2008R0555 — SL — 28.01.2009 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 555/2008

z dne 27. junija 2008

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 ( 1 ) in zlasti členov 22, 84, 89, 97, 107, 117, 121(b) in (c) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Z Uredbo (ES) št. 479/2008 se je spremenila prejšnja ureditev za vinski sektor v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino ( 2 ) in se je 1. avgusta 2008 navedena uredba razveljavila. (2) Veljavna izvedbena pravila za vinski sektor so zajeta v več uredbah, ki so se pogosto spreminjale. Ta izvedbena pravila v zvezi s tržnimi mehanizmi, trgovino s tretjimi državami, obsegom vinogradniških površin in izvajanjem nadzora v vinskem sektorju je treba spremeniti, ker se je z Uredbo (ES) št. 479/2008 spremenila ureditev trga za vino, in na podlagi izkušenj. Sprejeti je treba podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 479/2008. (3) Naslednje uredbe Komisije je zato treba razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo: — (ES) št. 1227/2000 z dne 31. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi z obsegom vinogradniških površin ( 3 ); — (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov ( 4 ); — (ES) št. 2729/2000 z dne 14. decembra 2000 o določitvi podrobnih pravilih za izvajanje nadzora v vinskem sektorju ( 5 ); — (ES) št. 883/2001 z dne 24. aprila 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede trgovine s tretjimi državami s proizvodi vinskega sektorja ( 6 ). (4) V naslovu II Uredbe (ES) št. 479/2008 so vsebovane določbe o novem podpornem programu, ki se določi na ravni držav članic za financiranje posebnih podpornih ukrepov kot pomoč vinskemu sektorju. Ta okvir je treba ustrezno dopolniti s sprejetjem izvedbenih pravil. (5) Treba je določiti postopek za prvo predložitev podpornega programa. Treba je določiti tudi postopek za letno spreminjanje podpornih programov za naslednje leto, tako da se lahko prilagodijo novim razmeram, ki jih ob prvi predložitvi ni bilo mogoče predvideti. Za vse takšne spremembe bi morali veljati nekatere omejitve in pogoji, da se zagotovi ohranitev splošnih ciljev odobrenih podpornih programov. (6) V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 se države članice lahko odločijo, da bodo pripravile podporne programe za geografsko raven, za katero menijo, da je najustreznejša. Ker so države članice odgovorne za odobritev programov, bi morale v tem primeru določiti pravila o predložitvi in odobritvi teh programov ter o njihovi najmanjši zahtevani vsebini. (7) V členu 10 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov podporni ukrep za promocijo na trgih tretjih držav. Treba je določiti podrobna pravila za vzpostavitev tega novega ukrepa. (8) Da se prepreči kakršna koli nevarnost izkrivljanja konkurence, je treba določiti pravila o načinu sklicevanja na posebno poreklo proizvodov, vključenih v informacijske in promocijske kampanje. (9) Za zagotavljanje pravne varnosti morajo biti sporočila, ki se širijo s promocijsko kampanjo, skladna z zakonodajo tretjih držav, katerim so namenjena. (10) Treba je določiti merila za izbor programov in opredeliti, kako jih države nadzorujejo, da se zagotovita upoštevanje predpisov Skupnosti in učinkovitost podpornih ukrepov, predvidenih za izvedbo. (11) Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov Skupnosti morajo države članice zagotoviti, da je odobrena promocijska kampanja v skladu z njihovimi nacionalnimi in regionalnimi programi ter da jih dopolnjuje. Da se vzpostavijo sinergije, lahko države članice pripravijo skupno promocijsko kampanjo, treba pa je sprejeti določbe, ki bodo omogočale sodelovanje med zadevnimi državami članicami. Prednost je treba dati mikro ter malim in srednje velikim podjetjem, ki bolj potrebujejo pomoč Skupnosti kot večja podjetja. (12) Da se prepreči dvojno plačilo pri promocijskih ukrepih, ki se financirajo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah ( 7 ) ali Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 8 ), je treba določiti vzajemno izključevanje. (13) V členu 11 Uredbe (ES) št. 479/2008 je predviden podporni ukrep za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov. Zlasti v drugem pododstavku člena 11(3) navedene uredbe je določeno, da podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov ne zajema običajne obnove vinogradov, ki se jim je iztekla naravna življenjska doba. (14) Poleg tega lahko države članice sprejmejo tudi predpise o najmanjši velikosti vključenih parcel, da se zagotovi dejanski učinek sistema na obseg vinogradniških površin. (15) Države članice imajo pri uporabi člena 11 Uredbe (ES) št. 479/2008 široke meje za presojo natančnega obsega področja uporabe in stopenj premij, zlasti vključno z izplačevanjem pavšalnih zneskov, določitvijo najvišjih stopenj podpore na hektar in spremembo podpore na podlagi nepristranskih meril, na podlagi omejitev iz poglavja I naslova II navedene uredbe in določb, sprejetih v skladu z njim. Kljub temu je treba določiti skupne predpise. Treba je opredeliti ukrepe skupaj z roki za njihovo izvajanje in ustrezno spremljanje. V predpisih mora biti zajeta tudi uporaba pravic do vnovične zasaditve, ki izhajajo iz krčitve, če je predvidena v projektu, da se omogoči dodelitev višjih stopenj pomoči zaradi posledičnih višjih stroškov. (16) Zaradi preverjanja je treba premijo običajno izplačati po izvedenem določenem ukrepu ali celotnem nizu ukrepov. Izplačilo se lahko izvede pred izvedbo ukrepa ali celotnega niza ukrepov, če se položi varščina, ki zagotavlja izvedbo ukrepa. (17) Določiti je treba podrobne predpise o udeležbi pri financiranju sistema za prestrukturiranje in preusmeritev. Treba je sprejeti ukrepe, da se zagotovi učinkovita poraba sredstev, rezerviranih za sistem, pri čemer je treba predvideti zlasti predplačila. (18) V členu 12 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov podporni ukrep za zeleno trgatev. Zaradi subsidiarnosti morajo biti države članice odgovorne za upravne dogovore o postopku prijave za zeleno trgatev. Države članice morajo biti svobodne pri določitvi datuma, do katerega zaprosijo pridelovalce za dokončanje ukrepov, da imajo ob upoštevanju časovnih omejitev in bližine trgatve na voljo dovolj časa za izvedbo potrebnega nadzora pred plačilom. (19) Ob upoštevanju sredstev, vključenih v shemo za zeleno trgatev, je treba predvideti sistematično preverjanje na kraju samem po izvedbi. S tem preverjanjem je treba zagotoviti, da je bilo izvedeno popolno uničenje grozdja. Zagotoviti je treba tudi ustrezno upoštevanje fitosanitarnih in okoljskih zahtev. Zaradi preverjanja je treba premijo izplačati po preveritvi, ali je bila opravljena zelena trgatev. (20) Treba je tudi določiti zgornje mejne vrednosti podpore za preprečitev, da bi podpora postala stalna nadomestna oblika prodaje proizvodov namesto dajanja v promet. (21) V členu 13 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov podporni ukrep za ustanovitev vzajemnih skladov. Treba je določiti podrobna pravila v zvezi s tem novim ukrepom. Ta pravila morajo zagotavljati čim večjo prilagodljivost in hitro ukrepanje v krizi ter zato omogočati, da odločitve sprejmejo države članice in organizacije proizvajalcev. Kljub temu je treba s pravili preprečevati zlorabe in v njih predvideti omejitve, vključno z omejitvami v finančnem smislu. Ker imajo proizvajalci v novih državah članicah na splošno nižjo stopnjo organiziranosti kot v drugih državah članicah, je treba v prvih predvideti višjo zgornjo mejo podpore. (22) V členu 14 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov podporni ukrep za zavarovanje trgatve. Treba je določiti podrobna pravila glede vzpostavitve tega novega ukrepa. Ta pravila morajo zagotavljati čim večjo prilagodljivost. Kljub temu je treba z njimi preprečevati zlorabe in v njih predvideti omejitve, vključno z omejitvami v finančnem smislu. (23) V členu 15 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov podporni ukrep za opredmetene in neopredmetene naložbe v podjetja. Treba je določiti podrobna pravila za vzpostavitev tega novega ukrepa v skladu z istim ukrepom, kot je na voljo v meniju za razvoj podeželja. Treba je podrobno določiti upravičene naložbe, vključno z naložbami za razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij, ter opredeliti okvirne upravičene stroške. (24) V členu 16 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov podporni ukrep za destilacijo stranskih proizvodov. Treba je določiti podrobna pravila za vzpostavitev tega novega ukrepa, zlasti pogoje za odstranjevanje stranskih proizvodov ter namen in stopnjo najvišjega zneska pomoči za destilacijo tropin, vina in droži. (25) V členu 17 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov prehodni podporni ukrep za destilacijo pitnega alkohola. Treba je določiti podrobna pravila za vzpostavitev tega novega ukrepa, zlasti namen in mogoče prilagoditve pomoči. (26) V členu 18 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov prehodni podporni ukrep za krizno destilacijo. Treba je določiti podrobna pravila za vzpostavitev tega ukrepa, zlasti za postopek in načine zagotavljanja pomoči ter meril, ki jih je treba upoštevati pri določitvi zneska pomoči. (27) V členu 19 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določen nov prehodni podporni ukrep za uporabo mošta za obogatitev. Treba je določiti podrobna pravila za vzpostavitev tega ukrepa, zlasti namen in stopnjo najvišjega zneska pomoči, ter predvideti posebne preglede, ki se opravijo na proizvodu, uporabljenem za povečanje deleža alkohola. (28) Za spremljanje izvajanja naslova II Uredbe (ES) št. 479/2008 in pravilno upravljanje trga mora imeti Komisija na voljo ustrezne podatke o izvajanju podpornih programov. V tem smislu je treba določiti podrobnosti o informacijah, ki jih je treba navesti pri poročanju o podpornih programih in njihovem ocenjevanju, da se ocenita njihova uspešnost in učinkovitost. (29) Poleg posebnih določb, uvedenih s to uredbo, je treba uporabljati tudi splošne predpise, ki se nanašajo na proračunsko disciplino, zlasti predpise v zvezi z nepopolnimi ali nepravilnimi izjavami držav članic. (30) Podrobnosti glede finančnega upravljanja sistema morajo biti urejene s pravili, sprejetimi za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 9 ). (31) V členu 76(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 je določeno, da se za grozdni sok in mošt, pri katerih je uporaba carinskih dajatev odvisna od uvozne cene proizvoda, dejanska cena preverja s pregledom vsake pošiljke ali uporabo pavšalne uvozne vrednosti. Značilnosti trenutno veljavnih režimov za uvoz grozdnega soka in grozdnega mošta v Skupnost, zlasti nepravilnosti takšnega uvoza tako glede obsega in pogostosti takega uvoza kakor tudi mesta uvoza in porekla teh proizvodov, ne omogočajo, da se dejanski znesek uvozne cene izrazi z izračunom reprezentativnih pavšalnih uvoznih vrednosti. Glede na te okoliščine je treba to ceno preveriti s pregledom vsake posamezne pošiljke. (32) Uvozna cena, na podlagi katere se uvoženi proizvodi razvrstijo v skupno carinsko tarifo, mora biti enaka ceni fob za te proizvode, tej pa se prištejejo stroški zavarovanja in prevoza do vstopnega kraja na carinsko območje Skupnosti. (33) V členu 82(3) Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvideno, da je treba uvoženim proizvodom iz tega člena priložiti potrdilo in analizni izvid, ki ju izda organ ali služba, ki ju imenuje tretja država, iz katere se proizvodi izvozijo. Določiti je treba zahteve, ki jih mora izpolnjevati analizni izvid. (34) Da se poenostavi nadzor, je treba sprejeti določbe o opustitvi