02007R1234 — SL — 31.12.2013 — 015.005

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1234/2007

z dne 22. oktobra 2007

o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“)







VSEBINA DEL I UVODNE DOLOČBE DEL II NOTRANJI TRG NASLOV I TRŽNA INTERVENCIJA POGLAVJE I Javna intervencija in zasebno skladiščenje Oddelek I Splošne določbe Oddelek II Javna intervencija Pododdelek I Splošne določbe Pododdelek II Začetek odkupa Pododdelek III Intervencijska cena Pododdelek IV Prodaja iz intervencije Oddelek III Zasebno skladiščenje Pododdelek I Obvezna pomoč Pododdelek II Neobvezna pomoč Oddelek IV Skupne določbe POGLAVJE II Posebni intervencijski ukrepi Oddelek I Izredni ukrepi za podporo trga Oddelek II Ukrepi v sektorjih žit in riža Oddelek III Ukrepi v sektorju sladkorja Oddelek IV Prilagoditev oskrbe POGLAVJE III Sistemi omejevanja proizvodnje Oddelek I Splošne določbe Oddelek II Sladkor Pododdelek I Dodelitev in upravljanje kvot Pododdelek II Prekoračitev kvote Oddelek III Mleko Pododdelek I Splošne določbe Pododdelek II Dodelitev in upravljanje kvot Pododdelek III Prekoračitev kvote Oddelek IIIa KVote za krompirjev škrob Oddelek IV Postopkovna pravila v zvezi s kvotami za sladkor in mleko Oddelek IVa Obseg vinogradniških površin v vinskem sektorju Pododdelek I Nezakonite zasaditve Pododdelek II Prehodna ureditev pravic do zasaditve Pododdelek III Program izkrčitve POGLAVJE IV Sheme pomoči Oddelek I Pomoč za predelavo Pododdelek I Posušena krma Pododdelek II Lan in konoplja, gojena za vlakna Pododdelek III Krompirjev škrob Oddelek II Proizvodno nadomestilo Oddelek III Pomoči v sektorju mleka in mlečnih izdelkov Oddelek IIIa Pomoči v sektorju hmelja Oddelek IV Pomoči v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk Oddelek IVa Pomoči v sektorju sadja in zelenjave Pododdelek I Skupine proizvajalcev Pododdelek II Operativni skladi in operativni programi Pododdelek IIa Sistem razdeljevanja sadja v šolah Pododdelek III Postopkovne določbe Pododdelek IVb Podporni programi v vinskem sektorju Pododdelek I Uvodne določbe Pododdelek II Predložitev in vsebina podpornih programov Pododdelek III Posebni podporni ukrepi Pododdelek IV Postopkovne določbe Oddelek V Sklad skupnosti za tobak Oddelek VI Posebne določbe za sektor čebelarstva Oddelek VII Pomoči v sektorju sviloprejk NASLOV II PRAVILA V ZVEZI S TRŽENJEM IN PROIZVODNJO POGLAVJE I Pravila v zvezi s trženjem in pridelavo Oddelek I Pravila trženja Oddelek Ia Označbe porekla, geografske označbe in tradicionalni izrazi v vinskem sektorju Pododdelek I Označbe porekla in geografske označbe Pododdelek II Tradicionalni izrazi Oddelek Ib Označevanje in predstavitev v vinskem sektorju Oddelek II Pogoji za proizvodnjo Oddelek IIa Pravila pridelave v vinskem sektorju Pododdelek I Sorte vinske trte Pododdelek II Enološki postopki in omejitve Oddelek III Postopkovna pravila POGLAVJE II Organizacije proizvajalcev, medpanožne organizacije, organizacije izvajalcev Oddelek I Splošna načela Oddelek IA Pravila za organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije ter skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave Pododdelek I Poslovnik in priznanje organizacij proizvajalcev Pododdelek II Združenje organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev Pododdelek III Razširitev pravil na proizvajalce na gospodarskem območju Pododdelek IV Medpanožne organizacije v sektorju sadja in zelenjave Oddelek Ib Pravila o organizacijah pridelovalcev in medpanožnih organizacijah v vinskem sektorju Oddelek II Pravila o medpanožnih organizacijah v sektorju tobaka Oddelek IIA Pravila za organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije v sektorju mleka in mlečnih izdelkov Oddelek III Postopkovna pravila DEL III TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI POGLAVJE I Splošne določbe POGLAVJE II Uvoz Oddelek I Uvozna dovoljenja Oddelek II Uvozne dajatve in prelevmani Oddelek III Upravljanje uvoznih kvot Oddelek IV Posebne določbe za nekatere proizvode Pododdelek I Posebne določbe za uvoz v zvezi s sektorjema žit in riža Pododdelek II Preferencialni uvozni režim za sladkor Pododdelek III Posebne določbe za uvoz konoplje Pododdelek IV Posebne določbe za uvoz hmelja Pododdelek V Posebne določbe za uvoz vina Oddelek V Zaščitni ukrepi in aktivno oplemenitenje POGLAVJE III Izvoz Oddelek I Izvozna dovoljenja Oddelek II Izvozna nadomestila Oddelek III Upravljanje izvoznih kvot v sektorju mleka in mlečnih izdelkov Oddelek IV Posebne ugodnosti pri uvozu v tretje države Oddelek V Posebne določbe za žive rastline Oddelek VI Pasivno oplemenitenje DEL IV PRAVILA KONKURENCE POGLAVJE I Pravila za podjetja POGLAVJE II Pravila o državni pomoči DEL V POSEBNE DOLOČBE ZA POSAMEZNE SEKTORJE DEL VI SPLOŠNE DOLOČBE DEL VII IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE POGLAVJE I Izvedbene določbe POGLAVJE II Prehodne in končne določbe PRILOGA I SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 1(1) Del I: Žita Del II: Riž Del III: Sladkor Del IV: Posušena krma Del V: Semena Del VI: Hmelj Del VII: Oljčno olje in namizne oljke Del VIII: Lan in konoplja, gojena za vlakna Del IX: Sadje in zelenjava Del X: Proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave Del XI: Banane Del XII: Vino Del XIII: Živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje Del XIV: Surovi tobak Del XV: Goveje in telečje meso Del XVI: Mleko in mlečni izdelki Del XVII: Prašičje meso Del XVIII: Ovčje in kozje meso Del XIX: Jajca Del XX: Perutninsko meso Del XXI: Drugi proizvodi PRILOGA II SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 1(3) Del I: Etanol kmetijskega porekla Del II: Čebelji izdelki Del III: Sviloprejke PRILOGA III OPREDELITVE IZ ČLENA 2(1) Del I: Opredelitve v zvezi s sektorjem riža Del II: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja Del III: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem hmelja Del IIIa: Opredelitve pojmov v zvezi z vinskim sektorjem Del IV: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem govejega in telečjega mesa Del V: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem mleka in mlečnih izdelkov Del VI: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem jajc Del VII: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem perutninskega mesa Del VIII: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem čebelarstva PRILOGA IV STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA A. Standardna kakovost za neoluščeni riž B. Standardne kakovosti za sladkor PRILOGA V LESTVICE SKUPNOSTI ZA RAZVRŠČANJE TRUPOV IZ ČLENA 42 A. Lestvica Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda B. Lestvica Skupnosti za razvrščanje trupov prašičev C. Lestvica Skupnosti za razvrščanje trupov ovac PRILOGA VI NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE od tržnega leta 2010/2011 dalje PRILOGA VII DODATNE KVOTE ZA IZOGLUKOZO IZ ČLENA 58(2) PRILOGA VIIa IZRAČUN ODSTOTKA, KI SE DOLOČI V SKLADU Z DRUGIM PODODSTAVKOM ČLENA 59(2) PRILOGA VIIb IZRAČUN ODSTOTKA, KI SE UPORABLJA ZA PODJETJA V SKLADU ZDRUGIM PODODSTAVKOM ČLENA 59(2) PRILOGA VIIc IZRAČUN KOEFICIENTA, KI SE DOLOČI V SKLADU S ČLENOM 52A(1) PRILOGA VIII PODROBNA PRAVILA O PRENOSU KVOT SLADKORJA ALI IZOGLUKOZE V SKLADU S ČLENOM 60 PRILOGA IX NACIONALNE KVOTE IN KOLIČINE REZERV ZA PRESTRUKTURIRANJE IZ ČLENA 66 PRILOGA X REFERENČNA VSEBNOST MAŠČOB IZ ČLENA 70 PRILOGA Xa KVOTE ZA KROMPIRJEV ŠKROB NA TRŽNO LETO, KOT JE DOLOČENO V ČLENU 84a PRILOGA Xb PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PODPORNE PROGRAME (IZ ČLENA 103N(1)) PRILOGA Xc PRORAČUNSKA DODELITEV ZA RAZVOJ PODEŽELJA (IZ ČLENA 190A(3)) PRILOGA Xd PRORAČUN ZA PROGRAM KRČENJA PRILOGA Xe POVRŠINE, KI JIH DRŽAVE ČLANICE LAHKO RAZGLASIJO ZA NEUPRAVIČENE DO PROGRAMA IZKRČITVE (IZ ČLENA 85U(1), (2) IN (5)) PRILOGA XI A.I Razdelitev maksimalnih zajamčenih količin za dolga lanena vlakna med državami članicami iz člena 94(1) A.II Razdelitev maksimalnih zajamčenih količin za tržno leto 2008/2009 za kratka lanena in konopljena vlakna med državami članicami iz člena 94(1a) A.III Cone, upravičene do pomoči iz člena 94a B. Razdelitev maksimalnih zajamčenih količin med državami članicami iz člena 89 PRILOGA XIa TRŽENJE MESA, PRIDOBLJENEGA IZ GOVEDA, STAREGA NAJVEČ DVANAJST MESECEV, V SKLADU S ČLENOM 113B I. Opredelitev pojmov II. Kategorizacija goveda, starega največ dvanajst mesecev, v klavnici III. Prodajne označbe IV. Obvezni podatki na etiketi V. Prostovoljni podatki na etiketi VI. Registracija podatkov VII. Uradni pregledi VIII. Meso, uvoženo iz tretjih držav IX. Kazni PRILOGA XIb KATEGORIJE PROIZVODOV VINSKE TRTE 1. Vino 2. Mlado vino, ki je še v vrenju 3. Likersko vino 4. Peneče vino 5. Kakovostno peneče vino 6. Kakovostno aromatično peneče vino 7. Gazirano peneče vino 8. Biser vino 9. Gazirano biser vino 10. Grozdni mošt 11. Delno prevreti grozdni mošt 12. Delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja 13. Zgoščeni grozdni mošt 14. Prečiščeni zgoščeni grozdni mošt 15. Vino iz sušenega grozdja 16. Vino iz prezrelega grozdja 17. Vinski kis Dodatek k Prilogi XIb Vinorodne cone PRILOGA XII OPREDELITVE POJMOV IN OZNAČEVANJE V ZVEZI Z MLEKOM IN MLEČNIMI IZDELKI IZ ČLENA 114(1) PRILOGA XIII TRŽENJE MLEKA ZA PREHRANO LJUDI IZ ČLENA 114(2) PRILOGA XIV TRŽNI STANDARDI ZA PROIZVODE IZ SEKTORJEV JAJC IN PERUTNINE IZ ČLENA 116 A. Tržni standardi za jajca kokoši vrste Gallus gallus B. Tržni standardi za perutninsko meso C. Tržni standardi za pridelavo in trgovanje z valilnimi jajci in piščanci domače perutnine PRILOGA XV TRŽNI STANDARDI, KI SE UPORABLJAJO ZA MAZAVE MAŠČOBE IZ ČLENA 115 Dodatek k Prilogi XV PRILOGA XVa OBOGATITEV, DOKISANJE IN RAZKISANJE V NEKATERIH VINORODNIH CONAH A. Omejitve za obogatitev B. Postopki obogatitve C. Dokisanje in razkisanje D. Postopki PRILOGA XVb OMEJITVE A. Splošno B. Sveže grozdje, grozdni mošt in grozdni sok C. Tipiziranje vin D. Stranski proizvodi PRILOGA XVI OPISI IN OPREDELITVE OLJČNEGA OLJA IN OLJA IZ OLJČNIH TROPIN IZ ČLENA 118 PRILOGA XVIa IZČRPEN SEZNAM PRAVIL, KI SE LAHKO V SKLADU S ČLENOM 125F IN ČLENOM 125 L RAZŠIRIJO NA PROIZVAJALCE NEČLANE PRILOGA XVII UVOZNE DAJATVE ZA RIŽ IZ ČLENOV 137 IN 139 PRILOGA XVIII SORTE RIŽA BASMATI IZ ČLENA 138 PRILOGA XIX DRŽAVE IZ ČLENOV 153(3) IN 154(1)(b) TER TOČKE 12 DELA II PRILOGE III PRILOGA XX SEZNAM BLAGA IZ SEKTORJEV ŽIT, RIŽA, SLADKORJA, MLEKA IN JAJC ZA POTREBE ČLENA 26(a)(ii) IN ZA ODOBRITEV IZVOZNIH NADOMESTIL IZ ODDELKA II POGLAVJA III DELA III Del I: Žita Del II: Riž Del III: Sladkor Del IV: Mleko Del V: Jajca PRILOGA XXI SEZNAM NEKATEREGA BLAGA, KI VSEBUJE SLADKOR, ZA POTREBE ODOBRITVE IZVOZNIH NADOMESTIL IZ ODDELKA II POGLAVJA III DELA III PRILOGA XXII KORELACIJSKE TABELE IZ ČLENA 202







DEL I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba vzpostavlja skupno ureditev trgov za proizvode, kakor so nadalje določeni v Prilogi I, v naslednjih sektorjih:

(a) žita, del I Priloge I;

(b) riž, del II Priloge I;

(c) sladkor, del III Priloge I;

(d) posušena krma, del IV Priloge I;

(e) semena, del V Priloge I;

(f) hmelj, del VI Priloge I;

(g) oljčno olje in namizne oljke, del VII Priloge I;

(h) lan in konoplja, del VIII Priloge I;

(i) sadje in zelenjava, del IX Priloge I;

(j) predelano sadje in zelenjava, del X Priloge I;

(k) banane, del XI Priloge I;

(l) vino, del XII Priloge I;

(m) žive rastline in cvetličarski proizvodi, del XIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor živih rastlin“);

(n) surov tobak, del XIV Priloge I;

(o) goveje in telečje meso, del XV Priloge I;

(p) mleko in mlečni izdelki, del XVI Priloge I;

(q) prašičje meso, del XVII Priloge I;

(r) ovčje in kozje meso, del XVIII Priloge I;

(s) jajca, del XIX Priloge I;

(t) perutninsko meso, del XX Priloge I;

(u) drugi proizvodi, del XXI Priloge I.

