vzletom, začetnim vzpenjanjem, končnim priletom in pristankom, razen nalog, ki so potrebne za varno operacijo letala; 10. ne dovoli: (i) da se zapisovalnik podatkov med letom onesposobi, izključi ali izbriše, niti ne dovoli, da se po letu zapisani podatki izbrišejo, kadar je prišlo do nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje; (ii) da se zapisovalnik zvoka v pilotski kabini med letom onesposobi ali izključi, razen če meni, da bi bilo treba zapisane podatke, ki bi se sicer samodejno izbrisali, shraniti zaradi preiskave incidenta ali nesreče, niti ne dovoli, da se v primeru nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, zapisani podatki med letom ali po njem ročno izbrišejo; 11. se odloči, da sprejme ali ne letalo z okvarami, ki jih dovoljujeta CDL (Seznam dovoljenih odstopanj od konfiguracije) ali MEL; in 12. zagotovi, da se opravi predletni pregled.

(g) Vodja zrakoplova ali pilot, kateremu je bilo zaupano vodenje leta, v izrednih situacijah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno. V takšnih primerih lahko zaradi varnosti odstopi od pravil, operativnih postopkov in metod.

OPS 1.090

Pristojnosti vodje zrakoplova

Operator sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi, da vse osebe, ki se prevažajo na letalu, spoštujejo vse zakonite ukaze vodje zrakoplova, namenjene zagotavljanju varnosti letala ter oseb in imetja na njem.

OPS 1.095

Pristojnost za vožnjo letala po tleh

Operator sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da letala, za katero je odgovoren, na tleh ne vozi oseba, ki ni član letalske posadke, razen če ni osebe, ki sedi za komandami:

1. ustrezno pooblastil operator ali pristojni odpravnik letov in je usposobljena za: (i) vožnjo letala po tleh; (ii) uporabo radijske postaje; in

2. je bila seznanjena z načrtom letališča, zračnimi potmi, znaki, označbami, lučmi, signali, navodili, frazeologijo in postopki kontrole zračnega prometa ter je sposobna upoštevati standarde glede operacij, ki se zahtevajo za varno gibanje letala po letališču.

OPS 1.100

Dostop v pilotsko kabino

(a) Operator mora zagotoviti, da se nikomur, razen članu letalske posadke, dodeljenemu za let, ne dovoli vstopa ali prevoza v pilotski kabini, razen če ni: 1. operativni član posadke; 2. predstavnik organa, pristojnega za certificiranje, izdajo dovoljenj ali inšpekcijske preglede, če to zahteva izvajanje njegovih uradnih dolžnosti; ali 3. oseba, ki se ji dovoli vstop in prevoz v skladu z navodili iz operativnega priročnika.

(b) Vodja zrakoplova zagotovi, da: 1. v interesu varnosti dovoljenje za vstop v pilotsko kabino ne zmoti in/ali ovira poteka leta; in 2. da so vsi v pilotski kabini seznanjeni z ustreznimi varnostnimi postopki.

(c) Dokončna odločitev glede dovoljenja za vstop v pilotsko kabino je v pristojnosti vodje zrakoplova.

OPS 1.105

Nedovoljen prevoz

Operator sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečitev, da bi se kdo skril na letalu ali da bi na njem skril tovor.

OPS 1.110

Prenosne elektronske naprave

Operator nikomur na letalu ne dovoli uporabe prenosnih elektronskih naprav, ki lahko škodljivo vplivajo na delovanje sistemov in opreme na letalu, in sprejme vse ustrezne ukrepe, da vsakomur prepreči njihovo uporabo.

OPS 1.115

Alkohol in mamila

Operator nikomur, ki je pod tolikšnim vplivom alkohola ali mamil, da bi to lahko ogrozilo varnost letala ali oseb na njem, ne dovoli vstopa v letalo ali prisotnosti v njem in sprejme vse ustrezne ukrepe, da takšna oseba ne vstopi v letalo oziroma ni v njem prisotna.

OPS 1.120

Ogrožanje varnosti

Operator sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečitev, da bi kdo svoje naloge opravljal lahkomiselno ali malomarno ali da jih sploh ne bi opravil:

1. s čimer bi ogrozil letalo ali osebe na njem;

2. s čimer bi povzročil ali omogočil, da bi letalo ogrozilo katero koli osebo ali premoženje.

OPS 1.125

Dokumenti, ki jih je treba imeti na letalu

(a) Operator zagotovi, da so med vsakim letom na letalu naslednji dokumenti ali njihove kopije: 1. potrdilo o vpisu v register; 2. spričevalo o plovnosti; 3. izvirnik ali kopija Spričevala o hrupu (če se uporablja), vključno s prevodom v angleščino, če ga je izdal organ, pristojen za izdajo spričeval o hrupu; 4. izvirnik ali kopija Spričevala letalskega prevoznika; 5. dovoljenje za radijsko postajo na zrakoplovu; in 6. izvirnik ali kopija potrdila o zavarovanju odgovornosti do tretjih oseb.

(b) Vsak član letalske posadke ima na vsakem letu pri sebi veljavno licenco letalskega osebja z ustreznim ratingom oziroma ratingi za namembni let.

OPS 1.130

Priročniki, ki jih je treba imeti na letalu

Operator zagotovi, da:

1. so med vsakim letom na letalu veljavni deli operativnega priročnika, ki se nanašajo na naloge posadke;

2. so tisti deli operativnega priročnika, ki se zahtevajo za izvedbo leta, posadki na letalu zlahka dostopni; in

3. je na letalu veljaven letalski priročnik letala, razen če organ potrdi, da operativni priročnik, predpisan z OPS 1.1045, Dodatek 1, del B vsebuje ustrezne informacije za zadevno letalo.

OPS 1.135

Dodatne informacije in obrazci, ki morajo biti na letalu

(a) Operator zagotovi, da so med vsakim letom na letalu poleg dokumentov in priročnikov predpisanih z OPS 1.125 in OPS 1.130 tudi naslednje informacije in obrazci, ki ustrezajo vrsti in območju operacij: 1. operativni načrt leta, ki vsebuje vsaj informacije iz OPS 1.1060; 2. tehnična knjiga letala, ki vsebuje vsaj informacije iz dela M, odstavek M.A.306, Sistem tehnične knjige operatorja; 3. podrobnosti iz oddanega ATS načrta leta; 4. ustrezna NOTAM/AIS dokumentacija; 5. ustrezne meteorološke informacije; 6. dokumentacija o masi in ravnotežju, definirana v poddelu J; 7. obvestilo o posebnih skupinah potnikov, če se ne štejejo za posadko, kot so varnostno osebje, prizadete osebe, nesprejemljivi potniki, deportiranci in osebe v priporu; 8. obvestilo o posebnem tovoru, vključno z nevarnim blagom, ki vsebuje pisne informacije za vodjo zrakoplova, predpisane z OPS 1.1215(c); 9. veljavni zemljevidi in karte s pripadajočimi dokumenti, predpisanimi z OPS 1.290(b)(7); 10. vsa druga dokumentacija, ki jo lahko zahtevajo države, ki jih zadeva ta let, kot so blagovni manifest, potniški manifest itd.; in 11. ustrezni obrazci za zahtevano poročanje organu in operatorju.

(b) Organ lahko dovoli, da se informacije iz predhodnega pododstavka (a) v celoti ali delno predložijo v drugi obliki in ne natisnjene na papir. Zagotoviti je treba sprejemljiv standard dostopnosti, uporabnosti in zanesljivosti.

OPS 1.140

Informacije, ki se hranijo na zemlji

(a) Operator zagotovi, da: se vsaj toliko časa, kot trajajo posamezni leti ali vrste letov; (i) na zemlji hranijo informacije, ki se nanašajo na let in ki ustrezajo vrsti operacije; in (ii) da se informacije hranijo toliko časa, dokler se ne zagotovi dvojnik na mestu kjer bodo shranjene, v skladu z OPS 1.1065; ali, če to ni izvedljivo, (iii) se iste informacije shranijo v ognjevarnem mestu na letalu.

(b) Informacije iz predhodnega pododstavka (a) vključujejo: 1. kopijo operativnega načrta leta, kjer je to primerno; 2. kopijo ustreznega dela oziroma delov tehnične knjige letala; 3. dokumentacijo NOTAM, ki se nanaša na zračno pot, če jo je operator posebej za to pripravil; 4. dokumentacijo o masi in ravnotežju, če se zahteva (glej OPS 1.625); in 5. obvestilo o posebnem tovoru.

OPS 1.145

Pooblastilo za pregled

Operator zagotovi, da se vsakomur, ki ga pooblasti organ, kadar koli dovoli vstopiti in leteti na katerem koli letalu, ki se uporablja v skladu z AOC, ki ga izda ta organ, ter vstopiti v pilotsko kabino in ostati v njej, vendar pod pogojem, da vodja zrakoplova lahko zavrne dostop do pilotske kabine, če bi bila po njegovem mnenju s tem ogrožena varnost letala.

OPS 1.150

Predložitev dokumentacije in zapisov

(a) Operator: 1. omogoči vsakomur, ki ga pooblasti organ, dostop do vseh dokumentov in zapisov v zvezi z operacijami letenja ali vzdrževanjem letal; in 2. na zahtevo organa vso takšno dokumentacijo in zapise predloži v razumnem času.

(b) Vodja zrakoplova v razumnem času potem, ko ga je za to zaprosila oseba, ki jo pooblasti organ, predloži tej osebi dokumentacijo, ki mora biti na letalu.

