1980L0181 — SL — 09.02.2000 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote, in o razveljavitvi direktive 71/354/EGS (80/181/EGS) (UL L 039, 15.2.1980, p.40)

spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 20. decembra 1979

o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote, in o razveljavitvi direktive 71/354/EGS

(80/181/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100 Pogodbe, ob upoštevanju Direktive Sveta 71/354/EGS z dne 18. oktobra 1971 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote ( 1 ), nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 76/770/EGS ( 2 ), ob upoštevanju predloga Komisije ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 4 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 5 ), ker so merske enote bistvene za uporabo vseh merilnih instrumentov, za izražanje meritev ali navedbo veličine; ker se merske enote uporabljajo na večini področij človeškega delovanja; ker je treba zagotoviti v njihovi uporabi največjo možno jasnost; ker je zato treba izdelati pravila za njihovo uporabo za gospodarske, zdravstvene, varnostne oziroma upravne namene znotraj Skupnosti, ker pa na področju mednarodnega transporta obstajajo mednarodne konvencije oziroma dogovori, ki zavezujejo Skupnost oziroma države članice; ker je treba te konvencije oziroma dogovore spoštovati; ker se zakoni, ki v državah članicah urejajo uporabo merskih enot, od države do države razlikujejo in zato ovirajo trgovino; ker je v takih okoliščinah treba uskladiti zakone in druge predpise, da bi te ovire premagali, Ker so merske enote predmet mednarodnih resolucij, ki jih je sprejela Splošna konferenca o utežeh in merah (CGPM), ki je bila ustanovljena z Metrsko konvencijo, podpisano v Parizu, 20. maja 1875, ki jo spoštujejo vse države članice; ker je na podlagi teh resolucij nastal „Mednarodni sistem enot“ (SI), ker je Svet dne 18. oktobra 1971 s sprejemom mednarodnega sistema enot na ravni Skupnosti, da bi odpravil ovire pri trgovini, sprejel Direktivo 71/354/EGS o približevanju zakonodaje držav članic; ker je bila Direktiva 71/354/EGS spremenjena z Aktom o pristopu in z Direktivo 76/770/EGS, ker s temi določbami Skupnosti niso bile premagane vse ovire na tem področju; ker Direktiva 76/770/EGS določa, da je treba pred 31. decembrom 1979 pregledati stanje v zvezi z merskimi enotami, imeni in simboli, ki so našteti v poglavju D priloge k tej direktivi; ker se je prav tako izkazalo za potrebno, da se pregleda stanje v zvezi z nekaterimi drugimi merskimi enotami; Ker je v izogib resnim težavam treba določiti prehodno obdobje, v katerem se lahko opustijo merske enote, ki niso združljive z mednarodnim sistemom; ker pa je kljub temu treba nujno omogočiti državam članicam, ki to želijo, da na svojem ozemlju čimprej uveljavijo določbe poglavja I priloge; ker je zato treba na ravni Skupnosti omejiti trajanje tega prehodnega obdobja, hkrati pa pustiti državam članicam, da to obdobje svobodno skrajšajo, ker je bistveno, da se med tem prehodnim obdobjem v trgovini med državami članicami zlasti zaradi varstva potrošnika ohrani jasno stališče o uporabi merskih enot; ker kaže, da obveznost držav članic dovoliti uporabo dodatnih podatkov o proizvodih in opremi med tem prehodnim obdobjem, dobro služi svojemu namenu, ker pa sistematično sprejetje tovrstne rešitve za vse merilne instrumente, vključno z medicinskimi instrumenti ni nujno zaželeno; ker bi zato morale države članice imeti možnost zahtevati, da merilni instrumenti na njihovem ozemlju kažejo veličine z eno samo, zakonsko mersko enoto; ker ta direktiva ne vpliva na nadaljnjo izdelavo izdelkov, ki so že na trgu; ker pa vendarle vpliva na dajanje na trg in uporabo izdelkov in opreme, ki kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, če so taki izdelki in oprema potrebni za nadomestitev oziroma zamenjavo sestavnih delov ali delov takih izdelkov, opreme in instrumentov, ki so že na trgu; ker morajo zato države članice dovoliti dajanje na trg in uporabo takih izdelkov in opreme, da bi dopolnili in zamenjali sestavne dele, tudi če kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, zato da se lahko izdelki, oprema ali instrumenti, ki so že na trgu, še naprej uporabljajo, Ker je Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) 1. marca 1974 sprejela mednarodni standard o zastopanju mednarodnega sistema SI in drugih enot za uporabo v sistemih z omejenim naborom znakov; ker je za Skupnost priporočljivo, da sprejme rešitve, ki so bile s standardom ISO 2955 z dne 1. marca 1974 že odobrene na širši, mednarodni ravni, ker se določbe Skupnosti, ki se nanašajo na merske enote, nahajajo v več besedilih Skupnosti; ker je vprašanje merskih enot tako pomembno, da je možnost sklicevanja na eno samo besedilo Skupnosti bistvenega pomena; ker so v tej direktivi združena vse določbe Skupnosti s tega področja in se z njo razveljavi Direktiva 71/354/EGS, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