▼M10 —————

▼B

3. Ta uredba vzpostavlja posebne ukrepe za sektorje, kakor so navedeni in po potrebi nadalje opredeljeni v Prilogi II:

(a) etilni alkohol kmetijskega porekla, del I Priloge II (v nadaljnjem besedilu „sektor etilnega alkohola kmetijskega porekla“);

(b) čebelarski proizvodi, del II Priloge II (v nadaljnjem besedilu „sektor čebelarstva“);

(c) sviloprejke, del III Priloge II.

▼M3

4. Za krompir, svež ali ohlajen, z oznako KN 0701 se uporablja poglavje II dela IV.

▼B

Člen 2

Opredelitve pojmov

1. Za namene uporabe te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov v zvezi s posameznimi sektorji, kakor so navedene v Prilogi III.

2. Za namene te uredbe:

(a) „kmet“ pomeni kmeta, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1782/2003;

(b) „plačilna agencija“ pomeni organ ali organe, ki jih določi država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005.

(c) „intervencijska cena“ pomeni ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije.

Člen 3

Tržna leta

Določijo se naslednja tržna leta:

(a) od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan;

(b) od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za:

(i) sektor posušene krme;

(ii) sektorja sviloprejk;

(c) od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za:

(i) sektor žit;

(ii) sektor semen;

(iii) sektor oljčnega olja in namiznih oljk;

(iv) sektor lana in konoplje;

(v) sektor mleka in mlečnih izdelkov;

▼M10

(ca) od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor;

▼B

(d) od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža;

(e) od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja.

▼M3

Za proizvode sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave tržna leta po potrebi določi Komisija.

▼B

Člen 4

Pooblastila Komisije

Kadar so Komisiji podeljena pooblastila, da ukrepa, in razen če v tej uredbi ni drugače določeno, Komisija ravna v skladu s postopkom iz člena 195(2).

Člen 5

Izvedbena pravila

Komisija lahko sprejme podrobna pravila za uporabo člena 2.

Komisija lahko spremeni opredelitve pojmov, ki se nanašajo na riž, določene v delu I Priloge III, in opredelitev „AKP/indijski sladkor“, določeno v točki 12 dela II navedene priloge.

Komisija lahko prav tako določi pretvorbene količnike za riž v različnih fazah predelave, stroške predelave in vrednost stranskih proizvodov.







DEL II

NOTRANJI TRG







NASLOV I

TRŽNA INTERVENCIJA







POGLAVJE I

Javna intervencija in zasebno skladiščenje







Oddelek I

Splošne določbe

Člen 6

Področje uporabe

1. To poglavje določa pravila, ki se nanašajo, kadar je to ustrezno, na odkup v okviru javne intervencije in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za sektorje:

(a) žit;

(b) riža;

(c) sladkorja;

(d) oljčnega olja in namiznih oljk;

(e) govejega in telečjega mesa;

(f) mleka in mlečnih izdelkov;

(g) prašičjega mesa;

(h) ovčjega in kozjega mesa.

2. Za namene tega poglavja:

(a) „žita“ pomeni žita, požeta v Skupnosti;

(b) „mleko“ pomeni kravje mleko, proizvedeno v Skupnosti;

▼M3 —————

▼B

(d) „smetana“ pomeni smetano, pridobljeno neposredno in izključno iz mleka.

Člen 7

Poreklo iz Skupnosti

Brez poseganja v člen 6(2) so samo proizvodi s poreklom iz Skupnosti upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje.

Člen 8

Referenčne cene

1. Za proizvode, za katere veljajo intervencijski ukrepi iz člena 6(1), se določijo naslednje referenčne cene:

▼M7

(a) za sektor žit 101,31 EUR na tono.

▼B

(b) za neoluščeni riž 150 EUR/t za standardno kakovost, kakor je opredeljeno v točki A Priloge IV;

(c) za sladkor:

(i) za beli sladkor:

— 541,5 EUR/t za tržno leto 2008/2009,

— 404,4 EUR/t od tržnega leta 2009/2010;

(ii) za surovi sladkor:

— 448,8 EUR/t za tržno leto 2008/2009,

— 335,2 EUR/t od tržnega leta 2009/2010.

Referenčne cene, določene v točkah (i) in (ii), se uporabljajo za nepakirani sladkor, franko tovarna, standardne kakovosti, kakor je opredeljeno v točki B Priloge IV;

(d) za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR/t za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 42(1)(a);

(e) za sektor mleka in mlečnih izdelkov:

(i) 246,39 EUR za 100 kg za maslo;

▼M3

ii) 169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu;

▼B

(f) za sektor prašičjega mesa 1 509,39 EUR/t za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov prašičev iz člena 42(1)(b):

(i) trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E, kakor je določeno v točki B II Priloge V;

(ii) trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R, kakor je določeno v točki B II Priloge V.

2. Referenčne cene za žita in riž, določene v točkah (a) in (b) odstavka 1, se nanašajo na prodajo na debelo za blago, dobavljeno v skladišče, pred raztovarjanjem. Te referenčne cene veljajo za vse intervencijske centre Skupnosti, določene v skladu s členom 41.

3. Svet lahko v skladu s postopkom iz člena 37(2) Pogodbe spremeni referenčne cene, določene v odstavku 1 tega člena, glede na razvoj dogodkov v proizvodnji in na trgih.

Člen 9

Poročanje o cenah na trgu za sladkor

Komisija vzpostavi informacijski sistem za cene na trgu za sladkor, vključno s sistemom za objavo ravni cen za trg za sladkor.

Sistem temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo belega sladkorja ali drugi gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije se obravnavajo zaupno.

Komisija zagotovi, da objavljene informacije ne omogočijo prepoznavanja cen posameznih podjetij ali gospodarskih subjektov.







Oddelek II

Javna intervencija







Pododdelek I

Splošne določbe

Člen 10

Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija

1. Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter dodatne zahteve in pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s členom 43:

▼C1

(a) navadno pšenico, durum pšenico, ječmen, koruzo in sirek;

▼B

(b) neoluščeni riž;

(c) beli ali surovi sladkor, če je bil zadevni sladkor proizveden v okviru kvote in proizveden iz pese ali trsa, pridelanih v Skupnosti;

(d) sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50 ;

(e) maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane v odobrenem podjetju Skupnosti z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

▼M3

(f) posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano iz mleka po pršnem postopku v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi.







▼M7

Pododdelek II

Začetek odkupa

Člen 11

Obdobja javne intervencije

Javna intervencija je na voljo:

(a) za žita od 1. novembra do 31. maja;

(b) za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija;

(c) za sladkor celotno tržno leto 2008/2009 in 2009/2010;

(d) za goveje in telečje meso med celotnim, katerim koli tržnim letom;

(e) za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 31. avgusta.

Člen 12

Začetek javne intervencije

1. V obdobjih iz člena 11 je javna intervencija:

(a) na voljo za navadno pšenico,

(b) na voljo za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek, neoluščeni riž, sladkor, maslo in posneto mleko v prahu do intervencijskih omejitev iz člena 13(1),

(c) dana na voljo s strani Komisije za govedino in teletino brez pomoči odbora iz člena 195(1), če je povprečna tržna cena za govedino in teletino v reprezentativnem obdobju v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov iz člena 42(1), pod 1 560 EUR/tono.

2. Javno intervencijo za govedino in teletino iz točke (c) odstavka 1 Komisija konča brez pomoči odbora iz člena 195(1), če v reprezentativnem obdobju niso več izpolnjeni pogoji iz navedene točke.

Člen 13

Omejitve intervencije

1. Javni intervencijski odkup se izvede v okviru naslednjih omejitev:

(a) za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž 0 ton za obdobja iz člena 11(a) oziroma (b);

(b) za sladkor 600 000 ton, izraženo v belem sladkorju, za vsako tržno leto;

(c) za maslo 30 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(e);

(d) za posneto mleko v prahu 109 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(e).

2. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena, se ne uporablja noben od drugih ukrepov skladiščenja iz členov 32, 52 in 63.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 za proizvode iz točk (a), (c) in (d) navedenega odstavka se lahko Komisija odloči, da javno intervencijo nadaljuje nad količinami iz navedenega odstavka, če tako zahtevajo razmere na trgu in zlasti razvoj tržnih cen.







Pododdelek III

Intervencijske cene

Člen 18

Intervencijske cene

1. Intervencijska cena:

(a) za navadno pšenico je enaka referenčni ceni za največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a);

(b) za maslo znaša 90 % referenčne cene za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(c);

(c) za posneto mleko v prahu je enaka referenčni ceni za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(d).

2. Intervencijske cene in količine za intervencijo določi Komisija z razpisnimi postopki za naslednje proizvode:

(a) navadno pšenico za zneske, ki presegajo največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a);

(b) trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž, ob uporabi člena 13(3);

(c) goveje in telečje meso;

(d) maslo za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(c), ob uporabi člena 13(3), in

(e) posneto mleko v prahu za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(d), ob uporabi člena 13(3).

V posebnih okoliščinah so lahko razpisni postopki omejeni na določene države članice ali regije države članice ter se intervencijske cene in količine za intervencijo določijo za državo članico ali za regijo države članice na podlagi evidentiranih povprečnih tržnih cen.

3. Najvišja cena odkupa, določena v skladu z razpisnimi postopki iz odstavka 2:

(a) za žita in neoluščeni riž ne sme biti višja od ustrezne referenčne cene;

(b) za govedino in teletino ne sme biti višja od povprečne tržne cene, evidentirane v državi članici ali regiji države članice, povečane za znesek, ki ga določi Komisija na podlagi objektivnih meril;

(c) za maslo ne sme biti višja od 90 % referenčne cene;

(d) za posneto mleko v prahu ne sme biti višja od referenčne cene.

4. Intervencijske cene iz odstavkov 1, 2 in 3:

(a) za žita ne posegajo v zvišanja ali znižanja cen zaradi kakovosti in

(b) se za neoluščeni riž po potrebi zvišajo ali znižajo, če se kakovost proizvodov, ponujenih plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki A Priloge IV. Poleg tega lahko Komisija določi zvišanje ali znižanje intervencijske cene, zato da zagotovi usmerjenost proizvodnje k določenim sortam.

5. Intervencijska cena za sladkor znaša 80 % referenčne cene, določene za tržno leto, ki sledi tržnemu letu, v katerem je bila ponudba predložena. Če pa se kakovost sladkorja, ponujenega plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki B Priloge IV, za katero je referenčna cena določena, se intervencijska cena ustrezno zviša ali zniža.

▼B







Pododdelek IV

Prodaja iz intervencije

Člen 25

Splošna načela

Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se izvede na način, s katerim se izogne morebitnim motnjam na trgu, zagotovi enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev, ob tem pa se upošteva obveznosti iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

Člen 26

Prodaja sladkorja

Za odkupljeni sladkor v okviru javne intervencije lahko plačilne agencije prodajajo sladkor le po ceni, ki je višja od referenčne cene, določene za tržno leto, v katerem se prodaja izvede.

Vendar Komisija lahko določi, da plačilne agencije:

(a) lahko prodajajo sladkor po ceni, ki je enaka referenčni ceni iz prvega odstavka ali nižja od nje, če je sladkor namenjen:

(i) za živalsko krmo ali

▼M3

(ii) za izvoz bodisi brez nadaljnje obdelave ali po nadaljnji obdelavi v izdelke iz Priloge I k Pogodbi ali v blago iz dela III Priloge XX k tej uredbi; ali

▼M3

iii) za industrijsko uporabo iz člena 62.

▼B

(b) dajo na voljo nepredelan sladkor, ki ga hranijo za prehrano ljudi na notranjem trgu Skupnosti, dobrodelnim organizacijam – ki jih priznava zadevna država članica ali Komisija, kadar država članica ne prizna nobene take organizacije –, in sicer po ceni, ki je nižja od trenutne referenčne cene, ali brezplačno za namene razdeljevanja kot dela pomoči v posameznih nujnih primerih.

