2004R2007 — SL — 12.12.2011 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

▼C1

UREDBA SVETA (ES) št. 2007/2004

z dne 26. oktobra 2004

o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

▼B







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 62(2)(a) in 66 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Cilj politike Skupnosti na področju zunanjih meja je integrirano upravljanje, ki zagotavlja enotno in visoko raven kontrole in nadzora, kar je nujna posledica prostega gibanja oseb znotraj Evropske unije in temeljni sestavni del območja svobode, varnosti in pravice. V ta namen je predvidena določitev skupnih pravil o standardih in postopkih za nadzor zunanjih meja. (2) Za učinkovito izvajanje skupnih pravil je treba okrepiti usklajevanje operativnega sodelovanja med državami članicami. (3) Upoštevajoč izkušnje Skupne enote strokovnjakov za zunanje meje, ki deluje v okviru Sveta, je treba torej ustanoviti specializiran organ, katerega naloga bo izboljšanje usklajevanja operativnega sodelovanja med državami članicami na področju upravljanja zunanjih meja, ►C1 in sicer kot Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, (v nadaljevanju „Agencija“). ◄ (4) Za kontrolo in nadzor zunanjih meja so odgovorne države članice. Agencija mora olajšati izvajanje obstoječih in bodočih ukrepov Skupnosti v zvezi z upravljanjem zunanjih meja s pomočjo usklajevanja dejavnosti držav članic pri izvajanju navedenih ukrepov. (5) Učinkovita kontrola in nadzor zunanjih meja je za države članice izjemnega pomena ne glede na njihovo zemljepisno lego. Temu ustrezno je treba spodbujati solidarnost med državami članicami na področju upravljanja zunanjih meja. Ustanovitev Agencije za pomoč državam članicam pri izvajanju operativnih vidikov upravljanja zunanjih meja, vključno z vračanjem državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic, pomeni pomemben korak v tej smeri. (6) Agencija mora na podlagi skupnega celovitega modela analize tveganja izvajati analize tveganja, da poda Skupnosti in državam članicam ustrezne informacije, ki omogočajo sprejetje primernih ukrepov ali obravnavo ugotovljenih groženj in tveganj z namenom izboljšanja celovitega upravljanja zunanjih meja. (7) Agencija mora nacionalnim inštruktorjem mejne straže zagotoviti usposabljanje na evropski ravni ter uradnikom pristojnih nacionalnih služb dodatno usposabljanje in seminarje v zvezi s kontrolo in nadzorom na zunanjih mejah ter odstranitvijo državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic. Agencija lahko v sodelovanju z državami članicami na njihovem ozemlju organizira izobraževanje in usposabljanje. (8) Agencija mora upoštevati razvoj znanstvenega raziskovanja, ki je pomembno za njeno področje, informacije v zvezi s tem pa posredovati Komisiji in državam članicam. (9) Agencija vodi sezname tehnične opreme, ki jo zagotovijo države članice, in s tem prispeva k „zbiranju“ materialnih virov. (10) Poleg tega nudi Agencija podporo državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah. (11) Operativni vidiki vračanja državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic, so v večini držav članic v pristojnosti organov, ki so odgovorni za kontrolo zunanjih meja. Glede na to, da nastane pri izvajanju teh nalog na evropski ravni nedvomno dodana vrednost, mora Agencija temu ustrezno v skladu s politiko Skupnosti na področju vračanja zagotoviti pomoč, potrebno za organizacijo skupnih operacij vrnitve držav članic, ter opredeliti najboljšo prakso za pridobitev potnih listin in odstranitev državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic. (12) Agencija lahko za namene opravljanja svojih nalog in kolikor je to potrebno za njihovo izpolnitev, sodeluje z Europolom, pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, ki so pristojne za vprašanja, zajeta v tej uredbi, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe. Agencija mora olajšati operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami v okviru politike zunanjih odnosov Evropske unije. (13) Na podlagi izkušenj Skupne enote strokovnjakov za zunanje meje ter operativnih centrov in centrov za usposabljanje, ki so specializirani za različne vidike kontrole in nadzora kopenske, zračne oziroma morske meje in so jih ustanovile države članice, lahko Agencija sama vzpostavi specializirane podružnice, odgovorne za upravljanje kopenskih, zračnih in morskih mej. (14) Agencija mora biti neodvisna glede tehničnih vprašanj ter pravno, upravno in finančno avtonomna. V ta namen je potrebno in ustrezno, da je ta organ Skupnosti pravna oseba in da izvaja izvedbena pooblastila, ki mu jih podeljuje ta uredba. (15) Za učinkovit nadzor dejavnosti Agencije morajo biti v upravnem odboru prisotni predstavniki Komisije in držav članic. Odbor po možnosti sestavljajo operativni vodje nacionalnih služb, odgovornih za vodenje mejne straže, oziroma njihovi predstavniki. Odbor mora imeti potrebna pooblastila za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvajanja, sprejetje ustreznih finančnih predpisov, oblikovanje preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev Agencije ter imenovanje izvršnega direktorja in njegovega namestnika. (16) Za zagotovitev popolne avtonomije in neodvisnosti Agencije je slednji treba zagotoviti avtonomni proračun, katerega prihodki se stekajo zlasti iz prispevkov Skupnosti. Proračunski postopek Skupnosti se uporablja v zvezi s prispevkom Skupnosti in vsemi drugimi denarnimi podporami v breme splošnega proračuna Evropske unije. Revizijo računov opravlja Računsko sodišče. (17) Podobno se za Agencijo brez omejitev uporablja Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ( 3 ), Agencija pa naj pristopi k Med-institucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o internih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ( 4 ). (18) Za Agencijo se uporablja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 ( 5 ) z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. (19) Pri obdelavi osebnih podatkov s strani Agencije se uporablja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 6 ). (20) Za razvoj politike in zakonodaje o kontroli in nadzoru zunanjih meja so še naprej pristojne institucije EU, in zlasti Svet. Treba je zagotoviti tesno usklajevanje med Agencijo in temi institucijami. (21) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, ►C1 namreč vzpostavitve celovitega upravljanja operativnega sodelovanja na zunanjih mejah ◄ držav članic Evropske unije, in se jih zato lahko bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. (22) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in jih izraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije. (23) Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba dalje razvija tiste določbe schengenskega pravnega reda v smislu sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi teh dveh držav pri izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES ( 7 ) o določenih podrobnostih uporabe tega sporazuma. Posledično morata delegaciji Republike Islandije in Kraljevine Norveške sodelovati kot članici upravnega odbora Agencije, čeprav z omejeno glasovalno pravico. Skupnost ter Republika Islandija in Kraljevina Norveška se morajo dogovoriti o prihodnji ureditvi, da se določijo nadaljnje podrobnosti, ki bi tema državama omogočile, da se v celoti udeležijo dejavnosti Agencije. (24) Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske unije ter Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja. Ker ta uredba predstavlja nadgraditev schengenskega pravnega reda na podlagi naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 omenjenega protokola v roku šestih mesecev po sprejetju te odločbe s strani Sveta odloči, če bo to uredbo prenesla v svoje notranje pravo ali ne. (25) Ta uredba dalje razvija določbe schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje, v skladu s Sklepom Sveta 2002/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda ( 8 ); Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zanj ni zavezujoča niti se zanj ne uporablja. (26) Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska ne sodeluje, v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda ( 9 ); Irska zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča niti se zanjo ne uporablja. (27) V skladu s podrobnostmi, o katerih odloča upravni odbor za vsak primer posebej, mora Agencija olajšati organizacijo operativnih dejanj, pri katerih lahko države članice koristijo strokovno znanje in izkušnje ter objekte in naprave, ki bi jih Irska in Združeno kraljestvo bila pripravljena ponuditi. V ta namen je treba predstavnike Irske in Združenega kraljestva povabiti, da se udeležijo vseh zasedanj upravnega odbora; tako imajo možnost, da v celoti sodelujejo pri razpravah za pripravo takšnih operativnih dejanj. (28) Med Kraljevino Španijo in Združenim kraljestvom obstaja spor o določitvi mej Gibraltarja. (29) Začasna odložitev uporabe te uredbe za meje Gibraltarja ne pomeni spremembe v stališčih zadevnih držav – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

PREDMET

Člen 1

Ustanovitev Agencije

1. Zaradi izboljšanja celovitega upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije ►C1 se ustanovi Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih ◄ mejah („Agencija“).

▼M2

2. Ob upoštevanju dejstva, da so za kontrolo in nadzor zunanjih meja odgovorne države članice, Agencija kot organ Unije, kakor je opredeljeno v členu 15 in v skladu s členom 19 te uredbe, poskrbi za lažje in učinkovitejše izvajanje že obstoječih in prihodnjih ukrepov Unije v zvezi z upravljanjem zunanjih meja, zlasti Zakonik o schengenskih mejah, sprejet z Uredbo (ES) št. 562/2006 ( 10 ). To doseže z zagotavljanjem usklajevanja dejavnosti držav članic pri izvajanju teh ukrepov in s tem prispeva k učinkoviti, visoki in enotni ravni kontrole oseb in nadzora zunanjih meja držav članic.

Agencija izpolnjuje svoje naloge ob polnem spoštovanju ustreznega prava Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina o temeljnih pravicah); zadevnega mednarodnega prava, vključno s Konvencijo o statusu beguncev, sestavljeno v Ženevi dne 28. julija 1951 (v nadaljnjem besedilu: Ženevska konvencija); obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja; in temeljnih pravic ter ob upoštevanju poročil svetovalnega foruma iz člena 26a te uredbe.

3. Agencija prav tako zagotovi Komisiji in državam članicam potrebno tehnično podporo ter strokovno znanje in izkušnje na področju upravljanja zunanjih meja ter spodbuja solidarnost med državami članicami, zlasti tistimi, soočenimi s posebnimi ali nesorazmernimi pritiski.

▼M1 —————

▼M1

Člen 1a

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. „zunanje meje držav članic“ pomenijo kopenske in morske meje držav članic ter njihova letališča in morska pristanišča, za katere se uporabljajo določbe prava Skupnosti o prehodu zunanjih meja s strani oseb;

▼M2

1a. „skupine Evropskih mejnih policistov“ pomenijo za namene člena 3, člena 3b, člena 3c, člena 8 in člena 17 skupine za razporeditev med skupnimi operacijami in poskusnimi projekti; za namene členov 8a do 8g skupine za hitra posredovanja na mejah (v nadaljnjem besedilu: hitra posredovanja) v smislu Uredbe (ES) št. 863/2007 ( 11 ), za namene točk (ea) in (g) člena 2(1) in člena 5 pa skupine za razporeditev med skupnimi operacijami, poskusnimi projekti in hitrimi posredovanji;

▼M2

2. „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, na ozemlju katere poteka ali od koder se začne skupna operacija, poskusni projekt ali hitro posredovanje;

▼M1

3. „matična država članica“ pomeni državo članico, katere mejni straži pripada član skupine;

▼M2

4. „člani skupin“ pomenijo pripadnike mejnih straž držav članic, ki sodelujejo v skupinah Evropskih mejnih policistov in niso iz države članice gostiteljice;

5. „država članica prosilka“ pomeni državo članico, katere pristojni organi zaprosijo Agencijo za skupine za hitra posredovanja na njenem ozemlju;

▼M1

6. „gostujoči uradniki“ pomenijo uradnike služb mejnih straž drugih držav članic – tj. razen države članice gostiteljice –, ki sodelujejo v skupnih operacijah in pilotnih projektih.

▼B







POGLAVJE II

NALOGE

Člen 2

Glavne naloge

1. Agencija opravlja naslednje naloge:

(a) usklajuje operativno sodelovanje med državami članicami na področju upravljanja zunanjih meja;

(b) državam članicam pomaga pri usposabljanju nacionalne mejne straže, vključno s postavitvijo skupnih standardov usposabljanja;

▼M2

(c) izvaja analize tveganja, vključno z oceno zmogljivosti držav članic soočiti se z grožnjami in pritiski na zunanjih mejah;

(d) sodeluje v razvoju na področju raziskav, ki so pomembne za kontrolo in nadzor zunanjih meja;

▼M2

(da) državam članicam pomaga v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah, ob upoštevanju, da lahko v nekaterih razmerah to vključuje humanitarne krize in reševanje na morju;

▼M2

(e) državam članicam pomaga v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah, zlasti tistim državam članicam, ki se soočajo s posebnimi ali nesorazmernimi pritiski;

▼M2

(ea) vzpostavi skupine Evropskih mejnih policistov, ki se jih razporedi med skupnimi operacijami, poskusnimi projekti in hitrimi posredovanji;

▼M2

(f) državam članicam zagotovi potrebno pomoč, ki na njihovo prošnjo vključuje tudi usklajevanje ali organizacijo skupnih operacij vračanja;

(g) razporedi pripadnike mejnih straž iz skupin Evropskih mejnih policistov v države članice na skupne operacije, poskusne projekte ali hitra posredovanja v skladu z Uredbo (ES) št. 863/2007;

▼M2

(h) v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 razvija informacijske sisteme, ki omogočajo hitro in zanesljivo izmenjavo podatkov glede pojavljajočih se tveganj na zunanjih mejah držav članic, vključno z informacijskim in usklajevalnim omrežjem, ustanovljenim z Odločbo Sveta 2005/267/ES ( 12 ), in upravlja z njimi;

(i) zagotavlja potrebno pomoč pri razvoju in delovanju evropskega sistema nadzora meja in po potrebi pri razvoju skupnega okolja za izmenjavo podatkov, vključno z interoperabilnostjo sistemov.

1a. V skladu s pravom Unije in mednarodnim pravom se nobene osebe ne izkrca ali kako drugače preda organom države, ki krši načelo nevračanja ali v kateri obstaja tveganje izgona ali vrnitve v drugo državo, ki krši navedeno načelo. Za posebne potrebe otrok, žrtev trgovine z ljudmi, oseb, ki potrebujejo zdravniško pomoč, oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in drugih ranljivih oseb se poskrbi v skladu s pravom Unije in mednarodnim pravom.

▼B

2. Brez poseganja v pristojnosti Agencije lahko države članice na operativni ravni še naprej sodelujejo z drugimi državami članicami in/ali tretjimi državami na zunanjih mejah, v kolikor takšno sodelovanje dopolnjuje dejavnost Agencije.

Države članice se vzdržijo vsakršne dejavnosti, ki bi lahko ogrožala delovanje Agencije ali izpolnitev njenih ciljev.

▼M2

Države članice Agenciji poročajo o teh operativnih zadevah na zunanjih mejah, ki se odvijajo zunaj njenega okvira. Izvršni direktor Agencije (v nadaljnjem besedilu: izvršni direktor) o teh zadevah redno in najmanj enkrat letno obvešča upravni odbor Agencije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor).

▼M2

Člen 2a

Kodeks ravnanja

Agencija pripravi in nadalje razvije kodeks ravnanja, ki se uporablja za vse operacije, ki jih usklajuje Agencija. Kodeks ravnanja določa postopke, ki so namenjeni zagotavljanju načel vladavine prava in spoštovanju temeljnih pravic, s posebnim osredotočenjem na mladoletnikih brez spremstva in ranljivih osebah, pa tudi osebah, ki zaprosijo za mednarodno zaščito, in se uporabljajo za vse osebe, ki sodelujejo v dejavnostih Agencije.

Agencija razvije kodeks ravnanja v sodelovanju s svetovalnim forumom iz člena 26a.

▼M2

Člen 3

Skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah

1. Agencija oceni, odobri in uskladi predloge držav članic za skupne operacije in poskusne projekte, vključno s prošnjami držav članic v zvezi z okoliščinami, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč, zlasti v primerih posebnih in nesorazmernih pritiskov.

Agencija lahko sama sproži pobudo za skupne operacije in poskusne projekte in jih izvaja v sodelovanju z zadevnimi državami članicami in v dogovoru z državo članico gostiteljico.

Lahko se tudi odloči svojo tehnično opremo dati na razpolago državam članicam, ki sodelujejo pri skupnih operacijah ali poskusnih projektih.

Pred začetkom izvajanja skupnih operacij in poskusnih projektov je treba opraviti temeljito analizo tveganja.

1a. Agencija lahko po tem, ko je obvestila zadevno državo članico, prekine skupne operacije in poskusne projekte, če pogoji za izvajanje teh skupnih operacij in poskusnih projektov niso več izpolnjeni.

Države članice, ki sodelujejo v skupni operaciji ali poskusnem projektu, lahko Agencijo zaprosijo, da ustavi to skupno operacijo ali poskusni projekt.

V primeru kršitev temeljnih pravic ali obveznosti v zvezi z mednarodno zaščito med izvajanjem skupne operacije ali poskusnega projekta, matična država članica predvidi ustrezne disciplinske ali druge ukrepe v skladu s svojim nacionalnim pravom.

Izvršni direktor prekine ali v celoti ali delno ustavi skupne operacije in poskusne projekte, če meni, da so navedene kršitve resne ali da je verjetno, da bi se nadaljevale.

1b. Agencija sestavi nabor pripadnikov mejnih straž, ki se v skladu s členom 3b imenujejo skupine Evropskih mejnih policistov, za namene morebitne razporeditve med skupnimi operacijami in poskusnimi projekti iz odstavka 1. Sprejme odločitev o razporeditvi človeških virov in tehnične opreme v skladu s členoma 3a in 7.

2. Agencija lahko za praktično organizacijo skupnih operacij in poskusnih projektov uporabi svoje specializirane podružnice iz člena 16.

3. Agencija oceni rezultate skupnih operacij in poskusnih projektov ter upravnemu odboru v 60 dneh po zaključku teh operacij in projektov pošlje podrobno ocenjevalno poročilo, skupaj z ugotovitvami uradnika za temeljne pravice iz člena 26a. Agencija sestavi izčrpno primerjalno analizo teh rezultatov z namenom zvišanja kakovosti, skladnosti in učinkovitosti prihodnjih skupnih operacij in poskusnih projektov ter jo vključi v svoje splošno poročilo iz točke (b) člena 20(2).

4. Agencija financira ali sofinancira skupne operacije in poskusne projekte iz odstavka 1 s sredstvi iz svojega proračuna v skladu s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Agencijo.

5. Odstavka 1a in 4 se uporabljata tudi za hitra posredovanja.

▼M2

Člen 3a

Organizacijski vidiki skupnih operacij in poskusnih projektov

1. Izvršni direktor pripravi operativni načrt za skupne operacije in poskusne projekte iz člena 3(1). Izvršni direktor in država članica gostiteljica se pred predvidenim začetkom skupne operacije ali poskusnega projekta ob posvetovanju z državami članicami, ki sodelujejo pri tej skupni operaciji ali poskusnem projektu, pravočasno dogovorita o operativnem načrtu, v katerem se podrobno opredelijo organizacijski vidiki.

Operativni načrt zajema vse vidike, ki štejejo za potrebne za izvajanje skupnih operacij in poskusnih projektov, vključno z naslednjim:

(a) opis razmer z načinom delovanja in cilji razporeditve, vključno z operativnim ciljem;

(b) predvideno trajanje skupne operacije ali poskusnega projekta;

(c) geografsko območje, kjer bo potekala skupna operacija ali poskusni projekt;

(d) opis nalog in posebna navodila za gostujoče uradnike, tudi glede dopustnega vpogleda v zbirke podatkov in dopustnega službenega orožja, streliva in opreme v državi članici gostiteljici;

(e) sestavo skupin gostujočih uradnikov, kot tudi razporeditev drugega ustreznega osebja;

(f) določbe o poveljevanju in kontroli, vključno z imeni in čini pripadnikov mejnih straž države članice gostiteljice, odgovornih za sodelovanje z gostujočimi uradniki in Agencijo, zlasti tistih pripadnikov mejnih straž, ki poveljujejo v času razporeditve, ter položajem gostujočih uradnikov v liniji poveljevanja;

(g) tehnično opremo, ki jo je treba razporediti med skupno operacijo ali poskusnim projektom, vključno s posebnimi zahtevami, kot so pogoji uporabe, zahtevano osebje, prevoz in druga logistika, ter finančne določbe;

(h) podrobne določbe o takojšnjem poročanju Agencije o izrednih dogodkih upravnemu odboru in ustreznim nacionalnim javnim organom;

(i) shema poročanja in ocenjevanja, ki vsebuje referenčna merila za ocenjevalno poročilo in končni datum predložitve končnega ocenjevalnega poročila v skladu s členom 3(3);

(j) kar zadeva operacije na morju, posebne podatke o uporabi ustrezne pristojnosti in zakonodaje na geografskem območju, kjer poteka skupna operacija ali poskusni projekt, vključno s sklicevanjem na mednarodno pravo in pravo Unije glede prestrezanja, reševanja na morju in izkrcanja;

(k) podrobnosti o načinu sodelovanja s tretjimi državami, drugimi agencijami in organi Unije ali mednarodnimi organizacijami.

2. Vsakršne spremembe ali prilagoditve operativnega načrta terjajo dogovor izvršnega direktorja in države članice gostiteljice. Agencija nemudoma pošlje izvod spremenjenega ali prilagojenega operativnega načrta sodelujočim državam članicam.

3. Agencija v okviru svojih usklajevalnih nalog zagotovi operativno izvajanje vseh organizacijskih vidikov, vključno s prisotnostjo člana osebja Agencije med skupnimi operacijami in poskusnimi projekti iz tega člena.