OPS 1.155

Hranjenje dokumentacije

Operator zagotovi, da:

1. se vsi izvirniki dokumentov ali njihove kopije, ki jih mora shraniti, hranijo v skladu z zahtevanimi roki hranjenja, kar velja tudi, če preneha biti operator tega letala; in

2. če član posadke, za katerega je operator vodil evidenco o letalskem delovnem času in delovnem času ter zahtevanem počitku, postane član posadke pri drugem operatorju, zagotovi, da je evidenca na voljo novemu operatorju.

OPS 1.160

Hranjenje, predložitev in uporaba zapisov zapisovalnika podatkov o letu

(a) Hranjenje zapisov: 1. Po nesreči z letalom, opremljenim z zapisovalnikom podatkov o letu, operator kar najbolje hrani prvotno zapisane podatke o tej nesreči, kot jih zapiše zapisovalnik, 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače. 2. Če organ ni izdal predhodnega dovoljenja, po incidentu na letalu, opremljenim z zapisovalnikom podatkov o letu, za katerega velja obvezno poročanje, operator kar najbolje hrani prvotno zapisane podatke o tem incidentu, kot jih zabeleži zapisovalnik, 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače. 3. Če tako odredi organ, hrani operator letala, opremljenega z zapisovalnikom podatkov o letu, prvotno zapisane podatke 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače. 4. Če se na letalu zahteva zapisovalnik podatkov o letu, operator tega letala: (i) hrani zapise za obdobje časa delovanja v skladu z zahtevami v OPS 1.715, 1.720 in 1.725, razen za testiranje in vzdrževanje zapisovalnikov podatkov o letu, ko se lahko izbriše do ene ure najstarejšega zapisa v času testiranja; in (ii) shrani dokument, ki vsebuje informacije, potrebne za pridobitev in pretvorbo shranjenih podatkov v tehnične enote.

(b) Predložitev zapisov: Operator letala, opremljenega z zapisovalnikom podatkov o letu, v razumnem času, potem ko to od njega zahteva organ, predloži kakršen koli zapis, ki ga je posnel zapisovalnik, in je na voljo ali je ohranjen.

(c) Uporaba zapisov: 1. Zapisi zapisovalnika zvoka v pilotski kabini se ne smejo uporabiti za druge namene kot samo v zvezi s preiskavo nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, razen s privolitvijo vseh zadevnih članov posadke. 2. Zapisi zapisovalnika podatkov o letu se ne smejo uporabiti za druge namene kot samo v zvezi s preiskavo nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, razen če takšne zapise: (i) uporabi operator samo za namene plovnosti ali vzdrževanja; ali (ii) identificira; ali (iii) če se razkrijejo po varnostnih postopkih.

OPS 1.165

Najem letal

(a) Izrazje: Izrazi, uporabljeni v tem odstavku, pomenijo: 1. Najem letala brez osebja – Če se letalo uporablja na podlagi AOC (spričevala letalskega prevoznika) najemojemalca. 2. Najem letala z osebjem – Če se letalo uporablja na podlagi AOC najemodajalca.

(b) Najemi letal med operatorji Skupnosti 1. Oddaja v najem letala z osebjem. Operatorji Skupnosti, ki zagotovi drugemu operatorju Skupnosti letalo in celotno posadko v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov ( 8 ) in zadrži vse naloge in odgovornosti iz poddela C, ostane operator letala. 2. Vsi najemi, razen oddaje letala z letalskim osebjem v najem: (i) Razen kot je predvideno v predhodnem pododstavku (b)(1), mora operator Skupnosti, ki uporablja letalo drugega operatorja Skupnosti ali ga temu zagotovi, predhodno pridobiti dovoljenje za operacije pri pristojnem organu. Vsi pogoji, ki so sestavni del tega dovoljenja, morajo biti vključeni v pogodbo o najemu. (ii) Vse sestavne dele najemnih pogodb, ki jih potrdi organ, je treba v zvezi z najetim letalom obravnavati kot spremembe AOC, na podlagi katerih bodo potekali leti, kar pa ne velja za najemne pogodbe, ki vključujejo letalo in celotno posadko in po katerih se ne predvideva prenos nalog in odgovornosti.

(c) Najem letal med operatorjem Skupnosti in katerim koli subjektom, ki ni operator Skupnosti: 1. Najem letala brez osebja (i) Operator Skupnosti ne najame letala pod pogoji najema letala brez osebja pri subjektu, ki ni drug operator Skupnosti, razen če mu tega ne dovoli organ. Vsi pogoji, ki so sestavni del tega dovoljenja, morajo biti vključeni v pogodbo o najemu. (ii) Operator Skupnosti zagotovi, da se v zvezi z letali, ki se najamejo po pogojih najema letala brez osebja, vsa odstopanja od zahtev iz poddelov K, L, in/ali OPS 1.005(b) sporočijo organu in da so zanj sprejemljiva. 2. Najem letala z osebjem (i) Operator Skupnosti brez dovoljenja organa ne najame letala po pogojih najema letala z osebjem pri subjektu, ki ni drug operator Skupnosti. (ii) Operator Skupnosti zagotovi, da so za letala, ki se najamejo pod pogoji najema letala z osebjem: A. varnostni standardi najemodajalca glede vzdrževanja in operacij so enakovredni standardom, ki jih vzpostavlja ta uredba; B. da je najemodajalec operator z AOC, ki ga je izdala država podpisnica Čikaške konvencije; C. da ima letalo standardno spričevalo o plovnosti, izdano v skladu s Prilogo 8 k ICAO. Standardna spričevala o plovnosti, ki jih izda država članica, ki ni država, pristojna za izdajo AOC, se sprejmejo brez dodatnega dokazovanja, če so bila izdana v skladu z delom 21; in D. da se upoštevajo vse zahteve, ki jih uporablja organ najemojemalca. 3. Oddaja letala brez osebja v najem Operator Skupnosti lahko odda letalo v najem po pogojih oddaje letala brez osebja v najem za komercialni letalski prevoz kateremu koli operatorju države, ki je podpisnica Čikaške konvencije, če sta izpolnjena naslednja pogoja: A. organ je operatorja izvzel iz ustreznih določb iz dela 1 OPS in letalo potem, ko je tuji regulativni organ pisno prevzel odgovornost za nadzor nad vzdrževanjem in operacijo letala (letal), odstranil iz svojega AOC; in B. letalo se vzdržuje v skladu z odobrenim programom vzdrževanja. 4. Oddaja letala z osebjem v najem Operator Skupnosti, ki zagotovi drugemu subjektu letalo in celotno posadko v skladu z Uredbo (EGS) št. 2407/92 in ohrani vse naloge in odgovornosti iz poddela C, ostane operator letala.

Dodatek 1 k OPS 1.005(a)

Operacije letal zmogljivosti razreda B.

(a) Izrazje 1. Operacije od A do A – Vzlet in pristanek se izvedeta na istem mestu. 2. Operacije od A do B – Vzlet in pristanek se izvedeta na različnih mestih. 3. Noč – Ure med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali takšno drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše organ.

(b) Operacije, za katere se uporablja ta dodatek, se lahko izvajajo v skladu z naslednjimi olajšavami: 1. Sistem kakovosti iz OPS 1.035: Pri zelo majhnih operatorjih je lahko na delovnem mestu vodje kakovosti imenovana odgovorna oseba, če se uporabljajo zunanji presojevalci. To velja tudi tedaj, če odgovorni vodja vodi enega ali več področij. 2. Rezervirano. 3. OPS 1.075 Načini prevoza oseb Se ne uporablja za VFR operacije enomotornih letal. 4. OPS 1.100 Dostop v pilotsko kabino: (i) Operator mora določiti pravila za prevoz potnikov na pilotskem sedežu. (ii) Vodja zrakoplova mora zagotoviti, da: A. prevoz potnikov na pilotskem sedežu ne moti in/ali ovira poteka operacije; in B. da je potnik na pilotskem sedežu seznanjen z ustreznimi omejitvami in varnostnimi postopki. 5. OPS 1.105 Nedovoljen prevoz: Se ne uporablja za VFR operacije enomotornih letal. 6. OPS 1.135 Dodatne informacije in obrazci, ki morajo biti na letalu: (i) Za dnevne VFR operacije od A do A enomotornih letal naslednji dokumenti niso potrebni: A. operativni načrt leta; B. tehnična knjiga letala; C. ustrezna NOTAM/AIS dokumentacija; D. meteorološke informacije; E. obvestila o posebnih skupinah potnikov … itd.; in F. obvestila o posebnem tovoru, vključno z nevarnim blagom … itd. (ii) Za dnevne VFR operacije od A do B enomotornih letal, na letalu ni potrebno imeti obvestila o posebnih skupinah potnikov, kot je opisano v OPS 1.135(a)(7). (iii) Za dnevne VFR operacije od A do B se operativni načrt leta lahko poenostavi, mora pa izpolnjevati zahteve za vrsto operacije. 7. OPS 1.215 Uporaba služb zračnega prometa: Pri dnevnih VFR operacijah enomotornih letal ni potrebno vzdrževati stika z ATS, če to ustreza vrsti operacije. Službe za iskanje in reševanje se mora zagotoviti v skladu z OPS 1.300. 8. OPS 1.225 Letališki operativni minimumi: Pri VFR operacijah to zahtevo običajno izpolnijo standardni operativni minimumi za lete po pravilih VFR. Po potrebi operator določi dodatne zahteve ob upoštevanju dejavnikov, kot so pokritost z radijskim signalom, teren, značilnosti območij za vzlet in pristanek, pogoji za letenje in zmogljivosti ATS. 9. OPS 1.235 Postopki za zmanjšanje hrupa: Se ne uporablja za VFR operacije enomotornih letal. 10. OPS 1.240 Zračne poti in območja operacij: Pododstavek (a)(1) se ne uporablja za dnevne VFR operacije od A do A enomotornih letal. 11. OPS 1.250 Določitev najmanjših absolutnih višin letenja: Pri dnevnih VFR operacijah se ta zahteva uporablja, kot sledi: operator zagotovi, da se operacije izvajajo samo vzdolž takšnih zračnih poti ali na takšnih območjih, na katerih se lahko zagotovi varna višina leta nad terenom, pri čemer upošteva dejavnike, kot so temperatura, teren, neugodni meteorološki pogoji (npr. huda turbulenca in padajoči zračni tokovi, popravki zaradi temperaturnih in tlačnih odstopanj od standardnih vrednosti). 12. OPS 1.255 Politika ravnanja z gorivom: (i) Pri operacijah od A do A – Operator določi najmanjšo količino goriva, s katero mora letalo pristati. Ta najmanjša končna rezerva goriva ne sme biti manjša od količine, potrebne za 45 minut letenja. (ii) Pri operacijah od A do B – Operator zagotovi, da se pri predletnem izračunu uporabnega goriva upoštevajo: A. gorivo za vožnjo po tleh – gorivo, ki se porabi pred vzletom, če gre za večjo količino; in B. gorivo za potovanje (gorivo, potrebno za dosego namembnega letališča); in C. rezervno gorivo – 1. gorivo za izredne razmere – gorivo, ki obsega najmanj pet odstotkov predvidenega goriva za potovanje, v primeru ponovnega načrtovanja med letom pa pet odstotkov goriva za potovanje, predvidenega za preostali del leta; in 2. končna rezerva goriva – gorivo za dodatnih 45 minut letenja (batni motorji) ali 30 minut letenja (turbinski motorji); in D. nadomestno gorivo – gorivo za dosego nadomestnega namembnega letališča prek namembnega letališča, če se zahteva nadomestno namembno letališče; in E. posebno gorivo – gorivo, ki ga vodja zrakoplova lahko zahteva poleg goriva iz predhodnih pododstavkov A–D. 13. OPS 1.265 Prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu: Za VFR operacije enomotornih letal, za katere se ne predvideva prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu, operatorju ni treba vzpostaviti postopkov za prevoz tovrstnih potnikov. 14. OPS 1.280 Razporeditev potnikov po sedežih: Se ne uporablja za VFR operacije enomotornih letal. 15. OPS 1.285 Dajanje navodil potnikom: Prikaz in dajanje navodil se izvedeta v skladu z vrsto operacije. V primeru operacij z enim pilotom se pilotu ne sme dodeliti nalog, ki bi ga odvračale od njegovih nalog pri letenju. 16. OPS 1.290 Priprava na let: (i) Operativni načrt leta za operacije od A do A – Se ne zahteva. (ii) Dnevne VFR operacije od A do B – Operator zagotovi, da se za vsak let pripravi poenostavljena oblika operativnega načrta leta, ki ustreza vrsti operacije. 17. OPS 1.295 Izbira letališč: Se ne uporablja za VFR operacije. V skladu z OPS 1.220 je treba objaviti potrebna navodila za uporabo letališč in območij za vzlet in pristanek. 18. OPS 1.310 Člani posadke na svojih mestih: Za VFR operacije se navodila v zvezi s tem zahtevajo samo pri izvajanju operacij z dvema pilotoma. 19. OPS 1.375 Upravljanje z gorivom med letom: Za dnevne VFR operacije enomotornih letal ni potrebno uporabljati Dodatka 1 k OPS 1.375. 20. OPS 1.405 Začetek in nadaljevanje prileta: Se ne uporablja za VFR operacije. 21. OPS 1.410 Operativni postopki – relativna višina prečkanja praga: Se ne uporablja za VFR operacije. 22. OPS 1.430 do 1 460, vključno z dodatki: Se ne uporablja za VFR operacije. 23. OPS 1.530 Vzlet: (i) Pododstavek (a) se uporablja z naslednjo dopolnitvijo: organ lahko dopusti za posamezne primere druge zmogljivostne podatke, ki jih predloži operator in temeljijo na prikazu in/ali dokumentirani izkušnji. Pododstavka (b) in (c) se uporabljata z naslednjo dopolnitvijo: Če se zahteve iz tega pododstavka ne morejo izpolniti zaradi fizičnih omejitev glede podaljšanja vzletno-pristajalne steze, nedvomno pa obstajata javni interes in potreba za izvajanje operacij, organ lahko dopusti za vsak primer posebej druge zmogljivostne podatke, ki se nanašajo na posebne postopke in niso v nasprotju z letalskim priročnikom letala, predloži pa jih operator na podlagi prikaza in/ali dokumentirane izkušnje. (ii) Operator, ki želi izvajati operacije v skladu s pododstavkom (i), mora pridobiti predhodno odobritev organa, ki izda AOC. Takšna odobritev: A. določa tip letala; B. določa vrsto operacije; C. določa letališče oziroma letališča in uporabne vzletno-pristajalne steze; D. omeji vzlet na izvedbo v pogojih VMC (vizualnih meteoroloških pogojih); E. določa usposobljenost posadke; in F. je omejena na letala, za katera je bil certifikat tipa prvič izdan pred 1. januarjem 2005. (iii) Operacijo mora odobriti država, v kateri je letališče. 24. OPS 1.535 Varna višina leta nad ovirami pri vzletu – Večmotorna letala: (i) Pododstavki (a)(3), (a)(4), (a)(5), (b)(2), (c)(1), (c)(2) in Dodatek se ne uporabljajo za dnevne VFR operacije. (ii) Za dnevne IFR ali VFR operacije se pododstavka (b) in (c) uporabljata v naslednjih variantah: A. šteje se, da je vizualno vodenje po smeri letenja ustrezno, kadar je vidljivost v letu najmanj 1 500 m; B. Če je vidljivost v letu najmanj 1 500 m, je zahtevana največja širina zračnega koridorja 300 m. 25. OPS 1.545 Pristanek – Namembna in nadomestna letališča: (i) Odstavek se uporablja z naslednjo dopolnitvijo: Če se zahteve iz tega pododstavka ne morejo izpolniti zaradi fizičnih omejitev glede podaljšanja vzletno-pristajalne steze, nedvomno pa obstajata javni interes in potreba za izvajanje operacij, organ lahko dopusti za vsak primer posebej druge zmogljivostne podatke, ki se nanašajo na posebne postopke in niso v nasprotju z letalskim priročnikom letala, predloži pa jih operator na podlagi prikaza in/ali dokumentirane izkušnje. (ii) Operator, ki želi izvajati operacije v skladu s pododstavkom (i), mora pridobiti predhodno odobritev organa, ki izda AOC. Takšna odobritev: A. določa tip letala; B. določa vrsto operacije; C. določa letališče oziroma letališča in uporabne vzletno-pristajalne steze; D. omeji končni prilet in pristanek na izvedbo v pogojih VMC; E. določa usposobljenost posadke; in F. je omejena na letala, za katera je bil certifikat tipa prvič izdan pred 1. januarjem 2005. (iii) Operacijo mora odobriti država, v kateri je letališče. 26. OPS 1.550 Pristanek – Suhe vzletno-pristajalne steze: (i) Odstavek se uporablja z naslednjo dopolnitvijo: Če se zahteve iz tega pododstavka ne morejo izpolniti zaradi fizičnih omejitev glede podaljšanja vzletno-pristajalne steze, nedvomno pa obstajata javni interes in potreba za izvajanje operacij, organ lahko dopusti za vsak primer posebej druge zmogljivostne podatke, ki se nanašajo na posebne postopke in niso v nasprotju z letalskim priročnikom letala, predloži pa jih operator na podlagi prikaza in/ali dokumentirane izkušnje. (ii) Operator, ki želi izvajati operacije v skladu s pododstavkom (i), mora pridobiti predhodno odobritev organa, ki izda AOC. Takšna odobritev: A. določa tip letala; B. določa vrsto operacije; C. določa letališče oziroma letališča in uporabne vzletno-pristajalne steze; D. omeji končni prilet in pristanek na izvedbo v pogojih VMC; E. določa usposobljenost posadke in F. je omejena na letala, za katera je bil certifikat tipa prvič izdan pred 1. januarjem 2005. (iii) Operacijo mora odobriti država, v kateri je letališče. 27. Rezervirano 28. OPS 1.650 Dnevne VFR operacije: Odstavek 1.650 se uporablja z naslednjo dopolnitvijo: Enomotorna letala, za katera je bilo individualno Spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 22. majem 1995, lahko organ dovoli odstopanja od zahtev iz pododstavkov (f), (g), (h) in (i), če bi njihova izpolnitev zahtevala zamenjavo opreme. 29. Del M, odstavek M.A.704, Priročnik o stalni plovnosti Priročnik o stalni plovnosti se lahko prilagodi nameravani operaciji; 30. Del M, odstavek M.A.306, Sistem tehnične knjige operatorja: Organ lahko odobri poenostavljeno obliko sistema tehnične knjige, ki ustreza vrsti operacije. 31. OPS 1.940 Sestava letalske posadke: Pododstavki (a)(2), (a)(4)in (b) se ne uporabljajo za dnevne VFR operacije, razen pododstavka (a)(4), ki se mora uporabljati v celoti, če sta v skladu z OPS 1. zahtevana dva pilota. 32. OPS 1.945 Konverzijsko usposabljanje in preverjanje: (i) Pododstavek (a)(7) – Linijsko letenje pod nadzorom (LIFUS) se lahko izvaja na katerem koli letalu iz ustreznega razreda. Obseg zahtevanega LIFUS-a je odvisen od zahtevnosti predvidenih operacij. (ii) Pododstavek (a)(8) se ne zahteva. 33. OPS 1.955 Imenovanje za vodjo zrakoplova: Pododstavek (b) se uporablja, kot sledi: organ lahko potrdi skrajšan tečaj za vodjo zrakoplova, ki ustreza vrsti nameravanih operacij. 34. OPS 1.960 Vodje letal z licenco poklicnega pilota: Pododstavek (a)(1)(i) se ne uporablja za dnevne VFR operacije. 35. OPS 1.965 Periodično usposabljanje in preverjanje: (i) Pododstavek (a)(1) se za dnevne VFR operacije uporablja, kot sledi: Vsa usposabljanja in preverjanja ustrezajo vrsti operacije in razredu letala, s katerim član letalske posadke leti, ob upoštevanju vse posebne opreme, ki se uporablja. (ii) Pododstavek (a)(3)(ii) se uporablja, kot sledi: Usposabljanje na letalu lahko izvajajo izpraševalec za rating za razred (CRE), izpraševalec letenja (FE) ali izpraševalec za rating za tip (TRE). (iii) Pododstavek (a)(4)(i) se uporablja, kot sledi: Preverjanje strokovnosti pilota pri operatorju lahko izvaja izpraševalec za rating za tip (TRE), izpraševalec za rating za razred (CRE) ali ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, usposobljen za uporabo načel in ocenjevanje veščin CRM ter ga imenuje operator in je sprejemljiv za organ. (iv) Pododstavek (b)(2) se za dnevne VFR operacije uporablja, kot sledi: Če se operacije izvajajo v obdobjih, ki niso daljša od osmih zaporednih mesecev, zadostuje eno preverjanje strokovnosti pilota pri operatorju. Preverjanje mora biti opravljeno pred začetkom izvajanja operacij komercialnih zračnih prevozov. 36. OPS 1.968 Usposobljenost pilota za letenje na katerem koli pilotskem sedežu: Dodatek 1 se ne uporablja za dnevne VFR operacije enomotornih letal. 37. OPS 1.975 Usposobljenost za zračne poti in letališča: (i) Za dnevne VFR operacije se pododstavki (b), (c) in (d) ne uporabljajo, razen v primerih, ko država, v kateri je letališče, zahteva posebno odobritev; takrat operator zagotovi upoštevanje s tem povezanih zahtev. (ii) Za IFR in nočne VFR operacije se namesto v skladu s pododstavki (b)–(d) usposobljenost za zračne poti in letališča lahko ponovno potrdi, kot sledi: A. z izvedbo najmanj desetih sektorjev na območju operacij v zadnjih 12 mesecih kot dodatek k vsaki zahtevani samostojni pripravi, kar pa ne velja za operacije na najzahtevnejša letališča. B. Operacije na najzahtevnejša letališča se lahko izvedejo samo, če: 1. se je vodja zrakoplova v zadnjih 36 mesecih usposobil za letališče z obiskom letališča kot operativni član letalske posadke ali kot opazovalec; 2. se prilet v pogojih VMC izvaja z ustrezne najmanjše sektorske absolutne višine; in 3. se je pred letom izvedla ustrezna samostojna priprava. 38. OPS 1.980 Operacije na več tipih ali različicah: (i) Se ne uporablja, če so operacije omejene na dnevne VFR operacije z enim pilotom na letalih z batnimi motorji. (ii) Za IFR in nočne VFR operacije se zahteva iz Dodatka 1 k OPS 1.980, pododstavek (d)(2)(i), ki zahteva 500 ur naleta na ustreznem položaju v posadki pred izvajanjem privilegijev dveh pooblastil v licenci, zniža na 100 ur naleta ali sektorjev, če je eno od pooblastil povezano z razredom. Pred imenovanjem pilota za vodjo zrakoplova se mora opraviti preizkusni let. 39. OPS 1.981 Operacije s helikopterji in letali: Pododstavek (a)(1) se ne uporablja, če so operacije omejene na operacije z enim pilotom z letali na batni pogon. 40. Rezervirano 41. OPS 1.1060 Operativni načrt leta: Se ne zahteva za dnevne VFR operacije od A do A. Za dnevne VFR operacije od A do B se zahteva uporablja, vendar je lahko operativni načrt leta v poenostavljeni obliki, ki ustreza vrsti izvajanih operacij. (glej OPS 1.135). 42. OPS 1.1070 Priročnik o stalni plovnosti: Priročnik o stalni plovnosti se lahko prilagodi nameravani operaciji. 43. OPS 1.1071 Tehnična knjiga letala: Se uporablja v skladu z delom M, odstavek M.A.306, Sistem tehnične knjige operatorja. 44. Rezervirano. 45. Rezervirano. 46. OPS 1.1240 Programi usposabljanja: Programi usposabljanja se prilagodijo vrsti nameravanih operacij. Za VFR operacije je kot program usposabljanja sprejemljivo samostojno učenje. 47. OPS 1.1250 Kontrolni seznam za postopek preiskovanja letala: Se ne uporablja za dnevne VFR operacije.