▼M15

Člen 27

Razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti

1. Proizvodi iz intervencijskih zalog se dajo na voljo določenim imenovanim organizacijam, da bi se omogočilo razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti v skladu z letnim načrtom.

Razdeljevanje je:

(a) brezplačno ali

(b) po ceni, ki nikakor ni višja od tiste, ki temelji na stroških, ki jih imajo določene organizacije za izvajanje ukrepov.

2. Proizvod se lahko zbira na trgu Skupnosti kadar:

(a) proizvoda začasno ni na razpolago v intervencijskih zalogah Skupnosti med izvajanjem letnega načrta iz odstavka 1 v obsegu, ki je potreben za izvajanje načrta v eni ali več državah članicah, in pod pogojem, da ostanejo stroški v okviru omejitev, predvidenih v ta namen v proračunu Skupnosti, ali

(b) bi izvajanje načrta pomenilo prenos majhnih količin proizvodov med državami članicami iz intervencije države članice, ki ni država ali ena od držav, kjer se proizvod zahteva.

3. Zadevne države članice imenujejo organizacije iz odstavka 1 in Komisijo vsako leto pravočasno obvestijo, če želijo uporabiti to shemo.

4. Proizvodi iz odstavkov 1 in 2 se imenovanim organizacijam izročijo brezplačno. Knjigovodska vrednost takih proizvodov je intervencijska cena, popravljena s koeficienti, kadar je treba upoštevati razlike v kakovosti.

5. Brez poseganja v člen 190 se proizvodi, ki so na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz ustrezne proračunske vrstice EKJS v okviru proračuna Evropskih skupnosti. Lahko se tudi določi, da se iz tega financiranja prispeva za kritje stroškov prevoza proizvodov iz intervencijskih centrov in za kritje upravnih stroškov imenovanih organizacij, ki so nastali pri izvajanju te sheme, določene v tem členu, izključujoč morebitne stroške, ki jih lahko krijejo upravičenci v okviru uporabe odstavkov 1 in 2.

▼B







Oddelek III

Zasebno skladiščenje







Pododdelek I

Obvezna pomoč

Člen 28

Proizvodi, ki so upravičeni do pomoči

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 43:

▼M3

(a) za:

(i) nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

(ii) soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka.

▼M7 —————

▼M3

Člen 29

Pogoji in stopnja pomoči za maslo

Znesek pomoči za maslo določi Komisija glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog.

Kadar je v času odpreme iz skladišča na trgu neugodna sprememba, ki je ni bilo mogoče predvideti v času uskladiščenja, se pomoč lahko poveča.

▼M7 —————

▼B







Pododdelek II

Neobvezna pomoč

Člen 31

Proizvodi, ki so upravičeni do pomoči

1. Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 43:

(a) beli sladkor;

(b) oljčno olje;

(c) sveže ali ohlajeno meso odraslega goveda v obliki trupov, polovic, kompenziranih četrti, sprednjih četrti ali zadnjih četrti, razvrščenih v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 42(1);

▼M3 —————

▼M7 —————

▼B

(f) prašičje meso;

(g) ovčje in kozje meso.

Komisija lahko spremeni seznam proizvodov, določen v točki (c) prvega pododstavka, če razmere na trgu to zahtevajo.

▼M3

2. Komisija določi pomoč za zasebno skladiščenje iz odstavka 1 vnaprej ali z razpisnimi postopki.

▼M7 —————

▼B

Člen 32

Pogoji za dodelitev pomoči za beli sladkor

1. Če je zabeležena povprečna cena za beli sladkor v Skupnosti nižja od referenčne cene v reprezentativnem obdobju in bo na tej ravni verjetno ostala, takrat Komisija ob upoštevanju razmer na trgu lahko odobri pomoč za zasebno skladiščenje belega sladkorja podjetjem, ki jim je bila dodeljena kvota za sladkor.

2. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu z odstavkom 1, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 13, 52 ali 63.

Člen 33

Pogoji za dodelitev pomoči za oljčno olje

Komisija se lahko odloči, da pooblasti organe, ki dajejo zadostna jamstva in so jih odobrile države članice, da sklenejo pogodbe za skladiščenje oljčnega olja, ki ga tržijo, kadar gre za hude motnje na trgu v nekaterih regijah Skupnosti, med drugim tudi, kadar je zabeležena povprečna cena na trgu med reprezentativnim obdobjem nižja od:

(a) 1 779 EUR/t za ekstra deviško oljčno olje ali

(b) 1 710 EUR/t za deviško oljčno olje ali

(c) 1 524 EUR/t za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR/t za vsako dodatno stopnjo kislosti.

Člen 34

Pogoji za dodelitev pomoči za proizvode iz sektorja govejega in telečjega mesa

Kadar je povprečna tržna cena Skupnosti, zabeležena na podlagi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 42(1), nižja od 103 % referenčne cene in bo taka verjetno ostala, lahko Komisija odobri pomoč za zasebno skladiščenje.

▼M3 —————

▼M7 —————

▼B

Člen 37

Pogoji za dodelitev pomoči za prašičje meso

Kadar povprečna tržna cena Skupnosti za prašičje trupe, kakor je ugotovljena glede na cene, zabeležene v vsaki državi članici na reprezentativnih trgih Skupnosti in ovrednotene s koeficienti, ki odsevajo relativno velikost prašičje črede v vsaki državi članici, je in bo verjetno še naprej nižja kakor 103 % referenčne cene, se Komisija lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje.

Člen 38

Pogoji za dodelitev pomoči za ovčje in kozje meso

Komisija se lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje ob izjemno težkih tržnih razmerah za ovčje in kozje meso v enem ali več navedenih območij kotacije:

(a) v Veliki Britaniji;

(b) na Severnem Irskem;

(c) v kateri koli državi članici, ki se obravnava ločeno, razen v Združenem kraljestvu.







Oddelek IV

Skupne določbe

Člen 39

Pravila glede skladiščenja

1. Plačilne agencije ne smejo zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spadajo, skladiščiti proizvodov, ki so jih odkupile, razen če so predhodno pridobile dovoljenje Komisije.

Ozemlji Belgije in Luksemburga sta za namene tega člena obravnavani kot ena država članica.

2. Dovoljenje se izda, če je skladiščenje nujno potrebno in ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

(a) možnosti skladiščenja in zahtev glede skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in v drugih državah članicah;

(b) kakršnih koli dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in zaradi prevoza.

3. Dovoljenje za skladiščenje v tretji državi se izda le, če na podlagi meril, določenih v odstavku 2, skladiščenje v drugi državi članici povzroča precejšnje težave.

4. Podatki iz točke (a) odstavka 2 se pripravijo po posvetu z vsemi državami članicami.

5. Carine in drugi zneski, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru skupne kmetijske politike, ne veljajo za proizvode:

(a) ki se prevažajo po izdaji dovoljenja iz odstavkov 1, 2 in 3 ali

(b) ki so preneseni z ene plačilne agencije na drugo.

6. Vsaka plačilna agencija, ki ravna v skladu z odstavki 1, 2 in 3, je še naprej odgovorna za proizvode, skladiščene zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spada.

7. Če proizvodi, ki jih ima plačilna agencija zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spada, niso vrnjeni v navedeno državo članico, so prodani po cenah in pogojih, ki so določeni ali jih je treba določiti za kraj skladiščenja.

Člen 40

Pravila za razpisne postopke

Razpisni postopki vsem zadevnim osebam zagotavljajo enakost dostopa.

Pri izbiri razpisnih ponudb imajo prednost tiste, ki so najugodnejše za Skupnost. Vsekakor pa ni nujno, da temu sledi oddaja naročila.

Člen 41

Intervencijski centri

1. Komisija imenuje intervencijske centre v sektorjih žit in riža ter določi pogoje, ki veljajo zanje.

Komisija lahko za proizvode iz sektorja žit imenuje intervencijske centre za vsako žito.

2. Pri sestavljanju seznama intervencijskih centrov Komisija zlasti upošteva naslednje dejavnike:

(a) stanje centrov v območjih s presežki zadevnih proizvodov;

(b) razpoložljivost zadostnih prostorov in tehnične opreme;

(c) ugodene razmere z vidika prevoznih sredstev.

Člen 42

Razvrščanje trupov

1. Lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov se uporabljajo v skladu s pravili iz Priloge V v naslednjih sektorjih:

(a) govejega in telečjega mesa za trupe odraslega goveda;

(b) prašičjega mesa za trupe prašičev, ki niso bili uporabljeni za vzrejo.

Države članice lahko v sektorju ovčjega in kozjega mesa uporabljajo lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov za trupe ovac v skladu s pravili, določenimi v točki C Priloge V.

2. Inšpekcijo na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovc v imenu Skupnosti izvede inšpekcijski odbor Skupnosti, sestavljen iz strokovnjakov Komisije in strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice. Ta odbor o opravljenih pregledih poroča Komisiji in državam članicam.

Stroške opravljenih inšpekcij krije Skupnost.

Člen 43

Izvedbena pravila

Brez poseganja v posebna pooblastila Komisije, ki so ji podeljena z določbami tega poglavja, Komisija sprejme podrobna pravila za njegovo izvajanje, ki se lahko nanašajo zlasti na:

▼M7

(a) zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi za odkup v okviru javne intervencije iz člena 10, ali za katere je dodeljena pomoč za zasebno skladiščenje iz členov 28 in 31, zlasti glede na kakovost, kakovostne skupine, kakovostne razrede, kategorije, količine, pakiranje vključno z označevanjem, zgornjo mejo starosti, ohranitev, fazo proizvodov, na katere se intervencijska cena nanaša in trajanje zasebnega skladiščenja;

▼M7

(aa) spoštovanje največjih količin in količinskih omejitev iz člena 13(1) in člena 18(1)(a); v tem okviru se lahko Komisija z izvedbenimi pravili pooblasti, da zaključi odkup pri točno določeni ceni, sprejme koeficiente dodelitve, za navadno pšenico pa se preide na razpisni postopek iz člena 18(2), in sicer brez pomoči odbora iz člena 195(1);

▼B

(b) spremembe dela B Priloge IV;

(c) kadar ustrezno, lestvico za zvišanja ali znižanja cen, ki se uporabljajo;

(d) postopke in pogoje za plačilno agencijo pri prevzemu v javno intervencijo in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje, zlasti:

(i) glede sklenitve in vsebine pogodb;

(ii) glede trajanja obdobja zasebnega skladiščenja in pogojev, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo;

(iii) glede pogojev, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo;

(iv) glede države članice, kadar se lahko predloži zahteva za zasebno skladiščenje;

(e) sprejetje seznama reprezentativnih trgov iz člena 17 in 37;

(f) pravila glede pogojev za prodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti glede prodajnih cen, pogojev za odpremo iz skladišča, kadar je to ustrezno, glede nadaljnje uporabe ali namembnega kraja tako odpremljenih proizvodov, pregledov, ki jih je treba opraviti, in glede na okoliščine sistem varščin, ki ga je treba uporabiti;

(g) pripravo letnega načrta iz člena 27(1);

(h) pogoj za zbiranje na trgu Skupnosti iz člena 27(2);

(i) pravila, ki se nanašajo na dovoljenja iz člena 39, kolikor je to nujno potrebno vključno z odstopanji od pravil glede trgovine;

(j) pravila glede postopkov, ki jih je treba upoštevati pri uporabi razpisnih postopkov;

(k) pravila glede določitve intervencijskih centrov iz člena 41;

(l) pogoje, ki jih morajo izpolnjevati skladišča, v katerih se proizvodi lahko skladiščijo;

(m) lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov iz člena 39(1), zlasti za:

(i) opredelitve pojmov;

(ii) predstavitev trupa za namen poročanja cen v zvezi z razvrščanjem trupov odraslega goveda;

(iii) ukrepe, ki jih morajo sprejeti klavnice, kakor je določeno v točki A(III) Priloge V:

— vsa odstopanja iz člena 5 Direktive 88/409/EGS za klavnice, ki želijo svojo proizvodnjo omejiti na lokalni trg,

— vsa odstopanja, ki se lahko odobrijo državam članicam na njihovo zahtevo za klavnice, v katerih se zakolje le malo goveda;

(iv) pooblastitev držav članic, da ne uporabijo razvrstitvene lestvice za razvrščanje prašičjih trupov ter da poleg teže in vsebnosti pustega mesa uporabijo ocenjevalna merila;

(v) pravila v zvezi s poročanjem cen nekaterih proizvodov s strani držav članic.







POGLAVJE II

Posebni intervencijski ukrepi







Oddelek I

Izredni ukrepi za podporo trga

Člen 44

Bolezni živali

1. Komisija lahko sprejme izredne ukrepe za podporo prizadetega trga, da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Skupnosti ali s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali.

Ukrepi, predvideni v prvem pododstavku, se uporabljajo za naslednje sektorje:

(a) govejega in telečjega mesa;

(b) mleka in mlečnih izdelkov;

(c) prašičjega mesa;

(d) ovčjega in kozjega mesa;

(e) jajc;

(f) perutnine.

2. Ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Sprejmejo se lahko le, kadar je zadevna država članica hitro sprejela/so zadevne države članice hitro sprejele veterinarske in sanitarne ukrepe, ki omogočajo hitro zajezitev, in samo v obsegu in za časovno obdobje, ki je nujno potrebno za podporo zadevnega trga.