Člen 3b

Sestava in razporeditev skupin Evropskih mejnih policistov

1. Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja z absolutno večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja, odloči o profilih in skupnem številu pripadnikov mejnih straž, ki bodo dani na voljo skupinam Evropskih mejnih policistov. Enak postopek se uporabi za morebitne naknadne spremembe profilov in skupnega števila. Države članice v skupine Evropskih mejnih policistov prispevajo preko nacionalnega nabora na podlagi različnih določenih profilov, in sicer z imenovanjem pripadnikov mejnih straž, ki ustrezajo zahtevanim profilom.

2. Prispevek držav članic, kar zadeva njihove pripadnike mejnih straž za posamezne skupne operacije in poskusne projekte za prihodnje leto, se načrtuje na podlagi letnih dvostranskih pogajanj in dogovorov med Agencijo in državami članicami. Države članice v skladu s temi dogovori na zahtevo Agencije dajo na voljo pripadnike mejnih straž za razporeditev, razen ko so soočene z izrednimi razmerami, ki znatno vplivajo na opravljanje nacionalnih nalog. Taka zahteva se predloži vsaj 45 dni pred nameravano razporeditvijo. Avtonomnost matične države članice v zvezi z izborom osebja in trajanjem njihove razporeditve ostane nespremenjena.

3. Tudi Agencija prispeva v skupine Evropskih mejnih policistov usposobljene pripadnike mejnih straž, ki so jih kot nacionalne strokovnjake v Agencijo napotile države članice v skladu s členom 17(5). Prispevek držav članic, kar zadeva napotitve njihovih pripadnikov mejnih straž v Agencijo za prihodnje leto, se načrtuje na podlagi letnih dvostranskih pogajanj in dogovorov med Agencijo in državami članicami.

Države članice v skladu s temi dogovori dajo pripadnike mejnih straž na voljo za napotitev, razen če bi to resno vplivalo na opravljanje nacionalnih nalog. V takih okoliščinah lahko države članice odpokličejo svoje napotene pripadnike mejnih straž.

Take napotitve trajajo največ šest mesecev v obdobju 12 mesecev. Za namene te uredbe se nacionalni strokovnjaki obravnavajo kot gostujoči uradniki z nalogami in pooblastili iz člena 10. Država članica, ki je napotila zadevne pripadnike mejnih straž, se obravnava kot „matična država članica“, kakor je opredeljena v točki 3 člena 1a, za namene uporabe členov 3c, 10 in 10b. Drugi uslužbenci, ki so začasno zaposleni v Agenciji in ki niso usposobljeni za opravljanje dejavnosti nadzora meja, se razporedijo le med skupnimi operacijami in poskusnimi projekti, in sicer zaradi usklajevalnih nalog.

4. Člani skupin Evropskih mejnih policistov pri opravljanju svojih nalog in izvajanju pooblastil v polni meri spoštujejo temeljne pravice, vključno z dostopom do azilnih postopkov, in človekovo dostojanstvo. Vsi ukrepi, ki se izvajajo pri opravljanju nalog ali izvajanju pooblastil, so sorazmerni ciljem, ki jih taki ukrepi zasledujejo. Pri opravljanju nalog in izvajanju pooblastil ne diskriminirajo oseb na podlagi njihovega spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

5. Agencija v skladu s členom 8g imenuje uradnika za usklajevanje za vsako skupno operacijo ali poskusni projekt, v katerem bodo razporejeni člani skupin Evropskih mejnih policistov.

Vloga uradnika za usklajevanje je, da spodbuja sodelovanje in usklajevanje med državo članico gostiteljico in sodelujočimi državami članicami.

6. Agencija v skladu s členom 8h krije stroške, ki nastanejo državam članicam pri tem, ko v skladu z odstavkom 1 tega člena dajo pripadnike svojih mejnih straž na voljo skupinam Evropskih mejnih policistov.

7. Agencija vsako leto Evropski parlament obvesti o številu pripadnikov mejnih straž, ki jih posamezna država članica dodeli skupinam Evropskih mejnih policistov v skladu s tem členom.

Člen 3c

Navodila skupinam Evropskih mejnih policistov

1. Država članica gostiteljica daje skupinam Evropskih mejnih policistov med njihovo razporeditvijo navodila v skladu z operativnim načrtom iz člena 3a(1).

2. Agencija lahko prek uradnika za usklajevanje iz člena 3b(5) državi članici gostiteljici sporoči svoja stališča o navodilih iz odstavka 1. V tem primeru država članica gostiteljica ta stališča upošteva.

3. Država članica gostiteljica v skladu s členom 8g uradniku za usklajevanje nudi vso potrebno pomoč, vključno s polnim dostopom do skupin Evropskih mejnih policistov skozi ves čas napotitve.

4. Člani skupin Evropskih mejnih policistov med opravljanjem nalog in izvajanjem pooblastil ostanejo še naprej podvrženi disciplinskim ukrepom njihove matične države članice.

▼M2

Člen 4

Analiza tveganja

Agencija razvije ter uporablja skupni integrirani model analize tveganja.

Pripravi tako splošne kot ciljne analize tveganja, ki jih predloži Svetu in Komisiji.

Agencija lahko za namene analize tveganja po predhodnem posvetovanju z zadevnimi državami članicami oceni njihove zmogljivosti za soočanje s prihajajočimi izzivi, vključno s trenutnimi in prihodnjimi grožnjami ter pritiski na zunanjih mejah držav članic, zlasti za tiste države članice, ki se soočajo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski. Agencija lahko v ta namen oceni opremo in zmogljivosti držav članic v zvezi z nadzorom meje. Ocenjevanje temelji na podatkih, ki jih nudijo zadevne države članice, ter poročilih in rezultatih skupnih operacij, poskusnih projektov, hitrih posredovanj in drugih dejavnosti Agencije. Ta ocenjevanja ne posegajo v schengenski ocenjevalni mehanizem.

Rezultati teh ocenjevanj se predstavijo upravnemu odboru.

Države članice za namene tega člena Agenciji zagotovijo vse potrebne podatke v zvezi z razmerami in morebitnimi grožnjami na zunanjih mejah.

Agencija pri razvoju skupnih osnovnih učnih načrtov za usposabljanje pripadnikov mejnih straž iz člena 5 vključi rezultate skupnega integriranega modela analize tveganja.

▼B

Člen 5

Usposabljanje

▼M2

Agencija pripadnikom mejnih straž, ki so člani skupin Evropskih mejnih policistov, zagotovi nadaljevalno usposabljanje, pomembno za njihove naloge in pooblastila, in s temi pripadniki mejnih straž izvaja redne vaje v skladu z razporedom za nadaljevalno usposabljanje in vaje, navedenem v letnem delovnem programu Agencije.

Agencija stori tudi vse potrebno, da se vsi pripadniki mejnih straž in ostali uslužbenci držav članic, ki sodelujejo pri skupinah Evropskih mejnih policistov, kot tudi uslužbenci Agencije pred sodelovanjem pri operativnih dejavnostih, ki jih organizira Agencija, udeležijo usposabljanj na področju zadevnega prava Unije in mednarodnega prava, vključno s temeljnimi pravicami in dostopom do mednarodne zaščite ter smernicami za prepoznavanje oseb, ki iščejo zaščito, in njihovo usmeritev k ustreznim strukturam.

Agencija vzpostavi in nadalje razvija skupne osnovne učne načrte za usposabljanje pripadnikov mejnih straž in inštruktorjem pripadnikov nacionalnih mejnih straž držav članic zagotovi usposabljanje na evropski ravni, vključno v zvezi s temeljnimi pravicami, dostopom do mednarodne zaščite in ustreznim pomorskim pravom.

Agencija po posvetovanju s svetovalnim forumom iz člena 26a pripravi skupne osnovne učne načrte.

Države članice skupne osnovne učne načrte vključijo v usposabljanje pripadnikov svojih nacionalnih mejnih straž.

▼B

Poleg tega ponuja Agencija uradnikom pristojnih nacionalnih služb držav članic dodatne tečaje usposabljanja in seminarje o vprašanjih, ki se tičejo kontrole in nadzora na zunanjih mejah ter vračanja državljanov tretjih držav.

Agencija lahko v sodelovanju z državami članicami na njihovem ozemlju organizira izobraževanje in usposabljanje.

▼M2

Agencija vzpostavi program izmenjave, ki pripadnikom mejnih straž, ki sodelujejo v skupinah Evropskih mejnih policistov, omogoči, da prek dela s pripadniki mejnih straž v državi članici, ki ni njihova, iz izkušenj in dobre prakse drugih držav pridobijo posebna strokovna znanja ali izkušnje.

▼M2

Člen 6

Spremljanje raziskav in sodelovanje pri njih

Agencija na lastno pobudo spremlja razvoj na področju raziskav, ki so pomembne za kontrolo in nadzor zunanjih meja držav članic, in pri takšnih raziskavah sodeluje, podatke v zvezi s tem pa pošilja Komisiji in državam članicam.

Člen 7

Tehnična oprema

1. Agencija lahko sama ali v skupnem lastništvu z drugo državo članico nabavi ali zakupi tehnično opremo za nadzor zunanjih meja, ki se razporedi med skupnimi operacijami, poskusnimi projekti, hitrimi posredovanji, skupnimi operacijami vračanja ali projekti tehnične pomoči v skladu s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Agencijo. Pred vsakim nakupom ali najemom opreme, ki za Agencijo pomeni precejšnje stroške, se opravita temeljita analiza potreb ter analiza stroškov in koristi. Vsak tak odhodek se predvidi v proračunu Agencije, kot ga je sprejel upravni odbor v skladu s členom 29(9). Pri večjih nakupih ali zakupih tehnične opreme, na primer plovil skupine za uporabo na odprtem morju ali ob obali oziroma vozil skupine, se uporabljajo naslednji pogoji:

(a) pri nakupu in skupnem lastništvu Agencija sklene formalni dogovor z državo članico, da slednja opremo registrira v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v tej državi članici;

(b) v primeru zakupa se oprema registrira v državi članici.

Na podlagi vzorčnega dogovora, ki ga pripravi Agencija, se država članica, v kateri se oprema registrira, in Agencija dogovorita o načinu, ki Agenciji zagotavlja obdobja popolne razpoložljivosti sredstev v skupnem lastništvu, kakor tudi o pogojih za uporabo opreme.

Država članica, v kateri se oprema registrira, ali dobavitelj tehnične opreme zagotovi potrebne strokovnjake in tehnično osebje, ki bodo tehnično opremo upravljali zakonito in varno.

2. Agencija za namene nadzora zunanjih meja vzpostavi in vodi osrednjo evidenco opreme v naboru tehnične opreme, ki je sestavljena iz opreme v lasti bodisi držav članic bodisi Agencije in opreme v skupnem lastništvu držav članic in Agencije. Nabor tehnične opreme vsebuje minimalno količino tehnične opreme glede na vrsto, kakor je določeno v odstavku 5 tega člena. Oprema s seznama nabora tehnične opreme se razporedi tekom dejavnosti iz členov 3, 8a in 9.

