02015R1017 — SL — 30.12.2017 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) 2015/1017 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. junija 2015

o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe







POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta uredba vzpostavlja Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), jamstvo EU in Jamstveni sklad EU. Poleg tega ta uredba vzpostavlja Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH) in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP).

2. Za namene odstavka 1 ta uredba določa, da Komisija z Evropsko investicijsko banko (EIB) sklene sporazum o EFSI in sporazum o izvajanju EIAH.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „sporazum o EFSI“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in EIB podrobno opredelita pogoje za upravljanje EFSI, določene v tej uredbi;

2. „sporazum o EIAH“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in EIB podrobno opredelita pogoje za izvajanje EIAH, določene v tej uredbi;

3. „nacionalne spodbujevalne banke ali institucije“ pomeni pravne subjekte, ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice, dano bodisi na državni, regionalni ali lokalni ravni, za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti;

4. „naložbene platforme“ pomeni nosilce s posebnim namenom, upravljane račune, dogovore o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temeljijo na pogodbi, ali dogovore, sklenjene na kateri koli drug način, s katerimi subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov, in ki lahko vključujejo:

(a) nacionalne platforme ali platforme na podnacionalni ravni, kjer je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju določene države članice;

▼M1

(b) čezmejne, večdržavne, regionalne ali makroregionalne platforme, kjer so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic, regij ali tretjih držav, zainteresiranih za projekte na določenem geografskem območju;

▼B

(c) tematske platforme, kjer so skupaj zbrani naložbeni projekti v določenem sektorju.

5. „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES ( 1 );

6. „mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni subjekte z do 499 zaposlenimi, ki niso MSP;

7. „podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni subjekte z do 3 000 zaposlenimi, ki niso MSP ali mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

8. „dodatnost“ pomeni dodatnost, kot je opredeljena v členu 5(1).







POGLAVJE II

EVROPSKI SKLAD ZA STRATEŠKE NALOŽBE

Člen 3

Namen

Namen EFSI je z zagotavljanjem, da je EIB sposobna prevzemati tveganja, v Uniji podpreti:

(a) naložbe;

(b) večji dostop do financiranja za podjetja in druge subjekte z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih ter malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

Člen 4

Pogoji, ki jih določa sporazum o EFSI

1. Komisija sklene sporazum z EIB o upravljanju EFSI in odobritvi jamstva EU v skladu z zahtevami te uredbe.

2. Sporazum o EFSI vsebuje zlasti določbe:

(a) o ustanovitvi EFSI, kar vključuje:

(i) ustanovitev EFSI kot ločenega, jasno prepoznavnega in preglednega instrumenta in kot posebnega računa, ki ga upravlja EIB in katerega operacije so jasno ločene od drugih operacij EIB;

▼M1

(ii) znesek, ki ni nižji od 7 500 000 000 EUR, v jamstvih ali denarnih sredstvih, ter pogoje finančnega prispevka, ki ga zagotovi EIB prek EFSI;

▼B

(iii) pogoje financiranja ali jamstev, ki jih EIB prek EFSI zagotovi Evropskemu investicijskemu skladu (EIS);

▼M1

(iv) oblikovanje cen operacij v okviru jamstva EU, ki mora biti v skladu s politiko oblikovanja cen EIB;

▼M1

(v) postopke, ki brez poseganja v Protokol št. 5 o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen PEU in PDEU, ter v pristojnosti EIB, ki so v njem določene, prispevajo k zmanjšanju stroškov financiranja operacij, ki jih nosi upravičenec do financiranja EIB iz EFSI, zlasti s spremembo plačila za jamstvo EU, kjer je to potrebno, predvsem v primerih, ko bi neurejene razmere na finančnem trgu preprečile uresničitev izvedljivega projekta ali bi bilo treba omogočiti ustanovitev naložbene platforme ali financiranje projektov v sektorjih ali na območjih, kjer je opaziti znatno nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine, razen če to močno vpliva na financiranje, potrebno za oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada;

▼B

(b) glede upravljavske ureditve v zvezi z EFSI v skladu s členom 7, brez poseganja v Protokol (št. 5) o Statutu Evropske investicijske banke, priložen k PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: Statut EIB), vključno s/z:

(i) sestavo in številom članov usmerjevalnega odbora;

(ii) določbo, da predstavnik Komisije predseduje sejam usmerjevalnega odbora;

▼M1

(iii) določbo, da usmerjevalni odbor sprejema odločitve po postopku iz člena 7(3);

▼B

(iv) postopkom imenovanja izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja, njunimi osebnimi prejemki in delovnimi pogoji, v skladu s kadrovskimi predpisi EIB, pravili in postopki za njuno zamenjavo na njuni funkciji ter glede odgovornosti, brez poseganja v to uredbo;

(v) postopkom imenovanja in razrešitve članov naložbenega odbora, njihovimi osebnimi prejemki in delovnimi pogoji ter ureditvijo glede glasovanja v naložbenem odboru, ki določa kvorum in dodelitev enega glasu vsakemu članu;

(vi) zahtevo, da usmerjevalni odbor in naložbeni odbor sprejmeta vsak svoj poslovnik;

(vii) zahtevo, da operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, na koncu odobrijo organi upravljanja EIB v skladu s Statutom EIB;

(viii) določbami o preprečevanju in ravnanju v primeru nasprotja interesov;

(c) o jamstvu EU, ki je brezpogojno in nepreklicno jamstvo na prvi poziv v korist EIB, vključno s/z:

▼M1

(i) podrobnimi pravili o zagotavljanju jamstva EU, v skladu s členom 11, vključno z njegovo ureditvijo glede kritja in njegovim določenim kritjem za portfelje posameznih vrst instrumentov ter zadevnimi dogodki, ki sprožijo morebitne unovčitve jamstva EU;

▼B

(ii) zahtevami, da mora biti plačilo za prevzem tveganja porazdeljeno med vplačnike v EFSI sorazmerno z njihovim deležem pri prevzemu tveganja ter da se plačila Uniji in plačila na podlagi jamstva EU opravijo pravočasno in le po obračunu plačil in izgub iz naslova operacij;

(iii) zahtevami v zvezi z uporabo jamstva EU, v skladu s členom 9, vključno s plačilnimi pogoji, kot so določeni časovni okviri, obresti, ki se plačajo na zapadle zneske, in potrebna ureditev v zvezi z likvidnostjo;

(iv) določbami in postopki v zvezi z izterjavo terjatev, za katero se pooblasti EIB, v skladu s členom 11(5);

(d) o ureditvi za odobritev uporabe jamstva EU za posamezne projekte s strani naložbenega odbora ali za podporo naložbenim platformam ali investicijskim skladom ali nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam, v skladu s to uredbo, zlasti členoma 7(12) in 9(5), Prilogo II k tej uredbi in vsemi delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

(e) glede postopkov za predložitev in odobritev naložbenih predlogov za uporabo jamstva EU, vključno s/z:

(i) postopkom za posredovanje naložbenih predlogov naložbenemu odboru;

(ii) določbami o informacijah, ki se predložijo naložbenemu odboru pri oddaji naložbenih predlogov;

(iii) zahtevo, da postopek za predložitev in odobritev naložbenih predlogov za uporabo jamstva EU ne posega v pravila odločanja EIB iz Statuta EIB, zlasti člena 19 Statuta;

(iv) pravili, ki podrobneje opredeljujejo prehodne določbe, ki so skladne s členom 24 te uredbe in predvsem način, na katerega bodo operacije, ki jih odobri EIB v obdobju iz navedenega člena, vključene v kritje z jamstvom EU;

(f) glede poročanja, spremljanja in odgovornosti v zvezi z EFSI, vključno s/z:

(i) operativnimi obveznostmi poročanja, ki jih ima EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, v skladu s členom 16;

(ii) obveznostmi finančnega poročanja v zvezi z EFSI;

(iii) pravili v zvezi z revidiranjem in preprečevanjem goljufij, v skladu s členoma 20 in 21;

(iv) ključnimi kazalniki uspešnosti, predvsem kar zadeva uporabo jamstva EU, izpolnjevanje ciljev in meril, določenih v členih 6 in 9 ter Prilogi II, mobilizacijo zasebnega kapitala in makroekonomski vpliv EFSI, vključno z njegovim učinkom na podporo naložbam;

(g) glede ocen o delovanju EFSI v skladu s členom 18;

(h) glede komunikacijske in promocijske strategije EFSI;

(i) o postopkih in pogojih za spremembo sporazuma o EFSI na pobudo Komisije ali EIB, vključno z obveznostjo poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu o takšni spremembi;

(j) o vseh drugih upravnih in organizacijskih pogojih, potrebnih za upravljanje EFSI, v kolikor omogočajo pravilno uporabo jamstva EU;

(k) o ureditvi glede prispevkov držav članic v EFSI v obliki jamstev ali denarnih sredstev oziroma glede prispevkov drugih tretjih strani le v obliki denarnih sredstev, ki pa ne pomenijo podelitve pravice do udeležbe pri odločanju in glasovanju usmerjevalnega odbora tej državi članici ali drugi tretji strani.

3. Sporazum o EFSI določa tudi:

(a) da dejavnosti EFSI, ki jih izvaja EIS, upravljajo organi upravljanja EIS;

(b) za dejavnosti EFSI, ki jih izvaja EIS, veljajo zahteve v zvezi s poročanjem v skladu s členom 16;

(c) da je treba plačila, ki se dodelijo Uniji iz naslova operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, zagotoviti po odbitku plačil zaradi unovčitve jamstva EU in posledično stroškov v skladu s členom 9(6) in sporazumom o EIAH.

Člen 5

Dodatnost

▼M1

1. V tej uredbi „dodatnost“ pomeni podporo EFSI operacijam, ki odpravljajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine in ki jih v obdobju, v katerem se lahko uporabi jamstvo EU, ne bi bilo mogoče izvesti s strani EIB ali EIS ali v okviru drugih obstoječih finančnih instrumentov Unije brez podpore EFSI ali pa jih ne bi bilo mogoče izvesti v enaki meri. Projekti, ki jih podpira EFSI, morajo prispevati k uresničevanju splošnih ciljev iz člena 9(2), ustvarjanju delovnih mest in trajnostni rasti ter imeti običajno višji profil tveganja kot projekti, podprti z običajnimi operacijami EIB. Portfelj EFSI mora imeti na splošno višji profil tveganja kot portfelj naložb, ki ga podpira EIB v okviru svoje običajne naložbene politike pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Da bi bolje obravnavali nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine in olajšali zlasti uporabo naložbenih platform za projekte manjšega obsega, ter s tem zagotovili dopolnjevanje in preprečili izrivanje udeležencev na istem trgu, za posebne dejavnosti EIB, ki prejmejo podporo EFSI, praviloma in z ustrezno utemeljitvijo velja naslednje:

(a) so podrejene, med drugim so v podrejenem položaju glede na druge vlagatelje;

(b) so udeležene pri instrumentih delitve tveganja;

(c) imajo čezmejne značilnosti;

(d) so izpostavljene posebnim tveganjem ali

(e) imajo druge vidike, podrobneje opisane v točki (d) oddelka 3 Priloge II.

Brez poseganja v zahtevo v zvezi z opredelitvijo dodatnosti iz prvega pododstavka, na dodatnost močno kažejo tudi naslednji elementi:

— projekti, ki so izpostavljeni tveganjem, povezanim s posebnimi dejavnostmi EIB, kot so opredeljene v členu 16 statuta EIB, zlasti tveganjem, značilnim za posamezno državo, sektor ali regijo, zlasti v manj razvitih regijah ali regijah v prehodu, in/ali tveganjem, povezanim z inovacijami, zlasti pri nepreizkušenih tehnologijah za povečanje rasti, trajnosti in produktivnosti;

— projekti, pri katerih gre za fizično infrastrukturo – vključno z e-infrastrukturo –, ki povezuje dve ali več držav članic, ali za razširitev te infrastrukture oziroma storitev, povezanih s to infrastrukturo, iz ene države članice v eno ali več držav članic.

▼B

2. Usmerjevalni odbor v skladu z naložbenimi smernicami iz Priloge II prilagaja mešanico projektov glede na sektorje in države na podlagi stalnega spremljanja razvoja tržnih pogojev v državah članicah in naložbenega okolja, da bi pomagal premostiti nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine, vključno s težavami, do katerih pride zaradi finančne razdrobljenosti. Usmerjevalni odbor se pri tem prilagajanju izogiba pristopu, ki bi bil bolj tvegan, kot je potrebno.

Kadar raven tveganja to zahteva, se na podlagi te uredbe posebne dejavnosti EIB uporabljajo v večji meri kot pred začetkom veljavnosti te uredbe. To zlasti velja za tiste države članice, kjer se posebne dejavnosti EIB pred začetkom veljavnosti te uredbe niso uporabljale ali so se uporabljale samo izjemoma, da bi omogočili izvajanje dodatnih operacij in projektov ter dodatno financiranje s strani EIB in nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ali naložbenih platform.

Člen 6

Merila za upravičenost uporabe jamstva EU

1. ►M1 Sporazum o EFSI določa, da se z EFSI podpirajo projekti, s katerimi se odpravlja nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine in ki: ◄

(a) so ekonomsko izvedljivi glede na analizo stroškov in koristi po standardih Unije, ob upoštevanju možne podpore projektu s strani zasebnih in javnih partnerjev in sofinanciranja projekta s strani teh partnerjev;

(b) so skladni s politikami Unije, vključno s ciljem pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja kakovostnih delovnih mest ter ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

(c) zagotavljajo dodatnost;

(d) zagotavljajo čim večjo mobilizacijo kapitala iz zasebnega sektorja, kadar je to mogoče; ter

(e) so tehnično izvedljivi.

▼M1

2. Za projekte, upravičene do podpore EFSI za operacije, ki jih izvajata EIB ali EIS prek finančnih posrednikov, ni omejitve glede velikosti. Da bo podpora EFSI na voljo tudi za projekte manjšega obsega, EIB in EIS po potrebi in v čim večji možni meri poglobita sodelovanje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami ter podpreta ponujene možnosti, med drugim tako, da omogočita ustanovitev naložbenih platform.

▼B

Člen 7

Upravljanje EFSI

1. Usmerjevalni odbor, naložbeni odbor in izvršni direktor pri izvajanju svojih nalog na podlagi te uredbe sledijo zgolj ciljem, ki so določeni v tej uredbi.

▼M1

1a. Vse institucije in organi, ki so del upravljavske strukture EFSI, si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost spolov v ustreznih upravljavskih organih EFSI.

▼B

2. Sporazum o EFSI določa, da EFSI upravlja usmerjevalni odbor, ki za uporabo jamstva EU v skladu s splošnimi cilji iz člena 9(2) določi:

(a) strateške usmeritve EFSI, vključno z dodeljevanjem sredstev jamstva EU znotraj delov za infrastrukturo in inovacije ter katerimi koli odločitvami, sprejetimi v skladu s členom 11(3) in oddelkom 7(b) Priloge II;

(b) naložbeno politiko in postopke, ki so potrebni za delovanje EFSI;

(c) pravila, ki veljajo za operacije z naložbenimi platformami in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami;

(d) profil tveganja EFSI.

▼M1

3. Usmerjevalni odbor ima pet članov: tri imenuje Komisija, enega EIB, enega strokovnjaka, ki nima glasovalne pravice, pa Evropski parlament. Ta strokovnjak ne zahteva ali sprejema navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, od nobene vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa in deluje povsem samostojno. Svoje naloge opravlja nepristransko in v interesu EFSI.

Usmerjevalni odbor izmed svojih članov z glasovalno pravico izvoli predsednika za triletni mandat, z možnostjo enkratne ponovne izvolitve. Usmerjevalni odbor razpravlja in v največji možni meri upošteva stališča vseh članov. Če se stališča članov preveč razhajajo, usmerjevalni odbor sprejme odločitev na podlagi soglasja članov, ki imajo glasovalno pravico. Stališča vseh članov se vsebinsko povzamejo v zapisniku seje usmerjevalnega odbora.

Podrobni zapisniki sej usmerjevalnega odbora se objavijo, takoj ko jih usmerjevalni odbor potrdi. Evropski parlament se takoj obvesti o njihovi objavi.

▼B

Usmerjevalni odbor redno organizira posvetovanje z zadevnimi deležniki – zlasti sovlagatelji, javnimi organi, strokovnjaki, ustanovami za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, ustreznimi socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe – o usmeritvi in izvajanju naložbene politike, ki jo EIB izvaja v skladu s to uredbo.

Instrumente, ki jih EIF uporablja za izvajanje operacij, ki jih zajema ta uredba, skupaj odobrita usmerjevalni odbor in izvršni direktor, po posvetovanju z naložbenim odborom.

4. Države članice in druge tretje strani – v primeru drugih tretjih strani ob privolitvi usmerjevalnega odbora – lahko prispevajo v EFSI v obliki jamstev oziroma denarnih sredstev, ko gre za države članice, in le v obliki denarnih sredstev, ko gre za druge tretje strani. Ne državam članicam ne drugim tretjim stranem se ne podeli članstva v usmerjevalnem odboru, prav tako pa te ne smejo sodelovati pri imenovanju drugega osebja EFSI, vključno s člani naložbenega odbora, niti nimajo nobenih pravic v zvezi z drugimi vidiki upravljanja EFSI iz te uredbe.

5. Sporazum o EFSI določa, da ima EFSI izvršnega direktorja, ki je odgovoren za tekoče upravljanje EFSI ter pripravo in vodenje sestankov naložbenega odbora iz odstavka 6.

▼M1

Izvršnemu direktorju pomaga namestnik izvršnega direktorja. Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja sodelujeta na sestankih usmerjevalnega odbora kot opazovalca. Izvršni direktor usmerjevalnemu odboru vsako četrtletje poroča o dejavnostih EFSI.

▼B

6. Usmerjevalni odbor na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB izbere po enega kandidata za položaj izvršnega direktorja in položaj namestnika izvršnega direktorja.

Evropski parlament in Svet sta v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščena, pri čemer se spoštujejo stroge zahteve glede zaupnosti. To velja ne glede na sklenitev sporazuma med Evropskim parlamentom in EIB iz člena 17(5).

Evropski parlament čim prej, najkasneje pa v štirih tednih po datumu, ko mu je bilo sporočeno ime izbranega kandidata, izvede predstavitev kandidata za vsak položaj.

Predsednik EIB po odobritvi Evropskega parlamenta imenuje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja za triletni mandat, z možnostjo enkratnega ponovnega imenovanja.

7. Sporazum o EFSI določa, da ima EFSI naložbeni odbor, ki je odgovoren za preučitev potencialnih projektov v skladu z naložbenimi politikami EFSI in za odobritev podpore jamstva EU za operacije EIB za projekte, ki so skladni z zahtevami iz členov 6 in 9, ne glede na geografsko lokacijo takšnih projektov v skladu s členom 8. Naložbeni odbor je tudi pristojni organ za odobritev operacij z naložbenimi platformami in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali inštitucijami.

8. Naložbeni odbor sestavlja osem neodvisnih strokovnjakov in izvršni direktor. Strokovnjake naložbenega odbora na podlagi odprtega in preglednega izbirnega postopka imenuje usmerjevalni odbor za največ triletni mandat. Njihov mandat se lahko podaljša, vendar skupaj ne sme biti daljši od šestih let. Neodvisni strokovnjaki morajo imeti obsežne relevantne tržne izkušnje s strukturiranjem projektov in projektnim financiranjem ter strokovno znanje na mikro- in makroekonomskem področju.

Usmerjevalni odbor pri imenovanju strokovnjakov v naložbeni odbor zagotovi, da je sestava tega odbora raznolika, s čimer se zagotovi njegovo dobro poznavanje sektorjev iz člena 9 in geografskih trgov v Uniji.

Pri sestavi naložbenega odbora se upošteva uravnotežena zastopanost spolov. Usmerjevalni odbor si prizadeva izbrati strokovnjake, ki imajo izkušnje pri naložbah v eno ali več naslednjih področij:

(a) raziskave, razvoj in inovacije;

(b) prometna infrastruktura in inovativne tehnologije za promet;

(c) energetska infrastruktura, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije;

(d) infrastruktura na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

▼M1

(e) podnebni ukrepi ter varstvo in upravljanje okolja;

▼B

(f) izobraževanje in usposabljanje;

(g) zdravje in zdravila;

(h) MSP;

(i) sektor kulturnih in ustvarjalnih dejavnosti;

(j) mobilnost v mestih;

(k) socialna infrastruktura ter socialno in solidarnostno gospodarstvo;

▼M1

(l) trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega biogospodarstva.

▼B

9. Ko člani naložbenega odbora sodelujejo pri njegovih dejavnostih, svoje dolžnosti opravljajo nepristransko in v interesu EFSI. Pri izvajanju naložbenih smernic iz Priloge II in sprejemanju odločitev o uporabi jamstva EU ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od EIB, institucij Unije, držav članic ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa. Brez poseganja v analitično, logistično in administrativno podporo, ki jo naložbenemu odboru zagotavlja osebje EIB, se vzpostavi in vzdržuje ustrezna organizacijska ureditev za zagotovitev operativne neodvisnosti odbora. Vsakršna ocena projekta, ki jo opravi osebje EIB, za naložbeni odbor ni zavezujoča, kar zadeva odobritev jamstva EU.

