2012R0966 — SL — 18.06.2014 — 001.003

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

▼C1

UREDBA (EU, EURATOM) št. 966/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. oktobra 2012

o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002

▼B

VSEBINA PRVI DEL SKUPNE DOLOČBE NASLOV I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV Člen 1 Vsebina Člen 2 Opredelitev pojmov Člen 3 Skladnost sekundarne zakonodaje s to uredbo Člen 4 Roki, datumi in časovne omejitve Člen 5 Varstvo osebnih podatkov NASLOV II PRORAČUNSKA NAČELA Člen 6 Upoštevanje proračunskih načel Poglavje 1 Načeli enotnosti in točnosti proračuna Člen 7 Obseg proračuna Člen 8 Posebna pravila o načelih enotnosti in točnosti proračuna Poglavje 2 Načelo enoletnosti Člen 9 Opredelitev Člen 10 Vrste odobritev Člen 11 Računovodska pravila za prihodke in odobritve Člen 12 Prevzemanje obveznosti za odobritve Člen 13 Razveljavitev in prenos odobritev Člen 14 Pravila za prenos namenskih prejemkov Člen 15 Sprostitev odobritev Člen 16 Pravila, ki se uporabljajo v primeru poznejšega sprejetja proračuna Poglavje 3 Načelo ravnotežja Člen 17 Opredelitev in področje uporabe Člen 18 Bilanca proračunskega leta Poglavje 4 Načelo obračunske enote Člen 19 Uporaba eura Poglavje 5 Načelo univerzalnosti Člen 20 Opredelitev in področje uporabe Člen 21 Namenski prejemki Člen 22 Donacije Člen 23 Pravila o odbitkih in popravkih deviznega tečaja Poglavje 6 Načelo specifikacije Člen 24 Splošne določbe Člen 25 Prerazporeditve, ki jih izvajajo druge institucije, razen Komisije Člen 26 Prerazporeditve Komisije Člen 27 Predlogi prerazporeditev, ki jih institucije predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu Člen 28 Posebna pravila za prerazporeditve Člen 29 Prerazporeditve, za katere veljajo posebne določbe Poglavje 7 Načelo dobrega finančnega poslovodenja Člen 30 Načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti Člen 31 Obvezna ocena finančnih posledic Člen 32 Notranja kontrola izvrševanja proračuna Člen 33 Stroškovno učinkoviti sistemi kontrole Poglavje 8 Načelo preglednosti Člen 34 Objava zaključnega računa, proračuna in poročil Člen 35 Objava informacij o prejemnikih in druge informacije NASLOV III DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA Poglavje 1 Določitev proračuna Člen 36 Načrti prihodkov in odhodkov Člen 37 Načrt proračuna organov iz člena 200 Člen 38 Predlog proračuna Člen 39 Dopolnilno pismo k predlogu proračuna Člen 40 Obveznosti držav članic zaradi sprejetja proračuna Člen 41 Predlogi za spremembo proračuna Člen 42 Zgodnejša predložitev ocen in predlogov proračunov Poglavje 2 Sestava in priprava proračuna Člen 43 Sestava proračuna Člen 44 Proračunska nomenklatura Člen 45 Prepoved negativnih prihodkov Člen 46 Rezervacije Člen 47 Negativna rezerva Člen 48 Rezerva za nujno pomoč Člen 49 Priprava proračuna Člen 50 Pravila glede kadrovskih načrtov za zaposlene Poglavje 3 Proračunska disciplina Člen 51 Skladnost z večletnim finančnim okvirom Člen 52 Skladnost aktov Unije s proračunom NASLOV IV IZVRŠEVANJE PRORAČUNA Poglavje 1 Splošne določbe Člen 53 Izvrševanje proračuna v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja Člen 54 Temeljni akt in izjeme Člen 55 Izvrševanje proračuna s strani drugih institucij razen Komisije Člen 56 Prenos pooblastil za izvrševanje proračuna Člen 57 Navzkrižje interesov Poglavje 2 Načini izvrševanja Člen 58 Načini izvrševanja proračuna Člen 59 Deljeno upravljanje z državami članicami Člen 60 Posredno upravljanje Člen 61 Predhodno preverjanje in sporazumi o prenosu pooblastil Člen 62 Izvajalske agencije Člen 63 Omejitve pri prenosu pooblastil Poglavje 3 Finančni udeleženci Oddelek 1 Načelo ločitve nalog Člen 64 Ločitev nalog Oddelek 2 Odredbodajalec Člen 65 Odredbodajalec Člen 66 Pooblastila in dolžnosti odredbodajalca Člen 67 Pooblastila in dolžnosti vodij delegacij Unije Oddelek 3 Računovodja Člen 68 Pooblastila in dolžnosti računovodje Člen 69 Pooblastila, ki jih lahko prenese računovodja Oddelek 4 Skrbnik računa izločenih sredstev Člen 70 Računi izločenih sredstev Poglavje 4 Odgovornost finančnih udeležencev Oddelek 1 Splošna pravila Člen 71 Preklic prenosa pooblastil in začasni preklic dolžnosti, prenesenih na finančne udeležence Člen 72 Odgovornost odredbodajalca za nezakonito ravnanje, goljufijo ali korupcijo Oddelek 2 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na podlagi prenosa pooblastil in nadaljnjega prenosa pooblastil Člen 73 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce Oddelek 3 Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in skrbnike računov izločenih sredstev Člen 74 Pravila, ki se uporabljajo za računovodje Člen 75 Pravila, ki se uporabljajo za skrbnike računov izločenih sredstev Poglavje 5 Prihodki Oddelek 1 Dajanje lastnih sredstev na voljo Člen 76 Lastna sredstva Oddelek 2 Ocena terjatev Člen 77 Ocena terjatev Oddelek 3 Ugotovitev terjatev Člen 78 Ugotovitev terjatev Oddelek 4 Odobritev izterjave Člen 79 Odobritev izterjave Oddelek 5 Izterjava Člen 80 Pravila o izterjavi Člen 81 Zastaralni rok Člen 82 Obravnava upravičenosti Unije v državah članicah Člen 83 Globe in denarne kazni, ki jih naloži Komisija, ter ustrezne obresti Poglavje 6 Odhodki Člen 84 Sklepi o financiranju Oddelek 1 Prevzem obveznosti za odhodke Člen 85 Vrste obveznosti Člen 86 Pravila, ki se uporabljajo za prevzem obveznosti Člen 87 Preverjanje, ki se uporablja za prevzem obveznosti Oddelek 2 Potrditev odhodkov Člen 88 Potrditev odhodkov Oddelek 3 Odobritev odhodkov Člen 89 Odobritev odhodkov Oddelek 4 Plačilo odhodkov Člen 90 Vrste plačil Člen 91 Omejitev plačila na razpoložljiva sredstva Oddelek 5 Roki za odhodke Člen 92 Roki Poglavje 7 Informacijski sistemi in e-Uprava Člen 93 Elektronsko vodenje prihodkov in odhodkov Člen 94 Pošiljanje dokumentov Člen 95 e-Uprava Poglavje 8 Načela upravljanja Člen 96 Dobro upravljanje Člen 97 Navedba pravnih sredstev Poglavje 9 Notranji revizor Člen 98 Imenovanje notranjega revizorja Člen 99 Pooblastila in naloge notranjega revizorja Člen 100 Neodvisnost notranjega revizorja NASLOV V JAVNA NAROČILA Poglavje 1 Splošne določbe Oddelek 1 Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil Člen 101 Opredelitev javnih naročil Člen 102 Načela, ki se uporabljajo za javna naročila Oddelek 2 Objava Člen 103 Objava razpisov za javna naročila Oddelek 3 Postopki za oddajo javnih naročil Člen 104 Postopki za oddajo javnih naročil Člen 105 Vsebina razpisne dokumentacije Člen 106 Merila za izključitev, ki se uporabljajo za sodelovanje v postopkih za oddajo naročil Člen 107 Merila za izključitev, ki se uporabljajo za oddajo naročil Člen 108 Centralna baza podatkov o izključitvah Člen 109 Upravne in denarne kazni Člen 110 Merila za oddajo naročil Člen 111 Predložitev ponudb Člen 112 Načeli enakega obravnavanja in preglednosti Člen 113 Sklep o oddaji naročila Člen 114 Preklic postopka za oddajo javnega naročila Oddelek 4 Jamstva in korektivni ukrepi Člen 115 Jamstva Člen 116 Napake, nepravilnosti in goljufije v postopku Poglavje 2 Določbe, ki se uporabljajo za naročila, ki jih oddajo institucije za svoj račun Člen 117 Naročnik Člen 118 Mejne vrednosti, ki se uporabljajo Člen 119 Pravila za sodelovanje v razpisnih postopkih Člen 120 Pravila za oddajo naročil v okviru Svetovne trgovinske organizacije NASLOV VI NEPOVRATNA SREDSTVA Poglavje 1 Področje uporabe in oblika nepovratnih sredstev Člen 121 Področje uporabe nepovratnih sredstev Člen 122 Upravičenci Člen 123 Oblike nepovratnih sredstev Člen 124 Pavšalni zneski, stroški na enoto in pavšalno financiranje Poglavje 2 Načela Člen 125 Splošna načela, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva Člen 126 Upravičeni stroški Člen 127 Sofinanciranje v naravi Člen 128 Preglednost Člen 129 Načelo nekumulativnega dodeljevanja Člen 130 Načelo neretroaktivnosti Poglavje 3 Postopek dodeljevanja Člen 131 Vloge za nepovratna sredstva Člen 132 Merila za izbor in dodelitev Člen 133 Postopek ovrednotenja Poglavje 4 Plačilo in kontrola Člen 134 Jamstvo za predhodno financiranje Člen 135 Plačilo nepovratnih sredstev in kontrole Člen 136 Obdobja za hranjenje dokumentov Poglavje 5 Izvajanje Člen 137 Pogodbe o izvajanju in finančna podpora tretjim osebam NASLOV VII NAGRADE Člen 138 Splošna pravila NASLOV VIII FINANČNI INSTRUMENTI Člen 139 Področje uporabe Člen 140 Načela in pogoji, ki se uporabljajo za finančne instrumente NASLOV IX PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO Poglavje 1 Priprava zaključnega računa Člen 141 Struktura zaključnega računa Člen 142 Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju Člen 143 Pravila za zaključni račun Člen 144 Računovodska načela Člen 145 Računovodski izkazi Člen 146 Poročila o izvrševanju proračuna Člen 147 Začasni zaključni računi Člen 148 Potrditev končnega konsolidiranega zaključnega računa Poglavje 2 Informacije o izvrševanju proračuna Člen 149 Poročilo o proračunskih jamstvih in tveganjih Člen 150 Informacije o izvrševanju proračuna Poglavje 3 Računovodstvo Oddelek 1 Skupne določbe Člen 151 Računovodski sistem Člen 152 Skupne zahteve za računovodski sistem institucij Oddelek 2 Splošno računovodstvo Člen 153 Splošno računovodstvo Člen 154 Knjiženje v splošnem računovodstvu Člen 155 Računovodski popravki Oddelek 3 Proračunsko računovodstvo Člen 156 Proračunsko računovodstvo Poglavje 4 Vodenje evidence premoženja Člen 157 Evidenca premoženja NASLOV X ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA Poglavje 1 Zunanja revizija Člen 158 Zunanja revizija, ki jo opravi Računsko sodišče Člen 159 Revizijska pravila in postopek Člen 160 Preverjanje vrednostnih papirjev in gotovine Člen 161 Pravica Računskega sodišča do dostopa Člen 162 Letno poročilo Računskega sodišča Člen 163 Posebna poročila Računskega sodišča Poglavje 2 Razrešnica Člen 164 Roki za postopek razrešnice Člen 165 Postopek razrešnice Člen 166 Nadaljnji ukrepi Člen 167 Posebne določbe o ESZD DRUGI DEL POSEBNE DOLOČBE NASLOV I EVROPSKI KMETIJSKI JAMSTVENI SKLAD Člen 168 Posebne določbe o Evropskem kmetijskem jamstvenem skladu Člen 169 Obveznosti za odobritve EKJS Člen 170 Celotne začasne obveznosti za odobritve EKJS Člen 171 Časovni načrt in roki za proračunske obveznosti EKJS Člen 172 Knjiženje odhodkov EKJS Člen 173 Prerazporeditve odobritev EKJS Člen 174 Namenski prejemki EKJS NASLOV II STRUKTURNA SKLADA, KOHEZIJSKI SKLAD, EVROPSKI SKLAD ZA RIBIŠTVO, EVROPSKI KMETIJSKI SKLAD ZA RAZVOJ PODEŽELJA, SKLADI NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE, KI SO V DELJENEM UPRAVLJANJU, TER INSTRUMENT ZA POVEZOVANJE EVROPE Člen 175 Posebne določbe Člen 176 Spoštovanje dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti Člen 177 Plačila prispevkov, vmesna plačila in vračila Člen 178 Sprostitev odobritev Člen 178a Prenos odobrenih sredstev za prevzem obveznosti za instrument za povezovanje Evrope Člen 179 Prerazporeditev odobritev Člen 180 Vodenje in izbira projektov ter revizija NASLOV III RAZISKAVE Člen 181 Sredstva za raziskave Člen 182 Obveznosti za raziskovalni sklad Člen 183 Skupno raziskovalno središče NASLOV IV ZUNANJI UKREPI Poglavje 1 Splošne določbe Člen 184 Zunanji ukrepi Poglavje 2 Izvajanje ukrepov Oddelek 1 Splošne določbe Člen 185 Izvajanje zunanjih ukrepov Oddelek 2 Proračunska podpora in skrbniški skladi z več donatorji Člen 186 Uporaba proračunske podpore Člen 187 Skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe Oddelek 3 Drugi načini upravljanja Člen 188 Izvajanje zunanjih ukrepov v okviru posrednega upravljanja Člen 189 Sporazumi o financiranju za izvajanje zunanjih ukrepov Poglavje 3 Javna naročila Člen 190 Javna naročila za zunanje ukrepe Člen 191 Pravila za sodelovanje v razpisnih postopkih Poglavje 4 Nepovratna sredstva Člen 192 Financiranje zunanjega ukrepa v celoti Člen 193 Pravila, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva za zunanje ukrepe Poglavje 5 Revidiranje računovodskih izkazov Člen 194 Revizija Unije za zunanje ukrepe NASLOV V EVROPSKI URADI Člen 195 Evropski uradi Člen 196 Odobritve za evropske urade Člen 197 Odredbodajalec evropskih uradov Člen 198 Konti medinstitucionalnih evropskih uradov Člen 199 