3. Države članice prispevajo v nabor tehnične opreme iz odstavka 2. Prispevek držav članic v nabor in razporeditev tehnične opreme za posebne operacije se načrtujeta na podlagi letnih dvostranskih pogajanj in dogovorov med Agencijo in državami članicami. V skladu z navedenimi dogovori in v kolikor to ne presega minimalne količine tehnične opreme za zadevno leto, države članice na zahtevo Agencije dajo svojo tehnično opremo na voljo za razporeditev, razen ko so soočene z izrednimi razmerami, ki znatno vplivajo na opravljanje nacionalnih nalog. Taka zahteva se predloži vsaj 45 dni pred nameravano razporeditvijo. Prispevki v nabor tehnične opreme se pregledujejo vsako leto.

4. Agencija evidenco nabora tehnične opreme upravlja po naslednjih kategorijah:

(a) razvrstitev po vrsti opreme in operacije;

(b) razvrstitev glede na lastnika (država članica, Agencija, drugi);

(c) skupna količina potrebne opreme;

(d) morebitne zahteve glede osebja;

(e) ostali podatki, kot so podrobnosti o registraciji, zahteve glede prevoza in vzdrževanja, veljavni nacionalni izvozni režimi, tehnična navodila ali drugi pomembni podatki za pravilno ravnanje z opremo.

5. Agencija financira razporeditev tehnične opreme, ki je v okviru minimalne količine tehnične opreme, ki jo zagotovi zadevna država članica v zadevnem letu. Agencija razporeditev tehnične opreme, ki presega minimalno količino tehnične opreme, sofinancira do največ 100 % upravičenih stroškov, pri tem pa upošteva posebne okoliščine države članice, ki razporedi takšno tehnično opremo.

Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja v skladu s členom 24 vsako leto odloči o pravilih v zvezi s tehnično opremo, vključno s potrebnimi skupnimi minimalnimi količinami tehnične opreme glede na vrsto, pogoji za razporeditev in povračili stroškov. Za namene proračuna bi moral upravni odbor to odločitev sprejeti do 31. marca vsako leto.

Agencija predlaga minimalno količino tehnične opreme v skladu s svojimi potrebami, zlasti zato, da je zmožna izvajati skupne operacije, poskusne projekte, hitra posredovanja in operacije vračanja, v skladu s svojim delovnim programom za zadevno leto.

Če se izkaže, da minimalna količina tehnične opreme ne zadošča za izvedbo skupnih operacij, poskusnih projektov, hitrega posredovanja ali operacij vračanja, jo Agencija na osnovi upravičenih potreb in v dogovoru z državami članicami opredeli na novo.

6. Agencija vsak mesec upravnemu odboru poroča o sestavi in razporeditvi opreme, ki je del nabora tehnične opreme. Kadar minimalna količina tehnične opreme iz odstavka 5 ni dosežena, izvršni direktor brez odlašanja obvesti upravni odbor. Upravni odbor nemudoma sprejme odločitev o prednostni razporeditvi tehnične opreme in izvede ustrezne ukrepe za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. O ugotovljenih pomanjkljivostih in izvedenih ukrepih obvesti Komisijo. Komisija o tem obvesti Evropski parlament in Svet, priloži pa še svojo oceno.

7. Agencija vsako leto Evropski parlament obvesti o količini tehnične opreme, ki jo posamezna država članica dodeli naboru tehnične opreme v skladu s tem členom.

▼B

Člen 8

Podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah

▼M2

1. Brez poseganja v člen 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko ena ali več držav članic v primeru soočanja s posebnimi in nesorazmernimi pritiski ter z okoliščinami, ki pri izpolnjevanju njihovih obveznosti glede kontrole in nadzora zunanjih meja zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah, zaprosi(-jo) za pomoč Agencije. Agencija v skladu s členom 3 organizira ustrezno tehnično in operativno pomoč za državo(-e) članico(-e), ki to zahteva(-jo).

▼B

2. V okoliščinah iz odstavka 1 lahko Agencija:

(a) pomaga pri vprašanjih usklajevanja med dvema ali več državami članicami z namenom reševanja težav, ki nastanejo na zunanjih mejah;

(b) za ustrezno obdobje razporedi svoje izvedence za podporo pristojnim nacionalnim organom zadevnih(-e) držav(-e) članic(-e);

▼M2

(c) razporedi pripadnike mejnih straž iz skupin Evropskih mejnih policistov.

▼M2

3. Agencija lahko nabavi tehnično opremo za kontrolo in nadzor zunanjih meja, ki jo uporabljajo njeni strokovnjaki, in sicer v okviru hitrih posredovanj za čas njegovega trajanja.

Člen 8a

Hitra posredovanja

Na zahtevo države članice, soočene z nenadnim in izjemnim pritiskom, zlasti s prihodom velikega števila državljanov tretjih držav, ki poskušajo na točkah zunanjih meja nezakonito vstopiti na njeno ozemlje, lahko Agencija na ozemlju te države članice prosilki za ustrezno dolgo omejeno obdobje razporedi eno ali več skupin Evropskih mejnih policistov (v nadaljnjem besedilu: skupina) v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 863/2007.

▼M1

Člen 8b

Sestava skupin

1. Države članice v primeru razmer, opisanih v členu 8a, na zahtevo Agencije nemudoma sporočijo število, imena in profile pripadnikov mejne straže iz svoje nacionalne rezerve, ki lahko v petih dneh začnejo sodelovati kot člani skupine. Države članice na zahtevo Agencije zagotovijo pripadnike mejne straže za razporeditev, razen ko se soočajo z izrednimi razmerami, ki bistveno vplivajo na opravljanje njihovih nalog.

2. Izvršni direktor pri določanju sestave skupine za namene razporeditve upošteva posebne okoliščine, s katerimi se sooča država članica prosilka. Skupina je sestavljena v skladu z operativnim načrtom iz člena 8e.

Člen 8c

Usposabljanje in treningi

Agencija pripadnikom mejne straže, ki so del hitre rezerve iz člena 4(2) Uredbe (ES) št. 863/2007, zagotovi nadaljnje usposabljanje, potrebno za opravljanje njihovih nalog in izvajanje pooblastil, in vodi redne treninge teh pripadnikov mejne straže v skladu z razporedom za nadaljnje usposabljanje in treninge, navedenem v letnem delovnem programu Agencije.

Člen 8d

Postopek za odločanje o razporeditvi skupin

1. Prošnja za razporeditev skupin, podana v skladu s členom 8a, zajema opis razmer, možne cilje in predvidene potrebe razporeditve. Po potrebi lahko izvršni direktor pošlje strokovnjake Agencije, da ocenijo razmere na zunanjih mejah države članice prosilke.

2. Izvršni direktor upravni odbor nemudoma obvesti o prošnji države članice za razporeditev skupin.

3. Pri odločanju o prošnji države članice izvršni direktor upošteva ugotovitve analize tveganja Agencije ter vse druge ustrezne informacije, ki jih je posredovala država članica prosilka ali druga država članica.

4. Izvršni direktor sprejme odločitev o prošnji za razporeditev skupin v najkrajšem možnem času in najpozneje v petih delovnih dneh od datuma prejema zahteve. Izvršni direktor državo članico prosilko in upravni odbor sočasno obvesti o svoji odločitvi v pisni obliki. V odločitvi so navedeni glavni razlogi zanjo.

▼M2

5. Če izvršni direktor sklene razporediti eno ali več skupin, Agencija, skupaj z državo članico prosilko, v skladu s členom 8e pripravi operativni načrt nemudoma, vsekakor pa najpozneje v petih delovnih dneh od datuma odločitve.

▼M1

6. Izvršni direktor takoj po odobritvi operativnega načrta države članice obvesti o zahtevanem številu in profilih pripadnikov mejne straže, ki jih je treba razporediti v skupinah. Te informacije se v pisni obliki pošljejo nacionalnim točkam za stike, vzpostavljenim v skladu s členom 8f, in navede se datum izvršitve razporeditve. Pošlje se jim tudi izvod operativnega načrta.

7. Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, sprejme odločitve v zvezi z razporeditvijo skupin njegov namestnik.

8. Države članice na zahtevo Agencije zagotovijo pripadnike mejne straže za razporeditev, razen ko se soočajo z izrednimi razmerami, ki bistveno vplivajo na opravljanje nacionalnih nalog.

9. Razporeditev skupin se izvrši najpozneje pet delovnih dni po tem, ko se izvršni direktor in država članica prosilka dogovorita o operativnem načrtu.

Člen 8e

Operativni načrt

1. Izvršni direktor in država članica prosilka se dogovorita o operativnem načrtu, v katerem so navedeni natančni pogoji za razporeditev skupin. Operativni načrt vključuje:

(a) opis razmer z načinom delovanja in cilji razporeditve, vključno z operativnim ciljem;

(b) predvideno trajanje razporeditve skupin;

(c) geografsko območje odgovornosti v državi članici prosilki, kjer bodo razporejene in za katerega bodo zadolžene skupine;

(d) opis nalog in posebna navodila za člane skupin, tudi glede odobrene uporabe zbirk podatkov in dovoljenega službenega orožja, streliva in opreme v državi članici gostiteljici;

▼M2

(e) sestavo skupin kot tudi razporeditev drugega ustreznega osebja;

(f) določbe o poveljevanju in kontroli, vključno z imeni in čini pripadnikov mejnih straž države članice gostiteljice, odgovornih za sodelovanje s skupinami, zlasti tistih pripadnikov mejnih straž, ki med razporeditvijo skupinam poveljujejo, ter položajem skupin v liniji poveljevanja;

(g) tehnično opremo, ki se razporedi skupaj s skupinami, vključno s posebnimi zahtevami, kot so pogoji uporabe, zahtevano osebje, prevoz in druga logistika, ter finančne določbe;

▼M2

(h) podrobne določbe o takojšnjem poročanju Agencije o izrednih dogodkih upravnemu odboru in ustreznim nacionalnim javnim organom;

(i) shemo poročanja in ocenjevanja, ki vsebuje referenčna merila za ocenjevalno poročilo in končni datum predložitve končnega ocenjevalnega poročila v skladu s členom 3(3);

(j) kar zadeva operacije na morju, posebne podatke o uporabi ustrezne pristojnosti in zakonodaje na geografskem območju, kjer poteka hitro posredovanje, vključno s sklicevanjem na mednarodno pravo in pravo Unije glede prestrezanja, reševanja na morju in izkrcanja;

(k) podrobnosti o načinu sodelovanja s tretjimi državami, drugimi agencijami in organi Unije ali mednarodnimi organizacijami.

▼M1

2. Izvršni direktor in država članica prosilka se morata strinjati glede vseh sprememb ali prilagoditev operativnega načrta. Agencija nemudoma pošlje izvod spremenjenega ali prilagojenega operativnega načrta sodelujočim državam članicam.

Člen 8f

Nacionalna točka za stike

Države članice imenujejo nacionalno točko za stike, ki je odgovorna za komunikacijo z Agencijo o vseh zadevah v zvezi s skupinami. Nacionalna točka za stike je dosegljiva ves čas.

Člen 8g

Uradnik za usklajevanje

1. Izvršni direktor izmed osebja Agencije imenuje enega ali več strokovnjakov za uradnika za usklajevanje. Izvršni direktor o imenovanju obvesti državo članico gostiteljico.

2. Uradnik za usklajevanje v vseh vidikih razporeditve skupin deluje v imenu Agencije. Uradnik za usklajevanje zlasti:

(a) deluje kot posrednik med Agencijo in državo članico gostiteljico;

(b) deluje kot posrednik med Agencijo in člani skupin, zagotavlja pomoč v imenu Agencije v zvezi z vsemi zadevami, povezanimi s pogoji za njihovo razporeditev s skupinami;

(c) spremlja pravilno izvajanje operativnega načrta;

(d) poroča Agenciji o vseh vidikih razporeditve skupin.

3. Izvršni direktor lahko v skladu s členom 25(3)(f) uradnika za usklajevanje pooblasti za pomoč pri reševanju morebitnih nesoglasij glede izvrševanja operativnega načrta in razporeditve skupin.

4. Uradnik za usklajevanje pri izpolnjevanju svojih dolžnosti sprejema navodila samo od Agencije.

Člen 8h

Stroški

▼M2

1. Agencija v celoti krije naslednje stroške, ki nastanejo državam članicam pri tem, ko dajo pripadnike svojih mejnih straž na voljo za namene iz člena 3(1b), člena 8a in člena 8c:

▼M1

(a) potne stroške iz matične države članice v državo članico gostiteljico in iz države članice gostiteljice v matično državo članico;

(b) stroške cepljenj;

(c) stroške posebnih zavarovanj;

(d) stroške zdravstvenega varstva;

(e) dnevnice, vključno s stroški nastanitve;

(f) stroške, povezane s tehnično opremo Agencije.

2. Podrobna pravila glede plačevanja dnevnic članom skupin določi upravni odbor.

▼M2

Člen 9

Sodelovanje na področju vračanja

1. Agencija v skladu s politiko vračanja Unije in zlasti z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ( 13 ) in ne glede na vsebinsko ustreznost odločitev o vračanju zagotovi potrebno pomoč, na zahtevo sodelujočih držav članic pa poskrbi za usklajevanje ali organizacijo skupnih operacij vračanja držav članic, vključno z zakupom zrakoplovov za namen takšnih operacij. Agencija financira ali sofinancira operacije in projekte iz tega odstavka s prispevki iz svojega proračuna v skladu s finančnimi pravili, ki se zanjo uporabljajo. Agencija lahko uporabi tudi finančna sredstva Unije, ki so na voljo za področje vračanja. Agencija zagotovi, da je v njenih sporazumih o dodelitvi sredstev z državami članicami vsa finančna podpora pogojena s popolnim upoštevanjem Listine o temeljnih pravicah.

1a. Agencija pripravi kodeks ravnanja za vračanje nezakonito navzočih državljanov tretjih držav, ki se uporabljajo pri vseh skupnih operacijah vračanja, ki jih usklajuje Agencija, v njih pa opiše skupne standardizirane postopke, s katerimi bi se morala poenostaviti organizacija skupnih operacij vračanja in zagotoviti vrnitev na human način in ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, zlasti načel človekovega dostojanstva, prepovedi mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, pravice do svobode in varnosti, pravice do varstva osebnih podatkov in prepovedi diskriminacije.

1b. V kodeksu ravnanja se zlasti upošteva obveznost iz člena 8(6) Direktive 2008/115/ES o zagotovitvi učinkovitega sistema za spremljanje prisilnega vračanja in strategija za temeljne pravice iz člena 26a(1) te uredbe. Spremljanje skupnih operacij vračanja bi se moralo opraviti na podlagi objektivnih in preglednih meril ter za celotno skupno operacijo vračanja od faze pred odhodom do predaje vrnjenih državi vrnitve.

1c. Države članice redno obveščajo Agencijo o svojih potrebah po pomoči ali usklajevanju Agencije. Agencija pripravi osveževalni operativni načrt, da bi državam članicam, ki za to zaprosijo, zagotovila potrebno operativno podporo, vključno s tehnično opremo iz člena 7(1). Upravni odbor o vsebini in načinu delovanja osveževalnega operativnega načrta odloči na predlog izvršnega direktorja v skladu s členom 24.

2. Agencija sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav iz člena 14, opredeli najboljšo prakso za pridobitev potnih listin in vrnitev nezakonito navzočih državljanov tretjih držav.

▼M1

Člen 10

Naloge in pooblastila gostujočih uradnikov

1. Gostujoči uradniki lahko opravljajo vse naloge in izvajajo vsa pooblastila za izvajanje mejne kontrole ali varovanje meja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) ( 14 ), in so potrebni za uresničevanje ciljev navedene uredbe.

▼M2

2. Pri opravljanju svojih nalog in izvajanju pooblastil gostujoči uradniki ravnajo v skladu s pravom Unije in mednarodnim pravom ter pri tem upoštevajo temeljne pravice in nacionalno pravo države članice gostiteljice.

▼M1

3. Gostujoči uradniki lahko opravljajo naloge in izvajajo pooblastila v skladu z navodili in praviloma v prisotnosti pripadnikov mejne straže države članice gostiteljice.

4. Gostujoči uradniki med opravljanjem nalog in izvajanjem pooblastil nosijo svoje uniforme. Na rokavu uniforme nosijo moder trak z oznako Evropske unije in Agencije, ki označuje njihovo sodelovanje v skupni operaciji ali poskusnem projektu. Za namene identifikacije nasproti nacionalnim organom države članice gostiteljice in njenim državljanom imajo gostujoči uradniki ves čas pri sebi akreditacijsko listino, kakor je določena v členu 10a, ki jo na zahtevo predložijo.

5. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko gostujoči uradniki med opravljanjem svojih nalog in izvajanjem svojih pooblastil nosijo službeno orožje, strelivo in opremo, ki jih dovoljuje nacionalno pravo matične države članice. Država članica gostiteljica pa lahko prepove nošenje določenega službenega orožja, streliva in opreme, če se tovrstna prepoved uporablja v njeni zakonodaji za pripadnike mejnih straž. Države članice gostiteljice pred razporeditvijo gostujočih uradnikov Agencijo obvestijo o dovoljenem službenem orožju, strelivu in opremi ter o pogojih za njihovo uporabo. Agencija posreduje te informacije na razpolago državam članicam.

6. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko gostujoči uradniki pri opravljanju svojih nalog in izvajanju pooblastil uporabijo silo, vključno s službenim orožjem, strelivom in opremo, samo s soglasjem matične države članice in države članice gostiteljice ter v prisotnosti pripadnikov mejne straže države članice gostiteljice in v skladu z nacionalnim pravom slednje.

7. Z odstopanjem od odstavka 6 se lahko službeno orožje, strelivo in oprema v skladu z nacionalnim pravom države članice gostiteljice uporabijo v primerih zakonite samoobrambe ter zakonite obrambe gostujočih uradnikov ali drugih oseb.

8. Država članica gostiteljica lahko za namene te uredbe gostujočim uradnikom dovoli uporabo svoje nacionalne in evropskih zbirk podatkov, potrebnih za izvajanje mejnih kontrol in varovanja. Gostujoči uradniki imajo vpogled samo v tiste podatke, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog in izvajanje svojih pooblastil. Države članice gostiteljice pred razporeditvijo gostujočih uradnikov Agencijo obvestijo o nacionalnih in evropskih zbirkah podatkov, katerih uporaba je dovoljena. Agencija posreduje te informacije na razpolago vsem državam članicam, ki sodelujejo pri razporeditvi.

9. Uporaba zbirk iz odstavka 8 se izvaja v skladu s pravom Skupnosti in nacionalnim pravom države članice gostiteljice s področja varstva podatkov.

10. Odločitve o zavrnitvi vstopa v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 562/2006 sprejemajo samo pripadniki mejne straže države članice gostiteljice.

Člen 10a

Akreditacijska listina

1. Agencija v sodelovanju z državo članico gostiteljico gostujočim uradnikom izda listino v uradnem jeziku države članice gostiteljice in še enem uradnem jeziku institucij Evropske unije za namene identifikacije in kot dokaz pravic imetnika, da opravlja naloge in izvaja pooblastila iz člena 10(1). Listina vključuje naslednje podatke gostujočega uradnika:

(a) ime in državljanstvo;

(b) čin ter

(c) novejšo digitalno fotografijo.

2. Listina se po končani skupni operaciji ali pilotnem projektu vrne Agenciji.

Člen 10b

Civilna odgovornost

1. Kadar gostujoči uradniki delujejo v državi članici gostiteljici, je ta država članica v skladu s svojim nacionalnim pravom odgovorna za vsako škodo, ki jo povzročijo pri izvajanju operacij.

2. Če je bila škoda povzročena zaradi hude malomarnosti ali namernega neustreznega vedenja, lahko država članica gostiteljica od matične države članice zahteva povračilo zneska, ki ga je morala plačati žrtvam ali osebam, ki so do tega upravičene.

3. Vsaka država članica, brez poseganja v uresničevanje njenih pravic do tretjih oseb, odstopi od vseh svojih zahtev do države članice gostiteljice ali katere druge države glede povrnitve škode, ki jo je utrpela, razen v primerih hude malomarnosti in namernega neustreznega vedenja.

4. Države članice vse medsebojne spore v zvezi z izvajanjem odstavkov 2 in 3, ki jih ne bodo mogle rešiti s pogajanji, predložijo Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 239 Pogodbe.

5. Agencija, brez poseganja v uresničevanje njenih pravic do tretjih oseb, krije stroške v zvezi s škodo, povzročeno na njeni opremi med razporeditvijo, razen v primerih hude malomarnosti in namernega neustreznega vedenja.

Člen 10c

Kazenska odgovornost

Med izvajanjem skupne operacije ali pilotnega projekta so gostujoči uradniki v zvezi s kaznivimi dejanji, ki jih storijo ali so storjena proti njim, obravnavani enako kot uradniki države članice gostiteljice.

▼M2

Člen 11

Sistemi izmenjave podatkov

Agencija lahko sprejme vse potrebne ukrepe za olajšanje izmenjave podatkov, pomembnih za njene naloge, s Komisijo in državami članicami in, kadar je to ustrezno, agencijami Unije iz člena 13. Razvije in upravlja informacijski sistem, s katerim bo mogoče z navedenimi akterji izmenjevati tajne podatke, vključno z osebnimi podatki iz členov 11a, 11b in 11c.

Agencija lahko sprejme vse potrebne ukrepe za olajšanje izmenjave podatkov, pomembnih za njene naloge, z Združenim kraljestvom in Irsko, če se nanašajo na dejavnosti, pri katerih sodelujejo v skladu s členom 12 in členom 20(5).

▼M2

Člen 11a

Varstvo podatkov

Za obdelavo osebnih podatkov s strani Agencije se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001.

Upravni odbor sprejme ukrepe, na podlagi katerih Agencija uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001, vključno z ukrepi v zvezi z uradno osebo za varstvo podatkov v Agenciji. Te ukrepe se sprejme po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Brez poseganja v člena 11b in 11c lahko Agencija obdeluje osebne podatke v administrativne namene.

Člen 11b

Obdelava osebnih podatkov pri skupnih operacijah vračanja

1. Pri izvajanju svojih nalog organiziranja in usklajevanja skupnih operacij vračanja držav članic iz člena 9 Agencija lahko obdeluje osebne podatke oseb, ki so udeleženci takšnih skupnih operacij vračanja.

2. Obdelava takih osebnih podatkov spoštuje načeli nujnosti in sorazmernosti. Še zlasti je strogo omejena na tiste osebne podatke, ki so potrebni za namene skupne operacije vračanja.

3. Osebni podatki se izbrišejo takoj, ko je dosežen namen, za katerega so bili zbrani, in najpozneje deset dni po zaključku skupne operacije vračanja.

4. Kadar država članica ne prenese osebnih podatkov prevozniku, jih lahko prenese Agencija.

5. Ta člen se uporablja v skladu z ukrepi iz člena 11a.

Člen 11c

Obdelava osebnih podatkov, zbranih med skupnimi operacijami, poskusnimi projekti in hitrimi posredovanji

1. Brez poseganja v pristojnosti držav članic, da pri skupnih operacijah, poskusnih projektih in hitrih posredovanjih zbirajo osebne podatke, ter podvržena omejitvam iz odstavkov 2 in 3, lahko Agencija nadalje obdeluje osebne podatke, ki so jih zbrale države članice med takimi operativnimi dejavnostmi in jih prenesle k Agenciji z namenom prispevati k varnosti zunanjih meja držav članic.

2. Taka obdelava osebnih podatkov s strani Agencije je omejena na osebne podatke o osebah, ki jih pristojni organi držav članic utemeljeno sumijo vpletenosti v čezmejna kazniva dejanja, omogočanja dejavnosti nezakonitega priseljevanja ali trgovine z ljudmi, kakor je to opredeljeno v točkah (a) in (b) člena 1(1) Direktive Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju ( 15 ).

3. Agencija nadalje obdeluje osebne podatke iz odstavka 2 samo za naslednje namene:

(a) prenos Europolu ali drugim organom pregona Unije pod pogoji iz člena 13, za vsak primer posebej;

(b) uporabo pri pripravi analiz tveganj iz člena 4. Rezultati analiz tveganj ne vsebujejo osebnih podatkov.

4. Osebni podatki se izbrišejo takoj potem, ko so preneseni Europolu ali drugim agencijam Unije ali uporabljeni pri pripravi analiz tveganj iz člena 4. Obdobje hrambe v nobenem primeru ne presega treh mesecev od datuma, ko so bili podatki zbrani.

5. Obdelava takih osebnih podatkov spoštuje načeli nujnosti in sorazmernosti. Agencija ne uporablja osebnih podatkov za namene preiskav, ki še naprej ostajajo v pristojnosti pristojnih organov držav članic.

Še zlasti je strogo omejena na tiste osebne podatke, ki so potrebni za namene iz odstavka 3.

6. Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 je prepovedano nadaljnje posredovanje ali drugačno sporočanje osebnih podatkov, ki jih obdela Agencija, tretjim državam ali drugim tretjim strankam.

7. Ta člen se uporablja v skladu z ukrepi iz člena 11a.

Člen 11d

Pravila o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov in občutljivih podatkov, ki niso tajni

1. Agencija uporablja pravila Komisije o varnosti, kakor so določena v Prilogi k Sklepu Komisije št. 2001/844 (ES, ESPJ, Euratom) z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika ( 16 ). Ta pravila se med drugim uporabljajo za izmenjavo, obdelavo in hrambo tajnih podatkov.

2. Agencija uporablja tudi varnostna načela v zvezi z obdelavo občutljivih podatkov, ki niso tajni, kakor so določena v Sklepu iz odstavka 1 tega člena in jih izvaja Komisija. Upravni odbor določi ukrepe, na podlagi katerih Agencija uporablja ta varnostna načela.

▼B

Člen 12

Sodelovanje z Irsko in Združenim kraljestvom

1. Agencija olajša operativno sodelovanje držav članic z Irsko in Združenim kraljestvom pri vprašanjih, ki so zajeta v njenih dejavnostih, in kolikor je to potrebno za izpolnitev njenih nalog iz člena 2(1).

2. Podpora, ki jo nudi Agencija v skladu s členom 2(1)(f), vključuje organizacijo skupnih operacij vrnitve držav članic, ki se jih udeležuje tudi Irska ali Združeno kraljestvo oziroma obe državi.

3. Uporaba te uredbe za meje Gibraltarja se začasno odloži do datuma, ko bo dosežen sporazum o področju uporabe ukrepov, ki zadevajo prehod oseb prek zunanjih meja držav članic.

▼M2

Člen 13

Sodelovanje z agencijami in organi Evropske unije ter mednarodnimi organizacijami

Agencija lahko sodeluje z Europolom, Evropskim azilnim podpornim uradom, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija za temeljne pravice), drugimi agencijami in organi Evropske unije ter mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za zadeve, zajete v tej uredbi, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi, in v skladu z ustreznimi določbami PDEU ter določbami o pristojnosti navedenih organov. Agencija v vsakem primeru o kakršnih koli takšnih dogovorih obvešča Evropski parlament.

Nadaljnje posredovanje ali drugačno sporočanje osebnih podatkov, ki jih obdela Agencija, drugim agencijam ali organom Evropske unije je pogojeno z določenimi delovnimi dogovori, ki zadevajo izmenjavo osebnih podatkov, ter predhodno odobritvijo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Agencija lahko poleg tega ob soglasju zadevnih(-e) držav(-e) članic(-e) povabi opazovalce iz agencij in organov Unije ali mednarodnih organizacij, da sodelujejo pri njenih dejavnostih iz členov 3, 4 in 5, kolikor je njihova prisotnost v skladu s cilji teh dejavnosti in lahko prispeva k izboljšanju sodelovanja in izmenjavi najboljših praks ter ne vpliva na splošno varnost teh dejavnosti. Sodelovanje navedenih opazovalcev pri dejavnostih iz členov 4 in 5 je mogoče samo ob soglasju zadevnih(-e) držav(-e) članic(-e), pri dejavnostih iz člena 3 pa samo ob soglasju gostujoče države članice. Podrobna pravila za udeležbo opazovalcev se vključijo v operativni načrt iz člena 3a(1). Ti opazovalci se pred sodelovanjem pri dejavnostih Agencije udeležijo ustreznih usposabljanj, ki jih organizira Agencija.

Člen 14

Olajševanje operativnega sodelovanja s tretjimi državami in sodelovanja s pristojnimi organi tretjih držav

1. Agencija v okviru politike zunanjih odnosov Unije pri zadevah, zajetih v njenih dejavnostih, in kolikor je to potrebno za izpolnitev njenih nalog, olajšuje operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno v zvezi s človekovimi pravicami.

Agencija in države članice izpolnjujejo normative in standarde, ki so vsaj enakovredni standardom iz zakonodaje Unije, tudi ko sodelujejo s tretjimi državami na ozemlju teh držav.

Vzpostavitev sodelovanja s tretjimi državami služi spodbujanju evropskih standardov upravljanja meja, vključno s spoštovanjem temeljnih pravic in človekovega dostojanstva.

2. Agencija lahko sodeluje z organi tretjih držav, ki so pristojni za zadeve, zajete v tej uredbi, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi, in v skladu z ustreznimi določbami PDEU. Ti delovni dogovori zadevajo zgolj upravljanje operativnega sodelovanja.

3. Agencija lahko v tretjih državah razporedi svoje uradnike za zvezo, ki bi jim morala biti pri izvajanju njihovih nalog zagotovljena najboljša možna zaščita. Ti uradniki so del krajevnih ali regionalnih mrež za sodelovanje uradnikov držav članic za zvezo za priseljevanje, ustanovljenih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje ( 17 ). Uradniki za zvezo se razporedijo le v tiste tretje države, v katerih so prakse upravljanja meja v skladu z minimalnimi standardi človekovih pravic. Upravni odbor potrdi njihovo razporeditev. V okviru zunanje politike Unije bi morale biti pri razporeditvi prednostno obravnavane tiste tretje države, za katere se na podlagi analize tveganja ugotovi, da so države izvora ali tranzita v zvezi z nezakonitim preseljevanjem. Na podlagi vzajemnosti lahko tudi Agencija za omejeno obdobje sprejme uradnike za zvezo, ki jih napotijo navedene tretje države. Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja in v skladu s členom 24 vsako leto sprejme seznam prednostnih nalog.

4. Naloge uradnikov Agencije za zvezo so v skladu s pravom Unije in temeljnimi pravicami med drugim tudi vzpostavitev in ohranjanje stikov s pristojnimi organi tretje države, ki so ji dodeljeni, da bi prispevali k preprečevanju in boju zoper nezakonito priseljevanje ter vračanju nezakonitih priseljencev.

5. Agencija lahko prejme sredstva Unije v skladu z določbami ustreznih instrumentov, na katerih temelji politika zunanjih odnosov Unije. V tretjih državah lahko začne izvajati projekte tehnične pomoči glede zadev, ki jih zajema ta uredba.

6. Agencija lahko v dogovoru z zadevnimi(-o) državami(-o) članicami(-o) povabi tudi opazovalce iz tretjih držav, da sodelujejo pri njenih dejavnostih iz členov 3, 4 in 5, kolikor je njihova prisotnost v skladu s cilji teh dejavnosti in če lahko prispeva k izboljšanju sodelovanja in izmenjavi najboljših praks ter ne vpliva na splošno varnost teh dejavnosti. Sodelovanje navedenih opazovalcev pri dejavnostih iz členov 4 in 5 je mogoče samo ob soglasju zadevnih(-e) držav(-e) članic(-e), pri dejavnostih iz člena 3 pa samo ob soglasju gostujoče države članice. Podrobna pravila za udeležbo opazovalcev se vključijo v operativni načrt iz člena 3a(1). Ti opazovalci se pred sodelovanjem pri dejavnostih Agencije udeležijo ustreznih usposabljanj, ki jih organizira Agencija.

7. Države članice lahko pri sklepanju dvostranskih sporazumov s tretjimi državami iz člena 2(2) vključijo določbe v zvezi z vlogo in pristojnostmi Agencije, zlasti glede izvrševanja izvršilnih pooblastil, ki jih imajo člani skupin, ki jih razporedi Agencija med skupnimi operacijami in poskusnimi projekti iz člena 3.

8. Dejavnosti iz odstavkov 2 in 3 tega člena se lahko začnejo izvajati, ko Komisija v zvezi z njimi sprejme predhodno mnenje, Evropski parlament pa je o teh dejavnostih čim prej in v celoti obveščen.

▼B







POGLAVJE III

STRUKTURA

Člen 15

Pravni status in sedež

▼M2

Agencija je organ Unije. Je pravna oseba.

▼B

Agencija ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

Je neodvisna glede tehničnih vprašanj.

Agencijo zastopa njen izvršni direktor.

Svet soglasno odloča o sedežu Agencije.

▼M2

Člen 15a

Sporazum o sedežu

Agencija in država članica, v kateri ima Agencija sedež, po pridobitvi odobritve upravnega odbora skleneta sporazum o sedežu, v katerem so določbe glede nastanitve, ki se zagotovi Agenciji v tej državi članici, in opreme, ki jo da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v tej državi članici uporabljajo za izvršnega direktorja, namestnika izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Agencije in njihove družinske člane. Država članica, v kateri ima Agencija sedež, bi morala zagotoviti najboljše možne pogoje za ustrezno delovanje Agencije, vključno z večjezičnim in evropsko usmerjenim izobraževanjem ter ustreznimi prometnimi povezavami.

▼B

Člen 16

Specializirane podružnice

Upravni odbor Agencije oceni potrebo po specializiranih podružnicah in njihovi ustanovitvi v državah članicah na podlagi privolitve slednjih in upoštevajoč dejstvo, da imajo prednost že ustanovljeni operativni centri in centri za usposabljanje, specializirani za različne vidike kontrole in nadzora kopenske, zračne oziroma morske meje.

Specializirane podružnice Agencije razvijejo najboljšo prakso, kar zadeva posebne vrste zunanjih meja, za katere so odgovorne. Agencija zagotovi usklajenost in enotnost najboljše prakse.

Vsaka specializirana podružnica predloži izvršnemu direktorju Agencije podrobno letno poročilo o svojih dejavnostih in posreduje vsakršne vrste informacij, ki zadevajo usklajevanje operativnega sodelovanja.

Člen 17

Osebje

1. Za osebje Agencije se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev v Evropskih skupnostih in pravila, ki jih skupaj sprejmejo institucije Evropskih skupnosti zaradi uporabe teh predpisov in pogojev za zaposlitev.

2. Agencija v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev dodeljujejo organom za imenovanje.

▼M2

3. Za namen izvajanja člena 3b(5) je lahko samo član osebja Agencije, za katerega veljajo Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije in naslov II Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, imenovan kot uradnik za usklajevanje v skladu s členom 8g. Za namen izvajanja člena 3b(3) so lahko samo nacionalni strokovnjaki, napoteni iz države članice v Agencijo, imenovani v dodelitev skupinam Evropskih mejnih policistov. Agencija te nacionalne strokovnjake, ki se dodelijo skupinam Evropskih mejnih policistov, imenuje v skladu z navedenim členom.

▼M2

4. Upravni odbor sprejme potrebne izvedbene ukrepe v soglasju s Komisijo na podlagi člena 110 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije.

5. Upravni odbor lahko sprejme določbe, s katerimi omogoči, da se nacionalni strokovnjaki iz držav članic napotijo v Agencijo. Te določbe upoštevajo zahteve iz člena 3b(3), zlasti dejstvo, da se ti strokovnjaki obravnavajo kot gostujoči uradniki z nalogami in pooblastili, določenimi v členu 10. Vključujejo določbe o pogojih za razporeditev.

▼B

Člen 18

Privilegiji in imunitete

Za agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 19

Odgovornost

1. Za pogodbeno odgovornost Agencije velja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2. Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbah, ki jih sklene agencija.

3. V primeru nepogodbene odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, poravna kakršno koli škodo, ki so jo povzročile njene službe ali njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.

4. V odškodninskih sporih iz odstavka 3 je pristojno Sodišče.

5. Za osebno odgovornost uslužbencev do Agencije se uporabljajo določbe kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev.

Člen 20

Pooblastila upravnega odbora

1. Agencija ima upravni odbor.

2. Upravni odbor:

(a) imenuje izvršnega direktorja na predlog Komisije v skladu s členom 26;

(b) vsako leto pred 31. marcem sprejme splošno poročilo Agencije za preteklo leto in ga do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču. Poročilo se objavi;

(c) vsako leto pred 30. septembrom in po prejemu mnenja Komisije sprejme s tričetrtinsko večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja, delovni program Agencije za naslednje leto in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; ta program sprejme v skladu z letnim proračunskim postopkom Skupnosti in zakonodajnim programom Skupnosti za področja, ki se nanašajo na upravljanje zunanjih meja;

(d) določi postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja glede operativnih nalog Agencije;

(e) opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom Agencije v skladu s členi 28, 29(5), (9) in (11), 30(5) ter 32;

(f) izvršuje disciplinsko oblast nad izvršnim direktorjem in, v dogovoru z izvršnim direktorjem, nad namestnikom direktorja;

(g) sprejme svoj poslovnik;

▼M2

(h) določa organizacijsko strukturo Agencije in sprejme kadrovsko politiko Agencije, zlasti večletni načrt kadrovske politike. V skladu z ustreznimi določbami Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 18 ), se večletni načrt kadrovske politike predloži Komisiji in proračunskemu organu po prejetju pozitivnega mnenja Komisije;

▼M2

(i) sprejme večletni načrt Agencije, ki je namenjen kratki predstavitvi prihodnje dolgoročne strategije v zvezi z dejavnostmi Agencije.

▼B

3. Za predloge sklepov o izvajanju določenih dejavnosti na zunanji meji katere koli države članice ali v njeni neposredni bližini se zahteva glas člana upravnega odbora, predstavnika navedene države članice, ki je za sprejetje tega predloga.

▼M2

4. Upravni odbor lahko svetuje izvršnemu direktorju pri kateri koli zadevi, ki je strogo povezana z razvojem operativnega upravljanja zunanjih meja, vključno z dejavnostmi na področju raziskav, določenih v členu 6.

▼B

5. Upravni odbor odloča na zahtevo Irske in/ali Združenega kraljestva o njunem sodelovanju pri dejavnostih Agencije.

Upravni odbor odloča za vsak primer posebej z absolutno večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja. Upravni odbor pri svojih odločitvah oceni, ali bi udeležba Irske in/ali Združenega kraljestva prispevala k izpolnitvi zadevne dejavnosti. Na podlagi te odločitve se določi finančni prispevek Irske in/ali Združenega kraljestva za dejavnost, o kateri je bila podana prošnja za udeležbo.

6. Organu, pristojnemu za proračun, letno posreduje vse informacije, ki so pomembne za izid postopkov ocenjevanja.

7. Upravni odbor lahko ustanovi izvršni odbor, ki njemu in izvršnemu direktorju pomaga pri pripravljanju odločitev, programov in dejavnosti, ki jih mora sprejeti upravni odbor, in ki po potrebi in zaradi nujnosti sprejema nekatere začasne odločitve v imenu upravnega odbora.

Člen 21

Sestava upravnega odbora

1. Brez poseganja v odstavek 3 sestavljajo upravni odbor po en predstavnik vsake države članice in dva predstavnika Komisije. V ta namen vsaka država članica imenuje člana upravnega odbora in namestnika, ki bo člana predstavljal v njegovi odsotnosti. Komisija imenuje dva člana in njuna namestnika. Mandat traja štiri leta. ►M2 Mandat se lahko podaljša. ◄

2. Člane odbora se imenuje na podlagi visoke ravni njihovih izkušenj in strokovnega znanja na področju operativnega sodelovanja pri upravljanju meja.

▼M2

3. Države, pridružene izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Vsaka ima v upravnem odboru enega predstavnika in njegovega namestnika. V skladu z ustreznimi določbami njihovih pridružitvenih sporazumov so bili pripravljeni ukrepi, ki določajo naravo, obseg in podrobna pravila udeležbe teh držav pri delu Agencije, vključno z določbami o finančnih prispevkih in osebju.

▼B

Člen 22

Predsedovanje upravnemu odboru

1. Upravni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Namestnik po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2. Mandat predsednika in namestnika predsednika poteče s prenehanjem njunega članstva v upravnem odboru. Ob upoštevanju te določbe mandat predsednika ali namestnika predsednika traja dve leti. Mandat se lahko podaljša enkrat.

Člen 23

Seje

1. Sejo upravnega odbora skliče njegov predsednik.

2. Izvršni direktor Agencije sodeluje v razpravah.

3. Upravni odbor ima redno sejo najmanj dvakrat letno. Poleg tega se sestane na zahtevo predsednika ali na zahtevo najmanj tretjine svojih članov.

4. Irska in Združeno kraljestvo sta vabljena, da se udeležita zasedanj upravnega odbora.

5. Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje utegne biti zanimivo, da se kot opazovalka udeleži njegovih zasedanj.

6. Članom upravnega odbora lahko ob upoštevanju določb poslovnika pomagajo svetovalci ali izvedenci.

7. Sekretariat za upravni odbor zagotovi Agencija.

Člen 24

Glasovanje

1. Brez poseganja v člena 20(2)(c) in (5) ter 26(2) in (4) upravni odbor odloča z absolutno večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja.

2. Vsak član ima en glas. Izvršni direktor Agencije ne glasuje. V odsotnosti člana je do glasovalne pravice upravičen njegov namestnik.

3. Poslovnik določa podrobnejši način glasovanja, zlasti pogoje, v katerih član nastopa v imenu drugega člana, po potrebi pa tudi vse zahteve v zvezi s sklepčnostjo.

Člen 25

Naloge in pooblastila izvršnega direktorja

1. Agencijo vodi njen izvršni direktor, ki je popolnoma samostojen pri izvajanju svojih nalog. Brez poseganja v ločene pristojnosti Komisije, upravnega odbora in izvršnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati nobenih navodil vlade ali drugega organa.

▼M2

2. Evropski parlament ali Svet lahko izvršnega direktorja povabi, da poroča o izvajanju svojih nalog, predvsem v zvezi z izvajanjem in spremljanjem strategije za temeljne pravice, splošnim poročilom Agencije za preteklo leto, delovnim programom za prihodnje leto in večletnim načrtom Agencije iz točke (i) člena 20(2).

▼B

3. Izvršni direktor ima naslednje naloge in pooblastila:

(a) pripravi in izvršuje odločitve, programe in dejavnosti, ki jih sprejme upravni odbor Agencije v okviru omejitev, ki jih določajo ta uredba, njeni izvedbeni predpisi in katerikoli veljavni predpis;

(b) stori vse potrebno, vključno s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo obvestil, da zagotovi delovanje Agencije v skladu z določbami te uredbe;

(c) vsako leto pripravi osnutek delovnega programa in poročilo o dejavnostih ter ju predloži upravnemu odboru;

(d) izvršuje pooblastila v zvezi z osebjem po členu 17(2);

(e) pripravlja ocene prihodkov in izdatkov Agencije v skladu s členom 29 in izvršuje proračun po členu 30;

(f) prenaša svoja pooblastila na druge člane, zaposlene v Agenciji, ob upoštevanju predpisov, ki jih je treba sprejeti po postopku iz člena 20(2)(g);

▼M2

(g) zagotavlja izvajanje operativnih načrtov iz členov 3a in 8e.

▼B

4. Izvršni direktor je za svoje delo odgovoren upravnemu odboru.

Člen 26

Imenovanje visokih uradnikov

1. Komisija predlaga kandidate za mesto izvršnega direktorja na podlagi seznama, nastalega po objavi mesta v Uradnem listu Evropske unije in po potrebi v drugih tiskanih medijih ali na spletnih straneh.

2. Izvršnega direktorja Agencije imenuje upravni odbor na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj na področju upravljanja zunanjih meja. Upravni odbor odloča z dvotretjinsko večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja.

Izvršnega direktorja lahko razreši upravni odbor po istem postopku.

3. Izvršnemu direktorju pomaga namestnik izvršnega direktorja. Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti namestnik izvršnega direktorja.

4. Namestnika izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj na področju upravljanja zunanjih meja na predlog izvršnega direktorja. Upravni odbor odloča z dvotretjinsko večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja.

Namestnika izvršnega direktorja lahko razreši upravni odbor po istem postopku.

5. Mandata izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja trajata pet let. Upravni odbor ju lahko podaljša enkrat za obdobje največ pet let.

▼M2

Člen 26a

Strategija za temeljne pravice

1. Agencija pripravi in nadalje razvija ter izvaja svojo strategijo za temeljne pravice. Vzpostavi učinkovit mehanizem, s katerim spremlja spoštovanje temeljnih pravic v vseh dejavnostih Agencije.

2. Agencija ustanovi svetovalni forum, ki pomaga izvršnemu direktorju in upravnemu odboru v zadevah v zvezi s temeljnimi pravicami. Agencija k sodelovanju v svetovalnem forumu povabi Evropski azilni podporni urad, Agencijo za temeljne pravice, visokega komisarja Združenih narodov za begunce in druge ustrezne organizacije. Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja odloči o sestavi in načinu dela svetovalnega foruma ter obliki prenosa podatkov svetovalnemu forumu.

S svetovalnim forumom se posvetuje o nadaljnjem razvoju in izvajanju strategije za temeljne pravice, kodeksa ravnanja in skupnih osnovnih učnih načrtov.

Svetovalni forum pripravlja letna poročila o svojih dejavnostih. Ta poročila se da na voljo javnosti.

3. Upravni odbor imenuje uradnika za temeljne pravice, ki ima potrebne kvalifikacije in izkušnje na področju temeljnih pravic. Pri izvajanju svojih nalog uradnika za temeljne pravice je neodvisen in neposredno poroča upravnemu odboru in svetovalnemu forumu. Svoja poročila oddaja redno in s tem prispeva k mehanizmu za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic.

4. Uradnik za temeljne pravice in svetovalni forum imata dostop do vseh podatkov, ki zadevajo spoštovanje človekovih pravic, v zvezi z vsemi dejavnostmi Agencije.

▼B

Člen 27

Prevodi

1. Za Agencijo se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti ( 19 ).

2. Brez poseganja v odločitve, sprejete na podlagi člena 290 Pogodbe, sta splošno poročilo o dejavnostih in delovni program iz člena 20(2)(b) in (c) napisana v vseh uradnih jezikih Skupnosti.

3. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, zagotavlja Prevajalski center organov Evropske Unije.

Člen 28

Preglednost in objave

1. Šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe Agencija pri obravnavi vlog za dostop do dokumentov, ki jih ima, uporablja Uredbo (ES) št. 1049/2001.

2. Agencija lahko na lastno pobudo objavi sporočila s področja svojih nalog. Zlasti zagotovi, da javnosti in vsem zainteresiranim strankam poleg objav iz člena 20(2)(b) hitro daje tudi objektivne, zanesljive in razumljive informacije o svojem delu.

3. Upravni odbor določi praktične podrobnosti za uporabo odstavkov 1 in 2.

4. Vse pravne ali fizične osebe se lahko pisno obrnejo na Agencijo v katerem koli jeziku, navedenem v členu 314 Pogodbe. Navedene osebe imajo pravico do odgovora v istem jeziku.

5. Na odločitve, ki jih sprejme Agencija v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je možna pritožba pri varuhu človekovih pravic ali pred Sodiščem Evropskih skupnosti, v skladu s členom 195 ali 230 Pogodbe.







POGLAVJE IV

FINANČNE ZAHTEVE

Člen 29

Proračun

1. Ne glede na druge vrste prihodkov sestavljajo prihodke Agencije:

— pomoč Skupnosti, predvidena v splošnem proračunu Evropske Unije (del za Komisijo);

— prispevek držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda;

— nadomestilo za opravljene storitve;

— vsakršni prostovoljni prispevki držav članic.

2. Odhodki Agencije zajemajo kadrovske, upravne in operativne stroške ter stroške za infrastrukturo.

3. Izvršni direktor pripravi načrt prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje finančno leto in ga skupaj z organizacijsko shemo pošlje upravnemu odboru.

4. Prihodki in odhodki morajo biti uravnoteženi.

5. Upravni odbor vsako leto najpozneje do 31. marca sprejme predlog načrta z začasno organizacijsko shemo in okvirnim programom dela ter ga pošlje Komisiji in državam, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

6. Komisija predloži načrt skupaj s predhodnim predlogom proračuna Evropske unije Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljevanju „organ, pristojen za proračun“).

7. Komisija na podlagi finančnega načrta sredstva, ki so po njenem mnenju potrebna za organizacijsko shemo, ter znesek pomoči v breme splošnega proračuna, vključi v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije, ki ga predloži organu, pristojnemu za proračun, v skladu s členom 272 Pogodbe.

8. Organi, pristojni za proračun, odobrijo proračunska sredstva za subvencijo Agenciji. Organi, pristojni za proračun, potrdijo organizacijsko shemo Agencije.

9. Upravni odbor potrdi proračun Agencije. Ta je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

10. Pri vseh spremembah proračuna, vključno z organizacijsko shemo, se ravna po enakih postopkih.

11. Upravni odbor čim prej obvesti organ, pristojen za proračun, o tem, da namerava izvesti projekt, ki ima lahko znatne finančne posledice za financiranje proračuna, predvsem o kakršnem koli projektu, ki se nanaša na premoženje, kot je najem ali nakup zgradb. O tem obvesti Komisijo in države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Če del organa, pristojnega za proračun, sporoči, da namerava podati svoje mnenje, slednje posreduje upravnemu odboru v roku šestih tednov od datuma prijave projekta.

Člen 30

Izvrševanje in nadzor proračuna

1. Proračun Agencije izvršuje izvršni direktor.

2. Najkasneje 1. marca po koncu vsakega proračunskega leta posreduje računovodja Agencije začasne računovodske izkaze računovodji Komisije, skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto. Računovodja Komisije združi te začasne računovodske izkaze institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun ES ( 20 ), v nadaljevanju „splošna finančna uredba“.

3. Najkasneje do 31. marca po koncu vsakega proračunskega leta posreduje finančni nadzornik Komisije začasne računovodske izkaze Agencije Računskemu sodišču, skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto. Poročilo o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4. Po prejemu ugotovitev Računskega sodišča o začasnih računovodskih izkazih Agencije v skladu s členom 129 splošne finančne uredbe izvršni direktor na lastno odgovornost oblikuje dokončne računovodske izkaze Agencije in jih predloži v mnenje upravnemu odboru.

5. Upravni odbor poda mnenje o dokončnih računovodskih izkazih Agencije.

6. Izvršni direktor pošlje najkasneje do 1. julija naslednjega leta Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu ter državam, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, dokončne računovodske izkaze skupaj z mnenjem upravnega odbora.

7. Dokončni računovodski izkazi se objavijo.

8. Direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove ugotovitve najkasneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9. Na priporočilo Sveta Evropski parlament pred 30. aprilom tistega leta, ko je bila dana razrešnica +2, da razrešnico izvršnemu direktorju Agencije glede izvrševanja proračuna za leto, ko je bila dana razrešnica.

Člen 31

Boj proti goljufijam

1. V boju proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 brez omejitev.

2. Agencija pristopi k Med-institucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 in brez odlašanja izda ustrezne predpise, ki se uporabljajo za vse zaposlene v Agenciji.

3. Odločitve o financiranju ter iz njih izhajajoči sporazumi in instrumenti za njihovo izvajanje izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata nadzor nad prejemniki sredstev Agencije in zastopniki, ki so odgovorni za njihovo dodelitev.

Člen 32

Finančna določba

Po posvetovanju s Komisijo upravni odbor sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo. Odstopanje od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 ( 21 ) o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 splošne finančne uredbe je mogoče le, če to terjajo posebnosti delovanja Agencije in s predhodnim soglasjem Komisije.







POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 33

Ocena

1. V treh letih po začetku izvajanja nalog Agencije in nato vsako peto leto upravni odbor naroči neodvisno zunanjo oceno izvajanja te uredbe.

2. Pri ocenjevanju se preveri učinkovitost Agencije pri izpolnjevanju njenih nalog. Oceni se tudi vpliv Agencije in njen način dela. Pri oceni se upoštevajo stališča vseh interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

▼M2

2a. Pri pripravi prve ocene po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 1168/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije ( 22 ) je treba analizirati tudi potrebe po nadaljnjem povečanem usklajevanju upravljanja zunanjih meja držav članic, vključno z izvedljivostjo ustanovitve evropskega sistema mejne policije.

2b. V oceni je zajeta tudi posebna analiza, kako je bila pri uporabi te uredbe upoštevana Listina o temeljnih pravicah.

▼B

3. Upravni odbor prejme rezultate ocenjevanja in predloži priporočila v zvezi s spremembami te uredbe, Agencije in njenega načina dela Komisiji, ki jih skupaj z lastnim mnenjem in ustreznimi predlogi pošlje Svetu. Po potrebi vključi delovni načrt s časovnim razporedom. Rezultati in priporočila z ocenjevanja se objavijo.

Člen 34

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Agencija začne izvajati svoje naloge 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.