Dodatek 1 k OPS 1.125

Dokumenti, ki jih je treba imeti na letalu

Glej OPS 1.125

V primeru izgube ali kraje dokumentov iz OPS 1.125, se operacija sme nadaljevati, dokler se ne doseže baze ali kraja, kjer se lahko zagotovi nadomestni dokument.

PODDEL C

CERTIFICIRANJE IN NADZOROVANJE OPERATORJEV

OPS 1.175

Splošna pravila za certificiranje operatorjev

Opomba 1: V Dodatku 1 k temu odstavku so navedeni vsebina in pogoji AOC.

Opomba 2: V Dodatku 2 k temu odstavku so navedene zahteve za upravljanje in organiziranje.

(a) Operator lahko uporablja letalo za komercialni zračni prevoz samo v skladu s pogoji iz Spričevala letalskega prevoznika (AOC).

(b) Prosilec za AOC ali njegovo spremembo organu omogoči preučitev vseh varnostnih vidikov predlaganih operacij.

(c) Prosilec za AOC: 1. ne sme imeti AOC, ki ga je izdal drug organ, razen če mu tega posebej ne dovolijo zadevni organi; 2. mora imeti glavni kraj poslovanja in sedež, če ga ima, v državi, pristojni za izdajo AOC; 3. mora prepričati organ, da je sposoben izvajati varne operacije.

(d) Če ima operator letala registrirana v različnih državah članicah, vzpostavi ustrezne ureditve, da se zagotovi ustrezen varnostni nadzor.

(e) Operator organu omogoči dostop do svoje organizacije in letal ter zagotovi, da je v zvezi z vzdrževanjem dostop omogočen do vseh s tem povezanih vzdrževalnih organizacij iz dela 145, da se preveri stalno upoštevanje OPS 1.

(f) AOC se spremeni, začasno prekliče ali razveljavi, če organ ni več prepričan, da operator lahko izvaja varne operacije.

(g) Operator mora organ prepričati, da: 1. njegova organizacija in uprava ustrezata obsegu in področju operacij; in 2. so bili določeni postopki za nadzor operacij.

(h) Operator je moral imenovati odgovornega vodjo, sprejemljivega za organ, ki ima najvišje pooblastilo podjetja, da se vse operativne in vzdrževalne dejavnosti financirajo in izvajajo v skladu s standardom, ki ga zahteva organ.

(i) Operator je moral imenovati odgovorne osebe, sprejemljive za organ, ki so odgovorne za upravljanje in nadzorovanje naslednjih področij: 1. operacij; 2. sistema vzdrževanja; 3. usposabljanja posadk; in 4. zemeljskih operacij.

(j) Oseba lahko vodi več kot eno področje, če je sprejemljivo za organ, vendar se za operatorje, ki zaposlujejo 21 ali več redno zaposlenih, zahtevata najmanj dve osebi za pokritje štirih področij odgovornosti.

(k) Pri operatorjih, ki zaposlujejo 20 ali manj redno zaposlenih, lahko odgovorni vodja vodi eno ali več področij, če je sprejemljivo za organ.

(l) Operator mora zagotoviti, da vsak let poteka v skladu z določbami iz operativnega priročnika.

(m) Operator mora zagotoviti ustrezne zmogljivosti zemeljske oskrbe, da zagotovi varno oskrbo svojih letal.

(n) Operator mora zagotoviti, da so njegova letala opremljena, posadke pa usposobljene v skladu z zahtevami za območje in vrsto operacij.

(o) Operator mora v skladu z delom M izpolnjevati zahteve za vzdrževanje za vsa letala, ki se uporabljajo pod pogoji iz njegovega AOC.

(p) Operator mora v skladu s poddelom P organu zagotoviti en izvod operativnega priročnika in vse njegove dopolnitve ali spremembe.

(q) Operator mora vzdrževati operativne podporne zmogljivosti v glavni operativni bazi, ki ustrezajo območju in vrsti operacij.

OPS 1.180

Izdaja, spremembe in podaljšanje veljavnosti AOC

(a) Operatorju se ne izda AOC ali ne odobri spremembe AOC in ne podaljša AOC, če: 1. nimajo letala, ki se uporabljajo, standardnega spričevala o plovnosti, ki ga izda država članica v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih pravil za certificiranje plovnosti in varstva okolja zrakoplovov in z njimi povezanih proizvodov, delov in naprav ter za certificiranje organizacij za projektiranje in izdelavo ( 9 ). Standardna spričevala o plovnosti, ki jih izda država članica, ki ni država, pristojna za izdajo AOC, se sprejmejo brez dodatnega dokazovanja, če so bila izdana v skladu z delom 21; 2. ni organ odobril sistema za vzdrževanje v skladu z delom M, poddel G; in 3. ni organa prepričal, da je sposoben: (i) vzpostaviti in vzdrževati ustrezno organizacijo; (ii) vzpostaviti in vzdrževati sistem kakovosti v skladu z OPS 1.035; (iii) izpolnjevati zahteve glede programov usposabljanja; (iv) izpolnjevati zahteve za vzdrževanje v skladu z vrsto in obsegom navedenih operacij, vključno z ustreznimi točkami iz OPS 1.175(g) do (o); in (v) upoštevati OPS 1.175.