potrdila in analiznega izvida za proizvode, ki se iz tretjih držav uvozijo v omejenih količinah in pakirani v majhnih posodah. (35) Zaradi uskladitve je treba izjemo od zahteve po predložitvi potrdila in analiznega izvida za proizvode iz grozdja in vina, ki se uvozijo v Skupnost, uskladiti s carinskimi predpisi o oprostitvi in veljavnimi dogovori za dokumente, ki spremljajo pošiljke proizvodov iz grozdja in vina znotraj Skupnosti. (36) Uporaba računalniških postopkov postopoma nadomešča ročno vnašanje podatkov na različnih področjih upravne dejavnosti. Zato je treba omogočiti tudi uporabo računalniških in elektronskih postopkov pri izdajanju in uporabi dokumentov V I 1 in V I 2. (37) Nekatere tretje države so po vzpostavitvi učinkovitega sistema za nadzor svojih proizvajalcev vina, ki ga izvajajo organi ali službe tretjih držav iz člena 82(3) Uredbe (ES) št. 479/2008, izrazile željo, da bi bilo mogoče proizvajalce pooblastiti, da bi sami izdajali potrdila in analizne izvide. Da se olajša trgovina s temi tretjimi državami, če so sklenile dogovore s Skupnostjo, ki vključujejo določbe o tesnejšem sodelovanju pri preprečevanju goljufij, in če vzdržujejo dobre trgovinske odnose s Skupnostjo, je primerno zadevne osebe pooblastiti, da obravnavajo dokumente, ki jih izdajo proizvajalci sami, kot dokumente, ki jih izdajo navedeni organi ali službe tretjih držav podobno, kot je že dovoljeno za vina s poreklom iz Skupnosti. V teh primerih je treba dati ustrezno jamstvo in ustrezno nadzorovati izdajanje takih dokumentov. (38) Sezname z imeni in naslovi agencij in laboratorijev, ki so v tretjih državah pooblaščeni za pripravo potrdil in analiznih izvidov, je treba objaviti, tako da lahko organi v Skupnosti, ki nadzorujejo uvoz proizvodov iz grozdja in vina, po potrebi opravijo predpisane preglede. (39) Da se olajša nadzor, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, je treba določiti obliko in po potrebi vsebino predvidenega potrdila in analiznega izvida ter zahteve za njuno uporabo. (40) Da se preprečijo goljufije, je treba preveriti potrdilo, in kjer je ustrezno, analizni izvid za vsako pošiljko uvoženega proizvoda. V ta namen mora dokument oziroma dokumenta spremljati vsako pošiljko, dokler ne pride pod nadzor Skupnosti. (41) Da se upošteva poslovna praksa, je treba, če se pošiljka vina razdeli, pooblastiti pristojne organe, da dajo pod svojim nadzorom sestaviti izvleček potrdila in analiznega izvida, in ta izvlečka spremljata vsako novo pošiljko, ki nastane z razdelitvijo. (42) Ker je treba zagotovitvi hitro in učinkovito varstvo potrošnikov, je bistveno predvideti možnost opustitve novih dogovorov v primeru goljufije ali ogrožanja zdravja potrošnikov. (43) Določiti je treba tudi preprosta pravila o dokumentih, ki jih je treba predložiti za uvoz iz tretje države, ki ni država porekla proizvoda iz grozdja ali vina, če ta proizvod ni bil bistveno predelan. (44) Nalogo izvoznikov in organov je treba poenostaviti z zahtevano izjavo, da alkohol, dodan likerskemu vinu in vinu, obogatenemu za destilacijo, izvira iz vinogradniških proizvodov; izjava se vključi v dokument V I 1, zanjo pa se ne zahteva ločen dokument. Iz istega razloga je treba dovoliti, da se dokument V I 1 uporablja kot potrdilo o označbi porekla, ki se zahteva za uvoz vina po znižani carinski stopnji. Potrdilo ali analizni izvid se ne zahtevata za nekatere vrste vina, če se predloži potrdilo o označbi porekla. Dovoliti je treba uporabo dokumenta V I 1 kot potrdila o označbi porekla za navedeno likersko vino, rubrike, ki se nanaša na analizni izvid, pa naj ne bi bilo treba izpolniti. (45) Uvoz vina s koncesijami, predvidenimi v sporazumih z nekaterimi tretjimi državami, je dovoljen na podlagi potrdil, ki jih izdajo uradni organi ali organi, ki jih uradno priznata obe pogodbenici in so vključeni na sezname, ki jih pogodbenici sestavita skupaj za potrditev, da zadevno vino izpolnjuje pogoje za dostop do koncesij. (46) Države članice bi morale poslati Komisiji sezname uradnih ali uradno priznanih organov, ki jih predlagajo za izdajanje takih potrdil, da Komisija lahko te sezname sestavi in jih izmenja z zadevnimi tretjimi državami. Da se tem organom olajša opravljanje njihovih nalog, je treba zagotoviti sezname v ustrezni obliki in na ustreznem mediju. (47) V členih 85 in 86 Uredbe (ES) št. 479/2008 je določena obravnava nezakonitih zasaditev. Treba je določiti podrobna pravila o kaznih za proizvajalce, ki ne upoštevajo nove zakonske ureditve, ali obveznost izkrčitve vinogradov, zasajenih brez ustrezne pravice do zasaditve pred 1. septembrom 1998, in sporočila, ki jih v zvezi s tem države članice pošljejo Komisiji. Ne glede na prejšnje kazni, ki so jih naložile države članice, mora biti kazen v primeru neizpolnitve obveznosti izkrčitve nezakonito zasajenega območja dovolj visoka, da spodbudi proizvajalce k izpolnitvi obveznosti. Zato bi morala kazen znašati vsaj toliko kot dvakratna povprečna vrednost premije za izkrčitev. (48) V členu 87(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 je določeno, da je treba zahtevati dokazila o nedajanju v promet, če se proizvodi iz nezakonitih vinogradov lahko dajo v promet samo za destilacijo. Da se okrepi nadzor, je treba mogoče načine nedajanja v promet omejiti na tri primere, in sicer na dostavo za destilacijo, zeleno trgatev na stroške zadevnega proizvajalca ali porabo v družini proizvajalca, če skupna vinogradniška površina proizvajalca ne presega 0,1 hektarja. Primerno je določiti rok za predložitev pogodb o destilaciji iz navedenega člena. Da se omogoči učinkovito organiziranje nadzora, bi morali proizvajalci, ki izvajajo zeleno trgatev, o svoji nameri pravočasno obvestiti pristojne organe. Da se zagotovi boljši nadzor, morajo imeti države članice možnost določiti, da morajo proizvajalci obvezno predhodno sporočiti, katerega od treh načinov nedajanja v promet nameravajo uporabiti, in tudi dodatno omejiti izbiro proizvajalcev glede mogočih načinov nedajanja v promet. (49) Da se zagotovi poštena in nadzorovana poraba proračuna Skupnosti, je treba predvideti kazni s finančnimi posledicami za države članice, ki ne izpolnjujejo obveznosti poročanja o nezakonitih zasaditvah. (50) V členu 91(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvidena dodelitev pravic do nove zasaditve pri ukrepih za komasacijo ali ukrepih v zvezi z obveznim odkupom v javnem interesu. Te pravice do nove zasaditve naj ne bi presegale pravic, potrebnih za zasaditev površine, ki ustreza 105 % površine, ki so jo proizvajalci izgubili zaradi teh ukrepov, s čimer se prepreči razvrednotenje prepovedi zasaditve iz člena 90(1) navedene uredbe. (51) V členu 91(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvidena tudi dodelitev pravic do nove zasaditve v primeru poskusov ali nasadov matičnih trt za cepiče. Površine, zasajene v skladu s takimi dodelitvami pravic do nove zasaditve, bi se morale uporabljati samo za točno določene namene, proizvodi vinskega sektorja, proizvedeni iz grozdja s takih površin, pa se ne bi smeli dajati v promet. Obstoječi vinogradniški poskusi in nasadi matičnih trt za cepiče bi se morali dovoliti še naprej v skladu z veljavnimi predpisi. (52) V členu 91(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvidena tudi dodelitev pravic do nove zasaditve za površine, katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovi družini. To pa bi včasih lahko povzročilo čezmerno upravno obremenitev zaradi velikega števila takšnih primerov v nekaterih državah članicah. Skladno s tem bi države članice lahko dovolile obstoj takšnih površin, čeprav niso bile zanje dodeljene pravice do zasaditve, če so zadevne površine, da se preprečijo motnje tržnega ravnotežja, majhne in če se vinogradnik ne ukvarja s proizvodnjo vina za trg. Zadevne površine in proizvajalce bi bilo zato treba ustrezno nadzorovati, zanje pa naj bi veljale sankcije, vključno z izkrčitvijo takšnih površin ob neupoštevanju določb. (53) Pravice do vnovične zasaditve se ne bi smele dodeljevati za tiste površine, ki so bile obvezno izkrčene zaradi kršitve zahtev iz Uredbe (ES) št. 479/2008. Iz istega razloga se ne bi smele dodeljevati pravice do vnovične zasaditve za tiste izkrčene površine, za katere so bile dodeljene pravice do zasaditve za vse druge namene, razen za proizvodnjo vina za trg. (54) V členu 92(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvidena dodelitev pravic do vnovične zasaditve tistim proizvajalcem, ki se obvežejo, da bodo izkrčili vinogradniško površino. Takšna dodelitev se lahko izvede samo, če zadevni proizvajalec nima dovolj pravic do zasaditve, da bi zasadil površino, ustrezajočo površini, ki jo namerava izkrčiti. Vsako takšno dodelitev pravic do vnovične zasaditve na podlagi takšne obveze bi moral spremljati tudi polog varščine, s katerim bi se zagotovila izpolnitev obveznosti glede izkrčitve. Med sočasnim obstajanjem novozasajene površine in površine, ki jo je treba izkrčiti, bi bilo treba vino, namenjeno trženju, proizvajati izključno samo na eni od teh površin, da se preprečijo motnje tržnega ravnotežja. (55) V členu 93 Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvidena ustanovitev ali vzdrževanje nacionalnih in/ali regionalnih rezerv, da bi se izboljšalo upravljanje obsega vinogradniških površin. Da se preprečijo motnje tržnega ravnotežja, prenos pravic na podlagi sistema rezerv ne bi smel povzročiti skupnega povečanja obsega vinogradniških površin na ozemlju držav članic. Podobna prepoved povečanja obsega vinogradniških površin je bila predvidena že v členu 92(5) navedene uredbe za prenos pravic med gospodarstvi. V teh primerih lahko države članice pri prenosu pravic uporabijo koeficient zmanjšanja. (56) V členu 93(5) Uredbe (ES) št. 479/2008 je določeno, da državam članicam ni treba izvajati sistema rezerv, če lahko dokažejo, da imajo na svojem celotnem ozemlju vzpostavljen učinkovit sistem upravljanja pravic do zasaditve. V tem primeru lahko država članica za nekatere dele svojega ozemlja predvidi izvajanje sistema rezerv, za druge pa drug učinkovit sistem. Države članice, ki želijo izkoristiti možnost na podlagi navedenega člena, morajo biti sposobne dokazati obstoj takšnega sistema in potrebo po kakršnih koli odstopanjih od določb poglavja I naslova V navedene uredbe. (57) V členu 90(6) Uredbe (ES) št. 479/2008 je določeno, da se države članice lahko odločijo obdržati prepoved sajenja sort vinske trte najpozneje do 31. decembra 2018. Primerno je predvideti, da države članice, ki nameravajo izkoristiti to možnost, to pravočasno sporočijo Komisiji. (58) V členu 100 Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvideno, da se premija za izkrčitev lahko dodeli samo za negovane površine. Da se organom omogoči preveritev, ali je neka površina ustrezno negovana, je treba poleg obveznih pregledov na kraju samem predvideti tudi dokazila o proizvodnji določenega vinograda. To bi bilo treba narediti s predložitvijo prijav pridelka za predhodna leta, ali če prijava pridelka iz upravičenih razlogov ni na voljo, na druge načine, ki jih za to predvidijo države članice, ki morajo tudi preveriti zanesljivost teh načinov. (59) V skladu s členom 104(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 lahko države članice iz sheme za izkrčitev izvzamejo površine v gorah in na strmih pobočjih. Ta izjema mora zajemati terase, urejene zaradi strmine pobočja, brez katerih bi bila pridelava preveč otežena ali bi prišlo do resnih težav z erozijo. Primerno je, da se na podlagi splošno sprejetih strokovnih standardov določijo merila za površine, ki se lahko tako izvzamejo. V skladu s členom 104(5) in (6) navedene uredbe lahko države članice