Člen 45

Izguba zaupanja potrošnikov

Za sektorja perutninskega mesa in jajc lahko Komisija sprejme izredne ukrepe za podporo trga, da bi se upoštevale hude motnje na trgu, ki so neposredno nastale zaradi izgube zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za javno zdravje ali zdravje živali.

Navedeni ukrepi se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Člen 46

Financiranje

1. Za izredne ukrepe iz členov 44 in 45 Skupnost zagotovi delno financiranje, enako 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice.

Vendar pa Skupnost za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

2. Države članice zagotovijo, da kadar proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, to ne privede do izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.

▼M7 —————

▼B







Oddelek II

Ukrepi v sektorjih žit in riža

Člen 47

Posebni tržni ukrepi v sektorju žit

1. Kadar tako zahtevajo razmere na trgu, lahko Komisija za sektor žit sprejme posebne intervencijske ukrepe. Takšni intervencijski ukrepi se lahko zlasti sprejmejo, če se v eni ali več regij Skupnosti tržne cene znižajo ali jim grozi znižanje glede na intervencijsko ceno.

2. Komisija sprejme vrsto in uporabo posebnih intervencijskih ukrepov ter pogoje in postopke za prodajo ali kateri koli drugi način prodaje proizvodov, za katere veljajo navedeni ukrepi.

Člen 48

Posebni tržni ukrepi v sektorju riža

1. Komisija lahko sprejme posebne ukrepe za:

(a) preprečevanje množične uporabe javne intervencije, kakor je določeno v oddelku II Poglavja I tega dela, v sektorju riža v nekaterih regijah Skupnosti;

(b) odpravo pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč.

2. Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega člena.







Oddelek III

Ukrepi v sektorju sladkorja

Člen 49

Minimalna cena sladkorne pese

1. Najnižja cena kvotne sladkorne pese je:

(a) 27,83 EUR na tono za tržno leto 2008/2009;

(b) 26,29 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010.

2. Najnižja cena iz odstavka 1 velja za sladkorno peso standardne kakovosti, določene v delu B Priloge IV.

3. Podjetja za proizvodnjo sladkorja morajo pri nakupu kvotne sladkorne pese, ki je primerna za predelavo v sladkor in namenjena za predelavo v kvotni sladkor, plačati vsaj najnižjo ceno, prilagojeno navzgor ali navzdol, zato da se lahko dovolijo odstopanja od standardne kakovosti.

Zvišanja in znižanja iz prvega pododstavka se uporabijo v skladu z izvedbenimi pravili, ki jih določi Komisija.

4. Za količine sladkorne pese, ki ustrezajo količinam industrijskega sladkorja ali presežnega sladkorja, za katere velja presežna dajatev iz člena 64, zadevno podjetje za proizvodnjo sladkorja prilagodi nabavno ceno tako, da je vsaj enaka najnižji ceni za kvotno sladkorno peso.

Člen 50

Sporazumi med strokami

1. Panožni sporazumi in pogodbe o dobavi so skladni z odstavkom 3 in nakupnimi pogoji, ki jih določi Komisija, zlasti glede pogojev, ki urejajo nakup, dobavo, prevzem in plačilo sladkorne pese.

2. Pogoje za nakup sladkorne pese in sladkornega trsa urejajo panožni sporazumi, sklenjeni med pridelovalci teh surovin iz Skupnosti in podjetji za proizvodnjo sladkorja iz Skupnosti.

3. V pogodbah o dobavi je treba razlikovati, ali so količine sladkorja, ki bodo proizvedene iz sladkorne pese:

(a) kvotni sladkor;

(b) izvenkvotni sladkor.

4. Vsako podjetje za proizvodnjo sladkorja predloži državi članici, v kateri proizvaja sladkor, naslednje informacije:

(a) količine sladkorne pese iz točke (a) odstavka 3, za katere so sklenila predsetvene pogodbe o dobavi, ter vsebnost sladkorja, na kateri temeljijo te pogodbe;

(b) ustrezni ocenjeni donos.

Države članice lahko zahtevajo dodatne podatke.

▼M3

5. Podjetja za proizvodnjo sladkorja, ki pred setvijo niso podpisala dobavnih pogodb po minimalni ceni za kvotno sladkorno peso za količino sladkorne pese, ki ustreza sladkorju, za katerega razpolagajo s kvoto, po potrebi prilagojeno glede na koeficient preventivnega umika, določen v skladu s prvim pododstavkom člena 52(2), plačajo za vso sladkorno peso, ki jo predelajo v sladkor, vsaj minimalno ceno za kvotno sladkorno peso.

6. Panožni sporazumi lahko odstopajo od odstavkov 3, 4 in 5, če to odobri zadevna država članica.

▼B

7. Če panožnih sporazumov ni, zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe, skladne s to uredbo, da zavaruje interese zadevnih strani.

Člen 51

Proizvodna dajatev

1. Proizvodna dajatev se zaračuna za kvote za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup, ki jih imajo podjetja za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa iz člena 56(2).

2. Proizvodna dajatev se določi pri 12,00 EUR za tono kvotnega sladkorja in kvotnega inulinskega sirupa. Za izoglukozo se proizvodna dajatev določi pri 50 % dajatve, ki se uporablja za sladkor.

3. Skupno proizvodno dajatev, ki se plača v skladu z odstavkom 1, zaračuna država članica podjetjem na svojem ozemlju v skladu s kvoto, ki jo imajo v zadevnem tržnem letu.

Podjetja izvedejo plačila najpozneje do konca februarja ustreznega tržnega leta.

4. Podjetja za proizvodnjo sladkorja in inulinskega sirupa iz Skupnosti lahko od pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa ter dobaviteljev cikorije zahtevajo, da krijejo do 50 % zadevne proizvodne dajatve.

▼M3

Člen 52

Umik sladkorja

1. Da bi ohranili strukturno ravnovesje trga na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, in ob upoštevanju obveznosti Skupnosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, lahko Komisija odloči, da v določenem tržnem letu s trga umakne količine sladkorja ali izoglukoze, proizvedene v okviru kvote, ki presegajo prag, izračunan v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2. Prag umika iz odstavka 1 tega člena se za vsako podjetje, ki razpolaga s kvoto, izračuna tako, da se njegova kvota pomnoži s koeficientom, ki ga Komisija določi do 16. marca predhodnega tržnega leta na podlagi pričakovanih tržnih gibanj. V tržnem letu 2008/2009 se ta koeficient uporabi za kvoto po opustitvah v skladu z Uredbo (ES) št. 320/2006, odobreno najpozneje do 15. marca 2008.

Na podlagi posodobljenih tržnih gibanj lahko Komisija do 31. oktobra zadevnega tržnega leta odloči, da koeficient prilagodi ali, če takšna odločitev ni bila sprejeta v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, da koeficient določi.

3. Vsako podjetje, ki mu je bila dodeljena kvota, do začetka naslednjega tržnega leta na svoje stroške skladišči sladkor, ki je bil proizveden v okviru kvote in presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2. Količine sladkorja ali izoglukoze, umaknjene v tržnem letu, se obravnavajo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote, za naslednje tržno leto.

Vendar se Komisija z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka in ob upoštevanju pričakovanih gibanj na trgu za sladkor lahko odloči, da se v tekočem in/ali naslednjem tržnem letu ves ali del umaknjenega sladkorja ali izoglukoze šteje za:

(a) presežni sladkor ali presežno izoglukozo, ki sta na voljo za spremembo v industrijski sladkor ali industrijsko izoglukozo, ali

(b) začasno proizvodno kvoto, katere del se lahko ob upoštevanju obveznosti Skupnosti v okviru sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 300 Pogodbe, rezervira za izvoz.

4. Če je dobava sladkorja v Skupnosti nezadostna, lahko Komisija odloči, da se določena količina umaknjenega sladkorja proda na trgu Skupnosti pred koncem obdobja umika.

5. Če se umaknjeni sladkor obravnava kot prva količina sladkorja, proizvedena v okviru kvote za naslednje tržno leto, se pridelovalcem sladkorne pese izplača minimalna cena, ki je v veljavi v tem tržnem letu.

Zahteve iz člena 49 glede minimalne cene se ne uporabljajo, če je umaknjeni sladkor spremenjen v industrijski sladkor ali izvožen v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 3 tega člena.

Če se umaknjeni sladkor v skladu z odstavkom 4 proda na trgu Skupnosti pred koncem obdobja umika, se pridelovalcem sladkorne pese izplača najnižja cena, ki je v veljavi v tekočem tržnem letu.

▼M3

Člen 52a

Umik sladkorja v tržnih letih 2008/2009 in 2009/2010

1. Komisija z odstopanjem od člena 52(2) te uredbe za države članice, za katere je bila nacionalna kvota za sladkor zmanjšana zaradi opustitve kvote v skladu s členom 3 in členom 4a(4) Uredbe (ES) št. 320/2006, določi koeficient za tržni leti 2008/2009 in 2009/2010 ob uporabi Priloge VIIc k tej uredbi.

2. Za podjetje, ki se v skladu s točko (a) ali (b) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 320/2006 odpove celotni dodeljeni kvoti z učinkom od naslednjega tržnega leta, se na njegovo zahtevo ne uporabljajo koeficienti iz člena 52(2) te uredbe. Navedeno zahtevo je treba predložiti pred koncem tržnega leta, za katero se umik uporablja.

▼B

Člen 53

Izvedbena pravila

Komisija lahko sprejme podrobna pravila za izvedbo tega oddelka in zlasti:

(a) merila, ki jih uporabijo podjetja za proizvodnjo sladkorja pri dodelitvi količin sladkorne pese prodajalcem sladkorne pese, ki jih bodo zajemale predsetvene pogodbe o dobavi iz člena 50(4);

(b) odstotek umaknjenega kvotnega sladkorja iz člena 52(1);

(c) pogoje za plačilo najnižje cene, kadar se umaknjeni sladkor proda na trgu Skupnosti v skladu s členom 52(4).







Oddelek IV

Prilagoditev oskrbe

Člen 54

Ukrepi za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga

Da se spodbudi ukrepanje trgovinskih organizacij in njihovih združenj za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, lahko Komisija sprejme naslednje ukrepe za sektorje živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine:

(a) ukrepe za izboljšanje kakovosti;

(b) ukrepe za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja;

(c) ukrepe za olajšanje beleženja gibanja tržnih cen;

(d) ukrepe, ki bi omogočili vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.







POGLAVJE III

Sistem omejevanja proizvodnje







Oddelek I

Splošne določbe

▼M10

Člen 55

Sistemi kvot in obseg vinogradniških površin

▼M7

1. Sistem kvot se uporablja za naslednje proizvode:

(a) mleko in druge mlečne izdelke v smislu točk (a) in (b) člena 65;

(b) sladkor, izoglukozo in inulinski sirup;

(c) krompirjev škrob, za katerega se lahko izplača pomoč Skupnosti.

2. Glede sistemov kvot iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena, če proizvajalec preseže ustrezno kvoto in za sladkor ne uporabi presežnih količin iz člena 61, se za take količine plača presežna dajatev v skladu s pogoji iz oddelkov II in III.

▼M10

2a. V vinskem sektorju se pravila o pridelovalnem potencialu glede nezakonitih zasaditev, prehodnih pravic do zasaditve ter programa krčenja uporabljajo v skladu z določbami iz oddelka IVa.

▼B







Oddelek II

Sladkor







Pododdelek I

Dodelitev in upravljanje kvot

Člen 56

Dodelitev kvot

1. Kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa na nacionalni in regionalni ravni so določene v Prilogi VI.

2. Države članice dodelijo kvoto vsakemu podjetju za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki ima sedež na njihovem ozemlju in je odobreno v skladu s členom 57.

Za vsako podjetje je dodeljena kvota enaka kvoti iz Uredbe (ES) št. 318/2006, ki je bila dodeljena podjetju za tržno leto 2007/2008.

3. Kadar je kvota dodeljena podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ima več kot en proizvodni obrat, države članice sprejmejo ukrepe, za katere menijo, da so potrebni za ustrezno upoštevanje interesov pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa.

Člen 57

Odobrena podjetja

1. Države članice na zahtevo podelijo odobritev podjetju, ki proizvaja sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup, ali podjetju, ki te izdelke predeluje v enega od izdelkov s seznama iz člena 62(2), pod pogojem, da podjetje:

(a) dokaže svoje poklicne proizvodne zmogljivosti;

(b) soglaša, da bo zagotovilo vse informacije in da bo deležno nadzora, ki je povezan s to uredbo;

(c) nima razveljavljene ali umaknjene odobritve.

2. Odobrena podjetja državi članici, na katere ozemlju pridelujejo sladkorno peso, sladkorni trs ali izvajajo prečiščevanje, predložijo naslednje informacije:

(a) količine sladkorne pese ali sladkornega trsa, za katere je bila sklenjena pogodba o dobavi, kakor tudi ustrezne ocenjene donose sladkorne pese ali sladkornega trsa ter sladkorja na hektar;

(b) podatke o začasnih in dejanskih dobavah sladkorne pese, sladkornega trsa in surovega sladkorja, proizvodnji sladkorja in zalogah sladkorja;

(c) količine prodanega belega sladkorja ter ustrezne cene in pogoje.

Člen 58

Dodatne in nadomestne kvote za izoglukozo

1. V tržnem letu 2008/2009 se kvoti predhodnega tržnega leta doda dodatna kvota za izoglukozo v višini 100 000 ton. To povečanje ne zadeva Bolgarije in Romunije.

V tržnem letu 2008/2009 se kvoti predhodnega tržnega leta doda dodatna kvota za izoglukozo v višini 11 045 ton za Bolgarijo in 1966 ton za Romunijo.

Države članice podjetjem dodelijo dodatne kvote skladno s kvotami za izoglukozo, ki so bile dodeljene v skladu s členom 56(2).

2. Italija, Litva in Švedska lahko na zahtevo vsakega podjetja, ki ima sedež na njihovem ozemlju, dodelijo dopolnilno kvoto za izoglukozo v tržnih letih 2008/2009 in 2009/2010. Najvišje nadomestne kvote so za posamezno državo članico določene v Prilogi VII.

3. Enkratni znesek v višini 730 EUR se zaračuna za kvote, ki so dodeljene podjetjem v skladu z odstavkom 2. Znesek se zaračuna na tono dodeljene dodatne kvote.

▼M3

Člen 59

Upravljanje kvot

1. Komisija prilagodi kvote, določene v Prilogi VI, najpozneje do 30. aprila 2008 za tržno leto 2008/2009 ter do 28. februarja 2009 in 2010 za tržni leti 2009/2010 in 2010/2011. Prilagoditve izhajajo iz uporabe odstavka 2 tega člena in člena 58 te uredbe ter členov 3 in 4a(4) Uredbe (ES) št. 320/2006.

2. Komisija ob upoštevanju rezultatov sheme za prestrukturiranje iz Uredbe (ES) št. 320/2006 do 28. februarja 2010 določi skupni odstotek, potreben za zmanjšanje veljavnih kvot za sladkor in izoglukozo za posamezno državo članico ali regijo, da bi se izognili neravnovesju na trgu v tržnih letih po tržnem letu 2010/2011. Države članice ustrezno popravijo kvoto za vsako posamezno podjetje.

Komisija z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka za države članice, za katere je bila nacionalna kvota zmanjšana zaradi opustitve kvote v skladu s členom 3 in členom 4a(4) Uredbe (ES) št. 320/2006, določi odstotek ob uporabi Priloge VIIa k tej uredbi. Takšne države članice za vsako podjetje na svojem ozemlju, ki razpolaga s kvoto, prilagodijo odstotek v skladu s Prilogo VIIb k tej uredbi.

Prvi in drugi pododstavek tega odstavka se ne uporabljata za najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe.

Člen 60

Prerazporeditev nacionalnih kvot in zmanjšanje kvot

1. Država članica lahko kvoto za sladkor ali izoglukozo, ki je bila dodeljena podjetju s sedežem na njenem ozemlju, zmanjša do 10 % za tržno leto 2008/2009 in naslednja, pri čemer upošteva pravico podjetij do sodelovanja v postopkih, predvidenih v Uredbi (ES) št. 320/2006. Pri tem države članice uporabljajo objektivna in nediskriminacijska merila.

▼B

2. Države članice lahko prenesejo kvote med podjetji v skladu s pravili iz Priloge VIII in ob upoštevanju interesov vseh zadevnih strani, zlasti pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa.

3. Količine, ki so zmanjšane v skladu z odstavkoma 1 in 2, dodeli zadevna država članica enemu ali več podjetjem na svojem ozemlju, ne glede na to, ali to že ima kvoto ali ne.

▼M3

4. Države članice z odstopanjem od odstavka 3 tega člena, kadar se uporablja člen 4a Uredbe (ES) št. 320/2006, prilagodijo kvoto za sladkor, dodeljeno zadevnemu podjetju, z zmanjšanjem, opredeljenim v odstavku 4 navednega člena, v mejah odstotka, ki je določen v odstavku 1 tega člena.

▼B







Pododdelek II

Prekoračitev kvote

Člen 61

Področje uporabe

Sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup, katerih proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 56, se lahko:

(a) uporabijo za predelavo nekaterih izdelkov iz člena 62;

(b) prenesejo v proizvodno kvoto za naslednje tržno leto v skladu s členom 63;

(c) uporabijo za poseben režim preskrbe za najbolj oddaljene regije v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 247/2006 ( 1 ); ali

(d) izvozijo v okviru količinske omejitve, ki jo določi Komisija ob upoštevanju zavez, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

Za druge količine se zaračuna presežna dajatev iz člena 64.

Člen 62

Industrijski sladkor

1. Industrijski sladkor, industrijska izoglukoza ali industrijski inulinski sirup se rezervirajo za proizvodnjo enega izmed izdelkov iz odstavka 2, kadar:

(a) je predmet pogodbe o dobavi, sklenjene pred koncem tržnega leta med proizvajalcem in uporabnikom, ki sta oba pridobila odobritev v skladu s členom 57; in

(b) je bil dobavljen uporabniku najpozneje do 30. novembra naslednjega tržnega leta.

2. Komisija sestavi seznam izdelkov, za katerih proizvodnjo se uporablja industrijski sladkor, industrijska izoglukoza ali industrijski inulin.

Seznam vključuje zlasti:

(a) bioetanol, alkohol, rum, živi kvas in količine sirupov za namaze ter tistih, ki se predelajo v „Rinse appelstroop“;

(b) nekatere industrijske izdelke brez vsebnosti sladkorja, pri katerih pa se med njihovo predelavo uporablja sladkor, izglukoza ali inulinski sirup;

(c) nekatere izdelke kemijske ali farmacevtske industrije, ki vsebujejo sladkor, izglukozo ali inulinski sirup.

Člen 63

Prenos presežnega sladkorja

1. Vsako podjetje se lahko odloči za prenos cele ali dela proizvodnje, ki presega njegovo kvoto sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki se nato obravnava kot del proizvodnje naslednjega tržnega leta. Brez poseganja v odstavek 3 je ta odločitev nepreklicna.

2. Podjetja, ki sprejmejo odločitev iz odstavka 1:

(a) zadevno državo članico obvestijo pred datumom, ki ga določi ta država članica:

— med 1. februarjem in 30. junijem tekočega tržnega leta o količinah trsnega sladkorja, ki jih bodo prenesla,

— med 1. februarjem in 15. aprilom tekočega tržnega leta o drugih količinah sladkorja ali inulinskega sirupa, ki jih bodo prenesla;

(b) se zavežejo, da bodo te količine skladiščila na svoje stroške do konca tekočega tržnega leta.

3. Če je bila dokončna proizvodnja podjetja v zadevnem tržnem letu manjša, kot je bilo ocenjeno ob sprejemu odločitve v skladu z odstavkom 1, se lahko prenesena količina prilagodi za nazaj najpozneje do 31. oktobra naslednjega tržnega leta.

4. Prenesene količine se štejejo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote za naslednje tržno leto.

5. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu s tem členom, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 13, 32 ali 52.

Člen 64

Presežna dajatev

1. Presežna dajatev se obračuna za količine:

(a) presežnega sladkorja, presežne izoglukoze in presežnega inulinskega sirupa, proizvedenih v katerem koli tržnem letu, razen za količine, prenesene v proizvodno kvoto naslednjega tržnega leta in skladiščene v skladu s členom 63, ali za količine iz točk (c) in (d) člena 61;

(b) industrijskega sladkorja, industrijske izoglukoze in industrijskega inulinskega sirupa, za katere do datuma, ki ga določi Komisija, ni predloženo dokazilo, da so bile predelane v enega izmed proizvodov iz člena 62(2);

▼M3

(c) sladkorja in izoglukoze, ki so bile umaknjene s trga v skladu s členoma 52 in 52a in pri katerih niso izpolnjene obveznosti iz člena 52(3).

▼B

2. Presežno dajatev določi Komisija na zadostno visoki ravni, da se je mogoče izogniti kopičenju količin iz odstavka 1.

3. Država članica zaračuna podjetjem na svojem ozemlju presežno dajatev iz odstavka 1 glede na proizvodne količine iz odstavka 1, ki so bile ugotovljene za ta podjetja v zadevnem tržnem letu.







Oddelek III

Mleko







Pododdelek I

Splošne določbe

Člen 65

Opredelitve pojmov

Za namene tega oddelka:

(a) „mleko“ pomeni proizvod mlečne žleze, dobljen z molžo ene ali več krav;

(b) „drugi mlečni izdelki“ pomeni kateri koli mlečni izdelek razen mleka, zlasti posneto mleko, smetano, maslo, jogurt in sir; kadar je potrebno, se ti pretvorijo v „mlečne ekvivalente“ z uporabo koeficientov, ki jih določi Komisija;

(c) „proizvajalec“ pomeni kmeta s kmetijskim gospodarstvom na geografskem ozemlju države članice, ki proizvaja in trži mleko ali se na to pripravlja v bližnji prihodnosti;

(d) „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, kakor je opredeljeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(e) „odkupovalec“ pomeni podjetja ali skupine, ki odkupujejo mleko od proizvajalcev:

— da ga zbirajo, pakirajo, skladiščijo, hladijo ali predelujejo, vključno v okviru pogodbe,

— da ga prodajajo enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne izdelke.

Vendar se za odkupovalca šteje katera koli skupina odkupovalcev na istem geografskem območju, ki izvaja upravne in knjigovodske dejavnosti, potrebne za plačilo presežne dajatve v imenu svojih članov. Za namene prvega stavka tega pododstavka se Grčija šteje za enotno geografsko območje in skupino odkupovalcev lahko šteje za uradni organ;

(f) „oddaja“ pomeni vsako proizvajalčevo oddajo mleka, ki ne vključuje drugih mlečnih izdelkov, odkupovalcu, bodisi da prevoz opravi proizvajalec, odkupovalec, podjetje, ki predeluje ali obdeluje takšne izdelke, bodisi tretja stranka;

(g) „neposredna prodaja“ pomeni kakršno koli prodajo ali prenos mleka neposredno potrošnikom ter kakršno koli prodajo ali prenos drugih mlečnih izdelkov s strani proizvajalca. Komisija lahko ob upoštevanju opredelitve pojma „oddaja“ iz točke (f) prilagodi opredelitev pojma „neposredna prodaja“, zlasti da se zagotovi, da ni nobena količina mleka ali drugih trženih mlečnih izdelkov izključena iz režimov kvote;

(h) „trženje“ pomeni oddajo mleka ali neposredno prodajo mleka ali drugih mlečnih izdelkov;

(i) „individualna kvota“ pomeni proizvajalčevo kvoto na dan 1. aprila katerega koli dvanajstmesečnega obdobja;

(j) „nacionalna kvota“ pomeni kvoto iz člena 66, določeno za vsako državo članico;

(k) „razpoložljiva kvota“ pomeni kvoto, ki je na voljo proizvajalcem na dan 31. marca v dvanajstmesečnem obdobju, za katero se izračuna presežna dajatev ob upoštevanju vseh prenosov, prodaje, pretvorb in začasnih prerazporeditev, predvidenih v tej uredbi, ki so bili izvedeni v tem dvanajstmesečnem obdobju.







Pododdelek II

Dodelitev in upravljanje kvot

Člen 66

Nacionalne kvote

1. Nacionalne kvote za proizvodnjo mleka in drugih mlečnih izdelkov, trženih v sedmih zaporednih obdobjih dvanajstih mesecev z začetkom 1. aprila 2008 (v nadaljnjem besedilu „dvanajstmesečna obdobja“), so določene v točki 1 Priloge IX.

2. Kvote iz odstavka 1 se razdelijo med proizvajalce skladno s členom 67, pri tem pa se razlikuje med oddajo in neposredno prodajo. Vsaka prekoračitev nacionalnih kvot se določi na nacionalni ravni v vsaki državi članici v skladu s tem oddelkom, pri tem pa se razlikuje med oddajo in neposredno prodajo.

3. Nacionalne kvote, navedene v točki 1 Priloge IX, se določijo brez poseganja v morebitni pregled v luči splošnih razmer na trgu in posebnih pogojev, ki obstajajo v določenih državah članicah.

4. Za Bolgarijo in Romunijo se oblikuje posebna rezerva za prestrukturiranje, kakor določa točka 2 Priloge IX. Ta rezerva se sprosti s 1. aprilom 2009 v obsegu, za kolikor se je poraba mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah v teh državah zmanjšala od leta 2002.

Odločitev o sprostitvi rezerve in njeni razdelitvi med kvotama za oddajo in neposredno prodajo sprejme Komisija na podlagi poročila, ki ga Romunija in Bolgarija predložita Komisiji do 31. decembra 2008. Poročilo vsebuje podrobne rezultate in trende dejanskega procesa prestrukturiranja mlečnega sektorja vsake države, predvsem pa rezultate preusmeritve od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji za trg.

▼A1

4a. Za Hrvaško se oblikuje posebna rezerva za prestrukturiranje, kakor določa točka 2 Priloge IX. Ta rezerva se sprosti s 1. aprilom prvega kvotnega leta po pristopu v obsegu, za kolikor se je poraba mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah na Hrvaškem zmanjšala v obdobju 2008–2012.

Odločitev o sprostitvi te rezerve in njeni razdelitvi med kvotama za oddajo in neposredno prodajo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) na podlagi ocene poročila, ki ga Hrvaška predloži Komisiji do 31. decembra 2013. To poročilo vsebuje podrobne rezultate in trende dejanskega procesa prestrukturiranja mlečnega sektorja Hrvaške, predvsem pa rezultate preusmeritve od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji za trg.

▼B

5. Nacionalne kvote za Bolgarijo, Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško vključujejo vse mleko ali ekvivalent mleka, ki je oddan odkupovalcu ali prodan neposredno, ne glede na to, ali je proizvedeno ali trženo v skladu s prehodnimi ukrepi, ki se uporabljajo za te države.

Člen 67

Individualne kvote

1. Individualna(-e) kvota(-e) proizvajalcev na dan 1. aprila 2008 bodo enake njihovi(-m) individualni(-m) referenčni(-m) količini(-am) na dan 31. marca 2008 brez poseganja v prenos, prodajo in pretvorbo kvote, ki začne veljati na dan 1. aprila 2008.

2. Proizvajalci imajo lahko bodisi eno ali dve individualni kvoti, eno za oddaje in drugo za neposredne prodaje. Proizvajalčeve količine lahko iz ene kvote v drugo na ustrezno utemeljeno zahtevo proizvajalca pretvori samo pristojni organ države članice.

3. Kadar ima proizvajalec dve kvoti, se njegov prispevek za katero koli dolgovano presežno dajatev izračuna ločeno za vsako kvoto.

4. Del finske nacionalne kvote, dodeljene za oddaje iz člena 66, se lahko za nadomestilo finskim proizvajalcem „SLOM“ poveča na največ 200 000 ton. Ta rezerva, ki se dodeli skladno z zakonodajo Skupnosti, se mora uporabiti izključno v imenu proizvajalcev, katerih pravica, da ponovno začnejo proizvodnjo, je bila prizadeta zaradi pristopa.

5. Individualne kvote se po potrebi spremenijo za vsako zadevno dvanajstmesečno obdobje, tako da vsota individualnih kvot za oddajo in za neposredno prodajo za vsako državo članico ne presega ustreznega dela nacionalne kvote, prilagojene v skladu s členom 69, ob upoštevanju vseh znižanj zaradi dodelitve v nacionalno rezervo, kakor je določeno v členu 71.

Člen 68

Dodelitev kvot iz nacionalne rezerve

Države članice sprejmejo pravila, ki omogočajo, da se proizvajalcem dodelijo vse kvote ali del teh kvot iz nacionalne rezerve, kakor je predvideno v členu 71, na podlagi objektivnih meril, o katerih je treba obvestiti Komisijo.

Člen 69

Upravljanje kvot

1. Komisija za vsako državo članico in za vsako obdobje pred iztekom tega obdobja prilagodi razdelitev nacionalnih kvot med „oddajo“ in „neposredno prodajo“ glede na pretvorbe, ki jih zahtevajo proizvajalci, med individualnimi kvotami za oddajo in za neposredno prodajo.

2. Države članice vsako leto pošljejo Komisiji do datumov in v skladu s pravili, ki jih Komisija določi skladno s členom 192(2), potrebne informacije za:

(a) prilagoditev iz odstavka 1 tega člena;

(b) izračun presežne dajatve, ki jo morajo plačati.

Člen 70

Vsebnost maščob

1. Vsakemu proizvajalcu se dodeli referenčna vsebnost maščob, ki se uporabi za individualno kvoto za oddajo, ki je bila dodeljena temu proizvajalcu.

2. Za kvote, dodeljene proizvajalcem 31. marca 2008 v skladu s členom 67(1), je referenčna vsebnost maščob iz odstavka 1 enaka referenčni vsebnosti maščob, ki se uporablja za navedeno kvoto na ta datum.

3. Referenčna vsebnost maščob se spremeni med pretvorbo iz člena 67(2) ter pri pridobivanju, prenosu ali začasnem prenosu kvot v skladu s pravili, ki jih oblikuje Komisija.

4. Za nove proizvajalce, ki imajo individualno kvoto za oddajo dodeljeno v celoti iz nacionalnih rezerv, se vsebnost maščob določi v skladu s pravili, ki jih oblikuje Komisija.

5. Individualna referenčna vsebnost maščob iz odstavka 1 se prilagodi, kadar je ustrezno, ob začetku veljavnosti te uredbe in nato po potrebi na začetku vsakega dvanajstmesečnega obdobja, tako da se ponderirano povprečje posamezne reprezentativne vsebnosti maščob za vsako državo članico ne prekorači za več kakor 0,1 gram na kg referenčne vsebnosti maščob, določene v Prilogi X.

Za Romunijo se referenčna vsebnost maščob, določena v Prilogi X, pregleda na podlagi številčnih podatkov za celo leto 2004, po potrebi pa jo Komisija prilagodi.

Člen 71

Nacionalna rezerva

1. Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo kot del nacionalnih kvot, določenih v Prilogi IX, zlasti za dodelitve, predvidene v členu 68. Nacionalna rezerva se obnovi, če je to primerno, z vnovičnim odvzemom nekaterih kvot, kakor je predvideno v členu 72, s tem da se zadrži del prenosov, kakor je predvideno v členu 76, ali s splošnim znižanjem vseh individualnih kvot. Zadevne kvote obdržijo svoj prvotni namen, tj. oddajo ali neposredno prodajo.

2. Vsaka dodatna kvota, dodeljena državi članici, se samodejno razporedi v nacionalno rezervo in razdeli na oddajo in neposredno prodajo v skladu s predvidenimi potrebami.

3. Kvote, ki se razporedijo v nacionalno rezervo, nimajo referenčne vsebnosti maščob.

Člen 72

Primeri neaktivnosti

1. Kadar fizična ali pravna oseba z individualnimi kvotami med dvanajstmesečnim obdobjem ne izpolnjuje več pogojev iz točke (c) člena 65, se ustrezne količine vrnejo v nacionalno rezervo najkasneje do 1. aprila naslednjega koledarskega leta, razen če ta oseba ponovno postane proizvajalec v smislu točke (c) člena 65.

Kadar zadevna oseba najkasneje do konca drugega dvanajstmesečnega obdobja po umiku ponovno postane proizvajalec, se cela ali del individualne kvote, ki ga je ta oseba umaknila, k njemu vrne najkasneje do 1. aprila po datumu vloge.

2. Kadar proizvajalci na trg ne dajo količine, ki je enaka najmanj ►M7 85 % ◄ njihove individualne kvote v najmanj enem dvanajstmesečnem obdobju, se države članice lahko odločijo, ali in pod kakšnimi pogoji se v nacionalno rezervo vrne celotna neuporabljena kvota ali njen del.

Države članice lahko določijo, pod kakšnimi pogoji se kvota ponovno dodeli zadevnemu proizvajalcu, če ta začne ponovno dajati na trg.

3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v primeru višje sile in v ustrezno upravičenih primerih, ki začasno vplivajo na proizvodno zmogljivost zadevnih proizvajalcev in jih je priznal pristojni organ.

Člen 73

Začasni prenosi

1. Do konca vsakega dvanajstmesečnega obdobja države članice za zadevno obdobje odobrijo kakršne koli začasne prenose dela individualnih kvot, ki jih proizvajalci, upravičeni do njih, ne nameravajo uporabiti.

Države članice lahko urejajo postopke prenosa skladno s kategorijami zadevnih proizvajalcev ali mlečnih proizvodnih struktur, jih lahko omejijo na raven odkupovalca ali dovolijo celotne prenose znotraj regij v primerih, navedenih v členu 72(3), ter določijo, do kakšnega obsega lahko prenosnik ponovi postopke prenosa.

2. Vsaka država članica se lahko odloči, da ne bo izvajala odstavka 1 na podlagi enega ali obeh naslednjih meril:

(a) potrebe po pospeševanju strukturnih sprememb in prilagoditev;

(b) prednostnih upravnih potreb.

Člen 74

Prenosi kvot skupaj z zemljiščem

1. Individualne kvote se s kmetijskim gospodarstvom prenesejo na proizvajalce, ki ga prevzamejo, ko se proda, zakupi, prenese z dejanskim ali pričakovanim dedovanjem ali na drug način, ki ima primerljive pravne posledice za proizvajalce, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo države članice ob upoštevanju površin, uporabljenih za mlečno proizvodnjo, ali drugih objektivnih meril in, kadar je primerno, katerega koli sporazuma med strankama. Del kvote, ki, kjer je to primerno, ni bil prenesen s kmetijskim gospodarstvom, se doda k nacionalni rezervi.

2. Kadar so bile kvote prenesene ali se prenašajo v skladu z odstavkom 1 s kmetijskimi zakupi ali na drugačen način s primerljivimi pravnimi posledicami, lahko države članice na podlagi objektivnih meril in z namenom, da se zagotovi pripis kvot samo proizvajalcem, odločijo, da se kvota ne prenese skupaj s kmetijskim gospodarstvom.

3. Kadar se zemljišče prenese na javne organe oblasti in/ali za uporabo v javnem interesu ali kadar se prenos izvede za nekmetijske namene, države članice zagotovijo, da se sprejmejo potrebni ukrepi za zaščito upravičenih interesov strank in zlasti, da proizvajalci, ki opustijo takšno zemljišče, lahko nadaljujejo proizvodnjo mleka, če tako želijo.

4. Kadar se stranki ne sporazumeta, pri zakupih, ki naj bi potekli brez kakršne koli možnosti obnove pod podobnimi pogoji, ali v okoliščinah s primerljivimi pravnimi posledicami se zadevne individualne kvote v celoti ali delno prenesejo na proizvajalca, ki jih prevzema, v skladu z določbami, ki so jih sprejele države članice, in ob upoštevanju upravičenih interesov strank.

Člen 75

Posebni ukrepi prenosa

1. Za uspešno prestrukturiranje proizvodnje mleka ali izboljšanje okolja lahko države članice v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo ob upoštevanju upravičenih interesov zadevnih strank:

(a) dodelijo nadomestilo v enem ali več letnih obrokih proizvajalcem, ki se zavežejo, da bodo nepreklicno v celoti ali delno opustili proizvodnjo mleka, in tako sproščene kvote dajo v nacionalne rezerve;

(b) na podlagi objektivnih meril določijo pogoje, po katerih lahko proizvajalci na začetku dvanajstmesečnega obdobja v zameno za plačilo dosežejo, da jim pristojni organ ali ustanova, ki ga ta organ imenuje, ponovno dodeli individualne kvote, ki so jih ob koncu prejšnjega dvanajstmesečnega obdobja nepreklicno sprostili drugi proizvajalci v zameno za nadomestilo v enem ali več letnih obrokih, ki so enaki zgoraj navedenemu plačilu;

(c) centralizirajo in nadzorujejo prenose kvot brez zemljišča;

(d) pri zemljiščih, prenesenih za izboljšanje okolja, predvidijo, da se zadevna individualna kvota dodeli proizvajalcu, ki opusti zemljišče, vendar želi nadaljevati proizvodnjo mleka;

(e) na podlagi objektivnih meril določijo regije ali območja zbiranja, znotraj katerih je dovoljen nepreklicni prenos kvot brez prenosa ustreznih zemljišč s ciljem izboljšanja strukture proizvodnje mleka;

(f) dovolijo, na zahtevo proizvajalca pristojnemu organu ali telesu, ki ga imenuje ta organ, končni prenos kvot brez prenosa ustreznega zemljišča ali nasprotno, za izboljšanje strukture proizvodnje mleka na ravni kmetijskega gospodarstva, ali da omogočijo ekstenziviranje proizvodnje.

2. Odstavek 1 se lahko izvajajo na nacionalni ravni, na ustrezni teritorialni ravni ali na določenih zbiralnih območjih.

Člen 76

Zadržanje kvot

1. Pri prenosih iz členov 74 in 75 lahko države članice na podlagi objektivnih meril zadržijo del individualnih kvot za svojo nacionalno rezervo.

2. Kadar so bile kvote z ustreznim zemljiščem ali brez njega prenesene ali se prenašajo v skladu s členoma 74 in 75 s kmetijskimi zakupi ali na drug način s primerljivimi pravnimi posledicami, lahko države članice na podlagi objektivnih meril in z namenom, da se zagotovi dodelitev kvot samo proizvajalcem, določijo, ali in pod kakšnimi pogoji se celotna kvota ali del prenesene kvote vrne v nacionalno rezervo.

Člen 77

Pomoč za pridobitev kvot

Noben javni organ ne sme za prodajo, prenos ali dodelitev kvot v skladu s tem oddelkom dodeliti finančne pomoči, povezane neposredno s pridobitvijo kvot.







Pododdelek III

Prekoračitev kvote

Člen 78

Presežna dajatev

1. Za mleko in druge mlečne izdelke, ki se dajejo na trg in presegajo nacionalno kvoto, kakor je določena v skladu s pododdelkom II, se plača presežna dajatev.

Dajatev za 100 kilogramov mleka se določi pri 27,83 EUR.

▼M7

Vendar pa se za obdobji dvanajstih mesecev z začetkom 1. aprila 2009 in 1. aprila 2010 presežna dajatev za oddano mleko, ki presega 106 % nacionalne kvote za oddajo, ki se uporablja za obdobje dvanajstih mesecev z začetkom 1. aprila 2008, določi v višini 150 % dajatve iz drugega pododstavka.

▼M12

1a Z odstopanjem od prvega pododstavka prvega odstavka se za 12-mesečni obdobji z začetkom 1. aprila 2009 in 1. aprila 2010 ter kar zadeva dobave, plačuje presežna dajatev za trženo mleko, ki presega nacionalno kvoto, kot je bila določena v skladu s Pododdelkom II in zmanjšana za individualne kvote za dobave, vključene v nacionalno rezervo v skladu s členom 75(1)(a) od 30. novembra 2009 in v njej zadržane do 31. marca zadevnega 12-mesečnega obdobja.

▼B

2. Države članice Skupnosti dolgujejo presežno dajatev, ki izhaja iz prekoračitev nacionalne kvote, določene na nacionalni ravni ločeno za oddajo in neposredno prodajo, in plačajo 99 % dolgovanega zneska v EKJS med 16. oktobrom in 30. novembrom po zadevnem dvanajstmesečnem obdobju.

▼M12

2a Države članice uporabijo razliko med zneskom presežne dajatve, ki izhaja iz uporabe odstavka 1a, in zneskom, ki izhaja iz uporabe prvega pododstavka prvega odstavka, za financiranje ukrepov prestrukturiranja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov.

▼B

3. Če dajatev iz odstavka 1 ni bila plačana pred rokom zapadlosti, po posvetu z Odborom za kmetijske sklade Komisija odšteje vsoto, enakovredno neplačani presežni dajatvi, od mesečnih plačil v smislu členov 14 in 15(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005. Preden Komisija sprejme odločitev, opozori zadevno državo članico, ki v enem tednu sporoči svoje stališče. Člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000 ( 2 ) se ne uporablja.

4. Komisija določi ureditev za izvajanje tega člena.

Člen 79

Prispevek proizvajalcev k dolgovani presežni dajatvi

Presežna dajatev se v skladu s členoma 80 in 83 v celoti razdeli med proizvajalce, ki so prispevali k vsaki prekoračitvi nacionalnih kvot iz člena 66(2).

Ne glede na člena 80(3) in 83(1) dolgujejo proizvajalci državi članici plačilo svojega prispevka k dolgovani presežni dajatvi, izračunani skladno s členi 69, 70 in 80, ker so prekoračili svoje razpoložljive kvote.

▼M12

Za 12-mesečni obdobji z začetkom 1. aprila 2009 in 1. aprila 2010 ter kar zadeva dobave, se v skladu s členoma 80 in 83 presežna dajatev v celoti prerazporedi med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi nacionalne kvote, kot je bila določena z uporabo člena 78(1a).

▼B

Člen 80

Presežna dajatev na oddajo

1. Za pripravo končnega obračuna presežne dajatve se količine, ki jih odda vsak proizvajalec, z uporabo koeficientov in pod pogoji, ki jih določi Komisija, povečajo ali zmanjšajo, da tako kažejo kakršno koli razliko med dejansko in referenčno vsebnostjo maščob.

▼M7

Na nacionalni ravni se presežna dajatev izračuna na podlagi vsote oddaj, prilagojenih v skladu s prvim pododstavkom.

▼M7 —————

▼B

3. Na podlagi odločitve države članice se prispevek vsakega proizvajalca k plačilu presežne dajatve – potem ko je bil kateri koli neuporabljeni del nacionalne kvote, dodeljene za oddaje ponovno dodeljen ali ne – določi v sorazmerju z individualnimi kvotami vsakega proizvajalca ali v skladu z objektivnimi merili, ki jih določijo države članice:

(a) bodisi na nacionalni ravni na podlagi zneska, za katerega je bila presežena kvota vsakega proizvajalca;

(b) bodisi najprej na ravni odkupovalca in potem na nacionalni ravni, kadar je to primerno.

▼M7

Če se uporablja tretji pododstavek člena 78(1), države članice pri določitvi prispevka vsakega proizvajalca k znesku dajatve, ki jo je treba plačati zaradi uporabe višje stopnje iz navedenega pododstavka, zagotovijo, da ta znesek v sorazmernem deležu prispevajo proizvajalci, odgovorni v skladu z objektivnimi merili, ki jih določi država članica.

▼B

Člen 81

Vloga odkupovalcev

1. Odkupovalci so odgovorni, da od proizvajalcev zberejo prispevke, ki jih ti dolgujejo zaradi presežne dajatve, in pristojnemu organu države članice pred datumom in po postopku, ki ga določi Komisija, plačajo znesek teh prispevkov, odštetih od cene mleka, plačane proizvajalcem, odgovornim za prekoračitev, sicer pa zbranih na druge ustrezne načine.

2. Kadar odkupovalec v celoti ali delno nadomesti enega ali več drugih odkupovalcev, se individualne kvote, ki so na voljo proizvajalcem, upoštevajo za preostanek tekočega dvanajstmesečnega obdobja, in sicer po odštetju že oddanih količin in ob upoštevanju njihove vsebnosti maščob. Ta odstavek se uporablja tudi, kadar proizvajalec prenaša z enega odkupovalca na drugega.

3. Kadar oddane količine proizvajalca v referenčnem obdobju presegajo njegovo razpoložljivo kvoto, ustrezna država članica lahko odloči, da odkupovalec odšteje del cene mleka pri kateri koli oddaji zadevnega proizvajalca, ki presega kvoto, s predplačilom na proizvajalčev prispevek v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi država članica. Država članica lahko s posebno ureditvijo omogoči odkupovalcem, da odštejejo to predplačilo, kadar proizvajalci oddajajo različnim odkupovalcem.

Člen 82

Odobritev

Status odkupovalca mora predhodno odobriti država članica v skladu z merili, ki jih določi Komisija.

Komisija določi pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvajalci pri neposredni prodaji, in informacije, ki jih morajo ti pri tem predložiti.

Člen 83

Presežna dajatev na neposredno prodajo

1. Pri neposredni prodaji se prispevek vsakega proizvajalca k plačilu presežne dajatve določi z odločbo države članice, potem ko je bil kateri koli neuporabljeni del nacionalne kvote, dodeljene za neposredno prodajo, ponovno dodeljen ali ne, na ustrezni teritorialni ravni ali nacionalni ravni.

2. Države članice določijo podlago za izračun proizvajalčevega prispevka k dolgovani presežni dajatvi na celotno količino prodanega mleka, prenesenega ali uporabljenega za proizvodnjo prodanih ali prenesenih mlečnih izdelkov, z uporabo meril, ki jih določi Komisija.

3. Pri sestavi končnega obračuna presežne dajatve se ne upošteva noben popravek, povezan z vsebnostjo maščob.

4. Komisija določi, kako in kdaj je treba pristojnemu organu države članice plačati presežno dajatev.

Člen 84

Preveč plačani ali neplačani zneski

1. Kadar se pri oddaji ali neposredni prodaji ugotovi, da presežna dajatev zapade v plačilo, prispevek, pobran od proizvajalcev, pa večji od te dajatve, lahko država članica:

(a) delno ali v celoti uporabi presežek za financiranje ukrepov iz točke (a) člena 75(1) in/ali

(b) ga delno ali v celoti prerazporedi proizvajalcem:

— v prednostnih kategorijah, ki jih določi država članica na podlagi objektivnih meril, in v obdobju, ki ga določi Komisija, ali

— na katere vpliva izjemni položaj, ki izvira iz nacionalnega predpisa, ločenega od sistema kvot za mleko in druge mlečne izdelke, določenega s tem poglavjem.

2. Kadar se ugotovi, da ni izplačljiva nobena presežna dajatev, se vsa predplačila, ki jih zberejo odkupovalci ali država članica, povrnejo najkasneje do konca naslednjega dvanajstmesečnega obdobja.

3. Kadar odkupovalec ne izpolni obveznosti, da bi zbral prispevek proizvajalcev k presežni dajatvi v skladu s členom 81, lahko država članica zbere neplačane zneske neposredno od proizvajalca brez poseganja v kakršne koli kazni, ki jih lahko naloži odkupovalcu, ki ne izpolnjuje obveznosti.

4. Kadar proizvajalec ali odkupovalec ne upošteva roka za plačilo, se državi članici plačajo zamudne obresti, ki jih določi Komisija.

▼M7







Oddelek IIIa

KVote za krompirjev škrob

Člen 84a

Kvote za krompirjev škrob

1. Državam članicam, ki proizvajajo krompirjev škrob, se dodelijo kvote za tržno leto, v katerem se uporablja sistem kvot v skladu s členom 204(5) in Prilogo Xa.

2. Vsaka država članica proizvajalka iz Priloge Xa razdeli svojo kvoto med proizvajalce krompirjevega škroba za uporabo v zadevnih tržnih letih na podlagi podkvot, ki so dodeljene vsakemu proizvajalcu v letu 2007/2008.

3. Podjetje, ki proizvaja krompirjev škrob, s pridelovalci krompirja ne sklepa pogodb o pridelavi za količino krompirja, iz katerega bi proizvedel količino škroba, ki presega njegovo kvoto iz odstavka 2.

4. Ves krompirjev škrob, ki presega kvoto iz odstavka 2, se nepredelan izvozi iz Skupnosti pred 1. januarjem po koncu zadevnega tržnega leta. Izvozno nadomestilo se zanj ne izplača.

5. Ne glede na odstavek 4 lahko podjetje za proizvodnjo krompirjevega škroba v katerem koli tržnem letu dodatno k svoji kvoti za zadevno leto izkoristi največ 5 % svoje kvote za naslednje tržno leto. V takem primeru se kvota za naslednje tržno leto ustrezno zmanjša.

6. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za krompirjev škrob, ki ga proizvedejo podjetja, za katera ne velja odstavek 2 tega člena in ki kupijo krompir, za katerega pridelovalci ne prejmejo plačila, predvidenega v členu 75 Uredbe (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o uvedbi skupnih pravil za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ( 3 ).







▼M10

Oddelek IV

Postopkovna pravila v zvezi s kvotami za sladkor in mleko

▼B

Člen 85

Izvedbena pravila

►M10 Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo oddelkov I do IIIa ki se lahko nanašajo zlasti na: ◄

(a) dodatne informacije, ki jih predložijo odobrena podjetja iz člena 57, ter merila za upravne kazni ter za opustitev in umik odobritve podjetij;

(b) določitev zneskov iz člena 55 in presežne dajatve iz člena 64 ter poročanje o teh zneskih in dajatvi;

(c) odstopanja od datumov, določenih v členu 63;

▼M7

(d) v zvezi z oddelkom IIIa, združitve, spremembe lastništva in začetek ali prenehanje poslovanja proizvajalcev krompirjevega škroba.

▼M10







Oddelek IVa

Obseg vinogradniških površin v vinskem sektorju







Pododdelek I

Nezakonite zasaditve

Člen 85a

Nezakonite zasaditve po 31. avgustu 1998

1. Pridelovalci na lastne stroške izkrčijo površine, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve, če je bila potrebna, po 31. avgustu 1998.

2. Do izkrčitve v skladu z odstavkom 1 se lahko dajo grozdje in proizvodi iz grozdja s površin iz navedenega odstavka v promet samo za destilacijo izključno na stroške zadevnega pridelovalca. Proizvodi iz destilacije se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola je 80 % ali manj.

3. Brez poseganja v morebitne predhodne kazni, ki jih naložijo države članice, države članice pridelovalcem, ki niso izpolnili obveznosti izkrčitve, naložijo kazni, določene glede na resnost, obseg in trajanje neskladnosti.

4. Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 85g(1) ne vpliva na obveznosti iz tega člena.

Člen 85b

Obvezna ureditev položaja vinogradov, nezakonito zasajenih pred 1. septembrom 1998

1. Pridelovalci najpozneje do 31. decembra 2009 uredijo položaj površin, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve, če je bila potrebna, pred 1. septembrom 1998, ter za to plačajo takso.

Brez poseganja v postopek potrditve obračunov se prvi pododstavek ne uporablja za področja, urejena na podlagi člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999.

2. Takso iz odstavka 1 določijo države članice. Taksa je enakovredna najmanj dvakratni povprečni vrednosti ustrezne pravice do zasaditve v zadevni regiji.

3. Do ureditve položaja iz odstavka 1 se lahko dajo grozdje in proizvodi iz grozdja s površin iz tega odstavka v promet samo za destilacijo izključno na stroške zadevnega pridelovalca. Ti proizvodi se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola je 80 % ali manj.

4. Zadevni pridelovalci na lastne stroške izkrčijo nezakonito zasajene površine iz odstavka 1, katerih položaj ni urejen v skladu z navedenim odstavkom do 31. decembra 2009.

Države članice pridelovalcem, ki ne izpolnijo obveznosti izkrčitve, naložijo kazni, določene glede na resnost, obseg in trajanje neskladnosti.

Do izkrčitve iz prvega pododstavka se smiselno uporablja odstavek 3.

5. Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 85g(1) ne vpliva na obveznosti iz odstavkov 3 in 4.

Člen 85c

Nadzor neprisotnosti v prometu ali destilacije

1. Države članice glede na člen 85a(2) ter člen 85b(3) in (4) zahtevajo dokazilo o neprisotnosti zadevnih proizvodov v prometu ali predložitev pogodb o destilaciji, če se ti proizvodi destilirajo.

2. Države članice preverjajo neprisotnost v prometu in destilacijo iz odstavka 1. V primeru neskladnosti naložijo kazni.

3. Države članice obvestijo Komisijo o površinah, za katere se izvaja destilacija, in o ustreznih volumenskih količinah alkohola.

Člen 85d

Spremljevalni ukrepi

Površine iz prvega pododstavka člena 85b(1) do ureditve položaja ter površine iz člena 85a(1) ne dobivajo podpore iz nobenega nacionalnega ukrepa ali ukrepa Skupnosti.

Člen 85e

Izvedbeni ukrepi

Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega pododdelka.