(b) Ne glede na določbe OPS 1.185(f) mora operator organ čim prej obvestiti o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z OPS 1.185(a) spodaj.

(c) Če organ ni prepričan, da so bile zahteve iz predhodnega pododstavka (a) izpolnjene, lahko zahteva prikaz enega ali več demonstracijskih letov, ki se izvedejo kot leti v komercialnem zračnem prevozu.

OPS 1.185

Upravne zahteve

(a) Operator zagotovi, da se v prvo vlogo za pridobitev AOC in, kjer je ustrezno, za vsako njegovo spremembo ali podaljšanje, za katero zaprosi, vključijo naslednje informacije: 1. uradno ime, naziv podjetja, naslov in poštni naslov prosilca; 2. opis predlagane operacije; 3. opis upravne organizacije; 4. ime odgovornega vodje; 5. imena glavnih odgovornih oseb, vključno z osebami, pristojnimi za letalske operacije, sistem vzdrževanja, usposabljanje posadk in zemeljske operacije, skupaj z njihovo usposobljenostjo in izkušnjami; in 6. operativni priročnik.

(b) Samo v zvezi s sistemom operatorja za vzdrževanje je treba v prvo vlogo za izdajo AOC in, kjer je ustrezno, za vsako njegovo spremembo ali podaljšanje, za katero se zaprosi, za vsak tip letala, ki se bo predvidoma uporabljal, vključiti naslednje informacije: 1. priročnik o stalni plovnosti operatorja; 2. program(-e) operatorja za vzdrževanje letal; 3. tehnično knjigo letala; 4. kjer je ustrezno, tehnično specifikacijo oziroma specifikacije pogodbe (pogodb) o vzdrževanju med operatorjem in vsako organizacijo za vzdrževanje, odobreno v skladu z delom 145; 5. število letal.

(c) Vloga za prvo izdajo AOC mora biti oddana vsaj 90 dni pred datum začetka načrtovane operacije, kar pa ne velja za operativni priročnik, ki se lahko predloži kasneje, vendar najkasneje 60 dni pred datumom začetka načrtovane operacije.

(d) Vlogo za spremembo AOC je treba oddati vsaj 30 dni pred datumom začetka načrtovane operacije, razen če je drugače dogovorjeno.

(e) Vlogo za podaljšanje AOC je treba oddati vsaj 30 dni pred potekom roka njegove veljavnosti, razen če je drugače dogovorjeno.

(f) Razen v izjemnih okoliščinah mora biti organ vsaj deset dni prej obveščen o predlagani zamenjavi odgovorne osebe.

Dodatek 1 k OPS 1.175

Vsebina in pogoji spričevala letalskega prevoznika

V AOC se navedejo:

(a) ime in kraj (glavni kraj poslovanja) operatorja;

(b) datum izdaje in čas veljavnosti;

(c) opis vrste odobrenih operacij;

(d) tip(i) letala (letal), ki se odobrijo za uporabo;

(e) registracijske oznake odobrenega letala oziroma letal, vendar se operatorjem lahko odobri sistem za obveščanje organa o registracijskih oznakah letal, ki se uporabljajo v skladu z njihovimi AOC;

(f) odobrena območja operacij;

(g) posebne omejitve; in

(h) posebna dovoljenja/odobritve, npr.: — CAT II/CAT III (vključno z odobrenimi minimumi) — (MNPS) specifikacije minimalne navigacijske zmogljivosti — (ETOPS) operacije povečanega doleta z dvomotornimi letali — (RNAV) območna navigacija — (RVSM) zmanjšani minimum vertikalnega razdvajanja — prevoz nevarnega blaga — dovoljenje za izvajanje začetnega varnostnega usposabljanja kabinskega osebja in, če je ustrezno, izdajo potrdil iz poddela O za tiste operatorje, ki takšno usposabljanje zagotavljajo neposredno ali posredno.

Dodatek 2 k OPS 1.175

Vodenje in organizacija imetnika AOC

(a) Splošno Operator mora imeti zanesljivo in učinkovito poslovodno strukturo, da zagotovi varno izvajanje zračnih operacij. Imenovane odgovorne osebe morajo imeti poleg ustrezne tehnične/operativne usposobljenosti s področja letalstva tudi vodstvene sposobnosti.

(b) Imenovane odgovorne osebe 1. Opis nalog in odgovornosti imenovanih odgovornih oseb, vključno z njihovimi imeni, je treba vključiti v operativni priročnik, organ pa mora biti pisno obveščen o vseh nameravanih ali dejanskih spremembah imenovanj ali nalog. 2. Operator mora poskrbeti, da je zagotovljen stalni nadzor tudi v primeru odsotnosti imenovanih odgovornih oseb. 3. Oseba, ki jo imenuje za odgovorno osebo imetnik AOC, ne sme biti imenovan za odgovorno osebo imetnika drugega AOC, razen če je to sprejemljivo za pristojne organe. 4. Imenovane odgovorne osebe se morajo obvezati, da bodo opravljale zadostno število ur, potrebnih za izpolnitev poslovodnih nalog, povezanih z obsegom in področjem operacij.

(c) Ustreznost in nadzorovanje osebja 1. Člani posadk. Operator mora zaposliti takšno število članov letalskih posadk in kabinskega osebja, ki zadostuje predvidenim operacijam in je usposobljeno ter preverjeno v skladu s poddeloma N in O, kot je ustrezno. 2. Zemeljsko osebje: (i) Število zemeljskega osebja je odvisno od značaja in obsega operacij. Zlasti v operativnih oddelkih in oddelkih za zemeljsko oskrbo letal mora biti zaposleno usposobljeno osebje, ki mora podrobno poznati svoje odgovornosti v organizaciji. (ii) Operator, ki z drugimi organizacijami sklene pogodbo za izvajanje določenih storitev, je še naprej odgovoren za vzdrževanje primernih standardov. V teh primerih mora imenovana odgovorna oseba dobiti nalogo, da zagotovi, da vsi najeti pogodbeni izvajalci izpolnjujejo zahtevane standarde. 3. Nadzor: (i) Število imenovanih nadzornikov je odvisno od strukture operatorja in števila zaposlenega osebja. (ii) Naloge in odgovornosti teh nadzornikov morajo biti opredeljene, vse njihove obveznosti na letalih pa urejene tako, da lahko opravljajo svoje nadzorne odgovornosti. (iii) Člane posadk in zemeljskega osebja morajo nadzorovati posamezniki z ustreznimi izkušnjami in značajskimi lastnostmi, ki zagotavljajo doseganje standardov iz operativnega priročnika.

(d) Namestitvene zmogljivosti: 1. Operator mora zagotoviti, da delovni prostor, ki je na voljo v vsaki operativni bazi, ustreza osebju, ki zagotavlja varnost letalskih operacij. Pri tem je treba upoštevati potrebe zemeljskega osebja, osebja iz operativnega nadzora, potrebe po shranjevanju in prikazu najpomembnejših zapisov ter potrebe posadk pri načrtovanju letov. 2. Pisarniške službe morajo biti sposobne, da nemudoma posredujejo operativna navodila in druge informacije vsem, ki jih to zadeva.

(e) Dokumentacija: Operator mora skrbeti za izdajanje priročnikov in njihovih sprememb ter druge dokumentacije.

PODDEL D

OPERATIVNI POSTOPKI

OPS 1.195

Operativni nadzor

Operator:

(a) vzpostavi in vzdržuje postopek operativnega nadzora, ki ga odobri organ; in

(b) izvaja operativni nadzor nad vsakim letom, ki se izvaja pod pogoji iz njegovega AOC.

OPS 1.200

Operativni priročnik

Operator v skladu s poddelom P zagotovi operativni priročnik, namenjen uporabi in usmerjanju operativnega osebja.

OPS 1.205

Usposobljenost operativnega osebja

Operator zagotovi, da je vse osebje, določeno ali neposredno vključeno v zemeljske in letalske operacije, ustrezno poučeno, da je prikazalo usposobljenost za opravljanje svojih nalog ter da se zaveda svojih odgovornosti in povezanosti takšnih nalog s celotno operacijo.

OPS 1.210

Vzpostavitev postopkov

(a) Operator za vsak tip letala določi postopke in navodila, ki vsebujejo naloge zemeljskega osebja in članov posadk za vse vrste operacij na zemlji in v zraku.

(b) Operator določi sistem kontrolnih list, namenjen uporabi članov posadke za vse faze operacij letala v običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkih v sili, kot je ustrezno, da se zagotovi upoštevanje operativnih postopkov iz operativnega priročnika.

(c) Operator od člana posadke v kritičnih fazah leta ne zahteva izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki se zahtevajo za varno operacijo letala.

OPS 1.215

Uporaba služb zračnega prometa

Operator zagotovi, da se službe zračnega prometa, kadar so na voljo, uporabljajo za vse lete.

OPS 1.216

Operativna navodila med letom

Operator zagotovi, da svoja operativna navodila med letom, ki se nanašajo na spremembo načrta leta, po možnosti uskladi s pristojno enoto službe zračnega prometa, preden jih posreduje na letalo.

OPS 1.220

Letališča, ki jih odobri operator

Operator odobri uporabo samo tistih letališč, ki ustrezajo zadevnemu tipu oziroma tipom letal in vrsti oziroma vrstam operacij.

OPS 1.225

Letališki operativni minimumi

(a) Operator navede letališke operativne minimume, določene v skladu z OPS 1.430 za vsako odhodno, namembno ali nadomestno letališče, katerega uporaba je bila dovoljena v skladu z OPS 1.220.

