2006D0133 — SL — 22.08.2008 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA KOMISIJE z dne 13. februarja 2006 o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 345) (2006/133/ES) (UL L 052, 23.2.2006, p.34)

spremenjena z:









▼B

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. februarja 2006

o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 345)

(2006/133/ES)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti ( 1 ), ter zlasti člena 16(3) Direktive, ob upoštevanju naslednjega: (1) Če država članica meni, da obstaja neposredna nevarnost vnosa borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. s sodelavci na njeno ozemlje iz druge države članice, mora biti pooblaščena, da začasno sprejme vse dodatne ukrepe, potrebne za zaščito pred to nevarnostjo. (2) Portugalska je 25. junija 1999 obvestila druge države članice in Komisijo, da je bilo pri nekaterih vzorcih bora, ki izvirajo z njenega ozemlja, ugotovljeno, da jih je napadla borova ogorčica. Komisija je sprejela Odločbo 2000/58/ES ( 2 ) in Odločbo 2001/218/ES ( 3 ), ki določata ukrepe proti borovi ogorčici. (3) Na podlagi ocen Urada za prehrano in veterinarstvo, pri čemer so najnovejše iz novembra 2004, dodatnih podatkov, ki jih je predložila Portugalska, in uradnih sistematičnih raziskav, ki so jih izvedle države članice na lesu, izoliranem lubju in rastlinah Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. in Tsuga Carr., se zdi, da zaradi izvajanja načrta izkoreninjenja v Portugalski širjenje borove ogorčice ostaja omejeno na razmejena območja v Portugalski. Vendar so bila med sistematičnimi raziskavami teh območij kljub temu ugotovljena drevesa, ki so kazala simptome napada borove ogorčice. (4) Izvajanje portugalskega srednjeročnega načrta za izkoreninjenje borove ogorčice iz februarja 2003, kakor je bil spremenjen junija 2003, je ocenil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin na sejah julija 2004 in maja 2005. Na tej zadnji seji je sklenil, da cilj zmanjšanja stopnje okužbe na razmejenem območju do zdaj še ni bil v celoti dosežen. (5) Zato mora Portugalska nadaljevati s sprejemanjem posebnih ukrepov v zvezi s premeščanjem lesa, izoliranega lubja in gostiteljskih rastlin na razmejenih območjih Portugalske ter s takih območij na druga območja Portugalske in v druge države članice. (6) Prav tako je potrebno, da Portugalska še naprej sprejema ukrepe za nadzor širjenja borove ogorčice za načrtno izkoreninjenje. Zato je treba predložiti posodobljen srednjeročni načrt izkoreninjenja za boljši nadzor širjenja borove ogorčice za načrtno izkoreninjenje. (7) Druge države članice morajo še naprej imeti možnost uporabe dodatnih ukrepov za zaščito svojih ozemelj pred borovo ogorčico. (8) Rezultate posebnih ukrepov in izvajanja srednjeročnega načrta je treba stalno ocenjevati, zlasti na podlagi podatkov, ki jih morajo predložiti Portugalska in druge države članice. (9) Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:







Člen 1

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „borova ogorčica“: Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. s sodelavci;

(b) „občutljiv les in lubje“: les in izolirano lubje iglavcev (Coniferales), z izjemo iglavca Thuja L.;

(c) „občutljive rastline“: rastline (razen plodov in semena) Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. in Tsuga Carr.

▼M1

Člen 2

Portugalska do 31. marca 2012 zagotovi izpolnjevanje pogojev iz Priloge v zvezi z občutljivim lesom, lubjem in rastlinami, ki jih je treba premestiti na razmejenih območjih Portugalske, opredeljenih v skladu s členom 5, ali s teh območij na druga območja Portugalske ali v druge države članice. ►M3 Poleg tega Portugalska zagotovi izpolnjevanje pogojev iz točke 1 Priloge v zvezi z občutljivim lesom in lubjem ter občutljivimi rastlinami, ki se premeščajo z razmejenih območij na območja Portugalske, ki niso razmejena, ali v druge države članice in tretje države. ◄

Portugalska do 31. marca 2012 izvaja načrt izkoreninjenja za nadzor širjenja borove ogorčice z namenom njenega izkoreninjenja. Ta načrt vključuje podrobnosti o upravljanju rastlinskih vrst, ki so zelo občutljive na borovo ogorčico, na razmejenih območjih v skladu s pogoji na Portugalskem. Ta načrt se ponovno preuči vsako leto do 31. decembra.