V tej direktivi so zakonske merske enote, ki se morajo uporabljati za izražanje veličin:

(a) tiste enote, ki so naštete v Poglavju I priloge;

▼M2

(b) tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene, in do datuma, ki ga določijo te države;

(c) tiste enote, ki so naštete v poglavju III Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene, in do datuma, ki ga določijo te države. Ta datum ne sme biti po 31. decembru 1994;

(d) tiste enote, ki so naštete v poglavju IV Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene, in do datuma, ki ga določijo te države. Ta datum ne sme biti po 31. decembru 1999.

▼B

Člen 2

(a) Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe veličin, izražene v merskih enotah, za gospodarske, zdravstvene, varnostne oziroma upravne namene.

(b) Ta direktiva ne sme vplivati na uporabo enot, ki sicer niso določene kot obvezne s to direktivo, se pa uporabljajo v zračnem in pomorskem transportu ter v železniškem prometu in so bile določene z mednarodnimi konvencijami oziroma sporazumi, ki zavezujejo Skupnost oziroma države članice.

Člen 3

1. V tej direktivi so „dodatne navedbe“ ena ali več navedb veličine, izražene v merskih enotah, ki niso vsebovane v poglavju I priloge, ki so dodani k navedbi veličine, izražene v enoti, ki je vsebovana v tem poglavju.

2. Uporaba dodatnih navedb se dovoli do ►M3 31. decembra 2009 ◄ .

3. Države članice pa lahko zahtevajo, da merilni instrumenti navajajo veličine z eno samo predpisano mersko enoto.

4. Navedbe, ki so izraženo v eni od merskih enot, naštetih v poglavju I, morajo prevladovati. Navedbe, izražene v merskih enotah, ki niso naštete v poglavju I, morajo biti izražene z znaki, ki niso večji od znakov, ki ustrezajo navedbam v enotah, naštetih v poglavju I.

▼M2 —————

▼B

Člen 4

Uporaba merskih enot, ki niso ali niso več zakonite, se dovoli:

— za izdelke in opremo, ki so bili na dan sprejetja te direktive že na trgu in/ali v uporabi,

— za sestavne dele in dele izdelkov in opreme, ki so potrebni za nadomestitev ali zamenjavo sestavnih delov ali delov zgornjih izdelkov in opreme.

Uporaba predpisanih merskih enot pa se lahko zahteva za kazalnike merilnih instrumentov.

Člen 5

Mednarodni standard ISO 2955 z dne ►M2 15. maja 1983 ◄ „Obdelava informacij - Predstavitve enot SI in drugih enot za uporabo v sistemih z omejenimi nabori znakov“ se uporablja na področju, ki ga zajema prvi odstavek le-tega.

Člen 6

S 1. oktobrom 1981 se prekliče Direktiva 71/354/EGS.

▼M2 —————

▼M3

Člen 6a

Vprašanja v zvezi z izvajanjem te direktive, še zlasti kar zadeva dodatne navedbe, se ponovno pregledajo in se po potrebi po postopku iz člena 18 Direktive Sveta 71/316/EGS ( 6 ) sprejmejo ustrezni ukrepi.

▼B

Člen 7

(a) Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 1981. O tem takoj obvestijo Komisijo.. Te določbe se začnejo uporabljati s 1. oktobrom 1981.