(b) Vsako povečanje, ki ga uvede organ, je treba dodati minimumom, določenim v skladu s predhodnim pododstavkom (a).

(c) Minimumi za določeno vrsto priletnega in pristajalnega postopka veljajo za ustrezne, če: 1. zemeljska oprema iz ustrezne karte, ki se zahteva za predvideni postopek, deluje; 2. so sistemi na letalu, ki se zahtevajo za določeno vrsto prileta, operativni; 3. so izpolnjena zahtevana merila za zmogljivost letala; in 4. je posadka ustrezno usposobljena.

OPS 1.230

Postopki za instrumentni odlet in prilet

(a) Operator zagotovi, da se uporabljajo postopki instrumentalnega odleta in prileta, ki jih določi država, v kateri je letališče.

(b) Ne glede na predhodni pododstavek (a) lahko vodja zrakoplova sprejme dovoljenje ATC (kontrole zračnega prometa) za odmik od objavljene odletne ali priletne zračne poti, če so izpolnjena merila glede višine leta nad ovirami in v celoti upoštevani operativni pogoji. Končni prilet je treba izvesti vizualno ali v skladu z vzpostavljenim postopkom instrumentalnega prileta.

(c) Operator lahko postopke, ki se razlikujejo od tistih v pododstavku (a) zgoraj, izvaja le, če jih odobri država, v kateri je letališče, če se to zahteva, in jih organ sprejme.

OPS 1.235

Postopki za zmanjšanje hrupa

(a) Operator vzpostavi operativne postopke za zmanjšanje hrupa med instrumentalnimi letalskimi operacijami v skladu z ICAO PANS OPS, Zvezek 1 (Dok 8168–OPS/611).

(b) Vzletni postopki vzpenjanja za zmanjšanje hrupa, ki jih določi operator za posamezen tip letala, morajo biti za vsa letališča enaki.

OPS 1.240

Zračne poti in območja operacij

(a) Operator zagotovi, da operacije potekajo samo po takšnih zračnih poteh ali znotraj takšnih območij, za katera so izpolnjeni naslednji pogoji: 1. zagotovljene so zemeljske zmogljivosti in službe, vključno z meteorološkimi službami, ki ustrezajo načrtovani operaciji; 2. zmogljivost letala, predvidenega za let, omogoča izpolnitev zahtev za najmanjšo višino letenja; 3. oprema letala, predvidenega za let, izpolnjuje minimalne zahteve za načrtovano operacijo; 4. na voljo so ustrezni zemljevidi in karte (glej OPS 1.135(a)(9)); 5. če se uporabljajo dvomotorna letala, so na voljo ustrezna letališča v okviru časovnih omejitev/omejitev razdalje iz OPS 1.245; 6. če se uporabljajo enomotorna letala, so na voljo površine, ki omogočajo izvedbo varnega pristanka v sili.

(b) Operator zagotovi, da se operacije izvajajo v skladu z vsemi omejitvami na zračnih poteh ali območju operacij, ki jih uvede organ.

OPS 1.241

Operacija v določenem zračnem prostoru z zmanjšanim minimalnim vertikalnim razdvajanjem (RVSM)

Operator letala ne uporablja v določenih predelih zračnega prostora, kjer se v skladu z Regionalnim zračnim navigacijskim sporazumom uporablja minimalno vertikalno razdvajanje 300 m (1 000 ft), razen če mu tega ne odobri organ (odobritev RVSM). (Glej tudi OPS 1.872).

OPS 1.243

Operacija na geografskih območjih z določenimi zahtevami glede navigacijskih zmogljivosti

(a) Operator zagotovi, da je letalo, ki se uporablja na območjih ali predelih zračnega prostora ali poteh, za katere so bile določene posebne zahteve glede navigacijskih zmogljivosti, certificirano v skladu s temi zahtevami in, če je potrebno, da je od organa pridobilo ustrezno operativno dovoljenje. Glej tudi OPS 1.865(c)(2), OPS 1.870 in OPS 1.872).

(b) Operator letala, ki se uporablja na območjih iz točke (a), zagotovi, da so vsi postopki za ravnanje v izrednih razmerah, ki jih je določil organ, pristojen za zadeven zračni prostor, vključeni v operativni priročnik.

OPS 1.245

Največja dovoljena oddaljenost od ustreznega letališča za dvomotorna letala brez odobritve ETOPS

(a) Razen če organ tega posebej ne odobri v skladu z OPS 1.246(a) (odobritev ETOPS), operator ne sme uporabiti dvomotornega letala na začni poti, ki vključuje točko, katere oddaljenost od ustreznega letališča presega: 1. pri letalih zmogljivosti razreda A z: (i) največjim dovoljenim številom potniških sedežev 20 ali več; ali (ii) največjo vzletno maso 45 360 kg ali več, razdaljo, ki jo letalo preleti v 60 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem, določeni v skladu s pododstavkom (b) spodaj; 2. pri letalih zmogljivosti razreda A z: (i) največjim dovoljenim številom potniških sedežev 19 ali manj; in (ii) največjo vzletno maso manj kot 45 360 kg, razdaljo, ki jo preleti letalo v 120 minutah, ali če to odobri organ, v do 180 minutah za turboreaktivna letala, pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem, določeni v skladu s pododstavkom (b) spodaj; 3. pri letalih zmogljivosti razreda B ali C: (i) razdaljo, ki jo preleti letalo v 120 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem, določeni v skladu s pododstavkom (b) spodaj; ali (ii) 300 navtičnih milj, karkoli je manj.

(b) Operator določi hitrost za izračun največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča za vsak tip ali različico dvomotornih letal, ki jih uporablja, ki ne sme presegati VMO, ki temelji na dejanski hitrosti, ki jo letalo lahko vzdržuje z enim nedelujočim motorjem pri naslednjih pogojih: 1. v mednarodni standardni atmosferi (ISA); 2. pri vodoravnem letu: (i) za turboreaktivna letala na: A. FL 170; ali B. najvišjem nivoju letenja, do katerega se lahko letalo z enim nedelujočim motorjem vzpne in na njem zadrži, pri čemer se uporabi bruto hitrost vzpenjanja iz AFM, karkoli je manj; (ii) za propelerska letala na: A. FL 80; ali B. najvišjem nivoju letenja, do katerega se lahko letalo z enim nedelujočim motorjem vzpne in na njem zadrži, pri čemer se uporabi bruto hitrost vzpenjanja iz AFM, karkoli je manj; 3. pri največjem stalnem potisku ali moči preostalega delujočega motorja; 4. pri masi letala, ki ni manjša od mase, izračunane pri: (i) vzletu na nivoju morske gladine pri največji vzletni masi; in (ii) vzpenjanju z vsemi motorji do optimalne nadmorske višine za veliki dolet; in (iii) potovanju z vsemi motorji pri hitrosti za veliki dolet na tej višini, dokler ni čas, ki poteče od vzleta, enak veljavni mejni vrednosti predpisani v pododstavku (a) zgoraj.

(c) Operator mora zagotoviti, da se v operativni priročnik vključijo naslednji podatki, ki se nanašajo na vsak tip ali različico: 1. potovalna hitrost pri enem nedelujočem motorju, določena v skladu s predhodnim pododstavkom (b); in 2. največja dovoljena oddaljenost od ustreznega letališča, določena v skladu s predhodnima odstavkoma (a) in (b). Opomba: Prej navedene hitrosti in nadmorske višine (nivoji letenja) naj bi se uporabljale samo za določitev največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča.

OPS 1.246

Operacije povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS)

(a) Operator ne izvaja operacij prek mejne razdalje, določene v skladu z OPS 1.245, razen če mu tega ne odobri organ (odobritev ETOPS).

(b) Operator pred izvedbo operacije ETOPS zagotovi, da je na voljo ustrezno nadomestno ETOPS rutno letališče, bodisi v okviru odobrenega preusmeritvenega časa ali preusmeritvenega časa, ki temelji na statusa uporabnosti letala, pridobljenem na podlagi MEL, kateri koli je krajše. (Glej tudi OPS 1.297(d)).

OPS 1.250

Določitev najmanjših višin letenja

(a) Operator določi najmanjše višine letenja in postopke za določitev teh višin za vse predvidene segmente zračne poti, ki zagotavljajo zahtevano višino leta nad ovirami, ob upoštevanju zahtev iz poddelov F do I.

(b) Vse postopke za določitev najmanjših višin letenja mora odobriti organ.

(c) Če so najmanjše višine letenja, ki jih določi država, prek katere se leti, višje od višin, ki jih določi operator, se uporabijo višje vrednosti.

(d) Operator upošteva pri določitvi najmanjših višin letenja naslednje dejavnike: 1. natančnost, s katero se lahko določi položaj letala; 2. verjetne netočnosti indikacij uporabljenih višinomerov; 3. značilnosti terena (npr. nenadne spremembe nadmorske višine) na zračnih poteh ali območjih, predvidenih za operacije; 4. verjetnost, da se naleti na neugodne meteorološke pogoje (npr. huda turbulenca in spuščajoči se zračni tokovi); in 5. možne netočnosti letalskih navigacijskih kart.

(e) Pri izpolnjevanju zahtev iz predhodnega pododstavka (d) se ustrezno upoštevajo: 1. popravki zaradi temperaturnih in tlačnih odstopanj od standardnih vrednosti; 2. zahteve ATC; in 3. vse predvidljive izredne razmere na načrtovanih zračnih poteh.

OPS 1.255

Politika ravnanja z gorivom

(a) Operator mora določiti politiko ravnanja z gorivom zaradi načrtovanja letov in ponovnega načrtovanja med letom, da zagotovi, da je na letalu za vsako načrtovano operacijo dovolj goriva in rezervnega goriva za morebitna odstopanja od načrtovane operacije.

