1983L0477 — SL — 15.04.2003 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 19. septembra 1983 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (druga posebna direktiva v skladu s členom 8 Direktive 80/1107/EGS) (83/477/EGS) (UL L 263, 24.9.1983, p.25)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 19. septembra 1983

o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (druga posebna direktiva v skladu s členom 8 Direktive 80/1107/EGS)

(83/477/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti njenega člena 100, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker Resolucija Sveta z dne 29. junija 1978 o akcijskem programu Evropskih skupnosti na področju varnosti in zdravja pri delu ( 4 ) določa uvedbo posebnih harmoniziranih postopkov za varovanje delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti azbestu; ker Direktiva Sveta 80/1107/EGS z dne 27. novembra 1980 o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti kemičnim, fizikalnim in biološkim dejavnikom pri delu ( 5 ) postavlja nekatere zahteve, ki jih je treba upoštevati pri tem varovanju; ker ta direktiva predpisuje določanje mejnih vrednosti in posebnih zahtev za snovi iz Priloge 1, ki vsebujejo azbest, v posameznih direktivah; ker je azbest škodljiva snov, ki jo je mogoče najti v mnogih okoliščinah pri delu; ker so tako mnogi delavci izpostavljeni možnemu tveganju za svoje zdravje; ker je krokidolit posebno nevarna vrsta azbesta; ker, čeprav današnja znanost ni na takšni ravni, da bi bilo mogoče določiti stopnjo, pod katero ni tveganja za zdravje, manj izpostavljenosti azbestu vendarle zmanjša tveganje razvoja bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu; ker ta direktiva vključuje minimalne zahteve, ki bodo revidirane na osnovi pridobljenih izkušenj in razvoja tehnologije na tem področju; ker je optična mikroskopija, kljub temu da ne omogoča štetja najmanjših za zdravje škodljivih vlaken, najsplošnejši postopek za redno opravljanje meritev koncentracije azbestnih vlaken; ker so torej preventivni ukrepi pomembni za varovanje zdravja delavcev, izpostavljenih azbestu, in načrtovane obveznosti držav članic glede stalnega nadzora zdravja teh delavcev, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

1. Cilj te direktive, ►M2 ————— ◄ je varovati delavce pred tveganjem za njihovo zdravje, skupaj s preprečevanjem tveganja, ki nastane ali lahko nastane pri delu zaradi izpostavljenosti azbestu. Predpisuje mejne vrednosti in druge posebne zahteve.

▼M3 —————

▼B

3. Ta direktiva ne omejuje pravice držav članic, da uporabljajo ali uvedejo zakone, predpise ali upravne določbe, ki zagotavljajo višjo stopnjo varnosti delavcev, zlasti pri zamenjavi azbesta z manj nevarnimi nadomestki.

▼M3

Člen 2

V tej direktivi izraz „azbest“ pomeni naslednje silikate z vlaknato strukturo:

— aktinolit, CAS št. 77536-66-4, ( 6 )

— azbest grunerit (amosit), CAS št. 12172-73-5 (6) ,

▼B

Člen 3

1. Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest.

2. Pri kakršnikoli dejavnosti, pri kateri je možno tveganje zaradi izpostavljenosti azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest, se mora to tveganje oceniti tako, da se ugotovita narava in stopnja delavčeve izpostavljenosti azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest.

▼M3

3. Pod pogojem, da je izpostavljenost delavca sporadična in nizke intenzivnosti in kadar rezultati ocene tveganja iz odstavka 2 jasno kažejo, da mejna vrednost izpostavljenosti azbestu v zraku v delavnem prostoru ne bo prekoračena, se členi 4, 15 in 16 lahko opustijo, kadar delo obsega:

(a) kratkotrajne in nestalne dejavnosti vzdrževanja, pri katerih se ravna samo z materiali, ki niso drobljivi;

(b) odstranjevanje brez uničevanja materialov, ki niso razgrajeni, v katerih so azbestna vlakna trdno povezana v matrico;

(c) inkapsulacijo ali tesnjenje materialov, ki vsebujejo azbest in so v dobrem stanju;

(d) spremljanje in nadzor zraka ter zbiranje vzorcev za preverjanje, ali določen material vsebuje azbest.