▼B

Člen 3

Namembne države članice razen Portugalske lahko:

▼M3

(a) določijo testiranje na navzočnost borove ogorčice za pošiljke občutljivega lesa in lubja ter rastlin, ki prihajajo z razmejenih območij Portugalske na njihovo ozemlje;

▼B

(b) sprejmejo nadaljnje ustrezne ukrepe za izvajanje uradnega spremljanja takšnih pošiljk, da preverijo, ali so v skladu z ustreznimi pogoji iz Priloge.

▼M2

Člen 4

1. Države članice izvajajo uradne letne sistematične raziskave o borovi ogorčici na občutljivem lesu in lubju ter občutljivih rastlinah, ki izvirajo z njihovega ozemlja, da ugotovijo, ali obstaja dokaz o okužbi z borovo ogorčico.

Brez poseganja v člen 16(1) Direktive 2000/29/ES je treba sporočiti rezultate takih raziskav drugim državam članicam in Komisiji vsako leto do 15. decembra.

2. Poleg raziskav, predvidenih v odstavku 1, Portugalska pripravi načrt za raziskave za celotno portugalsko ozemlje in ga predloži Komisiji v odobritev. Navedeni načrt mora temeljiti na oceni tveganja in upoštevati porazdelitev občutljivih rastlin na portugalskem ozemlju. V primeru, da načrt za raziskave ni predložen do 16. maja 2008, lahko Komisija sprejme ustrezne ukrepe.

Rezultati raziskave, izvedene na podlagi navedenega načrta, se uradno sporočijo Komisiji in drugim državam članicam, takoj ko so razpoložljivi.

▼B

Člen 5

Portugalska določi območja, za katera je znano, da na njih borova ogorčica ni navzoča, in razmeji območja (v nadaljevanju razmejena območja), ki zajemajo del, v katerem je znan pojav borove ogorčice, in del, določen kot varovalni pas, ki ni manjši od 20 km okoli prvega dela, ob upoštevanju rezultatov sistematičnih raziskav iz člena 4.

Komisija sestavi seznam „območij“, za katera je znano, da na njih borova ogorčica ni navzoča, ter ga pošlje Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin in državam članicam. Vsa območja Portugalske, ki niso zajeta v zgornjem sestavljenem seznamu, se štejejo kot razmejena območja.

▼M2

Ta seznam se posodobi v skladu z rezultati raziskav iz člena 4 in ugotovitvami, uradno sporočenimi v skladu s členom 16(1) Direktive 2000/29/ES.

▼B

Člen 6

Odločba 2001/218/ES se razveljavi.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.









PRILOGA

V členu 2 se upoštevajo naslednji pogoji:

▼M3

1. Brez poseganja v določbe iz točke 2 v primeru premeščanj z razmejenih območij na območja Portugalske, ki niso razmejena, ali v druge države članice in tretje države (a) se občutljive rastline za namembne kraje znotraj Skupnosti opremijo z rastlinskim potnim listom, pripravljenim in izdanim v skladu z določbami Direktive Komisije 92/105/EGS ( 4 ), po: — uradnem pregledu rastlin in ugotovitvi, da ne kažejo znakov ali simptomov borove ogorčice, in — po pregledu mesta pridelave ali njegove neposredne bližine, v katerem ni bilo opaženih simptomov borove ogorčice, od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije; (b) se občutljiv les in izolirano lubje, razen lesa v obliki: — trsk, koščkov, odpadnega lesa ali ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, — pakirnih zabojev, gajb ali kolutov, — palet, zabojnih palet ali drugih tovornih desk, — varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vendar vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine, opremi z rastlinskim potnim listom iz točke 1(a), potem ko sta bila les ali izolirano lubje za namembne kraje znotraj Skupnosti ustrezno toplotno obdelana, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, zato da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; (c) se občutljiv les v obliki trsk, koščkov, odpadnega lesa ali odpadkov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, za namembne kraje znotraj Skupnosti opremi z navedenim potnim listom iz točke 1(a) po ustreznem zaplinjanju, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; (d) se občutljiv les s poreklom z razmejenih območij v obliki novo proizvedenih varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine, pa tudi v obliki novo proizvedenih pakirnih zabojev, škatel, gajb, kolutov in podobne embalaže, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, ne glede na to, ali se dejansko uporablja med prevozom vseh vrst predmetov, velja eden od potrjenih ukrepov iz Priloge I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe FAO št. 15 o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, in ima ustrezno označbo v skladu s Prilogo II k navedenemu standardu. Portugalska zagotovi, da sta rastlinski potni list iz točke 1(a) ali oznaka v skladu z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe FAO št. 15 priložena vsaki enoti občutljivega lesa, lubja in rastlin, ki se premešča.