10. Življenjepis in izjava o interesih vsakega člana naložbenega odbora se javno objavi in stalno posodablja. ►M1 Vsak član naložbenega odbora usmerjevalnemu odboru, izvršnemu direktorju in namestniku izvršnega direktorja brez odlašanja sporoči vse informacije, ki so potrebne za redno preverjanje, da ni prišlo do nasprotja interesov. ◄

11. Na zahtevo usmerjevalnega odbora se pogodba članu naložbenega odbora, ki krši obveznosti iz odstavkov 9 in 10, odpove v skladu z ustreznimi predpisi delovnega prava. ►M1 Izvršni direktor je odgovoren za obveščanje usmerjevalnega odbora o vseh morebitnih tovrstnih kršitvah, s katerimi je seznanjen, in za to, da predlaga ustrezne ukrepe in jih spremlja. Izvršni direktor izpolnjuje dolžnost skrbnega ravnanja glede morebitnih nasprotij interesov članov naložbenega odbora. ◄

12. Naložbeni odbor odloči o uporabi jamstva EU v skladu s to uredbo, vključno z naložbenimi smernicami iz Priloge II.

Naložbeni odbor sprejema odločitve z navadno večino. ►M1 Odločitve o odobritvi uporabe jamstva EU so javne in dostopne ter vključujejo utemeljitev odločitve, s posebnim poudarkom na skladnosti z merilom dodatnosti. Sklicujejo se tudi na celovito oceno na podlagi preglednice kazalnikov iz odstavka 14. Poslovno občutljive informacije se ne objavijo. Pri sprejemanju odločitev naložbeni odbor upošteva dokumentacijo, ki jo predloži EIB.

Preglednica, ki je orodje, s katerim naložbeni odbor določi prednostni vrstni red uporabe jamstva EU za operacije, ki izkažejo višje vrednosti kazalnikov in večjo dodano vrednost, je po podpisu pogodbe o projektu dostopna javnosti. Poslovno občutljive informacije se ne objavijo.

EIB dele odločitev naložbenega odbora, ki vsebujejo občutljive poslovne informacije, na zahtevo posreduje Evropskemu parlamentu, ob upoštevanju strogih zahtev glede zaupnosti. ◄

▼M1

EIB dvakrat letno Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži seznam vseh odločitev naložbenega odbora, pa tudi preglednice, povezane s temi odločitvami. Pri tem upošteva stroge zahteve glede zaupnosti.

▼B

13. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23, in sicer za spremembo nebistvenih elementov oddelkov 6 do 8 naložbenih smernic iz Priloge II k tej uredbi, ne da bi se v celoti črtal kateri koli oddelek. Ti delegirani akti se pripravijo v tesnem dialogu z EIB.

▼M1

14. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23(1) do (3) in (5), in sicer za dopolnitev te uredbe z vzpostavitvijo preglednice kazalnikov, ki jih bo naložbeni odbor uporabil za zagotovitev neodvisne in pregledne ocene potencialne in dejanske uporabe jamstva EU. Ti delegirani akti se pripravijo v tesnem dialogu z EIB.

Usmerjevalni odbor kot del strateške usmeritve EFSI določi minimalno vrednost za vsak posamezni steber v preglednici, da bi se izboljšalo ocenjevanje projektov.

Usmerjevalni odbor lahko na zahtevo EIB naložbenemu odboru dovoli, da preuči projekt, pri katerem kateri koli od stebrov ne dosega minimalne vrednosti, če je bilo pri celoviti oceni, ki jo vsebuje preglednica, ugotovljeno, da bo operacija, vezana na ta projekt, odpravila znatno nedelovanje trga oziroma bo njena raven dodatnosti visoka.

▼B







POGLAVJE III

JAMSTVO EU IN JAMSTVENI SKLAD EU

Člen 8

Jamstvo EU

Unija zagotovi EIB nepreklicno in brezpogojno jamstvo za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba in sporazum o EFSI (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU), kadar:

(a) se te operacije izvajajo v Uniji, ali

(b) te operacije vključujejo subjekte, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah, in zadevajo eno ali več tretjih držav, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, vključno s strateškim partnerstvom, politiko širitve ter Evropskim gospodarskim prostorom in Evropskim združenjem za prosto trgovino, ali čezmorske države ali ozemlja, določena v Prilogi II k PDEU, ne glede na to, ali v teh tretjih državah, čezmorskih državah ali ozemljih obstaja partner.

Za instrumente iz člena 10 se jamstvo EU odobri kot jamstvo na poziv.

Člen 9

Zahteve za uporabo jamstva EU

1. Pogoj za odobritev jamstva EU je začetek veljavnosti sporazuma o EFSI.

▼M1

2. Jamstvo EU se odobri za operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih odobri naložbeni odbor, ali za financiranje ali jamstva, zagotovljena EIS, da bi ta lahko izvajal operacije financiranja in naložbene operacije EIB v skladu s členom 11(3).

EIB po potrebi oceno, izbor in spremljanje podprojektov manjšega obsega prenese na finančne posrednike ali odobrene upravičene nosilce, zlasti na naložbene platforme in nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, da bi tako povečala in olajšala dostop projektov manjšega obsega do financiranja. Ne glede na tretji pododstavek odstavka 5 tega člena naložbeni odbor nima pravice odobriti uporabe jamstva EU za podprojekte, prenesene na finančne posrednike ali odobrene upravičene nosilce, če je prispevek iz EFSI k takšnim podprojektom nižji kot 3 000 000 EUR. Usmerjevalni odbor po potrebi zagotovi navodila v zvezi s postopkom, v skladu s katerim naložbeni odbor odloča o uporabi jamstva EU za podprojekte, za katere prispevek iz EFSI znaša 3 000 000 EUR ali več.

Zadevne operacije morajo biti skladne s politikami Unije in podpirati katerega koli od naslednjih splošnih ciljev:

▼B

(a) raziskave, razvoj in inovacije, zlasti s/z:

(i) projekti, ki so skladni s programom Obzorje 2020;

(ii) raziskovalno infrastrukturo;

(iii) predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov;

(iv) podporo akademskemu svetu, tudi pri sodelovanju z industrijo;

(v) prenosom znanja in tehnologije;

(b) razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, ter podnebnimi in energetskimi politikami za leto 2020, 2030 oziroma 2050, zlasti s:

(i) povečanjem porabe energije ali oskrbe z njo;

(ii) energetsko učinkovitostjo in prihranki energije (pri čemer je posebna pozornost namenjena zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb);

(iii) razvojem in posodobitvijo energetske infrastrukture (zlasti medsebojnih povezav, pametnih omrežij na ravni distribucije, shranjevanja energije in sinhronizacije omrežij);

(c) razvoj prometne infrastrukture in opreme ter inovativnih tehnologij za promet, zlasti s:

(i) projekti in horizontalnimi prednostnimi nalogami, ki so upravičeni v skladu z uredbama (EU) št. 1315/2013 in (EU) št. 1316/2013;

(ii) projekti pametne in trajnostne mobilnosti v mestih (usmerjene k ciljem dostopnosti, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, porabe energije in števila nesreč);

(iii) projekti povezovanja vozlišč z infrastrukturo vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T);

▼M1

(iv) železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti ter pomorskimi pristanišči;

▼B

(d) finančna podpora prek EIS in EIB za subjekte z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na MSP in na malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, zlasti z:

(i) zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb;

(ii) zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve za MSP, zagonska podjetja, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih;

(e) razvoj in razširjanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij, zlasti s/z:

(i) digitalnimi vsebinami;

▼M1

(ia) tehnologijo veriženja podatkovnih blokov;

(ib) internetom stvari;

(ic) infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij;

▼B

(ii) digitalnimi storitvami;

(iii) telekomunikacijsko infrastrukturo za visoke hitrosti;

(iv) širokopasovnim omrežjem;

(f) okolje in učinkovitost pri rabi virov, zlasti s/z:

(i) projekti in infrastrukturo na področju varstva in upravljanja okolja;

(ii) krepitvijo ekosistemskih storitev;

(iii) trajnostnim razvojem mest in podeželja;

(iv) ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami;

(g) človeški kapital, kultura in zdravje, zlasti s/z:

(i) izobraževanjem in usposabljanjem;

▼M1

(ii) kulturno in ustvarjalno industrijo, za katero se prek sodelovanja v okviru programa Ustvarjalna Evropa, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ), in Jamstvene sheme za kulturni in ustvarjalni sektor, uvedene z navedeno uredbo, odobrijo finančni mehanizmi za posamezne sektorje, da bi tej industriji zagotovili posojila, ki bi ustrezala namenu;

▼B

(iii) inovativnimi zdravstvenimi rešitvami;

(iv) novimi učinkovitimi zdravili;

▼M1

(v) socialno infrastrukturo, socialnimi storitvami ter socialnim in solidarnostnim gospodarstvom;

▼B

(vi) turizmom;

▼M1

(h) trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega biogospodarstva;

(i) v okviru zahtev iz te uredbe za manj razvite regije in regije v prehodu, kot so navedene v prilogah I in II k Izvedbenemu sklepu Komisije 2014/99/EU ( 3 ), druga industrija in storitve, upravičene do podpore EIB.

Ob priznavanju, da EFSI po naravi temelji na povpraševanju, si EIB ciljno prizadeva, da se vsaj 40 % financiranja iz EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije nameni za elemente projektov, ki prispevajo k podnebnim ukrepom, v skladu s cilji zavez z 21. Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP21). V tem izračunu se ne upošteva financiranje iz EFSI za MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. EIB svojo mednarodno dogovorjeno metodologijo uporabi za opredelitev elementov projektov, ki prispevajo k podnebnim ukrepom, ali deležev stroškov. Usmerjevalni odbor po potrebi v ta namen zagotovi podrobna navodila.

▼M1

3. Naložbeno obdobje, v katerem se lahko odobri jamstvo EU za podporo operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih ureja ta uredba, traja do:

(a) 31. decembra 2020, za operacije EIB, za katere sta EIB in upravičenec ali finančni posrednik podpisala pogodbo do 31. decembra 2022;

(b) 31. decembra 2020, za operacije EIS, za katere sta EIS in finančni posrednik podpisala pogodbo do 31. decembra 2022.

4. EIB po potrebi in v največji možni meri sodeluje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami ter naložbenimi platformami.

▼B

5. EIB uporabi jamstvo EU za podporo naložbenim platformam ali investicijskim skladom ter nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam, ki vlagajo v operacije, ki ustrezajo zahtevam iz te uredbe (v nadaljnjem besedilu: upravičeni nosilci), po odobritvi s strani naložbenega odbora.

Usmerjevalni odbor v skladu s členom 7(2) določi politike v zvezi z upravičenimi nosilci iz prvega pododstavka tega odstavka. Naložbeni odbor oceni skladnost takšnih nosilcev in njihovih specifičnih instrumentov, ki naj bi prejeli podporo EFSI, s politikami, ki jih je določil usmerjevalni odbor.

▼M1

Naložbeni odbor si lahko pridrži pravico za odobritev novih projektov, ki jih predložijo finančni posredniki ali se predložijo v okviru odobrenih upravičenih nosilcev.

▼B

6. EIB v skladu s členom 17 Statuta EIB zahteva, da upravičenci operacij financiranja in naložbenih operacij krijejo vse stroške EIB, povezane z EFSI. Brez poseganja v drugi in tretji pododstavek tega odstavka se iz splošnega proračuna Unije ne krijejo nobeni upravni odhodki ali kakršne koli druge pristojbine EIB za operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih zajema ta uredba.

EIB lahko uporabi jamstvo EU do najvišje skupne zgornje meje, ki ustreza 1 % vseh neporavnanih obveznosti iz naslova jamstva EU, za kritje stroškov, ki bi jih krili upravičenci operacij financiranja in naložbenih operacij, vendar zaradi neizpolnitve obveznosti niso bili izterjani.

Poleg tega lahko EIB uporabi jamstvo EU za kritje ustreznega dela katerih koli stroškov izterjave, razen če se ti odbijejo od prihodkov izterjave, in katerih koli stroškov, povezanih z upravljanjem likvidnosti.

Če EIB v imenu EFSI zagotovi financiranje ali jamstva EIS, ki so krita z jamstvom EU v skladu s členom 11(3), se pristojbine EIS lahko krijejo iz splošnega proračuna Unije, v obsegu, v katerem se ne odbijejo od plačil iz člena 4(2)(c)(ii) ali od prejemkov, izterjanih zneskov in drugih plačil, prejetih od EIS.

7. Za sofinanciranje upravičenih projektov, v katere vlaga EIB, sama ali prek EIS, s podporo jamstva EU, lahko države članice uporabijo kateri koli vir financiranja Unije, tudi instrumente iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov in vseevropskih omrežij ter industrijske politike, če so ti projekti skladni z merili za upravičenost ter cilji in načeli, ki veljajo v skladu s pravnim okvirom zadevnih instrumentov in EFSI.

Komisija po potrebi predloži smernice za uporabo instrumentov Unije skupaj s financiranjem EIB na podlagi jamstva EU, da zagotovi uskladitev, dopolnjevanje in sinergije.

Člen 10

Upravičeni instrumenti

1. Za namene člena 9(2) in v skladu s členom 11 EIB uporablja jamstvo EU za kritje tveganj za instrumente iz odstavka 2 tega člena.

2. Za kritje z jamstvom EU so upravičeni naslednji instrumenti:

▼M1

(a) posojila EIB, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskih trgov, katera koli druga oblika instrumentov za financiranje ali izboljšanje kreditne kvalitete, vključno s podrejenim dolgom, ter udeležba v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi v korist nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij, naložbenih platform ali investicijskih skladov;

▼B

(b) financiranje ali jamstva s strani EIB, zagotovljeno EIS za posojila, jamstva, posredna jamstva, katero koli drugo obliko instrumentov za financiranje ali izboljšanje kreditne kvalitete, instrumenti kapitalskih trgov ter udeležbo v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi v korist nacionalnih promocijskih bank ali institucij, naložbenih platform ali investicijskih skladov.

(c) jamstva EIB za nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, naložbene platforme ali investicijske sklade na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva EU.

Instrumenti iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se odobrijo, pridobijo ali izdajo v korist operacij iz člena 8, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, kadar se odobri financiranje EIB ali EIS v skladu s sporazumom o financiranju ali transakcijo, ki jo je podpisala ali sklenila EIB ali EIS, ki ni potekla ali bila preklicana.

3. Jamstva EIB, ki se odobrijo nacionalni promocijski banki ali instituciji na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva Unije, se po potrebi namenijo uveljavljanju olajšav pri kapitalskih zahtevah.

4. EIS lahko pri svojih operacijah na podlagi te uredbe odobri jamstvo nacionalni spodbujevalni banki ali instituciji ali naložbeni platformi oziroma vlaga v naložbeno platformo.

Člen 11

Kritje in pogoji jamstva EU

▼M1

1. Znesek jamstva EU nikoli ne sme preseči 26 000 000 000 EUR, od česar se lahko del dodeli za financiranje ali jamstva s strani EIB, zagotovljena EIS v skladu z odstavkom 3. Skupna neto plačila iz splošnega proračuna Unije v okviru jamstva EU ne smejo preseči 26 000 000 000 EUR in ne smejo preseči 16 000 000 000 EUR pred 6. julijem 2018.

▼B

2. Plačilo za prevzem tveganja portfelja se porazdeli med vplačnike sorazmerno z njihovim deležem pri prevzemu tveganja. Z jamstvom EU se zagotavlja jamstvo za prvo izgubo na podlagi portfelja ali celotno jamstvo. Jamstvo EU se lahko odobri po načelu enakovrednosti (pari passu) z drugimi vplačniki.

▼M1

3. Če EIB zagotovi financiranje ali jamstva EIS za izvajanje operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, jamstvo EU zagotavlja polno jamstvo za tovrstno financiranje ali jamstva do začetnega najvišjega zneska 6 500 000 000 EUR, in sicer pod pogojem, da EIB postopoma zagotovi znesek financiranja ali jamstev v višini vsaj 4 000 000 000 EUR brez kritja jamstva EU. Brez poseganja v odstavek 1 lahko usmerjevalni odbor najvišji znesek 6 500 000 000 EUR po potrebi poveča na največ 9 000 000 000 EUR, pri čemer pa EIB ni dolžna ustrezno zvišati zagotovljenih zneskov nad 4 000 000 000 EUR.

▼B

4. Če EIB unovči jamstvo EU v skladu s sporazumom o EFSI, Unija izvrši plačilo na poziv v skladu s pogoji iz navedenega sporazuma.

5. Če Unija izvrši plačilo EIB zaradi unovčitve jamstva EU, Unija prevzame ustrezne pravice EIB v zvezi z vsemi operacijami financiranja ali naložbenimi operaciji EIB, ki jih zajema ta uredba, EIB pa v imenu Unije izterja terjatve za plačane zneske in izterjane zneske povrne Uniji v skladu z določbami in postopki iz člena 4(2)(c)(iv).

6. Za instrumente iz člena 10 se jamstvo EU odobri kot jamstvo na poziv, ki krije:

▼M1

(a) za dolžniške instrumente iz člena 10(2)(a):

(i) glavnico in vse obresti ter zneske, dolgovane EIB, ki jih ta institucija ni prejela v skladu s pogoji o finančnih operacijah do neizpolnitve obveznosti; v zvezi s podrejenim dolgom se odlog, zmanjšanje ali zahtevan izstop štejejo za neizpolnitev obveznosti;

(ii) izgube, ki izhajajo iz nihanj valut, ki niso euro, na trgih, na katerih so možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem omejene;

(b) za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz člena 10(2)(a), vložene zneske in z njimi povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj valut, ki niso euro;

▼B

(c) za operacije iz člena 10(2)(b), uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja.

Jamstvo EU krije tudi zneske iz drugega in tretjega pododstavka člena 9(6).

Člen 12

Jamstveni sklad EU

1. Vzpostavi se Jamstveni sklad EU (v nadaljnjem besedilu: Jamstveni sklad), ki zagotavlja likvidnostno rezervo in iz katerega se izvrši plačilo EIB v primeru unovčitve jamstva EU.

2. Jamstveni sklad se financira iz:

(a) prispevkov iz splošnega proračuna Unije,

(b) donosov na investirana sredstva Jamstvenega sklada;

(c) zneskov, izterjanih od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v skladu s postopkom izterjave, določenim v sporazumu o EFSI, kot je določeno v členu 4(2)(c)(iv);

(d) prejemkov in drugih plačil, ki jih Unija prejme v skladu s sporazumom o EFSI.

3. Vplačila v Jamstveni sklad, določena v točkah (b), (c) in (d) odstavka 2 tega člena, predstavljajo notranje namenske prejemke v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ).

4. Sredstva Jamstvenega sklada, ki se mu zagotovijo na podlagi odstavka 2, neposredno upravlja Komisija, vlagajo pa se v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in upoštevajo ustrezna bonitetna pravila.

▼M1

5. Vplačila v Jamstveni sklad iz odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža celotne obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 35 % celotnih obveznosti jamstva EU.

▼B

6. Po oceni ustreznosti ravni sredstev Jamstvenega sklada v skladu s poročilom, določenim v členu 16(6), se izvedejo naslednja plačila:

(a) morebitni presežek se prenese v splošni proračun Unije kot notranji namenski prejemek v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za proračunske vrstice, katerih sredstva so bila morebiti prerazporejena v Jamstveni sklad;

(b) morebitna dodatna sredstva se vplačajo v Jamstveni sklad v letnih tranšah v največ triletnem obdobju, ki začne teči v letu n+1.

▼M1

7. Če se stanje sredstev v Jamstvenem skladu 1. julija 2018 zaradi unovčitev jamstva EU zniža pod 50 % ciljnega zneska oziroma bi se glede na oceno tveganja Komisije lahko znižalo pod to raven v enem letu, Komisija predloži poročilo o izrednih ukrepih, ki so morda potrebni.

8. Po unovčitvi jamstva EU se vplačila v Jamstveni sklad, določena v točkah (b) in (d) odstavka 2 tega člena, ki presegajo ciljni znesek, uporabijo znotraj omejitev naložbenega obdobja iz člena 9 za obnovitev jamstva EU do njegovega polnega zneska.

9. Vplačila v Jamstveni sklad iz točke (c) odstavka 2 se uporabijo za obnovitev jamstva EU do njegovega polnega zneska.

10. Če se jamstvo EU v celoti obnovi do višine 26 000 000 000 EUR, se morebitni presežek ciljnega zneska v Jamstvenem skladu prenese v splošni proračun Unije kot notranji namenski prejemek v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za vse proračunske vrstice, katerih sredstva so bila morebiti prerazporejena v Jamstveni sklad.

▼B

Člen 13

Financiranje Jamstvenega sklada iz splošnega proračuna Unije

Uredba (EU) št. 1291/2013 in Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremenita, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi.

Za izpolnitev obveznosti iz drugega pododstavka člena 12(5) se odobritve plačil po potrebi lahko vnesejo v splošni proračun Unije po letu 2020 in do vključno proračunskega leta 2023.

Letne odobritve iz splošnega proračuna Unije za zagotavljanje rezervacij Jamstvenega sklada odobrita Evropski parlament in Svet v okviru letnih proračunskih postopkov ob popolnem spoštovanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 ( 5 ).







POGLAVJE IV

EVROPSKO SVETOVALNO VOZLIŠČE ZA NALOŽBE

Člen 14

Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe

1. Cilj Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH) je nadgraditi obstoječe svetovalne službe EIB in Komisije z zagotavljanjem svetovalnih storitev pri izbiri, pripravi in razvoju naložbenih projektov ter hkrati delovati kot enotno tehnično svetovalno vozlišče za projektno financiranje znotraj Unije. ►M1 Ta podpora vključuje zagotavljanje ciljno usmerjene podpore pri uporabi tehnične pomoči za strukturiranje projektov, uporabi inovativnih finančnih instrumentov, uporabi javno-zasebnih partnerstev ter po potrebi pri zagotavljanju informacij o ustreznih vprašanjih v zvezi s pravom Unije, pri čemer se upoštevajo posebnosti in potrebe držav članic z manj razvitimi finančnimi trgi, pa tudi razmere v različnih sektorjih. ◄

EIAH lahko zagotavlja tehnično pomoč na področjih, navedenih v členu 9(2), zlasti na področju energetske učinkovitosti, TEN-T in mobilnosti v mestih. ►M1 Prav tako podpira pripravo projektov na področju podnebnih ukrepov in krožnega gospodarstva ali njihovih delov, zlasti v okviru COP21, pripravo projektov v digitalnem sektorju ter pripravo projektov iz druge alinee tretjega pododstavka člena 5(1). ◄

2. EIAH svoje storitve zagotavlja poleg storitev, ki so že na voljo v okviru drugih programov Unije, in sicer vključno s/z:

(a) enotno vstopno točko za tehnično pomoč organom in nosilcem projektov;

(b) pomočjo nosilcem projektov, če jo potrebujejo pri oblikovanju projektov, da bi ti izpolnjevali merila za upravičenost iz člena 6;

▼M1

(c) krepitvijo lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji in, kadar je mogoče, za aktivni prispevek k sektorski in geografski diverzifikaciji EFSI iz oddelka 8 Priloge II s podpiranjem EIB ter nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij pri uvedbi in razvoju operacij, zlasti v manj razvitih regijah in regijah v prehodu, po potrebi pa tudi s pomočjo pri strukturiranju povpraševanja po podpori EFSI;

▼B

(d) platformo za izmenjavo med sorodnimi akterji (peer-to-peer) ter izmenjavo znanja in izkušenj glede oblikovanja projektov;

▼M1

(e) zagotavljanjem proaktivne podpore in svetovalnih storitev, po potrebi tudi z lokalno prisotnostjo, pri ustanavljanju naložbenih platform, zlasti čezmejnih in makroregionalnih naložbenih platform, v katere je vključenih več držav članic in/ali regij;

▼M1

(f) izkoriščanjem možnosti za privabljanje in financiranje projektov manjšega obsega, tudi prek naložbenih platform;

(g) svetovanjem o združevanju drugih virov financiranja Unije (kot so evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1316/2013 z EFSI za reševanje praktičnih težav, povezanih z uporabo takšnih združenih virov financiranja;

(h) zagotavljanjem proaktivne podpore za promocijo in spodbujanje operacij iz točke (b) prvega odstavka člena 8.

▼B

3. Storitve EIAH so na voljo javnim in zasebnim nosilcem projektov, tudi nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam in naložbenim platformam ali investicijskim skladom ter regionalnim in lokalnim javnim subjektom.

4. Pristojbine, ki jih zaračunava EIB za storitve EIAH iz odstavka 2, se uporabljajo za kritje stroškov operacij EIAH in zagotavljanje navedenih. Pristojbine za MSP so omejene na tretjino stroškov tehnične pomoči, ki jo prejmejo. Storitve EIAH, ki se zagotavljajo nosilcem javnih projektov poleg tistih, ki so že na voljo v okviru programov Unije, so brezplačne.

▼M1

5. EIAH si za doseganje cilja iz odstavka 1 in za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni prizadeva uporabljati strokovno znanje EIB, Komisije, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

▼M1

5a. EIB nosilcem projektov, ki zaprosijo za financiranje EIB, med drugim zlasti projektov manjšega obsega, predlaga, naj svoje projekte predložijo EIAH, da bi tako po potrebi izboljšali pripravo svojih projektov in/ali omogočili preučitev možnosti združitve projektov prek naložbenih platform. Nosilce projektov, za katere je bilo financiranje EIB zavrnjeno oziroma pri katerih kljub morebitnemu financiranju EIB obstaja vrzel v financiranju, poleg tega obvesti o možnosti uvrstitve njihovih projektov na seznam na Evropskem portalu naložbenih projektov.

▼B

6. Da bi se storitve EIAH čim širše uporabljale po vsej Uniji, EIAH, kadar je mogoče, sodeluje s podobnimi ponudniki storitev na ravni Unije ali na regionalni, nacionalni ali podnacionalni ravni. ►M1 Sodelovanje med EIAH na eni strani in nacionalno spodbujevalno banko ali institucijo, mednarodno finančno institucijo ali institucijo ali organom upravljanja, tudi tistim, ki deluje kot nacionalni svetovalec, ki ima potrebno strokovno znanje in izkušnje za namene EIAH, na drugi strani, lahko poteka v obliki pogodbenega partnerstva. EIAH si prizadeva skleniti vsaj en sporazum o sodelovanju z nacionalno spodbujevalno banko ali institucijo na državo članico. V državah članicah, v katerih nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ni, lahko EIAH, po potrebi in na zahtevo zadevne države članice, zagotovi proaktivno svetovalno podporo za ustanovitev takšne banke ali institucije. ◄

▼M1

6a. Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno povečali lokalno znanje o EFSI, se po potrebi in ob upoštevanju obstoječih podpornih shem zagotovi lokalna prisotnost EIAH, da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno podporo na kraju samem. Vzpostavi se predvsem v državah članicah ali regijah, ki se soočajo s težavami pri razvoju projektov v okviru EFSI. EIAH prispeva k prenosu znanja na regionalno in lokalno raven za okrepitev regionalnih in lokalnih zmogljivosti ter povečanje strokovnega znanja.

▼M1

7. Iz splošnega proračuna Unije se zagotovi letni referenčni znesek 20 000 000 EUR kot prispevek za kritje stroškov operacij EIAH do 31. decembra 2020 za storitve iz odstavka 2, če ti stroški niso kriti s preostalim zneskom od pristojbin iz odstavka 4.

▼B

8. Komisija za izvajanje EIAH v okviru EIB sklene sporazum z EIB (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EIAH).

Sporazum o EIAH vsebuje zlasti določbe o potrebnem financiranju EIAH v skladu z odstavkom 7.

9. EIB do 1. septembra 2016 in nato vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji poročilo v zvezi s storitvami, ki jih zagotavlja EIAH na podlagi odstavka 2, in izvrševanjem svojega proračuna. Poročilo vsebuje informacije o prejetih pristojbinah in njihovi uporabi.







POGLAVJE V

EVROPSKI PORTAL NALOŽBENIH PROJEKTOV

Člen 15

Evropski portal naložbenih projektov

1. Komisija ob podpori EIB vzpostavi pregleden Evropski portal naložbenih projektov (EIPP), kjer so zbrani sedanji in prihodnji naložbeni projekti v Uniji. Zasnovan je kot javno dostopna in uporabniku prijazna zbirka podatkov z ustreznimi informacijami za vsak projekt.

2. EIPP je predvsem namenjen preglednosti za vlagatelje in služi kot vir informacij. Vključitev projektov v EIPP ne vpliva na odločitve glede končnih projektov, izbranih za podporo na podlagi te uredbe, na podlagi katerega koli drugega instrumenta Unije ali za javno financiranje.

3. Države članice lahko prispevajo k vzpostavitvi in upravljanju EIPP.

4. Zasebnim nosilcem projektov se lahko za obravnavo vlog za vključitev projekta v EIPP zaračuna nepovratna pristojbina. Zbrani prejemki od pristojbin pomenijo zunanje namenske prejemke v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.







POGLAVJE VI

POROČANJE, ODGOVORNOST IN OCENJEVANJE

Člen 16

Poročanje in računovodski izkazi

▼M1

1. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, vsakih šest mesecev Komisiji predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba. Poročilo vključuje oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU s ključnimi kazalniki uspešnosti iz člena 4(2)(f)(iv). Poročilo vključuje tudi statistične, finančne in računovodske podatke o vsaki posamezni operaciji financiranja in naložbeni operaciji EIB ter o vseh operacijah skupaj. V to poročilo se enkrat na leto vključijo tudi informacije o naložbenih ovirah, s katerimi se EIB sooča pri izvajanju naložbenih operacij, ki jih ureja ta uredba.

▼B

2. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, enkrat letno Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba. Poročilo se objavi in vključuje:

(a) oceno operacij financiranja in naložbenih operacij EIB na ravni operacije, sektorja, države in regije ter njihove skladnosti s to uredbo, zlasti z merilom zagotavljanja dodatnosti, skupaj z oceno porazdelitve operacij financiranja in naložbenih operacij EIB po splošnih ciljih iz člena 9(2);

(b) oceno dodane vrednosti, mobilizacije sredstev zasebnega sektorja, pričakovane in dejanske realizacije ter rezultatov in učinka vseh operacij financiranja in naložbenih operacij EIB skupaj, vključno z učinkom na ustvarjanje delovnih mest;

(c) oceno, v kakšnem obsegu operacije, ki jih zajema ta uredba, prispevajo k izpolnitvi splošnih ciljev iz člena 9(2), vključno z oceno ravni naložb EFSI na področju raziskav, razvoja, inovacij in prometa (vključno s TEN-T in mobilnostjo v mestih), telekomunikacij, energetske infrastrukture ter energetske učinkovitosti;

(d) oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU in s ključnimi kazalniki uspešnosti, določenimi v skladu s členom 4(2)(f)(iv);

(e) oceno učinka vzvoda, ki so ga ustvarili projekti, ki jih podpira EFSI;

(f) opis projektov, kjer je podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov združena s podporo EFSI, in celoten znesek prispevkov iz vsakega vira;

(g) informacijo o finančnem znesku, prenesenem upravičencem, in oceno vseh operacij financiranja in naložbenih operacij EIB skupaj;

(h) oceno dodane vrednosti operacij financiranja in naložbenih operacij EIB ter skupnih tveganj, povezanih z njimi;

(i) podrobne informacije o unovčitvah jamstva EU, izgubah, donosih, izterjanih zneskih in vseh ostalih prejetih plačilih;

(j) finančna poročila o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba, ki jih pregleda neodvisni zunanji revizor.

3. Za namene računovodskih izkazov Komisije in njenega poročanja o tveganjih, kritih z jamstvom EU, ter njenega upravljanja Jamstvenega sklada, EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, Komisiji in Računskemu sodišču vsako leto predloži:

(a) informacije EIB in EIS glede ocene tveganja in glede bonitetne ocene operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, ki jih zajema ta uredba;

(b) informacije o neporavnanih finančnih obveznostih za Unijo, nastalih na podlagi jamstva EU, odobrenega za operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih zajema ta uredba, razčlenjene po posameznih operacijah;

(c) informacije o skupnih dobičkih ali izgubah iz naslova operacij financiranja in naložbenih operacij EIB v okviru portfeljev iz člena 4(2)(c)(i).

4. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, Komisiji na zahtevo predloži dodatne informacije, potrebne za izpolnitev obveznosti Komisije v zvezi s to uredbo.

5. EIB in po potrebi EIS predložita informacije iz odstavkov 1 do 4 na lastne stroške.

6. Komisija vsako leto do 31. marca v okviru svojih računovodskih izkazov predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču potrebne informacije o stanju Jamstvenega sklada. Poleg tega jim vsako leto do 31. maja predloži poročilo o upravljanju Jamstvenega sklada v preteklem koledarskem letu, vključno z oceno o ustreznosti ciljnega zneska in ravni sredstev Jamstvenega sklada ter o tem, ali Jamstveni sklad potrebuje dodatna sredstva. Letno poročilo vsebuje predstavitev finančnega stanja Jamstvenega sklada na koncu preteklega koledarskega leta, finančnih tokov v preteklem koledarskem letu, pa tudi pomembne transakcije in vse relevantne informacije o finančnih računih. Vsebuje tudi informacije o finančnem upravljanju, uspešnosti in tveganju Jamstvenega sklada na koncu preteklega koledarskega leta.

Člen 17

Odgovornost

▼M1

1. Predsednik usmerjevalnega odbora in izvršni direktor na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta instituciji, ki to zahteva, poročata o uspešnosti EFSI – kadar to zahteva Evropski parlament, tudi z udeležbo na predstavitvi v Evropskem parlamentu. Poleg tega izvršni direktor na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta instituciji, ki to zahteva, poroča o delu naložbenega odbora.

2. Predsednik usmerjevalnega odbora in izvršni direktor ustno ali pisno odgovorita na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na EFSI, in sicer v vsakem primeru v petih tednih od dneva prejema vprašanja. Poleg tega izvršni direktor ustno ali pisno odgovori Evropskemu parlamentu ali Svetu na vprašanja v zvezi z delom naložbenega odbora.

▼B

3. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta predloži poročilo o uporabi te uredbe.

4. Predsednik EIB se na zahtevo Evropskega parlamenta udeleži predstavitve v Evropskem parlamentu v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami EIB, ki jih zajema ta uredba. Predsednik EIB ustno ali pisno odgovori na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na EIB v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami EIB, ki jih zajema ta uredba, in sicer v petih tednih od dneva prejema vprašanja.

5. Evropski parlament in EIB skleneta sporazum o podrobni ureditvi izmenjave informacij med Evropskim parlamentom in EIB na podlagi te uredbe, med drugim o postopku za izbor izvršnega direktorja in njegovega namestnika.

Člen 18

Ocenjevanje in pregled

1. EIB do 5. januarja 2017 oceni delovanje EFSI. EIB oceno predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

2. Komisija do 5. januarja 2017 oceni uporabo jamstva EU in delovanje Jamstvenega sklada. Oceno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Tej oceni priloži mnenje Računskega sodišča.

3. Do 30. junija 2018 in nato vsaka tri leta:

(a) EIB objavi izčrpno poročilo o delovanju EFSI, ki vključuje oceno učinka EFSI na naložbe v Uniji, ustvarjanje delovnih mest in dostop do financiranja za MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

(b) Komisija objavi izčrpno poročilo o uporabi jamstva EU in delovanju Jamstvenega sklada.

4. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, zagotovi informacije, potrebne za oceno in poročilo Komisije iz odstavkov 2 oziroma 3.

5. EIB in EIS Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji redno pošiljata vsa svoja neodvisna poročila, v katerih ocenjujeta učinke in rezultate, dosežene v praksi pri dejavnostih EIB in EIS, izvedenih na podlagi te uredbe.

▼M1

6. Komisija pred predložitvijo novega predloga v okviru večletnega finančnega okvira, ki se začne 2021, in ob koncu naložbenega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe in ki vključuje:

(a) oceno delovanja EFSI, uporabe jamstva EU in delovanja EIAH;

(b) oceno, ali EFSI predstavlja dobro uporabo sredstev iz splošnega proračuna Unije, mobilizira zadostno raven zasebnega kapitala in privablja zasebne naložbe;

(c) oceno, ali je nadaljnje izvajanje sheme za podporo naložbam koristno z makroekonomskega vidika;

(d) ob koncu naložbenega obdobja, oceno uporabe postopka iz člena 4(2)(a)(v).

7. Ob ustreznem upoštevanju prvega poročila z neodvisno oceno iz odstavka 6 Komisija, če je primerno, predloži zakonodajni predlog, skupaj z ustreznim financiranjem v okviru novega večletnega finančnega okvira, ki se začne leta 2021.

8. Poročila iz odstavka 6 tega člena vključujejo oceno o uporabi preglednice kazalnikov iz člena 7(14) in Priloge II, zlasti v zvezi s preučitvijo primernosti posameznih stebrov in njihovih posameznih vlogah pri zadevni oceni. Poročilu se, če je to primerno in v celoti podkrepljeno z ugotovitvami v njem, priloži predlog za revizijo delegiranega akta iz člena 7(14).

▼B







POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 19

Preglednost in javno razkritje informacij

EIB v skladu s svojo politiko glede preglednosti in splošnimi načeli Unije glede dostopa do dokumentov in informacij na svojem spletnem mestu objavi informacije o vseh operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba, tudi o vlogi finančnih posrednikov, ter o tem, kako te operacije prispevajo k splošnim ciljem iz člena 9(2).

▼M1

EIB in EIS obvestita končne prejemnike, vključno z MSP, o obstoju podpore EFSI, oziroma to obveznost obveščanja preneseta na finančne posrednike, tako da te informacije, zlasti v primeru MSP, jasno navedeta v ustreznem sporazumu o zagotavljanju podpore EFSI, s čimer izboljšata ozaveščenost javnosti in povečata prepoznavnost.

▼B

Člen 20

Revizija Računskega sodišča

1. Računsko sodišče v skladu s členom 287 PDEU opravi zunanjo revizijo dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s to uredbo.

▼M1

2. Za namene odstavka 1 tega člena ima Računsko sodišče na lastno zahtevo in v skladu s členom 287(3) PDEU popoln dostop do vseh dokumentov in informacij, ki jih potrebuje za izvedbo svoje naloge.

▼B

Člen 21

Ukrepi proti goljufijam

1. EIB nemudoma obvesti OLAF ter mu zagotovi potrebne informacije, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, utemeljeno sumi, da je prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom Unije.

2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 7 ) in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 ( 8 ), da se zaščitijo finančni interesi Unije in da ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. OLAF lahko pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje katere koli informacije, ki jih je pridobil med svojimi preiskavami.

Kadar se takšne nezakonite dejavnosti dokažejo, si EIB prizadeva zagotoviti izterjavo v zvezi s svojimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba in ki so povezane s takšnimi dejavnostmi.

3. V sporazume o financiranju, podpisane v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, se vključijo določila, ki omogočajo izključitev iz operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, ter po potrebi ustrezni ukrepi za izterjavo v primeru goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti v skladu s sporazumom o EFSI, politikami EIB in veljavnimi regulativnimi zahtevami. Odločitev o izključitvi iz operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, ki jih zajema ta uredba, se sprejme v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju ali naložbah.

Člen 22

Izključene dejavnosti in nekooperativne jurisdikcije

▼M1

1. EIB in EIS pri svojih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, spoštujeta ustrezno zakonodajo Unije ter dogovorjene mednarodne standarde in standarde Unije, torej v okviru te uredbe ne podpirata projektov, ki prispevajo k pranju denarja, financiranju terorizma, izogibanju plačilu davka, davčnim goljufijam ali davčnim utajam.

EIB in EIS prav tako ne začenjata novih ali podaljšanih operacij s subjekti, registriranimi ali ustanovljenimi v jurisdikcijah, ki so na seznamu ustrezne politike Unije o nekooperativnih jurisdikcijah ali ki so na podlagi člena 9(2) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ) opredeljene kot tretje države z visokim tveganjem, ali pa dejansko ne spoštujejo davčnih standardov Unije oziroma mednarodno dogovorjenih davčnih standardov glede preglednosti in izmenjave informacij.

EIB in EIS pri sklepanju sporazumov s finančnimi posredniki preneseta zahteve iz tega člena v ustrezne sporazume in od finančnih posrednikov zahtevata, da poročajo o njihovem upoštevanju.

EIB in EIS najpozneje po sprejetju seznama Unije o nekooperativnih jurisdikcijah za davčne namene pregledata svojo politiko o nekooperativnih jurisdikcijah.

EIB in EIS nato vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predložita poročilo o izvajanju svoje politike o nekooperativnih jurisdikcijah v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami EFSI, vključno z informacijami za posamezne države in seznamom posrednikov, s katerimi sodelujeta.

▼B

2. EIB pri svojih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, uporablja načela in standarde, določene v pravu Unije o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, zlasti v Uredbi (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ) ter Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 ). EIB zlasti zagotovi, da tako za neposredno financiranje kot financiranje prek posrednikov na podlagi te uredbe velja obveznost razkritja informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

Člen 23

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. ►M1 Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(13) in (14) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 4. julija 2015. Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu. ◄ Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Pooblastilo iz člena 7(13) in (14) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, ki je določen v tem sklepu. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

4. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 7(13), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku enega meseca od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.

5. Delegirani akt, s katerim se prvič vzpostavi preglednica in se sprejme na podlagi člena 7(14), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh tednov od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri tedne.

V zvezi s katerim koli nadaljnjim delegiranim aktom, sprejetim na podlagi člena 7(14), se smiselno uporablja odstavek 4.







POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Prehodna določba

1. EIB in EIS lahko Komisiji predložita operacije financiranja in naložbene operacije, ki sta jih odobrila v obdobju od 1. januarja 2015 do sklenitve sporazuma o EFSI ter prvih imenovanj vseh članov naložbenega odbora in izvršnega direktorja po začetku veljavnosti te uredbe.

2. Komisija oceni operacije iz odstavka 1 in če so skladne z merili za upravičenost iz člena 6, splošnimi cilji iz člena 9(2) ter Prilogo II, odloči, da se zanje odobri kritje z jamstvom EU.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

SPREMEMBE UREDBE (EU) ŠT. 1291/2013 IN UREDBE (EU) ŠT. 1316/2013

1. Uredba (EU) št. 1291/2013 se spremeni:

(a) v členu 6 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„1. Finančna sredstva za izvajanje Obzorja 2020 znašajo 74 828,3 milijona EUR v tekočih cenah, od tega zneska se največ 72 445,3 milijona EUR dodeli za dejavnosti iz naslova XIX PDEU.

Evropski parlament in Svet odobrita letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.

2. Znesek za dejavnosti iz naslova XIX PDEU se razporedi med prednostne naloge iz člena 5(2) te uredbe, kot sledi:

(a) Odlična znanost: 24 232,1 milijona EUR v tekočih cenah;

(b) Vodilni položaj v industriji: 16 466,5 milijona EUR v tekočih cenah;

(c) Družbeni izzivi: 28 629,6 milijona EUR v tekočih cenah.

Najvišji skupni znesek finančnega prispevka Unije iz programa Obzorje 2020 za posebne cilje iz člena 5(3) in za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča znaša, kot sledi:

(i) Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe: 816,5 milijona EUR v tekočih cenah;

(ii) Znanost z družbo in za njo: 444,9 milijona EUR v tekočih cenah;

(iii) Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča: 1 855,7 milijona EUR v tekočih cenah.

Okvirna razdelitev za prednostne naloge in posebne cilje iz člena 5(2) in (3) je določena v Prilogi II.

3. EIT se financira s prispevkom iz programa Obzorje 2020, ki znaša največ 2 383 milijonov EUR v tekočih cenah, kot je določeno v Prilogi II.“;

(b) Priloga II se nadomesti z naslednjim besedilom:









„PRILOGA II

Razčlenitev proračuna

Okvirna razčlenitev za Obzorje 2020, za katero se uporablja letni proračunski postopek, je naslednja:







milijonov EUR v tekočih cenah I Odlična znanost, od tega: 24 232,1 1. Evropski raziskovalni svet (ERC) 13 094,8 2. Prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET) 2 585,4 3. Ukrepi Marie Skłodowske-Curie 6 162,3 4. Raziskovalne infrastrukture 2 389,6 II Vodilni položaj v industriji, od tega: 16 466,5 1. Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij (1), (4) 13 035 2. Dostop do tveganega kapitala (2) 2 842,3 3. Inovacije v MSP (3) 589,2 III Družbeni izzivi, od tega (4): 28 629,6 1. Zdravje, demografske spremembe in dobro počutje 7 256,7 2. Prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo 3 707,7 3. Zanesljiva, čista in učinkovita energija 5 688,1 4. Pametni, zeleni in integrirani prevoz 6 149,4 5. Podnebni ukrepi, okolje, učinkovita raba virov in surovin 2 956,5 6. Evropa v svetu, ki se spreminja – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo 1 258,5 7. Varne družbe – varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov 1 612,7 IV Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe 816,5 V Znanost z družbo in za njo 444,9 VI Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča 1 855,7 VII Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) 2 383 SKUPAJ 74 828,3 (*1) Vključno s 7 423 milijoni EUR za informacijske in komunikacijske tehnologije, od tega 1 549 milijonov EUR za fotoniko ter mikro- in nanoelektroniko, 3 741 milijonov EUR za nanotehnologije, napredne materiale ter sodobno proizvodnjo in predelavo, 501 milijonov EUR za biotehnologijo in 1 403 milijonov EUR za vesolje. Zato bo 5 792 milijonov EUR na voljo za podporo ključnim omogočitvenim tehnologijam. (*2) Okoli 994 milijonov EUR tega zneska se lahko nameni za izvajanje projektov Strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET). Okoli tretjina se lahko nameni MSP. (*3) V okviru cilja dodelitve najmanj 20 % skupnega združenega proračuna za posebni cilj „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ ter prednostno nalogo „Družbeni izzivi“ za MSP bo 5 % tega združenega proračuna na začetku dodeljenih instrumentu MSP. Najmanj 7 % skupnega proračuna posebnega cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ in prednostne naloge „Družbeni izzivi“ bo dodeljenih instrumentu MSP, povprečno porazdeljenih po obdobju trajanja Obzorja 2020. (*4) Pilotni ukrepi Hitra pot do inovacij se bodo financirali iz posebnega cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih tehnologij“ in iz ustreznih posebnih ciljev prednostne naloge „Družbeni izzivi“. Izvedlo se bo dovolj projektov, da se bo lahko opravila ocena pilotnega projekta Hitra pot do inovacij v celoti.“;

2. Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremeni:

(a) v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. Finančna sredstva za izvajanje IPE za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 30 442 259 000 EUR v tekočih cenah. Ta znesek se razdeli, kot sledi:

(a) prometni sektor: 24 050 582 000 EUR; od tega se 11 305 500 000 EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi samo v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz njega;

(b) telekomunikacijski sektor: 1 041 602 000 EUR;

(c) energetski sektor: 5 350 075 000 EUR.

Ti zneski ne vplivajo na uporabo mehanizma prilagodljivosti, določenega v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 ( *1 ).

(b) v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2. Skupni prispevek iz proračuna Unije za finančne instrumente ne presega 8,4 % celotnih finančnih sredstev IPE iz člena 5(1).“;

(c) v členu 21 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4. Na Komisijo se v skladu s členom 26 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za zvišanje zgornje meje iz člena 14(2) na največ 10 %, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i) ocena pilotne faze pobude za projektne obveznice, izvedena leta 2015, je pozitivna in

(ii) absorpcija finančnih instrumentov presega 6,5 % vrednosti pogodbenih obveznosti projekta.“.









PRILOGA II

NALOŽBENE SMERNICE EFSI

1. Področje uporabe

Namen naložbenih smernic, skupaj s to uredbo, je, da se naložbeni odbor na njihovi podlagi in v skladu s cilji in drugimi ustreznimi zahtevami iz te uredbe pregledno in neodvisno odloči o uporabi jamstva EU za operacije EIB, ki so upravičene do podpore iz EFSI.

Naložbene smernice temeljijo na načelih iz te uredbe glede splošnih ciljev, meril upravičenosti, upravičenih instrumentov in opredelitve dodatnosti. To uredbo dopolnjujejo tako, da (i) podajajo dodatne smernice za upravičenost in (ii) zagotavljajo okvir tveganja za operacije, (iii) določajo mejne vrednosti sektorske in geografske razpršenosti in (iv) opredeljujejo merila za oceno prispevka k ciljem EFSI, ki lajšajo prednostno razvrstitev.

Te naložbene smernice se uporabljajo samo operacije EFSI, povezane z instrumenti dolžniškega in lastniškega kapitala iz člena 10(2)(a) te uredbe in se zato ne uporabljajo za operacije EFSI iz člena 10(2)(b).

2. Upravičene nasprotne stranke, vrste projektov in instrumenti

(a) Nasprotne stranke, ki so upravičene do jamstva EU, so:

— subjekti vseh velikosti, tudi javne službe, subjekti s posebnim namenom ali projektna podjetja, MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo,

— nacionalne promocijske banke ali institucije ali finančne institucije za posredovanje,

— delniški/dolžniški skladi in druge oblike kolektivnih naložbenih nosilcev,

— naložbene platforme,

— subjekti javnega sektorja (ne glede na to, ali so na ozemlju ali ne, vendar so izključene operacije s takšnimi subjekti, ki predstavljajo neposredno tveganje za države članice) in tem subjektom podobni subjekti.

(b) Jamstvo EU se odobri za neposredno ali posredno podporo financiranju novih operacij. Na področju infrastrukture bi bilo treba spodbujati nove naložbe (ustvarjanje premoženja). Podpirajo se lahko tudi naložbe v degradirana območja (povečevanje in posodabljanje obstoječega premoženja). Jamstvo EU se praviloma ne odobri za podporo operacijam refinanciranja (na primer za nadomestitev obstoječih posojilnih pogodb ali drugih oblik finančne podpore za projekte, ki so že deloma ali v celoti izvedeni), razen v izrednih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar je izkazano, da bo takšna transakcija omogočila nove naložbe v znesku, ki bo vsaj enak znesku transakcije, ki bi izpolnjevale merila za upravičenost in splošne cilje EFSI iz člena 6 oziroma člena 9(2).

▼M1

Podpora EFSI za avtoceste je omejena na zasebne in/ali javne naložbe, kar zadeva:

— promet v kohezijskih državah, v manj razvitih regijah ali pri čezmejnih prometnih projektih;

— nadgrajevanje, vzdrževanje ali izboljševanje varnosti v cestnem prometu, razvoj inteligentnih prometnih sistemov ali zagotavljanje celovitosti in standardov obstoječih avtocest v vseevropskem prometnem omrežju, zlasti varnih parkirnih mest, črpalk z alternativnimi čistimi gorivi in sistemov za električno polnjenje;

— prispevanje k dokončanju vseevropskega prometnega omrežja do leta 2030.

Podpora EFSI je izrecno na voljo tudi za vzdrževanje in nadgrajevanje obstoječe prometne infrastrukture.

(c) Jamstvo EU podpira širok nabor produktov, da se EFSI omogoči prilagajanje potrebam trga in hkrati spodbuja zasebne naložbe v projekte, ne da bi izrinil zasebno financiranje, pridobljeno na trgu. ►M1 V zvezi s tem se pričakuje, da bo EIB v okviru EFSI zagotovila financiranje za izpolnitev splošnega cilja javnih ali zasebnih naložb v višini najmanj 500 000 000 000 EUR, vključno z mobilizacijo sredstev preko EIS v okviru operacij EFSI, povezanih z instrumenti iz člena 10(2)(b), nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij, ter preko večjega dostopa do financiranja za subjekte z največ 3 000 zaposlenimi. ◄ Upravičeni produkti med drugim ( 12 ) vključujejo posojila, jamstva/posredna jamstva, vmesno in podrejeno financiranje, instrumente kapitalskih trgov, vključno z instrumentom za izboljšanje kreditne kakovosti, in udeležbo v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi prek nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij in naložbenih platform ali investicijskih skladov. Zato se EIB dovoli, da oblikuje ustrezne portfelje in tako naložbe v projekte EFSI omogoči široki paleti vlagateljev.

(d) Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije in naložbene platforme ali investicijski skladi so upravičeni do kritja z jamstvom EIB na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva EU v skladu s členom 10(2)(c). Odločitev o odobritvi tega jamstva EIB je usmerjena k mobilizaciji naložb na nacionalni in regionalni ravni in izkoriščanju dopolnilnega strokovnega znanja ter posebnih primerjalnih prednosti teh subjektov in njihovega področja delovanja v korist pobude EFSI.

3. Dodatnost

Jamstvo EU se odobri v podporo operacijam, ki izpolnjujejo merilo zagotavljanja dodatnosti, kot je opredeljeno v členu 5(1) te uredbe.

Uporabljajo se tudi naslednja splošna načela:

(a) da bi se preprečilo podvajanje obstoječih finančnih instrumentov, jamstvo EU lahko dopolni ali okrepi obstoječe programe Unije ali druge vire sredstev Unije ali skupnih instrumentov, oziroma se kombinira z njimi;

(b) v naložbenem obdobju EFSI naložbe, ki jih podpira EFSI, načeloma ne izrivajo uporabe drugih finančnih instrumentov Unije;

(c) pozornost se nameni dopolnjevanju novih produktov iz dela za infrastrukturo in inovacije, ki se osredotočajo na MSP ter mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, z obstoječimi finančnimi instrumenti EU in finančnimi instrumenti EFSI iz dela za MSP, da se doseže najvišja raven učinkovite uporabe finančnih sredstev. Ne glede na to se v primerih, kjer običajna podpora ne zadošča za spodbujanje naložb, omogoči kumulativno uporabo instrumentov;

▼M1

(d) operacija se običajno razvrsti med posebne dejavnosti EIB ob prisotnosti ene ali več naslednjih značilnosti:

— podrejenost v razmerju do drugih posojilodajalcev, tudi nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij in zasebnih posojilodajalcev;

— sodelovanje pri instrumentih delitve tveganja, če je EIB zaradi svojega stališča izpostavljena visokim ravnem tveganja;

— izpostavljenost posebnim tveganjem, kot so tveganja, značilna za posamezno državo, sektor ali regijo, zlasti tveganja, prisotna v manj razvitih regijah in regijah v prehodu, in/ali tveganja, povezana z inovacijami, zlasti pri nepreizkušenih tehnologijah za povečanje rasti, trajnosti in produktivnosti;

— značilnosti vrste lastniškega kapitala, kot so plačila na podlagi uspešnosti, ali

— drugi določljivi vidiki, ki povzročajo večjo izpostavljenost tveganju v skladu s smernicami EIB za kreditno tveganje, kot je tveganje nasprotne stranke, omejeno zavarovanje in možnost povračila zgolj iz sredstev projekta.

▼B

4. Dodana vrednost: prispevek k ciljem EFSI

Projekti, ki so upravičeni do jamstva EU, upoštevajo merila za upravičenost in splošne cilje iz člena 6 oziroma člena 9(2) te uredbe.

5. Preglednica

Naložbeni odbor na podlagi preglednice iz člena 7 zagotovi neodvisno in pregledno oceno morebitne uporabe jamstva EU. ►M1 Preglednica se objavi takoj, ko je operacija v okviru jamstva EU podpisana, razen poslovno občutljivih informacij. ◄

6. Deli naložb

(a) Instrumenti dolžniškega in lastniškega kapitala iz člena 10(2)(a) se zagotovijo iz dela za infrastrukturo in inovacije, ki vsebuje poddel za dolžniški kapital in poddel za lastniški kapital. Operacije ( 13 ) se razvrstijo v enega od obeh poddelov na podlagi sistema EIB za bonitetno oceno posojil in standardne ocene tveganja, ki jo opravi EIB, ter v skladu s smernicami usmerjevalnega odbora.

(b) Del za infrastrukturo in inovacije – poddel za dolžniški kapital

— ►M1 Pri operacijah v zvezi z dolžniškim kapitalom EIB ali EIS opravi svojo standardno oceno tveganja, ki vsebuje izračun stopnje verjetnosti neizpolnitve obveznosti in izterjave. Na podlagi teh parametrov EIB ali EIS za vsako operacijo izračuna njeno tveganje. ◄ Pri tem ne upošteva jamstva EU, da je razvidno splošno tveganje transakcije.

— ►M1 Vsaka operacija v zvezi z dolžniškim kapitalom se razvrsti v posamezno kategorijo tveganja (bonitetna ocena posojil v zvezi s transakcijo) na podlagi sistema EIB ali EIS za bonitetno oceno posojil. ◄ Informacije o bonitetni oceni posojil se vključijo v projektno dokumentacijo za naložbeni odbor. Transakcije s profilom tveganja, ki je večji kot za projekte, ki jih podpirajo običajne operacije EIB, se štejejo za posebne dejavnosti, kot so opredeljene v členu 16 Statuta EIB in v smernicah EIB za kreditno tveganje. Operacije, podprte z jamstvom EU, imajo običajno večji profil tveganja kot običajne operacije EIB, zato spadajo pod posebne dejavnosti. Transakcije, ki prejmejo boljšo bonitetno oceno posojil, se lahko vključijo v portfelj EFSI, če je jasno dokazana visoka dodana vrednost in če je njihova vključitev skladna z merilom zagotavljanja dodatnosti.

— ►M1 Projekti morajo biti ekonomsko in tehnično izvedljivi, financiranje EIB pa mora biti strukturirano po načelih dobrega bančništva in skladno z načeli obvladovanja tveganja na visoki ravni, ki jih EIB ali EIS opredeli v svojih internih smernicah. ◄ Članom usmerjevalnega odbora in naložbenega odbora se dajo na voljo vse ustrezne informacije.

— ►M1 Cene za produkte v zvezi z dolžniškim kapitalom se oblikujejo v skladu s členom 4(2)(a)(iv). ◄

(c) Del za infrastrukturo in inovacije – poddel za lastniški kapital

— Pri operacijah v zvezi z lastniškim kapitalom se jamstvo EU lahko uporablja za podporo neposrednim naložbam v posamezna podjetja ali projekte (neposredne naložbe v zvezi z lastniškim kapitalom) oziroma financiranju skladov ali podobnih portfeljskih tveganj (portfelj v zvezi z lastniškim kapitalom), če EIB vlaga tudi na lastno tveganje po načelu enakovrednosti (pari passu). ►M1 Odločitev, ali operacija vključuje tveganja v zvezi z lastniškim kapitalom ali ne, temelji na podlagi standardne ocene EIB ali EIS, ne glede na njeno pravno obliko ali poimenovanje. ◄

— ►M1 Operacije EIB v zvezi z lastniškim kapitalom se izvedejo v skladu z notranjimi pravili in postopki EIB ali EIS. ◄ Članom usmerjevalnega odbora in naložbenega odbora se dajo na voljo vse ustrezne informacije za oceno operacije.

— ►M1 Cene naložb v zvezi z lastniškim kapitalom se oblikujejo v skladu s členom 4(2)(a)(iv). ◄

7. Omejitve izpostavljenosti po kategorijah tveganja

(a) Omejitve izpostavljenosti za kategorije posebnih dejavnosti se zmanjšujejo z naraščanjem stopnje tveganja, kot je razvidno iz bonitetne ocene posojil v zvezi s transakcijo. Omejitev je zato običajno višja za tveganje v zvezi z dolžniškim kapitalom kot za tveganje v zvezi z lastniškim kapitalom.

(b) Glede na večjo razpoložljivost kreditov v sklopu jamstva EU EIB v okviru EFSI postavi omejitve izpostavljenosti, ki so višje od enakovredne omejitve, ki jo postavi za lastno poslovno tveganje. Člani usmerjevalnega odbora in naložbenega odbora prejmejo podroben pregled omejitev tveganja za EFSI. Usmerjevalni odbor redno nadzira gibanje profila tveganja portfelja EFSI in sprejme ustrezne ukrepe, če meni, da so potrebni.

(c) Transakcije, katerih zneski so višji od posebnih omejitev za EFSI, se lahko ob soglasju usmerjevalnega odbora izjemoma vključijo v portfelj EFSI, če sta jasno izkazani dodatnost in dodana vrednost ter če ni verjetno, da bi njihova vključitev na koncu ►M1 ————— ◄ naložbenega obdobja ogrozila splošni cilj portfelja glede stopnje tveganja.

8. Sektorska in geografska razpršenost

EFSI se prilagaja povpraševanju, vendar je njegov namen podpirati upravičene projekte po vsej Uniji in čezmejne projekte, ki jih zajema člen 8 te uredbe, brez vnaprejšnjega razporejanja po sektorjih ali regijah. Vseeno pa je treba storiti vse, da bo na koncu ►M1 ————— ◄ naložbenega obdobja zajeto veliko število sektorjev in regij, in pri tem preprečiti prekomerno sektorsko ali geografsko koncentracijo.

(a) Sektorska koncentracija

Zaradi omogočanja sektorske razpršenosti in koncentracije portfelja EFSI usmerjevalni odbor določi okvirne omejitve koncentracije glede na število operacij, ki so na koncu ►M1 ————— ◄ naložbenega obdobja podprte z jamstvom EU. Okvirne omejitve koncentracije se objavijo.

Usmerjevalni odbor se lahko po posvetovanju z naložbenim odborom odloči, da te okvirne omejitve spremeni. V tem primeru svojo odločitev pisno obrazloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

(b) Geografska koncentracija

Operacije, ki jih podpira EFSI, na koncu ►M1 ————— ◄ naložbenega obdobja ne smejo biti koncentrirane na nobenem specifičnem ozemlju. Usmerjevalni odbor zato sprejme okvirne smernice za geografsko razpršenost in koncentracijo. Usmerjevalni odbor se lahko po posvetovanju z naložbenim odborom odloči, da te okvirne omejitve spremeni. Svojo odločitev v zvezi z njimi pisno obrazloži Evropskemu parlamentu in Svetu. EFSI bi moral težiti k temu, da zajame vse države članice.









1. Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o razčlenitvi za Obzorje 2020

„Evropski parlament, Svet in Komisija se strinjajo, da naslednje proračunske vrstice ne bodo prispevale k financiranju EFSI: "Krepitev pionirskih raziskav v Evropskem raziskovalnem svetu", "Ukrepi Marie Skłodowske-Curie" ter "Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe". Preostali znesek, ki izhaja iz dodatne uporabe razlike glede na predlog Komisije, bo vrnjen v druge proračunske vrstice Obzorja 2020 sorazmerno z zmanjšanjem, ki ga je predlagala Komisija. Okvirna razčlenitev je določena v Prilogi I k Uredbi o EFSI.“

2. Izjava Komisije o osnutku proračuna za leto 2016

„Komisija bo preučila morebiten učinek prispevkov v EFSI iz različnih proračunskih vrstic Obzorja 2020 na učinkovitost izvajanja zadevnih programov in po potrebi predlagala dopolnilno pismo k predlogu splošnega proračuna Unije za leto 2016 z namenom prilagoditve razčlenitve proračunskih vrstic Obzorja 2020.“

3. Izjava Komisije o njeni oceni enkratnih prispevkov v okviru pobude EFSI za namen izvajanja Pakta za stabilnost in rast

„Brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast bi bilo treba enkratne prispevke, ki jih v EFSI ali v tematske ali večdržavne naložbene platforme, vzpostavljene za izvajanje Naložbenega načrta, vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice – načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97.“