(b) Od dne notifikacije te direktive države članice tudi zagotavljajo, da bo Komisija dovolj zgodaj, da bo lahko predložila svoje pripombe, obveščena o osnutkih zakonov in drugih predpisov, ki jih namerava sprejeti na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA

POGLAVJE I

ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(a)

1. ENOTE SI TER PRIPADAJOČI DESETIŠKI VEČKRATNIKI IN MANJKRATNIKI

1.1 Osnovne enote SI







Veličina Enota Ime Simbol dolžina meter m masa kilogram kg čas sekunda s električni tok amper, ampere A termodinamična temperatura kelvin K množina snovi mol mol svetilnost kandela cd

Opredelitve osnovnih enot SI:

▼M1

A metre is the length of the path travelled in a vacuum by light during 1/299 792 458 seconds.

(Seventeenth CGPM (1983), Resolution 1).

▼B

Enota za maso je kilogram; kilogram je masa mednarodnega etalona kilograma.

(Tretja konferenca CGPM (1901), stran 70 poročila s konference).

Sekunda je trajanje 9 192 631 770 period sevanja, ki ustreza prehodu med dvema hiperfinima nivojema osnovnega stanja atoma cezija 133.

(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 1).

Amper je nespremenljivi električni tok, ki pri prehodu skozi dva premočrtna, vzporedna, neskončno dolga vodnika zanemarljivega krožnega prereza, postavljena v vakuum v medsebojni razdalji 1 m, povzroča med njima silo 2 x 10-7 njutna na meter dolžine.

(CIPM (1946), resolucija št. 2, odobrena na deveti konferenci CGPM (1948)).

Enota za termodinamično temperaturo kelvin je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.

(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 4).

Mol je množina snovi sistema, ki vsebuje toliko osnovnih delcev, kolikor je atomov v 0,012 kg ogljika 12.

Če se uporablja mol, je treba navesti osnovne delce, ki so lahko atomi, molekule, ioni, elektroni in drugi delci oziroma določene skupine takih delcev.

(Štirinajsta konferenca CGPM (1971), resolucija št. 3).

Kandela je svetilnost vira, ki v določeni smeri oddaja monohromatsko sevanje s frekvenco 540 x 1012 hercov in katerega energetska jakost v tej smeri je 1/683 vata na steradian.

(Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 3).

1.1.1 Posebno ime in simbol enote SI za temperaturo za izražanje temperature po Celziju







Veličina Enota Ime Simbol temperatura po Celziju stopinja Celzija °C

▼M3

Temperatura po Celziju t je definirana kot razlika t = T — T0 med dvema termodinamičnima temperaturama T in T0 , pri čemer znaša T0 = 273,15 K. Interval ali razliko v temperaturi je mogoče izraziti bodisi v kelvinih bodisi v stopinjah Celzija. Enota „stopinja Celzija“ je enakovredna enoti „kelvin“.

▼B

1.2 Druge enote SI

1.2.1 Dopolnilni enoti SI







Veličina Enota Ime Simbol ravninski kot radian rad prostorski kot steradian sr

(Enajsta konferenca CGPM, 1960, resolucija št. 12).

▼M3

Radian je kot med dvema polmeroma kroga, ki na krožnici odsekata lok z dolžino, ki je enaka polmeru.

(Mednarodni standard ISO 31 — 1: 1992).

Steradian je prostorski kot stožca z vrhom v središču krogle, ki na njeni površini odseka ploskev s ploščino, ki je enaka kvadratu, katerega stranice imajo dolžino, enako polmeru krogle.

(Mednarodni standard ISO 31 — 1: 1992).

▼B

1.2.2 Izpeljane enote SI

Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI in dopolnilnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI in/ali dopolnilnih enot SI s številskimi faktorji 1.

