2006R1083 — SL — 01.07.2013 — 007.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:

►A1 L 112 10 24.4.2012





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1083/2006

z dne 11. julija 2006

o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999







SVET EVROPSKE UNIJE JE — ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 161 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 158 Pogodbe določa, da si Skupnost z namenom krepitve ekonomske in socialne kohezije prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost najmanj razvitih regij ali otokov, vključno s podeželjem. Člen 159 Pogodbe določa, da se ta ukrep podpira preko Strukturnih skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in drugih obstoječih finančnih instrumentov. (2) Kohezijska politika bi morala prispevati k povečevanju rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, z vključevanjem prednostnih nalog Skupnosti za trajnostni razvoj, kakor so bile opredeljene na Evropskem svetu v Lizboni 23. in 24. marca 2000 in Evropskem svetu v Götebourgu 15. in 16. junija 2001. (3) Gospodarska, socialna in teritorialna neskladja na nacionalni in regionalni ravni so se v razširjeni Evropski uniji povečala. Zato je treba po vsej Skupnosti okrepiti ukrepe za večjo konvergenco, konkurenčnost in zaposlovanje. (4) Povečanje števila kopenskih in morskih meja Skupnosti ter njenega ozemlja pomeni, da bi bilo treba povečati dodano vrednost čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja v Skupnosti. (5) Kohezijski sklad bi bilo treba vključiti v programiranje strukturne pomoči z namenom večje skladnosti intervencij raznih skladov. (6) Treba bi bilo določiti vlogo različnih instrumentov posredovanja pomoči za razvoj podeželja, in sicer Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 5 ), za sektor za ribištvo, in sicer Evropskega sklada za ribištvo (ESR). Te instrumente bi bilo treba vključiti med instrumente skupne kmetijske in skupne ribiške politike in jih koordinati z instrumenti kohezijske politike. (7) Skladi, ki posredujejo pomoč po kohezijski politiki, so torej omejeni na Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad. Treba je določiti pravila za vsak sklad v skladu s členi 148, 161 in 162 Pogodbe. (8) Po členu 55 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih ( 6 ) Svet na podlagi predloga Komisije najkasneje do 31. decembra 2006 pregleda to uredbo. Za izvedbo reforme skladov, ki jo predlaga ta uredba, bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1260/99. (9) Da bi povečali dodano vrednost kohezijske politike Skupnosti, bi bilo treba ukrepe Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada osredotočiti in poenostaviti ter skladno s tem ponovno opredeliti cilje iz Uredbe (ES) št. 1260/1999 v smislu prizadevanj za konvergenco med državami članicami in regijami, regionalno konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko teritorialno sodelovanje. (10) Znotraj teh treh ciljev bi bilo treba na ustrezen način upoštevati gospodarske in socialne ter teritorialne značilnosti. (11) Najbolj oddaljene regije bi morale biti upravičene do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja, da se izravnajo omejitve, ki so posledica dejavnikov iz člena 299(2) Pogodbe. (12) Problemi dostopnosti in oddaljenosti od velikih trgov, s katerimi se srečujejo območja z zelo nizko gostoto prebivalstva iz Protokola št. 6 k Aktu o posebnih določbah za Cilj 6 v okviru Strukturnih skladov na Finskem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994, zahtevajo ustrezno finančno obravnavo, da se izravnajo učinki teh omejitev. (13) Glede na pomembnost trajnostnega razvoja mestnih območij in glede na prispevke mest, zlasti srednje velikih, k regionalnemu razvoju, jih je treba bolj upoštevati z ovrednotenjem njihove vloge pri programiranju za spodbujanje regeneracije mestnih območij. (14) V okviru skladov se morajo izvajati posebni in dopolnilni ukrepi poleg ukrepov EKSRP in ESR za spodbujanje gospodarske diverzifikacije podeželja in območij, odvisnih od ribištva. (15) Zaradi premagovanja razvojnih težav bi bilo treba okrepiti ukrepe za območja z naravnimi omejitvami, kot so določeni otoki, gorska območja in območja z nizko gostoto prebivalstva ter za določena obmejna območja Skupnosti po njeni širitvi. (16) Treba bi bilo določiti objektivna merila za določitev upravičenih regij in območij. V ta namen mora ugotavljanje prednostnih regij in območij na ravni Skupnosti temeljiti na skupni statistični klasifikaciji regij, ki jo določa Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ( 7 ). (17) Cilj „konvergenca“ zajema države članice in regije, ki zaostajajo v razvoju. Regije, ki spadajo pod cilj „konvergenca“ so tiste, kjer je bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca, izmerjen v paritetah kupne moči, nižji od 75 % povprečja Skupnosti. Regije, ki jih je prizadel statistični učinek, povezan z znižanjem povprečja Skupnosti po širitvi Evropske unije, bodo zato upravičene do visoke prehodne pomoči, da bi zaključile postopek konvergence. Ta pomoč se bo končala leta 2013 in ji ne bo sledilo novo prehodno obdobje. Države članice, ki so zajete v cilju konvergence in katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca je nižji od 90 % povprečja Skupnosti, bodo upravičene do Kohezijskega sklada. (18) Cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ bo zajemal ozemlje Skupnosti izven cilja „konvergenca“. Upravičene regije so regije iz Cilja 1 v programskem obdobju 2000–2006, ki ne izpolnjujejo več regionalnih meril upravičenosti cilja „konvergenca“ in so torej prejemnice prehodne pomoči, kot tudi vse ostale regije Skupnosti. (19) Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ bo zajemal regije z morskimi ali kopenskimi mejami, območja transnacionalnega sodelovanja, opredeljenega glede na ukrepe spodbujanja celostnega teritorialnega razvoja in podporo medregijskemu sodelovanju in izmenjavi izkušenj. (20) Izboljšanje in poenostavitev sodelovanja ob zunanjih mejah Skupnosti pomenita uporabo instrumentov zunanje pomoči Skupnosti, zlasti instrumenta o Evropskem sosedstvu in partnerstvu, in instrumenta za predpristopno pomoč Skupnosti, vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 ( 8 ). (21) Prispevek ESRR k takšnemu sodelovanju ob zunanjih mejah Skupnosti pripomore k odpravi največjih razvojnih neravnovesij med regijami Skupnosti in torej h krepitvi ekonomske in socialne kohezije Skupnosti. (22) Dejavnosti skladov in operacije, ki jih skladi pomagajo financirati, morajo biti skladne z drugimi politikami Skupnosti in morajo spoštovati zakonodajo Skupnosti. (23) Ukrepi Skupnosti morajo dopolnjevati ukrepe držav članic ali k njim prispevati. Partnerstvo je treba okrepiti preko dogovorov o sodelovanju različnih vrst partnerjev, zlasti regionalnih in lokalnih organov, ob popolnem upoštevanju institucionalne ureditve držav članic. (24) Večletno programiranje bi moralo biti usmerjeno k doseganju ciljev v okviru skladov z zagotavljanjem dostopnosti potrebnih finančnih sredstev ter doslednosti in stalnosti skupnih dejavnosti Skupnosti in držav članic. (25) Ker ciljev „konvergenca“, „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ in „evropsko teritorialno sodelovanje“, zaradi raznolikosti in omejitve finančnih sredstev in števila regij, ki spadajo pod cilj „konvergence“, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost z večletno zagotovitvijo sredstev Skupnosti, kar omogoča kohezijski politiki, da se osredotoča na prednostne naloge Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev. (26) Primerno je določiti merljive cilje, h katerim bodo s pomočjo izdatkov v okviru ciljev konvergence ter regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja z namenom krepiti konkurenčnost in ustvariti delovna mesta težile države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004. Treba je določiti primerne načine za merjenje in poročanje o doseganju teh ciljev. (27) Treba je okrepiti subsidiarnost in sorazmernost intervencij Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. (28) V skladu s členom 274 Pogodbe bi bilo treba glede deljenega upravljanja določiti pogoje, ki omogočajo Komisiji izvrševanje pristojnosti za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije, in razjasniti pristojnosti pri sodelovanju z državami članicami. Uporaba teh pogojev bi morala Komisiji omogočiti ugotoviti, ali države članice uporabljajo finančna sredstva na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu finančne uredbe. (29) Za zagotovitev pristnega gospodarskega učinka po pogojih te uredbe prispevki iz Strukturnih skladov ne bi smeli nadomestiti javnih izdatkov držav članic. Preverjanje, v partnerstvu, načela dodatnosti se mora zaradi višine dodeljenih finančnih sredstev osredotočiti na regije, ki spadajo pod cilj „konvergenca“, kar lahko vodi do finančnih popravkov, če dodatnost ni spoštovana. (30) V okviru prizadevanj za gospodarsko in socialno kohezijo Skupnost na vseh stopnjah izvajanja skladov ima za svoj cilj odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, kakor je zapisano v členih 2 in 3 Pogodbe, ter boj proti diskriminaciji na osnovi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (31) Komisija bi morala izdelati okvirno letno razčlenitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode ob upoštevanju predloga Komisije, sklepov Evropskega sveta z zasedanja 15. in 16. decembra 2005 in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ( 9 ), da bi bila zagotovljena znatna koncentracija na regije, ki zaostajajo v razvoju, vključno s tistimi, ki prejemajo prehodno pomoč zaradi statističnega učinka. (32) Treba bi bilo povečati finančno koncentracijo na cilj „konvergenca“ zaradi večjih neskladij v razširjeni Evropski uniji; treba bi bilo ohraniti prizadevanja v korist cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ za izboljšanje konkurenčnosti in zaposlovanja v ostali Skupnosti, sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ pa bi bilo treba ob upoštevanju njegove izjemne dodane vrednosti povečati. (33) Za letna dodeljena sredstva državi članici iz skladov bi bilo treba določiti zgornjo mejo glede na njene zmožnosti absorpcije. (34) 3 % odobrenih sredstev iz Strukturnih skladov, dodeljenih državam članicam pod ciljema „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, se lahko dodeli v nacionalno rezervo za nagrajevanje uspešnosti. (35) Razpoložljiva odobrena sredstva iz skladov morajo biti za potrebe programiranja pavšalno indeksirana. (36) Za povečanje strateške vsebine in povečanje preglednosti kohezijske politike preko integracije s prednostnimi nalogami Skupnosti bi moral Svet na predlog Komisije sprejeti strateške smernice. Svet bi moral preverjati izvajanje teh smernic s strani držav članic na podlagi strateškega poročanja Komisije. (37) Na podlagi strateških smernic, ki jih sprejme Svet, naj vsaka država članica v dogovoru s Komisijo pripravi nacionalni referenčni dokument o svoji razvojni strategiji, ki mora predstavljati okvir za pripravo operativnih programov. Komisija bi se morala na podlagi nacionalne strategije seznaniti z nacionalnim strateškim referenčnim okvirom in odločiti o določenih delih tega dokumenta. (38) Programiranje in upravljanje Strukturnih skladov bi bilo treba poenostaviti ob upoštevanju njihovih posebnih lastnosti, tako da se omogoči, da operativne programe financira bodisi ESRR bodisi ESS, tako da lahko vsak sklad dopolnitveno in z omejenim obsegom financira dejavnosti, ki spadajo pod drugi sklad. (39) Z namenom izboljšanja njunih dopolnjevanj in poenostavitve njunega izvajanja bi se morali v primeru operativnih programov za promet in okolje programi pomoči Kohezijskega sklada in ESRR oblikovati skupaj in imeti nacionalno geografsko pokritost. (40) Programiranje bi moralo zagotoviti medsebojno usklajenost skladov in njihovo usklajenost z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti ter z EIB in Evropskim investicijskim skladom (EIS). To usklajevanje bi moralo zajemati tudi pripravo kompleksnih finančnih shem in javno-zasebna partnerstva. (41) Predvsem mikro, malim in srednje velikim podjetjem in za vlaganja v javno-zasebna partnerstva in druge projekte, ki so vključeni v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij, je primerno zagotoviti izboljšan dostop do financ in inovativnega finančnega inženiringa. Države članice se lahko odločijo, da bodo izbrale hranjenje sredstev z oddajo javnih naročil v skladu s pravom o javnih naročilih, vključno z vsakršnim odstopanjem v nacionalnem pravu, ki je združljivo z zakonodajo Skupnosti. V drugih primerih, kjer so države članice prepričane, da se ne uporablja prava o javnih naročilih, določitev nalog EIS in EIB upravičuje, da jima države članice dodelijo donacijo, ki je neposreden finančen prispevek iz operativnih programov v obliki nepovratnih sredstev; pod enakimi pogoji lahko da nacionalno pravo na razpolago možnost dodelitve donacije drugim finančnim institucijam brez razpisa za predloge. (42) Komisija bi morala imeti pri ocenjevanju velikih projektov v zvezi z donosnimi naložbami na voljo vse informacije, ki so potrebne, da preuči, ali finančni prispevek skladov ne povzroča izgube znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah znotraj Evropske unije, in sicer zaradi zagotovitve, da finančna sredstva Skupnosti ne podpirajo premestitev znotraj Evropske unije. (43) Programsko obdobje zajema enovito obdobje sedmih let, zato da se ohrani poenostavitev sistema upravljanja, kakor je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1260/1999. (44) Države članice in organi upravljanja lahko v sklopu operativnih programov, ki jih sofinancira ESRR, organizirajo režime medregionalnega sodelovanja in upoštevajo posebne značilnosti območij z naravnimi omejitvami. (45) Zaradi potrebe po poenostavitvi in decentralizaciji bi se morala programiranje in finančno upravljanje izvajati le na ravni operativnih programov in prednostnih osi ob prenehanju okvirov pomoči Skupnosti in programskih dopolnil, ki jih predvideva Uredba (ES) št. 1260/1999. (46) Države članice, regije in organi upravljanja lahko v sklopu operativnih programov, ki jih sofinancira ESRR pod ciljema „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, organizirajo nadaljnji prenos prednostnih nalog, povezanih z regeneracijo mestnih območij, na mestne oblasti. (47) Dodatne dodelitve za nadomestilo dodatnih stroškov, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije, se vključijo v operativne programe, ki jih v teh regijah financira ESRR. (48) Vzpostavi se posebna ureditev za izvajanje cilja „evropskega teritorialnega sodelovanja“, ki ga financira ESRR. (49) Komisiji bi moralo biti omogočeno potrditi velike projekte, vključene v operativne programe, po potrebi ob posvetovanju z EIB, z namenom ocene njihovega namena, učinka in rešitev za načrtovano uporabo sredstev Skupnosti. (50) Koristno je določiti vrste dejavnosti, katerim naj bi skladi omogočili podporo v obliki tehnične pomoči. (51) Treba je zagotoviti, da je namenjenih dovolj sredstev za pomoč državam članicam pri pripravi in ocenjevanju projektov. Pri zagotavljanju takšne pomoči sodeluje EIB in Komisija ji lahko v ta namen dodeli donacijo. (52) Podobno je primerno predvideti, da lahko Komisija EIS dodeliti donacijo za izvedbo vrednotenja potreb instrumentov inovativnega finančnega inženiringa, ki so na razpolago mikro, malim in srednje velikim podjetjem. (53) Zaradi enakih razlogov, kot so navedeni zgoraj, lahko Komisija EIB in EIS dodeliti donacijo za izvajanje ukrepov tehnične pomoči na področju trajnostnega razvoja mestnih območij ali za podporo ukrepom za prestrukturiranje s ciljem trajnostne gospodarske dejavnosti v regijah, ki jih je znatno prizadela gospodarska kriza. (54) Učinkovitost pomoči iz skladov je odvisna tudi od vključitve zanesljivega vrednotenja v programiranje in spremljanje; v tem pogledu je treba opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije. (55) Države članice lahko v okviru svojih nacionalnih sredstev za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ predvidijo majhno rezervo za hiter odgovor na nepričakovane sektorske ali lokalne krize, ki so posledica socialno-gospodarskega prestrukturiranja ali učinkov trgovinskih sporazumov. (56) Primerno je opredeliti, koliko izdatkov v državi članici je lahko izenačenih z javnimi izdatki za namen izračunavanja celotnega nacionalnega javnega prispevka k operativnemu programu; v zvezi s tem je ustrezno opozoriti na prispevek „teles, ki jih ureja javno pravo“, kot je določeno v direktivah o javnih naročilih Skupnosti, ker takšna telesa zajemajo več vrst javnih ali zasebnih teles, ustanovljenih za poseben namen zadovoljevanja potreb, ki so v splošnem interesu, nimajo industrijskega ali trgovinskega značaja in jih nadzoruje država, ali regionalni in lokalni organi. (57) Treba je določiti elemente za spreminjanje prispevkov iz skladov v operativne programe zlasti za povečanje multiplikacijskega učinka sredstev Skupnosti. Prav tako je primerno glede na vrsto sklada in cilj določiti zgornje meje, ki jih prispevek iz skladov ne sme prekoračiti. (58) Treba je tudi opredeliti pojem projektov, ki ustvarjajo prihodek, in prepoznati skupna načela in pravila, ki so potrebna za izračun prispevka iz skladov; pri nekaterih naložbah objektivno ni mogoče vnaprej oceniti prihodkov in je zato treba določiti metodologijo za zagotavljanje, da so ti prihodki izključeni iz javnega financiranja. (59) Treba bi bilo določiti začetni in končni datum upravičenosti izdatkov za zagotavljanje enotnega in nepristranskega pravila za izvajanje skladov znotraj Skupnosti. Da bi bilo olajšano izvajanje operativnih programov, je primerno določiti, da je lahko začetni datum upravičenosti izdatkov pred 1. januarjem 2007, če zadevna država članica predloži operativni program pred tem datumom. (60) V skladu z načelom subsidiarnosti ter ob upoštevanju izjem, ki jih predvidevajo Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ( 10 ), Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu ( 11 ) in Uredba Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o Kohezijskem skladu ( 12 ), so potrebna nacionalna pravila o upravičenosti izdatkov. (61) Za zagotovitev učinkovitosti, pravičnosti in trajnostnega učinka posegov v okviru skladov so potrebne določbe, ki zagotavljajo dolgotrajnost naložb v podjetja in ki preprečujejo uporabo teh skladov za uvajanje neupravičene prednosti. Treba je zagotoviti, da je naložbe, ki uživajo pomoč iz skladov, mogoče odpisati, če preteče ustrezno dolgo obdobje. (62) Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba opredeliti splošna načela in zahtevane naloge, ki jih izpolnjujejo nadzorni sistemi vseh operativnih programov na podlagi prava Skupnosti, ki velja za programsko obdobje 2000–2006. (63) Zato je treba določiti en organ za upravljanje za vsak operativni program in razjasniti njegovo odgovornost, kot tudi naloge revizijskega organa. Treba je tudi zagotoviti enotne standarde kakovosti glede potrjevanja izdatkov in drugih zahtevkov za plačilo, preden so posredovani Komisiji. Treba je razjasniti naravo in kakovost podatkov, na katerih temeljijo ti zahtevki, in v ta namen opredeliti naloge organa za potrjevanje. (64) Spremljanje operativnega programa je nujno za zagotavljanje kakovosti njegovega izvajanja. V ta namen bi se morali ustanoviti nadzorni odbori ter opredeliti njihove odgovornosti, kot tudi podatke, ki jih je treba posredovati Komisiji, ter okviri za pregledovanje teh podatkov. Treba je uvesti načelo izmenjave podatkov prek elektronskih sredstev, da bi se izboljšala izmenjava podatkov o izvajanju operativnih programov. (65) V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale imeti države članice glavno odgovornost za izvajanje in nadzor posegov. (66) Treba bi bilo določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti ali kršitev prava Skupnosti, da se zagotovi učinkovito in pravilno izvajanje operativnih programov. Zlasti je treba glede upravljanja in nadzora določiti postopke, na katere države članice podajo zagotovila, da so sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo. (67) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finančnega nadzora je treba povečati sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem področju in opredeliti merila, ki Komisiji omogočajo, v skladu z njeno strategijo nadzora nacionalnih sistemov, ugotoviti stopnjo zanesljivosti zagotovil nacionalnih revizijskih organov. (68) Obseg in intenzivnost nadzora Skupnosti morata biti sorazmerna obsegom prispevka Skupnosti. Kjer je država članica glavni vir financiranja programa, je primerno, da ima država članica možnost organizirati določene elemente nadzorne ureditve v skladu z nacionalnimi pravili. V teh istih okoliščinah je treba določiti, da Komisija razlikuje sredstva, s katerimi bodo države članice izpolnjevale naloge potrjevanja izdatkov in preverjanje sistema upravljanja in nadzora, ter določiti pogoje, pod katerimi lahko Komisija omeji svojo revizijo in se zanese na zagotovila nacionalnih organov. (69) Predplačilo na začetku operativnih programov zagotavlja stalen dotok denarja, kar olajša plačila upravičencem in izvajanje operativnega programa. Zato bi morale biti določene določbe o predplačilih v okviru Strukturnih skladov 5 % (za države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004) in 7 % (za države članice, ki so k Uniji pristopile na ali po 1. maju 2004) ter v okviru Kohezijskega sklada: 7,5 % (za države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004) oziroma 10,5 % (za države članice, ki so k Uniji pristopile na ali po 1. maju 2004), kar naj bi pripomoglo k hitrejšemu izvajanju operativnih programov. (70) Poleg odloga plačil, kjer so ugotovljene resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora, bi morali obstajati ukrepi, ki bi omogočili odredbodajalcu prekiniti plačilo, kjer obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo znatne pomanjkljivosti glede pravilnega delovanja teh sistemov. (71) Pravilo o samodejnem prenehanju obveznosti bo pospešilo izvajanje programov. V ta namen je primerno opredeliti ureditve za njihovo uporabo in dele proračunskih obveznosti, ki so iz njih lahko izvzete, zlasti kadar so zaostanki v izvajanju posledica neobičajnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere zadevna stranka nima vpliva, in se njihovim posledicam kljub prikazani prizadevnosti ni bilo mogoče izogniti. (72) Postopke za zaključitev bi bilo treba poenostaviti s tem, da se omogoči državam članicam, ki to želijo, da v skladu z izbranim časovnim razporedom delno zaključijo operativni program glede na zaključene operacije; treba je vzpostaviti ustrezen okvir za to. (73) Treba bi bilo sprejeti ukrepe potrebne za izvajanje te uredbe v skladu z Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 13 ). Komisija mora sprejeti ukrepe za izvajanje te uredbe, da bi bila zagotovljena preglednost in jasnost določb, ki se uporabljajo pri upravljanju operativnih programov v zvezi z razporejanjem izdatkov po kategorijah, finančnim inženiringom, upravljanjem in nadzorom, elektronsko izmenjavo podatkov in objavami po podanem mnenju Odbora za usklajevanje skladov v vlogi upravnega odbora. Primerno je, da Komisija objavi seznam upravičenih območij v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja in pri tem upošteva merila, ki so navedena v tej uredbi, okvirne smernice pri analizi stroškov in koristi, ki so potrebne za pripravo in predložitev velikih projektov in za projekte, ki ustvarjajo prihodek, okvirne smernice pri vrednotenju in seznam ukrepov, ki so upravičeni v okviru tehnične pomoči na pobudo Komisije po posvetovanju Odbora za usklajevanje skladov v vlogi posvetovalnega odbora — ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







KAZALO NASLOV I CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA GLEDE POMOČI POGLAVJE I PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV Člen 1 Vsebina Člen 2 Definicije POGLAVJE II POSLANSTVO IN CILJI Člen 3 Cilji Člen 4 Instrumenti in poslanstva POGLAVJE III GEOGRAFSKA UPRAVIČENOST Člen 5 Konvergenca Člen 6 Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje Člen 7 Evropsko teritorialno sodelovanje Člen 8 Prehodna podpora POGLAVJE IV NAČELA POMOČI Člen 9 Dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in spoštovanje pravnega reda Člen 10 Načrtovanje programov Člen 11 Partnerstvo Člen 12 Teritorialna raven izvajanja Člen 13 Sorazmerna intervencija Člen 14 Deljeno upravljanje Člen 15 Dodatnost Člen 16 Enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacija Člen 17 Trajnostni razvoj POGLAVJE V FINANČNI OKVIR Člen 18 Skupna sredstva Člen 19 Sredstva za cilj „konvergenca“ Člen 20 Sredstva za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ Člen 21 Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ Člen 22 Neprenosljivost sredstev Člen 23 Sredstva za rezervo na podlagi doseženih rezultatov Člen 24 Sredstva za tehnično pomoč NASLOV II STRATEŠKI PRISTOP H KOHEZIJI POGLAVJE I STRATEŠKE SMERNICE SKUPNOSTI GLEDE KOHEZIJE Člen 25 Vsebina Člen 26 Sprejem in pregled POGLAVJE II NACIONALNI STRATEŠKI REFERENČNI OKVIR Člen 27 Vsebina Člen 28 Priprava in sprejem POGLAVJE III STRATEŠKO SPREMLJANJE IZVAJANJA Člen 29 Poročanje držav članic o strategijah Člen 30 Poročanje Evropske komisije o strategijah in razprava o kohezijski politiki Člen 31 Kohezijsko poročilo NASLOV III NAČRTOVANJE PROGRAMOV POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE O STRUKTURNIH SKLADIH IN KOHEZIJSKEM SKLADU Člen 32 Priprava in potrditev operativnih programov Člen 33 Popravljanje operativnih programov Člen 34 Posebni značaj skladov Člen 35 Geografski obseg Člen 36 Sodelovanje Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada POGLAVJE II VSEBINA NAČRTOVANJA PROGRAMOV ODDELEK 1 OPERATIVNI PROGRAMI Člen 37 Operativni programi za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ Člen 38 Operativni programi za cilja „evropskega teritorialnega sodelovanja“ ODDELEK 2 VELIKI PROJEKTI Člen 39 Vsebina Člen 40 Podatki, predloženi Komisiji Člen 41 Odločitev Komisije ODDELEK 3 GLOBALNA NEPOVRATNA SREDSTVA Člen 42 Splošne določbe Člen 43 Izvedbene določbe ODDELEK 3A VRAČLJIVA POMOČ Člen 43a Oblike vračljive pomoči Člen 43b Ponovna uporaba vračljive pomoči ODDELEK 4 FINANČNI INŽENIRING Člen 44 Dejavnosti finančnega inženiringa Člen 44a Neuporaba nekaterih določb ODDELEK 5 TEHNIČNA POMOČ Člen 45 Tehnična pomoč na pobudo Komisije Člen 46 Tehnična pomoč držav članic NASLOV IV UČINKOVITOST POGLAVJE I VREDNOTENJE Člen 47 Splošne določbe Člen 48 Odgovornost držav članic Člen 49 Odgovornost Komisije POGLAVJE II REZERVE Člen 50 Nacionalna rezerva na podlagi doseženih rezultatov Člen 51 Nacionalna varnostna rezerva Člen 51a NASLOV V FINANČNI PRISPEVEK SKLADOV POGLAVJE I PRISPEVEK SKLADOV Člen 52 Spremembe deležev prispevkov Člen 53 Prispevek skladov Člen 54 Druge določbe POGLAVJE II PROJEKTI, KI USTVARJAJO PRIHODEK Člen 55 Projekti, ki ustvarjajo prihodek POGLAVJE III UPRAVIČENOST IZDATKOV Člen 56 Upravičenost izdatkov POGLAVJE IV TRAJNOST OPERACIJ Člen 57 Trajnost operacij NASLOV VI UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE IN NADZOR POGLAVJE I SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA Člen 58 Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora Člen 59 Določitev organov Člen 60 Naloge organa za upravljanje Člen 61 Naloge organa za potrjevanje Člen 62 Naloge revizijskega organa POGLAVJE II SPREMLJANJE Člen 63 Nadzorni odbor Člen 64 Sestava Člen 65 Naloge Člen 66 Ureditev spremljanja Člen 67 Letno poročilo in končno poročilo o izvajanju Člen 68 Letni pregled programov POGLAVJE III INFORMIRANJE IN OBVEŠČANJE JAVNOSTI Člen 69 Informiranje in obveščanje javnosti POGLAVJE IV PRISTOJNOSTI DRŽAV ČLANIC IN KOMISIJE ODDELEK 1 PRISTOJNOSTI DRŽAV ČLANIC Člen 70 Upravljanje in nadzor Člen 71 Vzpostavljanje sistemov upravljanja in nadzora ODDELEK 2 PRISTOJNOSTI KOMISIJE Člen 72 Pristojnosti Komisije Člen 73 Sodelovanje z revizijskimi organi držav članic ODDELEK 3 SORAZMERNOST PRI NADZORU OPERATIVNIH PROGRAMOV Člen 74 Ureditev sorazmernega nadzora NASLOV VII FINANČNO UPRAVLJANJE POGLAVJE I FINANČNO UPRAVLJANJE ODDELEK 1 PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI Člen 75 Proračunske obveznosti ODDELEK 2 SPLOŠNA PRAVILA GLEDE PLAČIL Člen 76 Splošna pravila glede plačil Člen 77 Splošna pravila za izračun vmesnih plačil in končnih plačil Člen 78 Izkaz o izdatkih Člen 78a Zahteva za predložitev dodatnih informacij v izjavi o izdatkih glede instrumentov finančnega inženiringa in predujmov, izplačanih upravičencem v okviru državne pomoči Člen 79 Kopičenje vnaprejšnjega financiranja in vmesnih plačil Člen 80 Celost plačil upravičencem Člen 81 Uporaba eura ODDELEK 3 VNAPREJŠNJE FINANCIRANJE Člen 82 Plačilo Člen 83 Obresti Člen 84 Obračun ODDELEK 4 VMESNA PLAČILA Člen 85 Vmesna plačila Člen 86 Sprejemljivost zahtevkov za plačila Člen 87 Datum predložitve zahtevkov za plačila in zamuda s plačilom ODDELEK 5 ZAPRTJE PROGRAMA IN KONČNO PLAČILO Člen 88 Delno zaprtje Člen 89 Pogoji za končno plačilo Člen 90 Dostopnost dokumentov ODDELEK 6 PREKINITEV IN ODLOŽITEV PLAČIL Člen 91 Prekinitev roka plačila Člen 92 Odložitev plačil ODDELEK 7 SAMODEJNO PRENEHANJE PREVZETIH OBVEZNOSTI Člen 93 Načela Člen 94 Obdobje za prekinitev za velike projekte in sheme pomoči Člen 95 Obdobje prekinitve zaradi sodnih postopkov in upravnih pritožb Člen 96 Izjeme od samodejne prekinitve obveznosti Člen 97 Postopek POGLAVJE II FINANČNI POPRAVKI ODDELEK 1 FINANČNI POPRAVKI DRŽAV ČLANIC Člen 98 Finančni popravki držav članic ODDELEK 2 FINANČNI POPRAVKI KOMISIJE Člen 99 Merila za popravke Člen 100 Postopek Člen 101 Obveznosti držav članic Člen 102 Povračilo NASLOV VIII ODBORI POGLAVJE I ODBOR ZA USKLAJEVANJE SKLADOV Člen 103 Odbor in postopki POGLAVJE II ODBOR NA PODLAGI ČLENA 147 POGODBE Člen 104 Odbor na podlagi člena 147 Pogodbe NASLOV IX KONČNA DOLOČBE Člen 105 Prehodne določbe Člen 105a Posebne določbe po pristopu Hrvaške Člen 106 Klavzula o pregledu Člen 107 Razveljavitev Člen 108 Začetek veljavnosti PRILOGA I „Letna razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013“ PRILOGA II „Finančni okvir“ PRILOGA III „Zgornje meje, ki veljajo za stopnje sofinanciranja“ PRILOGA IV „Kategorije izdatkov“ PRILOGA V Priloga k izkazu o izdatkih iz člena 78a







NASLOV I

Cilji in splošna pravila glede pomoči







POGLAVJE I

Področje uporabe in opredelitve pojmov

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa splošna pravila, ki urejajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) (v nadaljevanju „Strukturni skladi“) in Kohezijski sklad, brez poseganja v posebne določbe iz uredb (ES) št. 1080/2006, (ES) št. 1081/2006 in (ES) št. 1084/2006.

Ta uredba opredeljuje cilje, h katerim naj prispevajo Strukturni skladi in Kohezijski sklad (v nadaljevanju „skladi“), merila upravičenosti držav članic in regij do pomoči v okviru teh skladov, razpoložljiva finančna sredstva in merila za njihovo dodeljevanje.

Ta uredba opredeljuje kontekst za kohezijsko politiko, vključno z metodo določanja strateških smernic Skupnosti o koheziji, nacionalnim strateškim referenčnim okvirom in preverjanjem na ravni Skupnosti.

Uredba v ta namen določa načela in pravila partnerstva, programiranja, vrednotenja, upravljanja, vključno s finančnim upravljanjem, spremljanja in nadzora na podlagi delitve pristojnosti med državami članicami in Komisijo.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi imajo naslednji izrazi naslednji pomen:

1. „operativni program“: dokument, ki ga predloži država članica in ki ga sprejme Komisija za določitev razvojne strategije z uporabo skladnega niza prednostnih nalog, kar naj bi dosegla s pomočjo iz enega sklada ali, v primeru cilja „konvergenca“ s pomočjo iz Kohezijskega sklada in ESRR;

2. „ ►C5 razvojna prioriteta ◄ “: ena od prednostnih nalog strategije v operativnem programu, ki vključuje skupino povezanih operacij, ki imajo posebne merljive cilje;

3. „operacija“: projekt ali skupina projektov, ki jih izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali operativnega programa v njegovi pristojnosti, na podlagi meril, ki jih določi nadzorni odbor, in ki ga izvaja eden ali več upravičencev za doseganje ciljev ►C5 razvojne prioritete ◄ , pod katero spada;

▼C5

4. „upravičenec“: oseba zasebnega ali javnega prava, ki je odgovorna za zagon ali zagon in izvajanje operacije. V smislu shem pomoči iz člena 87 Pogodbe so upravičenci zasebna ali javna podjetja, ki izvajajo posamezen projekt in prejemajo javno pomoč;

▼B

5. „javni izdatki“: vsak javni prispevek k financiranju operacij, ki izvira iz proračuna države, regionalnih ali lokalnih oblasti, Evropskih skupnosti v povezavi s Strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom ter vsak podoben izdatek. Vsak prispevek k financiranju operacij, ki izhaja iz proračunov organov javnega prava ali združenj ene ali več regionalnih ali lokalnih oblasti ali organov javnega prava, delujočih v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18/ES z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( 14 ), se smatra kot podoben izdatek;

▼C5

6. „posredniško telo“: oseba zasebnega ali javnega prava, ki deluje v pristojnosti organa za upravljanje ali potrjevanje ali ki v imenu tega organa izvaja naloge v razmerju do upravičencev,ki izvajajo operacije;

▼B

7. „nepravilnost“: kakršna koli kršitev določbe zakonodaje Skupnosti, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi škodovalo splošnemu proračunu Evropske unije;

▼M5

8. „vračljiva sredstva“: neposredni finančni prispevek v obliki donacije, ki so lahko v celoti ali delno vračljiva brez obresti;

9. „kreditna linija“: finančni instrument, ki upravičencu omogoča črpanje finančnega prispevka, ki je lahko v celoti ali delno vračljiv, glede na izdatke, ki jih je plačal upravičenec in so izkazani s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enakovredno dokazno vrednostjo.

▼B







POGLAVJE II

Cilji in naloge

Člen 3

Cilji

1. Ukrep Skupnosti po členu 158 Pogodbe je namenjen krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Evropske unije z namenom spodbujanja usklajenega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Ta ukrep se izvaja s pomočjo skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjen je v zmanjševanje gospodarskih, socialnih in teritorialnih neskladij, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, in zaradi gospodarskega in socialnega prestrukturiranja ter staranja prebivalstva.

Ukrepi v okviru skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja.

2. V ta namen ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EIB in ostali obstoječi finančni instrumenti Skupnosti vsak na ustrezen način prispevajo k doseganju naslednjih treh ciljev:

(a) cilja „konvergenca“, ki je usmerjen v pospeševanje konvergence najmanj razvitih držav članic in regij z izboljšanjem pogojev za rast in zaposlovanje s pomočjo povečevanja in izboljšanja kakovosti naložb v fizični in človeški kapital, razvoja inovacij in družbe znanja, prilagodljivosti na gospodarske in socialne spremembe, varovanja in izboljšanja okolja ter upravne učinkovitosti. Ta cilj predstavlja prednostno nalogo skladov;

(b) cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, ki je izven najmanj razvitih regij usmerjen v krepitev konkurenčnosti in privlačnosti regije ter zaposlenosti s predvidevanjem gospodarskih in socialnih sprememb, vključno s spremembami, povezanimi s sprostitvijo trgovine, s pomočjo povečevanja in izboljševanja kakovosti naložb v človeški kapital, inovacij in spodbujanja na znanju temelječe družbe, podjetništva, varovanja in izboljšanja okolja, izboljšanja dostopnosti, prilagodljivostjo delavcev in podjetij ter razvoja skupnih trgov dela; in

(c) cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, ki je usmerjen v krepitev čezmejnega sodelovanja s pomočjo lokalnih in regionalnih skupnih pobud, transnacionalnega sodelovanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje integriranega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Skupnosti, ter krepitev medregionalnega sodelovanja in izmenjave izkušenj na ustrezni teritorialni ravni.

3. V sklopu treh ciljev iz odstavka 2 pomoč iz skladov upošteva na eni strani posebne gospodarske in socialne značilnosti ter posebne teritorialne značilnosti na drugi strani. Pomoč iz skladov na ustrezen način s pomočjo diverzifikacije gospodarstva podpira trajnostni razvoj mestnih območij, zlasti kot del regionalnega razvoja, ter obnove podeželja in območij, odvisnih od ribištva. Pomoč podpira tudi območja, ki imajo geografske ali naravne omejitve, ki dodatno otežujejo razvoj, zlasti v najbolj oddaljenih regijah iz člena 299(2) Pogodbe kot tudi v severnih območjih z zelo nizko gostoto prebivalstva, na določenih otokih in otoških državah članicah ter v gorskih območjih.

Člen 4

Instrumenti in naloge

1. Skladi, vsak s svojimi posebnimi določbami, ki veljajo zanj, prispevajo k doseganju treh ciljev iz člena 3(2) na naslednji način:

(a) cilj „konvergence“: ESRR, ESS in Kohezijski sklad;

(b) cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“: ESRR in ESS;

(c) cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“: ESRR.

2. Kohezijski sklad posreduje tudi v tistih regijah, ki sicer po merilih iz člena 5(1) niso upravičene do podpore iz cilja „konvergenca“, ki pripadajo:

(a) državi članici, ki je upravičena do podpore iz Kohezijskega sklada po merilih iz člena 5(2); in

(b) državi članici, ki je upravičena do sredstev iz Kohezijskega sklada po merilih iz člena 8(3).

3. Skladi prispevajo k financiranju strokovne pomoči na pobudo držav članic in Komisije.







POGLAVJE III

Geografska upravičenost

Člen 5

Konvergenca

1. Regije, upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „konvergenca“, so regije, ki ustrezajo ravni 2 po nomenklaturi statističnih teritorialnih enot (v nadaljevanju „raven NUTS 2“), v smislu Uredbe (ES) št. 1059/2003, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca, izmerjen v paritetah kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za obdobje 2000–2002, je nižji od 75 % povprečja BDP EU-25 za enako referenčno obdobje.

2. Do sredstev iz Kohezijskega sklada so upravičene tiste države članice, katerih bruto nacionalni prihodek (BNP) na prebivalca, merjen v paritetah kupne moči in izračunan na podlagi zneskov Skupnosti za obdobje 2001–2003, je nižji od 90 % povprečnega BNP EU-25, in ki imajo načrt za izpolnjevanje ekonomskih konvergenčnih meril iz člena 104 Pogodbe.

3. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija sprejme seznam regij, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1 ter držav članic, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 2. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Upravičenost držav članic do sredstev iz Kohezijskega sklada se pregleda leta 2010 na podlagi zneskov Skupnosti o BNP za EU-25.

Člen 6

Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje

Regije, upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, so tiste, ki niso zajete v členih 5(1) ter 8(1) in (2).

Ob predložitvi nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 27 vsaka zadevna država članica navede regije na ravni NUTS 1 in na ravni NUTS 2, za katere bo predložila program za financiranje s strani ESRR.

Člen 7

Evropsko teritorialno sodelovanje

1. Za namene čezmejnega sodelovanja so do financiranja upravičene regije Skupnosti na ravni NUTS 3 ob vseh notranjih in določenih zunanjih kopenskih mejah in vse regije Skupnosti na ravni NUTS 3 ob morskih mejah, ki so načeloma ločene največ za 150 km, ob upoštevanju mogočih prilagoditev, potrebnih zaradi zagotavljanja skladnosti in stalnosti ukrepov sodelovanja.

Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(2) sprejme seznam upravičenih regij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2. Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(2) za namene transnacionalnega sodelovanja sprejme seznam upravičenih transnacionalnih območij, razdeljenih po programih. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

3. Za namene medregionalnega sodelovanja, mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj je upravičeno celotno ozemlje Skupnosti.

Člen 8

Prehodna podpora

1. Regije na ravni NUTS 2, ki bi bile, če bi prag upravičenosti ostal pri 75 % povprečja BDP EU-15, upravičene do statusa iz cilja „konvergenca“ po členu 5(1), vendar pa zaradi tega, ker bo njihova nominalna raven BDP na prebivalca presegla 75 % povprečja BDP EU-25, izmerjenega in izračunanega glede na člen 5(1), do tega niso upravičene, so s specifičnimi prehodnimi ukrepi upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „konvergenca“.

2. Regije na ravni NUTS 2, ki jih v letu 2006 v celoti zajema Cilj 1 po členu 3 Uredbe (ES) št. 1260/1999 in katerih nominalna raven BDP na prebivalca, izmerjena in izračunana glede na člen 5(1), bo presegla 75 % povprečja BDP EU-15, so s specifičnimi prehodnimi ukrepi upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“.

Ob ugotovitvi, da bi moral biti Ciper na podlagi revidiranih številk za obdobje 1997–1999 upravičen do statusa Cilja 1 v obdobju 2004–2006, koristi Ciper v obdobju 2007–2013 ugodnosti prehodnih določb, ki veljajo za regije iz prvega pododstavka.

3. Države članice, ki so v letu 2006 upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada in ki bi do njih ostale upravičene še naprej, če bi prag upravičenosti ostal pri 90 % povprečja BND EU-15, vendar pa do tega niso upravičene, ker bo njihov nominalni BND na prebivalca presegel 90 % povprečja BND EU-25, izmerjenega in izračunanega v skladu s členom 5(2), so s specifičnimi prehodnimi ukrepi upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada v okviru cilja „konvergenca“.

4. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija sprejme seznam regij, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 1 in 2 ter držav članic, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 3. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.







POGLAVJE IV

Načela pomoči

Člen 9

Dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in spoštovanje

1. Skladi nudijo pomoč, ki dopolnjuje nacionalne ukrepe, vključno z ukrepi na regionalni in lokalni ravni, in jih vključuje med prednostne naloge Skupnosti.

2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč iz skladov skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti ter da dopolnjuje druge finančne instrumente Skupnosti. Ta skladnost in to dopolnjevanje sta prikazana predvsem v strateških smernicah Skupnosti o koheziji, v nacionalnih strateških referenčnih okvirih in v operativnih programih.

3. Pomoč, ki jo sofinancirajo skladi, se osredotoči na prednostne naloge Evropske unije glede krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest, vključno z izpolnjevanjem ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005–2008, kakor je določeno v Sklepu Sveta 2005/600/ES ( 15 ). Komisija in države članice v ta namen v skladu s svojimi pooblastili zagotovijo, da se za zgoraj navedene prednostne naloge nameni 60 % izdatkov za cilj „konvergenca“ cilj „in 75 % izdatkov za“ cilj regionalna konkurenčnost in „zaposlovanje“ vseh držav, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004. Ti cilji, ki temeljijo na kategorijah izdatkov iz Priloge IV, se uporabljajo kot povprečje v celotnem programskem obdobju.

Da bi bilo zagotovljeno upoštevanje posebnih nacionalnih okoliščin, vključno s prednostnimi nalogami iz nacionalnega programa reform vsake zadevne države članice, lahko Komisija in ta država članica odločita, da bosta na primeren način dopolnili seznam kategorij iz Priloge IV.

Vsaka zadevna država članica prispeva k tem ciljem.

Države članice, ki so pristopile k Uniji na ali po 1. maju 2004, lahko na lastno pobudo odločijo o uporabi teh določb.

4. V skladu s svojimi pooblastili Komisija in države članice zagotovijo usklajevanje med pomočjo iz različnih skladov, EKSRP, ESR ter intervencijami EIB in drugih obstoječih finančnih instrumentov.

5. Projekti, ki jih financirajo skladi, so skladni z določbami Pogodbe in akti, ki so bili sprejeti v skladu z njo.

Člen 10

Programiranje

Cilji skladov se uresničujejo v okviru večletnega večstopenjskega sistema programiranja, ki vključuje opredelitev prednostnih ciljev, financiranje ter sistem upravljanja in nadziranja.

Člen 11

Partnerstvo

1. Cilji skladov se uresničujejo v okviru tesnega sodelovanja, (v nadaljevanju „partnerstva“), med Komisijo in vsako državo članico. Vsaka država članica organizira, kjer je to primerno in v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami, partnerstvo z organi in telesi, kot so:

(a) pristojni regionalni, lokalni, mestni in drugi javni organi;

(b) gospodarski in socialni partnerji;

(c) drugi ustrezni organ, ki predstavlja civilno družbo, okoljski partnerji, nevladne organizacije in telesa, odgovorna za spodbujanje enakosti med moškimi iz ženskami.

Vsaka država članica določi najbolj reprezentativne partnerje na državni, regionalni in lokalni ravni in v gospodarski, socialni, okoljski in drugih sferah, (v nadaljevanju „partnerji“), v skladu z nacionalnimi predpisi in praksami, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami ter spodbujanju trajnostnega razvoja z vključevanjem zahtev glede varovanja in izboljšanja okolja.

2. Partnerstvo se izvaja ob popolnem upoštevanju ustreznih institucionalnih, pravnih in finančnih pristojnosti vsake kategorije partnerstva, kakor je opredeljeno v odstavku 1.

Partnerstvo zajema pripravo, izvajanje, spremljanje in vrednotenje operativnih programov. Kjer je primerno, države članice vključijo vsakega od zadevnih partnerjev, in zlasti regije, v različne stopnje načrtovanja programov v okviru rokov, ki so določeni za vsako stopnjo.

3. Komisija se vsako leto o pomoči iz skladov posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo gospodarske in socialne partnerje na evropski ravni.

Člen 12

Teritorialna raven izvajanja

Izvajanje operativnih programov iz člena 32 je odgovornost držav članic na ustrezni teritorialni ravni, v skladu s posebnim institucionalnim sistemom v vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to uredbo.

Člen 13

Sorazmerna intervencija

1. Finančni in upravni viri, ki jih Komisija in države članice uporabljajo pri izvajanju skladov glede na:

(a) izbiro kazalnikov, predvidenih v členu 37(1)(c);

(b) vrednotenje v smislu členov 47 in 48;

(c) splošna načela sistemov upravljanja in nadzora iz člena 58 (e) in (f);

(d) poročanje, kakor je opredeljeno v členu 67,

so sorazmerni celotnemu znesku izdatkov, dodeljenemu operativnemu programu.

2. Poleg tega so v členu 74 te uredbe navedene posebne določbe glede sorazmernosti v zvezi z nadzorom.

Člen 14

Deljeno upravljanje

▼M7

1. Proračun Evropske unije, dodeljen skladom, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo, v skladu s točko (b) člena 53 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 16 ), z izjemo instrumenta iz člena 36a te uredbe in tehnične pomoči iz člena 45 te uredbe.

Načelo dobrega finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členom 48(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

▼B

2. Komisija izvaja svojo pristojnost za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije na naslednje načine:

(a) Komisija preveri obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah, v skladu s postopki, opisanimi v členih 71, 72 in 73;

(b) Komisija prekine rok za plačilo ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del, v skladu s členoma 91 in 92, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovejo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek, v skladu s postopki, ki so opisani v členih 100 in 101;

(c) Komisija preveri povračila predplačil in samodejno odstopi od proračunskih obveznosti, v skladu s postopki opisanimi v členu 82(2) ter členih 93 do 97.

Člen 15

Dodatnost

1. Prispevki iz Strukturnih skladov ne nadomestijo javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice.

2. Za regije, ki jih pokriva cilj „konvergenca“, Komisija in država članica določita raven javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki jih bo država članica v programskem obdobju vzdrževala v vseh zadevnih regijah.

Raven izdatkov po državah članicah je ena izmed postavk v odločitvi Komisije o nacionalnem strateškem referenčnem okviru iz člena 28(3). Metodološki dokument Komisije, ki je sprejet v skladu s postopkom iz člena 103(3), določa smernice.

3. Višina izdatkov iz odstavka 2 praviloma ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju.

Višina izdatkov se nadalje določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih ali izrednih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju.

4. Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri dodatnost za cilj „konvergenca“ sredi obdobja leta 2011. Komisija se lahko ob posvetovanju z državo članico v okviru tega vmesnega preverjanja odloči, da bo spremenila zahtevano višino strukturnih izdatkov, če se je gospodarski položaj v zadevni državi članici pomembno spremenil od takrat, ko se je določala višina javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov iz odstavka 2. Odločitev Komisije iz člena 28(3) se spremeni, tako da upošteva to prilagoditev.

Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri naknadno, in sicer 31. decembra 2016, dodatnost za cilj „konvergenca“. ►A1 Glede Hrvaške je datum preverjanja 31. december 2017. ◄

Država članica posreduje Komisiji informacije, zahtevane za preverjanje spoštovanja javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki so bili določeni predhodno. Po potrebi se uporabijo metode statističnega ocenjevanja.

Komisija objavi rezultate preverjanja dodatnosti po državah članicah, vključno z metodologijo in viri podatkov, po zaključku vsake od treh stopenj preverjanja.

Člen 16

Enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacija

Države članice in Komisija zagotavljajo, da se na različnih stopnjah izvajanja skladov podpira enakost med moškimi in ženskami ter vključevanje vprašanja enakosti med spoloma.

Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo vsakršno diskriminacijo na osnovi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti na različnih stopnjah izvajanja skladov in zlasti pri dostopu do njih. Eno od meril, ki jih je treba upoštevati pri opredelitvi operacij, sofinanciranih iz skladov, in na različnih stopnjah izvajanja, je zlasti dostopnost za invalidne osebe.

Člen 17

Trajnostni razvoj

Cilji skladov se uresničujejo v okviru trajnostnega razvoja in podpore s strani Skupnosti cilju varovanja in izboljšanja okolja, kot je zapisano v členu 6 Pogodbe.







POGLAVJE V

Finančni okvir

Člen 18

Skupna sredstva

▼A1

1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti skladov za obdobje 2007–2013 znašajo 308 417 037 817 EUR v cenah iz leta 2004, v skladu z letno razdelitvijo, ki je prikazana v Prilogi I.

▼B

Za namene programiranja in kasnejše vključitve v splošni proračun Evropske unije se zneski iz prvega pododstavka indeksirajo na 2 % na leto.

Razdelitev proračunskih sredstev med cilje, ki so opredeljeni v členu 3(2), je takšna, da zagotovi znatno koncentracijo na regije iz cilja „konvergenca“.

2. Komisija pripravi okvirne letne razdelitve po državah članicah v skladu z merili in metodologijo, navedenimi v Prilogi II, brez poseganja v določbe iz členov 23 in 24.

3. Zneski iz odstavkov 12 do 30 Priloge II so vključeni v zneske iz členov 19, 20 in 21 in morajo biti jasno opredeljeni v programskih dokumentih.

▼A1

Člen 19

Sredstva za cilj „konvergenca“

Skupna sredstva za cilj „konvergenca“ znašajo 81,56 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 251 529 800 379 EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:

(a) 70,50 % (tj. skupno 177 324 921 223 EUR) za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;

(b) 4,98 % (tj. skupno 12 521 289 405 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;

(c) 23,23 % (tj. skupno 58 433 589 750 EUR) za financiranje iz člena 5(2), z uporabo prebivalstva, nacionalne blaginje in površine kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;

(d) 1,29 % (tj. skupno 3 250 000 000 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(3).

▼B

Člen 20

Sredstva za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“

▼A1

Skupna sredstva za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ znašajo 15,93 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 49 127 784 318 EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:

▼C5

(a) 78,86 % (tj. skupno 38 742 477 688 EUR) za financiranje iz člena 6, z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, stopnje brezposelnosti, stopnje zaposlenosti in gostoto prebivalstva kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; in

(b) 21,14 % (tj. skupno 10 385 306 630 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in stopnje brezposelnosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah.

▼B

Člen 21

Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

▼A1

1. Skupna sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ znašajo 2,52 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 7 759 453 120 EUR) in se, razen zneska iz odstavka 22 Priloge II, med različnimi deli razdelijo na sledeč način:

(a) 73,86 % (tj. skupno 5 583 386 893 EUR) za financiranje čezmejnega sodelovanja iz člena 7(1), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;

(b) 20,95 % (tj. skupno 1 583 594 654 EUR) za financiranje transnacionalnega sodelovanja iz člena 7(2), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;

(c) 5,19 % (tj. skupno 392 471 574 EUR) za financiranje medregionalnega sodelovanja, mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj iz člena 7(3).

2. Prispevek ESRR k čezmejnim programom in programom skupnega morskega bazena v skladu z instrumentom o evropskem sosedstvu in partnerstvu in k čezmejnim programom v okviru instrumenta za predpristopno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006 znaša 817 691 234 EUR na podlagi navedbe vsake zadevne države članice, odšteto od njihovih dodeljenih sredstev iz odstavka 1(a). Ti prispevki ESRR niso vnovič porazdeljeni med zadevnimi državami članicami.

▼B

3. Prispevek ESRR k vsakemu čezmejnemu programu in programu skupnega morskega bazena v okviru instrumentov iz odstavka 2 se dodeli pod pogojem, da je prispevek iz takšnih instrumentov slehernemu takšnemu programu vsaj enakovreden prispevku ESRR. Vendar znaša ta enakovrednost največ 465 690 000 EUR v okviru instrumenta o evropskem sosedstvu in partnerstvu in 243 782 000 EUR v okviru instrumenta za predpristopno pomoč.

4. Odobrena letna sredstva, ki ustrezajo prispevku ESRR, navedenemu v odstavku 2, so od proračunskega leta 2007 dalje vnesena v ustrezne proračunske postavke čezmejnega področja instrumentov iz odstavka 2.

5. Letni prispevek iz ESRR, naveden v odstavku 2, za katerega ni bil najkasneje do 30. junija Komisiji predložen noben operativni program v okviru čezmejnega področja in področja skupnega morskega bazena v okviru instrumentov iz odstavka 2, se leta 2008 in 2009 da na razpolago zadevnim državam članicam za financiranje čezmejnega sodelovanja, navedenega v odstavku 1(a), vključno s sodelovanjem ob zunanjih mejah.

Če najkasneje do 30. junija 2010 še obstajajo operativni programi v okviru čezmejnega področja in področja skupnega morskega bazena v okviru instrumentov iz odstavka 2, ki niso bili predloženi Komisiji, se celoten prispevek iz ESRR, naveden v odstavku 2, za ostala leta do leta 2013 da na razpolago zadevnim državam članicam za financiranje čezmejnega sodelovanja, navedenega v odstavku 1(a), vključno s sodelovanjem ob zunanjih mejah.

6. Če je treba po sprejetju čezmejnih programov in programov skupnega morskega bazena s strani Komisije, navedenih v odstavku 2, takšne programe prekiniti, ker

(a) država partnerica ne podpiše finančnega sporazuma do konca leta po sprejetju programa; ali

(b) programov zaradi problemov v odnosih med sodelujočimi državami ni mogoče izvajati;

potem se prispevek ESRR, naveden v odstavku 2, v višini še neodobrenih letnih obrokov, na zahtevo zadevnih držav članic da slednjim na razpolago za financiranje čezmejnega sodelovanja, navedenega v odstavku 1(a), vključno s sodelovanjem ob zunanjih mejah.

Člen 22

Neprenosljivost sredstev

Skupna odobrena sredstva po državah članicah v okviru posameznega cilja skladov in njihovih delov, se med sabo ne smejo prenašati.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko vsaka država članica v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ prenese do 15 % dodeljenih finančnih sredstev ene od komponent iz člena 21(1)(a) in (b) na drugo komponento.

▼A1

Z odstopanjem od prvega odstavka lahko Hrvaška v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ dodeljena finančna sredstva zaradi doseganja čim večje učinkovitosti in enostavnosti prerazdeli med tri komponente iz člena 21(1)(a) do (c).

▼A1

Člen 23

Sredstva za rezervo na podlagi doseženih rezultatov

Tri odstotke sredstev iz člena 19(a) in (b) ter člena 20 lahko države članice, razen Hrvaške, dodelijo v skladu s členom 50.

▼B

Člen 24

Sredstva za tehnično pomoč

0,25 % sredstev iz člena 18(1) se nameni tehnični pomoči Komisije, kakor je opredeljeno v členu 45.







NASLOV II

STRATEŠKI PRISTOP H KOHEZIJI







POGLAVJE I

Strateške smernice skupnosti glede kohezije

Člen 25

Vsebina

Svet na ravni Skupnosti določi strnjene strateške smernice o gospodarski, socialni in teritorialni koheziji, s katerimi opredeli okvir za posege v okviru skladov ob upoštevanju drugih zadevnih politik Skupnosti.

Za vsak cilj v okviru skladov te smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja iz člena 3(1).

Te smernice se določijo ob upoštevanju integriranih smernic, ki vključujejo širše smernice gospodarske politike in smernice za zaposlovanje, ki jih je sprejel Svet v skladu s postopki iz členov 99 in 128 Pogodbe.

Člen 26

Sprejem in pregled

Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami predlaga strateške smernice Skupnosti o koheziji iz člena 25 te uredbe. Do 1. februarja 2007 se sprejmejo strateške smernice Skupnosti o koheziji, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe. Strateške smernice Skupnosti o koheziji se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Strateške smernice Skupnosti o koheziji se lahko v vmesnem obdobju po potrebi pregledajo, ob tesnem sodelovanju z državami članicami in v skladu s postopkom iz prvega pododstavka, zaradi upoštevanja vsakršnih večjih sprememb prednostnih nalog Skupnosti.

Vmesni pregled strateških smernic Skupnosti o koheziji za države članice ne predstavlja obveznosti pregleda operativnih programov ali ustreznih nacionalnih strateških referenčnih okvirov.







POGLAVJE II

Nacionalni strateški referenčni okvir

Člen 27

Vsebina

1. Država članica predloži nacionalni strateški referenčni okvir, ki zagotavlja, da je pomoč iz skladov usklajena s strateškimi smernicami Skupnosti o koheziji, in ki določa povezavo med prednostnimi nalogami Skupnosti na eni strani ter nacionalnim programom reform na drugi strani.

2. Vsak nacionalni strateški referenčni okvir predstavlja referenčni instrument za pripravo programiranja v okviru skladov.

3. Nacionalni strateški referenčni okvir se bo uporabljal za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“. Glede na odločitev posamezne države članice se lahko uporablja tudi za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“, ne da bi to posegalo v prihodnje odločitve drugih zadevnih držav članic.

4. Nacionalni strateški referenčni okvir vsebuje naslednje elemente:

(a) analizo razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, ob upoštevanju trendov v evropskem in svetovnem gospodarstvu;

(b) strategijo, izbrano na osnovi te analize, vključno s tematskimi in teritorialnimi prednostnimi nalogami. Te prednostne naloge, kjer je primerno, vključujejo ukrepe, povezane s trajnostnim razvojem mestnih območij, diverzifikacijo gospodarstva na podeželju in v območjih, odvisnih od ribištva;

(c) seznam operativnih programov za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“;

(d) opis tega, kako bodo izdatki za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ prispevali k prednostnim nalogam Evropske unije glede krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest, vključno z izpolnjevanjem ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008, določenih v členu 9(3);

(e) okvirna letna dodeljena sredstva iz vsakega sklada po programih;

(f) samo za regije cilja „konvergenca“: (i) ukrepe, predvidene za izboljšanje upravne učinkovitosti držav članic; (ii) znesek skupnih letnih odobrenih sredstev iz EKSRP in ESR; (iii) podatke, potrebne za predhodno preverjanje spoštovanja načela dodatnosti iz člena 15.

(g) za države članice, ki so upravičene do Kohezijskega sklada v okviru členov 5(2) in 8(3) podatke o mehanizmih za zagotavljanje koordinacije med operativnimi programi samimi in med operativnimi programi in EKSRP, ESR ter po potrebi intervencijami EIB in drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti.

5. Kjer je ustrezno, lahko nacionalni strateški referenčni okvir nadalje vsebuje tudi naslednje elemente:

(a) postopek usklajevanja med kohezijsko politiko Skupnosti ter ustreznimi nacionalnimi, sektorskimi in regionalnimi politikami zadevne države članice;

(b) za države članice, ki niso navedene v odstavku 4(g) mehanizme za zagotavljanje usklajevanja med operativnimi programi samimi in med njimi ter ESRR, ESR in intervencijami EIB ter drugih obstoječih finančnih instrumentov.

6. Podatki v nacionalnem strateškem referenčnem okviru upoštevajo posebne institucionalne ureditve vsake države članice.

Člen 28

Priprava in sprejem

1. Država članica pripravi nacionalni strateški referenčni okvir po posvetovanju z ustreznimi partnerji iz člena 11, v skladu s postopkom, ki je štet za najbolj primernega in v skladu s svojo institucionalno strukturo. Zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

▼A1

Glede Hrvaške nacionalni strateški referenčni okvir zajema obdobje od dne pristopa do 31. decembra 2013.

▼B

Država članica pripravi nacionalni strateški referenčni okvir v dogovoru s Komisijo, da se zagotovi skupni pristop.

2. Vsaka država članica pošlje Komisiji nacionalni strateški referenčni okvir v petih mesecih po sprejetju strateških smernic Skupnosti o koheziji. Komisija se seznani z nacionalno strategijo ter prednostnimi nalogami, izbranimi za pomoč iz skladov, ter v roku treh mesecev po datumu prejema okvira poda po njenem mnenju primerne pripombe.

▼A1

Hrvaška pošlje Komisiji nacionalni strateški referenčni okvir v treh mesecih od dne pristopa.

▼B

Država članica lahko istočasno predloži nacionalni strateški referenčni okvir in operativne programe iz člena 32.

3. Pred sprejemom operativnih programov iz člena 32(5) ali ob njihovem sprejemu Komisija po posvetovanju z državo članico sprejme odločitev, ki zajema:

(a) seznam operativnih programov iz člena 27(4)(c);

(b) okvirna letna dodeljena sredstva iz vsakega sklada po programih iz člena 27(4)(e); in

(c) samo za cilj „konvergenca“, višino izdatkov, ki zagotavlja spoštovanje načela dodatnosti iz člena 15 in predvidene ukrepe za izboljšanje upravne učinkovitosti iz člena 27(4)(f)(i).







POGLAVJE III

Strateško spremljanje izvajanja

Člen 29

Poročanje držav članic o strategijah

1. Leta 2007 države članice prvič vključijo v svoja letna poročila o izvajanju nacionalnega programa reform strnjen del o prispevku operativnih programov, ki se sofinancirajo iz skladov, k izvajanju nacionalnega programa reform.

2. Države članice najpozneje do konca leta 2009 in 2012 pripravijo strnjeno poročilo s podatki o prispevku programov, ki se sofinancirajo iz skladov,

(a) glede izvajanja ciljev kohezijske politike, kot je bila vzpostavljena s Pogodbo,

(b) glede izpolnjevanja nalog skladov, kot je določeno v tej uredbi,

(c) glede izvajanja prednostnih nalog, podrobno navedenih v strateških smernicah Skupnosti o koheziji iz člena 25 in določenih v prednostnih nalogah iz nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 27; in

(d) glede doseganja cilja krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest ter prizadevanja za izpolnjevanje ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008, določenih v členu 9(3).

3. Vsaka država članica vsebino poročila iz odstavka 2 opredeli z namenom, da se ugotovijo:

(a) socialno-gospodarske razmere in trendi;

(b) dosežki, izzivi in prihodnja pričakovanja v zvezi z izvajanjem dogovorjene strategije; in

(c) primeri dobre prakse.

4. Sklicevanje na nacionalni program reform v tem členu se nanaša na integrirane smernice za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008 in velja tudi za vse primerljive smernice, katere določi Evropski svet.

▼A1

5. Za Hrvaško se odstavki 1 do 4 ne uporabljajo.

▼B

Člen 30

Poročanje Komisije o strategijah in razprava o kohezijski politiki

1. Komisija prvič v letu 2008 in kasneje vsako leto v svoje letno poročilo o napredku za spomladanski Evropski svet vključi oddelek s povzetkom poročil držav članic iz člena 29(1), zlasti o napredku pri izpolnjevanju prednostnih nalog Evropske unije glede krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest, vključno z izpolnjevanjem ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008, določenih v členu 9(3).

2. V letih 2010 in 2013 ter najkasneje do 1. aprila Komisija pripravi strateško poročilo, ki povzema poročila držav članic iz člena 29(2). Po potrebi se to poročilo vključi v poročilo iz člena 159 Pogodbe kot poseben oddelek.

3. Svet preuči strateško poročilo iz odstavka 2 čim prej po njegovi objavi. Poročilo se predloži Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, te institucije pa se pozove, naj o njem razpravljajo.

Člen 31

Kohezijsko poročilo

1. Poročilo Komisije iz člena 159 Pogodbe vključuje zlasti:

(a) opis napredka gospodarske in socialne kohezije, vključno s socialno-gospodarskimi razmerami in razvojem v regijah ter vključitvijo prednostnih nalog Skupnosti;

(b) evidenco vloge skladov, EIB in ostalih finančnih instrumentov ter učinka drugih politik Skupnosti in nacionalnih politik o doseženem napredku.

2. Poročilo po potrebi vključuje tudi:

(a) vse morebitne predloge glede ukrepov in politik Skupnosti, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi se okrepila ekonomska in socialna kohezija;

(b) vse predlagane prilagoditve strateških smernic Skupnosti o koheziji, ki so potrebne, da odrazijo spremembe politike Skupnosti.







NASLOV III

PROGRAMIRANJE







POGLAVJE I

Splošne določbe o strukturnih skladih in kohezijskem skladu

Člen 32

Priprava in potrditev operativnih programov

1. Dejavnosti v okviru skladov v državah članicah potekajo v obliki operativnih programov znotraj nacionalnega strateškega referenčnega okvira. Vsak operativni program zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. Operativni program zajema samo enega od treh ciljev iz člena 3, razen v primeru drugačnega dogovora med Komisijo in državo članico.

2. Vsak operativni program izdela država članica ali kateri koli organ, ki ga imenuje država članica, v sodelovanju s partnerji iz člena 11.

3. Država članica Komisiji čimprej predloži predlog operativnega programa, ki vsebuje vse elemente iz člena 37, vendar ne kasneje kot pet mesecev po sprejetju strateških smernic Skupnosti o koheziji iz člena 26.

▼A1

Glede Hrvaške, Komisija sklep o odobritvi operativnega programa, ki naj bi se financiral v okviru programskega obdobja 2007–2013, sprejme najpozneje 31. decembra 2013. Hrvaška v tem operativnem programu upošteva morebitne pripombe Komisije in ga predloži Komisiji najpozneje v treh mesecih po dnevu pristopa.

▼B

4. Komisija oceni predlagan operativni program, da ugotovi, ali prispeva k ciljem in prednostnim nalogam nacionalnega strateškega referenčnega okvira in strateškim smernicam Skupnosti o koheziji. Če Komisija v roku dveh mesecev po prejemu operativnega programa presodi, da slednji ne prispeva k doseganju ciljev nacionalnega strateškega referenčnega okvirja in strateških smernic Skupnosti o koheziji, lahko zaprosi državo članico za vse potrebne dodatne informacije in, če je to primerno, da ustrezno popravi predlagani program.

5. Komisija čimprej sprejme vsak operativni program, vendar ne kasneje kot v štirih mesecih po uradni predložitvi programa s strani države članice, ter ne pred 1. januarjem 2007.

Člen 33

Spremembe operativnih programov

1. Na pobudo države članice ali Komisije v dogovoru z zadevno državo se operativne programe lahko ponovno pregleda in po potrebi spremeni preostanek programa v enem ali več od naslednjih primerov:

(a) po pomembnih socialno-gospodarskih spremembah;

(b) z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja večjih sprememb v Skupnosti, nacionalnih ali regionalnih prednostnih nalog;

(c) ob upoštevanju vrednotenja iz člena 48(3); ali

(d) ob težavah pri izvajanju.

Operativni programi se po potrebi spremenijo po dodelitvi rezerv iz členov 50 in 51.

▼A1

Glede Hrvaške se operativni programi, sprejeti pred dnem pristopa, lahko pregledajo z izključnim namenom boljše usklajenosti s to uredbo.

▼B

2. Komisija sprejme odločitev o zahtevi po spremembi operativnih programov čimprej, vendar ne kasneje kot tri mesece po njegovi uradni predložitvi s strani države članice.

3. Sprememba operativnega programa ne zahteva spremembe odločitve Komisije iz člena 28(3).

Člen 34

Posebni značaj skladov

1. Operativni programi prejemajo sredstva samo iz enega sklada, razen če ni drugače določeno v odstavku 3.

2. Brez poseganja v odstopanja, ki so določena v posebnih določbah skladov, lahko ESRR in ESS dopolnitveno in ob upoštevanju 10 % omejitve financiranja Skupnosti za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ operativnega programa financirata ukrepe, ki spadajo v obseg pomoči drugega sklada, če so nujni za zadovoljivo izvajanje operacije in so z njo neposredno povezani.

3. V državah članicah, ki prejemajo podporo iz Kohezijskega sklada, nudita ESRR in Kohezijski sklad skupno pomoč za operativne programe za prometno infrastrukturo in okolje, vključno z velikimi projekti.

Člen 35

Geografski obseg

1. Operativni programi, predloženi pod ciljem „konvergenca“, se izdelajo na ustrezni geografski ravni in vsaj na ravni NUTS 2.

Operativni programi, predloženi v okviru cilja „konvergenca“ s prispevkom iz Kohezijskega sklada, se izdelajo na nacionalni ravni.

2. Operativni programi, predloženi v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, se za regije, ki prejemajo financiranje ESRR, izdelajo na ravni NUTS 1 ali NUTS 2, v skladu z institucionalnim sistemom države članice, razen če je med Komisijo in državo članico dogovorjeno drugače. Če jih financira ESS, izdela programe na ustrezni ravni država članica.

3. Operativni programi, predloženi v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ za čezmejno sodelovanje, se praviloma izdelajo za vsako mejo ali skupino meja na ravni NUTS 3, vključno z enklavami. Operativni programi, predloženi v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ za transnacionalno sodelovanje, se izdelajo na ravni vsakega območja transnacionalnega sodelovanja. Programi za medregionalno sodelovanje in izmenjavo izkušenj se nanašajo na celotno ozemlje Skupnosti.

Člen 36

Sodelovanje Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada

1. EIB in EIS lahko v skladu z načini, določenimi v njunih statutih, sodelujeta pri načrtovanju programov pomoči iz skladov.

2. EIB in EIS lahko na zahtevo države članice sodelujeta pri pripravi nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov ter pri dejavnostih za pripravo projektov, zlasti velikih projektov, ureditev financiranja in javno-zasebnih partnerstev. Država članica lahko v dogovoru z EIB in EIS osredotoči odobrena posojila na eno ali več prednostnih nalog operativnega programa, zlasti na področjih inovacij, gospodarstva znanja, človeškega kapitala, okolja in projektov osnovne infrastrukture.

3. Komisija se lahko pred sprejemom odločitve iz člena 28(3) in operativnih programov posvetuje z EIB in EIS. Posvetovanje se zlasti nanaša na operativne programe, ki vsebujejo okvirni seznam velikih projektov ali programov, ko so zaradi narave svojih prednostnih nalog primerni za dodelitev posojil ali drugih vrst tržnega financiranja.

4. Komisija lahko, če se ji zdi primerno, za oceno velikih projektov zaprosi EIB, naj preveri tehnično kakovost zadevnih projektov in njihovo gospodarsko in finančno sposobnost preživetja, zlasti glede izvajanja ali razvoja instrumentov finančnega inženiringa.

5. Komisija lahko pri izvajanju določb tega člena dodeli donacijo EIB in EIS.

▼M7

Člen 36a

Instrument za porazdelitev tveganja

1. Za namene tega člena pomeni instrument za porazdelitve tveganja finančni instrument, ki zagotavlja popolno ali delno kritje opredeljenega tveganja, po možnosti v zameno za dogovorjeno nadomestilo.

2. Država članica, ki izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 77(2), lahko del skupnih sredstev, razdeljenih v skladu s členoma 19 in 20, nameni instrumentu za porazdelitev tveganja, ki se vzpostavi s sporazumom o sodelovanju, ki ga sklene Komisija z EIB ali nacionalnimi ali mednarodnimi organi javnega sektorja ali osebami zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, če dajo ustrezna finančna jamstva, iz člena 54(2)(c) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, pod podobnimi pogoji, kot se uporabljajo za EIB (v nadaljnjem besedilu: pogodbeni izvajalski organ) in jih slednja uporablja za kritje rezervacij in kapitala za jamstva in posojila ter druge finančne ugodnosti, zagotovljene v okviru instrumenta za porazdelitev tveganja.

3. Sporazum o sodelovanju iz odstavka 2 vsebuje pravila, zlasti o: skupnem znesku, ki ga prispeva Unija, in časovnem razporedu, po katerem bo na razpolago; pogojih skrbniškega računa, ki jih določi pogodbeni izvajalski organ; merilih o izpolnjevanju pogojev za uporabo prispevka Unije, podrobnostih v zvezi z natančno porazdelitvijo tveganja (vključno s stopnjo finančnega vzvoda), ki ga krije in za katerega jamči pogodbeni izvajalski organ; oblikovanju cen instrumenta za porazdelitev tveganja na podlagi meje tveganja in kritja vseh upravnih stroškov instrumenta za porazdelitev tveganja; postopku zaprositve in odobritve za predloge projektov, ki jih krije instrument za porazdelitev tveganja; obdobju, ko je instrument za porazdelitev tveganja na razpolago; zahtevah po poročanju.

Točna porazdelitev tveganja (vključno s stopnjo finančnega vzvoda), h kateri se zaveže pogodbeni izvajalski organ v skladu s sporazumom o sodelovanju, v povprečju ustreza najmanj 1,5-kratnemu znesku, ki ga instrumentu za porazdelitev tveganja prispeva Unija.

Plačila v instrument za porazdelitev tveganja se opravijo v tranšah v skladu z načrtovano uporabo instrumenta za porazdelitev tveganja pri zagotavljanju posojil in jamstev za financiranje določenih dejavnosti.

4. Z odstopanjem od člena 54(5) se instrument za porazdelitev tveganja uporabi za financiranje dejavnosti, ki jih sofinancirata ESRR ali Kohezijski sklad, da se pokrijejo stroški naložb, ki ne morejo biti financirani kot upravičeni izdatki v skladu s členom 55 ali v skladu s pravili Unije o državni pomoči.

Lahko se uporabi tudi za financiranje dejavnosti, ki pripomorejo k doseganju ciljev nacionalnega strateškega referenčnega okvira države članice prosilke in strateških smernic Skupnosti o koheziji v skladu s Sklepom Sveta 2006/702/ES ( 17 ) ter zagotavljajo največjo dodano vrednost strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

5. Komisija izvaja instrument za porazdelitev tveganja v okviru posrednega centraliziranega upravljanja v skladu s členoma 54 in 56 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

6. Država članica, ki želi koristiti instrument za porazdelitev tveganja, najpozneje do 31. avgusta 2013 Komisiji predloži pisno prošnjo. Država članica v svoji prošnji predloži vse podatke, ki so potrebni za ugotovitev:

(a) ali izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 77(2) s pomočjo sklicevanja na sklep Sveta ali na drugi pravni akt, ki potrjuje njeno upravičenost;

(b) seznama programov (vključno s predlogi projektov in potreb za njihovo financiranje), ki se sofinancirajo iz ESRR ali Kohezijskega sklada, ter dela sredstev, dodeljenih tovrstnim programom za leti 2012 in 2013, ki jih želi iz teh programov prerazporediti v instrument za porazdelitev tveganja;

(c) seznama predlaganih projektov v skladu z drugim pododstavkom odstavka 4 in del sredstev, dodeljenih za leti 2012 in 2013, ki jih želi iz programov prerazporediti v instrument za porazdelitev tveganja;

(d) razpoložljivega zneska za svojo izključno korist v okviru dodeljenih finančnih sredstev kohezijske politike v skladu s členom 18(2) in napovedi zneska, ki ga je mogoče le iz proračunskih obveznostih Unije za leti 2012 in 2013 v skladu s členom 75(1) nameniti za cilje instrumenta za porazdelitev tveganja.

7. Ko Komisija preveri, da je prošnja države članice pravilna in utemeljena, v štirih mesecih po tem, ko je država članica vložila prošnjo, sprejme odločitev z izvedbenim aktom, v katerem določi sistem, ki bo zagotovil, da se razpoložljivi znesek uporabi izključno v korist države članice, ki ga je zagotovila v okviru dodeljenih finančnih sredstev kohezijske politike v skladu s členom 18(2), ter pogoje za sodelovanje države članice prosilke v instrumentu za porazdelitev tveganja. Pogoji se nanašajo zlasti na:

(a) sledljivost in računovodstvo, informacije o uporabi sredstev, plačilne pogoje ter sisteme za spremljanje in nadzor;

(b) strukturo pristojbin ter drugih upravnih stroškov in stroškov upravljanja;

(c) okvirni seznam projektov, upravičenih do financiranja, ter

(d) najvišji znesek prispevka Unije, ki se lahko dodeli instrumentu za porazdelitev tveganja od razpoložljivih sredstev, dodeljenih državi članici, ter obroke za dejansko izvajanje.

Odločitev Komisije se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Komisija pri odločanju o prošnji države članice zagotovi, da bodo do financiranja iz vzpostavljenega instrumenta za porazdelitev tveganja upravičeni le projekti, za katere je Evropska investicijska banka ali nacionalni oziroma mednarodni javni organ ali oseba zasebnega prava, ki opravlja javne storitve, sprejela pozitiven sklep o financiranju.

8. Pred odločitvijo Komisije iz odstavka 7 se v skladu s členom 33(2) opravi pregled operativnih programov v okviru ESRR in Kohezijskega sklada.

9. Finančna sredstva, dodeljena instrumentu za porazdelitev tveganja, so strogo omejena in ne presegajo 10 % okvirnih skupnih dodeljenih sredstev za obdobje 2007–2013 v okviru ESRR in Kohezijskega sklada, ki so bila državi članici, ki je vložila zahtevo, odobrena v skladu s členom 28(3)(b). Dodeljena finančna sredstva, ki so na razpolago za projekte iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena, so omejena na znesek, ki ostane po financiranju dejavnosti iz prvega pododstavka odstavka 4 tega člena. Udeležba Unije v instrumentu za porazdelitev tveganja razen skupnega prispevka Unije instrumentu za porazdelitev tveganja, sprejetega z odločitvijo iz odstavka 7 tega člena, ne ustvarja nobenih drugih morebitnih obveznosti za splošni proračun Evropske unije ali zadevno državo članico.

10. Vsa vrnjena sredstva ali znesek, ki ostane na voljo po končani dejavnosti, krite z instrumentom za porazdelitev tveganja, se lahko na prošnjo zadevne države članice ponovno uporabi v okviru instrumenta za porazdelitev tveganja pod pogojem, da država članica še izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 77(2). Če država članica katerega od navedenih pogojev ne izpolnjuje več, se vrnjena ali ostala sredstva štejejo za namenske prejemke v smislu člena 18 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na prošnjo zadevne države članice se dodatne odobritve za prevzem obveznosti, ki jih ustvarijo ti namenski prejemki, naslednje leto dodajo dodeljenim finančnim sredstvom kohezijske politike te države članice.

▼B







POGLAVJE II

Vsebina programiranja







Oddelek 1

Operativni programi

Člen 37

Operativni programi za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“

1. Operativni programi za cilj „konvergenca“ ter cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vsebujejo:

(a) analizo stanja upravičenega področja ali sektorja glede prednosti in slabosti ter izbrane strategije, s katero naj bi se reagiralo nanje;

(b) utemeljitev izbranih prednostnih nalog ob upoštevanju strateških smernic Skupnosti o koheziji, nacionalnega strateškega referenčnega okvira pa tudi rezultatov iz predhodnega vrednotenja iz člena 48;

(c) podatke o ►C5 razvojnih prioritetah ◄ in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo količinsko, z uporabo omejenega števila kazalnikov za učinek in rezultate, ob upoštevanju načela sorazmernosti. Kazalniki omogočajo merjenje napredka glede na začetno stanje in doseganju ciljev ►C5 razvojnih prioritet ◄ ;

(d) v informativne namene, okvirno razdelitev programirane uporabe prispevka iz skladov k operativnemu programu po kategorijah v skladu z izvedbenimi določbami te uredbe, ki jih je sprejela Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3);

(e) načrt financiranja, ki vsebuje dve tabeli: (i) tabelo, v kateri je za vsako leto v skladu s členi 52, 53 in 54 razčlenjen skupni znesek odobrenih finančnih sredstev, predvidenih za prispevke iz vsakega sklada. Finančni načrt znotraj skupnega letnega prispevka iz Strukturnih skladov ločeno prikazuje odobrena sredstva za regije, ki prejemajo prehodno pomoč. Skupni letni prispevek sklada se mora ujemati z veljavnim Finančnim okvirom ob upoštevanju postopnega zmanjševanja iz odstavka 6 Priloge II; (ii) tabelo, ki za celotno programsko obdobje za operativni program in za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ določa skupni znesek odobrenih finančnih sredstev Skupnosti in nacionalnih protipostavk ter stopnjo prispevka iz skladov. Kjer nacionalno protipostavko v skladu s členom 53 sestavljajo javni in zasebni izdatki, je v tabeli navedena okvirna razdelitev med javnim in zasebnim. Kjer nacionalno protipostavko v skladu s členom 53 sestavljajo javni izdatki, je v tabeli naveden znesek nacionalnega javnega prispevka. Informativno prikazuje prispevek EIB in drugih obstoječih finančnih instrumentov;

(f) podatke o skladnosti z ukrepi, ki jih financira EKSRP in, kjer je ustrezno, z ukrepi, ki jih financira ESR;

(g) določbe o izvajanju operativnega programa vključno z: (i) določitvijo vseh organov, ki so določeni v členu 59, ali v primeru, da država članica izkorišča možnost iz člena 74, določitev drugih teles in postopkov v skladu s pravili iz člena 74; (ii) opisom sistemov spremljanja in vrednotenja; (iii) podatki o organu, pristojnemu za prejemanje plačil Komisije, in telesu ali telesih, odgovornih za plačila upravičencem; (iv) opredelitvijo postopkov za sprožitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi njihova preglednost; (v) elementi, ki zagotavljajo objavo in informacije o operativnem programu iz člena 69; (vi) opis postopkov, dogovorjenih med Komisijo in državo članico, za izmenjavo računalniško vodenih podatkov za dosego pogojev za izplačila, spremljanje in vrednotenje, ki so določeni v tej uredbi;

(h) okvirni seznam velikih projektov v smislu člena 39, ki se bodo Komisiji v potrditev predvidoma predložili v programskem obdobju;

2. Operativni programi glede prometa in okolja, ki jih skupaj financirata ESRR in Kohezijski sklad, vsebujejo ►C5 razvojno prioriteto ◄ , lastno vsakemu skladu, in posebni prispevek iz sklada.

3. Brez poseganja v drugi pododstavek člena 5 Uredbe (ES) št. 1080/2006 vsak operativni program v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vključuje utemeljitev za tematsko, geografsko in finančno osredotočenje na prednostne naloge, kakor je določeno v členu 5 navedene uredbe in v členu 4 Uredbe (ES) št. 1081/2006.

4. Operativni programi, ki jih financira ESRR za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, vsebujejo še:

(a) podatke o pristopu k trajnostnemu razvoju mestnih območij, kjer je to primerno;

(b) posebno ►C5 razvojno prioriteto ◄ za ukrepe, ki se financirajo po dodatni dodelitvi iz odstavka 20 Priloge II v operativnih programih, ki nudijo pomoč najbolj oddaljenim regijam;

5. Operativni programi, na katere vpliva ena ali več posebnih dodelitev iz dodatnih določb Priloge II, vsebujejo podatke o predvidenih postopkih za dodeljevanje in zagotavljanje spremljanja teh posebnih dodelitev.

6. Na pobudo držav članic lahko operativni programi, ki jih financira ESRR, za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vsebujejo tudi:

(a) seznam mest, izbranih za obravnavanje vprašanja mestnih območij, in postopke za nadaljnji prenos na mestne organe, po možnosti s pomočjo globalnih nepovratnih sredstev;

(b) ukrepe za medregionalno sodelovanje z vsaj eno regijo ali lokalnim organom druge države članice.

7. Na pobudo zadevne države članice lahko operativni programi, ki jih financira ESS, za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vsebujejo tudi horizontalen pristop ali ►C5 razvojno prioriteto ◄ za obravnavanje medregionalnih in transnacionalnih ukrepov, ki vključujejo nacionalne, regionalne ali lokalne organe vsaj ene druge države članice.

Člen 38

Operativni programi cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“

Posebna pravila za operativne programe so za operativne programe cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ določeni v Uredbi (ES) št. 1080/2006.







Oddelek 2

Veliki projekti

▼M4

Člen 39

Vsebina

Kot del operativnega programa ali operativnih programov lahko ESRR in Kohezijski sklad financirata izdatke, ki zajemajo vrsto del, dejavnosti ali storitev, katerih namen je samostojno izvajanje nedeljive naloge določene gospodarske ali tehnične narave, ki ima jasno opredeljene cilje in katere skupni stroški presegajo 50 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: velik projekt).

▼B

Člen 40

Podatki, predloženi Komisiji

▼M4

Država članica ali organi upravljanja predložijo Komisiji naslednje podatke o velikih projektih:

▼B

(a) podatke o organu, ki je odgovoren za izvajanje;

(b) podatke o naravi naložbe ter njen opis, finančni obseg in lokacijo;

(c) rezultate študij izvedljivosti;

▼M4

(d) časovni razpored za izvedbo velikega projekta in, če je pričakovano obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja, faze, za katere je zaprošeno sofinanciranje Unije v programskem obdobju od 2007 do 2013;

▼B

(e) analizo stroškov in koristi, vključno z oceno tveganja in predvidenega učinka na zadevni sektor in socialno-gospodarske razmere v državi članici in/ali regiji ter, če je mogoče in če je primerno, v ostalih regijah Skupnosti;

(f) analiza učinka na okolje;

(g) utemeljitev javnega prispevka;

(h) finančni načrt, ki prikazuje celotne načrtovane finančne vire in načrtovan prispevek iz skladov, EIB, EIS in vseh drugih virov financiranja Skupnosti, vključno z okvirnim letnim načrtom finančnega prispevka ESRR ali Kohezijskega sklada za velike projekte.

V skladu s postopkom iz člena 103(2) Komisija sprejme okvirne smernice za metodologijo, ki se jo uporablja pri izvajanju analize stroškov in koristi, predvidene v točki (e) zgoraj.

Člen 41

Odločitev Komisije

▼M4

1. Komisija oceni velik projekt, po potrebi po posvetovanju z zunanjimi strokovnjaki, vključno z EIB, glede na dejavnike iz člena 40, skladnost s prednostnimi nalogami zadevnega operativnega programa ali zadevnih programov, njegov prispevek k doseganju ciljev teh prednostnih nalog in skladnost z ostalimi politikami Unije.

2. Komisija sprejme odločitev takoj, ko je mogoče, vendar ne pozneje kot v treh mesecih po predložitvi velikega projekta s strani države članice ali organa upravljanja, če je predložitev v skladu s členom 40. Ta odločitev opredeli fizični predmet, znesek, za katerega velja stopnja sofinanciranja za razvojno prioriteto operativnega programa ali zadevnih programov, ter letni načrt ali načrte finančnega prispevka ESRR ali Kohezijskega sklada.

▼B

3. Če Komisija za velik projekt zavrne finančni prispevek iz skladov, državo članico obvesti o razlogih v roku in v skladu s tem povezanimi pogoji iz odstavka 2.







Oddelek 3

Globalna nepovratna sredstva

Člen 42

Splošne določbe

1. Država članica ali organ upravljanja lahko upravljanje in izvajanje dela operativnega programa zaupa enemu ali več posredniškim telesom, ki jih imenuje država članica ali organ upravljanja, vključno z lokalnimi organi, regionalnimi telesi za razvoj ali nevladnimi organizacijami v skladu z določbami sporazuma med državo članico, organom upravljanja in tem telesom.

Takšen prenos ne posega v finančno odgovornost ►C5 organa upravljanja ◄ in držav članic.

2. Posredniško telo, odgovorno za upravljanje z globalnimi nepovratnimi sredstvi, priskrbi zagotovila o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti tako na zadevnem področju kot tudi za administrativno in finančno upravljanje. Običajno je ustanovljeno v trenutku imenovanja ali zastopano v regiji ali regijah, ki jih zajema operativni program.

Člen 43

Izvedbene določbe

Sporazum iz prvega pododstavka člena 42(1) opredeljuje zlasti:

(a) vrste operacij, ki jih zajemajo globalna nepovratna sredstva;

(b) merila za izbor upravičencev;

(c) stopnje pomoči iz skladov in pravila, ki urejajo to pomoč, vključno z uporabo nastalih obresti;

(d) ureditev spremljanja, vrednotenja in zagotavljanja finančnega nadzora globalnih nepovratnih sredstev iz člena 59(1) nad organom upravljanja, vključno z načini vračanja sredstev, ki so bila neupravičeno izplačana, in predložitev računovodskih izkazov;

(e) kadar je primerno, vsako uporabo finančnega jamstva ali podobnega instrumenta, razen če država članica ali organ upravljanja zagotovita tako jamstvo v skladu z institucionalno ureditvijo vsake države članice.

▼M5







Oddelek 3A

Vračljiva pomoč

Člen 43a

Oblike vračljive pomoči

1. V okviru operativnega programa lahko Strukturni skladi financirajo vračljivo pomoč v obliki:

(a) vračljivih sredstev ali

(b) kreditnih linij, ki jih upravlja organ za upravljanje prek posredniških teles, ki so finančne institucije.

2. Izjava o izdatkih glede vračljive pomoči se predloži v skladu s členom 78(1) do (5).

Člen 43b

Ponovna uporaba vračljive pomoči

Vrnjena vračljiva pomoč organu, ki je zagotovil to pomoč, ali drugemu pristojnemu organu države članice se ponovno uporabi za enak namen ali v skladu s cilji zadevnega operativnega programa. Države članice zagotovijo, da je v računovodskem sistemu ustreznega telesa ali organa prikazana primerna evidenca o vrnjeni vračljivi pomoči.

▼B







Oddelek 4

Finančni inženiring

Člen 44

Instrumenti finančnega inženiringa

▼M4

Iz Strukturnih skladov se lahko kot del operativnega programa financirajo izdatki v zvezi z operacijo, ki vključuje prispevke za podpiranje karkoli od naslednjega:

(a) instrumentov finančnega inženiringa za podjetja, predvsem mala in srednje velika podjetja, kot so skladi tveganega kapitala, jamstveni skladi in posojilni skladi;

(b) skladov za razvoj mestnih območij, tj. skladov, iz katerih se vlaga v javno-zasebna partnerstva in druge projekte, ki so vključeni v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij;

(c) skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih.

Kadar so takšne operacije organizirane prek holdinških skladov, tj. tako, da se vzpostavijo skladi za naložbe v več skladov tveganega kapitala, jamstvene sklade, posojilne sklade, sklade za razvoj mestnih območij, sklade ali druge sisteme spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih, jih država članica ali organ upravljanja izvede v eni ali več naslednjih oblikah:

▼B

(a) oddaje javnega naročila v skladu z veljavnim pravom o javnih naročilih;

▼M3

(b) kadar dogovor nima narave pogodbe javnega značaja v smislu prava o javnih naročilih, v obliki dodelitve donacije, v tem primeru opredeljene kot neposredni finančni prispevek v obliki nepovratnih sredstev določeni finančni instituciji brez razpisa za predloge, če se izvede v skladu z nacionalno zakonodajo, združljivo s Pogodbo;

▼M3

(c) oddaja javnega naročila neposredno EIB ali EIF.

▼B

Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3) sprejme izvedbena pravila za ta člen.

▼M5

Člen 44a

Neuporaba nekaterih določb

Členi 39, 55 in 57 se ne uporabljajo za operacije, ki spadajo v člen 44.

▼B







Oddelek 5

Tehnična pomoč

Člen 45

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije, ob upoštevanju omejitve 0,25 % letnih dodeljenih sredstev, lahko skladi financirajo pripravljalno, spremljevalno, upravno ali strokovno pomoč, ukrepe vrednotenja, revizije in pregleda, ki so potrebni za izvajanje te uredbe.

Ti ukrepi zajemajo zlasti:

(a) pomoč pri pripravi in oceni projektov, vključno z EIB s pomočjo donacije ali drugih oblik sodelovanja, kakor je primerno;

(b) študije, povezane z izdelavo strateških smernic Skupnosti o koheziji, poročanja Komisije o kohezijski politiki in triletnega kohezijskega poročila;

(c) vrednotenja, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje skladov, ki jih lahko z donacijo ali drugimi oblikami sodelovanja po potrebi izvajata EIB ali EIS;

(d) ukrepe, usmerjene k partnerjem, upravičencem do pomoči iz skladov in javnosti, vključno z informacijskimi ukrepi;

(e) ukrepe za razširjanje informacij, povezovanje v mreže, ozaveščanje, spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj znotraj Skupnosti;

(f) vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje;

(g) izboljševanje metod vrednotenja in izmenjavo informacij o praksah na tem področju.

2. Če je predviden prispevek iz ESRR ali Kohezijskega sklada, sprejme Komisija odločitev v zvezi z vrsto ukrepov, naštetih v odstavku 1 tega člena, v skladu s postopkom iz člena 103(2).

3. Če je predviden prispevek iz ESS, sprejme Komisija odločitev v zvezi z vrsto ukrepov, naštetih v odstavku 1 tega člena, po posvetovanju z odborom iz člena 104, v skladu s postopkom iz člena 103(2).

Člen 46

Tehnična pomoč držav članic

1. Na pobudo države članice lahko skladi financirajo pripravljalne, upravljalne, spremljevalne, informacijske in nadzorne ukrepe ter ukrepe vrednotenja operativnih programov hkrati z ukrepi za izboljšanje upravne sposobnosti za izvajanje skladov znotraj naslednjih omejitev:

(a) 4 % skupnih dodeljenih sredstev v okviru cilja „konvergenca“ ter cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“;

(b) 6 % skupnih dodeljenih sredstev v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“.

▼M3

EIB in EIF lahko na zahtevo držav članic sodelujeta pri ukrepih tehnične pomoči iz prvega pododstavka.

▼B

2. Ukrepe za tehnično pomoč znotraj omejitev iz odstavka 1 se izvede za vsakega od treh ciljev načeloma v okviru vsakega operativnega programa. Vendar pa se te ukrepe kot dopolnilne lahko izvede delno in v okviru splošnih omejitev za tehnično pomoč iz odstavka 1 v obliki posebnega operativnega programa.

▼C3

3. Če se država članica odloči izvajati ukrepe za tehnično pomoč v okviru vsakega operativnega programa, delež celotnega zneska sredstev, dodeljenih za tehnično pomoč glede na vsak operativni program ne sme preseči omejitev iz odstavka 1.

V tem primeru se lahko ukrepe za tehnično pomoč izvede v obliki posebnega operativnega programa, če celotni znesek sredstev, dodeljenih za tehnično pomoč v takem posebnem programu ne povzroči, da bi celotni delež sredstev, dodeljenih za tehnično pomoč, presegel omejitve iz odstavka 1.

▼B







NASLOV IV

UČINKOVITOST







POGLAVJE I

Vrednotenje

Člen 47

Splošne določbe

1. Namen vrednotenja je izboljšati kakovost, učinkovitost in doslednost pomoči iz skladov ter strategijo in izvajanje operativnih programov v zvezi s posebnimi strukturnimi težavami, ki vplivajo na zadevne države članice in regije, obenem pa upoštevati cilj trajnostnega razvoja in ustrezne zakonodaje Skupnosti glede vpliva na okolje in strateške okoljske presoje.

2. Vrednotenje je lahko strateške narave, z namenom preverjanja razvoja programa ali skupine programov glede na prednostne naloge Skupnosti in držav članic ali operativne narave, z namenom, da se podpre spremljanje operativnega programa. Vrednotenja se izvajajo pred, med in po programskem obdobju.

3. Vrednotenje se odvisno od primera izvaja v pristojnosti držav članic ali Komisije v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 13.

Vrednotenje izvajajo notranji ali zunanji strokovnjaki ali telesa, ki so funkcionalno neodvisni od organov iz člena 59(b) in (c). Rezultati se objavijo v skladu s pravili, ki veljajo za dostop do dokumentov.

4. Vrednotenje se financira iz proračuna za strokovno pomoč.

5. Komisija določi okvirne smernice za metode vrednotenja, vključno s standardi kakovosti, v skladu s postopkom iz člena 103(2).

Člen 48

Odgovornost držav članic

1. Države članice zagotovijo potrebne vire za izvajanje vrednotenj, organizirajo pripravo in zbiranje potrebnih podatkov ter uporabijo različne vrste podatkov, ki jih nudi sistem spremljanja.

Če je to primerno, lahko v okviru cilja „konvergenca“ in v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 13 izdelajo tudi načrt vrednotenja, ki predstavlja okvirne dejavnosti vrednotenj