(b) Operator zagotovi, da načrtovanje letov temelji vsaj na spodnjih točkah (1) in (2): 1. Postopkih iz operativnega priročnika in podatkih, pridobljenih na podlagi: (i) podatkov izdelovalca letala; ali (ii) tekočih podatkov o konkretnem letalu, pridobljenih na podlagi sistema za spremljanje porabe goriva. 2. Operativni pogoji, v katerih naj bi potekal let, vključujejo: (i) stvarne podatke o gorivu, ki ga porabi letalo; (ii) načrtovane mase; (iii) pričakovani meteorološki pogoji; in (iv) postopke in omejitve služb zračnega prometa.

(c) Operator zagotovi, da se pri izračunu pred letom uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo: 1. gorivo za vožnjo po tleh; 2. gorivo za potovanje; 3. rezervno gorivo, ki ga sestavljajo: (i) gorivo za izredne razmere; (ii) nadomestno gorivo, če se zahteva nadomestno namembno letališče; (to ne izključuje izbire odhodnega letališča za nadomestno namembno letališče); (iii) zadnja rezerva goriva; in (iv) dodatno gorivo, če to zahteva vrsta operacije (npr. ETOPS); in 4. posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova.

(d) Operator zagotovi, da postopki ponovnega načrtovanja med letom za izračun uporabnega goriva, ki se zahtevajo, če se mora let nadaljevati po zračni poti ali do namembnega letališča, ki prvotno ni bilo predvideno, vključujejo: 1. gorivo za potovanje za preostali del leta; 2. rezervno gorivo, ki ga sestavljajo: (i) gorivo za izredne razmere; (ii) nadomestno gorivo, če se zahteva nadomestno namembno letališče (to ne izključuje izbire odhodnega letališča za nadomestno namembno letališče); (iii) zadnja rezerva goriva; in (iv) dodatno gorivo, če to zahteva vrsta operacije (npr. ETOPS); in 3. posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova.

OPS 1.260

Prevoz oseb z omejeno mobilnostjo

(a) Operator določi postopke za prevoz oseb z omejeno mobilnostjo (PRM).

(b) Operator zagotovi, da se PRM ne dodelijo sedeži in da ne sedijo na sedežih, kjer bi njihova prisotnost lahko: 1. ovirala posadko pri njihovih nalogah; 2. ovirala dostop do reševalne opreme; ali 3. ovirala evakuacijo letala v sili.

(c) Vodjo zrakoplova je treba obvestiti o predvidenem prevozu PRM na letalu.

OPS 1.265

Prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu

Operator določi postopke za prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu, da zagotovi varnost letala in vseh oseb na njem. Vodjo zrakoplova je treba obvestiti o predvidenem prevozu prej navedenih oseb.

OPS 1.270

Shranjevanje prtljage in tovora

(Glej Dodatek 1 k OPS 1.270)

(a) Operator določi postopke za zagotovitev, da se v potniško kabino sprejme samo takšna ročna prtljaga, ki se lahko ustrezno in varno shrani.

(b) Operator določi postopke za zagotovitev, da se vsa prtljaga in tovor na letalu, ki bi lahko, če bi se premaknila, povzročila poškodbe oseb ali materialno škodo ali ovirala prehode in izhode, shranita v prtljažnike, ki so zasnovani tako, da preprečujejo premikanje.

OPS 1.275

Namerno puščen prazen prostor

OPS 1.280

Razporeditev potnikov po sedežih

Operator določi postopke za zagotovitev, da potniki sedijo na mestih, kjer lahko pri zahtevani evakuaciji v sili najbolje pomagajo in ne ovirajo evakuacije iz letala.

OPS 1.285

Dajanje navodil potnikom

Operator zagotovi, da:

(a) Splošno 1. Potniki dobijo ustna navodila v zvezi z varnostnimi zadevami. Posamezni deli navodil ali navodila v celoti se lahko zagotovijo z avdiovizualno predstavitvijo. 2. Potnikom se zagotovijo kartoni z varnostnimi navodili, na katerih je v obliki slikovnih navodil prikazana uporaba reševalne opreme in izhodov, ki bi jih potniki lahko uporabili.

(b) Pred vzletom 1. Potniki, če je ustrezno, dobijo navodila v zvezi z naslednjimi zadevami: (i) predpisi o kajenju; (ii) zravnanje naslonjala sedeža in zložitev mizice; (iii) razmestitev izhodov v sili; (iv) razmestitev in uporaba talnih označb najbližje poti pobega; (v) shranjevanje ročne prtljage; (vi) omejitev uporabe prenosnih elektronskih naprav; in (vii) razmestitev in vsebina kartona z varnostnimi navodili; in 2. Potnikom se zagotovi prikaz naslednjega: (i) uporaba varnostnih pasov in/ali ramenskih varnostnih pasov, vključno z načinom njihovega pripenjanja in/ali odpenjanja; (ii) razmestitev in uporaba kisikove opreme, če se zahteva (glej OPS 1.770 in OPS 1.775). Potniki morajo biti tudi seznanjeni s tem, da morajo med uporabo kisika ugasniti vse vrste tobačnih izdelkov; in (iii) s krajem nahajanja in uporabo rešilnih jopičev, če se zahtevajo (glej OPS 1.825).

(c) Po vzletu 1. Potnike je treba spomniti na naslednje, če je ustrezno: (i) predpisi o kajenju; in (ii) uporabo varnostnih pasov in/ali ramenskih varnostnih pasov, vključno z varnostnimi prednostmi, če je varnostni pas med sedenjem pripet ne glede na osvetlitev znaka za varnostni pas.

(d) Pred pristankom 1. Potnike je treba spomniti na naslednje, če je ustrezno: (i) predpisi o kajenju; (ii) uporabo varnostnih pasov in/ali ramenskih varnostnih pasov; (iii) zravnanje naslonjala sedeža in zložitev mizice; (iv) ponovno shranitev ročne prtljage; in (v) omejitve uporabe prenosnih elektronskih naprav.

(e) Po pristanku 1. Potnike je treba spomniti na naslednje, če je ustrezno: (i) predpisi o kajenju; in (ii) uporabo varnostnih pasov in/ali ramenskih varnostnih pasov.

(f) V primeru nevarnosti med letom je treba potnike poučiti o takšnih reševalnih ukrepih, ki ustrezajo okoliščinam.

OPS 1.290

Priprava leta

(a) Operator zagotovi, da se za vsak predviden let pripravi operativni načrt leta.

(b) Vodja zrakoplova ne začne leta, dokler se ne prepriča, da: 1. je letalo plovno; 2. se letalo ne uporablja v nasprotju z določbami s Seznama dovoljenih odstopanj od konfiguracije (CDL); 3. so v skladu s poddeloma K in L na voljo instrumenti in oprema, ki se zahtevajo za predvideni let; 4. instrumenti in oprema delujejo, razen kot predvideva MEL; 5. so na voljo tisti deli operativnega priročnika, ki se zahtevajo za izvedbo leta; 6. so na letalu dokumenti, dodatne informacije in obrazci, ki morajo biti na voljo v skladu z OPS 1.125 in OPS 1.135; 7. so na voljo najnovejši zemljevidi, karte in s tem povezana dokumentacija ali enakovredni podatki, potrebni za predvideno operacijo, vključno z vsemi preusmeritvami, ki se utemeljeno lahko pričakujejo. Sem spadajo vse pretvorbene tabele, potrebne za pomoč pri operacijah, pri katerih je treba uporabiti višine, nadmorske višine in nivoje letenja v metrih; 8. so na voljo ustrezne zemeljske zmogljivosti in službe, ki se zahtevajo za načrtovani let; 9. se pri načrtovanem letu lahko upoštevajo določbe iz operativnega priročnika glede zahtevanega goriva, olja in kisika, najmanjših varnih višin letenja, letaliških operativnih minimumov in razpoložljivosti nadomestnih letališč, če se zahtevajo; 10. je tovor pravilno razporejen in dobro zavarovan; 11. je masa letala na začetku vzletnega zaleta takšna, da se let lahko izvede v skladu s poddeli F do I, kot je ustrezno; in 12. se lahko poleg omejitev iz predhodnih pododstavkov 9 in 11 upoštevajo vse operativne omejitve.

OPS 1.295

Izbira letališč

(a) Operator pri načrtovanju leta določi postopke za izbiro namembnih in/ali nadomestnih letališč v skladu z OPS 1.220.

(b) Operator mora izbrati in v operativnem načrtu leta navesti nadomestno vzletno letališče, če zaradi vremenskih ali zmogljivostnih razlogov vrnitev na odhodno letališče ne bi bila mogoča. Nadomestno vzletno letališče, mora biti v okviru: 1. pri dvomotornih letalih bodisi: (i) ene ure letenja pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem, določeni v skladu z AFM v brezvetrju, pri standardnih pogojih in dejanski vzletni masi; ali (ii) preusmeritvenega časa ETOPS, ki je odobren operatorju, ob upoštevanju vseh omejitev iz MEL, vendar največ do dve uri pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem, ki se določi v skladu z AFM v brezvetrju, pri standardnih pogojih, na podlagi dejanske vzletne mase, za letala in osebje, ki imajo odobritev za ETOPS; ali 2. dveh ur letenja pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem, določeni v skladu z AFM v brezvetrju, pri standardnih pogojih in dejanski vzletni masi za tri- in štirimotorna letala; in 3. če AFM ne vsebuje potovalne hitrosti z enim nedelujočim motorjem, je treba pri izračunu uporabiti hitrost, ki se doseže s preostalim motorjem oziroma motorji pri največji stalni moči.