▼B

2. V primerih premeščanja znotraj razmejenih območij Portugalske: ▼M1 (a) se občutljive rastline obravnavajo na naslednji način: (i) občutljive rastline, gojene na mestih pridelave, kjer ni bilo opaženih simptomov borove ogorčice, ali v njihovi neposredni bližini od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije, in ki med uradnimi preiskavami niso pokazale znakov ali simptomov borove ogorčice, so opremljene z navedenim rastlinskim potnim listom, ko se premeščajo z mesta pridelave; (ii) občutljive rastline, gojene na mestih pridelave, kjer so bili opaženi simptomi borove ogorčice, ali v njihovi neposredni bližini od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije, ali pri katerih je bila ugotovljena okužba z borovo ogorčico, se ne smejo premeščati z mesta pridelave in se uničijo s sežigom; (iii) občutljive rastline, gojene na mestih, kot so gozdovi, parki ali zasebni vrtovi, kjer je bila ugotovljena okužba z borovo ogorčico ali kažejo simptome slabega zdravja ali so na reševanih območjih, se: — če se okužba ugotovi med 1. novembrom in 1. aprilom, podrejo v navedenem obdobju, ali — če se okužba ugotovi med 2. aprilom in 31. oktobrom, podrejo takoj, in — če se takšne občutljive rastline nahajajo v delu razmejenih območij, določenih kot varovalni pas v skladu z določbami člena 5, se v vseh primerih testirajo na navzočnost borove ogorčice. Če se navzočnost potrdi, se uničijo okužene rastline in vse občutljive rastline v območju s polmerom vsaj 50 m okrog okužene rastline in v vsakem primeru s polmerom, ki zajema vsaj deset občutljivih rastlin (žariščno območje). Vse občutljive rastline v območju s polmerom vsaj 50 m okrog žariščnega območja se uradno pregledajo vsaka dva meseca najmanj eno leto po odstranitvi okuženih rastlin (varnostno območje). Če se v navedenem obdobju v bližini potrdi še druga navzočnost borovih ogorčic, se razmejeno območje spremeni v skladu s prvim odstavkom člena 5; ▼M2 — Če se ugotovi napad borove ogorčice na območju, kjer je bilo znano, da se ta ni pojavljala, se navedeno območje razmeji (novo razmejeno območje) in takšne rastline iz navedenega območja se, za obdobje enega leta od datuma ugotovitve, testirajo v vseh primerih, če se nahajajo v delu razmejenega območja, kjer je znano, da se borova ogorčica pojavlja, če pa se nahajajo v delu razmejenega območja, določenega kot varovalni pas, pa se testirajo na podlagi reprezentativnega vzorca. Uporabljata se drugi in tretji stavek prvega pododstavka; ▼B (b) v obdobju med 1. novembrom in 1. aprilom se občutljiv les v obliki okroglega ali žaganega lesa, z lubjem ali brez njega, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine: (i) pridobljen iz dreves, pri katerih je bila ugotovljena okuženost z borovo ogorčico ali so v reševanih območjih ali kažejo katere koli simptome slabega zdravja, pred 2. aprilom: — uniči s sežigom pod uradnim nadzorom na ustreznih mestih, ali — premesti pod uradnim nadzorom: — — v predelovalni obrat za razsek in uporabo v tem obratu, ali — v industrijski obrat, v katerem se les uporabi za ogrevanje, ali — v predelovalni obrat, v katerem se les: — — toplotno obdela na tak način, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali — razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; (ii) pridobljen iz dreves, razen tistih iz pododstavka (i), uradno testira na navzočnost borove ogorčice in hroščev Monochamus spp.; če je navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. potrjena, se upoštevajo določbe za les iz pododstavka (i); če se navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. ovrže, se les lahko pod uradnim nadzorom premesti v predelovalni obrat za nadaljnjo uporabo kot gradbeni les ali se z odstopanjem od te odločbe premesti na območja Portugalske, ki niso razmejena območja pod uradnim