1.2.3 Izpeljane enote SI, ki imajo imena in simbole







Veličina Enota Izraženo Ime Simbol z drugimi enotami SI z osnovnimi oziroma dopolnilnimi enotami SI frekvenca herc, hertz Hz s-1 sila njuten, newton N m · kg · s-2 tlak, napetost paskal, pascal Pa N · m-2 m-1 · kg · s-2 energija, delo, toplota džul, joule J N · m m2 · kg · s-2 moč (1), energijski tok Vat, watt W J · s-1 m2 · kg · s-3 Elektrina, Električni naboj kulon, coulomb C s · A Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost volt V W · A-1 m2 · kg · s-3 · A-1 Električna upornost om, ohm Ω V · A-1 m2 · kg · s-3 · A-2 Prevodnost simens, siemens S A · V-1 m-2 · kg-1 · s3 ·A2 Kapacitivnost farad F C · V-1 m-2 · kg-1 · s4 ·A2 Magnetni pretok veber, weber Wb V · s m2 · kg · s-2 ·A-1 Gostota magnetnega pretoka tesla T Wb · m-2 kg · s-2 · A-1 Induktivnost henri, henry H Wb · A-1 m2 · kg · s-2 ·A-2 Svetlobni tok lumen lm cd · sr Osvetljenost luks, lux lx lm · m-2 m-2 · cd · sr Aktivnost (radionuklida) bekerel, becqeuerel Bq s-1 Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze grej, gray Gy J · kg-1 m2 · s-2 Ekvivalentna doza sivert, sievert Sv J · kg-1 m2 · s-2 (1) Posebni imeni za enoto moči: ime volt-amper (simbol „VA“), kadar se uporablja za izražanje navidezne moči izmeničnega električnega toka, in var (simbol „var“), kadar se uporablja za izražanje jalove električne moči. „Var“ ni vključen v resolucije CGPM.

Izpeljane enote SI in dopolnilne enote SI so lahko izražene z izrazi, naštetimi v Poglavju I.

Izpeljane enote SI so lahko izražene s posebnimi imeni in simboli iz zgornje preglednice; na primer, enota SI za dinamično viskoznost je lahko izražena kot m-1 · kg · s-1 ali kot N · s · m-2 · ali kot Pa · s.

1.3 Predpone in pripadajoči simboli, ki se uporabljajo za določanje posameznih desetiških večkratnikov in manjkratnikov

▼M3







Faktor Predpona Simbol 1024 jota Y 1021 zeta Z 1018 eksa E 1015 peta P 1012 tera T 109 giga G 106 mega M 103 kilo k 102 hekto h 101 deka da 10-1 deci d 10-2 centi c 10-3 mili m 10-6 mikro μ 10-9 nano n 10-12 piko p 10-15 femto f 10-18 ato a 10-21 zepto z 10-24 jokto y

▼B

Imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enote za maso se tvorijo z dodajanjem predpon k besedi „gram“ in pripadajočih simbolov k simbolu „g“.

Če je izpeljana enota izražena v obliki ulomka, se lahko pripadajoči večkratniki in manjkratniki označijo z dodajanjem predpone k enotam v števcu ali imenovalcu, ali v obeh delih.

Sestavljene predpone, t. j. predpone, ki so sestavljene iz več, zgoraj navedenih predpon, ki so postavljene ena poleg druge, se ne smejo uporabljati.

1.4 Posebna dovoljena imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enot SI







Veličina Enota Ime Simbol Vrednost Prostornina liter l ali L (1) 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 Masa tona T 1 t = 1 Mg = 103 kg tlak, napetost bar bar (2) 1 bar = 105 Pa (1) Za enoto liter se lahko uporabljata simbola „l“ in „L“. (2) Enota, ki je v knjižici Mednarodnega urada za uteži in mere uvrščena med enote, ki so začasno dovoljene.

Opomba:Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4.

2. ENOTE, KI SO DEFINIRANE NA PODLAGI ENOT SI, A NISO DESETIŠKI VEČKRATNIKI OZIROMA MANJKRATNIKI LE-TEH







Veličina Enota Ime Simbol Vrednost ravninski kot Revolucija* (1), () 1 revolucija = 2 π rad Stopinja* ali gon* gon* Stopinja ° kotna minuta ′ kotna sekunda ′′ čas Minuta min 1 min = 60 s Ura h 1 h = 3 600 s Dan d 1 d = 86 400 s (1) Znak (*) za imenom enote oziroma simbolom pomeni, da se ta ne pojavlja v seznamih CGPM, CIPM ali BIPM. To velja za celotni Dodatek. (2) Mednarodni simbol ne obstaja.

Opomba:Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni „stopinja“ ali „gon“ ter s simbolom „gon“.

▼M3

3. ENOTI, UPORABLJENI V SISTEMU SI, KATERIH VREDNOST V SI JE DOBLJENA Z EKSPERIMENTOM







Veličina Enota Ime Simbol Definicija energija elektronvolt eV Elektronvolt je kinetična energija, ki nastane ob prehodu elektrona skozi vakuum z razliko potenciala 1 volt. masa poenotena atomska masna enota u Poenotena atomska masna enota je enaka 1/12 mase atoma nuklida 12C.