(c) Operator mora izbrati vsaj eno nadomestno namembno letališče za vsak let po pravilih IFR, razen če: 1. sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (i) načrtovani let od vzleta do pristanka ne bo trajal več kot šest ur; in (ii) na namembnem letališču sta na voljo dve uporabni ločeni vzletno-pristajalni stezi, ustrezna vremenska poročila ali napovedi za namembno letališče ali katera koli njuna kombinacija pa kažejo, da bo ves čas od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na namembno letališče baza oblakov na višini vsaj 2 000 ft ali višini kroženja +500 ft, kar je več, vidljivost pa bo znašala vsaj pet km; ali 2. če je namembno letališče izolirano in ni na voljo ustreznega nadomestnega namembnega letališča.

(d) Operator mora izbrati dve nadomestni namembni letališči; 1. če ustrezna vremenska poročila ali napovedi za namembno letališče ali katera koli njihova kombinacija kažejo, da bodo v času od eno uro pred do eno uro po predvidenem času prihoda vremenski pogoji pod veljavnimi minimumi za načrtovanje; ali 2. na voljo ni meteoroloških podatkov.

(e) Operator navede vsa zahtevana nadomestna letališča v operativnem načrtu leta.

OPS 1.297

Minimumi za načrtovanje letov po pravilih IFR

(a) Minimumi za načrtovanje nadomestnih vzletnih letališč. Operator ne izbere letališča za nadomestno vzletno letališče, razen če kažejo ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni ali nad veljavnimi minimumi za pristajanje iz OPS 1.225. Bazo oblakov je treba upoštevati, če so na voljo samo nenatančni in/ali krožni prileti. Treba je upoštevati vse omejitve za operacije z enim nedelujočim motorjem.

(b) Minimumi za načrtovanje namembnih in nadomestnih namembnih letališč. Operator izbere namembno letališče in/ali nadomestno namembno letališče oziroma letališča samo, če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija kažejo, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi: 1. minimumi za načrtovanje za namembna letališča, razen za izolirana namembna letališča: (i) RVR/vidljivost v skladu z OPS 1.225; in (ii) za nenatančni ali krožni prilet baza oblakov na višini MDH ali nad njo; in 2. minimumi za načrtovanje za nadomestno namembno letališče oziroma letališča in izolirana namembna letališča morajo biti v skladu s spodaj navedeno tabelo 1:



Tabela 1 Minimumi za načrtovanje – Nadomestna rutna letališča in nadomestna namembna letališča – Izolirana namembna letališča Vrsta prileta Minimumi za načrtovanje Cat II in III Cat I (opomba 1) Cat I Nenatančni (opombi 1 in 2) Nenatančni Nenatančni (opombi 1 in 2) in dodatno 200 ft/1 000 m Krožni Krožni (opombi 2 in 3) Opomba 1: RVR. Opomba 2: Faza oblakov mora biti na višini MDH ali nad njo. Opomba 3: Vidljivost.

(c) Minimumi za načrtovanje nadomestnih rutnih letališč. Operator ne izbere letališča za nadomestno rutno letališče, razen če kažejo ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni minimumom za načrtovanje v skladu s predhodno tabelo 1 ali nad njimi.

(d) Minimumi za načrtovanje nadomestnih rutnih ETOPS letališč. Operator ne izbere letališča za nadomestno rutno ETOPS letališče, razen če kažejo ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija, da bodo v času od ene ure pred do ene ure po predvidenem času prihoda na letališče vremenski pogoji enakovredni minimumom za načrtovanje v skladu s tabelo 2, spodaj, ali nad njimi in v skladu z odobritvijo operatorja za ETOPS.



Tabela 2 Minimumi za načrtovanje – ETOPS Vrsta prileta Minimumi za načrtovanje (zahtevani RVR/vidljivost in baza oblakov, če je ustrezno) LETALIŠČE Z vsaj 2 ločenima postopkoma za prilet na podlagi 2 ločenih sredstev, ki se uporabljata za 2 ločeni vzletno-pristajalni stezi. vsaj 2 ločenima postopkoma za prilet na podlagi 2 ločenih sredstev, ki se uporabljata za 1 vzletno-pristajalno stezo, ali vsaj enim postopkom za prilet na podlagi 1 sredstva, ki se uporablja za 1 vzletno-pristajalno stezo. Natančni prilet Cat II, III (ILS, MLS) Minimumi za natančni prilet Cat I Minimumi za nenatančni prilet Natančni prilet Cat I (ILS, MLS) Minimumi za nenatančni prilet Minimumi za krožni ali, če ni na voljo, nenatančni prilet in dodatno 200 ft/1 000 m Ne- natančni prilet Nižji od minimuma za nenatančni prilet z dodatkom 200 ft/1 000 m ali od minimuma za krožni prilet Višji od minimumov za krožni prilet ali od minimumov za nenatančni prilet z dodatkom 200 ft/1 000 m Krožni prilet Minimumi za krožni prilet

OPS 1.300

Predložitev ATS načrta leta

Operator zagotovi, da se let ne začne, če niso bili predloženi ATS načrt leta ali ustrezne informacije, da se po potrebi lahko aktivirajo alarmne službe.

OPS 1.305

Polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo medtem, ko so potniki na letalu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem

(Glej Dodatek 1 k OPS 1.305)

Operator zagotovi, da se rezervoarjev letala ne polni/prazni z gorivom Avgas ali gorivom široke frakcije „wide-cut“ (npr. Jet-B ali enakovrednim gorivom) ali kadar se lahko pojavi zmes teh vrst goriva, medtem ko so potniki na letalu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem. V vseh drugih primerih je treba sprejeti previdnostne ukrepe, na letalu pa mora biti ustrezno usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in usmerjati evakuacijo letala na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljiv način.

OPS 1.307

Polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“

Operator določi postopke za polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“ (npr. Jet B ali enakovredno gorivo), če se to zahteva.

OPS 1.308

Odmik in vleka

(a) Operator zagotovi, da so vsi postopki za odmik in vleko v skladu z ustreznimi letalskimi standardi in postopki.

(b) Operator zagotovi, da se namestitev letal pred vožnjo po tleh in po njej ne izvaja z vleko brez vlečnega droga, razen če: 1. letalo varuje pred poškodbo krmilnega mehanizma na nosnem kolesu zaradi vleke brez vlečnega droga njegova lastna konstrukcija; ali 2. če je zagotovljen sistem/postopek za opozorilo letalske posadke, da se je takšna poškodba lahko zgodila ali se je zgodila; ali 3. če je vlečno vozilo brez vlečnega droga zasnovano tako, da se prepreči poškodovanje določenega tipa letala.

OPS 1.310

Člani posadke na svojih mestih

(a) Člani letalske posadke 1. Med vzletom in pristankom so vsi člani letalske posadke, ki se zahtevajo za delo v pilotski kabini, na svojem mestu. 2. V vseh drugih fazah leta ostati vsi člani letalske posadke, ki se zahtevajo za delo v pilotski kabini, ostanejo na svojih mestih, razen če jih morajo zapustiti zaradi izvajanja nalog v zvezi z operacijo ali zaradi fizioloških potreb in če je ves čas pri letalskih komandah vsaj en ustrezno usposobljen pilot. 3. Vsi člani letalske posadke, ki se zahtevajo za delo v pilotski kabini, so pozorni v vseh fazah leta. V primeru nepozornosti se uporabijo ustrezni protiukrepi. V primeru nepričakovane preutrujenosti se lahko uporabi postopek nadzorovanega počitka, ki ga organizira vodja zrakoplova, če to dopušča delovna obremenitev. Takšen nadzorovani počitek se ne sme v nobenem primeru šteti za sestavni del počitka pri izračunu omejitev letalskega delovnega časa niti se ne sme uporabiti za upravičevanje katerega koli delovnega časa.

(b) Člani kabinskega osebja. V kritičnih fazah leta v vseh nadstropjih, kjer so potniki, vsi zahtevani člani kabinskega osebja sedijo na svojih dodeljenih mestih.

OPS 1.315

Pomožna sredstva za evakuacijo v sili

Operator določi postopke za zagotovitev, da so pomožna sredstva za evakuacijo v sili, ki se samodejno odprejo, pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom in kadar je to varno in izvedljivo, pripravljena za uporabo.

OPS 1.320

Sedeži, varnostni pasovi in ramenski varnostni pasovi

(a) Člani posadke 1. Vsi člani posadke so med vzletom in pristankom, in kadar se zdi potrebno vodji zrakoplova zaradi varnosti, ustrezno pripeti z vsemi razpoložljivimi varnostnimi in ramenskimi varnostnimi pasovi. 2. V drugih fazah leta imajo vsi člani letalske posadke v pilotski kabini, medtem ko so na svojem mestu, svoje varnostne pasove zapete.

(b) Potniki 1. Vodja zrakoplova pred vzletom in pristankom ter med vožnjo po tleh in kadar je po njegovem mnenju to zaradi varnosti potrebno, zagotovi, da so vsi potniki na letalu na svojih sedežih ali ležiščih s pravilno zapetimi varnostnimi pasovi ali, če so na voljo, ramenskimi varnostnimi pasovi. 2. Operator predvidi, vodja zrakoplova pa zagotovi, da se več oseb na enem letalskem sedežu dovoli samo za določene sedeže, na katerih lahko sedita odrasla oseba in dojenček, ki je ustrezno zavarovan z dodatnim pasom za dojenčka ali drugo zadrževalno napravo.

OPS 1.325

Zavarovanje potniške kabine in kuhinje (kuhinj) na letalu

(a) Operator določi postopke za zagotovitev, da so pred vožnjo po letaliških manevrskih površin