Prenos pooblastil odredbodajalcev na medinstitucionalne evropske urade Člen 200 Storitve za tretje osebe NASLOV VI ODOBRITVE ZA UPRAVO Člen 201 Splošne določbe Člen 202 Obveznosti Člen 203 Posebne določbe za odobritve za upravo NASLOV VII STROKOVNJAKI Člen 204 Plačani zunanji strokovnjaki TRETJI DEL KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE Člen 205 Prehodne določbe Člen 206 Zahteve Evropskega parlamenta in Sveta za informacije Člen 207 Mejne vrednosti in zneski Člen 28 Okvirna finančna uredba za organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom Člen 209 Vzorčna finančna uredba za organe, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva Člen 210 Izvajanje pooblastila Člen 211 Pregled Člen 212 Razveljavitev Člen 213 Pregled glede ESZD Člen 214 Začetek veljavnosti PRILOGA KORELACIJSKA TABELA Skupna izjava o zadevi povezani z večletnim časovnim okvirom Skupna izjava o odhodkih v zvezi s zgradbami s sklicevanjem na člen 203 Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 203(3)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 322 te pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a te pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 1 ), v skladu z rednim zakonodajnim postopkom ( 2 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 3 ), je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, bi bilo treba zaradi jasnosti Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 razveljaviti in nadomestiti s to uredbo. (2) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila za določitev in izvrševanje splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun), ki zagotavljajo dobro in učinkovito upravljanje, kontrolo in zaščito finančnih interesov Unije ter večjo preglednost, ki jih morajo upoštevati vse institucije v vseh pravnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od teh temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za proračun in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančnih pravil – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za nepovratna sredstva. (3) Zaradi specifične narave in nalog Evropske centralne banke (ECB), zlasti njene neodvisnosti pri upravljanju financ, bi jo bilo treba izvzeti iz področja uporabe te uredbe, razen kjer je v tej uredbi drugače določeno. (4) Glede na izkušnje iz prakse bi bilo treba v to uredbo vključiti pravila, da bi sledili razvijajočim se zahtevam izvrševanja proračuna, kot je sofinanciranje z drugimi donatorji, ter da bi povečali učinkovitost zunanje pomoči, olajšali uporabo posebnih finančnih instrumentov, vključno s tistimi, vzpostavljenimi z Evropsko investicijsko banko (EIB), in olajšali izvajanje proračuna prek javno-zasebnih partnerstev. (5) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih proračunskih načel in finančnih pravil v skladu s Pogodbami, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 ( 4 ), da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. V skladu s členom 290 PDEU se lahko z zakonodajnim aktom na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki samo dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente navedenega zakonodajnega akta. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo. (6) Policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah je postalo sestavni del drugih politik in notranjih ukrepov Unije. Posebne finančne določbe za to področje politike torej niso več upravičene in zato ne bi smele biti vključene v to uredbo. (7) Za zagotovitev preglednosti bi moral proračun vsebovati jamstva za najemanje in dajanje posojil, ki jih je najela ali odobrila Unija, vključno z evropskim mehanizmom za finančno stabilnost in instrumentom podpore za uravnoteženje plačilne bilance. (8) Obstoječa pravila, ki se nanašajo na obresti iz plačil predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter prejemniki. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz plačil predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi moralo biti možno, da se taka obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz plačil predhodnega financiranja za programe, odbitek takšnih obresti od zahtevkov za plačilo oziroma njihova izterjava. (9) Pravila o prenosu namenskih prejemkov bi morala upoštevati razlikovanje med zunanjimi in notranjimi namenskimi prejemki. Da bi ravnali v skladu z namenom, ki ga je določil donator, bi bilo treba zunanje namenske prejemke avtomatsko prenesti in uporabljati, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, za katerega so namenjeni. Kadar so zunanji namenski prejemki prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, bi bilo treba omogočiti tudi, da se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa. Obstajati bi morala možnost, da se notranji namenski prejemki lahko prenesejo samo za eno leto, razen če ta uredba določa drugače. (10) Pravila v zvezi z začasnimi dvanajstinami bi bilo treba jasneje določiti tako za število dodatnih dvanajstin, ki se jih lahko zahteva, kot tudi za primere, kadar se Evropski parlament odloči zmanjšati znesek dodatnih odhodkov poleg začasnih dvanajstin, ki jih sprejme Svet. (11) Odstopanje od načela univerzalnosti v zvezi z namenskimi prejemki bi bilo treba spremeniti tako, da se na eni strani upoštevajo posebnosti notranjih namenskih prejemkov, ki izhajajo iz odobritev, ki sta jih odobrila Evropski parlament in Svet, ter na drugi strani posebnosti zunanjih namenskih prejemkov, ki jih različni donatorji zberejo in namenijo za določen program ali ukrep. Poleg tega bi bilo treba zunanjim donatorjem omogočiti sofinanciranje zunanjega delovanja, zlasti humanitarnih ukrepov, tudi kadar temeljni akt takega sofinanciranja izrecno ne določa. (12) Predstavitev namenskih prejemkov v predlogu proračuna bi morala vpeljati večjo preglednost, in sicer z določbo, da je treba v predlog proračuna vključiti zneske namenskih prejemkov, ki so na dan določitve predloga proračuna nedvoumni. (13) Kar zadeva načelo specifikacije in ker sedaj ni več razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki, bi bilo treba pravila o prerazporejanju odobritev ustrezno prilagoditi. (14) Prav tako bi bilo treba pravila o prerazporejanju odobritev prilagoditi spremembam, ki so nastale z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. Poleg tega so nedavne izkušnje pokazale pomembnost večje prilagodljivosti pri prerazporejanju odobritev plačil ob koncu leta, zlasti pri strukturnih skladih. Treba je zagotoviti boljše izvrševanje proračuna, zlasti v zvezi z odobritvami plačil, namenskimi prejemki in odobritvami za upravo, ki so skupni več naslovom. V ta namen bi bilo treba poenostaviti tipologijo prerazporeditev in postopek sprejemanja nekaterih prerazporeditev bi moral biti prožnejši. Zlasti se je izkazalo za koristno in učinkovito, da ima Komisija možnost odločati o prerazporeditvah neporabljenih odobritev v primeru mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz. To možnost bi bilo zato treba razširiti na podobne dogodke, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta. V takšnih primerih bi morala Komisija zaradi preglednosti takoj obvestiti Evropski parlament in Svet o svoji odločitvi o prerazporeditvi neporabljenih odobritev. (15) V zvezi z določbami o dobrem finančnem poslovodenju, odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil upošteva pričakovano stopnjo tveganja napak ter stroške in koristi kontrol pri pripravi zakonodajnih predlogov in pri določanju upravljavskih in kontrolnih sistemov. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil bi moral v letnem poročilu o dejavnostih poročati o ugotovitvah kontrol ter njihovih stroških in koristih. Izjave o upravljanju takih sistemov, ki jih predložijo organi, ki so pristojni za upravljanje in kontrolo sredstev Unije in ki jih imenujejo države članice, so bistvene za zagotovitev učinkovitosti nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov. (16) Načelo preglednosti iz člena 15 PDEU, ki od institucij zahteva, da delujejo čim bolj odprto, za področje izvrševanja proračuna določa, da morajo državljani imeti možnost, da so seznanjeni s tem, kje in v katere namene Unija porablja sredstva. Ti podatki spodbujajo demokratično razpravo, prispevajo k sodelovanju državljanov v procesu sprejemanja odločitev Unije in krepijo institucionalno kontrolo in pregled nad odhodki Unije. Taki cilji bi se morali izpolnjevati z objavo, če je le mogoče s pomočjo sodobnih komunikacijskih orodij, ustreznih informacij o končnih izvajalcih in upravičencih do sredstev Unije, ob upoštevanju legitimnih interesov takih izvajalcev in upravičencev do tajnosti in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do zasebnosti in varstva njihovih osebnih podatkov. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale institucije pri objavi podatkov zato uporabiti selektivni pristop. Odločitve o objavi bi morale temeljiti na ustreznih merilih, da bi bile podane informacije smiselne. (17) V skladu s členom 316 PDEU bi morala imeti Evropski svet in Svet isti oddelek proračuna. (18) V tej uredbi bi bilo treba upoštevati letni proračunski postopek v skladu s PDEU. (19) V zvezi z določitvijo proračuna je pomembno, da se jasno opredelita sestava in priprava predloga proračuna, ki ga pripravi Komisija. Vsebina splošnega uvoda pred predlogom proračuna bi morala biti opisana bolj natančno. Prav tako bi bilo treba vključiti določbo o finančnem načrtovanju za prihodnja leta ter določbo o možnosti Komisije, da predloži delovne dokumente za utemeljitev proračunskih zahtev. (20) Glede skupne zunanje in varnostne politike, bi bilo treba posodobiti oblike, ki jo lahko imajo temeljni akti na podlagi PDEU ter na podlagi naslovov V in VI PEU. Poleg tega bi bilo treba postopek sprejemanja pripravljalnih ukrepov na področju zunanjega delovanja prilagoditi PDEU. (21) Pravila o načinih izvrševanja proračuna, zlasti glede pogojev za prenos pooblastil za izvrševanje tretjim osebam, so z leti postala prezapletena in bi jih bilo treba poenostaviti. Hkrati bi bilo treba ohraniti prvotni cilj prenosa pooblastil, namreč da se ne glede na način izvrševanja odhodki izvršujejo z enako stopnjo kontrole in preglednosti, kot se pričakuje od služb Komisije. (22) Treba bi bilo jasno razlikovati med situacijami, v katerih proračun neposredno izvršujejo Komisija ali njene izvajalske agencije, situacijami, v katerih se proračun izvršuje v okviru deljenega upravljanja, in situacijami, v katerih proračun posredno izvršujejo tretje osebe. To bi moralo omogočiti vzpostavitev harmonizirane ureditve za deljeno in posredno upravljanje, ki jo je možno prilagoditi pravilom posameznih sektorjev, zlasti kadar proračun izvršujejo države članice v okviru deljenega upravljanja. Taka harmonizirana ureditev bi morala vključevati zlasti temeljna načela, ki jih mora upoštevati Komisija, kadar se odloči za izvrševanje proračuna v okviru deljenega upravljanja ali posredno, in temeljna načela, ki jih morajo upoštevati strani, ki so jim poverjene naloge izvrševanja proračuna. Komisija bi morala imeti možnost, da uporablja pravila in postopke Unije ali da sprejme uporabo pravil in postopkov pooblaščene strani, če slednji zagotavlja enakovredno zaščito finančnih interesov Unije. V okviru nadzornih nalog Komisije je treba določiti tudi niz obveznosti v zvezi s kontrolo in revizijo, vključno s preverjanjem in potrjevanjem obračunov za vse načine izvrševanja proračuna. (23) Pravila o "predhodni oceni" subjektov in oseb, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna v okviru posrednega upravljanja, bi bilo treba prilagoditi tako, da bodo vsi pooblaščeni subjekti in osebe zagotavljali raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi. (24) Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba določiti dodatne kategorije javno-zasebnih partnerstev, da bi povečali izbiro instrumentov in vključili organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Te dodatne kategorije bi morale zajemati organe, ki so predmet zasebnega prava države članice in organe, ustanovljene s temeljnim aktom in ki imajo finančna pravila, ki upoštevajo načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. (25) Za namene člena 317 PDEU bi morala ta uredba okrepiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi s kontrolo in revizijo, kadar izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, saj so takšne obveznosti trenutno določene samo v pravilih za posamezni sektor. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajenih upravnih strukturah na nacionalni ravni. Ta okvir ne bi smel vzpostaviti dodatnih kontrolnih struktur, temveč bi moral omogočiti državam članicam, da imenujejo organe, ki bodo pooblaščeni za upravljanje in kontrolo sredstev Unije. Poleg tega bi morala ta uredba vsebovati določbe o skupni obveznosti upravljanja in kontrole za navedene strukture, letne izjave uprave, s katerimi menedžerji prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščeni, preverjanje in sprejemanje računov ter mehanizme finančne odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija, da bi ustvarili usklajen zakonodajni okvir, ki bi tudi izboljšal splošno pravno varnost ter učinkovitost kontrol in popravnih ukrepov ter zaščito finančnih interesov Unije. Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev. V okviru enotnega revizijskega pristopa in s ciljem zmanjšanja dodatnih upravnih bremen, povezanih z večkratnimi kontrolami, lahko države članice Komisiji posredujejo izjave, podpisane na ustrezni nacionalni ali regionalni ravni v skladu z njihovimi zadevnimi ustavnimi zahtevami. (26) Nekatere določbe v zvezi z nalogami odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil bi bilo treba pojasniti, zlasti določbe glede postopkov predhodne in naknadne kontrole, ki jih odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil vzpostavi, ter glede obveznosti poročanja slednjega. V tem okviru bi bilo treba posodobiti vsebino letnega poročila o dejavnostih odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil v skladu s prakso, da se vanj vključijo potrebni finančni podatki in informacije o upravljanju, na katerih temelji izjava odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil o zanesljivosti opravljanja njegovih nalog. (27) Treba bi bilo pojasniti odgovornosti računovodje Komisije. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da je računovodja Komisije edina oseba, ki ima pravico določati računovodska pravila in usklajeni kontni okvir, medtem ko računovodje drugih institucij določajo računovodske postopke, ki se uporabljajo v njihovih institucijah. (28) Zaradi lažjega izvajanja nekaterih programov ali ukrepov, katerih izvajanje je preneseno zlasti na finančne institucije, bi bilo treba v tej uredbi določiti možnost odprtja fiduciarnih računov. Taki bančni računi bi se morali odpreti v imenu in za račun Komisije v poslovnih knjigah finančne institucije. Voditi bi jih morala finančna institucija pod pristojnostjo odredbodajalca, odpreti pa bi jih bilo mogoče tudi v drugih valutah, ne le v eurih. (29) V zvezi s prihodki je treba racionalizirati pravila o ocenah zneskov terjatev zaradi upoštevanja proračunskih potreb. Evidentiranje ocen terjatev bi moralo biti zahtevano, kadar so prihodki pričakovani z določeno stopnjo verjetnosti in jih je mogoče ovrednotiti z razumno stopnjo približka. Zaradi poenostavitve bi bilo treba uvesti nekatere posebne določbe o postopkih za prilagoditev ali razveljavitev ocene zneska terjatev. (30) Pravila o izterjavi bi bilo treba pojasniti in okrepiti. Zlasti bi bilo treba določiti, da razveljavitev ugotovljenega zneska terjatve ne pomeni odpovedi ugotovljene upravičenosti Unije. Poleg tega države članice zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Unije ne bi smele obravnavati sredstev Unije, katerih povračilo se zahteva, manj ugodno, kot obravnavajo terjatve javnih organov na svojem ozemlju. (31) Ob upoštevanju potrebe, da se zmanjša tveganje, povezano z upravljanjem začasno zbranih zneskov iz glob, denarnih kazni in sankcij ter vse dohodke iz njih, bi bilo treba te zneske evidentirati kot prihodke proračuna takoj, ko je to mogoče in najpozneje v proračunskem letu, ki sledi letu, v katerem so bila izčrpana vsa pravna sredstva zoper sklepe, s katerimi so bile naložene. (32) V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba pojasniti različne vrste plačil. Poleg tega bi moral odgovorni odredbodajalec redno obravnavati plačila predhodnega financiranja v skladu z računovodskimi pravili, ki jih določi računovodja Komisije. Zato bi bilo treba vključiti ustrezne določbe v pogodbe, sklepe o nepovratnih sredstvih, sporazume o nepovratnih sredstvih ter sporazume o prenosu pooblastil. (33) Ta uredba bi morala krepiti cilj uvedbe e-Uprave, zlasti uporabo elektronskih podatkov za izmenjavo informacij med institucijami in tretjimi osebami. (34) Pod določenimi pogoji bi bilo treba dovoliti možnost izvajanja postopkov za oddajo javnih naročil skupaj z državami Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali državami kandidatkami Unije. (35) Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Unije bi bilo treba izboljšati pravila za izključitev, zlasti iz udeležbe pri javnih naročilih. (36) Glede na to, da je uporaba lastnih virov ECB in EIB v finančnem interesu Unije, bi morali ti dve instituciji pridobiti dostop do informacij v centralni bazi podatkov o izključitvah, ki je bila vzpostavljena zaradi zaščite finančnih interesov Unije. (37) Uvesti bi bilo treba trdno pravno podlago za objavljanje sklepov, s katerimi se naložijo upravne in denarne kazni, zlasti v zvezi z javnimi naročili, v skladu z zahtevami glede varstva podatkov. Tako objavljanje bi moralo ostati neobvezno zaradi varstva podatkov in varnosti. (38) Zahteva za izvajalce, da zagotovijo jamstva ne bi smela biti več samodejna, temveč bi morala temeljiti na analizi tveganja. (39) Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti obseg nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov. Podrobnejša opredelitev posebnih pogojev, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva na eni strani in za finančne instrumente na drugi, bi morala prispevati k maksimiziranju učinka teh dveh vrst finančne podpore. (40) Pravila za nepovratna sredstva, ki se uporabljajo za subjekte, ustanovljene posebej za namene ukrepanja, bi bilo treba prilagoditi, da bi olajšala dostop do financiranja Unije in upravljanja nepovratnih sredstev vložnikom in upravičencem, ki so se odločili za skupno delovanje v okviru partnerstva ali skupine, ustanovljene v skladu z zadevnim nacionalnim pravom, zlasti kadar izbrana pravna oblika ponuja trdno in zanesljivo okolje za sodelovanje. Poleg tega bi morali biti glede na omejena finančna tveganja za Unijo in potrebe, da se izogne dodajanje dodatne ravni pogodbenih zahtev k obstoječim strukturnim ureditvam, subjekti, povezani z upravičencem na podlagi trajnega kapitala ali pravnih povezav, upravičeni do prijave upravičenih stroškov, ne da bi pri tem morali izpolnjevati vse obveznosti upravičenca. (41) Izkušnje pridobljene pri uporabi pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja so pokazale, da takšne oblike financiranja znatno poenostavijo upravne postopke in znatno zmanjšajo tveganje napak. Poleg tega se je financiranje glede na izide izkazalo za primernejše za določene vrste ukrepov. V tem smislu bi morali biti pogoji za uporabo poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev, določenih na podlagi pavšalnih zneskov, stroškov na enoto in pavšalnih stopenj, bolj prožni. Zlasti bi morali biti dovoljeni zneski, določeni z uporabo pristopa glede na posameznega upravičenca, tudi takrat, kadar upravičenec take zneske prijavi v skladu s svojo običajno prakso stroškovnega računovodstva, da bi ublažili upravno breme in stroške, ki jih nosi ta upravičenec, še posebej za namen finančnega poročanja Uniji. (42) Da bi odstranili ovire za sodelovanje v programih nepovratnih sredstev Unije oseb, ki imajo potrebne izkušnje, vendar ki ne prejemajo plačil v obliki plače, kot je lahko to primer tistih oseb, ki delajo v majhnih strukturah, bi morala pravila za nepovratna sredstva upoštevati posebne sheme za plačila, ki jih uporabljajo mala in srednja podjetja (MSP), kot je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednjih podjetij ( 5 ). (43) Načela neprofitnosti in sofinanciranja bi bilo treba prilagoditi v luči praktičnih izkušenj in različnih razlag ter uporabe takih načel, kar ima za posledico napake in občasno neproduktivne učinke. Zlasti opredelitev dobička bi morala biti osredotočena na upravičene stroške in prejemke, iz katerih se ti stroški financirajo, da se poenostavi poročanje upravičencev in jih spodbudi k diverzifikaciji virov financiranja. Poleg tega Komisija ne bi smela predpostavljati, da drugi donatorji ne bodo izterjali presežkov, ki so jih ustvarili z lastnimi prispevki, zato bi smeli izterjati le dobiček v višini, ki je sorazmerna z njenimi nepovratnimi sredstvi. Načelo postopnega zniževanja se ni izkazalo kot ustrezno za omejevanje tveganja odvisnosti od sredstev Unije v primeru upravičencev do nepovratnih sredstev za poslovanje. Poleg tega se je uporabnost načela postopnega zniževanja bistveno zmanjšala po obvezni uvedbi izjem v številnih temeljnih aktih in v primeru poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev. Zaradi teh pomanjkljivosti bi bilo treba zahtevo postopnega zniževanja, ki se uporablja za nepovratna sredstva za poslovanje, odpraviti. (44) Dostop do financiranja Unije za subjekte z omejenimi upravnimi sredstvi, ki lahko predstavljajo prednostno ciljno populacijo za določene sheme nepovratnih sredstev in so nujno potrebne za doseganje ciljev politik Unije, bi bilo treba olajšati z nadaljnjo poenostavitvijo postopkov, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva nizke vrednosti. (45) Da se zagotovi pravna varnost in da se vzpostavi enoten niz osnovnih finančnih pravil, na katera se upravičenci lahko nanašajo v programih Unije, bi morala ta uredba določiti merila upravičenosti stroškov in posebne pogoje, ki veljajo za določene kategorije stroškov, ter zagotoviti njihovo dosledno uporabo. (46) Da se zmanjšajo tveganja napak in sporov bi bilo treba harmonizirati pogoje za sprejemanje prispevkov v naravi od tretjih oseb v obliki sofinanciranja in za določanje vrednosti teh prispevkov. (47) Zaradi preglednosti in da bi se upoštevale omejitve v zvezi z načrtovanjem, ki so zanje specifična, bi morali biti vložniki za nepovratna sredstva v razpisu za zbiranje predlogov obveščeni o predvidenem času, ki bo potreben, da se podpišejo sporazumi o nepovratnih sredstvih ali da se jim pošljejo uradna obvestila o nepovratnih sredstvih. Z enakim namenom bi morala ta uredba na podlagi izkušenj in pričakovanih učinkov uvedenih poenostavitvenih ukrepov določiti referenčni čas. (48) Kadar se ugotovijo sistemske ali ponavljajoče se napake, ki dejansko vplivajo na številna nepovratna sredstva, bi se morala pod strogimi pogoji odobriti razširitev revizije na nerevidirana nepovratna sredstva, kjer so se pojavile napake, da se zmanjša finančno in upravno breme, ki nastane zaradi kontrol in revizij na kraju samem. Komisija bi morala uporabiti ekstrapolacijo stopnje zmanjšanja ali stopnjo izterjave, ki se uporablja za nepovratna sredstva, pri katerih so se pokazale sistemske ali ponavljajoče se napake, samo takrat, kadar ni mogoče ali ni izvedljivo s sorazmernim naporom natančno ugotoviti zneska neupravičenih stroškov za zadevna nepovratna sredstva. (49) Ta uredba bi morala določiti standardna obdobja, v katerih bi morali dokumente v zvezi z nepovratnimi sredstvi Unije upravičenci hraniti, da se izogne odstopajočim ali nesorazmernim pogodbenim zahtevam, pri čemer se Komisiji in Računskemu sodišču še vedno zagotovi dovolj časa, da se pridobi dostop do takšnih podatkov in dokumentov ter opravijo naknadni pregledi in revizije, ki so potrebni za zaščito finančnih interesov Unije. (50) Možnost upravičenca, da finančno podporo dodeli tretjim osebam, bi bilo treba pod določenimi pogoji razširiti, da se olajša pravilno izvajanje programov, namenjenih med drugim številnim fizičnim osebam, ki jih je mogoče doseči le prek posredovanih nepovratnih sredstev. Ne glede na to bi bilo treba ohraniti načelo, v skladu s katerim upravičenec ne sme po prostem preudarku dodeliti finančne podpore tretjim osebam, zlasti da se prepreči kakršna koli zmeda med možnostjo, ki je ponujena upravičencem, da pod svojo odgovornostjo oblikujejo in izvedejo ukrepe, ki se nanašajo na finančno podporo kot upravičeno dejavnost in možnost, da se naloge izvrševanja proračuna v okviru deljenega ali posrednega upravljanja poverijo določenim organom, subjektom ali osebam. (51) Uporaba nagrad kot dragocene oblike finančne podpore bi se morala poenostaviti ter veljavna pravila pojasniti, in sicer bi morale biti nagrade urejene ločeno od sistema nepovratnih sredstev, sklicevanja na predvidljive stroške pa odpravljena. Ne glede na to, nagrade niso primerne za vse cilje politike Unije, zato bi se morale obravnavati kot da dopolnjujejo, ne pa nadomeščajo drugih instrumentov financiranja, kot so nepovratna sredstva. (52) Finančni instrumenti so lahko koristni pri povečevanju učinka sredstev Unije, kadar so ta sredstva združena z drugimi sredstvi in vključujejo učinek finančnega vzvoda. Ker taki finančni instrumenti ne morejo biti izenačeni s storitvami ali nepovratnimi sredstvi, bi bilo treba vzpostaviti novo vrsto finančne podpore. Finančni instrumenti bi se morali izvajati le pod strogimi pogoji, da se prepreči proračunska tveganja za proračun in tveganje izkrivljanja delovanja trg, ki ni skladno s pravili državne pomoči. (53) V okviru letnih odobritev, ki jih za določen program odobrita Evropski parlament in Svet, bi se morali finančni instrumenti uporabljati kot dopolnitev na podlagi predhodne ocene, s katero se dokaže njihova večja učinkovitost pri doseganju ciljev politike Unije v primerjavi z drugimi oblikami financiranja Unije, vključno z nepovratnimi sredstvi. (54) Finančne instrumente bi bilo treba odobriti s temeljnim aktom, v katerem se opredeli zlasti njihove cilje in trajanje. Kadar se finančni instrumenti v ustrezno utemeljenih primerih uvedejo brez temeljnega akta, bi jih morala v proračunu odobriti Evropski parlament in Svet. (55) Instrumente, ki bi lahko spadali v Naslov VIII prvega dela, kot so posojila, jamstva, naložbe lastniškega kapitala, naložbe navideznega lastniškega kapitala in instrumenti delitve tveganja, bi bilo treba opredeliti. Omogočiti bi bilo treba, da opredelitev instrumentov delitve tveganja lahko vključujejo izboljšanje kreditne kvalitete za projektne obveznice, s čimer bi se pokrilo tveganje, povezano s servisiranjem dolga za posamezen projekt in omejilo kreditno tveganje imetnikov obveznic z izboljšanjem kreditne kvalitete v obliki posojila ali jamstva. (56) Letna povračila, tudi vračila kapitala, sproščena jamstva in vračila glavnice posojil bi morala biti opredeljena kot notranji namenski prejemki. Prihodki, vključno z dividendami, kapitalskim dobičkom, provizijami za jamstvo ter obrestmi na posojila in na zneske na fiduciarnih računih, se vnesejo v proračun po odbitku stroškov in provizij za upravljanje. Ta uredba bi morala določati načela in pogoje za finančne instrumente in pravila o omejevanju finančne obveznosti Unije, preprečevanju goljufije in pranju denarja, opustitvi finančnih instrumentov in poročanju. (57) Pripravo zaključnega računa bi bilo treba poenostaviti, tako da se določi, da zaključni račun Unije zajema samo konsolidirane računovodske izkaze in zbirni proračunski izkaz. Poleg tega bi bilo treba tudi pojasniti, da postopek konsolidacije zadeva le institucije, organe, ki so ustanovljeni na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom ter so pravne osebe in prejemajo prispevke v breme proračuna, ter druge organe, katerih računi se morajo konsolidirati v skladu z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja. (58) V skladu z zahtevami mednarodno sprejetih računovodskih standardov, na katerih temeljijo računovodski predpisi Unije, bi se morale pokojninske obveznosti, skupaj z drugimi obveznostmi za prejemke zaposlenih, evidentirati v zaključnem računu Unije, ločeno izkazati v bilanci Unije ter podrobneje pojasniti v opombah k računovodskim izkazom. (59) Zaradi jasnega ločevanja nalog in odgovornosti računovodje Komisije od nalog in odgovornosti računovodij institucij ali organov, ki so ustanovljeni na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom ter so pravne osebe in prejemajo prispevke v breme proračuna, ter druge organe, katerih računi se morajo konsolidirati v skladu z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja, bi morala vsaka institucija ali organ pripraviti poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med proračunskim letom ter ga do 31. marca naslednjega proračunskega leta poslati Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. (60) Treba je posodobiti računovodska pravila in načela Unije, da se zagotovi njihova skladnost s pravili Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standard Board). (61) Računsko sodišče bi moralo zagotoviti, da se vse njegove ugotovitve, ki bi lahko vplivali na zaključne račune revidiranih subjektov ali na zakonitost ali pravilnost z izkazi povezanih transakcij, pravočasno posredujejo zadevni instituciji ali organu, da bi se takim revidiranim subjektom omogočilo dovolj časa za obravnavo teh ugotovitev. (62) Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, zlasti da bi določili informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. (63) Kar zadeva informacije, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije. (64) V zvezi s posebnimi določbami te uredbe glede strukturnih skladov, kohezijskega sklada, Evropskega sklada za ribištvo, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ter skladov na področju svobode, varnosti in pravice v okviru deljenega upravljanja, bi bilo treba ohraniti določbo za vračilo plačil predhodnega financiranja in ponovnim dajanjem na voljo odobritev iz izjave Komisije, priložene Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih ( 6 ). Poleg tega bi bilo z odstopanjem od pravila v zvezi s prenosi Komisiji treba omogočiti, da se odobritve za prevzem obveznosti, ki so na voljo ob koncu proračunskega leta in izhajajo iz povračil plačil predhodnega financiranja, lahko prenesejo do zaključka programa ter da se te odobritve za prevzem obveznosti lahko uporabijo, kadar druge odobritve za prevzem obveznosti niso več na voljo. (65) Sodelovanje Skupnega raziskovalnega središča v postopkih za oddajo naročil in dodelitev nepovratnih sredstev bi bilo treba pojasniti. Nadalje bi se morali za učinkovito izpolnjevanje povezanih dejavnosti prihodki, ki izvirajo iz sodelovanja v takšnih postopkih, izjemoma obravnavati kot zunanji namenski prejemki. (66) Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov bi bilo treba prilagoditi spremembam glede načinov izvajanja ter določiti diferenciran pristop, kadar se mora Unija odzvati na izredne humanitarne razmere, mednarodne krize ali potrebe tretjih držav v procesu prehoda v demokracijo. (67) S to uredbo bi bilo treba zagotoviti splošne pogoje, pod katerimi se lahko uporabi pomoč iz proračuna v obliki instrumenta za zunanje ukrepanje. Taki pogoji bi morali biti povezani z zagotavljanjem dovolj preglednega, zanesljivega in učinkovitega upravljanja javnih financ. Nadalje bi morala Komisija pri sprejemanju odločitve o financiranju določiti cilje in pričakovane rezultate, na katere se veže izplačilo podpore iz proračuna. Taki elementi, kakor tudi pogoji, pod katerimi je treba pomoč vrniti, bi morali biti vsebovani v sporazumu o financiranju, ki se sklene z državo upravičenko. (68) Da bi okrepila mednarodno vlogo Unije na področju zunanjih ukrepov in razvoja ter povečala njeno prepoznavnost in učinkovitost, bi morala biti Komisija pooblaščena za ustanavljanje in upravljanje skrbniških skladov Unije za ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Čeprav navedeni skrbniški skladi niso vključeni v proračun, bi jih bilo v obsegu, potrebnem za zagotavljanje varnosti in preglednosti sredstev Unije, treba upravljati v skladu s to uredbo. Zato bi morala Komisija predsedovati upravnemu odboru, ustanovljenemu za posamezen skrbniški sklad, da bi zastopala donatorje in odločala o uporabi sredstev. Poleg tega bi moral biti računovodja Komisije hkrati tudi računovodja vseh skrbniških skladov. (69) Rok za sklenitev pogodb in sporazumov o nepovratnih sredstvih s strani subjektov, ki so v okviru posrednega upravljanja pooblaščeni za izvajanje zunanjih ukrepov, bi moral biti omejen na tri leta po podpisu sporazuma o prenosu pooblastil, razen če obstajajo izjemne in zunanje okoliščine. Ta rok pa se ne bi smel uporabljati za večletne programe, ki se izvajajo v okviru postopkov strukturnih skladov. Za take večletne programe bi bilo treba podrobna pravila za sprostitev odobritev določiti v pravilih za posamezni sektor. (70) V zvezi s posebnimi pravili o javnih naročilih, ki se uporabljajo za zunanje ukrepe, bi bilo treba državljanom tretjih držav, ki so rezidenti držav upravičenk, omogočiti udeležbo v razpisnih postopkih, tudi kadar se program izvaja brez temeljnega akta in kadar obstajajo utemeljene izjemne okoliščine. (71) Način sedanjega poročanja institucij o projektih gradnje Evropskemu parlamentu in Svetu bi bilo treba izboljšati. Institucije bi morale Evropski parlament in Svet vnaprej obvestiti o svojih prihodnjih projektih gradnje in o različnih fazah teh projektov. Namesto mnenja bi se moralo za projekte gradnje, ki znatno vplivajo na proračun, zahtevati odobritev Evropskega parlamenta in Sveta. (72) Institucijam bi moralo biti dovoljeno, da razvijejo dolgoročno nepremičninsko politiko in izkoristijo nižje obrestne mere, ki so jim na voljo zaradi ugodne bonitetne ocene Unije na finančnem trgu. Zato bi jim moralo biti dovoljeno, da za nakup nepremičnin najemajo posojila. Na ta način bi lahko zmanjšali zapletenost sedanjega sistema ter hkrati prihranili pri stroških in zagotovili večjo preglednost. (73) Na podlagi izkušenj bi morala ta uredba pojasniti obseg dejavnosti, postopek izbire in plačilne pogoje fizičnih oseb, ki so bile izbrane kot strokovnjaki. (74) Zaradi dopolnitve in spremembe določenih vidikov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte. Vsebina in področje uporabe vsakega pooblastila je podrobno določena v zadevnih členih. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu za delegirane akte opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumentu predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (75) To uredbo bi bilo treba pregledati le, kadar je potrebno, ter najpozneje dve leti pred koncem prvega večletnega finančnega okvira po letu 2013. Prepogosti pregledi finančne uredbe ustvarjajo nesorazmerne stroške zaradi prilagajanja upravnih struktur in postopkov novim pravilom. Poleg tega se lahko zgodi, da za tehtne ugotovitve na podlagi uporabe veljavnih pravil ni na voljo dovolj časa. (76) Določiti bi bilo treba prehodne določbe. Ta uredba bi se morala začeti uporabljati šele po sprejetju delegiranih aktov, ki vsebujejo pravila uporabe, za katere se pričakuje, da bodo začeli veljati decembra 2012. Da bi se izognili uporabi te uredbe v zadnjem mesecu leta, je primerno začetek uporabe te uredbe odložiti na 1. januar 2013. Nadalje je za zagotovitev skladnosti s pravili posameznega sektorja primerno odložiti uporabo določb o načinih izvrševanja in finančnih instrumentih na 1. januar 2014. Da se lahko določbe o prerazporeditvi odobritev plačil za strukturne sklade uporabijo ob koncu leta že za proračun 2012, je primerno, da se uporabljajo od dneva začetka veljavnosti te uredbe. (77) Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se zagotovi pravočasno sprejetje delegiranih aktov na podlagi te uredbe. Pravočasen začetek veljavnosti tre uredbe je nujen za uporabo pravil iz delegiranih aktov od 1. januarja 2013, da se izogne težavam, povezanim s spremembo finančnih pravil med proračunskim letom. (78) Posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov je bilo opravljeno v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 7 ), pri čemer je evropski nadzornik za varstvo podatkov podal mnenje ( 8 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







PRVI DEL

SKUPNE DOLOČBE







NASLOV I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

1. Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

2. Ta uredba se uporablja za izvrševanje proračuna za Agencijo za oskrbo Euratom.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) "Unija" pomeni Evropsko unijo, Evropsko skupnost za atomsko energijo ali oboje, odvisno od konteksta;

(b) "institucija" pomeni Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD); Evropska centralna banka ne šteje za institucijo Unije;

(c) "proračun" pomeni instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki so potrebni za Unijo;

(d) "temeljni akt" pomeni zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago. Temeljni akt lahko ima naslednjo obliko: (i) pri izvajanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodbe Euratom), obliko uredbe, direktive ali sklepa v smislu člena 288 PDEU; ali (ii) pri izvajanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), eno od oblik iz člena 26(2), člena 28(1), člena 29, člena 31(2) ter členov 33 in 37 PEU. Priporočila in mnenja niso temeljni akti;

(e) "način izvrševanja" pomeni način izvrševanja proračuna, opisan v členih 58, 59 ali 60;

(f) "sporazum o prenosu pooblastila" pomeni sporazum, sklenjen s subjekti in osebami, ki so jim poverjene naloge izvrševanja proračuna v skladu s točkami (i) do (viii) člena 58(1)(c);

(g) "upravičenec" pomeni fizično ali pravno osebo, s katero je bil podpisan sporazum o nepovratnih sredstvih ali ki je prejel obvestilo o dodelitvi nepovratnih sredstev;

(h) "izvajalec" pomeni fizično ali pravno osebo, s katero je bila sklenjena pogodba o izvedbi javnega naročila;

(i) "prejemnik" pomeni upravičenca, izvajalca ali vsako fizično ali pravno osebo, ki prejema nagrade ali sredstva v okviru finančnega instrumenta;

(j) "nagrada" pomeni finančni prispevek, podeljen kot nagrada na podlagi natečaja.

(k) "posojilo" pomeni sporazum, ki zavezuje posojilodajalca, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje in ki posojilojemalca zavezuje da mora ta znesek v določenem obdobju odplačati;

(l) "jamstvo" pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti za celoten dolg tretje osebe ali njegov del, ali obveznost ali za uspešno izpolnitev obveznosti te tretje osebe, če nastopi primer, ki sproži takšno jamstvo, kot je neodplačevanje posojila;

(m) "kapitalska naložba" pomeni zagotovitev kapitala podjetju, ki se vloži neposredno ali posredno v zameno za popolno ali delno lastništvo tega podjetja in pri čemer lahko kapitalski vlagatelj prevzame določeno upravljavsko kontrolo nad podjetjem in lahko sodeluje pri dobičku podjetja;

(n) "naložba navideznega lastniškega kapitala" pomeni vrsto financiranja, ki je med kapitalom in dolgom, saj ima večje tveganje kot dolg, ki se plačuje prednostno, ter manjše tveganje kot navadni lastniški temeljni kapital. Naložbe navideznega lastniškega kapitala so lahko strukturirane kot dolg, ponavadi nezaščitene in podrejene, v nekaterih primerih pa jih je mogoče preoblikovati v lastniški kapital, ali kot prednostni lastniški kapital;

(o) "instrument delitve tveganja" pomeni finančni instrument, ki omogoča delitev določenega tveganja med dvema ali več subjekti v zameno za dogovorjeno plačilo, kadar je ustrezno;

(p) "finančni instrumenti" pomenijo ukrepe Unije v obliki dopolnilne finančne podpore iz proračuna za uresničevanje enega ali več posameznih ciljev politik Unije. Taki instrumenti lahko imajo obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali drugih instrumentov delitve tveganja, kadar je ustrezno pa se lahko kombinirajo z nepovratnimi sredstvi.

(q) "Kadrovski predpisi" pomenijo kadrovske predpise za uradnike Evropske unije in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določene v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 9 );

(r) "kontrola" pomeni vsak ukrep za ugotavljanje ustreznega zagotovila glede učinkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti operacij, zanesljivosti poročanja, varovanja premoženja in informacij, preprečevanje in ugotavljanje in odpravo goljufij in nepravilnosti ter spremljanja takšnih goljufij in nepravilnosti ter ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil. Kontrole lahko vključujejo razne preglede ter izvajanje kakršnih koli politik in postopkov za dosego ciljev, opisanih v prvem stavku;

(s) "preverjanje" pomeni preverjanje specifičnih vidikov prihodkov ali odhodkov.

Člen 3

Skladnost sekundarne zakonodaje s to uredbo

1. Določbe o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jih vsebuje temeljni akt, spoštujejo proračunska načela iz naslova II prvega dela.

2. Brez poseganja v odstavek 1 se v uvodnih izjavah in v obrazložitvenem memorandumu takih predlogov ali sprememb k predlogom, ki se predložijo zakonodajnemu organu in vsebuje odstopanja od določb, ki niso določbe iz naslova II prvega dela ali od delegiranih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe, jasno navede takšna odstopanja in posebne razloge, ki upravičujejo odstopanja.

Člen 4

Roki, datumi in časovne omejitve

Če ni določeno drugače, se za roke, določene s to uredbo, uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev ( 10 ).

Člen 5

Varstvo osebnih podatkov

Ta uredba ne posega v zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 11 ) niti Uredbe (ES) št. 45/2001.







NASLOV II

PRORAČUNSKA NAČELA

Člen 6

Upoštevanje proračunskih načel

Proračun se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je določeno v tej uredbi.







POGLAVJE 1

Načeli enotnosti in točnosti proračuna

Člen 7

Obseg proračuna

1. Proračun zajema:

(a) prihodke in odhodke Unije, vključno z upravnimi odhodki, ki nastanejo za institucije na podlagi določb PEU v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodki iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun;

(b) prihodke in odhodke Evropske skupnosti za atomsko energijo.

2. Proračun evidentira jamstva za najemanje in dajanje posojil, ki jih je najela ali odobrila Unija, vključno z evropskim mehanizmom za finančno stabilnost in instrumentom podpore za uravnoteženje plačilne bilance, v skladu s točko (d) člena 49(1).

Člen 8

Posebna pravila o načelih enotnosti in točnosti proračuna

1. Brez poseganja v člen 83 se ne pobere noben prihodek in ne izvrši noben odhodek izvrši, razen če je evidentiran v vrstici v proračunu.

2. Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti izven okvira odobritev.

3. Odobritve se lahko vključi v proračun le, če je namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.

4. Obresti iz plačil predhodnega financiranja, izvršenih iz proračuna, se ne izplačajo Uniji, razen če je v sporazumih o prenosu pooblastil z izjemo tistih sporazumov, ki so sklenjeni s tretjimi državami ali organi, ki so jih določile. V primerih, kadar je to določeno, se obresti bodisi ponovno uporabijo za ustrezen ukrep, odbijejo od zahtevkov za plačila v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 23(1) ali izterjajo.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o obračunavanju obresti iz plačil predhodnega financiranja.







POGLAVJE 2

Načelo enoletnosti

Člen 9

Opredelitev

Odobritve, vnesene v proračun, se odobrijo za proračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 10

Vrste odobritev

1. Proračun vsebuje diferencirana sredstva, ki jih sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, in nediferencirana sredstva.

2. S pridržkom člena 86(4) in člena 189(2) odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v proračunskem letu.

3. Odobritve plačil zajemajo plačila za poravnavanje pravnih obveznosti, prevzetih v proračunskem letu ali v predhodnih proračunskih letih.

4. Odstavka 1 in 2 tega člena ne posegata v posebne določbe naslovov I, IV in VI drugega dela ter ne preprečujeta, da se odobritve prevzamejo v celoti ali da se proračunske obveznosti prevzamejo v letnih obrokih.

Člen 11

Računovodska pravila za prihodke in odobritve

1. Prihodki proračunskega leta se vpišejo v računovodske izkaze za proračunsko leto na osnovi zneskov, ki so bili zbrani v toku tega proračunskega leta. Lastna sredstva za mesec januar naslednjega proračunskega leta pa se lahko plačajo vnaprej v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti ( 12 ).

2. Vknjižbe lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost, dodatnih sredstev na podlagi bruto nacionalnega dohodka in katerih koli finančnih prispevkov se lahko popravijo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

3. Odobritve, ki so odobrene za določeno proračunsko leto, se uporabljajo izključno za poravnavanje odhodkov, odobrenih in plačanih v tem proračunskem letu, ter za pokrivanje neporavnanih zneskov za prevzete obveznosti iz predhodnih proračunskih let.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o odobritvah za proračunsko leto.

4. Obveznosti se knjižijo v poslovne knjige na podlagi pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra. Izjemoma se celotne proračunske obveznosti iz člena 86(4) in finančni sporazumi iz člena 189(2), sklenjeni s tretjimi državami, vnesejo v zaključni račun na podlagi proračunskih obveznosti do 31. decembra.

5. Plačila se knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto na podlagi plačil, ki jih je računovodja izvršil do 31. decembra navedenega leta.

6. Z odstopanjem od odstavkov 3, 4 in 5 se odhodki Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada knjižijo v zaključni račun za proračunsko leto v skladu s pravili iz naslova I drugega dela.

Člen 12

Prevzemanje obveznosti za odobritve

Ko je proračun dokončno sprejet, se lahko obveznosti za odobritve, odobrene v proračunu, začnejo prevzemati s 1. januarjem, razen če ni v naslovu I in naslovu VI drugega dela določeno drugače.

Člen 13

Razveljavitev in prenos odobritev

1. Odobritve, ki ostanejo neporabljene do konca proračunskega leta, za katero so bile odobrene, se razveljavijo.

Lahko pa se prenesejo, vendar samo v naslednje proračunsko leto, na podlagi odločitve, ki jo zadevna institucija sprejme do 15. februarja, v skladu z odstavkoma 2 in 3 ali pa se lahko prenesejo avtomatsko, v skladu z odstavkom 4.

2. Odobritve za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva, za katera obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo:

(a) v zneskih, ki ustrezajo odobritvam za prevzem obveznosti, ali nediferenciranim sredstvom v zvezi s projekti gradenj za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana. Za take zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta, ali do 31. decembra naslednjega leta za zneske, povezane s projekti gradnje;

(b) v zneskih, ki so potrebni, če je zakonodajni organ sprejel temeljni akt v zadnjem četrtletju proračunskega leta in Komisija ni mogla prevzeti obveznosti za odobritve, predvidene za ta namen, do 31. decembra;

▼M1

(c) v zneskih, ki ustrezajo odobrenim sredstvom za prevzem obveznosti v zvezi z rezervo za nujno pomoč.

Zneski iz točke (c) prvega pododstavka se lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

▼B

3. Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti povezane s prenesenimi odobritvami za prevzem obveznosti, kadar odobritve plačil, ki so določene v ustreznih proračunskih postavkah za naslednje proračunsko leto, ne zadostujejo za kritje zahtev.

Zadevna institucija najprej porabi odobritve, ki so odobrene za tekoče proračunsko leto, in dokler le-te niso porabljene, ne uporablja prenesenih odobritev.

4. Nediferencirana sredstva v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob koncu proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

5. Zadevna institucija o odločitvi o prenosu do 15. marca obvesti Evropski parlament in Svet in za vsako proračunsko vrstico navede, kako je za prenos uporabila merila iz odstavkov 2 in 3.

▼M1

6. Brez poseganja v točko (c) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena in v člen 14 se odobrena sredstva, ki se razporedijo v rezervo, in odobrena sredstva za plače ne prenesejo. Za namene tega člena sredstva za plače obsegajo plače in nadomestila poslancev in uslužbencev institucij, za katere veljajo kadrovski predpisi.

▼B

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o preklicu in prenosu odobritev.

Člen 14

Pravila za prenos namenskih prejemkov

Prenos namenskih prejemkov iz člena 21 in odobritev iz takšnih prejemkov, ki 31. decembra ostanejo neporabljena, je v skladu z naslednjimi pravili:

(a) zunanji namenski prejemki se prenesejo samodejno in se v celoti porabijo, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, za katerega so namenjeni. Zunanji namenski prejemki, prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa;

(b) notranji namenski prejemki se prenesejo samo za eno leto, razen notranji namenski prejemki, opredeljeni v točki (g) člena 21(3), ki se prenesejo samodejno.

Člen 15

Sprostitev odobritev

Kadar se obveznosti za odobritve sprostijo v katerem koli proračunskem letu po letu, v katerem so bile odobritve vnesene v proračunu, ker ukrepi, za katere so bila namenjena, v celoti ali delno niso bili izvedeni, se zadevne odobritve brez poseganja v člena 178 in 182 razveljavijo.

Člen 16

Pravila, ki se uporabljajo v primeru poznejšega sprejetja proračuna

1. Če proračun na začetku proračunskega leta še ni dokončno sprejet, se uporablja postopek iz prvega odstavka člena 315 PDEU (ureditev začasnih dvanajstin). Obveznosti se lahko prevzamejo in plačila izvršujejo v okviru omejitev iz odstavka 2 tega člena.

2. Obveznosti se lahko prevzemajo po poglavjih do največ ene četrtine skupnih odobritev za zadevno poglavje v preteklem proračunskem letu, ki se za vsak pretečeni mesec povečajo za eno dvanajstino.

Omejitev odobritev, predvidena v predlogu proračuna, se ne prekorači.

Plačila se lahko izvršujejo mesečno po poglavjih do največ ene dvanajstine odobritev za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu. Vendar ta vsota ne presega ene dvanajstine odobritev, predvidenih v istem poglavju predloga proračuna.

3. Sklicevanje na odobritve za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, se razume kot sklicevanje na odobritve, izglasovane v proračunu, tudi s spremembami proračuna, in po prilagoditvi za prerazporeditve v tem proračunskem letu.

4. Če je to potrebno zaradi kontinuitete delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so samodejno na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri dodatne odhodke ene začasne dvanajstine, a brez preseganja skupnega zneska štirih začasnih dvanajstin, razen v ustrezno utemeljenih primerih, za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu.

Sklep začne veljati 30 dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament:

(a) z večino svojih sestavnih članov odloči zmanjšati navedene odhodke v tem roku, pri čemer Komisija predloži nov predlog; ali

(b) obvesti Svet in Komisijo, da ne želi zmanjšati navedenih odhodkov, pri čemer sklep začne veljati pred iztekom 30 dni.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

5. Če za dano poglavje odobritev štirih začasnih dvanajstin v skladu z odstavkom 4 ne zadostuje za pokrivanje odhodkov, potrebnih za preprečitev prekinitve kontinuitete delovanja Unije na področju, ki ga pokriva zadevno poglavje, se lahko izjemoma dovoli prekoračitev zneska odobritev, vnesenih v ustrezno poglavje proračuna v predhodnem proračunskem letu. Evropski parlament in Svet ukrepata v skladu z postopki iz odstavka 4. V nobenem primeru pa se ne sme prekoračiti skupni znesek odobritev, ki je razpoložljiv v proračunu za predhodno proračunsko leto ali v predlaganem predlogu proračuna.







POGLAVJE 3

Načelo ravnotežja

Člen 17

Opredelitev in področje uporabe

1. Prihodki in odobritve plačil so uravnoteženi.

2. Unija in organi iz člena 208, ne smejo najemati posojil v okviru proračuna.

Člen 18

Bilanca proračunskega leta

1. Bilanca vsakega proračunskega leta se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot prihodek ali v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil.

2. Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna, ki se predloži v skladu s členom 39. Ocene se pripravijo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

3. Po pripravi začasnega zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja med tem zaključnim računom in ocenami vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi te razlike. V takem primeru Komisija v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži predlog spremembe proračuna.







POGLAVJE 4

Načelo obračunske enote

Člen 19

Uporaba eura

1. Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi. Toda za namene denarnega toka iz člena 68(1) lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in ESZD, odgovorni odredbodajalec izvaja posle v drugih valutah, kakor je določeno v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o deviznih tečajih za preračun eura v druge valute.







POGLAVJE 5

Načelo univerzalnosti

Člen 20

Opredelitev in področje uporabe

Brez poseganja v člen 21 skupni prihodki pokrivajo skupne odobritve plačil. Brez poseganja v člen 23 se vsi prihodki in odhodki izkazujejo v celoti brez neto izravnave.

Člen 21

Namenski prejemki

1. Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki.

2. Zunanji namenski prejemki so:

(a) finančni prispevki držav članic za določene raziskovalne programe v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000;

(b) finančni prispevki držav članic in tretjih držav, v obeh primerih tudi njihovih javnih agencij, ter finančni prispevki subjektov ali fizičnih oseb za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Unija in jih v njenem imenu upravlja Komisija;

(c) obresti na depozite in globe, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ( 13 );

(d) prihodki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila, skupaj z namenskimi prejemki, ki so specifični za vsako institucijo;

(e) finančni prispevki, ki niso zajeti v točki (b), za dejavnosti Unije iz tretjih držav ali od organov, ki niso organi Unije;

(f) namenski prejemki iz členov 181(2) in 183(2);

(g) notranji namenski prejemki iz odstavka 3, koliko so postranske narave k drugim prihodkom po tem odstavku.

3. Notranji namenski prejemki so:

(a) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

(b) prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

(c) prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov, v skladu s členom 80;

(d) prihodki od obresti iz plačil predhodnega financiranja v skladu s členom 8(4);

(e) prihodki od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe znotraj institucije, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

(f) prejete zavarovalnine;

(g) prihodki od dajanja v najem;

(h) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih;

(i) povračila finančnim instrumentom v skladu s členom 140(6);

(j) prihodki iz poznejših povračil davkov v skladu s točko (b) člena 23(3).