Opomba: Skupaj s tema dvema enotama in njunima simboloma se lahko uporabljajo predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3.

▼B

4. ENOTE IN IMENA ENOT, KI SO DOVOLJENE SAMO NA DOLOČENIH PODROČJIH







Veličina Enota Ime Simbol Vrednost lomnost optičnih sistemov dioptrija* 1 dioptrija = 1 m-1 masa dragih kamnov metrski karat 1 metrični karat = 2 x 10-4 kg ploščina kmetijskega in zazidalnega zemljišča ar a 1 a = 102 m2 dolžinska masa tekstilne preje in sukanca teks* tex* 1 tex = 10-6 kg · m-1 ▼M1 Blood pressure and pressure of other body fluids Millimetre of mercury mm Hg* 1 mm Hg = 133,322 Pa Effective cross-sectional area Barn b 1 b = 10−28 m2 ▼B

Opomba: ►M1 The prefixes and their symbols listed in 1.3 may be used in conjunction with the above units and symbols, with the exception of the millimetre of mercury and its symbol. The multiple of 102a is, however, called a „hectare“. ◄

5. SESTAVLJENE ENOTE

Kombinacije enot, naštetih v poglavju I, tvorijo sestavljene enote.

▼M2

POGLAVJE II







ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(b), KI SO DOVOLJENE SAMO ZA DOLOČENO UPORABO Področje uporabe Enota Ime Približna vrednost Simbol cestnoprometni znaki, merjenje razdalje in hitrosti milja 1 milja = 1 609 m mile jard 1 yd = 0,9144 m yd čevelj 1 ft = 0,3048 m ft cola, palec 1 in = 2,54 x 10-2 m in prodaja točenega piva in jabolčnika; mleko v povratni posodi pint 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3 pt vpis v zemljiško knjigo aker 1 ac = 4 047 m2 ac promet s plemenitimi kovinami unča 1 oz tr = 31,10 x 10-3 kg oz tr

Enote, naštete v tem poglavju, se lahko do datuma, ki se določi po členu 1(b), medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.

▼B

POGLAVJE III

ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(c)







VELIČINE, IMENA ENOT, SIMBOLI IN PRIBLIŽNE VREDNOSTI Dolžina cola, palec 1 in = 2,54 x 10-2 m čevelj 1 ft = 0,3048 m ▼M2 ————— ▼B milja 1 mile = 1 609 m jard 1 yard = 0,9144 m Ploščina kvadratni čevelj 1 sq ft = 0,929 x 10-1 m2 aker 1 ac = 4 047 m2 kvadratni jard 1 sq yd = 0,8361 m2 Prostornina tekočinska unča 1 fl oz = 28,41 x 10-6 m3 gill 1 gill = 0,1421 x 10-3 m3 pint 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3 kvart 1 qt = 1,137 x 10-3 m3 galona 1 gal = 4,546 x 10-3 m3 Masa unča (angl. utežna mera) 1 oz = 28,35 x 10-3 kg unča (za plemenite kovine) 1 oz tr = 31,10 x 10-3 kg funt 1 lb = 0,4536 kg Energija Kalorija 1 kalorija = 105,506 x 106 J

Do datuma, ki se določi po členu 1(c), se lahko enote, naštete v poglavju III, medsebojno in z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.

▼M2

POGLAVJE IV







ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(d), KI SO DOVOLJENE SAMO NA DOLOČENIH PODROČJIH Področje uporabe Enota Ime Približna vrednost Simbol pomorska navigacija seženj 1 fm = 1,829 m fm pivo, jabolčnik, vode, limonade in sadni sokovi v povratni posodi pint 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3 pt tekočinska unča 1 fl oz = 28,41 x 10-6 m3 fl oz žgane pijače gill 1 gill = 0,142 x 10-3 m3 gill blago, ki se prodaja razsuto unča (avoir dupois) 1 oz = 28,35 x 10-3 kg oz funt 1 lb = 0,4536 kg lb oskrba s plinom kalorija 1 therm = 105,506 x 105 J therm

Enote, naštete v tem poglavju, se lahko do datuma, ki se določi po členu 1(d), medsebojno ali z enotami iz. poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.