▼M3

3 bis Države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso določijo praktične smernice za ugotavljanje sporadične in nizko intenzivne izpostavljenosti, kakor predvideva odstavek 3.

▼B

4. O oceni iz odstavka 2 se je treba posvetovati z delavci in/ali njihovimi predstavniki v okviru podjetja ali ustanove in ocena se revidira, kadar obstaja razlog za dvom o njeni pravilnosti ali kadar se material pri delu spremeni.

Člen 4

V zvezi s členom 3(3) je treba sprejeti naslednje ukrepe:

1. Dejavnosti iz člena 3(1) morajo biti zajete v sistem obveščanja, ki ga vodi pristojni organ države članice.

▼M3

2. Pred začetkom dela predloži delodajalec pristojnemu organu države članice obvestilo v skladu z nacionalnimi predpisi. V obvestilu mora biti vsaj kratek opis: (a) lokacije delovišča; (b) vrste in količine uporabljenega azbesta ali azbesta, s katerim se rokuje; (c) dejavnosti in uporabljenih postopkov; (d) števila vključenih delavcev; (e) datuma začetka in trajanje dela; (f) ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti delavcev azbestu.

▼B

3. V skladu z državnimi zakoni morajo imeti delavci in/ali njihovi predstavniki v podjetju ali ustanovi dostop do dokumentov lastnega podjetja ali ustanove, ki so osnova prijave.

▼M3

4. Novo obvestilo je treba predložiti vedno, kadar se zaradi spremembe delovnih pogojev izpostavljenost azbestnemu prahu ali materialom, ki vsebujejo azbest, lahko znatno poveča.

▼M1

Člen 5

Prepoveduje se uporaba azbesta s postopki razprševanja in delovnimi postopki, pri katerih se uporablja izolacijski ali proti zvoku odporen material z nizko gostoto (manj kakor 1 g/cm3), ki vsebuje azbest.

▼M3

Ne da bi to vplivalo na uporabo drugih določb Skupnosti o trženju in uporabi azbesta se prepove dejavnosti, pri katerih so delavci izpostavljeni azbestnim vlaknom pri proizvodnji azbesta, ali proizvodnji in predelavi azbestnih izdelkov, ali proizvodnji in predelavi izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, razen pri obdelavi in odstranjevanju izdelkov zaradi rušenja in odstranjevanja azbesta.

▼M3

Člen 6

Pri vseh dejavnostih iz člena 3(1) je na delovnem mestu treba zmanjšati izpostavljenost delavcev azbestnemu prahu ali prahu materialov, ki vsebujejo azbest, na najnižjo možno raven in v vsakem primeru pod mejno vrednost, določeno v členu 8, zlasti z naslednjimi ukrepi:

1. omejevanjem števila delavcev, ki so izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni azbestnemu prahu ali prahu materialov, ki vsebujejo azbest, na najmanjše možno število;

2. načrtovanjem delovnega procesa tako, da se ne ustvarja azbestni prah, če to ni možno pa tako, da se prepreči izpuščanje azbestnega prahu v zrak;

3. vsi prostori in oprema za obdelovanje azbesta morajo biti taki, da jih je mogoče redno in učinkovito čistiti in vzdrževati;

4. azbest ali materiale, ki vsebujejo azbest in se prašijo, je treba shranjevati in prevažati v ustrezno zapečateni embalaži;

5. odpadke je treba zbirati in jih, kakor hitro je mogoče, odstranjevati z delovnega mesta v ustrezno zapečateni embalaži z oznako, da vsebujejo azbest. Ta ukrep ne velja za rudarske aktivnosti. S takimi odpadki se nato ravna v skladu z Direktivo Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih ( 7 ).

Člen 7

1. Glede na rezultate začetne ocene tveganja in za zagotovitev skladnosti z mejno vrednostjo iz člena 8 je treba redno opravljati meritve koncentracije azbestnih vlaken v zraku.

2. Vzorčenje mora odražati osebno izpostavljenost delavca azbestnemu prahu ali prahu materialov, ki vsebujejo azbest.

3. Vzorčenje se izvede po posvetovanju z delavci in/ali njihovimi predstavniki v podjetju.

4. Vzorčenje izvede primerno usposobljeno osebje. Odvzete vzorce se kasneje v skladu z odstavkom 6 analizira v laboratorijih, ki so opremljeni za štetje vlaken.

5. Trajanje vzorčenja mora biti takšno, da je mogoče s pomočjo meritev ali izračuna s časovno obremenitvijo ugotoviti tipično tveganje v osemurnem referenčnem obdobju (ena izmena).

6. Kadarkoli je to mogoče se štetje vlaken izvede s fazno kontrastnim mikroskopom v skladu s priporočeno metodo WHO (Svetovna zdravstvena organizacija) iz leta 1997 ( 8 ) ali katero koli drugo metodo, ki daje primerljive rezultate.

Pri merjenju azbesta v zraku, kakor je omenjeno v pododstavku 1, se upošteva samo vlakna z dolžino, večjo od 5 μm, premerom, manjšim od 3 μm in z razmerjem dolžina/širina, večjim od 3:1.

Člen 8

Delodajalci morajo zagotoviti, da v osemurnem s časovno obremenitvijo izračunanem povprečju noben delavec ni izpostavljen koncentraciji azbesta v zraku, ki presega 0,1 vlaken na cm3.

▼M1

Člen 9

▼M3 —————

▼M2

2. Spremembe, potrebne, da se priloge te direktive prilagodijo tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17 Direktive Sveta d 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za zboljšanje varnosti in zdravja delavcev na delovnem mestu ( 9 ).

▼B

Člen 10

1. ►M3 Kjer je mejna vrednost, določena v členu 8, prekoračena, je treba ugotoviti razloge za prekoračitev mejne vrednosti in, kakor hitro je mogoče, sprejeti ustrezne ukrepe za zboljšanje razmer. ◄

Dokler niso sprejeti ustrezni ukrepi za varovanje prizadetih delavcev, se dela na prizadetem območju ne sme nadaljevati.

2. Da bi preverili učinkovitost ukrepov iz prvega pododstavka odstavka 1, je treba takoj izvesti nadaljnje ugotavljanje koncentracije azbesta v zraku.

▼M3

3. Če izpostavljenosti ni mogoče zmanjšati na drug način in je zaradi uskladitve z mejno vrednostjo treba uporabljati osebno varovalno opremo za zaščito dihal, to ne sme biti trajno in se mora za vsakega delavca omejiti na najmanjšo možno mero. Med delom, pri katerem je treba uporabljati tako opremo, je treba predpisati odmore, primerne glede na fizične in klimatske pogoje v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso in, kadar je to primerno, po posvetovanju z delavci in/ali njihovimi predstavniki.

▼M3

Člen 10a

Pred začetkom rušenja ali vzdrževalnih del mora delodajalec sprejeti vse potrebne ukrepe za ugotavljanje, kateri materiali verjetno vsebujejo azbest, tako da dobi podatke od lastnikov prostorov, kjer je to primerno.

Kadar obstaja sum, da je azbest prisoten v materialu ali zgradbi, je treba spoštovati določbe te direktive.

▼B

Člen 11

▼M3

1. Pri nekaterih dejavnostih kot so rušenje, odstranjevanje, popravilo in vzdrževanje, za katere je mogoče predvideti prekoračitev mejne vrednosti iz člena 8 kljub uporabi tehničnih preventivnih ukrepov za omejevanje koncentracij azbesta v zraku, delodajalec določi ukrepe za zagotavljanje varnosti delavcev med izvajanjem te dejavnosti določi ukrepe, predvsem naslednje:

(a) delavce opremi z ustrezno osebno varovalno opremo za zaščito dihal in drugo osebno varovalno opremo, ki jo morajo nositi; in

(b) postavi opozorilne znake, ki opozarjajo na možnost prekoračitve mejne vrednosti iz člena 8; in

(c) prepreči širjenje prahu iz azbesta ali materialov, ki vsebujejo azbest, zunaj prostorov ali lokacije, kjer se opravlja delo.

▼B

2. Z delavci in/ali njihovi predstavniki v podjetju ali ustanovi se je glede izvajanja ukrepov potrebno posvetovati pred začetkom dejavnosti.

Člen 12

1. Pred rušenjem ali odstranjevanjem azbesta in/ali izdelkov, ki vsebujejo azbest, iz stavb in drugih objektov, obratnega materiala in opreme, instalacij ali ladij se napravi delovni načrt.

▼M3

2. Načrt iz odstavka 1 mora določiti ukrepe za zagotovitev varnosti in zdravja delavcev na delovnem mestu.

V načrtu mora biti posebej navedeno, da:

— se že pred postopkom rušenja odstranijo azbest in/ali izdelki, ki vsebujejo azbest, razen v primeru, ko bi to povzročilo večje tveganje za delavce, kakor če azbest in/ali izdelki, ki vsebujejo azbest, ostanejo na svojem mestu,

— se po potrebi zagotovi osebna varovalna oprema iz člena 11(1)(a),

— po koncu rušenja ali odstranjevanja azbesta se v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso potrdi, da na delovnem mestu ni tveganja zaradi izpostavljenosti azbestu.

▼M1

Na zahtevo pristojnih organov se v načrt vključijo podatki o naslednjem:

— naravi in predvidenem trajanju dela,

— mestu, kjer se delo izvaja,

— uporabljenih postopkih, pri katerih delo vključuje ravnanje z azbestom ali materialom, ki vsebuje azbest,

— lastnostih opreme, ki se uporablja za: — — varovanje in dekontaminacijo delavcev, ki izvajajo delo, — varovanje drugih oseb, ki so navzoče ali so blizu delovišča.

3. Pristojnemu organu je na njegovo zahtevo treba poslati načrt iz odstavka 1 pred začetkom načrtovanega dela.

▼M3

Člen 12a

1. Del odajalec zagotovi vsem delavcem, ki so ali so lahko izpostavljeni prahu, ki vsebuje azbest, ustrezno usposabljanje. Tako usposabljanje je treba izvajati v rednih časovnih presledkih in ne na stroške delavcev.

2. Vsebina usposabljanja mora biti delavcem lahko razumljiva. Omogočiti jim mora, da osvojijo potrebno znanje in spretnosti s področja preprečevanja in varnosti, zlasti glede:

(a) lastnosti azbesta in njegovih vplivih na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja;

(b) vrste izdelkov ali materialov, ki verjetno vsebujejo azbest;

(c) aktivnosti, ki lahko povzročijo izpostavljenost azbestu in pomena preventivnih ukrepov za zmanjševanje izpostavljenosti na najnižjo možno raven;

(d) varnih delovnih praks, ukrepov in varovalne opreme;

(e) ustrezne vloge, izbora, izbire, omejitev in pravilne uporabe opreme za zaščito dihal;

(f) postopkov v primeru nevarnosti;

(g) postopkov dekontaminacije;

(h) odstranjevanja odpadkov;

(i) zahtev zdravniškega pregleda.

3. Praktične smernice za usposabljanje delavcev, ki odstranjujejo azbest, se pripravijo na ravni Skupnosti.

Člen 12b

Pred izvajanjem rušenja ali odstranjevanja azbesta morajo podjetja predložiti dokaze o svoji usposobljenosti na tem področju. Dokazi se utemeljijo v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso.

▼B

Člen 13

1. Pri vseh dejavnostih iz člena 3(1) in ob upoštevanju člena 3(3) je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi:

(a) za mesta, na katerih se izvajajo gornje dejavnosti: (i) jasna razmejenost in označenost z opozorilnimi znaki; (ii) nedostopnost za delavce razen tiste, ki imajo dostop zaradi svojega dela ali dolžnosti; (iii) vzpostavitev območij, na katerih je prepovedano kajenje;

(b) določitev območij, kjer lahko delavci jejo in pijejo brez tveganja kontaminacije z azbestnim prahom;

(i) ustrezna delovna ali varovalna obleka za delavce; (ii) da ta delovna ali varovalna obleka ostane znotraj podjetja; lahko pa se pere v ustanovah zunaj podjetja, ki so opremljene za tovrstna dela, če je ne čisti podjetje samo; v tem primeru se obleka prevaža v zaprtih zabojnikih; (iii) ločeni prostori za shranjevanje delovne ali varovalne obleke in osebnih oblačil; (iv) pri izvajanju prašnih operacij ustrezne in primerne umivalnice in stranišča za delavce, s prhami vred; (v) namestitev varovalne opreme na točno določenem mestu ter njeno preverjanje in čiščenje po vsaki uporabi; za popravilo ali nadomestitev pokvarjene opreme pred nadaljnjo uporabo se sprejmejo ustrezni ukrepi. (c)

2. Delavcem se ne zaračunavajo stroški izvajanja v skladu z odstavkom 1 uvedenih ukrepov.

Člen 14

1. Pri vseh dejavnostih iz člena 3(1) je treba sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da so delavci in njihovi predstavniki v podjetju ali ustanovi primerno obveščeni v zvezi:

— z možnim tveganjem za zdravje zaradi izpostavljenosti azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest,

— z zakonsko določenimi mejnimi vrednostmi in potrebo po nadzoru zraka,

— s higienskimi zahtevami, s prepovedjo kajenja vred,

— z varnostnimi ukrepi nošenja in uporabe varovalne opreme in obleke,

— s posebnimi varnostnimi ukrepi, ki so namenjeni zmanjševanju izpostavljenosti azbestu.

2. Poleg ukrepov iz odstavka 1 in ob upoštevanju člena 3(3) je treba sprejeti ustrezne ukrepe, zato da:

(a) imajo delavci in/ali njihovi predstavniki v podjetju ali ustanovi dostop do rezultatov meritev koncentracij azbesta v zraku in se jim razloži pomen teh rezultatov;

▼M3

(b) so, če rezultati prekoračijo mejno vrednost iz člena 8, prizadeti delavci in njihovi predstavniki v podjetju ali ustanovi, kakor hitro je mogoče, obveščeni o prekoračitvi in o razlogih zanjo ter se z delavci in/ali njihovimi predstavniki v podjetju ali ustanovi posvetuje o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, ali jih, v nujnih primerih, obvesti o ukrepih, ki so bili sprejeti.

▼B

Člen 15

V zvezi s členom 3(3) se sprejmejo naslednji ukrepi:

1. Pred začetkom izpostavljenosti na delovnem mestu azbestnemu prahu ali prahu materiala, ki vsebuje azbest, je treba oceniti zdravstveno stanje vsakega delavca. Ta ocena mora vključevati poseben pregled prsnega koša. V Prilogi II so podana praktična priporočila, na katera se lahko države članice oprejo pri kliničnem nadzoru delavcev; ta priporočila je treba prilagajati tehničnemu napredku ►M2 v skladu s postopkom, določenim v členu 17 Direktive 89/391/EGS ◄ . Dokler traja izpostavljenost, je vsaj enkrat na vsaka tri leta treba pripraviti novo oceno. V skladu z državnimi zakoni in prakso se za vsakega delavca, na katerega se nanaša prvi pododstavek, uvede zdravstveno spričevalo.

2. V zvezi s kliničnim nadzorom iz točke 1 mora zdravnik ali organ, ki je odgovoren za zdravstveni nadzor delavcev, v skladu z državnimi zakoni svetovati ali določiti potrebne posamične varnostne ali preventivne ukrepe; to je lahko tudi fizični umik prizadetega delavca od vsakršne izpostavljenosti azbestu.

▼M3

3. Delavcem je treba dati podatke in nasvete v zvezi z vsako oceno njihovega zdravstvenega stanja, ki je narejena po koncu izpostavljenosti. Zdravnik ali organ, pristojen za zdravstveni nadzor delavcev, lahko navede, da se mora zdravstveni nadzor po koncu izpostavljenosti nadaljevati toliko časa, kolikor meni, da je potrebno za varovanje zdravja prizadete osebe. Tak stalni nadzor se izvaja v skladu z zakonodajo in prakso posameznih držav članic.

▼B

4. Prizadeti delavec ali delodajalec lahko v skladu z državnimi zakoni zahteva ponovno preverjanje ocene iz točke 2.

Člen 16

V zvezi s členom 3(3) se sprejmejo naslednji ukrepi:

1. Delodajalec mora voditi evidenco delavcev, ki so odgovorni za izvajanje dejavnosti iz člena 3(1), z opisom vrste in trajanja dejavnosti in stopnje izpostavljenosti. Zdravnik in/ali organ, ki je odgovoren za zdravstveni nadzor, mora imeti dostop do te evidence. Vsak delavec mora imeti dostop do podatkov iz evidence, ki se nanašajo nanj osebno. Delavci in/ali njihovi predstavniki imajo dostop do depersonaliziranih skupinskih podatkov v evidenci.

▼M3

2. Evidenco iz točke 1 in zdravstvene podatke iz člena 15(1) je treba hraniti vsaj 40 let po koncu izpostavljenosti v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso.

▼M3

3. V primerih, ko podjetje preneha z dejavnostjo, morajo biti v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso dokumenti iz točke 2 na voljo pristojnim organom.

Člen 16a

Države članice predvidijo primerne sankcije za primer kršitve nacionalne zakonodaje, sprejete na podlagi te direktive. Te sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

▼B

Člen 17

Države članice vodijo evidenco prepoznanih primerov azbestoze in mezotelioma.

Člen 18

1. Države članice pred 1. januarjem 1987 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo. Za dejavnosti pri kopanju azbesta pa se rok 1. januar 1987 podaljša do 1. januarja 1990.

2. Države članice sporočijo Komisiji določbe državnih zakonov, sprejetih za urejanje področja, ki ga pokriva ta direktiva.

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M3 —————

▼B









PRILOGA II

Praktična priporočila za klinično oceno delavcev v skladu s členom 15(1)

1. Zdajšnje znanje kaže, da lahko izpostavljenost prostim azbestnim vlaknom povzroči naslednje bolezni: — azbestozo, — mezoteliom, — bronhialnega raka, — gastro-intestinalnega raka.

2. Zdravnik in/ali organ, ki je odgovoren za zdravstveni nadzor delavcev, izpostavljenih azbestu, mora biti seznanjen s pogoji in okoliščinami izpostavljenosti vsakega delavca.

▼M3

3. Zdravstveni pregled delavcev je treba izvajati v skladu z načeli in prakso medicine dela. Vključevati mora vsaj naslednje ukrepe: — vodenje delavčeve zdravstvene in poklicne anamneze, — osebni razgovor, — splošni klinični pregled s poudarkom na pregledu prsnega koša, — teste pljučne funkcije (spirometrija). Glede na najsodobnejše razpoložljivo znanje medicine dela se zdravnik in/ali organ, pristojen za zdravstveni nadzor, odloči o nadaljnjih pregledih, kakor so citološki testi pljunka ali rentgensko slikanje prsnega koša ali globinsko slikanje.