4. Temeljni akt lahko prav tako za namenske prejemke določi posebne postavke odhodkov. Če ni v temeljnem aktu drugače določeno, so taki prihodki notranji namenski prejemki.

5. Proračun vsebuje vrstice, v katere se uvrščajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki, po možnosti pa se navede tudi znesek

V predlog proračuna se lahko vključijo samo zneski namenskih prejemkov, ki so na dan določitve predloga proračuna nedvoumni.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z vzpostavitvijo strukture, v katero se uvrščajo zunanji in notranji namenski prejemki ter zagotavljajo ustrezne odobritve, in v zvezi spravili o prispevkih držav članic v raziskovalne programe. Na Komisijo prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s prihodki iz sankcij, izrečenih v skladu s členom 126(11) PDEU, in v zvezi z namenskimi prejemki iz udeležbe držav Efte v določenih programih Unije.

Člen 22

Donacije

1. Komisija lahko sprejme kakršno koli donacijo v korist Unije, kot so ustanove, subvencije, darila in volila.

2. Sprejem donacije v vrednosti 50 000 EUR ali več, ki pomeni tudi finančno obremenitev, vključno s stroški nadaljnjega ukrepanja, in presega 10 % vrednosti izplačane donacije, odobrita Evropski parlament in Svet, pri čemer oba sprejmeta odločitev v dveh mesecih od prejema zahteve Komisije. Če v tem času ne ugovarjata, Komisija sprejme končno odločitev v zvezi s sprejetjem donacije.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o sprejemanju donacij v korist Unije.

Člen 23

Pravila o odbitkih in popravkih deviznega tečaja

1. Naslednji odbitki se lahko odštejejo od zahtevkov za plačilo, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska:

(a) kazni, izrečene strankam pogodb o izvedbi javnega naročila ali upravičencem;

(b) popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov;

(c) obresti iz plačil predhodnega financiranja;

(d) popravki za nepravilno plačane zneske.

Popravki iz točke (d) prvega pododstavka so lahko izvedeni tako, da se neposredno odbijejo od novega vmesnega plačila ali plačila razlike zneska istemu prejemniku po poglavju, členu in v proračunskem letu, za katero je bilo izvršeno previsoko plačilo.

Za odbitke iz točk (c) in (d) prvega pododstavka se uporabljajo računovodska pravila Unije.

2. Stroški proizvodov ali storitev za Unijo, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo države članice v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije, bremenijo proračun za znesek brez davka.

3. Stroški proizvodov ali storitev za Unijo, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo tretje države na podlagi ustreznih sporazumov, bremenijo proračun za:

(a) znesek brez davka; ali

(b) znesek, ki vključuje davek. V tem primeru se poznejša povračila davkov štejejo za notranje namenske prejemke.

4. Popravki so dovoljeni za tečajne razlike, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna. Končni dobiček ali izguba se vključi v bilanco za leto.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 201a v zvezi s podrobnimi pravili o kontih za vračljive davke.







POGLAVJE 6

Načelo specifikacije

Člen 24

Splošne določbe

Odobritve se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih. Poglavja se razčlenijo na člene in postavke.

Člen 25

Prerazporeditve, ki jih izvajajo druge institucije, razen Komisije

1. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve:

(a) z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

(b) iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno.

2. Tri tedne pred prerazporeditvijo iz odstavka 1 institucija o svoji nameri obvesti Evropski parlament in Svet. Če Evropski parlament ali Svet v tem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 27.

3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 10 % odobritev za leto na vrstici, iz katere naj bi se prerazporeditev opravila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 27.

4. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna izvede prerazporeditve med členi, ne da bi morala o tem predhodno obvestiti Evropski parlament in Svet.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili za izračun deležev prerazporeditev za institucije razen Komisije.

Člen 26

Prerazporeditve Komisije

1. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna samostojno:

(a) prerazporedi odobritve znotraj posameznega poglavja;

(b) v zvezi z odhodki za plače in upravo, ki so skupni več naslovom, prerazporedi z enega naslova na drugega največ 10 % odobritve za leto na vrstici, iz katere se sredstva prerazporedijo, in največ 30 % odobritev za leto na vrstici, v katero se sredstva prerazporedijo;

(c) v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ 10 % odobritev za leto na vrstici, iz katere se sredstva prerazporedijo.

Tri tedne pred nameravano prerazporeditvijo iz točke (b) prvega pododstavka Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o svoji nameri. Če Evropski parlament ali Svet v tem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 27.

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko Komisija v zadnjih dveh mesecih proračunskega leta samostojno prerazporedi odobritve, ki se nanašajo na odhodke za zaposlene, zunanje sodelavce in druge sodelavce, iz enega naslova na drugega do vključno največ 5 % odobritev za leto. Komisija Evropski parlament in Svet obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odločitev glede teh prerazporeditev.

2. Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o naslednjih prerazporeditvah odobritev z enega naslova na drugega, pod pogojem, da o svoji odločitvi nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet:

(a) prerazporeditev odobritev iz naslova "rezervacije" iz člena 46, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu s členom 294 PDEU;

(b) v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih kot so mednarodne humanitarne nesreče in krize, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, prerazporedi neporabljene odobritve, ki so v tem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z podrobnimi pravili o izračunu deležev notranjih prerazporeditev v Komisiji ter o razlogih za zahteve po prerazporeditvi.

Člen 27

Predlogi prerazporeditev, ki jih institucije predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu

1. Vsaka institucija svoje predloge prerazporeditve hkrati predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

2. Evropski parlament in Svet sprejmeta odločitev o prerazporeditvah odobritev, kakor je določeno v odstavkih 3 do 6 tega člena, razen če je v naslovu I drugega dela določeno drugače.

3. Evropski parlament in Svet, slednji s kvalificirano večino, o vsakem predlogu prerazporeditve odločita v šestih tednih od njegovega prejema s strani obeh institucij, razen v nujnih okoliščinah.

4. Predlog prerazporeditve se odobri, če se v navedenih šestih tednih zgodi kaj od naslednjega:

(a) Evropski parlament in Svet predlog prerazporeditve odobrita;

(b) predlog prerazporeditve odobri bodisi Evropski parlament ali Svet, medtem ko druga institucija ne sprejme odločitve v zvezi z njim;

(c) niti Evropski parlament niti Svet ne sprejme odločitve oziroma ne sprejme odločitve o spremembi ali zavrnitvi predloga prerazporeditve.

5. Obdobje šestih tednov iz odstavka 3 se skrajša na tri tedne v naslednjih primerih, razen če Evropski parlament ali Svet zahteva drugače:

(a) prerazporeditev pomeni manj kot 10 % odobritev v vrstici, iz katere se prerazporejajo sredstva, in ne presega 5 000 000 EUR;

(b) prerazporeditev zadeva samo odobritve plačil in skupni znesek prerazporeditve ne presega 100 000 000 EUR.

6. Če Evropski parlament ali Svet spremeni znesek prerazporeditve, medtem ko ga druga institucija odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njim, ali če znesek prerazporeditve spremenita oba, se za odobrenega šteje nižji od teh dveh zneskov, razen če zadevna institucija svoj predlog prerazporeditve umakne.

Člen 28

Posebna pravila za prerazporeditve

1. Odobritve se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobritve ali imajo zaznamek "pro memoria".

2. Odobritve v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

Člen 29

Prerazporeditve, za katere veljajo posebne določbe

1. Za prerazporeditve med naslovi proračuna za Evropski kmetijski jamstveni sklad, strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski sklad za ribištvo, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter raziskave veljajo posebne določbe iz naslovov I, II in III drugega dela.

2. Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejmeta Evropski parlament in Svet na predlog Komisije. Za vsak nujni ukrep se predloži ločen predlog.

Za namene tega odstavka se uporablja postopek iz člena 27(3) in (4). Če Evropski parlament in Svet ne soglašata s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, o predlogu Komisije za prerazporeditev ne sprejmeta odločitve.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o zahtevah za prerazporeditev iz rezerve za nujno pomoč.







POGLAVJE 7

Načelo dobrega finančnega poslovodenja

Člen 30

Načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti

1. Odobritve se uporabljajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, namreč v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2. Načelo gospodarnosti zahteva, da se sredstva, ki jih institucija uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, dajo na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najugodnejšo ceno.

Načelo učinkovitosti se nanaša na najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti se nanaša na doseganje zadanih specifičnih ciljev in želenih rezultatov.

3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski porabnik pa Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi informacije iz točke (e) člena 38(3). Te informacije se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna.

4. Za boljše odločanje institucije izvajajo predhodne in naknadne ocene v skladu z usmeritvami Komisije. Take ocene se uporabljajo za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo, rezultati ocen pa se pošljejo Evropskemu parlamentu, Svetu in porabniškim upravnim organom.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o predhodnih, srednjeročnih in naknadnih ocenah.

Člen 31

Obvezna ocena finančnih posledic

1. Kakršnemu koli predlogu ali pobudi, ki ga Komisija, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) ali država članica predloži zakonodajnemu organu in lahko vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, se priloži ocena finančnih posledic in predhodna ocena iz člena 30(4).

Vsaki bistveni spremembi predloga ali pobudi, ki se predloži zakonodajnemu organu in lahko znatno vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, se priloži ocena finančnih posledic, ki jo pripravi institucija, ki predlaga spremembo.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o zahtevah ocene finančnih posledic.

2. Med proračunskim postopkom Komisija zagotavlja potrebne informacije za primerjavo sprememb zahtevanih odobritev in začetnih napovedi v oceni finančnih posledic z vidika napredka pri obravnavi predloga ali pobude, predložene zakonodajnemu organu.

3. Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v oceni finančnih posledic iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole, oceni stroškov in koristi kontrol, ki bi nastali zaradi takšnih sistemov in o oceni pričakovane stopnje tveganja napak ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

Takšna analiza upošteva verjetno število in vrsto napak ter posebne pogoje za zadevno področje politike ter pravila, ki se uporabljajo za področje politike.

Člen 32

Notranja kontrola izvrševanja proračuna

1. Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, primerno za posamezen način izvrševanja, in v skladu z ustreznimi pravili za posamezni sektor.

2. Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a) uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja;

(b) zanesljivosti poročanja;

(c) varovanja sredstev in informacij;

(d) preprečevanja, odkrivanja, odprave in spremljanja goljufij in nepravilnosti;

(e) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.

3. Uspešna notranja kontrola temelji na najboljših mednarodnih praksah in vključuje zlasti naslednje:

(a) ločevanje nalog;

(b) ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in ustrezno strategijo kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni prejemnika;

(c) izogibanje navzkrižju interesov;

(d) ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih;

(e) postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole;

(f) redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole.

4. Učinkovita notranja kontrola temelji na naslednjih elementih:

(a) izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, ki je bila usklajena med zadevnimi udeleženci v verigi kontrole;

(b) dostopnosti rezultatov izvedenih kontrol za vse ustrezne udeležence v verigi kontrole;

(c) po potrebi na zanašanju na izjave izvajalskih partnerjev in neodvisna revizijska mnenja, pod pogojem, da je kakovost v zvezi s tem opravljenim delom ustrezna in sprejemljiva ter da je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi;

(d) pravočasni uporabi korektivnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni;

(e) jasni in nedvoumni zakonodaji, na kateri temeljijo politike;

(f) odpravi večkratnih kontrol;

(g) izboljšanju razmerja med stroški in koristmi kontrole.

5. Če je med izvajanjem programa stopnja napak nenehno visoka, Komisija opredeli pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa ali predlaga ustrezne ukrepe, na primer poenostavitev veljavnih določb, izboljšanje kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa ali izvedbenih sistemov.

Člen 33

Stroškovno učinkoviti kontrolni sistemi

Ko predloži spremenjene ali nove predloge za porabo, Komisija oceni stroške in koristi kontrolnih sistemov ter stopnjo tveganja napak, kot je določeno v členu 31(3).







POGLAVJE 8

Načelo preglednosti

Člen 34

Objava zaključnega računa, proračunov in poročil

1. Proračun se določi in izvršuje ter zaključni račun pripravi v skladu z načelom preglednosti.

2. Predsednik Evropskega parlamenta objavi proračun in vsako spremembo proračuna, kakor so dokončno sprejeti, v Uradnem listu Evropske unije.

Proračuni se objavijo v treh mesecih po datumu razglasitve njihovega dokončnega sprejetja.

Konsolidirani letni zaključni račun ter poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o začasni objavi proračuna.

Člen 35

Objava informacij o prejemnikih in druge informacije

1. Informacije o poslih najemanja in dajanja posojil, ki jih sklene Unija za tretje osebe, se navedejo v prilogi k proračunu.

2. Komisija na ustrezen način in pravočasno omogoči dostop do informacij, ki zadevajo prejemnike ter naravo in namen ukrepa, financiranega iz proračuna, kadar se slednji izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 58(1), ter informacij, ki zadevajo prejemnike, kot so jih zagotovili subjekti, osebe in države članice, ki so jim poverjene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov izvrševanja.

Obveznost iz prvega pododstavka se uporablja tudi za druge institucije glede na njihove prejemnike.

3. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstvo osebnih podatkov.

V primeru fizičnih oseb se objavi samo ime in lokacija prejemnika, dodeljen znesek in namen dodelitve. Razkritje teh podatkov temelji na ustreznih merilih, kot je pogostnost dodelitve, ali vrsta ali pomen dodelitve. Merila za razkritje in raven podrobnosti razkritja upoštevajo posebnosti sektorja in posameznega načina izvrševanja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil o objavi informacij o prejemnikih. Kadar je to primerno, se raven podrobnosti in merila določijo v zadevnih pravilih za posamezen sektor.







NASLOV III

DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA







POGLAVJE 1

Določitev proračuna

Člen 36

Načrti prihodkov in odhodkov

1. Vsaka institucija razen Komisije pripravi načrt svojih prihodkov in odhodkov, ki ga pošlje Komisiji in vzporedno v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. julija vsako leto.

2. Visoki predstavnik se posvetuje s člani Komisije, pristojnimi za razvojno politiko, sosedsko politiko in mednarodno sodelovanje ter humanitarno in krizno odzivanje v zvezi z njihovimi pristojnostmi.

3. Komisija pripravi svoje lastne načrte, ki jih takoj po njihovem sprejetju prav tako pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Pri pripravi svojih načrtov Komisija uporablja informacije iz člena 37.

Člen 37

Načrt proračuna organov iz člena 208

V skladu s svojim aktom o ustanovitvi vsak organ iz člena 208 Komisiji ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. marca vsako leto pošlje načrt svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s svojim kadrovskim načrtom in svojim osnutkom programa dela.

Člen 38

Predlog proračuna

1. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog proračuna do 1. septembra v letu, ki je pred letom njegovega izvrševanja. Ta predlog v vednost pošlje tudi nacionalnim parlamentom.

Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza prihodkov in odhodkov Unije in konsolidira načrte iz člena 36. Vsebuje lahko tudi načrte, drugačne od tistih, ki so jih pripravile institucije.

Predlog proračuna sledi sestavi in pripravi proračuna iz členov 44 do 49.

Vsak oddelek predloga proračuna ima uvod, ki ga pripravi zadevna institucija.

Komisija pripravi splošni uvod k predlogu proračuna. Splošni uvod vključuje finančne preglednice, ki vsebujejo glavne podatke po naslovih ter utemeljitve sprememb odobritev od enega do drugega proračunskega leta po kategorijah odhodkov večletnega finančnega okvira.

2. Da se zagotovijo natančnejše in zanesljivejše napovedi proračunskih posledic veljavne zakonodaje in zakonodajnih predlogov v postopku sprejemanja, Komisija predlogu proračuna priloži finančni načrt za naslednja leta.

Finančni načrt se po sprejetju proračuna posodobi, tako da se v njem upoštevajo rezultati proračunskega postopka in drugih zadevnih odločitev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o finančnem načrtovanju.

3. Komisija predlogu proračuna priloži:

(a) po potrebi utemeljitev, zakaj se načrti v predlogu proračuna razlikujejo od tistih, ki so jih pripravile druge institucije;

(b) vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi kadrovskimi načrti institucij in prispevki, ki jih Komisija odobri organom iz člena 208 in evropskim šolam. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo: (i) vse zaposlene Unije, vključno z njenimi pravno ločenimi subjekti, prikazane glede na vrsto pogodbe, (ii) izjavo o politiki delovnih mest in zunanjih uslužbencih ter o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov, (iii) število delovnih mest, dejansko zapolnjenih na začetku leta, v katerem je bil predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po plačilnih razredih in upravnih enotah, (iv) seznam delovnih mest, razčlenjen po področjih politike; (v) za vsako kategorijo zunanjih sodelavcev prvotno predvideno število ekvivalenta polne zaposlitve na podlagi odobritev ter število oseb, ki so dejansko zaposlene na začetku leta, v katerem je predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po funkcionalnih skupinah in po potrebi po razredih;

(c) delovni dokument o načrtovanem izvrševanju odobritev za zadevno proračunsko leto in neporavnanih obveznostih za organe iz člena 208 in evropske šole ter pilotne projekte in pripravljalne ukrepe;

(d) v zvezi s financiranjem mednarodnih organizacij delovni dokument, ki vsebuje: (i) povzetek vseh teh prispevkov z razčlenitvijo po programu ali skladu Unije in mednarodni organizaciji, (ii) obrazložitev, zakaj je bilo za Unijo učinkoviteje financirati te mednarodne organizacije kakor ukrepati neposredno;

(e) izjave o dejavnostih ali katere koli druge zadevne dokumente, ki vsebujejo naslednje: (i) informacije o uresničevanju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalniki, (ii) popolno utemeljitev, vključno z analizo stroškov in koristi predlaganih sprememb v višini odobritev, (iii) jasno utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni Unije v skladu z, med drugim, načelu subsidiarnosti, (iv) informacije o stopnjah izvrševanja dejavnosti predhodnega leta in stopnjah izvrševanja za tekoče leto, (v) povzetek rezultatov ocenjevanja, če so bistveni za proračunske spremembe, (vi) informacije o nagradah, če njihova vrednost na enoto znaša 1 000 000 EUR ali več;

(f) zbirni pregled rokov plačil, zapadlih v naslednjih proračunskih letih, za poravnavo proračunskih obveznosti, vključenih v proračun v preteklih proračunskih letih.

4. Ko Komisija izvrševanje proračuna poveri javno-zasebnim partnerstvom, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki vsebuje:

(a) letno poročilo o uspešnosti obstoječih javno-zasebnih partnerstev v predhodnem proračunskem letu, vključno s podatki o njihovi pravni obliki in delničarjih subjektov, ki so jim bile poverjene naloge v skladu s točko (vii) člena 58(1)(c);

(b) cilje za proračunsko leto, na katerega se nanaša predlog proračuna, z navedbo vseh posebnih proračunskih zahtev, namenjenih uresničevanju tega cilja;

(c) upravne stroške in proračunsko izvrševanje v celoti in za organ iz člena 209, ter za javno-zasebno partnerstvo v predhodnem proračunskem letu;

(d) znesek finančnih prispevkov iz proračuna, znesek finančnih prispevkov in vrednost prispevkov v naravi drugih partnerjev za vsako javno-zasebno partnerstvo.

Vendar če javno-zasebna partnerstva uporabljajo finančne instrumente, so informacije v zvezi s temi instrumenti vključene v delovni dokument iz odstavka 5.

5. Kadar Komisija uporabi finančne instrumente, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki navaja:

(a) skupne proračunske obveznosti in plačila iz proračuna za vsak finančni instrument;

(b) prihodke in povračila iz člena 140(6) ter poslovne dogodke za dodatna sredstva v proračunskem letu;

(c) skupni znesek rezervacij za tveganja in obveznosti, pa tudi vse informacije o izpostavljenosti Unije finančnim tveganjem;

(d) oslabitve sredstev kapitalskih instrumentov ali instrumentov delitve tveganja in unovčenih jamstev za jamstvene instrumente, tako za predhodno leto kot za zadevne skupne zneske;

(e) povprečno obdobje, ki preteče od prevzema proračunskih obveznosti za finančne instrumente in pravnih obveznosti za posamezne projekte v obliki kapitala ali dolga, kadar to obdobje presega tri leta. Komisija v poročilu iz člena 140(8) pojasni razloge in, kadar je ustrezno, predloži akcijski načrt za skrajšanje tega obdobja v okviru letnega postopka razrešnice;

(f) upravne odhodke zaradi provizij za upravljanje ter druge finančne in operativne stroške za upravljanje finančnih instrumentov, kadar je bilo to upravljanje poverjeno tretjim osebam, v celoti ter na posameznega upravljavca in upravljani finančni instrument.

6. Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse dodatne delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev.

7. V skladu s členom 8(5) Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje ( 14 ) ter za zagotovitev proračunske preglednosti na področju zunanjega delovanja Unije Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s predlogom proračuna predloži delovni dokument, v katerem celovito navede:

(a) vse upravne odhodke in odhodke iz poslovanja, povezane z zunanjim delovanjem Unije, vključno z nalogami skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike, ki se financirajo iz proračuna;

(b) skupne upravne odhodke ESZD za predhodno leto, razčlenjene na odhodke po delegacijah Unije in odhodke za notranjo službo ESZD, skupaj z odhodki iz poslovanja, razčlenjenimi po geografskih območjih (regije, države), tematskih področjih, delegacijah Unije in misijah.

8. V delovnem dokumentu iz odstavka 7 poleg tega:

(a) navede število delovnih mest za vsak plačni razred v posamezni kategoriji ter število stalnih in začasnih delovnih mest, vključno z delovnimi mesti pogodbenih in lokalnih uslužbencev, odobrenimi v okviru odobritev v vsaki delegaciji Unije, kot tudi v notranji službi ESZD;

(b) navede povečanje ali zmanjšanje števila delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah v notranji službi ESZD in v vseh delegacijah Unije v primerjavi s predhodnim proračunskim letom;

(c) navede število delovnih mest, odobrenih za proračunsko leto, število delovnih mest, odobrenih za predhodno leto, in število delovnih mest, ki jih zasedajo diplomati, začasno napoteni iz držav članic in Sveta ter Komisije;

(d) zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, spolu, posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije zaposlenih z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za zaposlene, ki jih je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih odobritev.

Člen 39

Dopolnilno pismo k predlogu proračuna

Na podlagi kakršnih koli novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga proračuna, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo ene od drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna, preden je sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU. Pisma lahko vključujejo dopolnilno pismo, zlasti o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo.

Čl