2003L0085 — SL — 28.06.2011 — 008.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS (Besedilo velja za EGP) (UL L 306, 22.11.2003, p.1)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA 2003/85/ES

z dne 29. septembra 2003

o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavljajo Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS

(Besedilo velja za EGP)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Ena od nalog Skupnosti na veterinarskem področju je izboljšati zdravstveno stanje rejnih živali ter s tem povečati donosnost reje in pospešiti trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi. Skupnost je hkrati tudi Skupnost vrednot in njene politike obvladovanja živalskih bolezni ne smejo temeljiti zgolj na komercialnih interesih, temveč morajo tudi resnično upoštevati etična načela. (2) Slinavka in parkljevka je zelo kužna virusna bolezen parkljarjev. Čeprav slinavka in parkljevka ni pomembna za javno zdravje, je zaradi svojega izjemnega gospodarskega pomena na vrhu liste A Mednarodnega urada za kužne bolezni živali (OIE). (3) Slinavka in parkljevka je obvezno prijavljiva bolezen in prizadeta država članica mora o izbruhu bolezni uradno obvestiti Komisijo ter druge države članice, v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti ( 5 ). (4) Ukrepi Skupnosti za nadzor slinavke in parkljevke so določeni v Direktivi Sveta 85/511/EGS z dne 18. novembra 1985 o uvedbi ukrepov Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke ( 6 ). Ta direktiva je bila večkrat precej spremenjena. Ob najnovejših spremembah navedene direktive je zaradi večje jasnosti zaželeno preoblikovati ustrezne določbe. (5) Po sprejetju Direktive Sveta 90/423/EGS z dne 26. junija 1990 o spremembi Direktive 85/511/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, Direktive 64/432/EGS o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti, in Direktive 72/462/EGS o problemih glede zdravstvenih in veterinarskih pregledov ob uvozu goveda in prašičev ter svežega mesa iz tretjih držav ( 7 ), je bilo s 1. januarjem 1992 po vsej Skupnosti prepovedano preventivno cepljenje proti slinavki in parkljevki. (6) Preventivni ukrepi so potrebni za preprečitev prenosa slinavke in parkljevke v Skupnost in na rejne živali Skupnosti iz sosednih držav ali z uvozom živih živali in proizvodov živalskega izvora v Skupnost. Nič ne kaže, da bi kateri od prijavljenih izbruhov slinavke in parkljevke po prepovedi preventivnega cepljenja nastal zaradi uvoza v skladu z zakonodajo Skupnosti, pri katerem se izvajajo veterinarski pregledi na mejnih kontrolnih točkah, določenih v skladu z Direktivo Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav ( 8 ), in Direktivo Sveta 90/675/EGS z dne 10. decembra 1990 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav ( 9 ). (7) Vseeno pa je treba močno poudariti strogo uporabo pravil Skupnosti o uvozu živalskih proizvodov, za zmanjšanje tveganj, če ne zaradi drugega, za spodbujanje trgovine in pretoka oseb po vsem svetu. Države članice bi morale zagotoviti izvajanje te zakonodaje v celoti ter dati na voljo dovolj osebja in sredstev za izvajanje strogega nadzora na zunanjih mejah. (8) Poleg tega je Začasni odbor Evropskega parlamenta za slinavko in parkljevko ugotovil, da mejni pregledi v praksi ne uspejo preprečiti nezakonitega vnosa v Skupnost precejšnjih količin mesa in mesnih izdelkov. (9) Pod pogoji enotnega trga in splošno zadovoljivega zdravstvenega stanja čred rejnih živali se je izmenjava živali in živalskih proizvodov precej povečala in nekatere regije Skupnosti imajo visoko gostoto populacije rejnih živali. (10) Epidemija slinavke in parkljevke v nekaterih državah članicah leta 2001 je pokazala, da zaradi intenzivnih premikov in prometa z živalmi, dovzetnimi za slinavko in parkljevko, lahko izbruh hitro doseže epizootske razsežnosti, kar lahko povzroči motnje v takem obsegu, da se strmo zmanjša donosnost reje živali dovzetnih vrst ter drugih panog kmetijstva in so potrebna precejšnja finančna sredstva za odškodnine kmetom in uporaba ukrepov nadzora. (11) V kriznem obdobju zaradi slinavke in parkljevke leta 2001 je Komisija okrepila ukrepe nadzora Skupnosti za slinavko in parkljevko, določene v Direktivi 85/511/EGS, s sprejetjem ukrepov zaščite v skladu z Direktivo Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehniških pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi ( 10 ), ter Direktivo Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga ( 11 ). (12) Leta 2001 je Komisija sprejela tudi odločbe o pogojih za izvajanje cepljenja v nujnih primerih v skladu z Direktivo 85/511/EGS. Navedeni pogoji so bili določeni ob upoštevanju priporočil iz poročila Znanstvenega odbora za zdravstveno varstvo in dobro počutje živali o strategiji cepljenja v nujnih primerih proti slinavki in parkljevki iz leta 1999. (13) Ta direktiva bi morala upoštevati poročilo strokovnih skupin držav članic o pregledu zakonodaje Skupnosti o slinavki in parkljevki iz leta 1998, ki odraža izkušnje, pridobljene v državah članicah med epidemijo klasične prašičje kuge leta 1997, in sklepe Mednarodnega posvetovanja o preprečevanju in obvladovanju slinavke in parkljevke, ki je potekalo decembra 2001 v Bruslju. (14) V tej direktivi je treba upoštevati Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2002 o epidemiji slinavke in parkljevke v Evropski uniji leta 2001 ( 12 ), ki temelji na sklepih Začasnega odbora za slinavko in parkljevko Evropskega parlamenta. (15) Upoštevati je treba priporočila iz Poročila tridesetega zasedanja Evropske komisije za obvladovanje slinavke in parkljevke v okviru Organizacije za prehrano in kmetijstvo o minimalnih standardih za laboratorije, ki izvajajo preiskave in vitro ter in vivo virusa slinavke in parkljevke, iz leta 1993. (16) Ta direktiva bi prav tako morala upoštevati tudi spremembe v Kodeksu ter Priročniku o standardih za diagnostične teste in cepiva OIE (Priročnik OIE). (17) Za zagotovitev zgodnjega odkrivanja vsakega mogočega izbruha slinavke in parkljevke so potrebne pravne določbe, ki zavezujejo tiste, ki so v stiku z živalmi dovzetnih vrst, da o vsakem sumljivem primeru uradno obvestijo pristojne organe. Države članice bi morale uvesti redne preglede za zagotavljanje, da so kmetje seznanjeni s splošnimi pravili obvladovanja bolezni in biovarnosti ter da jih uporabljajo. (18) Nujno je ukrepati takoj ob sumu prisotnosti slinavke in parkljevke, da se lahko po potrditvi prisotnosti bolezni takoj začnejo izvajati učinkoviti ukrepi za obvladovanje bolezni. Takšne ukrepe uravnavajo pristojni organi glede na epidemiološko situacijo v zadevni državi članici. Vendar je treba te ukrepe okrepiti še s posebnimi ukrepi zaščite, določenimi v skladu z zakonodajo Skupnosti. (19) V okviru mreže nacionalnih laboratorijev v državah članicah je treba opraviti hitro in podrobno diagnozo bolezni ter identifikacijo določenega virusa. Po potrebi se zagotovi sodelovanje med nacionalnimi laboratoriji prek referenčnega laboratorija Skupnosti, ki ga imenuje Komisija v skladu s postopkom Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane ( 13 ). (20) Za diferencialno laboratorijsko diagnostiko slinavke in parkljevke je treba upoštevati Odločbo Komisije 2000/428/ES z dne 4. julija 2000 o določitvi diagnostičnih postopkov, metod vzorčenja in meril vrednotenja rezultatov laboratorijskih testov za potrditev in diferencialno diagnostiko vezikularne bolezni prašičev ( 14 ). (21) Ukrepi Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke bi morale zlasti temeljiti na zmanjšanju števila okužene črede. Pokončanje okuženih in kontaminiranih živali dovzetnih vrst se opravi brez odlašanja, v skladu z Direktivo Sveta 93/119/EGS z dne 22. decembra 1993 o zaščiti živali pri zakolu ali usmrtitvi ( 15 ). Kadar je mogoče, se predelava trupov poginulih ali pokončanih živali opravi v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi ( 16 ). (22) V primeru izbruha slinavke in parkljevke je treba povezati vidike javnozdravstvenega varstva in varstva okolja zlasti s tesnim sodelovanjem med organi, pristojnimi za veterinarsko zdravstveno varstvo in okolje. Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ( 17 ) zahteva enotno okoljevarstveno dovoljenje za obrate za odstranjevanje ali recikliranje živalskih trupov in živalskih odpadkov z opredeljeno zmogljivostjo predelave. Preprečevati je treba nepotrebna tveganja pri sežigu trupov na grmadah ali pokopavanju na kraju za skupinski pokop. (23) Takoj po izbruhu je treba preprečiti vsakršno širitev bolezni s pazljivim spremljanjem premikov živali ter uporabe proizvodov, ki so lahko kontaminirani, in če je primerno, zlasti v območjih z visoko gostoto populacije rejnih živali, s cepljenjem v nujnih primerih. (24) Ukrepi za obvladovanje epidemije slinavke in parkljevke, ki je leta 2001 prizadela nekatere države članice, so pokazali, da mednarodna pravila, pravila Skupnosti ter iz njih izhajajoča praksa niso dovolj upoštevali možnosti, ki jo nudijo uporaba cepljenja v nujnih primerih ter poznejši testi za odkrivanje okuženih živali v cepljeni populaciji. Preveč pomena so pripisovali vidikom trgovinske politike, kar je povzročilo, da zaščitno cepljenje ni bilo opravljeno kljub odobritvi. (25) Za obvladovanje slinavke in parkljevke so na voljo razne strategije. V primeru epidemije je treba pri izbiri strategije za obvladovanje bolezni upoštevati tudi, katera strategija povzroči najmanjšo možno gospodarsko škodo v nekmetijskih sektorjih gospodarstva. (26) S cepljenjem v nujnih primerih brez poznejšega pokončanja cepljenih živali se precej zmanjša število živali, ki jih je treba pokončati za obvladovanje bolezni. Z ustreznimi preiskavami je nato treba nato potrditi odsotnost okužbe. (27) Temeljito čiščenje in razkuževanje bi morala biti sestavni del politike Skupnosti obvladovanja slinavke in parkljevke. Uporaba razkužil bi morala biti skladna z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet ( 18 ). (28) Seme, jajčne celice in zarodki živali dovzetnih vrst, okuženih z virusom slinavke in parkljevke, lahko prispevajo k širjenju bolezni in zato zanje veljajo dodatne omejitve, poleg pogojev za zdravstveno varstvo živali, predpisanih za trgovino znotraj Skupnosti v naslednjih Direktivah: — Direktiva Sveta 88/407/EGS z dne 14. junija 1988 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet med državami članicami Evropske skupnosti in za uvoz globoko zamrznjenega semena domačih živali vrste goveda ( 19 ); — Direktiva Sveta 89/556/EGS z dne 25. septembra 1989 o pogojih za zdravstveno varstvo živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti in uvoz iz tretjih držav za zarodke domačih živali iz vrst govedi ( 20 ); — Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A (I) k Direktivi 90/425/EGS ( 21 ). (29) V primeru izbruha je včasih treba uporabiti ukrepe za obvladovanje bolezni ne le pri okuženih živalih dovzetnih vrst, temveč tudi pri kontaminiranih živalih iz nedovzetnih vrst, ki so lahko mehanski vektorji virusa. Med epidemijo slinavke in parkljevke leta 2001 so bile uvedene tudi omejitve premikov kopitarjev z gospodarstev, na katerih gojijo živali dovzetnih vrst ali ki mejijo na takšna gospodarstva, in uvedeno je bilo posebno certificiranje, poleg zahtev iz Direktive Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav ( 22 ), za nadzor nad trgovino s kopitarji iz držav članic, v katerih je bila prisotna slinavka in parkljevka. (30) V zvezi z zdravstvenim varstvom živali so pogoji za dajanje na trg, trgovino z in uvoz v Skupnost živalskih proizvodov, namenjenih prehrani ljudi, določeni v naslednjih Direktivah: — Direktiva Sveta 64/433/EGS z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih težavah, ki vplivajo na trgovanje s svežim mesom znotraj Skupnosti ( 23 ); — Direktiva Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki znotraj Skupnosti ( 24 ); — Direktiva Sveta 80/215/EGS z dne 22. januarja 1980 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki znotraj Skupnosti; — Direktiva Sveta 91/495/EGS z dne 27. novembra 1990 o javnozdravstvenih problemih in problemih zdravstvenega varstva živali, ki vplivajo na proizvodnjo in dajanje na trg mesa kuncev in mesa gojene divjadi ( 25 ); — Direktiva Sveta 94/65/ES z dne 14. decembra 1994 o pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg mletega mesa in mesnih pripravkov ( 26 ); — Direktiva Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in vnos proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi ( 27 ). (31) Te direktive so zdaj v postopku nadomestitve. Za lažje sklicevanje je obdelava mesa in mesnih izdelkov, pridobljenih iz živali dovzetnih vrst, ki mora zagotavljati uničenje eventualno prisotnega virusa slinavke in parkljevke, opredeljena v Prilogah VII do IX te Direktive, ki temeljijo na navedenih direktivah in so skladne s priporočili OIE. (32) Predpisi v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in vnos proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi, so določeni v Direktivi Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002. (33) Direktiva Sveta 92/46/EGS z dne 16. junija 1992 o zdravstvenih predpisih za proizvodnjo in dajanje na trg surovega mleka, toplotno obdelanega mleka in izdelkov na osnovi mleka ( 28 ) predpisuje obdelavo mleka, pridobljenega od živali, ki bivajo znotraj nadzorovanih območij, določenih v skladu z ukrepi Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke. Zahteve navedene direktive ne zadostujejo, ker ne predpisujejo obdelave mleka, pridobljenega iz zaščitenih območij in od cepljenih živali. Poleg tega obdelava mleka, namenjenega prehrani ljudi, predpisana v navedeni direktivi, presega zahteve kodeksa OIE o uničenju virusa slinavke in parkljevke v mleku in povzroča logistične probleme pri odstranjevanju precejšnjih količin mleka, ki ga zavrnejo mlekarne. V to direktivo je treba vključiti podrobnejše določbe o zbiranju in prevozu mleka, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, na območjih pod ukrepi za obvladovanje slinavke in parkljevke. Obdelava mleka in mlečnih proizvodov, opredeljena v Prilogi IX te direktive, je v skladu s priporočili OIE o uničenju morebitno prisotnega virusa slinavke in parkljevke v mleku in mlečnih proizvodih. Direktivo 92/46/EGS je treba ustrezno spremeniti. (34) V zvezi s proizvodi živalskega izvora je treba upoštevati Direktivo Sveta 92/118/EGS z dne 17. decembra 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za proizvode, ki niso predmet navedenih zahtev, določenih v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A (I) k Direktivi 89/662/EGS, glede povzročiteljev bolezni pa v Direktivi 90/425/EGS ( 29 ). Nekatere določbe Direktive 92/118/EGS so bile vključene v Uredbo (ES) št. 1774/2002. (35) Uporaba načela regionalizacije bi morala omogočiti izvajanje strogih ukrepov nadzora, vključno s cepljenjem v nujnih primerih, v natančno določenem delu Skupnosti, ne da bi bili pri tem ogroženi splošni interesi Skupnosti. Mlečne in mesne izdelke, pridobljene od cepljenih živali, je dovoljeno dajati na trg v skladu z ustrezno zakonodajo Skupnosti in zlasti s to direktivo. (36) Direktiva 64/432/EGS določa opredelitev regij. Odločba Komisije 2000/807/ES z dne 11. decembra 2000 o kodificirani obliki in kodah za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS ( 30 ) določa upravna območja držav članic v zvezi z ukrepi za obvladovanje bolezni ter s prijavljanjem bolezni. (37) Za pripravljenost na nujne primere je Skupnost, v skladu z Odločbo Sveta 91/666/EGS z dne 11. decembra 1991 o uvedbi zalog cepiva Skupnosti proti slinavki in parkljevki ( 31 ), uvedla zaloge inaktiviranega antigena i virusu slinavke in parkljevke, uskladiščene v posebej za ta namen določenih prostorih, in banko antigenov in cepiv Skupnosti. Uvesti je treba pregledne in učinkovite postopke za zagotovitev, da je antigen dosegljiv brez nepotrebnih zamud. Poleg tega so nekatere države članice uvedle in vodijo nacionalne banke antigenov in cepiv. (38) Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ( 32 ), zahteva, z redkimi izjemami, dovoljenje za promet za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki se dajejo na trg znotraj Skupnosti. Poleg tega navedena direktiva določa merila za izdajo dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v veterinarski medicini, vključno z cepivi za uporabo v veterinarski medicini. Navedena direktiva pooblašča države članice, da v primeru hude epidemije pod določenimi pogoji za proizvod brez dovoljenja za trženje dovolijo sprostitev v promet na svojem trgu. Slinavka in parkljevka je bolezen, ki se lahko razvije v hudo epidemijo. Glede na hitro spreminjanje antigena, potrebnega za učinkovito zaščito živali dovzetnih vrst v nujnih primerih, cepiva proti slinavki in parkljevki izpolnjujejo pogoje za odstopanje, predvideno v navedeni direktivi. (39) Referenčni laboratorij Skupnosti bi moral svetovati Komisiji in državam članicam o potrebah po cepivih in antigenih, zlasti po ugotovitvi sevov virusa, proti katerim cepiva, proizvedena na osnovi antigenov, shranjenih v banki antigenov in cepiv Skupnosti, ne zagotavljajo ustrezne zaščite. (40) Iz previdnosti zaradi tveganja namerne sprostitve virusa slinavke in parkljevke je ustrezno uporabiti posebne postopke za oskrbo z antigeni banke antigenov in cepiv Skupnosti ter za objavo nekaterih podatkov o ukrepih za obvladovanje bolezni. (41) Zaradi popolnoma neimune populacije dovzetnih rejnih živali v državah članicah sta potrebna nenehno osveščanje o bolezni in pripravljenost nanjo. Med epidemijo slinavke in parkljevke leta 2001 se je znova potrdila potreba po načrtih ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih. Trenutno imajo vse države članice načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, odobrene v skladu z Odločbo Komisije 93/455/EGS z dne 23. julija 1993 o odobritvi nekaterih načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, za obvladovanje slinavke in parkljevke ( 33 ). Takšne načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih je treba redno pregledovati, med drugim tudi z vidika rezultatov simulacijskih vaj, ki se izvajajo v državah članicah, izkušenj, pridobljenih v epidemiji leta 2001 ter za vključitev ukrepov varovanja okolja. Države članice je treba spodbujati k organizaciji in izvajanju takšnih vaj v tesnem čezmejnem sodelovanju. Komisijo je treba spodbujati, da v sodelovanju z državami članicami pripravi vse potrebno za uvedbo tehnične pomoči, ki bo na voljo državam članicam, prizadetim ob epidemiji. (42) Za zaščito rejnih živali Skupnosti in na podlagi ocene tveganja je treba poskrbeti za pomoč sosednim tretjim državam, v katerih pride do, ali obstaja tveganje, okužbe s slinavko in parkljevko, zlasti za preskrbo z antigenom ali cepivi v nujnih primerih. Take določbe bi se morale uporabljati brez poseganja v sporazume, sklenjene med prizadeto tretjo državo in Skupnostjo, o dostopu do banke antigenov in cepiv Skupnosti. (43) Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine ( 34 ) se uporablja v primeru pojava slinavke in parkljevke ter predvideva dajanje pomoči Skupnosti referenčnim laboratorijem ter bankam antigenov in cepiv. Za vsako nadomestilo Skupnosti, izplačano državam članicam za izdatke za ukrepe obvladovanja izbruhov slinavke in parkljevke je treba skrbno preveriti, ali izpolnjuje vsaj najmanjše zahteve, predpisane v tej direktivi. (44) Za zagotovitev tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo pri obvladovanju slinavke in parkljevke ter ob upoštevanju narave bolezni bi Komisija moralabiti pooblaščena za spreminjanje in prilagajanje nekaterih tehničnih vidikov ukrepov nadzora. Po potrebi Komisija vse take spremembe ali prilagoditve utemelji z rezultati veterinarske inšpekcijske misije, opravljene v skladu z Odločbo Komisije 98/139/ES z dne 4. februarja 1998 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za preglede na kraju samem, ki jih na področju veterinarstva v državah članicah izvajajo izvedenci Komisije ( 35 ). (45) Države članice določijo predpise o kaznih za kršitve določb te direktive in zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. (46) V skladu z načelom sorazmernosti je za dosego osnovnega cilja ohranjanja in, v primeru izbruha, hitre ozdravitve od slinavke in parkljevke ter ohranjanja stanja brez okuženosti vseh držav članic nujno in primerno določiti pravila o ukrepih za povečanje pripravljenosti na bolezen in čimprejšnje obvladovanje izbruhov, po potrebi s cepljenjem v izrednih situacijah, in omejiti škodljive učinke na proizvodnjo in trgovino z rejnimi živalmi in proizvodov živalskega izvora. Ta direktiva ne presega vseh tistih določb, ki so potrebne za izpolnitev ciljev, naloženih v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe. (47) Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 36 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta direktiva določa:

(a) minimalne ukrepe nadzora, ki se uporabijo v primeru izbruha slinavke in parkljevke katerega koli tipa virusa;

(b) nekatere preventivne ukrepe za izboljševanje osveščenosti o bolezni ter pripravljenosti pristojnih organov in kmetijskega prebivalstva na slinavko in parkljevko.

2. Države članice smejo sprejeti strožje ukrepe na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „žival dovzetne vrste“ pomeni katero koli domačo ali divjo žival podredov Ruminantia, Suina in Tylopoda reda Artiodactyla; Za posebne ukrepe, zlasti ob uporabi člena 1(2), člena 15 in člena 85(2), se lahko za živali, dovzetne za slinavko in parkljevko, v skladu z znanstvenimi dokazi, štejejo na primer tudi živali iz reda Rodentia ali Proboscidae;

(b) „gospodarstvo“ pomeni kakršen koli kmetijski ali drug objekt in prostor, vključno s cirkuškimi objekti in prostori, ki se nahajajo na nacionalnem ozemlju države članice, v katerih se stalno ali začasno vzrejajo ali gojijo živali dovzetnih vrst. Za namene člena 10(1) ta opredelitev pojma ne vključuje življenjskih prostorov za ljudi v takih objektih, razen če se v njih stalno ali začasno gojijo živali dovzetnih vrst, vključno s tistimi iz člena 85(2), ali klavnic, prevoznih sredstev, mejnih kontrolnih točk ali ograjenih območij, v katerih bivajo živali dovzetnih vrst, in so lahko namenjene lovu, če so ta ograjena območja takih dimenzij, da zanje ne veljajo ukrepi iz člena 10;

(c) „čreda“ pomeni žival ali skupino živali, ki se goji(jo) na gospodarstvu kot epidemiološka enota; če se na gospodarstvu goji več kot ena čreda, mora vsaka čreda tvoriti posebno enoto, z enakim zdravstvenim statusom;

(d) „lastnik“ pomeni katero koli osebo ali osebe, fizične ali pravne, ki ima(jo) v lasti žival dovzetne vrste; ali ji(jim) je naložena skrb za takšno(e) žival(i), za plačilo ali brezplačno;

(e) „pristojni organ“ pomeni organ države članice, pristojen za izvajanje veterinarskih ali zootehničnih pregledov, ali kateri koli organ, na katerega je bila prenesena navedena pristojnost;

(f) „uradni veterinar“ pomeni veterinarja, ki ga imenuje pristojni organ države članice;

(g) „dovoljenje“ pomeni pisno dovoljenje, ki ga izda pristojni organ in je treba ustrezno število njegovih kopij hraniti za poznejše inšpekcijske preglede v skladu z ustrezno zakonodajo vsake države članice;

(h) „inkubacijska doba“ pomeni časovno obdobje od okužbe do nastopa kliničnih znakov slinavke in parkljevke. Za namene te direktive je to obdobje 14 dni pri govedu in prašičih, in 21 dni pri ovcah in kozah ter drugih živalih dovzetnih vrst;

(i) „žival, za katero se sumi, da je okužena“ pomeni katero koli žival dovzetne vrste, ki kaže klinične znake ali postmortalne lezije ali reakcije na laboratorijske teste, iz katerih je utemeljeno sklepati na prisotnost slinavke in parkljevke;

(j) „žival, za katero se sumi, da je kontaminirana“ pomeni katero koli žival dovzetne vrste, ki je bila v skladu z zbranimi epidemiološkimi podatki lahko neposredno ali posredno izpostavljena virusu slinavke in parkljevke;

(k) „primer slinavke in parkljevke“ ali „žival, okužena s slinavko in parkljevko“ pomeni katero koli žival dovzetne vrste ali trup poginule živali, pri kateri je bila uradno potrjena prisotnost slinavke in parkljevke ob upoštevanju razlag v Prilogi I: — na podlagi uradno potrjenih kliničnih znakov ali postmortalnih lezij, združljivih s slinavko in parkljevko, ali — na podlagi rezultata laboratorijske preiskave, izvedene v skladu s Prilogo XIII;

(l) „izbruh slinavke in parkljevke“ pomeni gospodarstvo, na katerem se gojijo živali dovzetnih vrst in izpolnjuje enega ali več meril, določenih v Prilogi I;

(m) „primarni izbruh“ pomeni izbruh v smislu člena 2(d) Direktive 82/894/EGS;

(n) „pokončanje“ pomeni pokončanje živali v smislu člena 2(6) Direktive 93/119/EGS;

(o) „zakol v nujnih primerih“ pomeni zakol v nujnih primerih v smislu člena 2(7) Direktive 93/119/EGS živali, ki se na podlagi epidemioloških podatkov ali klinične diagnoze ali rezultatov laboratorijskega preskušanja ne štejejo za okužene ali kontaminirane z virusom slinavke in parkljevke, vključno z zakolom iz razlogov dobrega počutja živali;

(p) „predelava“ pomeni enega od procesov obdelave snovi z visokim tveganjem, predpisanih v Uredbi (ES) št. 1774/2002, in v vseh izvedbenih ukrepih, izdanih na njeni podlagi, uporabljenega na način, ki preprečuje tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke;

(q) „regionalizacija“ pomeni razmejitev območja pod omejitvami, v katerem so uvedene omejitve premikov ali prometa z nekaterimi živalmi ali živalskimi proizvodi, kakor je predvideno v členu 45, za preprečitev širjenja slinavke in parkljevke v območje brez omejitev, v katerem niso uvedene nobene omejitve iz te direktive;

(r) „regija“ pomeni območje, kakor je opredeljeno v členu 2(2)(p) Direktive 64/432/EGS;

(s) „podregija“ pomeni območje, opredeljeno v Prilogi k Odločbi 2000/807/ES;

(t) „banka antigenov in cepiv Skupnosti“ pomeni ustrezne objekte in prostore, ki so v skladu s to direktivo posebej namenjeni za shranjevanje zalog Skupnosti koncentriranega inaktiviranega antigena virusa slinavke in parkljevke, za proizvodnjo cepiv proti slinavki in parkljevki, in veterinarskih imunoloških proizvodov (cepiv), pridobljenih iz takšnih antigenov in dovoljenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini ( 37 );

(u) „cepljenje v nujnih primerih“ pomeni cepljenje v skladu s členom 50(1);

(v) „zaščitno cepljenje“ pomeni cepljenje v nujnih primerih, ki se izvaja na gospodarstvih v posebej določenem območju za zaščito pred boleznijo živali dovzetnih vrst znotraj območja pred širjenjem virusa slinavke in parkljevke po zraku ali s predmeti, in se živali po cepljenju ohranijo pri življenju;

(w) „supresivno cepljenje“ pomeni cepljenje v nujnih primerih, ki se izvaja izključno le skupaj s pokončanjem celotne populacije živali dovzetnih vrst na gospodarstvu ali v območju zaradi nujne potrebe po zmanjšanju količine razsejanega virusa slinavke in parkljevke in da se zmanjša tveganje njegovega širjenja prek meja gospodarstva ali območja, in se živali po cepljenju pokončajo;

(x) „divja žival“ pomeni žival dovzetne vrste, ki živi zunaj gospodarstev, kakor so opredeljena v členu 2(b), ali objektov in prostorov iz členov 15 in 16;

(y) „primarni primer slinavke in parkljevke pri divjih živalih“ pomeni vsak primer slinavke in parkljevke, ugotovljen pri divji živali v območju, na katerem niso bili uvedeni nobeni ukrepi iz člena 85(3) ali (4).







POGLAVJE II

OBVLADOVANJE IZBRUHOV SLINAVKE IN PARKLJEVKE







ODDELEK 1

PRIJAVLJANJE

Člen 3

Prijavljanje slinavke in parkljevke

1. Države članice zagotovijo, da:

(a) pristojni organ slinavko in parkljevko uvrsti med obvezno prijavljive bolezni;

(b) lastnik ali vsakdo, ki skrbi za živali, spremlja živali ali skrbi zanje med prevozom, pristojni organ ali uradnega veterinarja takoj uradno obvesti o prisotnosti ali sumu prisotnosti slinavke in parkljevke, in živali, okužene s slinavko in parkljevko ali za katere obstaja sum, da so okužene, nastani ločeno od živali dovzetnih vrst, za katere obstaja tveganje, da bi se okužile ali kontaminirale z virusom slinavke in parkljevke;

(c) veterinarji praktiki, uradni veterinarji, vodstveno osebje veterinarskih ali drugih uradnih ali zasebnih laboratorijev ter vsaka oseba, ki je pri svoji poklicni dejavnosti v stiku z živalmi dovzetnih vrst ali s proizvodi, pridobljenimi iz omenjenih živali, takoj obvezno uradno obvestijo pristojni organ o vsakem sumu ali prisotnosti slinavke in parkljevke, o katerih so obveščeni še pred uradnim posegom v okviru te direktive.

2. Brez poseganja v obstoječo zakonodajo Skupnosti o prijavljanju izbruhov živalskih bolezni, mora država članica, na katere ozemlju je potrjen izbruh slinavke in parkljevke ali primarni primer slinavke in parkljevke pri divjih živalih, prijaviti bolezen ter poslati podatke in pisna poročila Komisiji in drugim državam članicam v skladu s Prilogo II.







ODDELEK 2

UKREPI V PRIMERU SUMA IZBRUHA SLINAVKE IN PARKLJEVKE

Člen 4

Ukrepi v primeru suma izbruha slinavke in parkljevke

1. Države članice zagotovijo, da se izvedejo ukrepi, predvideni v odstavkih 2 in 3, če so na gospodarstvu ena ali več živali, za katere obstaja sum, da so okužene ali kontaminirane.

2. Pristojni organ takoj izvede vse potrebno za uradno preiskavo, ki jo sam vodi, za potrditev ali izključitev prisotnosti slinavke in parkljevke in zlasti poskrbi, da se odvzamejo potrebni vzorci in predložijo v laboratorijsko preiskavo, za potrditev izbruha bolezni v skladu z razlago v Prilogi I.

3. Pristojni organ odredi uradni nadzor na gospodarstvu iz odstavka 1 takoj po uradnem obvestilu o sumu okužbe, in zlasti zagotovi, da:

(a) se popišejo vse kategorije živali na gospodarstvu in se za vsako kategorijo živali dovzetnih vrst evidentira število poginulih živali ter živali, za katere obstaja sum, da so okužene ali kontaminirane;

(b) se popis iz točke (a), posodablja, za upoštevanje vseh živali dovzetnih vrst, ki se rodijo ali poginejo v obdobju suma bolezni. Lastnik te podatke predloži pristojnemu organu, na njegovo zahtevo, pristojni organ pa jih preveri ob vsakem obisku;

(c) se evidentirajo vse zaloge mleka, mlečnih proizvodov, mesa, mesnih izdelkov, trupov, kož, volne, semena, zarodkov, jajčnih celic, gnojevke, gnoja ter krme za živali in stelje na gospodarstvu, in da se hranijo te evidence;

(d) da nobena žival dovzetnih vrst ne vstopi na gospodarstvo ali ga zapusti, razen v primeru gospodarstev, ki sestoje iz več epidemioloških proizvodnih enot, navedenih v členu 18, in da so vse živali dovzetnih vrst na gospodarstvu zaprte v svojih nastanitvenih prostorih ali popolnoma izolirane na drugem kraju;

(e) se ob vhodih v zgradbe in izhodih iz njih ali ob vhodih v prostore, v katerih so nastanjene živali dovzetnih vrst, in izhodih iz njih, ter ob vhodu na gospodarstvo in izhodu iz njega uporabljajo ustrezna razkužila;

(f) se izvede epidemiološka poizvedba v skladu s členom 13;

(g) se za pospešenje epidemiološke poizvedbe potrebni vzorci predložijo v laboratorijsko preskušanje v skladu s točko 2.1.1.1 Priloge III.

Člen 5

Premiki na gospodarstvo in z njega v primeru suma izbruha slinavke in parkljevke

1. Države članice zagotovijo, da se poleg ukrepov iz člena 4 prepovejo vsi premiki na gospodarstvo in z njega, kadar obstaja sum izbruha slinavke in parkljevke. Ta prepoved se uporablja zlasti za:

(a) premike z gospodarstva mesa ali trupov, mesnih izdelkov, mleka ali mlečnih proizvodov, semena, jajčnih celic ali zarodkov živali dovzetnih vrst,ali krme za živali, orodij, predmetov ali drugih snovi, kakor so volna, kože, ščetine ali živalski odpadki, gnojevka, gnoj ali vse drugo, s čimer se lahko prenaša virus slinavke in parkljevke;

(b) premike živali iz vrst, nedovzetnih za slinavko in parkljevko;

(c) premike oseb na gospodarstvo ali z njega;

(d) premike vozil na gospodarstvo ali z njega.

2. Z odstopanjem od prepovedi v točki (a) odstavka (1) lahko pristojni organ v primeru težav pri shranjevanju mleka na gospodarstvu bodisi odredi, da se mleko uniči na gospodarstvu bodisi odobri, da se mleko prepelje pod veterinarskim nadzorom in le z ustrezno opremljenim prevoznim sredstvom, da se prepreči tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke z gospodarstva, v najbližji kraj, na katerem se uniči ali obdela po postopku, ki zagotavlja uničenje virusa slinavke in parkljevke.

3. Z odstopanjem od prepovedi, predvidenih v točkah (b), (c) in (d) odstavka 1 lahko pristojni organ odobri takšne premike na gospodarstvo ali z njega, če so izpolnjeni vsi pogoji, potrebni za preprečitev širjenja virusa slinavke in parkljevke.

Člen 6

Razširitev ukrepov na druga gospodarstva

1. Pristojni organ razširi ukrepe, predvidene v členih 4 in 5, na druga gospodarstva, če na podlagi njihove lokacije, zgradbe in tlorisa, ali stikov z živalmi z gospodarstva iz člena 4, utemeljeno sumi, da so kontaminirana.

2. Pristojni organ za objekte in prostore ali prevozna sredstva iz člena 16 uporabi vsaj ukrepe, predvidene v členih 4 in 5(1), če zaradi prisotnosti živali dovzetnih vrst utemeljeno sumi, da so okuženi ali kontaminirani z virusom slinavke in parkljevke.

Člen 7

Začasno nadzorovano območje

1. Pristojni organ lahko določi začasno nadzorovano območje, kadar je to potrebno zaradi epidemioloških razmer, in zlasti v primeru velike gostote populacije živali dovzetnih vrst, intenzivnih premikov živali ali oseb, ki so v stiku z živalmi dovzetnih vrst, zamud pri obveščanju o statusu suma prisotnosti bolezni, ali pomanjkljivih podatkov o možnem izvoru in poteh vnosa virusa slinavke in parkljevke.

2. Na gospodarstvih v začasno nadzorovanem območju, v katerem se nahajajo živali dovzetnih vrst, se uporabljajo vsaj ukrepi, predvideni v členu 4(2) in (3)(a), (b) in (d) ter členu 5(1).

3. Ukrepi, uporabljeni v začasno nadzorovanem območju, se lahko dopolnijo z začasno prepovedjo premikov vseh živali na širšem območju ali na celotnem ozemlju države članice. Prepoved premikov živali, nedovzetnih za slinavko in parkljevko, ne sme presegati 72 ur, razen v utemeljenih izrednih razmerah.

Člen 8

Preventivni program za izkoreninjenje bolezni

1. Na podlagi epidemioloških podatkov ali drugih dokazov lahko pristojni organ izvede preventivni program za izkoreninjenje bolezni, vključno s preventivnim pokončanjem živali dovzetnih vrst, ki so lahko kontaminirane, in po potrebi živali iz epidemiološko povezanih proizvodnih enot ali sosednih gospodarstev.

2. V tem primeru se vzorčenje in klinični pregledi živali dovzetnih vrst izvajajo vsaj v skladu s točko 2.1.1.1 Priloge III.

3. Pristojni organ uradno obvesti Komisijo pred začetkom izvajanja ukrepov, predvidenih v tem členu.

Člen 9

Ohranjanje ukrepov v veljavi

Države članice ne smejo preklicati ukrepov, predvidenih v členih 4 do 7, dokler se sum prisotnosti slinavke in parkljevke uradno ne izključi.







ODDELEK 3

UKREPI V PRIMERU POTRDITVE

Člen 10

Ukrepi v primeru potrditve izbruha slinavke in parkljevke

1. Takoj po potrditvi izbruha slinavke in parkljevke morajo države članice zagotoviti, da se poleg ukrepov, predvidenih v členih 4 do 6, na gospodarstvu takoj uvedejo naslednji ukrepi:

(a) Vse živali dovzetnih vrst je treba pokončati takoj na kraju samem. V izrednih razmerah se živali dovzetnih vrst lahko pokončajo na najbližjem ustreznem kraju, predvidenem v ta namen, pod uradnim nadzorom in na način, da se prepreči tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke med prevozom in pokončanjem. Prizadete države članice morajo uradno obvestiti Komisijo o nastopu takih izrednih razmer in o izvedenih ukrepih.

(b) Uradni veterinar mora zagotoviti, da se pred ali med pokončanjem živali dovzetnih vrst odvzamejo vsi ustrezni vzorci, potrebni za epidemiološko preiskavo iz člena 13, v skladu s točko 2.1.1.1 Priloge III, in v zadostnem številu. Pristojni organ se lahko odloči, da se člen 4(2) ne uporablja v primeru pojava sekundarnega vira okužbe, ki je epidemiološko povezan s primarnim virom, za katerega so bili vzorci že odvzeti v skladu z navedenim členom, pod pogojem, da je bilo odvzeto ustrezno in zadostno število vzorcev, potrebnih za epidemiološko preiskavo iz člena 13.