Ta pravila lahko zajemajo:

(a) podrobnosti o obveznostih obveščanja za države članice, vključno z možnostjo zmanjšanja proračunskih sredstev iz Priloge Xb v primeru neskladnosti;

(b) podrobnosti o kaznih, ki jih naložijo države članice ob neizpolnjevanju obveznosti iz členov 85a, 85b in 85c.







Pododdelek II

Prehodna ureditev pravic do zasaditve

Člen 85f

Trajanje

Ta pododdelek se uporablja do 31. decembra 2015.

Člen 85g

Prehodna prepoved zasaditve vinske trte

1. Brez poseganja v člen 120a(1) do (6) in zlasti v njegov odstavek 4 je zasaditev sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 120a(2), prepovedana.

2. Prepovedano je tudi precepljanje sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 120a(2) na sorte, ki niso sorte vinske trte iz navedenega člena.

3. Ne glede na odstavka 1 in 2 se zasaditve in precepljanja iz teh odstavkov dovolijo na podlagi:

(a) pravice do nove zasaditve v skladu s členom 85h;

(b) pravice do ponovne zasaditve v skladu s členom 85i;

(c) pravice do zasaditve iz rezerv v skladu s členoma 85j in 85k.

4. Pravice do zasaditve iz odstavka 3 se dodelijo v hektarjih.

5. Države članice lahko sklenejo, da bodo prepoved iz odstavka 1 na svojem ozemlju ali delih svojega ozemlja uveljavljale najpozneje do 31. decembra 2018. Pravila o prehodni ureditvi pravic do zasaditve iz tega pododdelka ter iz tega člena se ustrezno uporabljajo v dani državi članici.

Člen 85h

Pravice do nove zasaditve

1. Države članice lahko pridelovalcem priznajo pravice do nove zasaditve za površine:

(a) namenjene za nove zasaditve, ki se opravijo na podlagi ukrepov komasacije ali ukrepov glede obveznega odkupa zemlje v javnem interesu, sprejetih v skladu z nacionalno zakonodajo;

(b) namenjene za poskuse;

(c) namenjene za nasade matičnih trt za cepiče ali

(d) katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovem gospodinjstvu.

2. Pravice do nove zasaditve:

(a) uporablja pridelovalec, ki so mu bile dodeljene;

(b) se uporabijo pred koncem drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene;

(c) se uporabijo za namene, za katere so bile dodeljene.

Člen 85i

Pravice do ponovne zasaditve

1. Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelovalcem, ki so izkrčili vinogradniško površino.

Vendar izkrčene površine, za katere je v skladu s pododdelkom III dodeljena premija za izkrčitev, ne dobijo pravice do ponovne zasaditve.

2. Države članice lahko dodelijo pravice do ponovne zasaditve tistim pridelovalcem, ki so se obvezali, da bodo izkrčili površino, zasajeno z vinsko trto. V takih primerih je ustrezna površina izkrčena najpozneje do konca tretjega leta, potem ko so bile zasajene nove trte, za katere so bile dodeljene pravice do ponovne zasaditve.

3. Pravice do ponovne zasaditve veljajo za površino, ki je po čistem pridelku enakovredna površini, ki je bila izkrčena.

4. Pravice do ponovne zasaditve se uporabljajo na gospodarstvu, za katero so bile dodeljene. Države članice lahko nadalje določijo, da se te pravice do ponovne zasaditve lahko uporabijo samo na površini, ki je bila izkrčena.

5. Z odstopanjem od odstavka 4 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar:

(a) se del zadevnega gospodarstva prenese na to drugo gospodarstvo;

(b) so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za:

(i) pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali

(ii) gojenje matičnih nasadov vinske trte za cepiče.

Države članice zagotovijo, da uporaba odstopanja iz prvega pododstavka ne povzroči skupnega povečanja vinogradniških površin na njihovem ozemlju, zlasti kadar se prenosi opravijo z nenamakanih površin na namakane površine.

6. Odstavki od 1 do 5 se smiselno uporabljajo za pravice, ki so podobne pravicam do ponovne zasaditve, pridobljene na podlagi predhodne zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje.

7. Pravice do ponovne zasaditve na podlagi člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se uporabijo v rokih iz navedenega člena.

Člen 85j

Nacionalna in regionalna rezerva pravic do zasaditve

1. Da bi države članice izboljšale upravljanje vinogradniških površin, oblikujejo nacionalno rezervo ali regionalne rezerve pravic do zasaditve.

2. Države članice, ki so oblikovale nacionalne ali regionalne rezerve pravic do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999, lahko te rezerve ohranijo tako dolgo, dokler uporabljajo prehodno ureditev pravic do zasaditve v skladu s tem pododdelkom.

3. V nacionalne ali regionalne rezerve se vključijo naslednje pravice do zasaditve, če se ne uporabijo v predpisanem roku:

(a) pravice do nove zasaditve;

(b) pravice do ponovne zasaditve;

(c) pravice do zasaditve iz rezerve.

4. Pridelovalci lahko prenesejo pravice do ponovne zasaditve v nacionalne ali regionalne rezerve. Pogoje za tak prenos, kadar je to potrebno v zameno za izplačilo iz nacionalnih skladov, določijo države članice ob upoštevanju legitimnih interesov strank.

5. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale sistema rezerve, kadar lahko dokažejo, da imajo na voljo učinkovit sistem za upravljanje pravic do zasaditve na celotnem ozemlju. Ta sistem lahko po potrebi odstopa od ustreznih določb tega pododdelka.

Prvi pododstavek se uporablja tudi za države članice, ki prenehajo uporabljati nacionalne ali regionalne rezerve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Člen 85k

Dodelitev pravic do zasaditve iz rezerve

1. Države članice lahko podelijo pravice iz rezerve:

(a) brez plačila pridelovalcem, mlajšim od 40 let, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti, prvič ustanavljajo in vodijo vinogradniško gospodarstvo;

(b) za plačilo v nacionalne ali, če je ustrezno, regionalne sklade, pridelovalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih pridelava ima zagotovljen trg.

Države članice opredelijo merila za določitev zneskov plačila iz točke (b) prvega pododstavka, ki se lahko razlikujejo glede na načrtovani končni proizvod zadevnih vinogradov in preostalo prehodno obdobje, v katerem velja prepoved novih zasaditev iz člena 85g(1) in (2).

2. Kadar se uporabljajo pravice do zasaditve iz rezerve, države članice zagotovijo, da:

(a) lokacija, uporabljene sorte in tehnologija gojenja zagotavljajo, da bo poznejša pridelava ustrezala tržnemu povpraševanju;

(b) bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah.

3. Pravice do zasaditve iz rezerve, ki se ne uporabijo do konca drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene, zapadejo in se ponovno dodelijo rezervi.

4. Pravice do zasaditve v rezervi, ki se ne dodelijo do konca petega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene rezervi, prenehajo.

5. Če obstaja regionalna rezerva v državi članici, lahko država članica določi pravila, ki omogočajo prenos pravic do zasaditve med regionalnimi rezervami. Če obstajajo regionalne in nacionalne rezerve v državi članici, lahko država članica dovoli tudi prenose med njimi.

Pri prenosih se lahko uporabi koeficient omejevanja.

Člen 85l

De minimis

Ta pododdelek se ne uporablja v državah članicah, v katerih se do 31. decembra 2007 ni uporabljala ureditev pravic do zasaditve, ki velja v Skupnosti.

Člen 85m

Strožja nacionalna pravila

Države članice lahko sprejmejo strožja nacionalna pravila za dodelitev pravic za novo zasaditev ali ponovno zasaditev. Države članice lahko zahtevajo, da se ustrezni zahtevki in informacije, ki jih je treba predložiti, dopolnijo z dodatnimi informacijami, potrebnimi za spremljanje obsega vinogradniških površin.

Člen 85n

Izvedbeni ukrepi

Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega pododdelka.

Ta pravila lahko vključujejo zlasti:

(a) določbe za preprečevanje čezmernih upravnih stroškov pri uporabi določb tega pododdelka;

(b) sočasni obstoj vinogradov v skladu s členom 85i(2);

(c) uporabo koeficienta omejevanja iz člena 85k(5).







Pododdelek III

Program izkrčitve

Člen 85o

Trajanje

Določbe tega pododdelka se uporabljajo do konca vinskega leta 2010/2011.

Člen 85p

Področje uporabe in opredelitev

Ta pododdelek določa pogoje, pod katerimi prejmejo vinogradniki premijo za izkrčitev vinogradov (v nadaljnjem besedilu: premija za izkrčitev).

Člen 85q

Pogoji za upravičenost

Premija za izkrčitev se lahko odobri le, če zadevna površina izpolnjuje naslednje pogoje:

(a) ni prejela podpore Skupnosti ali nacionalne podpore za ukrepe, kot sta prestrukturiranje in preusmeritev, v 10 vinskih letih pred vložitvijo zahteve za premijo za izkrčitev;

(b) ni prejela podpore Skupnosti na podlagi katere koli druge skupne ureditve trga v petih vinskih letih pred vložitvijo zahteve za premijo za izkrčitev;

(c) se obdeluje;

(d) ni manjša od 0,1 hektarja. Najmanjša velikost za nekatere upravne regije v državi članici, v katerih povprečna površina vinogradniškega gospodarstva, zasajena z vinsko trto, presega en hektar, pa je lahko 0,3 hektarja, če tako odloči ta država članica;

(e) z zasaditvijo ni bila kršena veljavna zakonodaja Skupnosti ali nacionalna zakonodaja in

(f) je zasajena s sorto vinske trte, ki se lahko razvrsti v skladu s členom 120a(2).

Ne glede na točko (e) prvega odstavka so površine, odobrene v skladu s členom 2(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999 in členom 85b(1) te uredbe, upravičene do premije za izkrčitev.

Člen 85r

Znesek premije za izkrčitev

1. Lestvice za premije za izkrčitev, ki se odobrijo, določi Komisija.

2. Države članice določijo znesek za premije za izkrčitev znotraj lestvic iz odstavka 1 in na podlagi preteklih pridelkov zadevnega gospodarstva.

Člen 85s

Postopek in proračun

1. Zainteresirani pridelovalci vložijo zahtevke za premijo za izkrčitev pri zadevnih organih v državah članicah najpozneje do 15. septembra vsako leto. Države članice lahko določijo datum pred 15. septembrom, vendar po 30. juniju, pod pogojem, da po potrebi ustrezno upoštevajo uveljavljanje izjem iz člena 85u.

2. Države članice izvajajo upravni nadzor nad prejetimi zahtevki, obravnavajo upravičene zahtevke in obvestijo Komisijo do 15. oktobra vsako leto o skupni površini in zneskih, ki jih zajemajo zahtevki, razdeljenih po regijah in obsegu donosa.

3. Največji letni proračun za program izkrčitve je določen v Prilogi Xd.

4. Komisija vsako leto do 15. novembra določi enotni odstotek odobritev prijavljenih zneskov, če skupni znesek, ki so ga države članice prijavile Komisiji, presega razpoložljiva proračunska sredstva, pri čemer se po potrebi upošteva uporaba člena 85u(2) in (3).

5. Države članice sprejemajo zahtevke do 1. februarja vsako leto:

(a) za celoto površin, za katere je bil vložen zahtevek, če Komisija ni določila odstotka iz odstavka 4, ali

(b) za površine, določene z odstotkom iz odstavka 4 na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril ter po naslednjem prednostnem seznamu:

(i) države članice dajo prednost tistim prosilcem, ki zahtevke glede premije za izkrčitev vložijo za svoj celoten vinograd;

(ii) zatem dajo države članice prednost prosilcem, starim do 55 let, oziroma starejšim, če je tako določeno v zadevni državi članici.

Člen 85t

Navzkrižna skladnost

Kadar se za kmeta ugotovi, da na svojem kmetijskem gospodarstvu kadar koli v obdobju treh let od izplačila premije za izkrčitev ni izpolnjeval predpisanih zahtev ravnanja ter dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz členov 3 do 7 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se znesek plačila, kadar je neskladnost posledica ukrepanja ali neukrepanja, ki se lahko pripiše neposredno kmetu, zmanjša ali prekliče, delno ali v celoti, odvisno od resnosti, obsega, trajnosti in ponavljanja ugotovljene neskladnosti, kmetu pa se po potrebi ukaže, da vrne plačilo pod pogoji iz navedenih določb.

Člen 85u

Izjeme

1. Država članica lahko odloči, da zavrne nadaljnje zahtevke iz člena 85s(1), ko skupna izkrčena površina na njenem ozemlju doseže 8 % površin, zasajenih z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilogi Xe.

Država članica lahko odloči, da zavrne nadaljnje zahtevke iz člena 85s(1) za posamezno regijo, ko skupna izkrčena površina v tej regiji doseže 10 % površin regije, zasajenih z vinsko trto.

2. Komisija lahko sprejme odločitev o prenehanju uporabe programa izkrčitve v državi članici, če bi ob upoštevanju nerešenih zahtevkov nadaljnja izkrčitev privedla do skupne izkrčene površine, večje od 15 % celotne površine države članice, zasajene z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilogi Xe.

3. Komisija lahko sprejme odločitev o prenehanju uporabe programa izkrčitve v državi članici za določeno leto, če bi ob upoštevanju nerešenih zahtevkov nadaljnja izkrčitev privedla do skupne izkrčene površine, večje od 6 % celotne površine države članice, zasajene z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilog