2004D0111 — SL — 27.08.2004 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA KOMISIJE z dne 29. januarja 2004 o izvedbi raziskav glede aviarne inluence pri perutnini in divjih pticah v državah članicah v letu 2004 (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 134) (2004/111/ES) (UL L 032, 5.2.2004, p.20)

spremenjena z:









▼B

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 29. januarja 2004

o izvedbi raziskav glede aviarne inluence pri perutnini in divjih pticah v državah članicah v letu 2004

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 134)

(2004/111/ES)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine ( 1 ) in zlasti člena 20 Odločbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Na podlagi Direktive Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor aviarne influence ( 2 ) ni predvideno redno spremljanje perutninskih jat in divjih ptic zaradi ocene morebitne prisotnosti bolezni v teh populacijah. (2) Izkušnje kažejo, da so nekateri sevi virusa aviarne influence, ki trenutno niso zajeti z nadzornimi ukrepi Direktive, sposobni mutirati v zelo patogene seve, potem ko nekaj časa krožijo v populaciji perutnine. (3) Te okoliščine lahko povzročijo visoko smrtnost perutnine in velike gospodarske izgube v perutninski industriji, ki bi jih bilo mogoče zmanjšati z izvajanjem nadzornega sistema v državah članicah, ki omogoča zgodnejše odkrivanje in nadzor takih prekurzorskih sevov. (4) Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali je podal mnenje o opredelitvi aviarne influence in uporabi cepiva proti aviarni influenci. V poročilu je bilo priporočeno, naj se spremeni opredelitev aviarne influence z vključitvijo več sevov aviarne influence, za katere so primerni ukrepi izkoreninjenja. Poleg tega bi bilo treba izvesti raziskave za določitev prevalence takih sevov v različnih populacijah perutnine. To bi omogočilo oceno stroškov za spremenjene ukrepe nadzora bolezni. (5) Novembra 2001 je Komisija organizirala simpozij o pripravljenosti na pandemijo influence pri ljudeh. Poudarjeno je bilo, da bi bilo treba izvesti raziskave različnih populacij živali, da bi bilo mogoče bolje oceniti zoonotski vpliv takih okužb. (6) Zoonotski vidik in implikacije zdravstvenega varstva živali poudarjajo potrebo po raziskavah influence v živalskih populacijah. (7) V letih 2002 in 2003 so vse države članice opravile raziskave glede aviarne influence pri perutnini in večina držav je izvedla tudi nadzor divjih ptic v skladu z Odločbo Komisije 2002/649/ES ( 3 ). (8) Posamezni programi in finančni prispevek Skupnosti za vsakega od teh programov so bili odobreni z Odločbo št. 2002/673/ES ( 4 ). (9) Te raziskave so odkrile prisotnost različnih podtipov virusov aviarne influence H5 in H7 pri perutnini v več državah članicah. Čeprav je sedanjo prevalenco virusov aviarne influence mogoče šteti za razmeroma nizko, je treba ugotoviti, da je pomembno slediti tem pozitivnim ugotovitvam in nadaljevati z nadzorom v letu 2004, da bi bolje razumeli epidemiologijo virusov aviarne influence. (10) Države članice bi morale predložiti svoje programe v odobritev Komisiji, tako da se lahko odobri pomoč Skupnosti. (11) Člen 32 Akta o pristopu iz leta 2003 določa, da se nove države članice obravnavajo enako kakor sedanje države članice glede odhodkov iz veterinarskih skladov. (12) Vendar ni mogoče prevzeti finančnih obveznosti za noben program pred pristopom zadevnih pristopajočih držav članic. Poleg tega je spremljanje nekaterih bolezni v pristopajočih državah članicah mogoče sofinancirati tudi z drugimi instrumenti Skupnosti. (13) Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:







▼M1

Člen 1

Države članice bodo v skladu zahtevami in smernicami, ki so določene v Prilogi, v odobritev Komisije do 15. junija 2004 predložile načrte za izvajanje raziskav za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah.

▼B

Člen 2

Stopnja finančnega prispevka Skupnosti za ukrepe iz člena 1 znaša 50 % stroškov, nastalih v državah članicah z vzorčenjem in analizo vzorcev, do največ ►M1 1 000 000 EUR ◄ za vse države članice skupaj.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

▼M1









PRILOGA

Nadzorni programi za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah, ki bodo v državah članicah izvedeni v letu 2004

CILJI:

(1) Odkrivanje obolevnosti okužb z virusom aviarne influence podtipa H5 in H7 pri različnih vrstah perutnine, tako da se na spremenjen in bolj usmerjen način ponovi pregledovanje iz leta 2002/2003.

(2) Nadaljnji prispevek k študiji gospodarnosti v povezavi z izkoreninjenjem vseh podtipov H5 in H7 pri perutnini, kar je predvideno s spremembo definicije aviarne influence.

(3) Nadaljevanje prostovoljnega nadzora nad aviarno influenco pri divjih pticah, še posebej v tistih državah članicah, ki že sedaj dobro sodelujejo z ornitološkimi organizacijami ali drugimi telesi. Izid tovrstnega nadzora bi naj še naprej prispeval dragocene informacije za sistem zgodnjega opozarjanja na seve, ki bi lahko iz divjih ptic prešli v perutninske jate.

(4) Prispevek k znanju o grožnjah aviarne influence za zdravje živali iz divjine.

(5) Vzpodbujanje povezovanja ter združevanja človeških in veterinarskih omrežij za nadzorovanje influence.

A. SPLOŠNE ZAHTEVE IN SMERNICE ZA PREISKAVE PERUTNINE

— Vzorčenje pokriva zimsko obdobje, saj se v mnogih državah okoli božiča pokolje največ perutnine (še posebej puranov in gosi).

— 15. marec 2005 je datum za predložitev končnih izsledkov raziskav.

— Testiranje vzorcev se izvaja v Nacionalnih laboratorijih za aviarno influenco (NL) v državah članicah, ali v drugih laboratorijih, ki jih pooblastijo pristojne oblasti in so pod nadzorom NL.

— Vsi izsledki (tako serološki kot virološki) se za primerjavo pošljejo v referenčni laboratorij Skupnosti (RLS). Dober pretok informacij mora biti zagotovljen. RLS nudi tehnično podporo in shrani povečano zalogo diagnostičnih reagentov.

— Vsi izolati virusa aviarne influence (AI) se predložijo RLS. Virusi podtipa H5/H7 se v skladu z Direktivo 92/40/EGS podvržejo standardnim karakterizacijskim testom (nukleotidno sekvencioniranje/IVPI).

— Vsi pozitivni testi se za nazaj preiščejo na posestvih, ugotovitve te preiskave pa se sporočijo Komisiji in RLS.

— RLS priskrbi posebne protokole za spremljanje pošiljanja materialov v RLS ter poročevalne preglednice za zbiranje podatkov raziskave. V teh preglednicah se označijo metode, ki so uporabljene pri laboratorijskem testiranju.

— Vzorci krvi za serološke preiskave se zberejo za vse vrste perutnine in se vzamejo od najmanj 5 do 10 ptic (razen rac in gosi) na posestvo. Če na posestvu obstaja več prostorov za rejo, se vzorci vzamejo iz različnih prostorov.

— Vzorčenje se porazdeli po celotni državi članici, tako da so vzorci reprezentativni za celotno državo članico. Pri tem je potrebno upoštevati: — (a) število posestev, ki se vzorči. To število se določi tako, da bo zagotovljena identifikacija vsaj enega okuženega posestva, če obolevnost okuženih posestev znaša najmanj 5 % pri 95 % intervalu zaupanja (glejte tabelo 1); in (b) število ptic, ki se jih vzorči na vsakem posestvu. To število se določi tako, da bo zagotovljena 95 % možnost identifikacije vsaj ene okužene ptice, če je obolevnost sero-pozitivnih ptic ≥ 30 %.

— Pri oblikovanju vzorčenja je prav tako potrebno upoštevati: — (a) vrste proizvodnje in njena posebna tveganja, kot so prosta reja, zadrževanje na prostem, več starostnih slojev, uporaba površinske vode, relativno daljša življenjska doba, prisotnost več kot ene vrste na posestvu, itd.; (b) število puranjih posestev, ki se jih vzorči. Le-to bo določeno tako, da bo zagotovljena identifikacija vsaj enega okuženega posestva, če obolevnost okuženih posestev znaša najmanj 5 % pri 99 % intervalu zaupanja; (c) če v državi članici obstajajo posestva za vzrejo ratitov in prepelic, jih je potrebno vključiti v program; (d) časovno obdobje: kjer je primerno, se vzorčenje prilagodi določenim obdobjem, v katerih lahko prisotnost drugih perutninskih gostiteljev na posestvu predstavlja večjo nevarnost za prenašanje bolezni; (e) države članice, ki morajo izvajati vzorčenje za atipično kokošjo kugo, da ohranijo status države, kjer se cepljenje proti atipični kokošji kugi ne izvaja (Odločba 94/327/ES), lahko uporabijo te vzorce iz proizvodnih jat za nadzor nad protitelesi H5/H7.







TABELA 1 Število posestev, ki jih je potrebno vzorčiti iz vsake perutninske kategorije (razen puranjih posestev) Število posestev na perutninsko kategorijo (razen puranjih posestev) Število posestev, ki jih je potrebno vzorčiti Do 34 Vsa 35–50 35 51–80 42 81–250 53 > 250 60







TABELA 2 Število puranjih posestev, ki jih je potrebno vzorčiti Število puranjih posestev Število posestev, ki jih je potrebno vzorčiti Do 46 Vsa 47–60 47 61–100 59 101–350 80 > 350 90

B. POSEBNE ZAHTEVE ZA ODKRIVANJE OKUŽB S PODTIPOMA H5/H7 AVIARNE INFLUENCE PRI RACAH IN GOSEH

— Vzorci krvi za serološko testiranje se po možnosti vzamejo od ptic, ki se nahajajo zunaj na poljih.

— Na vsakem izbranem posestvu se za serološko testiranje vzame 40–50 vzorcev krvi.

C. RAZISKAVE AVIARNE INFLUENCE PRI DIVJIH PTICAH

C.1. Oblika raziskave in izvajanje

— Potrebno je povezovanje z ustanovami za varovanje/opazovanje ptic ter z označevalnimi postajami. Vzorčenje bo verjetno najbolje opravilo osebje teh skupin/postaj. Prav tako je možno sodelovanje z lovci za pridobivanje vzorcev od ptic, ki se lovijo.

— Izkušnje prejšnjih raziskav kažejo, da je bila stopnja izoliranja virusa izjemno nizka, zato se je pri vzorčenju potrebno osredotočiti na ptice, ki se jeseni in zgodaj pozimi selijo na jug.

C.2. Postopki vzorčenja

— Za virološke preiskave je potrebno vzeti kloakalne brise. Skupaj s ,prvoletnimi‘ pticami v jeseni, lahko gostiteljske vrste z visoko dovzetnostjo in večjim stikom s perutnino (kot so divje race) omogočijo največjo možnost uspeha.

— Med različnimi vrstami bi idealna porazdelitev morala biti sledeča: — 70 % vodnih ptic 20 % obrežnih ptic 10 % ostalih prosto živečih ptic

— Brisi z iztrebki, ali previdno pobrani sveži iztrebki, se vzamejo od ujetih, ulovljenih ali nedavno poginulih divjih ptic.

— Možno je združiti do največ pet vzorcev od ene vrste

— Posebno pozornost je potrebno nameniti shranjevanju in prevozu vzorcev. Če hitrega prevoza do laboratorija v 48 urah (v prevoznem sredstvu pri 4 °C) ni mogoče zagotoviti, se vzorci shranijo in prevažajo v suhem ledu pri – 70 °C.

D. LABORATORIJSKO TESTIRANJE

Laboratorijske teste je potrebo izvajati v skladu s postopki, ki so določeni v Prilogi III k Direktivi 92/40/EGS (vključno s preiskavami serumov rac in gosi s strani ZI). Toda če so predvideni laboratorijski testi, ki niso določeni v Direktivi 92/40/EGS ali opisani v Kopenskem priročniku OIE, države članice zagotovijo RLS potrebne podatke za preverjanje ter svoj program hkrati predložijo Komisiji v odobritev. Vse pozitivne serološke izsledke Nacionalni laboratoriji za aviarno influenco potrdijo s testom inhibicije hemaglutinacije in sicer z uporabo določenih sevov, ki jih priskrbi Referenčni laboratorij Skupnosti:

H5 (a) začetni test z uporabo Raca/Danska/64650/03 (H5N7); (b) testiranje vseh pozitivnih rezultatov z Noj/Danska/72420/96 (H5N2), da se izloči navzkrižno reaktivno protitelo N9.

H7 (a) začetni test z uporabo Puran/Anglija/647/77 (H7N7); (b) testiranje vseh pozitivnih rezultatov z Afriški škorec/983/79 (H7N1), da se izloči navzkrižno reaktivno protitelo N7.