(c) Trupe živali dovzetnih vrst, poginulih na gospodarstvu, in trupe živali, pokončanih v skladu s točko (a), je treba predelati brez nepotrebnega odlašanja pod uradnim nadzorom na način, ki preprečuje vsakršno tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke. Če je v posebnih razmerah treba trupe zakopati ali sežgati na kraju samem ali drugje, je treba take postopke izvajati v skladu z vnaprej pripravljenimi navodili v okviru načrtov ukrepov v nujnih primerih iz člena 72.

(d) Vse proizvode in snovi iz člena 4(3)(c) je treba ločiti, dokler ni izključena možnost kontaminacije, ali pa jih obdelati v skladu z navodili uradnega veterinarja na način, ki zagotavlja uničenje vsakega virusa slinavke in parkljevke, ali pa jih predelati.

2. Po pokončanju in predelavi živali dovzetnih vrst ter po zaključenih ukrepih, predvidenih v odstavku 1(d), morajo države članice zagotoviti, da:

(a) se zgradbe, v katerih so bile nastanjene živali dovzetnih vrst, njihova okolica ter vozila, uporabljena za prevoz živali, kakor tudi vse druge zgradbe in oprema, ki so lahko kontaminirane, očistijo in razkužijo v skladu s členom 11;

(b) se, če je utemeljen sum, da so bivalni prostori za ljudi ali pisarniški prostori na gospodarstvu kontaminirani z virusom slinavke in parkljevke, tudi ti prostori razkužijo z ustreznimi sredstvi;

(c) se obnova populacije živali izvede v skladu s Prilogo V.

Člen 11

Čiščenje in razkuževanje

1. Države članice zagotovijo, da se postopki čiščenja in razkuževanja, ki so sestavni del ukrepov, predvidenih v tej direktivi, ustrezno dokumentirajo in izvajajo pod uradnim nadzorom v skladu z navodili uradnega veterinarja, ob uporabi razkužil v koncentracijah delovnih raztopin, ki jih je pristojni organ uradno odobril in registriral za dajanje na trg kot biocidne proizvode v veterinarski higieni, v skladu z Direktivo 98/8/ES, za zagotovitev uničenja virusa slinavke in parkljevke.

2. Države članice zagotovijo, da se postopki čiščenja in razkuževanja, ki morajo zajemati tudi ustrezno zatiranje škodljivcev, izvajajo tako, da se kar najbolj zmanjšajo vsakršni škodljivi vplivi na okolje zaradi omenjenih postopkov.

3. Države članice si prizadevajo zagotoviti, da vsako uporabljeno razkužilo poleg učinkovitega razkuževanja kar najmanj škodljivo vpliva na okolje in na zdravje ljudi, v skladu z najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

4. Države članice zagotovijo, da se postopki čiščenja in razkuževanja izvajajo v skladu s Prilogo IV.

Člen 12

Izsleditev in obdelava proizvodov in snovi, pridobljenih od živali z območja izbruha slinavke in parkljevke ali ki so bili v stiku z njimi

Države članice zagotovijo, da se proizvodi in snovi iz člena 4(3)(c), pridobljeni od živali dovzetnih vrst, zbrani na gospodarstvu, na katerem je bil potrjen izbruh slinavke in parkljevke, ter seme, jajčne celice in zarodki, pridobljeni od živali dovzetnih vrst, ki so bivale na navedenem gospodarstvu v obdobju med verjetnim vnosom bolezni na gospodarstvo in izvedbo uradnih ukrepov, izsledijo in predelajo ali, v primeru snovi razen semena, jajčnih celic in zarodkov, obdelajo pod uradnim nadzorom in na način, ki zagotavlja uničenje virusa slinavke in parkljevke ter preprečuje vsakršno tveganje njegovega nadaljnjega širjenja.

Člen 13

Epidemiološka poizvedba

1. Države članice zagotovijo, da epidemiološke poizvedbe v zvezi z izbruhi slinavke in parkljevke izvajajo posebej usposobljeni veterinarji na podlagi vprašalnikov, pripravljenih v okviru načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, predvidenih v členu 72, za zagotovitev standardiziranih, hitrih in ciljno usmerjenih poizvedb. Take poizvedbe morajo zajemati vsaj:

(a) obdobje, v katerem je bila slinavka in parkljevka lahko prisotna na gospodarstvu, preden je bil postavljen sum bolezni ali je bila bolezen uradno prijavljena;

(b) morebitni izvor virusa slinavke in parkljevke na gospodarstvu ter ugotavljanje drugih gospodarstev, na katerih so živali, osumljene, da so okužene, ali živali, osumljene, da so se kontaminirale v istem viru okužbe;

(c) morebitni obseg, v katerem so lahko okužene ali kontaminirane živali dovzetnih vrst razen goveda in prašičev;

(d) premike živali, oseb, vozil in snovi iz člena 4(3)(c), s katerimi se je lahko prenesel virus slinavke in parkljevke na prizadeta gospodarstva ali z njih.

2. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o epidemiologiji in širjenju virusa slinavke in parkljevke ter jim redno pošiljajo najnovejše podatke.

Člen 14

Dodatni ukrepi v primeru potrditve izbruhov slinavke in parkljevke

1. Pristojni organ lahko odredi, da se na gospodarstvu, na katerem je bil potrjen izbruh slinavke in parkljevke, poleg živali dovzetnih vrst pokončajo in predelajo tudi živali vrst, nedovzetnih za slinavko in parkljevko, da se prepreči vsakršno tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke.

Prvi pododstavek se ne uporablja za živali iz vrst, nedovzetnih za slinavko in parkljevko, ki jih je mogoče osamiti, učinkovito očistiti in razkužiti, pod pogojem, da so posamezno označene, v primeru kopitarjev v skladu z zakonodajo Skupnosti, in so njihovi premiki pod nadzorom.

2. Pristojni organ lahko uporabi ukrepe, predvidene v členu 10(1)(a), za epidemiološko povezane proizvodne enote ali sosednja gospodarstva, kadar iz epidemioloških podatkov ali drugih dokazov upravičeno sumi, da so lahko kontaminirani. Če je izvedljivo, Komisijo obvesti o namenu, da uporabi navedene določbe, še preden jih začne izvajati. V tem primeru se ukrepi v zvezi z vzorčenjem in kliničnimi pregledi živali izvajajo vsaj v skladu s točko 2.1.1.1 Priloge III.

3. Pristojni organ takoj po potrditvi prvega izbruha slinavke in parkljevke pripravi vse potrebno za cepljenje v nujnih primerih na območju, ki je po velikosti enako vsaj nadzorovanemu območju, in se določi v skladu s členom 21.

4. Pristojni organ lahko uporabi ukrepe, predvidene v členih 7 in 8.







ODDELEK 4

UKREPI, KI SE UPORABIJO V POSEBNIH PRIMERIH

Člen 15

Ukrepi, ki se uporabijo v primeru izbruha slinavke in parkljevke v bližini ali znotraj nekaterih posebnih prostorov, v katerih se začasno ali redno gojijo živali dovzetnih vrst

1. Kadar zaradi izbruha slinavke in parkljevke obstaja nevarnost, da se bodo okužile živali dovzetnih vrst v laboratoriju, živalskem vrtu, lovskem rezervatu ali obori, ali v organizacijah, inštitutih ali centrih, odobrenih v skladu s členom 13(2) Direktive 92/65/EGS, v katerih se živali gojijo v znanstvene namene ali za namene ohranjanja živalskih vrst ali genetskih virov farmskih živali, prizadete države članice zagotovijo, da se izvedejo vsi ustrezni biovarnostni ukrepi za zaščito takšnih živali pred okužbo. Ti ukrepi lahko vključujejo omejitev dostopa do javnih ustanov, ali pa se dostop dovoli pod posebnimi pogoji.

2. Kadar se v enem od prostorov iz odstavka 1 potrdi izbruh slinavke in parkljevke, se lahko prizadeta država članica odloči za odstopanje od člena 10(1)(a), če niso ogroženi osnovni interesi Skupnosti, in zlasti ne zdravstveni status živali v drugih državah članicah, in da so uvedeni vsi potrebni ukrepi za preprečitev vsakršnega tveganja širjenja virusa slinavke in parkljevke.

3. Odločitev iz odstavka 2 je treba nemudoma sporočiti Komisiji. V primeru genetskih virov farmskih živali mora biti v obvestilu zajeto tudi napotilo na seznam prostorov, ki je izdelan v skladu s členom 77(2)(f), s katerim je pristojni organ te prostore predhodno opredelil za vzrejno središče živali dovzetnih vrst, ki je nujno potrebno za preživetje živalske vrste.

Člen 16

Ukrepi, ki se izvedejo v klavnicah, na mejnih kontrolnih točkah in v prevoznih sredstvih

1. Če se primer slinavke in parkljevke potrdi v klavnici, na mejni kontrolni točki, osnovani v skladu z Direktivo 91/496/EGS, ali v prevoznem sredstvu, pristojni organ zagotovi, da se v zvezi z okuženimi prostori ali prevoznimi sredstvi izvedejo naslednji ukrepi:

(a) vse živali dovzetnih vrst v omenjenih prostorih ali prevoznih sredstvih je treba takoj pokončati;

(b) trupe pokončanih živali iz odstavka (a) je treba predelati pod uradnim nadzorom na način, ki preprečuje tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke;

(c) druge živalske odpadke, vključno z drobovino, živali, ki so okužene ali za katere obstaja sum, da so okužene in kontaminirane, je treba predelati pod uradnim nadzorom na način, ki preprečuje tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke;

(d) gnoj, gnojnico in gnojevko je treba razkužiti, za obdelavo jih je dovoljeno odstraniti le v skladu s točko 5 oddelka II v delu A poglavja III Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002;

(e) čiščenje in razkuževanje zgradb in opreme, vključno z vozili ali prevoznimi sredstvi, morata potekati pod nadzorom uradnega veterinarja v skladu s členom 11 in navodili, ki jih predpiše pristojni organ;

(f) izvede se epidemiološka poizvedba v skladu s členom 13.

2. Države članice morajo zagotoviti, da se izvedejo ukrepi člena 19 na gospodarstvih, ki so bila v stiku z boleznijo.

3. Države članice morajo zagotoviti, da vsaj 24 ur po zaključenih postopkih čiščenja in razkuževanja iz odstavka 1(e) v prostore ali prevozna sredstva iz odstavka 1 ne vstopi nobena žival za zakol, pregled ali prevoz.

4. Če tako zahtevajo epidemiološke razmere, zlasti če je utemeljen sum, da so kontaminirane živali dovzetnih vrst na gospodarstvih, ki mejijo na prostore ali prevozna sredstva iz odstavka 1, morajo države članice zagotoviti, da se z odstopanjem od drugega stavka člena 2(b) objavi izbruh v prostorih ali prevoznih sredstvih iz odstavka 1, in da se izvedejo ukrepi iz členov 10 in 21.

Člen 17

Pregled ukrepov

Komisija ob prvi priložnosti ponovno pregleda razmere v zvezi s posebnimi primeri iz člena 15 v okviru Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali. Potrebni ukrepi za preprečitev širjenja virusa slinavke in parkljevke, zlasti v zvezi z regionalizacijo v skladu s členom 45 in s cepljenjem v nujnih primerih v skladu s členom 52, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 89(3).







ODDELEK 5

GOSPODARSTVA Z RAZLIČNIMI EPIDEMIOLOŠKIMI PROIZVODNIMI ENOTAMI IN GOSPODARSTVA, KI SO BILA V STIKU Z BOLEZNIJO

Člen 18

Gospodarstva z različnimi epidemiološkimi proizvodnimi enotami

1. V primeru gospodarstev, ki sestoje iz dveh ali več ločenih proizvodnih enot, lahko pristojni organ v izjemnih primerih in po preučitvi tveganj odstopi od člena 10(1)(a) glede proizvodnih enot takih gospodarstev, ki niso okužene s slinavko in parkljevko.

2. Odstopanje iz odstavka 1 se odobri šele po tem, ko je uradni veterinar med uradno preiskavo iz člena 4(2) potrdil, da so vsaj dve inkubacijski dobi pred datumom ugotovitve izbruha slinavke in parkljevke na gospodarstvu veljali naslednji pogoji za preprečevanje širjenja virusa slinavke in parkljevke med proizvodnimi enotami iz odstavka 1:

(a) zgradba, vključno z upravno strukturo, in obseg prostorov omogočata popolnoma ločeno nastanitev in rejo posameznih čred živali dovzetnih vrst, vključno z ločenim zračnim prostorom;

(b) delovni postopki v različnih proizvodnih enotah, in zlasti delovni postopki v hlevih in na pašnikih, krmljenje, odstranjevanje gnoja ali gnojnice, so popolnoma ločeni in jih izvaja različno osebje;

(c) strojna oprema, delovne živali iz vrst, nedovzetnih za slinavko in parkljevko, oprema, inštalacije, pripomočki in razkuževalna oprema, uporabljeni v proizvodnih enotah, so popolnoma ločeni.

3. Glede mleka se lahko gospodarstvu, ki proizvaja mleko, odobri odstopanje od člena 10(1)(d), pod pogojem, da:

(a) tako gospodarstvo izpolnjuje pogoje iz odstavka 2, in

(b) molža v vsaki enoti poteka ločeno, in

(c) odvisno od predvidene uporabe, se mleko obdela po enem od postopkov iz dela A ali dela B Priloge IX.