nadzorom, v odobrene predelovalne obrate, prijavljene Komisiji, kjer se les ali sekanci, narejeni iz takega lesa, v obdobju med 1. novembrom in 1. aprilom: — v primeru sekancev, uporabi za industrijski namen v takem odobrenem predelovalnem obratu, ali — v primeru lesa: — — toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut. Nadaljnje premeščanje takega toplotno obdelanega lesa se lahko dovoli, če je les opremljen z rastlinskim potnim listom, ali — razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic. Nadaljnje premeščanje takega zaplinjenega lesa se lahko dovoli, če je les opremljen z rastlinskim potnim listom, ali — razseka in uporabi za industrijski namen v tem obratu, ali — pod uradnim nadzorom premesti v obrat, kjer se les: — — toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali — razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic, ali — razseka in uporabi za industrijski namen; (c) v obdobju med 2. aprilom in 31. oktobrom, se občutljiv les v obliki okroglega ali žaganega lesa, z lubjem ali brez njega, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine: (i) pridobljen iz dreves, pri katerih je bila ugotovljena okuženost z borovo ogorčico ali so v reševanih območjih ali kažejo katere koli simptome slabega zdravja: — takoj uniči s sežigom pod uradnim nadzorom na ustreznih mestih, ali — se mu takoj odstrani lubje na ustreznih mestih zunaj gozda, preden se pod uradnim nadzorom premesti na mesta skladiščenja, kjer se les obdela z ustreznim insekticidom, ali na mesta, ki imajo ustrezna in odobrena mokra skladišča, razpoložljiva vsaj med zgoraj omenjenim obdobjem, za nadaljnje premeščanje v industrijski obrat, kjer se: — — takoj razseka in uporabi za industrijski namen, ali — takoj uporabi kot gorivo v tem obratu, ali — takoj toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali — takoj razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; (ii) se občutljivemu lesu, pridobljenemu iz dreves, razen tistih iz pododstavka (i), takoj odstrani lubje na mestu, kjer se drevesa podrejo, ali v njegovi neposredni bližini in se: — uradno testira na navzočnost borove ogorčice in hroščev Monochamus spp.; če je navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. potrjena, se upoštevajo določbe za les iz pododstavka (i); če se navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. ovrže, se les lahko pod uradnim nadzorom premesti v predelovalni obrat za nadaljnjo uporabo kot gradbeni les, ali — premesti pod uradnim nadzorom v obrat, kjer se les: — — razseka in uporabi za industrijski namen, ali — toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali — razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; (d) se občutljivo lubje: — uniči s sežigom ali uporabi kot gorivo v industrijskem predelovalnem obratu, ali — toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa v celotnem lubju 56 °C za 30 minut, ali — zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; ▼M1 (e) občutljiv les v obliki odpadkov, pridobljenih pri podiranju, se na ustreznih mestih pod uradnim nadzorom sežge ali razseka na koščke, ki niso debelejši in širši od 3 cm, in pusti na svojem mestu: — v obdobju med 1. novembrom in 1. aprilom, v tem obdobju, ali — v obdobju med 2. aprilom in 31. oktobrom, takoj; (f) se občutljiv les v obliki odpadkov, pridobljenih pri predelavi lesa, takoj sežge na ustreznih mestih pod uradnim nadzorom, uporabi kot gorivo v predelovalnem obratu ali zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic; ▼M1 (g) za občutljiv les v obliki pakirnih zabojev, škatel, gajb, kolutov in podobne embalaže, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno z lesom, ki ni ohranil naravne okrogle površine, velja eden od potrjenih ukrepov iz Priloge I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini.