2001D0822 — SL — 02.12.2001 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SKLEP SVETA z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (2001/822/ES) (UL L 314, 30.11.2001, p.1)

spremenjena z:









▼B

SKLEP SVETA

z dne 27. novembra 2001

o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti

(„Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“)

(2001/822/ES)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba“) in zlasti člena 187 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sklep Sveta 91/482/EGS z dne 25. julija 1991 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski gospodarski skupnosti ( 2 ) se je uporabljal do 1. decembra 2001. Člen 240(4) Sklepa predvideva, da Svet na predlog Komisije soglasno opredeli določbe, ki jih je treba določiti za nadaljnjo uporabo načel iz členov 182 do 186 Pogodbe. (2) Deklaracija št. 36 o čezmorskih državah in ozemljih, v nadaljnjem besedilu ČDO, ki je priložena končni listini Konference predstavnikov vlad držav članic, podpisani v Amsterdamu 1997, poziva Svet, naj v skladu s členom 187 ponovno preuči pridružitvene sporazume s ČDO s štirimi cilji: — učinkovitejše spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja ČDO; — razvoj gospodarskih odnosov med ČDO in Evropsko unijo; — večje upoštevanje raznolikosti in posebnosti posameznih ČDO, vključno z vidiki, ki se nanašajo na pravico do ustanavljanja; — in zagotavljanje izboljšanja učinkovitosti finančnih instrumentov. (3) Evropski parlament je 11. februarja 1999 sprejel Resolucijo o odnosih med ČDO, državami AKP in najbolj oddaljenimi regijami Evropske unije ( 3 ). Poleg tega je 4. oktobra 2001 na predlog Komisije sprejel resolucijo v zvezi s Sklepom Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti ( 4 ). (4) Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. maja 1999 z naslovom „Status ČDO, pridruženih ES, in možnosti za, ‚ČDO 2000‘“ preučila značilnosti in razvoj zveze ČDO-ES od leta 1957, analizirala osnovna načela in sedanje razmere v zvezi s pridružitvijo ter zanjo izoblikovala alternativne politike za obdobje, ki se začne 1. marca 2000. (5) Upravni organi ČDO so v skladu s členom 10 Sklepa 91/482/EGS obvestili Komisijo o spremembah ali dopolnilih, ki bi jih želeli v prihodnosti, predvsem na seji, sklicani 29. in 30. aprila 1999 v okviru partnerstva, na kateri so sodelovali Komisija, štiri države članice, s katerimi so ČDO povezani, in 20 zadevnih ČDO. (6) Čeprav ČDO niso tretje države, niso del enotnega trga in morajo upoštevati obveznosti, ki jih imajo tretje države v zvezi s trgovino, predvsem pravila o poreklu, standarde za zdravje in zdravstveno varstvo rastlin ter zaščitne ukrepe. (7) Kadar Svet sprejema ukrepe iz člena 187 Pogodbe, mora praviloma upoštevati načela iz četrtega dela Pogodbe in tudi druga načela zakonodaje Skupnosti. Poleg tega upošteva izkušnje, pridobljene med uresničevanjem trgovinskih dogovorov iz Sklepa 91/482/EGS. (8) Ti dogovori predvidevajo brezcarinski uvoz za proizvode s poreklom iz ČDO in pravila o poreklu, ki dovoljujejo kumulacijo s proizvodi s poreklom iz držav AKP, za katere veljajo drugačni dogovori, ali iz Skupnosti. To povzroča ali grozi, da bo povzročilo resne motnje v delovanju nekaterih organizacij skupnega trga na področju skupne kmetijske politike, zlasti tistih v zvezi z rižem in sladkorjem. Zaradi teh motenj sta Komisija in Svet večkrat sprejela zaščitne ukrepe. (9) Spremembe, sprejete v zvezi z rižem ob koncu srednjeročnega pregleda Sklepa ( 5 ), so z omejevanjem obsega uporabe kumulacije porekla pomagale proizvodom iz ČDO pri vstopu na trg Skupnosti, pod pogoji, ki prispevajo k njegovemu ravnovesju. Ta vstop je treba olajšati v zvezi z najmanj razvitimi ČDO, vendar brez sprememb celotne količine, v zvezi s katero se uporablja kumulacija. Ker sta doslej samo dve drugi ČDO izvajali dejavnosti v tem sektorju, je preostale razpoložljive količine zaradi preglednosti treba dodeliti njima. (10) Vendar je glede sladkorja in sladkornih mešanic povečani izvoz blaga iz ČDO, narejenega iz sladkorja s poreklom iz držav AKP ali Skupnosti, na trg s preveliko ponudbo povzročil večje zmanjšanje kvote, ki je odobrena za proizvajalce Skupnosti, in zato večjo izgubo njihovega zajamčenega dohodka. (11) Poleg tega je v luči minimalnih obdelav ali predelav z nizko dodano vrednostjo, ki ta čas v sladkorni panogi zadostujejo za pridobitev statusa proizvoda s poreklom iz ČDO, lahko prispevek tega izvoza k razvoju ozemelj v najboljšem primeru majhen in nedvomno nesorazmeren z motnjo, ki jo povzroča zadevnim panogam Skupnosti. (12) Zaradi navedenih razlogov je treba sprejeti pravila o poreklu, ki izključujejo možnost kumulacije AKP/ES-ČDO za sladkor, če se opravi le minimalna obdelava ali predelava. Vendar bi upoštevajoč naložbe, ki so že uresničene v ČDO na podlagi pravil, veljavnih od 1991, ta izključitev morala začeti veljati postopno. Zaradi tega in glede na sprejetje potrebnih izvedbenih predpisov je treba dovoliti nadaljnjo začasno uporabo kumulacije v okviru postopnega zmanjšanja omejitev, ki so združljive s cilji skupne tržne ureditve Skupnosti za sladkor, in pri tem upoštevati upravičene interese podjetij iz ČDO. (13) Sprejeti je treba tudi določbo za zagotovitev, da kmetijskih proizvodov, ki so po izvoru iz Skupnosti in za katere je izkoriščeno izvozno nadomestilo, ob uporabi postopka kumulacije ni mogoče ponovno uvoziti v Skupnost. (14) Poleg tega je treba prilagoditi vsa pravila ČDO o poreklu v interesu zadevnih podjetij in upravnih organov, da bi upoštevali tehnološki napredek in politiko za uskladitev pravil o poreklu, ki jo je sprejela Skupnost. Ravno tako je treba poenostaviti postopek, da bi omogočili lažje sprejetje potrebnih tehničnih prilagoditev pravil. (15) Postopek pretovarjanja blaga, ki po poreklu ni iz ČDO, vendar je tam v prostem prometu, je treba dopolniti in razjasniti zaradi zagotovitve preglednega in zanesljivega pravnega okvira za podjetja in upravne organe. Razširiti ga je treba tudi tako, da zajame nekatere ribiške proizvode, ki so zlasti pomembni za Grenlandijo ter Saint-Pierre in Miquelon, upoštevajoč sprejetje potrebnih izvedbenih predpisov. (16) Splošne določbe Pogodbe in zakonodaje, ki je iz nje izpeljana, se ne uporabljajo samodejno za ČDO, razen če ni izrecno določeno drugače. Proizvodi iz ČDO, ki se uvozijo v Skupnost, morajo biti kljub temu v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti. (17) Finančno pomoč za ČDO je treba dodeliti na osnovi enotnih, preglednih in učinkovitih meril, upoštevajoč potrebe in dosežene rezultate ČDO. Ta merila obsegajo zlasti gospodarske in naravne razsežnosti ČDO, način uporabe prej razdeljenih sredstev, spoštovanje načel dobrega finančnega poslovanja, primerno davčno politiko, ocenjeno sposobnost črpanja sredstev, potrebo po uvedbi rezerv za financiranje nepredvidljivih izdatkov in nemotenega prehoda, da bi preprečili nenadni precejšnji zastoj pri dodelitvi sredstev Novi Kaledoniji, Francoski Polineziji in Nizozemskim Antilom. Zaradi učinkovitosti, poenostavitve in priznavanja upravljavskih sposobnosti upravnih organov ČDO je treba finančna sredstva, ki se dodelijo ČDO, bolj upravljati na osnovi partnerstva in ob uporabi postopkov, utemeljenih v veljavnih pravilih za strukturne sklade. (18) Zaradi tega postopki glavno odgovornost za programiranje in izvajanje sodelovanja poverijo predvsem ČDO. Sodelovanje se bo izvajalo predvsem v skladu z ozemeljskimi predpisi ČDO in bo okrepilo podporo spremljanju, vrednotenju in reviziji programiranih dejavnosti. Poleg tega je treba razjasniti, kateri programi in proračunske postavke so odprti za ČDO, pa tudi postopke za neovirani prehod iz prejšnjih ERS na devetega. (19) Globalne spremembe, ki se kažejo v trajnem procesu liberalizacije trgovine, na splošno vključujejo Skupnost, glavno trgovinsko partnerico ČDO, pa tudi njihove sosede, države AKP in druge gospodarske partnerje. Pri dostopu do trga je višina tarif čedalje manj pomembna, medtem ko trgovina s storitvami in področja, povezana s trgovino, dobivajo vedno večji pomen v odnosu med ČDO in njihovimi gospodarskimi partnerji Ta odnos je zato treba krepiti in pri tem ohranjati splošne poteze sedanjih trgovinskih dogovorov ter poenostaviti pogoje za postopno integracijo v regionalno in globalno gospodarstvo tistih ČDO, ki to želijo, in jim pomagati povečati njihove sposobnosti za obvladovanje vseh teh novih področij. (20) Ukrepe, potrebne za izvedbo tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke za izvedbo izvršnih pooblastil, prenesenih na Komisijo ( 6 ). Vendar sta, kolikor zadeva izvajanje 9. ERS, glasovanje in večina taka, kakor ju določa člen 21 Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti po Finančnem protokolu k Sporazumu o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katero se uporablja četrti del Pogodbe ( 7 ) (v nadaljnjem besedilu „Notranji sporazum“). (21) ČDO so občutljiva otoška okolja, ki potrebujejo ustrezno zaščito, vključno z ravnanjem z odpadki. Glede radioaktivnih odpadkov je to predvideno v členu 198 Pogodbe Euratom in zakonodaji, sprejeti v skladu z njo, razen za Grenlandijo, za katero se Pogodba Euratom ne uporablja. Za druge odpadke je treba določiti, katera pravila Skupnosti naj se uporabljajo v zvezi s ČDO. (22) Ureditev glede pridružitve iz tega sklepa se ne uporablja za Bermude, v skladu z željami vlade Bermudov. (23) Svet bi moral za vse navedene nove dejavnike izdelati inovativni pristop, ki je koherenten in prilagojen različnim razmeram. Tak pristop se lahko zagotovi tako, da se pridružitvi podeli nov status – ob upoštevanju naslednjega: SKLENIL:







PRVI DEL

SPLOŠNE DOLOČBE O PRIDRUŽITVI ČDO SKUPNOSTI







Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 1

Namen, cilji in načela

1. Temelj pridružitve ČDO Skupnosti, v nadaljnjem besedilu „pridružitev ČDO-ES“, je cilj, zapisan v členu 182 Pogodbe, namreč krepiti gospodarski in družbeni razvoj ČDO ter vzpostaviti tesne odnose med njimi in Skupnostjo v celoti.

Pridružitev uresničuje cilje iz člena 183 Pogodbe v skladu z načeli, ki so zapisana v členih 184 do 188 Pogodbe, ter se osredotoča na zmanjšanje, preprečevanje in navsezadnje izkoreninjenje revščine ter na razvoj in postopno integracijo v regionalno in svetovno gospodarstvo.

2. Pridružitev se nanaša na ČDO s seznama v Prilogi I A.

3. Ta sklep se v skladu s členom 188 Pogodbe uporablja za Grenlandijo, pri čemer se upoštevajo posebne določbe, zapisane v Protokolu o posebni ureditvi za Grenlandijo, ki je priložen k Pogodbi.

Člen 2

Temeljna izhodišča

1. Pridružitev ČDO-ES temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic ter temeljnih svoboščin in pravne države. Ta načela, na katerih v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji temelji Unija, so skupna državam članicam in ČDO, ki so z njimi povezani.

2. Na področjih sodelovanja iz tega sklepa ne sme biti nobenega razlikovanja na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, religije ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmeritve.

Člen 3

Najmanj razvite ČDO

1. Skupnost posebej obravnava najmanj razvite ČDO in tiste, ki ne morejo izkoristiti ugodnosti regionalnega sodelovanja in integracije iz člena 16.

2. Razvojno finančno sodelovanje zaradi odgovora na takšne težave med drugim zajema posebno obravnavo pri določanju obsega finančnih sredstev in pogojev v zvezi s tem, da bi najmanj razvitim ČDO omogočili premagovanje strukturnih in drugih ovir v njihovem razvoju. Posebno pozornost posveča izboljšanju življenjskih razmer najrevnejših delov prebivalstva.

3. ČDO, ki so za namen tega sklepa obravnavani kot najmanj razviti, so navedeni v Prilogi I B. Ta seznam se spremeni s soglasno odločitvijo Sveta na predlog Komisije, kadar v gospodarskih razmerah ČDO prihaja do pomembnih in trajnih sprememb, zaradi katerih je treba ČDO uvrstiti v kategorijo najmanj razvitih ČDO, ali kadar uvrstitev v to kategorijo ni več upravičena.







Poglavje 2

Akterji sodelovanja v ČDO

Člen 4

Načela

1. V okviru partnerstva iz člena 7 upravni organi ČDO prevzamejo glavno odgovornost za oblikovanje pridružitvenih in razvojnih strategij ter za njihovo izvedbo na način, da skupaj s Komisijo in državo članico, s katero je ČDO povezano, pripravijo enotne programske dokumente (v nadaljnjem besedilu EPD) in programe sodelovanja.

2. Skupnost priznava, da imajo lokalni javni in zasebni akterji glavno vlogo pri doseganju ciljev iz člena 183 Pogodbe.

3. Vodilna načela strank pri izvedbi tega sklepa so preglednost, subsidiarnost in potreba po učinkovitosti.

Člen 5

Posamezni sodelujoči akterji

1. Akterji sodelovanja v ČDO vključujejo:

— upravne organe ČDO;

— druge regionalne in lokalne organe v ČDO;

— civilno družbo, družbena, poslovna in sindikalna združenja, ponudnike javnih storitev ter lokalne, nacionalne ali mednarodne nevladne organizacije (NVO).

Države članice, s katerimi so ČDO povezani, v treh mesecih po začetku veljavnosti tega sklepa obvestijo Komisijo o nacionalnih, regionalnih ali lokalnih upravnih organih iz različnih členov tega sklepa.

2. Priznanje nevladnih akterjev je odvisno od njihove sposobnosti, da zadostijo potrebam lokalnega prebivalstva, njihovega strokovnega znanja in izkušenj ter od odgovorne organizacije in upravljanja.

3. Nevladni akterji so izbrani v dogovoru med upravnimi organi ČDO, Komisijo in državo članico, s katero je ČDO povezano, upoštevajoč zadevno temo, njihovo strokovno znanje in izkušnje ter področje delovanja. Postopek izbire se v vsaki ČDO izvaja v okviru procesa priprav programov sodelovanja iz člena 4.

Člen 6

Odgovornosti nevladnih akterjev

Nevladni akterji, opredeljeni v skladu s členom 5(3), lahko vplivajo na:

— informiranje in posvetovanje;

— pripravo in uresničitev programov sodelovanja;

— decentralizirano sodelovanje v okviru pristojnosti, podeljenih za podporo lokalnim razvojnim pobudam.







Poglavje 3

Načela in postopki partnerstva med ČDO in ES

Člen 7

Dialog in partnerstvo

1. Da bi omogočili ČDO polno udeležbo pri uresničitvi pridružitve ČDO-ES, ob primernem upoštevanju organiziranosti zadevnih institucij držav članic, se pri pridružitvi uporablja posvetovalni postopek, ki temelji na določbah, navedenih v nadaljevanju besedila. V okviru tega postopka se obravnavajo vse zadeve, ki izhajajo iz odnosov med ČDO in Skupnostjo.

2. Dialog na široki podlagi bi moral Skupnosti, vsem ČDO in državam članicam, s katerimi so slednje povezane, omogočiti, da se med seboj posvetujejo o načelih, podrobnih postopkih in rezultatih pridružitve.

V Forumu za dialog med ČDO in EU, v nadaljnjem besedilu „forum ČDO“, se enkrat na leto zberejo upravni organi ČDO, predstavniki držav članic in Komisije.

3. Med Komisijo, državo članico, s katero je ČDO povezano, in vsako ČDO, ki jo predstavljajo njeni upravni organi, se vzpostavijo ločena partnerstva, ki omogočajo uresničevanje ciljev in načel tega sklepa, zlasti tistih iz členov 4 in 19. V nadaljnjem besedilu se to tristransko posvetovanje navaja kot „partnerstvo“.

Delovne skupine za izvajanje partnerstva, ki imajo posvetovalno vlogo, se ustanovijo za vsako ČDO. Njihovo članstvo obsega tri zgoraj navedene partnerje. Te delovne skupine se zberejo na zahtevo Komisije, države članice ali ČDO. Na zahtevo enega izmed partnerjev ima več delovnih skupin za izvajanje partnerstva lahko skupne sestanke, da obravnavajo vprašanja skupnega interesa ali regionalne vidike pridružitve.

4. To posvetovanje se vodi v polni skladnosti z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pristojnostmi vsakega izmed treh partnerjev.

Komisija predseduje delovnim skupinam in forumu ČDO ter zagotovi delovanje njihovega sekretariata.

Predstavnik Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu EIB) se udeleži sej, kadar so na dnevnem redu teme, ki jo zadevajo.

5. Mnenja delovnih skupin in foruma ČDO, kjer je to primerno, predstavljajo podlago sklepov Komisije, ki so v okviru njenih pristojnosti, ali predlogov Komisije Svetu, ki zasledujejo izvedbo novih elementov pridružitve ČDO-ES ali njeno spremembo na podlagi člena 187 Pogodbe.

Člen 8

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

Upravni organi ČDO so obveščeni o dnevnem redu, resolucijah in priporočilih Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

Države članice in Komisija podprejo vsako zahtevo upravnih organov ČDO, da se v vlogi opazovalca udeležijo plenarnih sej Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, upoštevajoč poslovnik te skupščine.

Člen 9

Upravljanje

Tekoče upravljanje v zvezi s tem sklepom vodi Komisija in upravni organi ČDO ter po potrebi država članica, s katero je ČDO povezano, v skladu z institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pristojnostmi vsakega partnerja, predvsem glede razvojnega finančnega sodelovanja ter sodelovanja na področju trgovine in storitev.







DRUGI DEL

PODROČJA SODELOVANJA MED ČDO IN ES

Člen 10

Področja sodelovanja

Skupnost prispeva k sodelovanju na področjih v ČDO, naštetih v tem naslovu, v skladu s prednostnimi nalogami, ki so določene v razvojnih strategijah za vsako ČDO, ali, kjer je to primerno, v obliki regionalnih ukrepov.

Člen 11

Gospodarski sektorji

Sodelovanje pomaga sektorskim politikam in strategijam, ki spodbujajo dostop do gospodarskih dejavnosti in sredstev, zlasti na naslednjih področjih:

(a) Kmetijstvo: kmetijska politika in institucionalni razvoj, povečevanje raznovrstnosti, namakanje, razmnoževanje semen, ukrepi za zaščito posevkov, proizvodnja gnojil, oprema, kmetijska predelava, vzreja govedi in domačih živali, živinoreja, širjenje kmetijskega strokovnega znanja in raziskovanje; trženje; skladiščenje in transport; varna preskrba s hrano; kmetijska posojila; poselitev zemljišč in agrarna reforma, politika rabe in registracije zemljišč, prenos tehnologije, infrastruktura za namakanje in izsuševanje ter druge pomožne storitve.

(b) Gozdarstvo: gozdarska politika in institucionalni razvoj, vključno z uporabo dreves za varovanje okolja pred erozijo in nadzorom nad opustošenjem; pogozditev; upravljanje gozdov, vključno z razumno uporabo in upravljanjem izvoza lesa; zadeve v zvezi s tropskimi deževnimi gozdovi ter raziskovanje in usposabljanje.

(c) Ribištvo: ribiška politika in institucionalni razvoj, zaščita ribjih zalog in razumno upravljanje ribjih zalog; ribogojstvo in umetno gojenje rib; transport ribiških proizvodov; hladno skladiščenje in prodaja rib ter konzerviranje.

(d) Razvoj podeželja: podeželska politika in institucionalni razvoj, integrirani podeželski razvojni projekti/programi; pomoč in projekti, namenjeni prebivalcem, proizvodnji in prodaji na podeželskih območjih ter podeželska infrastruktura.

(e) Industrija: panožna politika in institucionalni razvoj; rokodelske dejavnosti; agrarne industrije in druge predelovalne panoge, industrija transportne opreme; tehnološko raziskovanje in razvoj; nadzor kakovosti ter razvoj in širitev srednje velikih, malih in najmanjših podjetij.

(f) Rudarstvo: panožna politika in razvoj institucij, tehnološko raziskovanje in razvoj; rudarjenje v majhnem obsegu itd.

(g) Energija: energetska politika in institucionalni razvoj; proizvodnja električne energije (iz neobnovljivih in obnovljivih virov); učinkovita raba energetskih virov; raziskovanje in usposabljanje na področju energije ter spodbujanje sodelovanja zasebnega sektorja pri proizvodnji in distribuciji električne energije.

(h) Transport: transportna politika in institucionalni razvoj; cestni, železniški, pomorski in rečni transport ter skladiščni objekti.

(i) Komunikacije: komunikacijska politika in institucionalni razvoj; telekomunikacije in mediji.

(j) Voda: vodna politika in institucionalni razvoj; zaščita vodnih virov, ravnanje z odpadki, oskrba z vodo v podeželskih in mestnih območjih za gospodinjske, industrijske ali kmetijske namene ter shranjevanje, distribucija in upravljanje vodnih virov.

(k) Bančne, finančne in poslovne storitve: politika na področju financ in institucionalni razvoj ter poslovne storitve; privatizacija, kapitalska udeležba in trženje; podpora poklicnim, trgovinskim in poslovnim združenjem (vključno z agencijami za spodbujanje izvoza) ter finančne in bančne institucije.

(l) Tehnološki razvoj in uporaba ter raziskovanje: politika in institucionalni razvoj ter usklajeno delovanje na lokalni, nacionalni in/ali regionalni ravni zaradi pospeševanja in spodbujanja znanstvenih in tehnoloških dejavnosti ter njihove uporabe pri proizvodnji, pa tudi spodbujanje računalniške pismenosti v javnih in zasebnih sektorjih, znanstveni programi ter oprema za raziskovanje.

Člen 12

Razvoj trgovine

1. Skupnost izvaja ukrepe za razvoj trgovine v vseh fazah, vse do končne prodaje proizvoda.

Cilj je zagotoviti, da ČDO pridobijo kar največjo korist na podlagi določb tega sklepa in da lahko pod najugodnejšimi pogoji poslujejo na trgu Skupnost ter na domačih, subregionalnih, regionalnih in mednarodnih trgih, ter v ta namen povečati raznolikost, vrednost in obseg trgovine ČDO z blagom in storitvami.

2. Poleg razvijanja trgovine med ČDO in Skupnostjo se posebna pozornost posveča dejavnostim, katerih namen je povečati samostojnost ČDO in izboljšati regionalno sodelovanje na področjih trgovine in storitev.

3. V okviru instrumentov iz tega sklepa in v skladu z določbami, sprejetimi v zvezi z njim, se na zahtevo upravnih organov ČDO izvedejo ukrepi zlasti na naslednjih področjih:

(a) pomoč pri opredelitvi primernih makroekonomskih politik, potrebnih za razvoj trgovine;

(b) pomoč pri ustvarjanju ali reformi primernih pravnih in regulativnih okvirov, pa tudi pri reformi upravnih postopkov;

(c) uvajanje koherentnih trgovinskih strategij;

(d) pomoč ČDO pri razvoju lastnih notranjih zmogljivosti, informacijskih sistemov in ozaveščanju o vlogi in pomenu trgovine pri gospodarskem razvoju;

(e) pomoč pri krepitvi infrastrukture, povezane s trgovino, in zlasti pomoč ČDO v prizadevanju po razvoju in izboljšanju podporne infrastrukture za storitve, vključno s transportno in skladiščno opremo, da bi zagotovili njihovo učinkovito udeležbo pri prodaji blaga in storitev ter da bi okrepili izvozne tokove iz ČDO;

(f) razvoj človeških virov in poklicnih veščin na področju trgovine in storitev, zlasti v panogah predelave, trženja, prodaje ter transporta na trgu Skupnosti, pa tudi na regionalnih in mednarodnih trgih;

(g) pomoč razvoju zasebnega sektorja, zlasti malim in srednje velikim podjetjem pri identifikaciji in razvoju proizvodov, prodajnih možnostih ter izvozno naravnanih skupnih vlaganjih;

(h) podpora delovanju ČDO, zato da se spodbudijo in privabijo zasebne naložbe in dejavnosti skupnih vlaganj;

(i) ustanovitev, prilagoditev in krepitev organizacij v ČDO, ki se ukvarjajo z razvojem trgovine in storitev, pri čemer se posebna pozornost posveča posebnim potrebam organizacij v najmanj razvitih ČDO;

(j) podpora ČDO za izboljšanje kakovosti njenih proizvodov, prilagoditev teh izdelkov zahtevam trga in povečanje raznovrstnosti prodajnih možnosti;

(k) podpora prizadevanjem ČDO za učinkovitejši prodor na trge tretjih držav;

(l) ukrepi za razvoj trga, vključno z okrepitvijo stikov in izmenjavo informacij med nosilci gospodarskih dejavnosti v ČDO, državah AKP, državah članicah in v tretjih državah;

(m) pomoč ČDO pri uporabi sodobnih tehnik trženja v proizvodno naravnanih panogah in programih, zlasti na področjih, kakršen je razvoj podeželja in kmetijstva;

(n) ustanovitev in razvoj zavarovalnih in kreditnih institucij na področju razvoja trgovine.

4. Podpora udeležbi ČDO na trgovinskih sejmih, razstavah in v trgovinskih misijah se izvaja samo, če so ti dogodki sestavni del celovitih razvojnih programov za trgovino in trženje.

5. Udeležba najmanj razvitih ČDO pri različnih trgovinskih dejavnostih se spodbuja s posebnimi določbami, med drugim s plačilom potnih stroškov osebja in stroškov transporta razstavnih predmetov v zvezi z njihovo udeležbo na lokalnih in regionalnih sejmih ter sejmih v tretjih državah, razstavah ali v trgovinskih misijah, vključno s stroški začasne graditve in/ali najema stojnic. Najmanj razvitim ČDO se dodeli posebna pomoč za pripravo in/ali nakup promocijskih materialov.

Člen 13

Trgovanje s storitvami

1. Skupnost soglaša z razvojem in financiranjem infrastrukture ter človeških virov glede trgovine s storitvami v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v okviru razvojnih strategij za vsako ČDO.

2. Skupnost prispeva k razvoju in spodbujanju stroškovno učinkovitega ter uspešnega pomorskega transporta v ČDO na naslednje načine:

(a) s spodbujanjem učinkovite odpreme tovora po ekonomičnih in trgovinsko sprejemljivih cenah;

(b) z izvedbo dobrih politik in pravil konkurence;

(c) s spodbujanjem večje udeležbe ČDO pri opravljanju mednarodnih pomorskih prevoznih storitev;

(d) s spodbujanjem lokalnih programov za pomorski promet in razvoj trgovine;

(e) s povečanjem udeležbe lokalnega zasebnega sektorja pri pomorskih prevoznih dejavnostih.

Skupnost in ČDO se zavežejo, da bodo krepile varnost pomorskega prevoza, varnost posadk in preprečevale onesnaževanje.

3. Skupnost okrepi sodelovanje s ČDO, da bi zagotovila stalno izboljševanje in rast zračnega prometa.

To sodelovanje vključuje:

(a) preučitev vseh sredstev reforme in modernizacije industrij ČDO na področju zračnega prometa;

(b) spodbujanje komercialne upravičenosti in konkurenčnosti;

(c) spodbujanje višjih ravni naložb in udeležbe zasebnega sektorja ter večje izmenjave znanja in dobrih poslovnih praks;

(d) zagotovitev dostopa do globalnih omrežij zračnega prevoza potnikom in izvoznikom iz vseh ČDO.

4. Na področju zračnega prometa je treba zagotoviti varnost ter uvesti in izvajati zadevne mednarodne standarde.

Zato Skupnost pomaga ČDO pri:

(a) izvedbi sistemov varnosti zračne plovbe, vključno s komunikacijami, zračno plovbo in nadzorom/sistemom upravljanja zračnega prometa (KZPN/SUZP);

(b) izvajanju letališke varnosti in povečanju sposobnosti civilnih organov letalstva zaradi upravljanja vseh vidikov operativne varnosti, ki je pod njihovim nadzorom;

(c) razvoju infrastrukture in človeških virov;

(d) zagotovitvi, da bodo vsi ukrepi, sprejeti na tem področju, temeljili na nasvetih zadevnih mednarodnih organizacij ter da bodo učinkoviti in dolgoročno uporabni.

5. Primerno pozornost je treba posvetiti zmanjšanju vplivov zračnega prometa na okolje, zlasti z ustreznimi študijami vplivov na okolje.

6. Regionalne rešitve lahko v zvezi s številnimi vidiki zračnega prometa ponudijo večjo stroškovno učinkovitost in prednosti ekonomije obsega. Zato se Skupnost zavezuje, da bo podprla in spodbudila dejavnosti na regionalni ravni, kjer je to primerno.

7. Ker telekomunikacije in dejavna udeležba v informacijski družbi predstavljajo prvi pogoj za uspešno integracijo ČDO v svetovno gospodarstvo, Skupnost in ČDO ponovno potrjujejo svojo zavezanost obstoječim večstranskim sporazumom, zlasti Sporazumu Svetovne trgovinske organizacije (STO) o osnovnih telekomunikacijah.

8. Skupnost podpira prizadevanje ČDO za povečanje zmogljivosti na področju trgovine s storitvami. Sodelovanje med drugim obsega naslednja področja:

(a) spodbujanje posvetovanj med pristojnimi telekomunikacijskimi ustanovami v ČDO in Skupnosti zaradi krepitve razvoja konkurenčnega telekomunikacijskega okolja, ki prispeva, da se cene približajo stroškom;

(b) vzpostavitev dialoga o različnih vidikih informacijske družbe, vključujoč regulativne vidike in komunikacijsko politiko;

(c) izmenjava informacij in možna tehnična pomoč pri urejanju, standardizaciji, preverjanju skladnosti ter potrjevanju informacij in komunikacijske tehnologije, pa tudi uporabe frekvenc;

(d) razširjanje novih informacij in komunikacijskih tehnologij ter razvoj novih objektov in naprav, zlasti v zvezi z medomrežnim povezovanjem in medobratovalnostjo aplikacij;

(e) spodbujanje in izvedba skupnega raziskovanja na področju novih tehnologij, povezanih z informacijsko družbo;

(f) načrtovanje in izvedba programov in politik za povečanje ozaveščenosti o gospodarskih in družbenih koristih, ki izhajajo iz informacijske družbe.

9. Sodelovanje je usmerjeno zlasti v večjo komplementarnost in usklajenost komunikacijskih sistemov na lokalni, nacionalni, regionalni, medregionalni in mednarodni ravni ter v njihovo prilagoditev novim tehnologijam.

10. Skupnost podpira ukrepe ter dejavnosti za razvoj in podporo trajnostnega turizma. Ti ukrepi se izvajajo na vseh ravneh, od identifikacije turističnega proizvoda do trženja in promocije.

Cilj je podpreti prizadevanja upravnih organov ČDO za pridobitev največje možne koristi iz lokalnega, regionalnega in mednarodnega turizma glede na vpliv turizma na gospodarski razvoj ter spodbuditi pritok zasebnih finančnih sredstev iz Skupnosti ter drugih virov v razvoj turizma v ČDO. Posebna pozornost se posveti potrebi po integraciji turizma v družbeno, kulturno in gospodarsko življenje ljudi, pa tudi upoštevanju varstva okolja.

Cilj posebnih ukrepov za razvoj turizma je opredelitev, prilagoditev in razvoj primernih politik na lokalni, regionalni, subregionalni in mednarodni ravni. Programi in projekti za razvoj turizma temeljijo na teh politikah na osnovi naslednjih štirih sestavnih elementov:

(a) človeški viri in institucionalni razvoj, med drugim: — izboljšanje strokovnega upravljanja na področju posebnih veščin ter trajno usposabljanje na ustreznih ravneh v zasebnih in javnih sektorjih zaradi zagotovitve ustreznega načrtovanja in razvoja; — ustanovitev in krepitev turističnih promocijskih središč; — izobraževanje in usposabljanje za posebne skupine prebivalstva ter javne/zasebne organizacije, ki so dejavne v turizmu, vključno z osebjem, delujočem v panogah, ki turizem podpirajo; — medsebojno sodelovanje ČDO in med ČDO in AKP ter izmenjava na področjih usposabljanja, tehnične pomoči in razvoja institucij;

(b) razvoj proizvodov, ki med drugim vključuje: — identificiranje turističnega proizvoda, razvoj netradicionalnih in novih turističnih proizvodov, prilagoditev obstoječih proizvodov, vključno z ohranitvijo in razvojem kulturne dediščine, ekološke in okoljske vidike, upravljanje, zaščito ter ohranitev rastlinstva in živalstva, zgodovinskih, družbenih ali drugih naravnih dobrin, razvoj pomožnih služb; — spodbujanje zasebnih naložb v turistične panoge ČDO, vključno s skupnimi vlaganji; — proizvodnjo rokodelskih predmetov kulturne narave za turistični trg;

(c) razvoj trga med drugim vključuje: — pomoč pri opredelitvi ter uresničitvi ciljev in načrtov za razvoj trga na lokalni, subregionalni, regionalni in mednarodni ravni; — podporo prizadevanjem ČDO za pridobitev dostopa do storitev za turistično panogo, kakršni so centralizirani sistemi za rezervacije in nadzor zračnega prometa ter varnostni sistemi; — trženje in promocijske ukrepe ter materiale v okviru integriranih načrtov razvoja trga in programov za večjo tržno prodornost, ki so usmerjeni v glavne spodbujevalce turističnih tokov na tradicionalnih in netradicionalnih trgih, pa tudi posebne dejavnosti, kakršna je na primer udeležba pri specializiranih trgovinskih dogodkih, kakor so sejmi, proizvodnja kakovostne literature, filmov in pripomočkov za trženje;

(d) raziskovanje in informiranje med drugim vključuje: — izboljšanje turističnih informacij in zbiranje, analizo, razširjanje in uporabo statističnih podatkov; — oceno socialno-ekonomskega vpliva turizma na gospodarstva ČDO s posebnim poudarkom na razvoj povezav z drugimi panogami v ČDO in okoliških regijah, kakršne so proizvodnja hrane, gradbeništvo, tehnologija in uprava.

Člen 14

Področja, povezana s trgovino

1. Skupnost v okviru razvojnih strategij vsake ČDO pomaga krepiti sposobnost ČDO, da obvladajo vsa področja, povezana s trgovino, kar vključuje izboljšanje in podporo institucionalnega okvira, kjer je to potrebno.

2. Skupnost sodeluje s ČDO pri uvedbi splošnih načel za zaščito in spodbujanje naložb.

3. Skupnost pomaga tudi pri krepitvi sodelovanja s ČDO pri oblikovanju in podpori učinkovitim politikam konkurence z ustreznimi uradi za konkurenco, ki postopno zagotavljajo učinkovito izvajanje pravil konkurence s strani zasebnih in državnih podjetij. Sodelovanje na tem področju vključuje zlasti pomoč pri izdelavi osnutka ustreznega pravnega okvira in pri njegovem upravnem izvajanju ter upošteva zlasti najmanj razvite ČDO.

4. Skupnost še naprej spodbuja sodelovanje s ČDO in ga razširja zlasti na naslednja področja:

(a) priprava zakonov in drugih predpisov v zvezi z zaščito in uresničevanjem pravic intelektualne lastnine, preprečevanje zlorabe teh pravic s strani imetnikov pravic in kršitev teh pravic s strani konkurentov, ustanovitev in okrepitev lokalnih, nacionalnih in regionalnih uradov ter drugih agencij, vključno s podporo regionalnim organizacijam za intelektualno lastnino, ki so vpletene v uresničevanje in zaščito pravic, in z usposabljanjem osebja;

(b) sklepanje sporazumov, katerih cilj je zaščita blagovnih znamk in geografskih označb za proizvode posebnega pomena.

5. Skupnost pomaga ČDO v njihovih prizadevanjih v zvezi s standardizacijo in potrjevanjem, ki so usmerjena v spodbujanje združljivosti sistemov Skupnosti in ČDO. Sodelovanje zajema zlasti naslednje:

(a) ukrepe za spodbujanje večje uporabe mednarodnih tehničnih predpisov, standardov in postopkov ocenjevanja skladnosti, vključno s panožno specifičnimi ukrepi v skladu z ravnjo gospodarskega razvoja ČDO;

(b) sodelovanje na področju upravljanja in zagotavljanja kakovosti v izbranih panogah, ki so pomembne za ČDO;

(c) podporo pobudam ČDO za postavitev zmogljivosti na področjih ocenjevanja skladnosti, meroslovja in standardizacije;

(d) razvoj povezav med ČDO in evropskimi institucijami za standardizacijo, oceno skladnosti in potrjevanje.

6. Skupnost pomaga pri krepitvi sodelovanja s ČDO glede ukrepov za zdravje ljudi, živali in rastlin zaradi razvijanja zmogljivosti javnega in zasebnega sektorja na tem področju.

7. Upoštevajoč načela iz Ria in za okrepitev medsebojne podpore trgovinskih in okoljskih politik Skupnost poveča sodelovanje s ČDO. Cilj sodelovanja je zlasti:

(a) oblikovanje koherentne lokalne, nacionalne, regionalne in mednarodne politike;

(b) okrepitev nadzora nad kakovostjo blaga in storitev z vidika varstva okolja;

(c) izboljšanje okolju prijaznih proizvodnih metod v zadevnih panogah.

8. Skupnost sodeluje s ČDO na področju delovnih standardov. Sodelovanje na tem področju v glavnem zajema:

(a) izmenjavo informacij o zadevnih delovnopravnih zakonih in drugih predpisih;

(b) pomoč pri oblikovanju delovnopravne zakonodaje in krepitvi obstoječe zakonodaje;

(c) izobraževanje in programe za povečanje ozaveščenosti s ciljem odprave otroškega dela;

(d) krepitev delovnopravne zakonodaje in upravnih predpisov.

9. Skupnost sodeluje s ČDO na področju potrošniške politike in varovanja zdravja potrošnikov z:

(a) izboljšanjem institucionalnih in tehničnih zmogljivosti na tem področju;

(b) vzpostavitvijo sistemov hitrega opozarjanja za medsebojno obveščanje o nevarnih proizvodih;

(c) izmenjavo informacij in izkušenj o vzpostavitvi in delovanju nadzora nad proizvodi v prometu, pa tudi nad varnostjo proizvodov;

(d) izboljšanjem informacij, namenjenih potrošnikom, o cenah, značilnostih proizvodov in ponujenih storitvah;

(e) spodbujanjem ustanavljanja združenj zasebnih potrošnikov in stikov med predstavniki potrošniških interesov;

(f) povečanjem združljivosti potrošniških politik in sistemov;

(g) informiranjem o začetku veljavnosti zakonodaje in spodbujanjem sodelovanja pri preiskovanju škodljivih ali nepoštenih poslovnih praks;

(h) prepovedjo izvoza blaga in storitev, katerih trženje je v državi izvora prepovedano.

10. Skupnost podpira prizadevanje javnih in zasebnih akterjev ČDO na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij zaradi:

(a) modernizacije telekomunikacijske infrastrukture, storitev prenosa podatkov, aplikacij za obdelavo na daljavo in projektov aplikacije telematike (PAT);

(b) razvoja in izboljšanja storitev ter človeških sposobnosti, potrebnih za vstop v informacijsko družbo, ter zaradi integracije teh storitev v regionalni okvir na najboljši možni način;

(c) izboljšanja ozaveščenosti o gospodarskih priložnostih ter izmenjave izkušenj in strokovnega znanja;

(d) zagotovitve boljših informacij za uporabnike teh virov;

(e) optimalnega in trajnostnega izkoriščanja potenciala te panoge;

(f) razvoja uporabe komunikacijske in informacijske tehnologije na področju izobraževanja, vključno z učenjem na daljavo;

(g) povečanja elektronskega poslovanja in gospodarskega sodelovanja;

(h) izboljšanja in modernizacije zdravstvenih omrežij z razvojem povezav med bolnišnicami, diagnosticiranjem na daljavo in ustvarjanjem skupnih podatkovnih baz;

(i) razvoja multimedijskega dostopa do kulturnih in turističnih vsebin;

(j) izboljšanja in povečanja uporabe informacij in komunikacijske tehnologije v industriji in za inovacije.

Člen 15

Socialno področje

Skupnost v okviru razvojnih strategij vsake ČDO sodeluje pri ukrepih za človeški in socialni razvoj. Sodelovanje bi lahko podpiralo zlasti programe na naslednjih področjih:

(a) Izobraževalna politika in institucionalni razvoj (zgradbe in materiali); učenje jezikov in usposabljanje učiteljev; osnovno izobraževanje; srednje izobraževanje in poklicno usposabljanje; visokošolsko izobraževanje (vključno s panožno specifičnimi izobraževalnimi dejavnostmi, npr. kmetijskim usposabljanjem in izobraževanjem). Pri izobraževanju se je treba osredotočiti na širjenje dostopnosti do osnovnega izobraževanja in izboljšati njegovo kakovost z graditvijo večjega števila šol, sanacijo obstoječih učilnic in zagotovitvijo izobraževalnega gradiva ter z usposabljanjem za učitelje in štipendijami za revne študente.

(b) Reformne dejavnosti v zdravstvenem sektorju, zdravstvena politika in institucionalni razvoj; medicinsko izobraževanje, usposabljanje in raziskovanje, zdravstvena infrastruktura; HIV/AIDS. V zdravstvenem sektorju bi morali projekti pomagati pri zagotavljanju primarnih in preventivnih skrbstvenih storitev, zlasti pri načrtovanju družine in zdravstvenih storitev za otroke in matere.

(c) Prebivalstvena politika in načrtovanje družine; nega otroka in matere, vključno s podporo projektom v zvezi z vzgojo in razvojem naslednje generacije.

(d) Povečanje učinkovitosti politik za preprečevanje proizvodnje, razpečevanja in trgovine z vsemi vrstami mamil, narkotikov in psihotropnih snovi, ob hkratnem preprečevanju in zmanjševanju zlorabe mamil, upoštevajoč delo, ki so ga na tem področju opravile mednarodne ustanove. Sodelovanje zajema naslednje: (i) usposabljanje, izobraževanje, promocijo zdravja in rehabilitacijo odvisnikov, vključno s projekti za reintegracijo odvisnikov v delovno in družbeno okolje; (ii) ukrepe za spodbujanje alternativnih ekonomskih možnosti, na primer programov alternativnega razvoja območij s proizvodnjo nedovoljenih narkotičnih rastlin, ki so povezani z učinkovitimi ukrepi kazenskega pregona; (iii) tehnično, finančno in upravno pomoč v zvezi s spremljanjem trgovine s surovinami in uvajanjem standardov, ustreznim tistim, ki jih je sprejela Skupnost in zadevni mednarodni organi; (iv) tehnično, finančno in upravno pomoč v zvezi s preprečevanjem, obravnavo in zmanjševanjem zlorabe drog; (v) tehnično pomoč in usposabljanje ter uvedbo standardov za preprečevanje pranja denarja, ustreznim tistim, ki so jih sprejele Skupnost in druge mednarodne ustanove, zlasti Projektna skupina za finančno ukrepanje v zvezi s pranjem denarja; (vi) izmenjavo pomembnih informacij v zvezi z izvedbo točk (a) do (d).

(e) Vodna politika in institucionalni razvoj; zaščita vodnih virov; ravnanje z odpadki (voda za kmetijstvo ali pridobivanje energije bo zajeta v okviru relevantnega sektorja). Pri oskrbi z vodo in sanitarijami je cilj zagotoviti oskrbo na nezadostno preskrbljenih območjih. Financiranje, ki podpira boljši dostop do oskrbe s pitno vodno in sanitarnih storitev, neposredno prispeva k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in tako povečuje produktivnost ljudi, ki še nimajo dostopa do teh storitev; pri stalni potrebi po širitvi storitev v zvezi z vodo, sanitarijami in transportom mestnemu in podeželskemu prebivalstvu je treba upoštevati sprejemljivost za okolje.

(f) Skupnost sodeluje s ČDO pri ohranitvi, trajnostni rabi in upravljanju biološke raznovrstnosti, upoštevajoč akcijski načrt Skupnosti za biološko raznovrstnost. Sodelovanje na tem področju se lahko razširi zlasti na: (i) podporo izdelavi, posodabljanju in uresničevanju nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za biološko raznovrstnost; (ii) pospešitev uvedbe lokalnih, regionalnih in subregionalnih mehanizmov za izmenjavo informacij ter spremljanje in ocenjevanje napredka pri izvajanju Konvencije o biološki raznovrstnosti ( 8 ); (iii) razvoj in ohranitev sedanjih podatkovnih zbirk o biološki raznovrstnosti ČDO; (iv) izvedbo ustreznih ukrepov v zvezi z dostopnostjo genetskih virov; (v) spodbujanje sklepanja sporazumov z zasebnim sektorjem v zvezi z uporabo genetskih virov države, da bi lokalne skupnosti lahko učinkovito izkoristile gospodarske prihodke, ki iz teh sporazumov izhajajo, in da uporaba genetskih virov ne škodi zaščiti in ohranitvi biološke raznovrstnosti; (vi) pomoč za dejavno udeležbo ČDO pri oblikovanju politik in pogajanjih v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti.

(g) Nastanitev ter integrirani projekti in programi za razvoj mestnih naselij. Pri razvoju mestnih naselij se prizadevanja osredotočijo na graditev ali sanacijo cest in druge osnovne infrastrukture, vključno s socialnimi stanovanji.

Člen 16

Regionalno sodelovanje in integracija

Sodelovanje je jamstvo za zagotovitev učinkovite pomoči za uresničitev ciljev in prednostnih nalog, ki so jih določili upravni organi ČDO v okviru regionalnega in subregionalnega sodelovanja in integracije:

1. Regionalno sodelovanje obsega dejavnosti, o katerih se dogovorijo: (a) ena ali več ČDO; (b) ena ali več ČDO in ena ali več sosednjih AKP ali držav, ki niso AKP; (c) ena ali več ČDO ali ena ali več AKP ali ena ali več izmed najbolj oddaljenih regij iz člena 299(2) Pogodbe (Gvadalup, Gvajana, Martinik, Reunion, Kanarski otoki, Azori in Madeira); (d) ena ali več regionalnih ustanov, katerih članice so ČDO; (e) ena ali več ČDO in regionalnih ustanov, katerih članice so ČDO, države AKP ali ena ali več najbolj oddaljenih regij.

2. Cilji sodelovanja v tem okviru so: (a) spodbujati postopno integracijo ČDO v svetovno gospodarstvo; (b) pospeševati gospodarsko sodelovanje in razvoj v regijah ČDO ter med njimi in regijami držav AKP; (c) spodbujati prosti pretok oseb, blaga, storitev, kapitala, delovne sile in tehnologije; (d) pospeševati gospodarsko povečevanje raznovrstnosti ter koordinacijo in usklajevanje regionalnih in subregionalnih politik sodelovanja; (e) spodbujati in krepiti trgovino med ČDO in v ČDO, pa tudi z najbolj oddaljenimi regijami, državami AKP ali drugimi tretjimi državami.

3. V okviru regionalne integracije so cilji sodelovanja zlasti: (a) vzpostaviti in okrepiti sposobnost organizacij in institucij regionalnega sodelovanja za spodbujanje regionalnega sodelovanja in integracije; (b) spodbujati najmanj razvite ČDO, da sodelujejo pri razvoju regionalnih trgov in izkoristijo njihove ugodnosti; (c) uresničevati sektorske reformne politike na regionalni ravni; (d) liberalizirati trgovino in plačila; (e) spodbujati čezmejne naložbe iz domačih ali tujih virov ter druge regionalne ali subregionalne gospodarske pobude za integracijo; (f) upoštevati neto stroške prehoda v zvezi z regionalno integracijo pri proračunskih prihodkih in plačilni bilanci.

4. Sodelovanje na regionalni ravni obsega veliko različnih nalog in tem, ki posebej obravnavajo skupne probleme in imajo koristi od ekonomije obsega, kar vključuje: (a) infrastrukturo, zlasti transport in komunikacijsko infrastrukturo ter zadevne varnostne probleme, energijo; (b) okolje, upravljanje vodnih virov; (c) zdravje, izobraževanje in usposabljanje; (d) raziskovanje ter znanstveno in tehnično sodelovanje; (e) pripravljenost na regionalne elementarne nesreče in pobude za odpravo posledic; (f) druga področja, npr. nadzor nad orožjem, mamila, organizirani kriminal, pranje denarja, goljufije in korupcijo.

5. Sodelovanje podpira tudi programe in pobude v zvezi z subregionalnim sodelovanjem in sodelovanjem med ČDO ter med državami AKP.

Člen 17

Sodelovanje na kulturnem in socialnem področju

Sodelovanje prispeva k povečanju samostojnosti ČDO v okviru procesa, ki je osredotočen na konkretne ljudi in zakoreninjen v kulturi vsakega ljudstva. Človeška in kulturna razsežnost zajema vsa področja in se kaže pri vseh razvojnih projektih in programih. Sodelovanje podpira politike in ukrepe, ki so jih sprejeli upravni organi ČDO za krepitev človeških virov, povečanje svojih ustvarjalnih sposobnosti in krepitev svojih kulturnih identitet. Spodbuja tudi udeležbo prebivalstva v procesu razvoja.

Sodelovanje na kulturnem in socialnem področju se uresničuje z:

— upoštevanjem kulturne in socialne razsežnosti;

— krepitvijo kulturnih identitet in medkulturnega dialoga, zlasti z ohranitvijo kulturne dediščine, proizvodnje in razširjanja kulturnih proizvodov, kulturnih dogodkov ter informacij in komunikacije;

— dejavnostmi za krepitev človeških virov, zlasti z vključitvijo izobraževanja in usposabljanja, znanstvenega in tehničnega sodelovanja, vloge žensk pri razvoju, zdravstva in boja proti drogam, prebivalstva in demografije.







TRETJI DEL

INSTRUMENTI SODELOVANJA MED ČDO IN ES







NASLOV I

SODELOVANJE PRI FINANCIRANJU RAZVOJA







Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 18

Cilji

Cilj sodelovanja pri financiranju razvoja je, da ob zagotovitvi ustreznih finančnih sredstev in primerne tehnične pomoči:

(a) okrepi in spodbudi lastna prizadevanja ČDO za dosego trajnostnega družbenega, kulturnega in gospodarskega razvoja na osnovi skupnega interesa in v duhu medsebojne odvisnosti;

(b) pomaga zvišati življenjski standard prebivalcev ČDO;

(c) spodbudi ukrepe, ki lahko spodbujajo pobude skupnosti, skupin, združenj in posameznikov, ter njihovo udeležbo pri načrtovanju in uresničevanju razvojnih programov;

(d) zaradi odpravljanja revščine prispeva, da ima koristi od razvoja čim večji krog prebivalstva;

(e) prispeva k povečanju sposobnosti ČDO za inovacije, spremembe in preoblikovanje lokalnih tehnologij ter za obvladovanje novih tehnologij;

(f) podpira prizadevanja ČDO za dosego povečane gospodarske raznovrstnosti, med drugim s prispevkom k trajnostnemu raziskovanju, ohranitvi, predelavi in izkoriščanju njihovih naravnih virov;

(g) zagotovi podporo in spodbuja optimalni razvoj človeških virov v ČDO;

(h) podpira povečanje finančnih tokov v ČDO, ki ustrezajo njihovim povečanim potrebam, in podpira prizadevanje ČDO za uskladitev mednarodnega sodelovanja za njihov razvoj prek sofinanciranja dejavnosti z drugimi finančnimi agencijami ali tretjimi strankami;

(i) spodbuja neposredne zasebne naložbe v ČDO, podpira razvoj zdravega, naprednega in dinamičnega zasebnega sektorja v ČDO ter krepi lokalne, nacionalne in tuje zasebne naložbene tokove v gospodarske panoge ČDO;

(j) krepi regionalno sodelovanje v ČDO in med ČDO in AKP, pa tudi solidarnost in integracijo;

(k) omogoča vzpostavitev bolj uravnoteženih gospodarskih in družbenih odnosov ter boljšega razumevanja med ČDO, državami AKP, državami članicami in preostalim delom sveta za pomoč pri integraciji ČDO v svetovno gospodarstvo;

(l) omogoča, da se ČDO spopadejo s hujšimi gospodarskimi in socialnimi težavami izjemne narave, izhajajočimi iz naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, katerih posledice upravičujejo nujno pomoč;

(m) pomaga najmanj razvitim ČDO pri premagovanju posebnih zaprek, ki ovirajo njihovo razvojno prizadevanje.

Člen 19

Načela

1. Sodelovanje pri financiranju razvoja temelji na partnerstvu, komplementarnosti in subsidiarnosti ter:

(a) se izvaja v skladu s strategijami pridružitve in razvoja na podlagi člena 4, pri čemer se primerno upoštevajo geografske, družbene in kulturne značilnosti posamezne ČDO, pa tudi njihove posebne možnosti;

(b) zagotavlja, da se pretok virov uresničuje na predvidljivi in redni osnovi;

(c) je prožno in prilagojeno razmeram v vsaki ČDO.

2. Države članice sodelujejo s Komisijo zaradi zagotovitve zanesljivega finančnega upravljanja pri uporabi sredstev Skupnosti.

3. O dejavnostih Skupnosti se odloča na osnovi partnerstva in ob tesnem posvetovanju med Komisijo, zadevnimi upravnimi organi ČDO in državo članico, s katero je ČDO povezana. To partnerstvo se upravlja popolnoma skladno z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pooblastili vsakega izmed partnerjev.

4. Prispevki Skupnosti in držav članic so, brez poseganja v drugi odstavek člena 25(1), dopolnilne narave.

5. Zadevni upravni organi ČDO so v skladu z načelom subsidiarnosti odgovorni za izvedbo dejavnosti brez poseganja v pooblastila Komisije, ki so določena zaradi dobrega finančnega upravljanja pri uporabi sredstev Skupnosti.

Člen 20

Enotni programski dokumenti

1. V skladu s členom 4 upravni organi ČDO, Komisija in država članica, s katero je ČDO povezana, na partnerski osnovi določijo strategije in prednostne cilje, na katerih naj EPD temeljijo.

2. Upravni organi ČDO so odgovorni za:

(a) določitev svojih prednostnih nalog, na katerih naj temelji strategija sodelovanja;

(b) projekte in programe, v okviru sektorskega načrtovanja, za identifikacijo ter za določitev podpornih ukrepov za zagotovitev trajnosti in izvedljivosti predlaganih projektov ali programov;

(c) pripravo dokumentacije za projekte in programe;

(d) pripravo, pogajanja in sklepanje pogodb;

(e) izvajanje in upravljanje projektov in programov;

(f) nadaljevanje projektov in programov ter zagotovitev njihove trajnosti.

3. Zadevni upravni organi ČDO in Komisije so skupno odgovorni za:

(a) sprejetje EPD;

(b) zagotavljanje enakih pogojev za udeležbo pri razpisih za zbiranje ponudb in pri sklepanju pogodb;

(c) spremljanje in oceno učinkov ter rezultatov projektov in programov;

(d) zagotovitev ustrezne, hitre ter učinkovite izvedbe projektov in programov.

4. Komisija je odgovorna za sprejetje finančnih sklepov o celotni porazdelitvi sredstev, ki ustrezajo EPD, v skladu s postopkom iz člena 24.

5. Če v tem sklepu ni določeno drugače, se vse odločitve, za katere je potrebna potrditev podpisnice pridružitve, potrdijo ali se šteje, da so potrjene, v šestih mesecih od uradnega obvestila druge podpisnice.

Člen 21

Obseg financiranja

Finančna pomoč se v okviru strategije in prednostnih nalog, ki jih določijo zadevne ČDO na lokalni ali regionalni ravni, lahko dodeli izvajalcem dejavnosti, ki pomagajo pri doseganju ciljev iz tega sklepa.

V njegov obseg spadajo naslednje dejavnosti:

(a) panožne politike in reforme, pa tudi projekti, ki so z njimi usklajeni;

(b) razvoj institucij, povečanje njihove sposobnosti in integracija okoljskih vidikov;

(c) programi tehničnega sodelovanja;

(d) dejavnosti humanitarne pomoči in nujne zaščite;

(e) dodatna podpora ob nihanju dohodkov pri izvozu blaga in storitev.

Člen 22

Upravičenost do financiranja

1. Do finančne podpore, ki se zagotovi po tem sklepu, so upravičeni naslednji subjekti ali ustanove:

(a) ČDO;

(b) regionalne ali meddržavne ustanove, katerih člani so ena ali več ČDO in ki jih pooblastijo njihovi zadevni upravni organi;

(c) skupne ustanove, ki so jih ustanovile Skupnost in ČDO zaradi nekaterih posebnih ciljev.

2. Na podlagi soglasja zadevnih upravnih organov ČDO so do podpore upravičeni tudi naslednji subjekti:

(a) lokalne, nacionalne in/ali regionalne javne ali poljavne agencije, službe ali lokalni upravni organi ČDO in zlasti njihove institucije in razvojne banke;

(b) družbe in podjetja iz ČDO in iz regionalnih skupin;

(c) podjetja držav članic, tako da poleg svojega lastnega prispevka dobijo možnost priprave gospodarskih projektov na ozemlju posamezne ČDO;

(d) finančni posredniki iz ČDO ali Skupnosti, ki spodbujajo in financirajo zasebne naložbe v ČDO;

(e) akterji decentraliziranega sodelovanja in drugi nedržavni akterji iz ČDO in Skupnosti, da bi omogočili uresničitev gospodarskih, kulturnih, socialnih ter izobraževalnih projektov in programov v ČDO v okviru decentraliziranega sodelovanja iz člena 29.

Člen 23

Programiranje in izvedba

Komisija sprejme izvedbene določbe za ta del Sklepa in za Prilogo II A do D v 12 mesecih od začetka njegove veljavnosti po postopku iz člena 24 ter v sodelovanju s ČDO v skladu s členom 7.

Komisija pomaga ČDO, da v celoti izkoristijo instrumente iz tega sklepa, zlasti določbe glede trgovine in financiranja, z določitvijo zadevnih smernic in informacij v 12 mesecih od začetka njegove veljavnosti.

Določbe vključujejo zlasti:

(a) postopek za pripravo EPD in njihovih poglavitnih sestavin;

(b) postopke in merila za spremljanje izvajanja, revizijo, predhodno, vmesno in naknadno ovrednotenje, pregled in izvedbo EPD, vključno s tistimi v zvezi s sodelovanjem Skupnosti pri teh dejavnostih;

(c) pripravo občasnih ali drugih poročil;

(d) podrobna pravila za finančne popravke iz člena 32.

Finančni in računovodski postopki se določijo v 9. finančni uredbi Evropskega razvojnega sklada.

Člen 24

Odbor ERS–ČDO

1. Komisiji po potrebi pomaga odbor, ki se ustanovi na podlagi Notranjega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2. Odbor se pri izvajanju pooblastil, ki so mu poverjena na podlagi tega sklepa, imenuje „Odbor ERS-ČDO“. Interni poslovnik odbora, ki se ustanovi na podlagi Notranjega sporazuma, se uporablja za Odbor ERS-ČDO.

3. Odbor osredotoči svoje delo na bistvena vprašanja razvojnega sodelovanja na ravni ČDO in na regionalni ravni. Zaradi koherentnosti, koordinacije in dopolnjevanja Odbor spremlja uresničevanje EPD.

4. Odbor da svoje mnenje o:

(a) osnutku EPD in katerih koli njihovih spremembah;

(b) izvajanju določb za ta del Sklepa in za Prilogo II A do D.

5. Predstavnik Komisije predloži Odboru osnutek ukrepov, ki naj se sprejmejo. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga določi njegov predsednik. Mnenje se sprejme z večino, ki je določena v členu 21(4) Notranjega sporazuma. Glasovi predstavnikov držav članic v Odboru se tehtajo na način, ki je določen v odstavku 3 navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

6. Komisija sprejme sklepe s takojšnjo veljavnostjo. Vendar če ti niso v skladu z mnenjem Odbora, jih Komisija nemudoma sporoči Svetu. V tem primeru lahko Komisija za dobo največ treh mesecev od dne tega sporočila odloži uporabo ukrepov, za katere se je odločila.

7. Svet lahko z večino in v skladu s tehtanjem glasov iz člena 5 v roku iz odstavka 6 sprejme drugačno odločitev.

8. Komisija obvesti Odbor o spremljanju izvajanja, vrednotenju in reviziji EPD.







Poglavje 2

Sredstva, ki so na voljo ČDO

Člen 25

Finančna pomoč

1. Informacije o celotnem znesku finančne pomoči Skupnosti za namene poglavja 1, njegovi porazdelitvi, pogojih in postopkih financiranja ter o uporabi pomoči v obdobju med 2000 in 2007 so v Prilogi II A do D v poglavju 3, ki ne posegajo v določbe, ki jih sprejme Komisija, kakor je določeno v členu 24.

Finančna pomoč se po tem sklepu lahko uporablja za kritje celotnih lokalnih ali tujih stroškov za projekte in programe, vključno s financiranjem tekočih stroškov.

2. ČDO so upravičene tudi do financiranja na podlagi veljavne zakonodaje za države v razvoju, ki so naštete v Prilogi II E, in do uporabe programov Skupnosti, naštetih v Prilogi II F.







Poglavje 3

Investicijska podpora zasebnega sektorja

Člen 26

Spodbujanje naložb

Upravni organi ČDO, države članice in Skupnost priznavajo pomen zasebnih naložb pri spodbujanju njihovega razvojnega sodelovanja in potrjujejo potrebo po sprejetju potrebnih ukrepov za spodbuditev teh naložb:

(a) izvajajo ukrepe za spodbuditev sodelovanja privatnih investitorjev – ki se ravnajo v skladu s cilji in prednostnimi nalogami razvojnega sodelovanja med ČDO in ES ter v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi - pri svojem razvojnem prizadevanju;

(b) obravnavajo te investitorje pošteno in enakopravno;

(c) sprejmejo ukrepe in dejavnosti, ki pomagajo pri ustvarjanju in ohranitvi predvidljivega in varnega naložbenega ozračja, ter začnejo pogajanja o sporazumih, ki bodo izboljšali takšno ozračje;

(d) spodbujajo učinkovito sodelovanje med gospodarskimi subjekti iz ČDO ter med njimi in tistimi iz Skupnosti, da bi povečali pretok kapitala, upravljavskih veščin, tehnologije in drugih oblik strokovnega znanja in izkušenj;

(e) si prizadevajo spodbuditi večji pretok zasebnih sredstev med Skupnostjo in ČDO, tako da med drugim prispevajo k odpravi zaprek, ki ovirajo dostop izvajalcem dejavnosti iz ČDO na mednarodne kapitalske trge, vključno s tistimi v Skupnosti;

(f) ustvarijo okolje, ki spodbuja razvoj finančnih institucij in sprostitev sredstev, bistvenih za naložbe in za rast podjetništva;

(g) spodbujajo razvoj podjetij s sprejetjem ukrepov, ki so potrebni za izboljšanje poslovnega okolja, in zlasti krepijo pravni, administrativni in spodbujevalni okvir, ki ugodno vpliva na nastajanje in razvoj dinamičnih podjetij v zasebnem sektorju, vključno s temeljnimi dejavnostmi;

(h) krepijo sposobnost lokalnih institucij v ČDO za zagotovitev obsega storitev, ki lahko spodbudijo večjo lokalno udeležbo v industrijski ali poslovni dejavnosti.

Člen 27

Investicijska pomoč in financiranje

Sodelovanje bo zagotovilo dolgoročno financiranje, ki naj pomaga spodbuditi rast zasebnega sektorja ter sprostiti nacionalni in tuji kapital v ta namen. Zato sodelovanje zagotovi zlasti:

(a) nepovratna sredstva za kritje tehnične in finančne pomoči, ki podpira razvoj človeških virov in povečanje zmogljivosti institucij, ali drugih oblik institucionalne pomoči, ki je povezana s posebnimi naložbami; ukrepe, katerih namen je povečanje konkurenčnosti podjetij in izboljšanje možnosti zasebnih finančnih in drugih posrednikov, in ukrepe za lajšanje in spodbujanje naložb ter dejavnosti za povečanje konkurenčnosti;

(b) svetovalne storitve za pomoč pri ustvarjanju naložbam naklonjenega ozračja in zalogo informacij za pomoč pri vodenju in spodbujanju kapitalskih tokov;

(c) nepovratna sredstva iz investicijskih skladov pomoči iz Priloge II C;

(d) posojila iz lastnih virov Evropske investicijske banke.

Pogoji, ki se uporabljajo v zvezi z investicijskimi skladi pomoči in za zgoraj navedena posojila, so določeni v Prilogi II B in C.







Poglavje 4

Dodatna podpora ob nihanju dohodkov od izvoza

Člen 28

Dodatna podpora

1. Za omilitev nasprotnih učinkov katerega koli kratkoročnega nihanja pri izvoznih dohodkih, zlasti v kmetijskih in rudarskih panogah, ki bi lahko ogrozilo doseganje razvojnih ciljev zadevnih ČDO, se v okviru finančne porazdelitve sredstev iz Priloge II A vzpostavi sistem dodatne podpore.

2. Namen podpore ob kratkoročnem nihanju izvoznih prihodkov je zaščititi makroekonomske panožne reforme in politike, ki tvegajo zaradi zmanjšanja prihodka in poprave škodljivih učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza, zlasti od kmetijskih in rudarskih proizvodov.

3. Odvisnost gospodarstev ČDO od izvoza, zlasti kmetijske in rudarske panoge, se upošteva pri porazdelitvi sredstev iz Priloge II D. V tem okviru se najmanj razvite ČDO obravnavajo najugodneje.

4. Dodatna sredstva se zagotovijo v skladu s posebnimi modalitetami podpornih mehanizmov, kakor so določeni v Prilogi II D.

5. Skupnost zagotovi tudi podporo tržno naravnanim zavarovalnim programom, namenjenih ČDO, ki se poskušajo zaščititi pred nevarnostjo nihanja prihodkov od izvoza.







Poglavje 5

Podpora drugim akterjem sodelovanja

Člen 29

Cilji in financiranje

1. Zato da je odgovorjeno na razvojne potrebe lokalnih skupnosti in so spodbujeni vsi akterji decentraliziranega sodelovanja, ki imajo možnost prispevati k samostojnemu razvoju ČDO, k uveljavitvi in uresničitvi pobud, sodelovanje med ČDO in ES podpira te razvojne dejavnosti v mejah, ki jih določijo zadevne ČDO in države članice, s katerimi so ČDO povezane, ter v okviru določb EPD.

2. V tem smislu se finančna pomoč dodeli decentraliziranim projektom in malim projektom na naslednji način:

(a) Partnerji pri sodelovanju, ki so skladno s tem poglavjem upravičeni do finančne podpore, so akterji decentraliziranega sodelovanja bodisi iz Skupnosti bodisi ČDO ali iz druge države v razvoju, in sicer: lokalni upravni organi, nevladne organizacije, lokalna trgovska združenja in lokalne skupine državljanov, zadruge, sindikati, ženske in mladinske organizacije, izobraževalne in raziskovalne institucije, cerkve ter katera koli druga nevladna združenja, ki lahko prispevajo k razvoju. Ta oblika sodelovanja v korist razvoja ČDO omogoča dostop do zmogljivosti, inovativnih metod delovanja in sredstev akterjev decentraliziranega sodelovanja. Pri podpori se upoštevajo zlasti skupne dejavnosti Skupnosti, ČDO ali drugih držav v razvoju;

(b) Lokalni mali projekti imajo ekonomski in socialni vpliv na življenje ljudi, zadovoljujejo jasno izražene in ugotovljene prednostne potrebe ter se izvajajo na pobudo in ob aktivni udeležbi lokalne skupnosti, ki bo imela od njih koristi.

3. Projekti ali programi v okviru te oblike sodelovanja so lahko način za dosego posebnih ciljev iz EPD ali rezultatov pobud bodisi lokalnih skupnosti bodisi akterjev decentraliziranega sodelovanja.

4. Podpora, ki se zagotovi skladno s tem poglavjem, je dodatna ali, po potrebi, dopolnilna glede na določbe Priloge II E.

5. Prispevki za financiranje malih projektov in decentraliziranega sodelovanja so nepovratna sredstva, ki običajno ne presegajo tri četrtine celotnih stroškov vsakega projekta. Preostali znesek financira:

(a) pri malih projektih zadevna lokalna skupnost v naravi ali v obliki storitev ali z gotovino, skladno s svojimi zmožnostmi;

(b) pri decentraliziranem sodelovanju akterji decentraliziranega sodelovanja, pri čemer finančna, tehnična, materialna in druga sredstva, ki jih ti akterji prispevajo, praviloma ne znašajo manj od 25 % predvidenih stroškov projekta/programa;

(c) v izjemnih primerih, ki zadevajo male projekte in decentralizirano sodelovanje, zadevni upravni organi ČDO bodisi v obliki finančnega prispevka bodisi z zagotovitvijo uporabe javne opreme ali z opravljanjem storitev.

Za postopke, ki se uporabljajo za projekte in programe, financirane v okviru malih projektov ali decentraliziranega sodelovanja, veljajo določbe iz tega sklepa, zlasti glede izvedbenih odločb EPD.







Poglavje 6

Podpora za humanitarno in nujno pomoč

Člen 30

Cilji in sredstva

1. Humanitarna in nujna pomoč se dodeli ČDO, ki se spopadajo s hujšimi gospodarskimi in socialnimi težavami izjemne narave, izhajajočimi iz naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin s podobnimi posledicami. Humanitarna in nujna pomoč se zagotavlja toliko časa, kolikor je potrebno za obvladovanje nujnih problemov, ki izhajajo iz teh razmer.

Humanitarna in nujna pomoč se dodeli izključno na osnovi potreb in interesov žrtev nesreče.

2. Namen humanitarne in nujne pomoči je:

(a) reševati človeška življenja v času kriz in v razmerah po krizah, ki jih povzročijo naravne nesreče ali izredne okoliščine s podobnimi posledicami;

(b) z vsemi razpoložljivimi logističnimi sredstvi pomagati pri financiranju transporta pomoči in prizadevanjih, da pomoč dobijo tisti, ki jim je namenjena;

(c) izvajati ukrepe za kratkoročno sanacijo in obnovo, da bi čim prej ustvarili razmere za integracijo ali reintegracijo zadevnih ljudi;

(d) odgovoriti na potrebe, ki jih povzroči razselitev ljudi, npr. beguncev, razseljenih oseb in povratnikov po naravni nesreči ali nesreči, ki jo povzroči človek, da bi zadovoljili vse potrebe beguncev in razseljenih oseb, kjerkoli so in kolikor časa je to potrebno, ter spodbujali njihovo prostovoljno ponovno naselitev;

(e) pomagati ČDO pri razvoju ali izpopolnitvi sistemov za preprečevanje in pripravljenost na nesreče, vključno s predvidevanjem in sistemi zgodnjega opozarjanja, zaradi zmanjšanja posledic nesreč.

3. Podobno se lahko pomoč dodeli ČDO s sprejetjem beguncev ali povratnikov zaradi zadovoljevanja akutnih potreb, ki jih nujna pomoč ne zajema.

4. Pomoč, ki se zagotovi skladno s tem členom, se financira iz proračuna Skupnosti. Vendar se, poleg financiranja iz zadevne proračunske postavke, izjemoma lahko financira iz nakazil, ki jih opredeljuje Priloga II A.

5. Postopki humanitarne in nujne pomoči se izvajajo na zahtevo prizadete ČDO, Komisije, države članice, s katero je zadevna ČDO povezana, mednarodnih organizacij ali lokalnih ali mednarodnih nevladnih organizacij. Ta pomoč se upravlja in izvaja po postopkih, ki zagotavljajo hitro, prožno in učinkovito delovanje.







Poglavje 7

Izvedbeni postopki

Člen 31

Tehnična pomoč

1. Na pobudo ali po pooblastilu Komisije se lahko financirajo študije ali ukrepi tehnične pomoči, da bi okrepili za izvedbo tega sklepa potrebno pripravljenost, spremljanje, vrednotenje in nadzor.

Te študije in ukrepi tehnične pomoči se financirajo v okviru dodelitve nepovratnih sredstev.

2. Na pobudo ČDO se študije in ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvedbo dejavnosti, ki so zajete v EPD in ob upoštevanju mnenja Komisije.

Te študije in ukrepi tehnične pomoči se financirajo iz sredstev, ki so dodeljena zadevni ČDO.

Člen 32

Finančni nadzor

1. Zadevna ČDO je najprej odgovorna za finančni nadzor delovanja. Kadar je to primerno, se to delovanje izvaja v koordinaciji z državo članico, s katero je ČDO povezana, skladno z veljavno nacionalno zakonodajo.

2. Komisija je odgovorna:

(a) za zagotavljanje sistemov upravljanja in nadzora in njihovega pravilnega delovanja v zadevni ČDO za zagotovitev ustrezne in učinkovite uporabe sredstev Skupnosti;

(b) v primeru nepravilnosti za pošiljanje priporočil ali zahtevkov za korektivne ukrepe za odpravo teh nepravilnosti in popravo vsake ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju.

3. Komisija, ČDO in, če je to primerno, država članica, s katero je ČDO povezana, sodelujejo na temelju upravnih dogovorov v okviru sej, ki se skličejo enkrat na leto ali na dve leti zaradi usklajevanja programov, metodologij in izvajanja nadzora.

4. Glede finančnih popravkov:

(a) je ČDO prva odgovorna za odkritje in popravo finančnih nepravilnosti;

(b) vendar v primeru pomanjkljivosti pri zadevni ČDO ukrepa Komisija, če ČDO ne popravi stanja in če so prizadevanja za sklenitev dogovora neuspešna, in sicer tako, da zmanjša ali prekliče preostali znesek celotnih dodeljenih sredstev v skladu s finančnim sklepom EPD.







Poglavje 8

Prehod od prejšnjih evropskih razvojnih skladov (ERS) k 9. ERS

Člen 33

Izvedba prejšnjih ERS in prehodna faza

1. Obveznosti, ki so nastale v okviru 6., 7. in 8. ERS pred začetkom veljavnosti tega sklepa, se še naprej izpolnjujejo na podlagi pravil, ki se uporabljajo za navedene ERS.

Sredstva iz šestega, sedmega in osmega ERS, ki so bila dodeljena ČDO pred začetkom veljavnosti tega sklepa, ostanejo še naprej dodeljena njim. Ta sredstva se tudi v prihodnje uporabljajo v skladu z zadevnimi določbami Sklepa 91/482/EGS, ki se še vedno uporablja za te namene, dokler ne začne veljati Notranji sporazum o 9. ERS.

Do začetka veljavnosti sporazuma o ustanovitvi 9. ERS so uradniki, ki so odgovorni za upravljanje in uporabo sredstev Evropskega razvojnega sklada, in sicer glavni odredbodajalec ERS, lokalni odredbodajalec ČDO in vodja delegacije Komisije, še naprej odgovorni za naloge v zvezi z upravljanjem in uporabo sredstev, ki so jim zaupana v skladu s Sklepom Sveta 91/482/ES.

2. Vsi preostali zneski iz prejšnjih ERS se na datum začetka veljavnosti Notranjega sporazuma o 9. ERS, pa tudi katerikoli znesek, ki se pozneje sprosti iz tekočih projektov v okviru teh skladov, prenesejo v 9. ERS in uporabljajo v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu.

Vsa tako prenesena sredstva v 9. ERS, ki so bila predhodno dodeljena indikativnim programom ČDO ali regiji, še naprej ostanejo tej ČDO ali regionalnemu sodelovanju.

Katera koli druga neporabljena sredstva, ki niso dodeljena indikativnemu programu, se dodajo nerazdeljenim sredstvom iz 9. ERS. Celotni znesek iz tega sklepa, ki se mu dodajo prenesena neporabljena sredstva iz prejšnjih ERS, se uporablja za obdobje 2000-2007. Ta odstavek se uporablja zlasti za vsa neporabljena sredstva skupnega zneska iz členov 118 do 142 Sklepa 91/482/EGS v zvezi s stabilizacijo izvoznih prihodkov od kmetijskih proizvodov (Stabex) oziroma posebno finančno olajšavo (Sysmin).







NASLOV II

GOSPODARSKO IN TRGOVINSKO SODELOVANJE

Člen 34

Cilj

1. Cilj gospodarskega in trgovinskega sodelovanja je spodbuditev gospodarskega in družbenega razvoja ČDO, zlasti z vzpostavitvijo tesnih gospodarskih odnosov med njimi in Skupnostjo kot celoto.

Izvedba tega sodelovanja mora biti usklajena s cilji drugih skupnih politik.

2. Poleg tega se Skupnost obvezuje, da bo podprla učinkovito integracijo ČDO v svetovno gospodarstvo ter povečanje njihove trgovine z blagom in storitvami na regionalnih in svetovnih trgih.







Poglavje 1

Režim za trgovino z blagom

Člen 35

Prost dostop za proizvode s poreklom

1. Proizvodi, po poreklu iz ČDO, se uvažajo v Skupnost brez uvoznih dajatev.

2. Pojmovanje proizvodov s poreklom in načinov upravnega sodelovanja v zvezi z njimi je opredeljeno v Prilogi III.

Člen 36

Pretovarjanje proizvodov brez porekla v ČDO, ki so v prostem prometu v ČDO

1. Proizvodi, ki po poreklu niso iz ČDO, so pa v prostem prometu v posamezni ČDO in se kot takšni ponovno izvažajo v Skupnost, se uvozijo v Skupnost brez uvoznih dajatev in davkov z enakim učinkom pod pogojem, da:

(a) so v zadevni ČDO plačane carinske dajatve ali davki z enakim učinkom, v enaki ali večji višini kakor carina, ki se uporablja v Skupnosti za uvoz enakih proizvodov po poreklu iz tretjih držav, za katere se uporablja klavzula največjih ugodnosti;

(b) niso niti delno niti v celoti predmet oprostitve dajatev ali vračila carine ali davka z enakim učinkom, ne glede na odstavek 2;

(c) jih spremlja izvozno potrdilo.

2. Ne glede na člen 1 lahko Komisija na primerno utemeljeno zahtevo upravnih organov zadevne ČDO in glede na cilje tega sklepa odobri javno finančno pomoč ČDO za tiste, ki izvajajo postopek pretovarjanja.

Zahteva navede zlasti naravo in predvideni obseg trgovine, v zvezi s katero se lahko izkoristi pomoč.

Ta pomoč mora imeti obliko pomoči za transport blaga v prostem promet in vključevati upravičene tekoče stroške, ki so dobili podporo v zvezi s postopkom pretovarjanja. Pomoč ne sme povzročiti hujših motenj ali težav, iz katerih lahko izhaja poslabšanje v kateri od gospodarskih panog Skupnosti ali ene ali več držav članic.

Upravni organi ČDO se lahko obrnejo na Komisijo zaradi zagotovitve dodatnih informacij za utemeljitev njihove pisne zahteve.

Če upravni organi ČDO tako zahtevajo, je partnerska delovna skupina iz člena 7(3) odgovorna za reševanje spornih vprašanj, ki izhajajo iz upravljanja postopka pretovarjanja.

3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za:

(a) kmetijske proizvode, navedene v Prilogi I k Pogodbi, niti za proizvode iz obsega Uredbe Sveta (EGS) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskem režimu za nekatero blago, ki izhaja iz predelave kmetijskih proizvodov ( 9 ), razen za ribiške proizvode, navedene po 1. februarju 2002, pod pogojem, da Komisija sprejme potrebne izvršilne določbe: (A) pod oznakami KN 0303311000, 0304209510 in 0306 13 10, ki se pretovarjajo v Grenlandiji v letni količini 10 000 ton, ter (B) pod oznakami KN 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90ki se pretovarjajo v Saint-Pierre in Miquelon v letni količini 2 000 ton;

(b) proizvode, za katere pri uvozu v Skupnost veljajo količinske omejitve ali protidampinške carine.

4. Pogoji za vstop proizvodov, ki po poreklu niso iz ČDO, so pa v prostem prometu v posamezni ČDO, v Skupnost in načini upravnega sodelovanja so določeni v Prilogi IV.

Člen 37

Postopek v odboru

1. Komisiji pri zadevah iz člena 36 pomaga odbor.

2. Za postopke v odboru se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 38

Količinske omejitve in ukrepi z enakim učinkom

1. Skupnost za uvoz blaga po izvoru iz ČDO ne uporablja nobenih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom.

2. Odstavek 1 ne izključuje možnosti prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali tranzita blaga, ki so utemeljene z javno moralo ali javno politiko, zaščito zdravja in življenja ljudi, živali in rastlin, zaščito nacionalnih zakladov, ki imajo umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednost, ohranitvijo neobnovljivih naravnih virov ali zaščito industrijske ali poslovne lastnine.

Te prepovedi ali omejitve nikakor ne smejo predstavljati samovoljne ali neupravičene diskriminacije ali skritega omejevanja trgovine na splošno.

Člen 39

Odpadki

1. Premeščanje odpadkov med državami članicami in ČDO se nadzira v skladu z mednarodno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti. Skupnost podpira in razvija učinkovito mednarodno sodelovanje na tem področju zaradi varovanja okolja in javnega zdravja.

2. Skupnost prepove vsak neposredni ali posredni izvoz odpadkov v ČDO, razen izvoza nenevarnih odpadkov, namenjenih za postopke predelave, hkrati pa upravni organi ČDO prepovejo neposredni ali posredni uvoz teh odpadkov iz Skupnosti ali katere koli druge države v lastno državo, brez poseganja v mednarodne obveznosti v zvezi s temi področji, ki so sprejete ali se v pristojnih mednarodnih forumih lahko sprejmejo v prihodnosti.

3. V zvezi s Skupnostjo se uporablja Uredba Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kontroli prevoza odpadkov po Evropski skupnosti ter v Skupnost in iz nje ( 10 ).

4. V zvezi s ČDO, ki zaradi svojega ustavnega statusa niso podpisnice Baselske konvencije, njihovi zadevni upravni organi pospešijo sprejetje potrebne notranje zakonodaje in upravnih predpisov za izvedbo določb Baselske konvencije ( 11 ).

5. Poleg tega zadevne države članice spodbudijo sprejetje potrebne notranje zakonodaje in upravnih predpisov s strani ČDO zaradi izvedbe:

(a) Uredbe (EGS) št. 259/93 na naslednji način: (i) člena 13 glede pošiljanja odpadkov znotraj ČDO, (ii) člena 18 glede izvoza odpadkov iz ČDO v države AKP,

(b) Uredbe (EGS) št. 1420/1999 ( 12 ),

(c) Uredbe Komisije (ES) št. 1547/1999 ( 13 ) in

(d) Direktive Sveta in Evropskega parlamenta 2000/59/ES ob upoštevanju rokov za prenos, določenih v členu 16 Direktive ( 14 ).

6. Glede uvoza nevarnih in nenevarnih odpadkov iz ČDO v Skupnost, namenjenih za končno odlaganje, se uporabljajo členi 1 do 12 in 25 do 39 Uredbe (EGS) št. 259/93 ter Odločba Komisije 94/774/ES ( 15 ).

7. Ena ali več ČDO in država članica, s katero so povezane, lahko uporabljajo nacionalne postopke za izvoz odpadkov iz ČDO v to državo članico.

V tem primeru zadevna država članica v šestih mesecih od začetka veljavnosti tega sklepa uradno obvesti Komisijo o zakonodaji, ki se uporablja, ali o katerikoli drugi zadevni nacionalni zakonodaji, vključno s kakršno koli spremembo le-te.

Člen 40

Ukrepi, ki jih sprejmejo ČDO

1. Upravni organi ČDO lahko zaradi svojih sedanjih razvojnih potreb ohranijo ali uvedejo take carine ali količinske omejitve, za katere menijo, da so potrebne v zvezi z uvozom proizvodov, ki so po poreklu iz Skupnosti.

2.

(a) Trgovinski režim, ki ga uporabljajo ČDO za Skupnost, ne sme povzročati nobene diskriminacije med državami članicami in ne sme biti manj ugoden od zagotovljene najugodnejše obravnave po načelu največjih ugodnosti.

(b) Ne glede na posebne določbe tega sklepa Komisija ne sme izvajati diskriminacije med ČDO na področju trgovine.

(c) Določbe iz (a) ne preprečujejo, da država ali ozemlje odobri nekaterim drugim ČDO ali drugim državam v razvoju ugodnejšo obravnavo, kakor je tista, ki jo odobri Skupnost.

3. Upravni organi ČDO v treh mesecih po začetku veljavnosti tega sklepa sporočijo Komisiji carinske tarife in sezname količinskih omejitev, ki jih uporabljajo.

Komisiji sporočijo tudi vse poznejše spremembe teh ukrepov, če in ko se sprejmejo.

Člen 41

Klavzula o nadzoru

1. Proizvodi po izvoru iz ČDO iz člena 35 ali proizvodi, ki po izvoru niso iz ČDO, iz člena 36 so lahko predmet posebnega nadzora. Komisija po posvetovanju z upravnimi organi ČDO in države članice, s katero je ČDO povezana, odloči, kateri proizvodi se nadzirajo.

2. Uporablja se člen 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvedbo Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti ( 16 ).

3. Komisija in pristojni upravni organi ČDO zagotovijo učinkovitost nadzornih ukrepov z uvedbo načinov upravnega sodelovanja, določenih v prilogah III in IV.

Člen 42

Zaščitni ukrepi

1. Če uporaba tega sklepa povzroči hujše motnje v kateri od gospodarskih panog Skupnosti ali ene ali več držav članic, ali če je ogrožena njihova finančna stabilnost, ali če pride do težav, ki lahko povzročijo poslabšanje v sektorju, v katerem deluje Skupnost, ali v regiji Skupnosti, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo ene ali več držav članic in po posvetovanju z Odborom iz člena 43 sprejme ali dovoli zadevnim državam članicam, da sprejmejo potrebne zaščitne ukrepe, skladno s spodnjimi odstavki.

2. Za namen izvedbe odstavka 1 imajo prednost tisti ukrepi, ki bi najmanj motili delovanje pridružitve in Skupnosti. Ti ukrepi se omejijo na tisto, kar je nujno potrebno za odpravo nastalih težav. Ne smejo prekoračiti v tem sklepu zagotovljenega preklica preferenčnega obravnavanja.

3. Kadar se zaščitni ukrepi sprejemajo ali spreminjajo, je treba posvetiti posebno pozornost interesom najmanj razvitih ČDO.

4. Ta člen ne posega v pravice in obveznosti Skupnosti po pravilih STO, vključno s tistimi, ki jih vsebuje Sporazum STO o zaščitnih ukrepih ( 17 ). Ravno tako ne preprečuje uporabe predpisov o skupni ureditvi kmetijskih trgov ali upravnih določb Skupnosti ali nacionalnih upravnih določb, ki so iz teh predpisov izpeljane, ali posebnih pravil, sprejetih po členu 235 Pogodbe, za predelane kmetijske proizvode.

5.

(a) Če država članica zaprosi Komisijo za uporabo zaščitnih ukrepov, Komisija v treh delovnih dneh od datuma prejetja zaprosila države članice o tem obvesti Svet, države članice in upravne organe ČDO ter povabi upravne organe ČDO, da zagotovijo informacije, za katere meni, da so pomembne v zvezi z nastalimi razmerami.

(b) Kadar Komisija ukrepa na svojo lastno pobudo, obvesti o tem zadevne ČDO in države članice takoj, ko je to mogoče.

(c) Če tako zahtevajo upravni organi ČDO in ne glede na skrajne roke iz tega člena, je povabljena partnerska delovna skupina iz člena 7(3). Rezultati delovne skupine se pošljejo posvetovalnemu odboru. V tem primeru se skrajni rok iz odstavka 9 tega člena podaljša za deset delovnih dni. Komisija istočasno povabi države članice na sejo odbora iz člena 43.

Države članice in ČDO zagotovijo Komisiji vse informacije, ki so potrebne za utemeljitev njihove zahteve, da se zaščitni ukrepi izvedejo ali ne izvedejo.

6. Komisija o sklepu glede izvedbe potrebnih zaščitnih ukrepov nemudoma uradno obvesti Svet, države članice in upravne organe ČDO. Sklep se začne izvajati takoj.

7. Vsaka država članica lahko v roku 10 delovnih dni od prejetja uradnega obvestila o navedenem sklepu predloži Svetu sklep Komisije iz odstavka 6.

8. Če Komisija ne sprejme sklepa v 21 delovnih dneh, ali če zahtevo zavrne, ali če odloči, da ne sprejme zaščitnih ukrepov, lahko vsaka država članica, ki je predložila zadevo Komisiji, predloži to zahtevo Svetu.

9. V primerih iz odstavkov 7 in 8 lahko Svet v 21 delovnih dneh s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep.

Člen 43

Postopek v odboru

1. Komisiji pri zadevah iz člena 42 pomaga odbor.

2. Za postopke v odboru se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.







Poglavje 2

Trgovina s storitvami in pravila za ustanavljanje

Člen 44

Splošni cilj

Dolgoročni cilj na tem področju je postopna liberalizacija trgovine s storitvami ob primernem spoštovanju ciljev lokalnih politik ČDO ter ob upoštevanju stopnje razvoja ČDO in obveznosti, ki so jih v okviru STO sprejele Skupnost, države članice ali ČDO.

Člen 45

Splošna načela glede ustanovitve in opravljanja storitev

1. Za namene tega poglavja se uporabljajo naslednje definicije:

(a) „družbe ali podjetja“: družbe ali podjetja, ustanovljena po civilnem ali gospodarskem pravu, vključujejo javne in druge družbe, zadruge in katere koli druge pravne osebe ali združenja, ki se urejajo po javnem ali zasebnem pravu, razen tistih, ki so nepridobitni. „Družbe ali podjetja držav članic“ so tista, ki so ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice in katerih registrirana pisarna, osrednja uprava ali glavna poslovna enota je v državi članici. Družba ali podjetje, ki ima v državi članici samo svojo registrirano pisarno, mora opravljati dejavnost, ki je dejansko in stalno povezana z gospodarstvom te države članice. „Družbe ali podjetja ČDO“ so tista, ki so ustanovljena v skladu z veljavno zakonodajo zadevne ČDO in katerih registrirana pisarna, osrednja uprava ali glavna poslovna enota je v tej ČDO; vendar mora družba ali podjetje, ki ima v državi ali na ozemlju samo svojo registrirano pisarno, opravljati dejavnost, ki je dejansko in stalno povezana z gospodarstvom te države ali ozemlja;

(b) „prebivalci ČDO“: osebe, ki imajo prebivališče navadno v ČDO, ki so državljani države članice, ali ki imajo pravni status, specifičen za posamezno ČDO. Ta definicija ne posega v pravice, pridobljene z državljanstvom Unije v skladu s Pogodbo.

2. V zvezi s predpisi, ki se uporabljajo za ustanovitev in opravljanje storitev v skladu s členom 183(5) Pogodbe, in ob upoštevanju odstavka 3 spodaj:

(a) Skupnost za ČDO uporablja obveznosti, sprejete v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), pod pogoji, ki so določeni v tem sporazumu in v skladu s tem sklepom;

(b) upravni organi ČDO obravnavajo državljane, družbe ali podjetja držav članic na način, ki ni manj ugoden od tistega v uporabi za državljane, družbe ali podjetja tretjih držav, in ne izvajajo diskriminacije med državljani, družbami ali podjetji držav članic.

3. Upravni organi ČDO lahko za spodbujanje ali podporo lokalnemu zaposlovanju sprejmejo predpise za pomoč prebivalcem in lokalnim dejavnostim.

V tem primeru upravni organi ČDO o sprejetih predpisih uradno obvestijo Komisijo, da lahko o tem obvesti države članice.

4. Za poklice zdravnik, zobozdravnik, babica, medicinska sestra/bolničar, farmacevt in veterinarski kirurg Svet soglasno in na predlog Komisije sprejme seznam poklicnih kvalifikacij, specifičnih za prebivalce ČDO, ki jih priznavajo države članice.

Člen 46

Pomorski promet

Cilj sodelovanja na tem področju je pod ekonomsko sprejemljivimi pogoji zagotoviti skladen razvoj učinkovitih in zanesljivih pomorskih služb s spodbujanjem sodelovanja vseh strank na podlagi načela neomejenega dostopa do trgovine na poslovni osnovi.

Ta določba se ne uporablja za Grenlandijo.







Poglavje 3

Področja, povezana s trgovino

Člen 47

Tekoča plačila in pretok kapitala

1. Ne glede na člen 2:

(a) države članice in upravni organi ČDO ne uvedejo nobenih omejitev plačil tekoče plačilne bilance v prosto zamenljivi valuti med prebivalci Skupnosti in ČDO;

(b) države članice in upravni organi ČDO v zvezi s transakcijami v kapitalski plačilni bilanci za neposredne naložbe v družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo sprejemne države članice, države ali ozemlja, ne uvedejo nobenih omejitev prostega pretoka kapitala, da bi zagotovili unovčenje in ponovno vrnitev premoženja, ustvarjenega s temi naložbami, ter katerega koli dobička, ki iz njih izhaja.

2. Skupnost, države članice in ČDO imajo pravico, da s potrebnimi spremembami sprejmejo ukrepe iz členov 57, 58, 59, 60 in 301 Pogodbe v skladu s pogoji, določenimi v tej pogodbi. Če ima ena ali več ČDO ali ena ali več držav članic plačilnobilančne težave ali bi jih lahko imele, lahko upravni organi ČDO, države članice ali Skupnost v skladu s pogoji, določenimi v okviru GATS ter s členi VIII in XIV Sporazuma Mednarodnega denarnega sklada, sprejmejo omejitve za tekoče transakcije, ki veljajo začasno in ne presegajo tega, kar je potrebno za izboljšanje plačilnobilančnih razmer. Pri sprejemanju teh ukrepov upravni organi ČDO, država članica ali Skupnost o tem nemudoma obvestijo druga drugo in druga drugi takoj, ko je mogoče, predložijo časovni načrt za odpravo zadevnih ukrepov.

Člen 48

Politika konkurence

1. Oblikovanje in izvajanje učinkovite in dobre politike ter pravil konkurence je bistvenega pomena za izboljšanje in zagotovitev ugodnega naložbenega ozračja, trajnostne industrializacije in preglednosti dostopa do trgov.

2. Za zagotovitev odprave izkrivljanja konkurence in ob primernem upoštevanju različnih stopenj razvoja in ravni gospodarskih potreb vsake ČDO Skupnost in ČDO uresničujejo lokalna, nacionalna ali regionalna pravila in politike, vključno z nadzorom in, pod določenimi pogoji, s prepovedjo dogovorov med podjetji, sklepov združenj podjetij in usklajenih ravnanj podjetij, katerih cilj ali učinek je preprečitev, omejitev ali izkrivljanje konkurence. Zgornja prepoved se nanaša tudi na zlorabo prevladujočega položaja na ozemlju Skupnosti ali ČDO s strani enega ali več podjetij.

Člen 49

Varstvo pravic intelektualne lastnine

1. Ustrezna in učinkovita raven varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, vključno s sredstvi za uveljavljanje teh pravic, se zaradi zmanjšanja izkrivljanja in motenj dvostranske trgovine zagotovi v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi.

2. Pravice intelektualne lastnine obsegajo avtorske pravice, ki vključujejo zlasti avtorske pravice za računalniške programe in sorodne pravice, uporabne modele, patente, vključno z biotehnološkimi izumi, industrijsko oblikovanje, geografske označbe, vključno z označbami porekla, blagovne in storitvene znamke, topografijo integriranih vezij in pravno varstvo podatkovnih zbirk ter varstvo pred nelojalno konkurenco iz člena 10 bis Pariške konvencije o varstvu industrijske lastnine ter varstvo zaupnih podatkov o strokovnem znanju in izkušnjah.

Člen 50

Standardizacija in potrjevanje

Na področju standardizacije, potrjevanja in zagotavljanja kakovosti se zaradi odprave nepotrebnih tehničnih ovir in zaradi zmanjšanja razlik na teh področjih izvaja tesnejše sodelovanje, zato da se olajša trgovina.

Člen 51

Trgovina in okolje

Razvoj mednarodne trgovine se spodbuja na način, ki zagotovi trajnostno in premišljeno upravljanje okolja, in v skladu z zadevnimi mednarodnimi sporazumi in obveznostmi ter ob primernem upoštevanju vsakokratnih stopenj razvoja ČDO. Pri načrtovanju in izvajanju okoljskih ukrepov se upoštevajo posebne potrebe in zahteve ČDO.

Upoštevajoč načela iz Ria, je sodelovanje naravnano na zagotovitev vzajemne podpore pri trgovini in okoljskih politikah, zlasti s krepitvijo nadzora nad kakovostjo blaga in storitev, povezanih z okoljem, in z izboljšanjem okolju prijaznih načinov proizvodnje.

Člen 52

Trgovinski in delovni standardi

Treba je spoštovati poglavitne mednarodne in nacionalne delovne standarde, zlasti svobodo združevanja in varstvo pravice do organiziranja, uresničevanje pravice do organiziranja in kolektivnih pogajanj, odpravo prisilnega dela, odpravo najhujših oblik otroškega dela, minimalno starost za zaposlitev in nediskriminacijo pri zaposlovanju.

Člen 53

Potrošniška politika in varovanje zdravja potrošnikov

Sodelovanje na področju potrošniške politike in varovanja zdravja potrošnikov se izvaja ob primernem upoštevanju veljavne zakonodaje ČDO in Skupnosti in v izognitev trgovinskim oviram.

Člen 54

Prepoved prikritih zaščitnih ukrepov

Določbe tega poglavja se ne uporabljajo kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine.







Poglavje 4

Monetarna in davčna vprašanja

Člen 55

Klavzula o davčni izjemi

1. Ne glede na določbe člena 56 se načelo največjih ugodnosti, dodeljeno v skladu z določbami tega sklepa, ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih države članice ali upravni organi ČDO že zagotavljajo ali jih bodo lahko v prihodnosti na podlagi dogovorov o preprečevanju dvojnega obdavčevanja, ali druge davčne ureditve ali veljavne domače davčne zakonodaje.

2. Nič v tem sklepu ni mogoče razlagati kot oviro za sprejetje ali izvedbo katerega koli ukrepa, katerega cilj je preprečitev izogibanja plačevanju davkov ali davčne goljufije na podlagi davčnih določb sporazumov za preprečevanje dvojne obdavčitve ali druge davčne ureditve ali veljavne domače davčne zakonodaje.

3. Ničesar v tem sklepu ni mogoče razlagati kot oviro za ustrezne pristojne organe, da pri uporabi zadevnih določb svoje davčne zakonodaje razlikujejo davkoplačevalce, ki niso v enakem položaju, zlasti ne glede kraja njihovega stalnega prebivališča ali glede kraja, kjer so naložili svoj kapital.

Člen 56

Davčni in carinski postopki za pogodbe, ki jih financira Skupnost

1. Za pogodbe, ki jih financira Skupnost, ČDO uporabljajo davčne in carinske postopke, ki niso manj ugodni od tistih, ki jih uporabljajo za države z največjimi ugodnostmi ali mednarodne razvojne organizacije, s katerimi so povezane. Za določitev načela največjih ugodnosti ni treba upoštevati postopkov, ki jih ustrezni upravni organi zadevne države ali ozemlja uporabljajo za druge države v razvoju.

2. Ob upoštevanju odstavka 1 se za pogodbe, ki jih financira Skupnost, uporabljajo naslednji postopki:

(a) v ČDO uživalcu se kolki ali pristojbine za registracijo ali davščine z enakim učinkom za pogodbe ne uporabljajo ne glede na to, ali te dajatve že obstajajo ali bodo uvedene v prihodnosti; vendar se te pogodbe registrirajo v skladu z veljavno zakonodajo v ČDO, pri čemer se za opravljeno storitev lahko zaračuna ustrezna pristojbina;

(b) dobiček in/ali dohodek, ki izhaja iz izvedbe pogodb, je obdavčljiv na podlagi notranje davčne ureditve zadevne ČDO, pod pogojem, da ima fizična ali pravna oseba, ki ta dobiček in/ali dohodek doseže, stalni kraj poslovanja v tej ČDO ali da izvedba pogodbe traja dlje kakor šest mesecev;

(c) podjetja, ki morajo uvoziti opremo za izvedbo gradbenih pogodb na svojo zahtevo, izkoristijo sistem začasnega dovoljenja za vstop, kakor je določen z zakonodajo ČDO uživalca v zvezi s to opremo;

(d) za profesionalno opremo, ki je potrebna za opravljanje nalog, opredeljenih v pogodbi o opravljanju storitev, se v skladu z zakonodajo ČDO dovoli začasni vstop v to ČDO brez davčnih, uvoznih in carinskih dajatev ter drugih pristojbin z enakim učinkom, če te dajatve in pristojbine ne predstavljajo nadomestila za opravljene storitve;

(e) uvoz v ČDO uživalca na podlagi dobavnih pogodb se dovoli brez carinskih ali uvoznih dajatev, davkov ali davščin z enakim učinkom. Dobavne pogodbe za blago, ki izvira iz zadevne države ali z ozemlja, se sklenejo na podlagi cene dobavljenega blaga franko tovarna, h kateri se lahko doda davščina, ki jo je mogoče uporabiti za to dobavljeno blago v tej državi ali na tem ozemlju;

(f) za gorivo, mazivo in ogljikovodikovo vezivo ter na splošno vse materiale, ki se uporabljajo pri izvedbi gradbenih pogodb, se šteje, da so kupljeni na lokalnem trgu, in zanje veljajo davčni predpisi, ki se uporabljajo v okviru veljavne zakonodaje v ČDO uživalcu;

(g) osebni ali gospodinjski predmeti, ki jih uvažajo fizične osebe, razen lokalno zaposlenega osebja, ki jim je zaupano opravljanje nalog, opredeljenih v pogodbi o opravljanju storitev, in njihovi družinski člani, so v mejah veljavne zakonodaje ČDO uživalca oproščeni carin ali uvoznih dajatev, davkov ali davščin z enakim učinkom.

3. Za vse druge zadeve, ki niso zajete v odstavkih 1 in 2, se še naprej uporablja zakonodaja zadevne ČDO.

4. Uradniki Komisije, razen lokalno zaposlenega osebja, so oproščeni plačevanja vseh davkov, ki se pobirajo v državi ali na ozemlju, kjer so nameščeni.







Poglavje 5

Poklicno usposabljanje, izpolnjevanje pogojev za programe Skupnosti in druge določbe

Člen 57

Poklicno usposabljanje

Posamezniki iz ČDO z državljanstvom države članice so upravičeni do udeležbe pri poklicnem usposabljanju v Skupnosti pod enakimi pogoji kakor državljani zadevne države članice, če izpolnjujejo pogoje, ki jih morajo izpolnjevati navedeni državljani, vključno z vsemi pogoji za prebivanje v Skupnosti ali Evropskem gospodarskem prostoru (EGP).

Člen 58

Programi, ki so odprti za ČDO

Posamezniki iz ČDO in, kadar je to primerno, zadevni javni in zasebni organi in institucije iz ČDO izpolnjujejo pogoje za programe Skupnosti, navedene v Prilogi II F, in za katere koli programe, ki jih bodo nasledili, ob upoštevanju pravil za programe in postopke, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so povezani.

Komisija lahko spremeni ta seznam bodisi na zahtevo ČDO bodisi države članice ali na svojo lastno pobudo.

Člen 59

Evropska informativno-korespondenčna središča (EIKS)

Na zahtevo upravnih organov ČDO in v skladu s postopki iz naslova I dela tri se lahko v ČDO ustanovi Evropsko informativno-korespondenčno središče, v nadaljevanju besedila „EIKS“. Delno financiranje za gostiteljsko strukturo EIKS je mogoče pridobiti iz pomoči, odobrene v okviru EPD ali regionalnega sodelovanja.

Naloge EIKS, orodja in storitve, ki se jim dajo na voljo, postopki ustanovitve in merila za izbiro gostiteljske strukture so predvideni v Prilogi V.

Člen 60

SRP in SKP

ČDO so na zahtevo svojih upravnih organov upravičene do storitev Središča za razvoj podjetništva (SRP) in Tehničnega središča za sodelovanje v kmetijstvu in na podeželju (SKP) iz člena 1 Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP/ES.

Vsi stroški, izhajajoči iz storitev, ki jih opravita SRP in SKP v korist ČDO, se financirajo iz sredstev, določenih v Prilogi II A.







ČETRTI DEL

KONČNE DOLOČBE

Člen 61

Sprememba statusa

Če ČDO postane neodvisna:

(a) se lahko postopki, določeni v tem sklepu, še naprej uporabljajo za to državo ali ozemlje, pod pogoji, ki jih določi Svet;

(b) Svet na predlog Komisije soglasno odloča o vseh potrebnih prilagoditvah tega sklepa, zlasti zneskov iz Priloge II A.

Člen 62

Pregled

Pred 31. decembrom 2011 Svet soglasno na predlog Komisije opredeli določbe, ki jih je treba določiti za nadaljnjo uporabo načel iz členov 182 do 186 Pogodbe. V tej zvezi Svet zlasti sprejme vse potrebne ukrepe, če ČDO v skladu s svojimi ustavnimi postopki odloči, da se bo pridružila posebnemu preferencialnemu režimu med Skupnostjo in različnimi partnerji v regiji, ki ji ČDO pripada. Svet v tej zvezi upošteva zlasti mednarodne obveznosti, ki jih je prevzela Skupnost, njene države članice ali ČDO, vključno s tistimi iz okvira STO.

Člen 63

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 2. decembra 2001. Uporablja se do 31. decembra 2011.

Člen 64

Objava

Sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.









PRILOGA 1 A

SEZNAM DRŽAV IN OZEMELJ (ČDO) IZ ČLENA 1

— Grenlandija,

— Nova Kaledonija s pripadajočimi ozemlji,

— Francoska Polinezija,

— južna in antarktična francoska ozemlja,

— otoki Wallis in Futuna,

— Mayotte,

— St. Pierre in Miquelon,

— Aruba,

— Nizozemski Antili: — — Bonaire, — Curacao, — Saba, — St. Eustatius, — Sint Maarten,

— Anguilla,

— Kajmanski otoki,

— Falklandski otoki,

— Južna Georgia in Južni Sandwichevi otoki,

— Monserat,

— Pitcairn,

— Sveta Helena, otoka Ascension in Tristan da Cunha,

— britansko antarktično ozemlje,

— ozemlje britanskega Indijskega oceana,

— otoka Turks in Caicos,

— Britanski Deviški otoki.









PRILOGA I B

SEZNAM ČDO IZ ČLENA 3(3), KI ZA NAMENE TE ODLOČBE ŠTEJEJO ZA NAJMANJ RAZVITE

— Anguilla,

— Mayotte,

— Monserat,

— Sveta Helena, otoka Ascension in Tristan da Cunha,

— otoka Turks in Caicos,

— Wallis in Futunski otoki,

— Saint Pierre in Miquelon.









PRILOGA II A

FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: 9. ERS

Člen 1

Dodelitev sredstev za različne instrumente

1. Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Skupnosti v znesku 175 milijonov evrov v okviru devetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), ki je določen z Notranjim sporazumom, za petletno obdobje, od 1. marca 2000 do 28. februarja 2005, razporedi na naslednji način:

(a) 153 milijonov evrov v obliki nepovratnih sredstev, ki vključuje: (i) 145 milijonov evrov za programljivo podporo dolgoročnemu razvoju, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju izvoznih dohodkov. Ta znesek se uporablja predvsem za financiranje pobud iz enotnih programskih dokumentov (EPD); (ii) 8 milijonov evrov za podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji, vključno z dejavnostmi dialoga in partnerstva iz člena 7;

(b) 20 milijonov evrov se dodeli za financiranje investicijskih skladov ČDO iz priloge II C;

(c) 2 milijona evrov se razporedi za študije ali ukrepe tehnične pomoči na pobudo ali po naročilu Evropske komisije, predvsem za splošno ovrednotenje Sklepa, ki ga je treba opraviti najpozneje dve leti pred prenehanjem njegove veljavnosti.

2. Poleg tega skupni znesek finančne pomoči v okviru 9. ERS in katera koli neporabljena sredstva, prenesena na 9. ERS iz prejšnjih skladov na podlagi Notranjega sporazuma, pokrivajo obdobje 2000 do 2007. Pred potekom veljavnosti 9. ERS države članice ocenijo obseg realizacije obveznosti in izdatkov. Potreba po novih sredstvih za podporo finančnemu sodelovanju se določi glede na to oceno, pri čemer se ustrezno upoštevajo neporabljena in neizplačana sredstva iz 9. ERS.

3. Pred prenehanjem veljavnosti 9. ERS države članice določijo datum, po katerem se sredstva 9. ERS ne smejo več dodeljevati.

4. Če se sredstva, določena v odstavku 1 izčrpajo pred potekom veljavnosti tega sklepa, Svet sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 2

Upravljanje sredstev

EIB upravlja posojila iz svojih lastnih virov, pa tudi dejavnosti, ki se financirajo iz investicijskih skladov ČDO. Vsa druga finančna sredstva iz okvira tega sklepa upravlja Komisija.

Člen 3

Razdelitev sredstev med ČDO

1. Znesek v višini 145 milijonov evrov iz člena 1(1)(i) se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:

(a) znesek A v višini 66,1 milijona evrov se dodeli ČDO z najnižjo stopnjo gospodarskega razvoja, in sicer tistim, katerih bruto nacionalni proizvod (BNP) na prebivalca po veljavnih statističnih podatkih ne presega 75 % BNP v Skupnosti;

(b) znesek B v višini 61 milijonov evrov se dodeli ČDO, katerih BNP na prebivalca ne presega BNP na prebivalca v Skupnosti, za financiranje prednostnih dejavnosti na področju socialnega razvoja in varstva okolja v okviru boja proti revščini;

(c) pri dodelitvi zneskov A in B se upošteva prebivalstvo, višina BNP, način uporabe prejšnjih ERS, spoštovanje načel dobrega finančnega poslovanja in mednarodne obdavčitve, omejitve zaradi geografskih značilnosti, ocenjena absorpcijska sposobnost in blag prehod zaradi preprečitve nenadnega znatnega zaostanka pri dodelitvi sredstev Novi Kaledoniji, Francoski Polineziji in Nizozemskim Antilom. Vsaka dodelitev sredstev omogoča njihovo učinkovito uporabo. O njej se odloča v skladu z načelom subsidiarnosti.

2. Vprašanje o morebitni dodelitvi sredstev Grenlandiji se bo preučilo na podlagi revizije iz člena 14 Protokola o ribiških pogojih za obdobje 2001 do 2006 ( 18 ).

3. Nedodeljena rezerva C v višini 17,9 milijona evrov je namenjena za:

(a) financiranje humanitarne in nujne pomoči ter pomoči beguncem v vseh ČDO in po potrebi za dodatno podporo ob nihanju pri izvoznih dohodkih v skladu s Prilogo II D;

(b) dodatne dodelitve glede na nove potrebe in uspešnost ČDO. Izvajanje se ovrednoti objektivno in pregledno ob