4. Če se odobri odstopanje v skladu z odstavkom 1, države članice vnaprej določijo podrobna pravila za uporabo takega odstopanja. Države članice uradno obvestijo Komisijo o odstopanju in podrobno opišejo sprejete ukrepe.

Člen 19

Gospodarstva, ki so bila v stiku z boleznijo

1. Gospodarstva se označijo kot gospodarstva, ki so bila v stiku z boleznijo, kadar uradni veterinar ugotovi ali na podlagi potrjenih podatkov meni, da obstaja verjetnost vnosa virusa slinavke in parkljevke kot posledica premikov oseb, živali, proizvodov živalskega izvora, vozil ali kakor koli drugače bodisi z drugih gospodarstev na gospodarstvo iz členov 4(1) ali 10(1) bodisi z gospodarstva iz členov 4(1) ali 10(1) na druga gospodarstva.

2. Za gospodarstva, ki so bila v stiku z boleznijo, veljajo ukrepi iz členov 4(3) in 5, in ti ukrepi ostanejo v veljavi, dokler se sum prisotnosti virusa slinavke in parkljevke na teh gospodarstvih, ki so bila v stiku z boleznijo, uradno ne izključi, v skladu z razlago v Prilogi I ter z zahtevami za preiskavo iz točke 2.1.1.1 Priloge III.

3. Pristojni organ mora prepovedati vsakršno odstranjevanje živali z gospodarstev, ki so bila v stiku z boleznijo, v obdobju, ki ustreza inkubacijski dobi, opredeljeni za zadevne živalske vrste v členu 2(h). Z odstopanjem od člena 4(3)(d) lahko pristojni organ odobri prevoz živali dovzetnih vrst pod uradnim nadzorom neposredno v najbližjo pooblaščeno klavnico za zakol v nujnih primerih.

Pred odobritvijo takega odstopanja mora uradni veterinar opraviti vsaj klinične preglede, predvidene v točki 1 Priloge III.

4. Če pristojni organ meni, da epidemiološke razmere to dovoljujejo, lahko omeji označitev gospodarstva, ki je bilo v stiku z boleznijo, predvideno v odstavku 1, na eno samo proizvodno enoto gospodarstva ter na živali, ki jih ta enota zajema, pod pogojem, da je epidemiološka proizvodna enota skladna s členom 18.

5. Če ni mogoče izključiti epidemiološke povezave med izbruhom slinavke in parkljevke ter prostori ali prevoznimi sredstvi iz člena 15 oziroma 16, morajo države članice zagotoviti, da se za take prostore ali prevozna sredstva uporabljajo ukrepi, predvideni v členu 4(2) in (3) ter v členu 5. Pristojni organ se lahko odloči uporabiti ukrepe, predvidene v členu 8.

Člen 20

Usklajevanje ukrepov

Komisija lahko ponovno pregleda razmere glede gospodarstev iz členov 18 in 19 znotraj Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali, z namenom, da v skladu s postopkom iz člena 89(3) sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev usklajevanja ukrepov, ki jih izvajajo države članice v skladu s členoma 18 in 19.







ODDELEK 6

ZAŠČITENA IN NADZOROVANA OBMOČJA

Člen 21

Določitev zaščitenih in nadzorovanih območij

1. Države članice morajo zagotoviti, da se, brez poseganja v ukrepe iz člena 7, takoj po potrditvi izbruha slinavke in parkljevke izvedejo vsaj ukrepi, predpisani v odstavkih 2, 3 in 4 v nadaljevanju.

2. Pristojni organ mora določiti zaščiteno območje z najmanjšim polmerom vsaj 3 km, in nadzorovano območje z najmanjšim polmerom vsaj 10 km, v krogu okoli središča izbruha slinavke in parkljevke iz odstavka 1. Pri geografski razmejitvi teh območij je treba upoštevati upravne meje, naravne pregrade, nadzorne pripomočke, in tehnološki napredek, ki omogoča napoved verjetnosti širjenja virusa slinavke in parkljevke po zraku in drugih poteh. Če je treba, se ta razmejitev ponovno preuči ob upoštevanju takšnih elementov.

3. Pristojni organ zagotovi, da se zaščitena in nadzorovana območja označijo z ustrezno velikimi oznakami ob vpadnicah v območja.

4. Za zagotovitev celovitega usklajevanja vseh ukrepov, potrebnih za čimprejšnje izkoreninjenje slinavke in parkljevke, se ustanovijo nacionalna in lokalna središča za nadzor bolezni, navedeni v členih 74 in 76. Pri izvajanju epidemiološke preiskave, predvidene v členu 13, središčem pomaga strokovna skupina, kakor je predvidena v členu 78.

5. Države članice takoj izsledijo živali, ki so bile poslane s teh območij v obdobju vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu v zaščitenem območju, in o rezultatih izsleditve živali obvestijo pristojne organe v drugih državah članicah in Komisijo.

6. Države članice sodelujejo pri sledenju svežega mesa, mesnih izdelkov, surovega mleka in proizvodov iz surovega mleka, pridobljenih iz živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja in so bili proizvedeni v času od ocenjenega vnosa virusa slinavke in parkljevke do začetka veljavnosti ukrepov, predvidenih v odstavku 2. Tako sveže meso, mesne izdelke, surovo mleko in proizvode iz surovega mleka je treba obdelati v skladu s členi 25, 26 ali 27, ali pa jih zadržati, dokler možnost kontaminacije z virusom slinavke in parkljevke ni uradno izključena.

Člen 22

Ukrepi, ki se uporabljajo na gospodarstvih na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se v zaščitenem območju takoj uvedejo vsaj naslednji ukrepi:

(a) kar najhitreje je treba popisati vsa gospodarstva z živalmi dovzetnih vrst ter pripraviti podroben seznam vseh živali na gospodarstvih, in ga redno posodabljati;

(b) na vseh gospodarstvih z živalmi dovzetnih vrst se morajo redno izvajati veterinarski inšpekcijski pregledi, ki morajo potekati tako, da se prepreči širjenje virusa slinavke in parkljevke, ki je lahko prisotna na gospodarstvih, in morajo zlasti preverjati ustrezno dokumentacijo, še zlasti evidence iz pododstavka (a) in ukrepe, uvedene za preprečitev vnosa ali nenadzorovane širitve virusa slinavke in parkljevke, in lahko zajemajo klinične preglede, kakor so opisani v točki 1 Priloge III, ali vzorčenje živali dovzetnih vrst v skladu s točko 2.1.1.1 Priloge III;

(c) živali dovzetnih vrst ni dovoljeno odstraniti z gospodarstva, na katerem se gojijo.

2. Z odstopanjem od odstavka 1(c) se lahko živali dovzetnih vrst prevažajo pod uradnim nadzorom za namene zakola v nujnih primerih neposredno v klavnico znotraj istega zaščitenega območja ali, če v območju ni klavnice, v klavnico zunaj območja, ki jo določi pristojni organ, s prevoznim sredstvom, očiščenim in razkuženim pod uradnim nadzorom po vsakem prevozu.

Premiki iz prvega pododstavka se odobrijo le, če se pristojni organ na podlagi kliničnega pregleda vseh živali dovzetnih vrst na gospodarstvu, v skladu s točko 1 Priloge III, ki ga izvede uradni veterinar, in po oceni epidemioloških razmer, prepriča, da ni razloga za sum, da so na gospodarstvu prisotne okužene ali kontaminirane živali. Za meso omenjenih živali veljajo ukrepi, predvideni v členu 25.

Člen 23

Premiki in prevoz živali ter proizvodov, pridobljenih iz njih, na zaščitenem območju

Države članice zagotovijo, da se v zaščitenem območju prepovejo naslednje dejavnosti:

(a) premiki med gospodarstvi in prevoz živali dovzetnih vrst;

(b) sejmi, tržnice, razstave in druge vrste zbiranja živali, pri katerih se najprej zbirajo in nato razidejo živali dovzetnih vrst;

(c) potujoča služba za vzrejo živali dovzetnih vrst;

(d) umetno osemenjevanje ter zbiranje jajčnih celic in zarodkov živali dovzetnih vrst.

Člen 24

Dodatni ukrepi in odstopanja

1. Pristojni organ lahko razširi prepovedi iz člena 23 na:

(a) premike ali prevoz živali iz nedovzetnih vrst med gospodarstvi znotraj območja, ali iz zaščitenega območja in vanj;

(b) tranzit živali vseh vrst prek zaščitenega območja;

(c) prireditve, na katerih se zbirajo osebe, ki so lahko v stiku z živalmi dovzetnih vrst, če obstaja tveganje širjenja virusa slinavke in parkljevke;

(d) umetno osemenjevanje ali pridobivanje jajčnih celic in zarodkov živali iz vrst, nedovzetnih za slinavko in parkljevko;

(e) premike prevoznih sredstev, posebej namenjenih prevozu živali;

(f) zakol živali dovzetnih vrst na gospodarstvu za zasebno porabo;

(g) prevoz blaga iz člena 33 na gospodarstva, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst.

2. Pristojni organi lahko odobrijo:

(a) tranzit živali vseh vrst prek zaščitenega območja, ki poteka izključno po glavnih avtocestah ali glavnih železniških progah;

(b) prevoz živali dovzetnih vrst, za katere je uradni veterinar potrdil, da prihajajo z gospodarstev zunaj zaščitenega območja in se po vnaprej določeni poti prevažajo neposredno v odobreno klavnico za takojšen zakol, pod pogojem, da se prevozna sredstva po dostavi v klavnici očistijo in razkužijo pod uradnim nadzorom in se takšna razkužitev zapiše v dnevnik prevoznega sredstva;

(c) umetno osemenjevanje živali na gospodarstvu, ki ga izvaja osebje navedenega gospodarstva s semenom, pridobljenim od živali na navedenem gospodarstvu, ali semenom, shranjenim na navedenem gospodarstvu, ali semenom, dostavljenim iz osemenjevalnega centra na zunanjo mejo omenjenega gospodarstva;

(d) premike in prevoz kopitarjev, ob upoštevanju pogojev, podrobno opisanih v Prilogi VI;

(e) pod določenimi pogoji, prevoz blaga iz člena 33, na gospodarstva, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst.

Člen 25

Ukrepi v zvezi s svežim mesom, pridobljenim na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg svežega mesa, mletega mesa in mesnih pripravkov, pridobljenih iz živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja.

2. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg svežega mesa, mletega mesa in mesnih pripravkov, pridobljenih iz živali dovzetnih vrst, proizvedenih v obratih, ki se nahajajo na zaščitenem območju.

3. Države članice zagotovijo, da se sveže meso, mleto meso in mesni pripravki iz odstavka 1 označijo v skladu z Direktivo 2002/99/ES in se v zapečatenih kontejnerjih prepeljejo v obrat, ki ga pristojni organ odobri za predelavo v mesne izdelke, obdelane v skladu s točko1 dela A Priloge VII te direktive.

4. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za sveže meso, mleto meso in mesne pripravke, ki so bili proizvedeni vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu na zaščitenem območju, in so se od dneva proizvodnje skladiščili in prevažali ločeno od mesa, proizvedenega po omenjenem datumu. Tako meso mora biti enostavno razločevati od mesa, ki ni primerno za pošiljanje iz zaščitenega območja, po jasni oznaki, nameščeni in izdelani v skladu z zakonodajo Skupnosti.

5. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 2, ne uporabi za sveže meso, mleto meso ali mesne pripravke, pridobljene iz obratov, ki se nahajajo na zaščitenem območju, pod naslednjimi pogoji:

(a) obrat mora obratovati pod strogim veterinarskim nadzorom;

(b) v obratu se predelujejo samo sveže meso, mleto meso ali mesni pripravki, kakor so opisani v odstavku 4, ali sveže meso, mleto meso ali mesni pripravki, pridobljeni iz živali, ki so se gojile in bile zaklane zunaj zaščitenega območja, ali iz živali, ki so se prevažale v obrat in bile v njem zaklane v skladu z določbami iz člena 24(2)(b);

(c) vse tako sveže meso, mleto meso ali mesni pripravki morajo biti označeni z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti v skladu s Poglavjem XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS, ali v primeru mesa, pridobljenega od drugih parkljarjev, z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti, predvideno v Poglavju III Priloge I k Direktivi 91/495/EGS, ali v primeru mletega mesa in mesnih pripravkov, z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti, predvideno v Poglavju VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES;

(d) v celotnem proizvodnem procesu morajo biti jasno označeni vse tako sveže meso, mleto meso ali mesni pripravki, in se prevažati in shranjevati ločeno od svežega mesa, mletega mesa ali mesnih pripravkov, ki niso primerni za pošiljanje iz zaščitenega območja, v skladu s to direktivo.

6. Potrjevanje skladnosti s pogoji iz odstavka 5 izvaja pristojni organ za sveže meso, mleto meso in mesne pripravke, namenjene trgovini znotraj Skupnosti. Pristojni organ nadzoruje preverjanje skladnosti, ki ga izvaja krajevni veterinarski organ in, v primeru trgovine znotraj Skupnosti, pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam obratov, ki jih je odobril za namene takega potrjevanja.

7. Izjema od prepovedi, predvidene v odstavku 1, se lahko odobri pod posebnimi pogoji, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 89(3), zlasti v zvezi z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti mesa, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenih območij, obstoječih več kot 30 dni.

Člen 26

Ukrepi v zvezi z mesnimi izdelki, proizvedenimi na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg mesnih izdelkov, proizvedenih iz mesa, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja.

2. Izjemoma se prepoved iz odstavka 1 ne uporabi za mesne izdelke, ki so bili bodisi obdelani po enem od postopkov iz točke 1 dela A Priloge VII, bodisi proizvedeni iz mesa iz člena 25(4).

Člen 27

Ukrepi v zvezi z mlekom in mlečnimi proizvodi, proizvedenimi na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg mleka, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja, ter mlečnih proizvodov, proizvedenih iz takega mleka.

2. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg mleka in mlečnih proizvodov, pridobljenih od živali dovzetnih vrst, proizvedenih na obratu, ki se nahaja na zaščitenem območju.

3. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za mleko in mlečne proizvode, pridobljene od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja, ki so bili proizvedeni vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu v zaščitenem območju in so se od proizvodnje skladiščili in prevažali ločeno od mleka in mlečnih proizvodov, proizvedenih po omenjenem datumu.

4. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za mleko, pridobljeno od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja, in mlečne proizvode, proizvedene iz takega mleka, ki so bili obdelani po enem od postopkov, podrobno opisanih v delu A ali B Priloge IX, odvisno od uporabe mleka ali mlečnih proizvodov. Obdelava mora potekati pod pogoji, podrobno opisanimi v odstavku 6, v obratih iz odstavka 5 ali, če na zaščitenem območju ni nobenega obrata, v obratih, ki se nahajajo zunaj zaščitenega območja, pod pogoji, predpisanimi v odstavku 8.

5. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 2, ne uporabi za mleko in mlečne proizvode, pripravljene v obratih, ki se nahajajo v zaščitenem območju, pod pogoji, podrobno opisanimi v odstavku 6.

6. Obrati iz odstavkov 4 in 5 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) obrat mora obratovati pod stalnim in strogim uradnim nadzorom;

(b) vse mleko, uporabljeno v obratu, mora biti skladno z odstavkoma 3 in 4, ali pa mora biti surovo mleko pridobljeno od živali zunaj zaščitenega območja;

(c) v celotnem proizvodnem procesu mora biti mleko jasno označeno ter se prevažati in skladiščiti ločeno od surovega mleka in proizvodov iz surovega mleka, ki niso namenjeni pošiljanju iz zaščitenega območja;

(d) prevoz surovega mleka v obrate z gospodarstev znotraj zaščitenega območja mora potekati z vozili, ki so pred prevozom očiščena in razkužena in po tem niso več v stiku z gospodarstvi na zaščitenem območju, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst.

7. Potrjevanje skladnosti s pogoji iz odstavka 6 izvaja pristojni organ za mleko, namenjeno trgovini znotraj Skupnosti. Pristojni organ nadzoruje preverjanje skladnosti, ki ga izvaja krajevni veterinarski organ in, v primeru trgovine znotraj Skupnosti, pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam obratov, ki jih je odobril za namene takega potrjevanja.

8. Prevoz surovega mleka z gospodarstev, ki se nahajajo na zaščitenem območju, v obrate zunaj zaščitenega območja, in predelava tega mleka morata potekati pod naslednjimi pogoji:

(a) pristojni organ mora odobriti predelavo v obratih, ki se nahajajo zunaj zaščitenega območja, surovega mleka, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, gojenih na zaščitenem območju;

(b) odobritev mora zajemati navodila za prevoz po posebej določeni poti v posebej določen obrat;

(c) prevoz mora potekati z vozili, očiščenimi in razkuženimi pred prevozom ter zgrajenimi in vzdrževanimi tako, da preprečujejo iztekanje mleka med prevozom, in opremljenimi tako, da preprečujejo razpršitev aerosolov med črpanjem mleka v cisterno in iz nje;

(d) preden vozilo zapusti gospodarstvo, na katerem je zbiralo mleko živali dovzetnih vrst, je treba očistiti in razkužiti vse priključne cevi, pnevmatike, ohišja koles, spodnje dele vozila in vse razlito mleko, in po zadnjem razkuževanju ter preden zapusti zaščiteno območje, ne sme več priti v stik z gospodarstvi na zaščitenem območju, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst;

(e) prevozna sredstva se strogo dodelijo le v vnaprej določena geografska ali upravna območja, ustrezno morajo biti označena, in v drugo območje lahko vstopijo le po čiščenju in razkuževanju pod uradnim nadzorom.

9. Prepovedano je zbirati in prevažati vzorce surovega mleka živali dovzetnih vrst z gospodarstev, ki se nahajajo na zaščitenem območju, v druge laboratorije, razen veterinarski diagnostični laboratorij, odobren za diagnostiko slinavke in parkljevke, kakor tudi izvajati postopke na mleku v takih laboratorijih.

Člen 28

Ukrepi v zvezi s semenom, jajčnimi celicami in zarodki, pridobljenimi od živali dovzetnih vrst na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg semena, jajčnih celic in zarodkov, pridobljenih od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja.

2. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za zamrznjeno seme, jajčne celice in zarodke, pridobljene in shranjene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe z virusom slinavke in parkljevke na gospodarstvu v zaščitenem območju.

3. Zamrznjeno seme, pridobljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti po datumu okužbe iz odstavka 2, je treba hraniti ločeno, in se lahko da v promet šele po:

(a) odpravi vseh ukrepov v zvezi z izbruhom slinavke in parkljevke v skladu s členom 36, in

(b) tem, ko so bile vse živali, nastanjen v osemenjevalnem centru, klinično pregledane, in so bili vzorci, odvzeti v skladu s točko 2.2 Priloge III pregledani s serološkim testom za potrditev odsotnosti okužbe v zadevnem osemenjevalnem centru, in

(c) tem, ko je žival donatorka bila pregledana s serološkim testom za dokaz protiteles proti virusu slinavke in parkljevke, z negativnim rezultatom,, na vzorcu, ki ni bil odvzet prej, kakor po 28 dneh po zbiranju semena.

Člen 29

Prevoz in raztresanje gnoja in gnojnice, pridobljenih od živali dovzetnih vrst na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se na zaščitenem območju prepovesta prevoz in raztresanje gnoja ali gnojnice z gospodarstev in prostorov ali prevoznih sredstev iz člena 16, ki se nahajajo na zaščitenem območju, v katerem se gojijo živali dovzetnih vrst.

2. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko pristojni organ odobri odstranitev gnoja živali dovzetnih vrst z gospodarstva, ki se nahaja v zaščitenem območju, v pooblaščen obrat za obdelavo v skladu s točko 5 oddelka II v delu A poglavja III Priloge VIII k Uredbi(ES) št. 1774/2002 ali za vmesno skladiščenje.

3. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko pristojni organ odobri odstranitev gnoja živali dovzetnih vrst z gospodarstev na zaščitenem območju, na katerih niso bili uvedeni ukrepi, predvideni v členih 4 ali 10, za raztresanje po posebej določenih poljih, pod naslednjimi pogoji:

(a) ves gnoj je nastal vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu na zaščitenem območju, in gnojnica ali gnoj se bosta raztresala tik nad tlemi ter v zadostni razdalji od gospodarstev, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, in bosta takoj podorana, ali

(b) v primeru gnoja govedi ali prašičev: (i) uradni veterinar je s pregledom vseh živali na gospodarstvu izključil prisotnost živali, osumljenih okužbe z virusom slinavke in parkljevke, in (ii) ves gnoj je nastal vsaj 4 dni pred pregledom iz točke(i), in (iii) gnoj se podorava na posebej določenih poljih v neposredni bližini gospodarstva izvora, in v zadostni razdalji od drugih gospodarstev, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst na zaščitenem območju.

4. Države članice zagotovijo, da se pri vsaki odobritvi odstranitve gnoja ali gnojnice z gospodarstev, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, odredijo strogi ukrepi za preprečevanje širjenja virusa slinavke in parkljevke, zlasti z obveznim čiščenjem in razkuževanjem neprepustnih prevoznih sredstev po natovarjanju in preden zapustijo gospodarstvo.

Člen 30

Ukrepi v zvezi s kožo živali dovzetnih vrst na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg kož živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz zaščitenega območja.

2. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za kože:

(a) proizvedene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom okužbe na gospodarstvu iz člena 10(1), in skladiščene ločeno od kož, proizvedenih po navedenem datumu; ali

(b) skladne z zahtevami iz točke 2 dela A Priloge VII.

Člen 31

Ukrepi v zvezi z volno ovac, dlako prežvekovalcev in ščetinami prašičev, pridobljenimi na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg volne ovac, dlake prežvekovalcev in ščetin prašičev, ki izvirajo iz zaščitenega območja.

2. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za neobdelano volno, dlako in ščetine:

(a) proizvedene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom okužbe na gospodarstvu iz člena 10(1), in shranjene ločeno od volne, dlake in ščetin, proizvedenih po navedenem datumu; ali

(b) skladne z zahtevami iz točke 3 dela A Priloge VII.

Člen 32

Ukrepi v zvezi z drugimi živalskimi proizvodi, proizvedenimi na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg živalskih proizvodov, pridobljenih od živali dovzetnih vrst, ki niso omenjene v členih 25 do 31.

2. Izjemoma se prepovedi, predvidene v odstavku 1, ne uporabijo za proizvode iz odstavka 1:

(a) proizvedene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom okužbe na gospodarstvu iz člena 10(1), ki so se skladiščili in prevažali ločeno od proizvodov, proizvedenih po navedenem datumu, ali

(b) obdelane v skladu s točko 4 dela A Priloge VII, ali

(c) v primeru posebnih proizvodov, skladne z zahtevami iz točk 5 do 9 dela A Priloge VII, ali

(d) ki so sestavljeni proizvodi in se zanje ne zahteva nadaljnja obdelava, ker vsebujejo proizvode živalskega izvora, ki so bili bodisi obdelani po postopku, ki zagotavlja uničenje morebitno prisotnega virusa slinavke in parkljevke, bodisi so bili pridobljeni iz živali, za katere ne veljajo omejitve v skladu z določbami te direktive, ali

(e) ki so zapakirani in namenjeni uporabi kot reagenti v in-vitro diagnostiki ali laboratorijski reagenti.

Člen 33

Ukrepi v zvezi s hrano za živali, suho krmo, senom in slamo, proizvedenimi na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg hrane za živali, suhe krme, sena in slame, ki izvirajo iz zaščitenega območja.

2. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za hrano za živali, suho krmo, seno in slamo:

(a) proizvedene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom okužbe na gospodarstvu iz člena 10(1), ki so se shranjevali in prevažali ločeno od hrane za živali, suhe krme, sena in slame, pridelanih po navedenem datumu; ali

(b) namenjene uporabi znotraj zaščitenega območja na podlagi odobritve pristojnega organa; ali

(c) proizvedene v prostorih, v katerih se ne gojijo živali dovzetnih vrst; ali

(d) proizvedene v obratih, v katerih se ne gojijo živali dovzetnih vrst, in so bile surovine zanje pridobljene iz prostorov iz odstavka (c), ali iz prostorov, ki se nahajajo zunaj zaščitenega območja.

3. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za suho krmo in slamo, pridelani na gospodarstvih, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, skladne z zahtevami iz točke 1 dela B Priloge VII.

Člen 34

Odobritev odstopanj in dodatno certificiranje

1. Vsako odstopanje od prepovedi, predvidenih v členih 24 do 33, se odobri s posebno odločbo, ki jo izda pristojni organ potem ko se prepriča, da so izpolnjene vse ustrezne zahteve v zadovoljivo dolgem obdobju pred pošiljanjem proizvodov iz zaščitenega območja, in da ni tveganja za širjenje virusa slinavke in parkljevke.

2. V primeru trgovine znotraj Skupnosti se pri vsakem odstopanju od prepovedi iz členov 25 do 33 zahteva dodatno certificiranje, ki ga izvaja pristojni organ.

3. Podrobna pravila za izvajanje ukrepov, predvidenih v odstavku 2, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 89(2).

Člen 35

Dodatni ukrepi, ki jih na zaščitenem območju uporabljajo države članice

Poleg ukrepov, ki se izvajajo na zaščitenem območju v skladu s to direktivo, lahko države članice sprejmejo dodatne nacionalne ukrepe, za katere menijo, da so potrebni in sorazmerni za obvladovanje virusa slinavke in parkljevke, ob upoštevanju posebnih epidemioloških, rejskih, trgovinskih in družbenih pogojev, ki prevladujejo v prizadetem območju. Države članice o takih dodatnih ukrepih obvestijo Komisijo in druge države članice.

Člen 36

Odprava ukrepov na zaščitenem območju

1. Države članice zagotovijo, da ostanejo ukrepi, ki se izvajajo na zaščitenem območju v veljavi, dokler niso izpolnjene naslednje zahteve:

(a) minilo je vsaj 15 dni od pokončanja in varne odstranitve vseh živali dovzetnih vrst z gospodarstva iz člena 10(1), ter od zaključenega predhodnega čiščenja in razkuževanja navedenega gospodarstva, izvedenega v skladu s členom 11;

(b) zaključena je preiskava, z negativnimi rezultati, na vseh gospodarstvih, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, in se nahajajo na zaščitenem območju.

2. Po odpravi ukrepov, posebej določenih za zaščiteno območje, ukrepi, ki se uporabljajo na nadzorovanem območju, kakor je predvideno v členih 37 do 42, ostanejo v veljavi vsaj še 15 dni, dokler niso odpravljeni v skladu s členom 44.

3. Preiskava iz odstavka 1(b) se izvede za potrditev, odsotnosti okužbe, vsaj v skladu z merili iz točke 1 Priloge III, in mora zajemati ukrepe, predvidene v točki 2.3 Priloge III, na podlagi meril, podrobno opisanih v točkah 2.1.1. in 2.1.3. Priloge III.

Člen 37

Ukrepi, ki se uporabljajo na gospodarstvih na nadzorovanem območju

1. Države članice zagotovijo, da se na nadzorovanem območju izvajajo ukrepi, predvideni v členu 22(1).

2. Z odstopanjem od prepovedi, predvidene v členu 22(1)(c), in če v nadzorovanem območju niso razpoložljive ali niso na voljo zadostne klavne zmogljivosti, lahko pristojni organ odobri odstranitev živali dovzetnih vrst z gospodarstev v nadzorovanem območju z neposrednim prevozom pod uradnim nadzorom na zakol v klavnico, ki se nahaja zunaj nadzorovanega območja, pod naslednjimi pogoji:

(a) evidence iz člena 22(1) so bile uradno pregledane in epidemiološke razmere na gospodarstvu ne kažejo nobenega suma o okužbi ali kontaminaciji z virusom slinavke in parkljevke, in

(b) vse živali dovzetnih vrst na gospodarstvu je pregledal uradni veterinar, z negativnim rezultatom, in

(c) reprezentativno število živali, ob upoštevanju statističnih parametrov iz točke 2.2 Priloge III, je bilo temeljito klinično pregledano za izključitev prisotnosti ali suma klinično okuženih živali, in

(d) klavnico je imenoval pristojni organ, in se nahaja kar najbližje nadzorovanega območja, in

(e) meso, pridobljeno iz takih živali, bo obdelano po postopku, opredeljenem v členu 39.

Člen 38

Premiki živali dovzetnih vrst znotraj nadzorovanega območja

1. Države članice zagotovijo, da se ne izvajajo premiki živali dovzetnih vrst z gospodarstev znotraj nadzorovanega območja.

2. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za premike živali za enega naslednjih namenov:

(a) za odgon živali na pašnik znotraj nadzorovanega območja, pri čemer živali ne pridejo v stik z živalmi dovzetnih vrst z drugih gospodarstev, najprej 15 dni po zadnjem evidentiranem izbruhu slinavke in parkljevke v zaščitenem območju;

(b) za neposreden prevoz živali pod uradnim nadzorom za zakol v klavnico znotraj istega območja;

(c) za prevoz živali v skladu s členom 37(2);

(d) za prevoz živali v skladu s členom 24(2)(a) in(b).

3. Premike živali, predvidene v odstavku 2(a), odobri pristojni organ šele po tem, ko uradni veterinar s pregledom vseh živali dovzetnih vrst na gospodarstvu, vključno s testiranjem vzorcev, odvzetih v skladu s točko 2.2 Priloge III, izključi možnost prisotnosti živali, osumljenih, da so okužene, ali živali, osumljenih, da so kontaminirane.

4. Premike živali, predvidene v odstavku 2(b), odobri pristojni organ šele po tem, ko so ukrepi, predvideni v členu 37(2)(a) in (b), zaključeni z zadovoljivimi rezultati.

5. Države članice takoj izsledijo živali dovzetnih vrst, poslane iz nadzorovanega območja v obdobju vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu v nadzorovanem območju, in o rezultatih sledenja živali obvestijo pristojne organe v drugih državah članicah.

Člen 39

Ukrepi, ki se uporabljajo za sveže meso živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, in za mesne izdelke, proizvedene iz takega mesa

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg svežega mesa, mletega mesa in mesnih pripravkov, pridobljenih iz živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, in mesnih izdelkov, proizvedenih iz takega mesa.

2. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg svežega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, pridobljenih iz živali dovzetnih vrst, proizvedenih v obratih, ki se nahajajo v nadzorovanem območju.

3. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za sveže meso, mleto meso in mesne pripravke, proizvedene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu v ustreznem nadzorovanem območju, ki so se po proizvodnji skladiščili in prevažali ločeno od takega mesa, proizvedenega po navedenem datumu. Tako meso mora biti enostavno razločevati od mesa, ki ni primerno za pošiljanje iz nadzorovanega območja, po jasni oznaki, nameščeni in izdelani v skladu z zakonodajo Skupnosti.

4. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za sveže meso, mleto meso in mesne pripravke, proizvedene iz živali, prepeljanih v klavnico pod pogoji, vsaj enako strogimi, kakor so predvideni v členu 37(2)(a) do (e), pod pogojem, da za meso veljalo ukrepi, predvideni v odstavku 5.

5. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 2, ne uporabi za sveže meso, mleto meso ali mesne pripravke, pridobljene v obratih, ki se nahajajo v nadzorovanem območju, pod naslednjimi pogoji:

(a) obrat mora obratovati pod strogim veterinarskim nadzorom;

(b) v obratu je dovoljeno predelovati le sveže meso, mleto meso ali mesne pripravke, kakor so opisani v odstavku 4, in pod dodatnimi pogoji, predvidenimi v delu B Priloge VIII, pridobljenih iz živali, ki so se gojile in bile zaklane zunaj nadzorovanega območja, ali so pridobljeni iz živali, ki so se prevažale v skladu z določbami iz člena 24(2)(b);

(c) vse tako sveže meso, mleto meso ali mesni pripravki morajo biti označeni z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti v skladu s Poglavjem XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS ali, v primeru mesa drugih parkljarjev, z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti, predvideno v Poglavju III Priloge I k Direktivi 91/495/EGS ali, v primeru mletega mesa in mesnih pripravkov, z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti, predvideno v Poglavju VI Priloge I k Direktivi 95/65/ES;

(d) v celotnem proizvodnem procesu morajo biti vse tako sveže meso, mleto meso ali mesni pripravki jasno označeni ter se prevažati in skladiščiti ločeno od svežega mesa, mletega mesa ali mesnih pripravkov, ki niso namenjeni pošiljanju iz nadzorovanega območja v skladu s to direktivo.

6. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za mesne izdelke, proizvedene iz svežega mesa, pridobljenega iz živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, označenega z veterinarsko oznako zdravstvene ustreznosti, predvideno v Direktivi 2002/99/ES, in se je prevažalo pod uradnim nadzorom v pooblaščeni obrat za obdelavo v skladu s točko 1 dela A Priloge VII.

7. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 2, ne uporabi za mesne izdelke, proizvedene v obratih v nadzorovanem območju, ki so bodisi skladni z določbami iz člena 6 ali pa proizvedeni iz mesa, skladnega z odstavkom 5.

8. Certificiranje o skladnosti s pogoji iz odstavkov 5 in 7 izvaja pristojni organ za sveže meso, mleto meso in mesne pripravke, namenjene trgovini znotraj Skupnosti. Pristojni organ nadzoruje preverjanje skladnosti, ki ga izvaja krajevni veterinarski organ in, v primeru trgovine znotraj Skupnosti, pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam obratov, ki jih je odobril za namene takega certificiranja.

9. Odstopanje od prepovedi, predvidene v odstavku 1, se lahko prizna poda posebnimi pogoji, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 89(3), zlasti v zvezi z veterinarskim označevanjem zdravstvene ustreznosti mesa, pridobljenega iz živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, ki je obstajalo več kot 30 dni.

Člen 40

Ukrepi, ki se uporabljajo za mleko in mlečne proizvode, pridobljene od živali dovzetnih vrst, proizvedene na nadzorovanem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg mleka, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, ter mlečnih proizvodov, proizvedenih iz takega mleka.

2. Države članice zagotovijo, da se prepove dajanje na trg mleka in mlečnih proizvodov, pridobljenih od živali dovzetnih vrst, proizvedenih v nadzorovanem območju.

3. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za mleko in mlečne proizvode, pridobljene od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, proizvedene vsaj 21 dni pred ocenjenim datumom prve okužbe na gospodarstvu v ustreznem zaščitenem območju, ki so se od proizvodnje skladiščili in prevažali ločeno od mleka in mlečnih proizvodov, proizvedenih po omenjenem datumu.

4. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 1, ne uporabi za mleko, pridobljeno od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz nadzorovanega območja, in mlečne proizvode, proizvedene iz takega mleka, ki so bili obdelani po enem od postopkov, podrobno opisanih v delu A ali B Priloge IX, odvisno od uporabe mleka ali mlečnih proizvodov. Obdelava mora potekati pod pogoji, podrobno opisanimi v odstavku 6, v obratih iz odstavka 5 ali, če v nadzorovanem območju ni nobenega obrata, v obratih, ki jih pooblasti pristojni organ in se nahajajo zunaj zaščitenega in nadzorovanega območja.

5. Izjemoma se prepoved, predvidena v odstavku 2, ne uporabi za mleko in mlečne proizvode, pripravljene v obratih, ki se nahajajo v nadzorovanem območju, pod pogoji, podrobno opisanimi v odstavku 6.

6. Obrati iz odstavkov 4 in 5 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) obrat mora obratovati pod strogim veterinarskim nadzorom;

(b) vse mleko, uporabljeno v obratu, mora biti skladno z odstavkom 4 ali pa pridobljeno od živali zunaj ozaščitenega in nadzorovanega območja;

(c) v celotnem proizvodnem procesu mora biti mleko jasno označeno ter se prevažati in skladiščiti ločeno od mleka in mlečnih proizvodov, ki niso namenjeni pošiljanju iz nadzorovanega območja;

(d) prevoz v obrate surovega mleka z gospodarstev, ki se nahajajo zunaj zaščitenega in nadzorovanega območja, mora potekati v vozilih, ki so pred prevozom očiščena in razkužena, in po tem niso v nikakršnem stiku z gospodarstvi v zaščitenih in nadzorovanih območjih, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst.

7. Potrjevanje skladnosti s pogoji iz odstavka 6 izvaja pristojni organ za mleko, namenjeno trgovini znotraj Skupnosti. Pristojni organ nadzoruje preverjanje skladnosti, ki ga izvaja krajevni veterinarski organ in, v primeru trgovine znotraj Skupnosti, pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam obratov, ki jih je odobril za namene takega potrjevanjaanja.

8. Prevoz surovega mleka z gospodarstev v nadzorovanem območju, v obrate zunaj zaščitenih in nadzorovanih območij, ter predelava tega mleka morata potekati pod naslednjimi pogoji:

(a) predelavo v obratih zunaj zaščitenega in nadzorovanega območja, surovega mleka, pridobljenega od živali dovzetnih vrst, ki so se gojile v nadzorovanem območju, mora odobriti pristojni organ;

(b) odobritev mora zajemati navodila za prevoz po posebej določeni poti v pooblaščeni obrat;

(c) prevoz mora potekati z vozili, očiščenimi in razkuženimi pred prevozom ter zgrajenimi in vzdrževanimi tako, da preprečujejo iztekanje mleka med prevozom, in opremljenimi tako, da preprečujejo razpršitev aerosolov med črpanjem mleka v cisterno in iz nje;

(d) preden vozilo zapusti gospodarstvo, na katerem je zbiralo mleko živali dovzetnih vrst, je treba očistiti in razkužiti vse priključne cevi, pnevmatike, ohišja koles, spodnje dele vozila in vse razlito mleko, in po zadnjem razkuževanju ter preden zapusti nadzorovano območje, ne sme več priti v stik z gospodarstvi v zaščitenem in nadzorovanem območju, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst;

(e) prevozna sredstva se strogo dodeljujejo le v vnaprej določena geografska ali upravna območja, ustrezno morajo biti označena, in v drugo območje lahko vstopijo le po čiščenju in razkuževanju pod uradnim nadzorom.

9. Prepovedano je zbirati in prevažati vzorce surovega mleka živali dovzetnih vrst z gospodarstev, ki se nahajajo v nadzorovanem območju, v druge laboratorije, razen veterinarski diagnostični laboratorij, odobren za diagnostiko slinavke in parkljevke, postopki na mleku v takih laboratorijih pa se morajo izvajati na podlagi uradne odobritve in ob ukrepih za preprečevanje vsakršnega širjenja morebitnega virusa slinavke in parkljevke.

Člen 41

Prevoz in raztresanje gnoja in gnojnice živali dovzetnih vrst, nastalih na nadzorovanem območju

1. Države članice zagotovijo, da se prepovesta prevoz in raztresanje gnoja ali gnojnice z gospodarstev in iz drugih prostorov, kakor so navedeni v členu 16, ki se nahajajo v nadzorovanem območju, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, tako v omenjenem območju, kakor tudi zunaj njega.

2. Z odstopanjem od prepovedi, predvidene v odstavku 1, lahko pristojni organ v izjemnih razmerah odobri prevoz gnoja ali gnojnice v prevoznih sredstvih, temeljito očiščenih in razkuženih pred uporabo in po njej, za raztresanje po vnaprej določenih površinah znotraj nadzorovanega območja in v zadostni razdalji od gospodarstev, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, pod naslednjimi alternativnimi pogoji:

(a) uradni veterinar je s pregledom vseh živali dovzetnih vrst na gospodarstvu izključil prisotnost živali dovzetnih vrst, osumljenih okužbe z virusom slinavke in parkljevke, gnojnica ali gnoj pa se raztresata tik nad tlemi, da se prepreči nastanek aerosolov, in se takoj podorjeta, ali

(b) uradni veterinar je klinično pregledal vse živali dovzetnih vrst na gospodarstvu, z negativnimi rezultati, gnoj pa se podorava, ali

(c) gnoj se obravnava v skladu z določbo iz člena 29(2).

Člen 42

Ukrepi v zvezi z drugimi živalskimi proizvodi, proizvedenimi na nadzorovanem območju

Država članica zagotovi, da za dajanje na trg proizvodov živalskega izvora, razen tistih iz členov 39 do 41, veljajo pogoji, predvideni v členih 28 in 30 do 32.

Člen 43

Dodatni ukrepi, ki jih države članice izvajajo iz nadzorovanega območja

Poleg ukrepov, predvidenih v členih 37 do 42, lahko države članice sprejmejo dodatne nacionalne ukrepe, za katere menijo, da so potrebni in sorazmerni za obvladovanje virusa slinavke in parkljevke, ob upoštevanju posebnih epidemioloških, rejskih, trgovinskih in družbenih pogojev, ki prevladujejo v prizadetem območju. Če menijo, da so potrebni posebni ukrepi za omejitev premikov kopitarjev, morajo pri teh ukrepih upoštevati ukrepe, predvidene v Prilogi VI.

Člen 44

Odprava ukrepov na nadzorovanem območju

1. Države članice zagotovijo, da se ohranijo ukrepi, ki se izvajajo iz nadzorovanega območja, dokler niso izpolnjene naslednje zahteve:

(a) minilo je vsaj 30 dni od pokončanja in varne odstranitve vseh živali dovzetnih vrst z gospodarstva iz člena 10(1) ter od zaključenega predhodnega čiščenja in razkuževanja navedenega gospodarstva, izvedenega v skladu s členom 11;

(b) v zaščitenem območju so bile izpolnjene zahteve, predvidene v členu 36;

(c) preiskava je bila zaključena z negativnimi rezultati.

2. Preiskava iz odstavka 1(c) se izvede za potrditev odsotnosti okužbe v nadzorovanem območju v skladu z merili iz točke 1 Priloge III, in mora zajemati ukrepe, predvidene v točki 2.4 Priloge III, na podlagi meril iz točke 2.1 Priloge III.







ODDELEK 7

REGIONALIZACIJA, NADZOR PREMIKOV IN IDENTIFIKACIJA

Člen 45

Regionalizacija

1. Brez poseganja v Direktivo 90/425/ES, in zlasti v člen 10 navedene direktive, morajo države članice, kadar kaže, da se virus slinavke in parkljevke širi kljub ukrepom, izvedenim v skladu s to direktivo, in se kužna bolezen močno razširi, ter v vsakem primeru, kadar se izvaja cepljenje v nujnih primerih, zagotoviti regionalizacijo ozemlja v eno ali več območij pod omejitvami ter območja, prosta bolezni.

2. Države članice takoj uradno obvestijo Komisijo o podrobnostih ukrepov, izvedenih v območju pod omejitvami, Komisija pa pregleda, po potrebi spremeni in sprejme ukrepe v skladu s postopkom iz člena 89(3).

3. Brez poseganja v obveznost držav članic, izvajati regionalizacijo iz odstavka 1, lahko odločanje o regionalizaciji in ukrepih, ki se uporabijo v območju pod omejitvami, poteka v skladu s postopkom iz člena 89(3). Sprejeta odločitev lahko učinkuje tudi na sosednje države članice, ki niso okužene v času izvajanja ukrepov.

4. Pred razmejitvijo območja pod omejitvami je treba opraviti temeljito epidemiološko oceno razmer, zlasti o možnem času in verjetnem kraju vnosa, možnem širjenju in verjetnem obdobju, potrebnem za izkoreninjenje virusa slinavke in parkljevke.

5. Območje pod omejitvami se po možnosti razmeji na podlagi upravnih meja ali geografskih ovir. Za izhodišče regionalizacije se vzamejo večje upravne enote, in ne regije. Območje pod omejitvami se z vidika rezultatov epidemiološke preiskave, predvidene v členu 13, lahko zmanjša na območje, ki ni manjše od podregije, in po potrebi, na okoliške podregije. V primeru širjenja virusa slinavke in parkljevke se območje pod omejitvami razširi z vključitvijo drugih regij ali podregij.

Člen 46

Ukrepi, ki se uporabljajo na območju pod omejitvami države članice

1. Kadar se izvaja regionalizacija, države članice zagotovijo, da se izvajajo vsaj naslednji ukrepi:

(a) nadzor znotraj območja pod omejitvami nad prevozom in premiki živali dovzetnih vrst, živalskih proizvodov in blaga ter nad premiki prevoznih sredstev kot možnih prenašalcev virusa slinavke in parkljevke;

(b) sledenje in označevanje v skladu z zakonodajo Skupnosti svežega mesa in surovega mleka ter po možnosti drugih zalog proizvodov, ki niso primerni za pošiljanje iz območja pod omejitvami;

(c) posebno certificiranje živali dovzetnih vrst in proizvodov, pridobljenih iz takih živali, ter veterinarsko označevanje zdravstvene ustreznosti v skladu z zakonodajo Skupnosti proizvodov, ustreznih za prehrano ljudi, ki so namenjeni in primerni za pošiljanje iz območja pod omejitvami.

2. Kadar se izvaja regionalizacija, morajo države članice zagotoviti, da se izsledijo vsaj živali dovzetnih vrst, ki so bile poslane iz območja pod omejitvami v druge države članice v obdobju od ocenjenega vnosa virusa slinavke in parkljevke do začetka izvajanja regionalizacije, in da se take živali osamijo pod uradnim veterinarskim nadzorom, dokler ni uradno izključena možnost okužbe ali kontaminacije.

3. Države članice sodelujejo pri sledenju svežega mesa ter surovega mleka in proizvodov iz surovega mleka, pridobljenih od živali dovzetnih vrst, proizvedenih v območju pod omejitvami v obdobju od ocenjenega vnosa virusa slinavke in parkljevke do začetka izvajanja regionalizacije. Tako sveže meso se obdela v skladu s točko 1 dela A Priloge VII, in surovo mleko in mlečni proizvodi se obdelajo v skladu z delom A ali B Priloge IX, odvisno od uporabe, ali pa se zadržijo do uradne izključitve možnosti kontaminacije z virusom slinavke in parkljevke.

4. Posebni ukrepi, zlasti v zvezi z veterinarskim označevanjem zdravstvene ustreznosti proizvodov, pridobljenih od živali dovzetnih vrst, ki izvirajo iz območja pod omejitvami in niso namenjeni dajanju na trg zunaj območja pod omejitvami, se lahko izvajajo skladu s členom 4(3) Direktive 2002/99/ES.

Člen 47

Identifikacija živali dovzetnih vrst

1. Brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o identifikaciji domačega goveda, ovac in koz ter prašičev morajo države članice zagotoviti, da v primeru izbruha slinavke in parkljevke na njihovem ozemlju živali dovzetnih vrst lahko zapustijo gospodarstvo, na katerem se gojijo, le pod pogojem, da so označene tako, da pristojni organ lahko hitro izsledi njihove premike ter gospodarstvo izvora ali katero koli gospodarstvo, s katerega prihajajo. V posebnih primerih iz člena 15(1) in člena 16(1) lahko pristojni organ, pod določenimi pogoji in ob upoštevanju zdravstvenih razmer, odobri druge načine hitre izsleditve premikov navedenih živali in gospodarstva izvora ali katerega koli gospodarstva, s katerega prihajajo. Postopke za identifikacijo takih živali ali izsleditev gospodarstev izvora določi pristojni organ in jih sporoči Komisiji.

2. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za dodatno, stalno in neizbrisno označevanje živali posebej za obvladovanje slinavke in parkljevke ter zlasti v primeru cepljenja, izvedenega v skladu s členoma 52 in 53, se lahko spreminjajo v skladu s postopkom iz člena 89(3).

Člen 48

Nadzor premikov v primeru izbruha slinavke in parkljevke

1. Države članice zagotovijo, da se v primeru izbruha slinavke in parkljevke na njihovem ozemlju izvajajo naslednji ukrepi za nadzor premikov živali dovzetnih vrst znotraj območja pod omejitvami, uvedenega v skladu s členom 45:

(a) lastniki sporočajo pristojnemu organu, na njegovo zahtevo, ustrezne podatke o živalih, ki vstopajo na njihovo gospodarstvo ali ga zapuščajo. Ti podatki morajo za vse živali dovzetnih vrst zajemati vsaj podrobnosti, zahtevane v členu 14 Direktive 64/432/EGS;

(b) osebe, ki se ukvarjajo s prevozom ali trženjem živali dovzetnih vrst, morajo pristojnemu organu, na njegovo zahtevo, predložiti ustrezne podatke o premikih takih živali, ki so jih prevažale ali tržile. Navedeni podatki morajo zajemati vsaj podrobnosti, zahtevane v členih 12(2) in 13(1)(b) Direktive 64/432/EGS.

2. Države članice lahko nekatere ali vse ukrepe, predvidene v odstavku 1, razširijo na del ali vse območje, prosto bolezni.







ODDELEK 8

CEPLJENJE

Člen 49

Uporaba, proizvodnja, prodaja in nadzor cepiv proti slinavki in parkljevki

Države članice zagotovijo, da:

(a) sta uporaba cepiv proti slinavki in parkljevki in dajanje hiperimunih serumov proti slinavki in parkljevki prepovedana na njihovem ozemlju, razen kakor je predvideno v tej direktivi;

(b) se proizvodnja, shranjevanje, dobava, dostava in prodaja cepiv proti slinavki in parkljevki na njihovem ozemlju izvajajo pod uradnim nadzorom;

(c) je trženje cepiv proti slinavki in parkljevki pod nadzorom pristojnih organov v skladu z zakonodajo Skupnosti;

(d) uporabo cepiv proti slinavki in parkljevki za druge namene, razen za spodbujanje aktivne imunosti pri živalih dovzetnih vrst, zlasti za laboratorijske preiskave, znanstvene raziskave in preskušanje cepiv, odobrijo pristojni organi, in da potekajo pod ustreznimi pogoji biovarnosti.

Člen 50

Odločitev o uvedbi cepljenja v nujnih primerih

1. Odločitev o uvedbi cepljenja v nujnih primerih se lahko sprejme, ko je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

(a) izbruhi slinavke in parkljevke so potrjeni in obstaja nevarnost splošnega širjenja po državi članici, v kateri so potrjeni;

(b) druge države članice so v nevarnosti zaradi geografske lege ali prevladujočih meteoroloških razmer v zvezi s prijavljenimi izbruhi slinavke in parkljevke v državi članici;

(c) druge države članice so v nevarnosti zaradi epidemiološko pomembnih stikov med gospodarstvi na svojem ozemlju z gospodarstvi, na katerih se gojijo živali dovzetnih vrst, v državi članici z izbruhi slinavke in parkljevke;

(d) države članice so v nevarnosti zaradi geografske lege ali prevladujočih meteoroloških razmer v sosednji tretji državi z izbruhi slinavke in parkljevke.

2. Pri odločanju o uvedbi cepljenja v nujnih primerih je treba upoštevati ukrepe iz člena 15 in merila iz Priloge X.

3. Odločitev o uvedbi cepljenja v njunih primerih se sprejme v skladu s postopkom iz člena 89(3).

4. Za odločitev iz odstavka 3 o uvedbi cepljenja v nujnih primerih na svojem ozemlju lahko zaprosi:

(a) bodisi država članica iz odstavka 1(a), ali

(b) država članica iz odstavka 1(b), (c) ali (d).

5. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko odločitev o uvedbi cepljenja v nujnih primerih sprejme zadevna država članica in jo izvede v skladu s to direktivo, po pisnem obvestilu Komisije, ki mora zajemati podrobne navedbe iz člena 51.

6. Če država članica uvede cepljenje v nujnih primerih v skladu z odstavkom 5, se odločitev takoj oceni znotraj Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali, in sprejmejo ukrepi Skupnosti v skladu s postopkom iz člena 89(3).

7. Z odstopanjem od odstavka 4 se lahko odločitev o uvedbi cepljenja v nujnih primerih v državi članici iz odstavka (1)(a) sprejme v dogovoru s prizadeto državo članico, v skladu s postopkom iz člena 89(3) in na pobudo Komisije, če se uporabljajo pogoji iz odstavka (1)(a) in odstavka (1)(b).

Člen 51

Pogoji za cepljenje v nujnih primerih

1. V odločbi o uvedbi cepljenja v nujnih primerih v skladu s členom 50(3) in (4) se podrobno opredelijo pogoji, pod katerimi se izvaja cepljenje, in