izvzamejo površine tudi na podlagi okoljskih razlogov, Grčija pa lahko izvzame površine, zasajene z vinsko trto, na egejskih in grških jonskih otokih, razen na Kreti in Eubii. Te izjeme je treba ustrezno utemeljiti in redno sporočati Komisiji. (60) Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri uporabi prejšnjega ukrepa za trajno opustitev, je treba obdržati sistem lestvic za premije. Nove lestvice za premije za izkrčitev so povezane z lestvicami za premije, ki so veljale na podlagi sheme pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 479/2008, s tem da se povišajo za + 20 % leta 2009, + 10 % leta 2010 in 0 % leta 2011. (61) Zaradi subsidiarnosti bi morale biti države članice odgovorne za upravne dogovore o postopku prijave za premije za izkrčitev. Morale bi svobodno določiti datum, do katerega morajo proizvajalci dokončati ukrep izkrčitve, da imajo na voljo dovolj časa za potrebna preverjanja pred izplačili, ki morajo biti izvedena do 15. oktobra. (62) Da se omogoči učinkovita uporaba sredstev, rezerviranih za ukrep izkrčitve, morajo države članice predvideti sistem, ki bo omogočal preveritev, ali so vloge za premije ustrezno utemeljene, vključno, če je primerno, s pisno zavezo, ki jo da proizvajalec, in obveznost, da nosi stroške, nastale v zvezi z obravnavanjem njegovega zahtevka, če se vloga umakne brez ustrezno utemeljenega razloga. (63) Zaradi preverjanja bi bilo treba premijo izplačati šele po opravljeni izkrčitvi. (64) V členu 104(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 je predvidena možnost, da države članice zavrnejo vse nadaljnje vloge na podlagi sheme za izkrčitev na svojem ozemlju ali v neki regiji, če skupna izkrčena površina doseže 8 % oziroma 10 %. Primerno je, da se od držav članic zahteva, naj tako odločitev sporočijo Komisiji. (65) Komisija mora za spremljanje izvajanja naslovov II in V Uredbe (ES) št. 479/2008 in ustrezno upravljanje trga prejeti ustrezne podatke o obsegu vinogradniških površin. V zvezi s tem je treba določiti podrobnosti o podatkih, ki se navedejo v popisu iz člena 109 navedene uredbe. (66) Za oblikovanje enotnejše podlage za plačilo podpore za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, zeleno trgatev in premijo za izkrčitev je primerno na ravni Skupnosti določiti pravila za izmero površin, se pravi, določiti, kaj ustreza površini, zasajeni z vinsko trto. (67) Treba je določiti ukrepe za potrebne preglede, da se zagotovi pravilna uporaba Uredbe (ES) št. 479/2008 in te uredbe, ter ustrezne sankcije, ki se bodo uporabile za ugotovljene nepravilnosti. Ti ukrepi bi morali vključevati posebne preglede in sankcije, ki se določijo na ravni Skupnosti, kakor tudi dodatne nacionalne preglede in sankcije. Pregledi in sankcije morajo biti odvračalni, učinkoviti in sorazmerni. (68) Vsako preverjanje obsega vinogradniških površin bi moralo temeljiti predvsem na registru vinogradov. (69) Glede na pomen preverjanja obsega vinogradniških površin in sredstev, zajetih v shemo za izkrčitev, je treba predvideti sistematično preverjanje zadevnih površin na kraju samem pred izkrčitvijo in po njej. Državam članicam, ki imajo na voljo zanesljivo grafično orodje in najnovejše podatke o zadevni površini, bi se morala omogočiti upravna preveritev pred izkrčitvijo. Ker se lahko za nadzor po izkrčitvi uporabi daljinsko zaznavanje za preveritev, ali je bila vinska trta dejansko izkrčena, bi bilo treba dovoliti njegovo uporabo za to (naknadno) fazo preverjanja. Glede na težave pri izračunu površine z daljinskim zaznavanjem je treba to metodo dovoliti samo pri izkrčitvi celotnih vinogradniških parcel ali če je ločljivost daljinskega zaznavanja enaka ali višja kot 1 m2. Vsekakor je treba na kraju samem dejansko opraviti vsaj preverjanje pred izkrčitvijo ali preverjanje po njej. (70) Za enotno uporabo določb v vinskem sektorju je treba po eni strani sprejeti pravila za določitev nadzornih postopkov, ki že veljajo na nacionalni ravni in ravni Skupnosti, ter po drugi zagotoviti neposredno sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor v vinskem sektorju. (71) Treba je sprejeti predpise, ki bodo urejali medsebojno pomoč nacionalnih organov in Komisije pri zagotavljanju pravilne uporabe predpisov za vinski sektor. Ti predpisi ne bi smeli ovirati uporabe posebnih določb o izdatkih Skupnosti, nacionalnih kazenskih postopkih ali postopkih za izrek upravnih kazni. (72) Države članice bi morale zagotoviti učinkovitost dela organov, pristojnih za nadzor v vinskem sektorju. V ta namen bi morale imenovati organ, pristojen za zvezo z drugimi državami članicami in Komisijo. Zelo pomembno je tudi usklajevanje kontrolnih ukrepov med pristojnimi organi v vseh državah članicah, če je za preglede v vinskem sektorju pristojnih več organov. (73) Za enotno uporabo predpisov v vsej Skupnosti bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo, da ima osebje pristojnih organov ustrezna pooblastila za preiskavo, da se zagotovi skladnost s predpisi. (74) Medsebojna odvisnost trgov vinskega sektorja se izraža v razvoju trgovine med državami članicami, zlasti v stalnem povečevanju števila mednarodnih podjetij, ki delujejo v sektorju, in možnostih iz predpisov o upravljanju sektorja, ki omogočajo, da se ukrepi s pomočjo ali brez nje izvajajo v kraju, ki ni kraj porekla, ali da se prenesejo tja. Takšen položaj zahteva večjo usklajenost nadzornih postopkov in tesnejše sodelovanje med različnimi organi, pristojnimi za nadzor. (75) Za učinkovito sodelovanje med državami članicami pri uporabi predpisov o vinskem sektorju je treba pristojnim organom držav članic omogočiti, da se bodo na zahtevo lahko povezali s pristojnimi organi druge države članice. Treba je sestaviti predpise, s katerimi se bosta urejala to povezovanje in pomoč. (76) Zaradi zapletenega značaja nekaterih zadev in nujnosti njihove ureditve je ključno, da pristojni organ, ki zaprosi za pomoč, v dogovoru z drugim pristojnim organom imenuje pooblaščene uradnike, ki so navzoči pri izvajanju preiskav. (77) Pri resni nevarnosti goljufije ali goljufiji, ki zadeva eno ali več držav članic, je treba predvideti, da zadevni pristojni organi lahko samodejno izvedejo postopek pomoči brez predhodne prošnje. (78) Glede na značaj informacij, izmenjanih v skladu s to uredbo, morajo biti te informacije varovane kot poklicna tajnost. (79) Z Uredbo (ES) št. 2729/2000 se vzpostavlja banka podatkov za izsledke analiz pri Skupnem raziskovalnem središču (SRS) za usklajevanje analitskega nadzora na celotnem območju Skupnosti, v kateri se zbirajo analitični vzorci in poročila držav članic. (80) Uporaba referenčnih postopkov izotopskih analiz bo zagotovila učinkovitejše nadzorovanje obogatitve proizvodov iz grozdja in vina ali dodajanja vode takim proizvodom ali omogočila preveritev pravilnosti navedbe izvora v povezavi z rezultati analiz drugih izotopskih lastnosti. Da se olajša razlaga rezultatov teh analiz, je treba omogočiti primerjavo teh rezultatov z rezultati, predhodno pridobljenimi z enakimi postopki pri analizi proizvodov s podobnimi lastnostmi, katerih izvor in proizvodnja sta dokazana. (81) Izotopska analiza vina ali proizvodov iz vina se izvaja z referenčnimi analitskimi postopki iz člena 31 Uredbe (ES) št. 479/2008. (82) Da se olajša razlaga rezultatov, pridobljenih iz teh analiz, ki se izvajajo v za to opremljenih laboratorijih v Skupnosti, in da se zagotovi primerljivost rezultatov, pridobljenih v takih laboratorijih, je treba določiti enotna pravila za jemanje vzorcev grozdja ter za vinifikacijo in skladiščenje teh vzorcev. (83) Da se zagotovita kakovost in primerljivost analitičnih podatkov, je treba vzpostaviti sistem priznanih standardov kakovosti za laboratorije, ki jih določijo države članice za izvajanje izotopskih analiz vzorcev za banko podatkov. (84) Izotopska analiza je analitska metoda, ki se uporablja za nadzor in boj proti goljufiji v vinskem sektorju ter zahteva visoko specializirano znanje in tehnično opremo. Večina držav članic, ki je k Skupnosti pristopila leta 2004 ali 2007, ni opremljena za izvajanje tega postopka. Da se zagotovi enotna uporaba nadzornih postopkov, bi moralo za te države članice analizo izvajati Skupno raziskovalno središče, dokler ne bodo popolnoma opremljene in usposobljene za opravljanje te naloge. (85) Izotopska analiza proizvodov iz grozdja in vina ter razlaga rezultatov sta občutljiva postopka, zato bi morala biti banka podatkov SRS, da se omogoči enotna razlaga rezultatov takih analiz, dostopna uradnim laboratorijem, ki uporabljajo ta analitični postopek, na zahtevo pa tudi drugim uradnim organom držav članic, ob upoštevanju načel varstva osebnih podatkov. (86) Uredba (ES) št. 2729/2000 vsebuje določbe o jemanju vzorcev, ki se pošljejo uradnemu laboratoriju v drugi državi članici, in skupne določbe o jemanju vzorcev, ki se analizirajo z izotopskimi postopki. Te določbe je treba prevzeti in jemanje vzorcev za banko podatkov Skupnosti upoštevati kot poseben primer jemanja vzorcev proizvodov iz grozdja in vina na podlagi sistema neposrednega sodelovanja med pristojnimi organi. (87) Da se zagotovi nepristransko preverjanje, mora biti uradnikom pristojnega organa države članice omogočeno, da zaprosijo pristojni organ v drugi državi članici, naj vzame vzorce. Uradnik, ki zaprosi za to, bi moral imeti dostop do vzetih vzorcev, treba pa mu je omogočiti tudi, da lahko določi laboratorij, ki bo analiziral vzorce. (88) Določiti je treba podrobna pravila za uradno jemanje vzorcev na podlagi sodelovanja med pristojnimi organi držav članic in za uporabo takih vzorcev. Ta pravila morajo zagotoviti reprezentativnost in možnost preverjanja rezultatov uradnih analiz po vsej Skupnosti. (89) Da se poenostavi obračun stroškov, ki se nanašajo na odvzem in pošiljanje vzorcev, analizno in organoleptično pregledovanje ter uporabo storitev strokovnjaka, je treba sprejeti načelo, da take stroške nosi organ, ki naroči odvzem vzorcev ali storitve strokovnjaka. (90) V skladu s to uredbo je treba podrobneje opredeliti dokazno moč ugotovitev pri nadzorovanju. (91) Da se zagotovita nemoteno nadzorovanje in jemanje vzorcev grozdja v vinogradih, je treba sprejeti določbe, s katerimi se zainteresiranim strankam preprečuje oviranje nadzora nad njimi in s katerimi se od njih zahteva, naj omogočijo jemanje vzorcev in zagotovijo potrebne podatke v skladu s to uredbo. (92) Treba je predvideti določbe o vrsti, obliki in sredstvih obveščanja, potrebnih za izvajanje te uredbe. Ta morajo vključevati sporočila držav članic Komisiji. (93) Da se zagotovi poštena in nadzorovana poraba proračuna Skupnosti, je treba predvideti kazni s finančnimi posledicami za države članice, ki ne izpolnjujejo obveznosti poročanja. (94) Podatke, potrebne za preverjanje in revidiranje izvajanja določb te uredbe, bi morale države članice hraniti določen čas zaradi inšpekcijskega nadzora. (95) Izplačila na podlagi naslovov II in V Uredbe (ES) št. 479/2008 bi se morala upravičencem izplačati v celoti. Da se prepreči nepotrebna upravna obremenitev, je treba državam članicam omogočiti, da lahko plačajo pomoč za zavarovanje prek zavarovalnic v skladu z določenimi pogoji. (96) Treba je sprejeti določbe za reševanje primerov očitne napake, višje sile in drugih izjemnih okoliščin, da se zagotovi pravično obravnavanje proizvajalcev. Treba je sprejeti predpise za umetno ustvarjene razmere, da se preprečijo kakršne koli koristi, ki bi iz njih izhajale. (97) Treba je sprejeti določbe za nemoten prehod iz prejšnjega v novi sistem, opisan v tej uredbi, in izvajanje prehodnih določb iz člena 128 Uredbe (ES) št. 479/2008. (98) Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe in uporaba izrazov

1. V tej uredbi so določena izvedbena pravila za uporabo naslednjih določb Uredbe (ES) št. 479/2008:

(a) podpornih ukrepov (naslov II);

(b) trgovine s tretjimi državami (naslov IV);

(c) obsega vinogradniških površin (naslov V);

(d) popisa iz člena 109;

(e) nadzorovanja v vinskem sektorju (člen 117) in

(f) izmer površin iz člena 121(c).

Ta uredba ne vpliva na uporabo:

(a) posebnih določb o razmerju med državami članicami pri preprečevanju goljufij v vinskem sektorju, če olajšajo uporabo te uredbe;

(b) predpisov o: (i) kazenskih postopkih ali medsebojni pravni pomoči med državami članicami v kazenskih zadevah; (ii) postopkih za izrek upravnih kazni.

2. Izrazi, uporabljeni v Uredbi (ES) št. 479/2008, imajo v tej uredbi enak pomen.

▼M1

3. Za namene naslova II „ukrep“ pomeni projekt, pogodbo ali ureditev ali drug ukrep, ki ga vsebuje določeni podporni program in ki ustreza kateri od dejavnosti na podlagi ukrepov iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 ter ga izvaja en ali več upravičencev.

▼B







NASLOV II

PODPORNI PROGRAMI







POGLAVJE I

Postopek predložitve

Člen 2

Prva predložitev podpornih programov

1. Predložitev osnutka podpornega programa iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 se nanaša na obdobje petih proračunskih let 2009–2013.

Države članice dajo z elektronskimi sredstvi Komisiji na voljo osnutek svojih podpornih programov na predlogi iz Priloge I k tej uredbi.

Podobno države članice predložijo Komisiji svoje finančne načrte za osnutek podpornega programa iz prvega pododstavka na obrazcu iz Priloge II.

2. Države članice obvestijo Komisijo o svoji zakonodaji v zvezi z osnutkom podpornih programov iz odstavka 1, potem ko jo sprejmejo ali spremenijo.

3. Države članice, ki se odločijo za prenos celotnega zneska svojih nacionalnih virov od proračunskega leta 2010 naprej in za celotno obdobje iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 479/2008 v shemo enotnega plačila, predložijo obrazec iz Priloge II k tej uredbi, ki ga ustrezno izpolnijo v ustrezni vrstici in ga pred 30. junijem 2008 predložijo enkrat za vselej.

4. Države članice, ki se odločijo za vzpostavitev svojega podpornega programa, v katerega vključijo regionalne posebnosti, lahko predložijo tudi podrobnosti po regijah na obrazcu iz Priloge III k tej uredbi.

5. Države članice so odgovorne za izdatke od dne, ko Komisija prejme njihov podporni program, do začetka njegovega izvajanja v skladu s prvim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 479/2008.

Člen 3

Spremembe podpornih programov

1. Revidirani programi iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 se predložijo Komisiji na obrazcu iz Priloge I k tej uredbi, vključno, če je primerno, z revidiranim finančnim načrtom na obrazcu iz Priloge IV k tej uredbi.

Državam članicam iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 ni treba predložiti obrazca iz Priloge IV.

Države članice so odgovorne za izdatke od dne, ko Komisija prejme njihov revidirani podporni program, do začetka njegovega izvajanja v skladu z drugim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 479/2008.

2. Razen pri nujnih ukrepih zaradi naravnih nesreč se spremembe podpornih programov ne predložijo več kot dvakrat v proračunskem letu. Če država članica ugotovi, da mora spremeniti svoj podporni program, ga predloži najpozneje do 1. marca in 30. junija vsako leto, če je ustrezno, skupaj s:

(a) posodobljenimi različicami podpornega programa na obrazcu iz Priloge I in finančne preglednice na obrazcu iz Priloge IV;

(b) razlogi za predlagane spremembe.

Vsak prenos v zvezi z ukrepom iz člena 9 Uredbe (ES) št. 479/2008 se priglasi do 1. decembra pred koledarskim letom, v katerem se bo začela uporabljati shema enotnega plačila.







POGLAVJE II

Upravičeni ukrepi







Oddelek 1

Promocija na trgih tretjih držav

Člen 4

Upravičeni ukrepi in trgi

Vina iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 so upravičena do promocije na trgih tretjih držav:

(a) če so proizvodi namenjeni neposredni porabi in zanje obstajajo izvozne možnosti ali potencialne možnosti prodaje v ciljnih tretjih državah ter imajo visoko dodano vrednost;

(b) če se poreklo proizvoda navede na podlagi informacijskega ali promocijskega ukrepa pri vinu z geografsko označbo;

(c) če je dejavnost, ki prejema podporo, jasno opredeljena, vključno s specifikacijo proizvodov, ki se lahko upoštevajo, trženjem in predvidenimi stroški;

(d) če se nekemu upravičencu v neki tretji državi zagotavlja pomoč za promocijo in informiranje največ tri leta;

(e) če informativna in/ali promocijska sporočila temeljijo na dejanski kakovosti vina ter so v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v tretjih državah, katerim so namenjena;

(f) upravičenci morajo imeti dovolj velike zmogljivosti, da se lahko spoprimejo s posebnimi omejitvami trgovine s tretjimi državami, in vire, ki zagotavljajo čim učinkovitejše izvajanje ukrepa. Države članice zlasti preverijo, da bo na voljo dovolj proizvodov tako glede kakovosti kot količine, ki bodo po izvedenem promocijskem ukrepu dolgoročno zadovoljili tržno povpraševanje.

Upravičenci so lahko zasebna podjetja in panožne organizacije, organizacije proizvajalcev, medpanožne organizacije, ali če tako določi država članica, javne organizacije. Nikakor pa države članice ne imenujejo javne organizacije za edinega upravičenca promocijskega ukrepa.

Prednost se da mikro ter malim in srednje velikim podjetjem v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ( 10 ) in skupnim blagovnim znamkam.

Da se prepreči zloraba sheme, se na splošno ne sme dovoliti sprememba elementov iz odstavkov (a) in (c) med trajanjem podpornih ukrepov, razen če se ne dokaže, da bi take spremembe omogočile boljše izvajanje.

Člen 5

Postopek izbire

1. Države članice določijo postopek prijave, s katerim se zagotovijo podrobna pravila zlasti za:

(a) preveritev izpolnjevanja zahtev in meril iz člena 4;

(b) roke za predložitev vlog in preveritev ustreznosti vsakega predlaganega ukrepa;

(c) ureditev zadevnih proizvodov in njihovega trženja v skladu z določbami iz te uredbe, nacionalnimi predpisi in ustrezno specifikacijo;

(d) ureditev sklepanja pogodb, vključno z mogočimi standardnimi obrazci, položitvijo varščine in nakazili predplačil;

(e) oceno katerega koli določenega podpornega ukrepa.

2. Države članice izberejo vlogo zlasti na podlagi naslednjih meril:

(a) skladnosti med predlaganimi strategijami in zastavljenimi cilji;

(b) kakovosti predlaganih ukrepov;

(c) njihovega verjetnega vpliva in uspešnosti pri povečanju povpraševanja po zadevnih proizvodih;

(d) zagotovil, da je vsak vključeni subjekt uspešnen in ima dostop do zahtevanih tehničnih zmogljivosti ter da stroški ukrepa, ki ga nameravajo sami izvesti, ne presegajo običajnih tržnih cen.

3. Države članice po pregledu vlog izberejo ekonomsko najugodnejše in sestavijo seznam na podlagi razpoložljivih sredstev ter ga pošljejo Komisiji na obrazcu iz Priloge VIII, da se lahko obvestijo druge države članice in se poveča skladnost ukrepa.

4. Dve ali več držav članic se lahko odloči in izbere skupen promocijski ukrep. Zavežejo se, da bodo prispevale k njegovemu financiranju in vzpostavile medsebojno upravno sodelovanje, da se olajšajo spremljanje, izvajanje in nadzor.

5. Države članice zagotovijo, da so vse nacionalno ali regionalno podprte kampanje v skladu z ukrepi, ki se financirajo na podlagi Uredbe (ES) št. 3/2008 ali Uredbe (ES) št. 1698/2005, in ukrepi, ki se financirajo z nacionalnimi in regionalnimi kampanjami.

6. V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 479/2008 se podpora ne dodeli za neki ukrep, ki se podpre v skladu s členom 20(c)(iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 2(3) Uredbe (ES) št. 3/2008.

7. Države članice lahko določijo, da se podpora izplača vnaprej pred izvedbo ukrepa, če upravičenec položi varščino.

8. Če države članice dodelijo nacionalno pomoč za promocijo, to sporočijo v ustreznem delu prilog I, V, VII in VIII k tej uredbi.







Oddelek 2

Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov

Člen 6

Opredelitev

Za namene drugega pododstavka člena 11(3) Uredbe (ES) št. 479/2008 „običajna obnova vinogradov, ki se jim je iztekla naravna življenjska doba“ pomeni vnovično zasaditev istega zemljišča z isto sorto po istem sistemu gojenja vinske trte. Države članice lahko določijo dodatne specifikacije, zlasti glede starosti vinogradov, ki se nadomestijo.

Člen 7

Postopek in vloge

1. Države članice določijo:

(a) roke za izvedbo prestrukturiranja, ki ne sme biti daljše od petih let;

(b) organizacije ali posameznike, ki lahko predložijo osnutke vlog;

(c) nepristranska merila za njihovo prednostno razvrstitev v skladu s členom 104(9) Uredbe (ES) št. 479/2008;

(d) vsebino zahtevka, ki vključuje podrobne opise predlaganih ukrepov in predlagane roke za njihovo izvedbo;

(e) postopek za predložitev in odobritev zahtevka, v katerem so določeni zlasti roki za predložitev zahtevkov in nepristranska merila za njihovo prednostno razvrstitev;

(f) zahtevo, da morajo biti v vseh zahtevkih za vsako proračunsko leto navedeni ukrepi, ki se bodo izvedli v zadevnem proračunskem letu, površina, na katero se posamezni ukrep nanaša, in postopki za spremljanje izvajanja.

2. Države članice lahko določijo najmanjšo površino, ki je upravičena do podpore za prestrukturiranje in preusmeritev, in najmanjšo površino, ki nastane s prestrukturiranjem in preusmeritvijo, ter odstopanja od te zahteve, ki jih je treba ustrezno utemeljiti na podlagi nepristranskih meril.

Člen 8

Višina podpore

Ob upoštevanju določb člena 11 Uredbe (ES) št. 479/2008 in tega poglavja države članice sprejmejo predpise o natančnem področju uporabe in višini dodeljene pomoči. V teh predpisih se lahko zlasti pri pavšalnih plačilih predvidita najvišja dovoljena višina pomoči na hektar in prilagoditev pomoči na podlagi nepristranskih meril. Če uporabljene pravice do vnovične zasaditve niso posledica prestrukturiranja in da se prepreči izkrivljanje konkurence, se pomoč ustrezno zmanjša za upoštevanje dejstva, da uporaba pravic do vnovične zasaditve ni povzročila stroškov za izkrčitev.

Pomoč se izplača za zasajeno površino, ki se določi v skladu s členom 75(1).

Pripravijo se predpisi, da se zagotovi izpolnitev cilja sheme.

Člen 9

Finančno poslovodenje

1. Podpora se izplača, ko se potrdi, da so bili en ukrep ali vsi ukrepi iz vloge za pomoč, za katere je država članica izbrala upravljanje, izvedeni in preverjeni na kraju samem.

Podpora se običajno lahko izplača šele po izvedbi vseh ukrepov, kljub temu se podpora izplača za posamezne izvedene ukrepe, če preostalih ukrepov ni bilo mogoče izvesti zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin v smislu člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ( 11 ).

Če se s preverjanjem pokaže, da celovit ukrep iz vloge za podporo ni bil v celoti izveden iz razlogov, ki niso višja sila ali izjemne okoliščine v smislu člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, in če je bila podpora izplačana po posameznih ukrepih, ki so del celovitega ukrepa iz vloge za podporo, se države članice odločijo izterjati plačano pomoč.

2. Kot izjemo od odstavka 1 lahko države članice predvidijo, da se pomoč za neki ukrep ali vse ukrepe iz vloge za pomoč proizvajalcem izplača kot predplačilo pred izvedbo katerega koli ukrepa, če se je izvajanje že začelo in če je upravičenec položil varščino. Za namene Uredbe (EGS) št. 2220/85 ( 12 ) je treba zadevne ukrepe izvesti do konca drugega vinskega leta po prejemu predplačila.

To obdobje lahko država članica prilagodi, če:

(a) so zadevne površine sestavni del območja, prizadetega v naravni nesreči, ki jo priznajo pristojni organi zadevne države članice;

(b) se predvideni ukrepi ne morejo izvesti zaradi zdravstvenih težav sadilnega materiala, kar potrdi organ, ki ga prizna zadevna država članica.

Da se pomoč izplača kot predplačilo, morajo biti v celoti izvedeni vsi drugi ukrepi na isti površini, za katere je pridelovalec prav tako prejel predplačilo.

Če se s preverjanjem pokaže, da ukrep iz vloge za pomoč ni bil v celoti izveden, zanj pa je bilo izplačano predplačilo, lahko države članice uporabijo kazni.

Člen 10

Prehodni ukrepi

Države članice lahko dovolijo preoblikovanje prestrukturiranja, ki poteka in ki je bilo predvideno na podlagi uporabe člena 11 Uredbe (ES) št. 1493/1999, v novo prestrukturiranje na podlagi uporabe člena 11(3) Uredbe (ES) št. 479/2008, če:

(a) se takšno preoblikovanje financira s sredstvi iz podpornega programa za ukrep v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 479/2008;

(b) nadaljnje izvajanje ukrepa, po potrebi po prilagoditvah, izpolnjuje pogoje iz tega člena.

▼M1

Člen 10a

Združljivost in skladnost

1. Podpora za stroške prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov iz člena 11(4)(b) Uredbe (ES) št. 479/2008 ne zajema stroškov nakupa kmetijskih vozil.

2. Podpore v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 479/2008 na podlagi nacionalnega podpornega programa v skladu z naslovom II navedene uredbe za določeno državo članico ali regijo ne prejme noben ukrep, ki prejme podporo v okviru programa za razvoj podeželja v navedeni državi članici ali regiji na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.

3. Države članice ukrepe, ki jih vključijo v svoje podporne programe za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, tako podrobno opišejo v ustreznem delu Priloge I, da je mogoče potrditi, da ti ukrepi niso vključeni v podporo v okviru programov zadevnih držav članic za razvoj podeželja.

▼B







Oddelek 3

Zelena trgatev

Člen 11

Opredelitev zelene trgatve

Za namene člena 12 Uredbe (ES) št. 479/2008 in tega oddelka se primer, ko komercialno grozdje ostane na trti na koncu običajnega proizvodnega cikla (opustitev trgatve), ne šteje za zeleno trgatev.

Površina katere koli parcele, ki prejema pomoč za zeleno trgatev, se ne upošteva pri izračunu omejitev pridelka iz tehničnih specifikacij za vino z geografsko označbo.

Člen 12

Pogoji za izvedbo zelene trgatve

1. V zvezi z ukrepom zelene trgatve države članice:

(a) sprejmejo podrobne določbe o izvedbi ukrepa, vključno s: (i) predhodno priglasitvijo zelene trgatve; (ii) zneskom izplačanega nadomestila; (iii) predpisi, s katerimi se zagotavlja, da se bodo zadevne površine vzdrževale v dobrem rastnem stanju in da uporaba ukrepa ne bo negativno vpliva na okolje niti ne bo imela neugodnih fitosanitarnih posledic, in omogočajo preveritev, ali se ukrep izvaja pravilno; v zvezi s temi cilji lahko države članice uporabijo omejitve ukrepa na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril, vključno z določitvijo časovnega okvira za različne sorte, okoljskimi in fitosanitarnimi tveganji ali metodo;

(b) določijo rok za oddajo vlog za zeleno trgatev med 15. aprilom in 31. majem vsako leto;

(c) do 31. maja predvidijo razmere na trgu, ki utemeljujejo vlogo za zeleno trgatev za vnovično vzpostavitev tržnega ravnotežja in preprečitev krize;

(d) zagotovijo, da se ukrep pravilno izvaja, s preverjanjem, ali zelena trgatev uspešno poteka; površine, ki prejmejo pomoč za zeleno trgatev, se sistematično preverijo na kraju samem po izvedbi; preverijo se tiste parcele, ki so navedene v vlogi za pomoč. Nadzor iz točke (d) prvega pododstavka vključuje: (i) preveritev, ali zadevni vinograd obstaja in ali je določena površina ustrezno negovana; (ii) ali so bili vsi grozdi v celoti odstranjeni ali uničeni; (iii) katera metoda je bila uporabljena; vsak kmet, ki odda vlogo za pomoč za zeleno trgatev, hrani dokazila o stroških ukrepa. Za zagotovitev, da na parceli, ki prejema podporo, ne ostane nič grozdja za trg, vsa preverjanja potekajo med 15. junijem in 31. julijem vsako leto, vsekakor pa se opravijo do običajnega časa zorenja (faza M po Baggioliniju, faza BBCH 83) na kateri koli določeni površini.

2. Za isto parcelo se za zeleno trgatev ne sme zaprositi dve leti zapored.

3. Pri popolnoma ali deloma poškodovanem pridelku, zlasti zaradi naravne nesreče v smislu člena 2(8) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 ( 13 ) pred datumom zelene trgatve, se pomoč ne dodeli.

4. Pri popolni ali delni škodi, ki se pojavi med plačilom pomoči za zeleno trgatev in obdobjem trgatve, se za površino, ki že prejema pomoč, ne sme dodeliti finančna odškodnina na podlagi zavarovanja pridelka.

Člen 13

Postopek prijave

1. Države članice določijo postopek prijave, v katerem so predvideni zlasti primerna premija za zadevnega proizvajalca in podatki, ki se zahtevajo ob predložitvi vloge. Vloga vsebuje podrobnosti o površini, povprečnem pridelku, metodi, ki jo je treba uporabiti, ter sorti grozdja in vrsti vina, ki se iz njega prideluje.

2. Države članice preverijo, ali so vloge ustrezno utemeljene. V ta namen lahko predvidijo, da se proizvajalec pisno obveže na podlagi vloge. Če zadevni proizvajalec vlogo umakne brez ustrezno utemeljenega razloga, lahko zanj predvidijo, da mora nositi stroške, nastale v zvezi z obravnavanjem njegovega zahtevka.

Člen 14

Nadomestilo

1. Države članice vsako leto izračunajo neposredne stroške zelene trgatve po različnih metodah: ročni, mehanski in kemični, ki jih dovolijo v skladu s členom 12(1)(a)(iii). Če se za isto površino uporabi več metod, se nadomestilo izračuna na podlagi najcenejše.

2. Države članice opredelijo izgubo prihodka zaradi zelene trgatve na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril.

Ob upoštevanju člena 12(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 države članice določijo višino pomoči iz člena 12(3) te uredbe na podlagi standardnih stroškov in standardnih predpostavk o izgubi dohodka. Države članice zagotovijo, da izračuni:

(a) vsebujejo samo elemente, ki se lahko preverijo;

(b) temeljijo na številkah, ki so ustrezno strokovno utemeljene;

(c) jasno navajajo vir podatkov;

(d) so različni, da se upoštevajo regionalne ali lokalne razmere, kot je ustrezno.

Premija se izplača za zasajeno površino, ki se določi v skladu s členom 75(1) te uredbe.







Oddelek 4

Vzajemni skladi

Člen 15

Višina pomoči

Države članice lahko v svoj podporni program uvedejo ukrep iz člena 13 Uredbe (ES) št. 479/2008 v skladu z naslednjimi pravili:

(a) obdobje zagotavljanja pomoči ne sme biti daljše od treh let;

(b) podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov se v prvem, drugem in tretjem letu delovanja vzajemnega sklada omeji na naslednji delež prispevka proizvajalcev k vzajemnemu skladu v prvem, drugem in tretjem letu njegovega delovanja: (i) na 10 %, 8 % in 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Skupnosti 1. maja 2004 ali pozneje; (ii) 5 %, 4 % in 2 % v drugih državah članicah;

(c) države članice lahko določijo zgornje meje zneskov upravnih stroškov, ki jih je mogoče prejeti za ustanovitev vzajemnih skladov;

(d) države članice sprejmejo podrobne določbe za izvajanje tega ukrepa.







Oddelek 5

Zavarovanje pridelka

Člen 16

Pogoji za upravičenost

Države članice lahko v svoj podporni program uvedejo ukrep iz člena 14 Uredbe (ES) št. 479/2008 v skladu z naslednjimi pravili:

(a) države članice sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov za zavarovanje pridelkov, vključno z določbami, s katerimi se zagotavlja, da ukrepi za zavarovanje pridelkov ne izkrivljajo konkurence na zavarovalniškem trgu;

(b) proizvajalci, ki oddajo vlogo za pomoč, dajo svojo zavarovalno polico na voljo nacionalnim organom, da omogočijo državam članicam upoštevanje pogoja iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 479/2008;

(c) države članice določijo zgornje meje zneskov, ki jih je mogoče prejeti za pomoč, da se upoštevajo pogoji iz člena 14(3) Uredbe (ES) št. 479/2008. Če je ustrezno, lahko države članice določijo stopnjo pomoči na podlagi standardnih stroškov in standardnih predpostavk o izgubi dohodka. Države članice zagotovijo, da izračuni: (i) vsebujejo samo preverljive elemente; (ii) temeljijo na številkah, ki so ustrezno strokovno utemeljene; (iii) jasno navajajo vir podatkov; (iv) so različni, da se upoštevajo regionalne ali lokalne razmere, kot je ustrezno.

Za namene člena 14 Uredbe (ES) št. 479/2008 imajo „neugodne vremenske razmere, ki se lahko izenačijo z naravnimi nesrečami“ enak pomen kot v členu 2(8) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006.

Če države članice dodelijo nacionalno pomoč za zavarovanje pridelkov, to sporočijo v ustreznem delu prilog I, V in VII k tej uredbi.







Oddelek 6

naložbe

Člen 17

Upravičeni ukrepi

Naložbe, ki prejmejo pomoč, upoštevajo standarde Skupnosti, ki se uporabljajo za zadevno naložbo.

Upravičeni izdatki so:

(a) gradnja, nakup, vključno z zakupom, ali posodobitev nepremičnin;

(b) nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva; drugi stroški, povezani z zakupno pogodbo, kot so marža najemodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški, zavarovalne takse, ne veljajo za upravičene izdatke;

(c) splošni stroški, povezani z izdatki iz točk (a) in (b), na primer plačila arhitektom in inženirjem ter stroški svetovanja, študije izvedljivosti, pridobitev patentnih pravic in licenc.

Z odstopanjem od točke (b) lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih določijo pogoje, v katerih se nakup rabljene opreme lahko šteje za upravičeni izdatek, in sicer samo za mikro ter mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ( 14 ).

Preproste nadomestne naložbe niso upravičeni izdatek, da se zagotovi, da te naložbe izpolnjujejo cilj ukrepa, tj. izboljšanje v smislu prilagoditve tržnemu povpraševanju in povečanje konkurenčnosti v predelovalni verigi.

Člen 18

Ukrepi, upravičeni do pomoči za razvoj novih proizvodov

Stroški razvoja novih proizvodov, postopkov in tehnologij iz člena 15(1)(b) Uredbe (ES) št. 479/2008 se nanašajo na pripravljalne dejavnosti, kot so razvoj in preskušanje načrtov, proizvodov, postopkov in tehnologij, ter materialne in/ali nematerialne naložbe, povezane s tem, pred uporabo novorazvitih proizvodov, postopkov in tehnologij v komercialne namene.

Preproste nadomestne naložbe niso upravičeni izdatek, da se zagotovi, da ta pomoč izpolnjuje cilj ukrepa, tj. izboljšanje v smislu prilagoditve tržnemu povpraševanju in povečanje konkurenčnosti.

Člen 19

Finančno poslovanje

Razen v primeru višje sile ali v izjemnih okoliščinah v smislu člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ki se pojavijo v času, ko bi bilo treba izvesti naložbe, se pomoč izplača, ko se potrdi, da so bile vse naložbe iz vloge za pomoč izvedene in preverjene na kraju samem.

Upravičenci investicijske pomoči lahko zaprosijo pristojne plačilne agencije, naj jim izplačajo predplačilo, če je ta možnost vključena v nacionalni podporni program.

Znesek predplačila ne presega 20 % državne pomoči za naložbo, pogoj za izplačilo pa je odprtje bančne garancije ali enakovrednega jamstva v višini 110 % zneska predplačila.

Garancija se sprosti, ko pristojna plačilna agencija ugotovi, da je znesek dejanskih izdatkov, ki ustrezajo državni pomoči, povezani z naložbo, presegel znesek predplačila.

▼M1

Člen 20

Združljivost in skladnost

1. Podpora se ne odobri za trženje, ki je prejelo podporo v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 479/2008.

Če države članice dodelijo nacionalno pomoč za naložbe, to sporočijo v ustreznem delu obrazcev iz prilog I, V in VII k tej uredbi.

2. Podpore v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 479/2008 na podlagi nacionalnega podpornega programa v skladu z naslovom II navedene uredbe za določeno državo članico ali regijo ne prejme noben ukrep, ki prejme podporo v okviru programa za razvoj podeželja v navedeni državi članici ali regiji na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.

3. Države članice ukrepe, ki jih vključijo v svoje podporne programe za naložbe, tako podrobno opišejo v ustreznem delu Priloge I, da je mogoče potrditi, da ti ukrepi niso vključeni v podporo v okviru programov zadevnih držav članic za razvoj podeželja.

▼B







Oddelek 7

Odstranjevanje stranskih proizvodov

Člen 21

Določitev najnižjega odstotka alkohola

1. Ob upoštevanju točke 1 Priloge VI:D k Uredbi (ES) št. 479/2008 države članice določijo volumenski odstotek alkohola, ki ga morajo vsebovati stranski proizvodi v primerjavi z alkoholom, ki ga vsebuje proizvedeno vino. Države članice lahko spremenijo najnižji odstotek alkohola na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril.

2. Če ustrezni odstotek, ki ga določijo države članice na podlagi prvega odstavka, ni dosežen, potem morajo zavezanci dobaviti ustrezno količino vina iz lastne proizvodnje, da se tako doseže ustrezni odstotek.

3. Za določitev volumenskega odstotka alkohola, ki ga vsebujejo stranski proizvodi v primerjavi z alkoholom, ki ga vsebuje proizvedeno vino, veljajo za različna vinorodna območja naslednji standardni volumenski deleži dejanskega alkohola:

(a) 8,0 % za območje A;

(b) 8,5 % za območje B;

(c) 9,0 % za območje C;

(d) 9,5 % za območje C II;

(e) 10,0 % za območje C III.

Člen 22

Odstranjevanje stranskih proizvodov

Proizvajalci morajo stranske proizvode vinarstva ali katere koli druge predelave grozdja umakniti pod nadzorom in ob upoštevanju naslednjih pogojev:

(a) stranski proizvodi se umaknejo takoj, najpozneje pa na koncu vinskega leta, v katerem so bili pridobljeni; države članice lahko določijo zgodnejši datum; umik se skupaj z oceno količin zapiše v evidence, ki se vodijo v skladu s členom 112(2) Uredbe (ES) št. 479/2008, ali pa ga potrdi pristojni organ;

(b) umik se izvede ob upoštevanju veljavne zakonodaje Skupnosti, zlasti v zvezi z okoljem.

Za umik zadevnih vinskih usedlin se šteje, da je bil izveden, ko so bile usedline denaturirane, da jih ne bi bilo več mogoče uporabiti za proizvodnjo vina, in ko je bila dostava denaturiranih usedlin tretjim strankam zapisana v evidencah, ki se vodijo v skladu s členom 112(2) Uredbe (ES) št. 479/2008. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo preverjanje takih transakcij. Lahko imajo sistem predhodnega priznavanja zadevnih tretjih strank.

Države članice se lahko odločijo, da proizvajalcem, ki med zadevnim vinskim letom sami ali v lastnih prostorih ne proizvedejo več kot 25 hektolitrov vina ali mošta, ni treba umakniti lastnih stranskih proizvodov.

Člen 23

Odstranjevanje z destilacijo stranskih proizvodov

1. Proizvajalci lahko izpolnijo obveznost, da morajo deloma ali v celoti odstraniti stranske proizvode proizvodnje vina ali katere koli druge predelave grozdja, z oddajo stranskih proizvodov v destilacijo.

2. Države članice lahko na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril zahtevajo, naj postane oddaja dela ali vseh stranskih proizvodov proizvodnje vina ali katere koli druge predelave grozdja obvezna za nekatere ali vse njihove proizvajalce. Ta obveznost se lahko izpolni tudi z oddajo vina industriji za proizvodnjo kisa.

3. Ustrezne države članice lahko uvedejo sistem certificiranja destilarn v skladu s postopkom, ki ga same določijo.

Člen 24

Namen pomoči

1. Pomoč iz člena 16 Uredbe (ES) št. 479/2008 se ob upoštevanju pogoja iz odstavka 3 in na podlagi omejitev drugega pododstavka odstavka 1 istega člena izplača destilarnam, ki predelajo proizvode, oddane v destilacijo, v surov alkohol z volumenskim deležem alkohola najmanj 92 vol. %.

2. Ustrezna pomoč vključuje pavšalni znesek, namenjen za nadomestilo stroškov zbiranja teh proizvodov, ki se premestijo iz destilarne k proizvajalcu, če slednji nosi ustrezne stroške.

3. Države članice lahko omogočijo vnaprejšnje izplačilo podpore, če je upravičenec položil varščino.

4. Države članice sprejmejo podrobna pravila za uporabo ukrepa iz tega člena.

Člen 25

Znesek pomoči

1. Najvišji znesek pomoči iz člena 16 Uredbe (ES) št. 479/2008, ki se izplača destilarnam, se določi z volumenskim deležem alkohola in na hektoliter na naslednji način:

(a) za surovi alkohol, pridobljen iz tropin: 1,1 EUR/%vol./hl;

(b) za surovi alkohol, pridobljen iz vina in droži: 0,5 EUR/%vol./hl.

2. Države članice v okviru omejitev iz odstavka 1 na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril določijo znesek pomoči in pavšalni znesek za nadomestilo stroškov zbiranja iz člena 24(2) ter ju sporočijo Komisiji v ustreznem delu obrazcev iz prilog I, V in VII. Ta dva zneska se lahko na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril prilagodita različnim proizvodnim tipologijam.

▼M1

Člen 25a

Preverjanje izpolnjevanja pogojev

Pristojni organi držav članic naredijo vse potrebno, da preverijo izpolnjevanje pogojev in upoštevanje omejitve iz člena 24(1) te uredbe v povezavi s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 479/2008. Države članice lahko preverijo upoštevanje te omejitve na ravni posameznih pridelovalcev ali na nacionalni ravni. Države članice, ki se odločijo za preverjanje na nacionalni ravni, v bilanco alkohola ne vključijo količin, ki niso namenjene za destilacijo (umik pod nadzorom), in količin, ki so namenjene za razvoj proizvodov razen alkohola za industrijsko uporabo.

▼B







Oddelek 8

Destilacija pitnega alkohola

Člen 26

Namen pomoči

1. Pomoč iz člena 17 Uredbe (ES) št. 479/2008 se ob upoštevanju pogojev iz navedene uredbe na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril dodeli proizvajalcem, katerih proizvodnja je namenjena za končno uporabo za proizvodnjo vinskih destilatov za sektor pitnega alkohola.

2. Pomoč se lahko izplača proizvajalcem vina, ki sami niso pridelovalci grozdja.

3. Države članice lahko omogočijo vnaprejšnje izplačilo podpore, če je upravičenec položil varščino.

4. Države članice sprejmejo podrobna pravila za uporabo ukrepa iz tega člena.

Člen 27

Znesek pomoči

Države članice določijo zneske pomoči na hektar in jih sporočijo Komisiji v ustreznem delu prilog I, V in VII. Ti zneski se lahko na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril prilagodijo, zlasti v skladu z območjem in pogoji proizvodnje.







Oddelek 9

Krizna destilacija

Člen 28

Opredelitev ukrepa

1. Ob upoštevanju pogoja iz odstavka 1 člena 18 Uredbe (ES) št. 479/2008 in na podlagi omejitev razpoložljivega proračuna iz odstavkov 4 in 5 istega člena države članice, ki uvedejo krizno destilacijo na delu svojega ozemlja ali celotnem svojem ozemlju za eno ali več kategorij vin na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril, o tem obvestijo Komisijo prek spremembe svojih podpornih programov.

2. Države članice lahko zahtevajo, naj ta destilacija postane obvezna za nekatere ali vse njihove proizvajalce na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril.

3. Države članice sprejmejo podrobna pravila za uporabo ukrepa iz tega člena.

Člen 29

Postopki pomoči

1. Pomoč iz člena 18 Uredbe (ES) št. 479/2008 se ob upoštevanju pogoja iz odstavka 3 istega člena izplača destilarnam, ki predelajo vino v surov alkohol z volumenskim deležem alkohola najmanj 92 vol. %.

2. Pomoč lahko vključuje najnižjo ceno, ki jo destilarne posredujejo proizvajalcem vina.

3. Države članice lahko omogočijo vnaprejšnje izplačilo podpore, če je upravičenec položil varščino.

Člen 30

Znesek pomoči

1. Države članice določijo znesek pomoči, in če je ustrezno, najnižjo ceno za proizvajalce vina iz člena 29 te uredbe ter ju sporočijo Komisiji v ustreznem delu obrazcev iz prilog I, V in VII. Ti zneski se lahko na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril prilagodijo, zlasti po območjih proizvodnje in kategorijah vina. Vsekakor se pomoč določi tako, da cena, ki se plača proizvajalcem vina, ne preseže tržne cene za ustrezno območje proizvodnje in kategorijo vina.

2. Če je primerno, države članice ustrezno znižajo najnižjo ceno proizvajalcem vina, ki so mu povečali volumenski delež alkohola z dodatkom saharoze ali mošta, za katera so prejeli pomoč iz člena 19 Uredbe (ES) št. 479/2008.

Člen 31

Nacionalna pomoč

Če države članice dodelijo nacionalno pomoč za krizno destilacijo, vodijo evidenco o podrobnostih vsake dodeljene pomoči in njenem rezultatu. To sporočijo v ustrezni vrstici iz prilog II, III in IV.







Oddelek 10

Uporaba zgoščenega grozdnega mošta

Člen 32

Namen pomoči

1. Pomoč iz člena 19 Uredbe (ES) št. 479/2008 se dodeli proizvajalcem vina, ki za povečanje volumenskega deleža dejanskega alkohola proizvodov iz točke A Priloge V(C) k Uredbi (ES) št. 479/2008 uporabljajo zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni mošt, proizveden v Skupnosti.

2. Države članice lahko omogočijo vnaprejšnje izplačilo podpore, če je upravičenec položil varščino.

3. Države članice sprejmejo podrobna pravila za uporabo ukrepa iz tega člena.

Člen 33

Znesek pomoči

1. Najvišji znesek pomoči iz člena 19(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 se določi, kot sledi, na podlagi mogočega volumenskega deleža alkohola (vol. %) na hektoliter, in za naslednje kategorije proizvodov:

(a) zgoščeni grozdni mošt: 1,699 EUR/%vol./hl;

(b) prečiščeni zgoščeni grozdni mošt: 2,206 EUR/%vol./hl.

2. Države članice v okviru omejitev iz odstavka 1 na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril določijo znesek pomoči za vsako kategorijo proizvodov in ga sporočijo Komisiji v ustreznem delu obrazcev iz prilog I, V in VII. Ti zneski se lahko na podlagi nepristranskih in nediskriminacijskih meril prilagodijo po območjih in vinorodnih površinah.

3. Delež mogočega alkohola v proizvodih iz odstavka 1 se določi z uporabo številk iz preglednice preštevilčenja iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1623/2000 za odčitke refraktometra pri 20° C, ki se uporablja v skladu s postopkom iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 558/93 ( 15 ). Pri pregledih pristojnih organov se dovoli odstopanje za 0,2 %vol..

Člen 34

Pregledi

Pristojni organi držav članic sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo preglede, ki so potrebni zlasti za preverjanje istovetnosti in količin proizvoda, uporabljenega za povečanje deleža alkohola, ter skladnosti s točkama A in B Priloge V k Uredbi (ES) št. 479/2008.







POGLAVJE III

Poročanje, ocenjevanje in splošne določbe

Člen 35

Poročanje in ocenjevanje

1. Države članice predložijo Komisiji poročilo iz člena 21(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 na obrazcu iz Priloge V in Priloge VI k tej uredbi. Podatki v ustreznih razpredelnicah se nanašajo na ukrepe podpornega programa po posameznih letih:

(a) izkaz o izdatkih po finančnih letih, ki so se pojavili že med programiranjem in nikakor ne bodo presegli omejitve skupnega finančnega zneska, dodeljenega državi članici v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 479/2008;

(b) predvidena pomoč za naslednja leta do konca predvidenega obdobja izvajanja podpornega programa na podlagi omejitve skupnega zneska, ki se dodeli državi članici v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 479/2008 in zadnjo vlogo, poslano v skladu s členom 3 te uredbe.

2. Države članice predložijo v istem sporočilu tehnične podatke v zvezi z izvajanjem ukrepov iz podpornega programa na obrazcu iz Priloge VII. Podrobnosti o izvajanju promocijskega ukrepa predložijo države članice na obrazcu iz Priloge VIII.

3. Sklicevanja na neko proračunsko leto se nanašajo na plačila, ki so jih države članice dejansko izvedle med 16. oktobrom in 15. oktobrom naslednjega leta.

4. Poročilo iz člena 21(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 predložijo države članice Komisiji na istem obrazcu iz Priloge V in Priloge VI k tej uredbi. V sklepne ugotovitve se vključijo tudi naslednje postavke:

— C1: Ocena stroškov in koristi podpornega programa;

— C2: Načini za povečanje učinkovitosti podpornega programa.

5. Države članice sporočijo Komisiji ukrepe, sprejete za uskladitev z določbami iz člena 9(1) in člena 12(1)(d). Sporočijo jih na obrazcu iz prilog VIIIa in VIIIb.

6. Državam članicam iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 ni treba predložiti obrazcev iz prilog V, VI, VII, VIII, VIIIa in VIIIb k tej uredbi.

7. Države članice vodijo evidence o vseh podpornih programih, spremenjenih ali nespremenjenih, ter o vseh ukrepih, izvedenih po programih.

Člen 36

Izključitev

Iz nacionalnih podpornih programov se ne sme dodeliti finančna pomoč proizvajalcem, ki se ukvarjajo z nezakonitimi površinami iz členov 85 in 86 Uredbe (ES) št. 479/2008, ter za nasade matičnih trt za cepiče iz člena 60(3) te uredbe.

Člen 37

Odlog izplačila upravičencem

Države članice za vsak ukrep z izjemo člena 9 Uredbe (ES) št. 479/2008:

(a) določijo rok za predložitev vloge;

(b) po datumu predložitve veljavne in popolne vloge upravičencem plačajo podporo v: (i) sedmih mesecih za ukrepe, ki se lahko v celoti izvedejo in preverijo v enem letu; (ii) ustreznem roku, ki ga določi država članica in se sporoči Komisiji v zadevnih delih Priloge I za ukrepe, ki se ne morejo v celoti izvesti in preveriti v enem letu.







NASLOV III

TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI







POGLAVJE I

Režimi vhodnih cen za grozdni sok in mošt

Člen 38

Opredelitev

„Pošiljka“ pomeni količino proizvoda, ki ga pošlje en pošiljatelj enemu prejemniku in se predloži na podlagi ene carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet. Vsaka deklaracija lahko v skladu s členoma 23 in 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 ( 16 ) zajema samo blago istega porekla, ki spada pod eno oznako kombinirane nomenklature.

Člen 39

Preverjanje po pošiljkah

1. Za proizvode pod tarifnimi oznakami KN 2009 61, 2009 69 in 2204 30 iz Priloge I, dela tri oddelka I Priloge 2 k skupni carinski tarifi, za katere veljajo režimi vhodnih cen, se dejanska carinska vrednost preveri s pregledom vsake pošiljke.

2. Vhodna cena iz Priloge 2 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ( 17 ) se za proizvode iz odstavka 1 določi na podlagi carinske vrednosti.







POGLAVJE II

Potrdila in analizni izvidi za vino, grozdni sok in mošt pri uvozu







Oddelek 1

Splošno

Člen 40

Zahtevani dokumenti

Potrdilo in analizni izvid iz člena 82(3)(a) oziroma (b) Uredbe (ES) št. 479/2008 sestavljata en dokument:

(a) „potrdilo“ pripravi organ tretje države, iz katere proizvodi izvirajo;

(b) „analizni izvid“ pripravi uradni laboratorij, ki ga prizna tretja država, iz katere proizvodi izvirajo.

Člen 41

Vsebina analiznega izvida

Analizni izvid vsebuje naslednje podatke:

(a) za vino in grozdni mošt med vrenjem: (i) skupni volumenski delež alkohola; (ii) volumenski delež dejanskega alkohola;

(b) za grozdni mošt in grozdni sok gostoto;

(c) za vino, grozdni mošt in grozdni sok: (i) skupni suhi ekstrakt; (ii) skupne kisline; (iii) vsebnost hlapnih kislin; (iv) vsebnost citronske kisline; (v) skupno vsebnost žveplovega dioksida. ▼M1 ————— ▼B

Člen 42

Izjeme

1. Potrdila ali analiznega izvida ni treba predložiti za proizvode, ki izvirajo iz tretjih držav in se iz njih uvažajo v označenih posodah, ki držijo največ pet litrov in so opremljene z zapiralom za enkratno uporabo, če skupna prepeljana količina ne glede na to, ali je sestavljena iz posameznih pošiljk ali ne, ne presega 100 litrov.

2. Če proizvodi ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1, ni treba predložiti potrdila in analiznega izvida za:

(a) vino, grozni mošt in grozdni sok v osebni prtljagi potnikov v smislu člena 45 Uredbe Sveta (EGS) št. 918/83 ( 18 ) do največ 30 litrov na potnika;

(b) vino, ki ga pošlje ena fizična oseba drugi fizični osebi v smislu člena 29 Uredbe (EGS) št. 918/83 do največ 30 litrov na pošiljko;

(c) vino in grozdni sok, ki sta del osebne lastnine fizičnih oseb, ki prenesejo običajno prebivališče iz tretje države v Skupnost v smislu člena 2 Uredbe (EGS) št. 918/83;

(d) vino in grozdni sok za sejme, kot so opredeljeni v členu 95 Uredbe (EGS) št. 918/83, če so zadevni proizvodi polnjeni v označene posode, ki držijo največ dva litra in so opremljene s pokrovom za enkratno uporabo;

(e) količine vina, grozdnega mošta in grozdnega soka v drugih posodah, ki se uvažajo za znanstvene in tehnične poskuse, pri čemer znaša največja dovoljena količina 100 litrov;

(f) vino in grozdni sok, ki se uvozita v skladu z določbami Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih z dne 18. aprila 1961, Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih z dne 24. aprila 1963 ali drugimi konzularnimi konvencijami ali v skladu z Newyorško konvencijo o posebnih misijah z dne 16. decembra 1969;

(g) vino in grozdni sok, ki se hranita v skladiščih na plovilih in zrakoplovih v mednarodnem prometu;

(h) vino in grozdni sok, ki izvirata iz Evropske skupnosti, kjer se tudi polnita, se nato izvozita v tretjo državo, vrneta na carinsko območje Skupnosti in sprostita v prosti promet.







Oddelek 2

Zahteve, ki jih je treba izpolniti, in podrobna pravila za sestavo in uporabo potrdila in analiznega izvida za uvoz vina, grozdnega soka in grozdnega mošta

Člen 43

Dokument V I 1

1. Potrdilo in analizni izvid za vsako pošiljko, namenjeno za uvoz v Skupnost, se izstavita na enem samem dokumentu V I 1.

Dokument iz prvega pododstavka se sestavi na obrazcu V I 1, ki ustreza vzorcu iz Priloge IX. Podpišeta ga uradnik uradnega organa in uradnik priznanega laboratorija iz člena 48.

2. Če zadevni proizvod ni namenjen za neposredno prehrano ljudi, ni treba izpolniti dela za analizni izvid na obrazcu V I 1.

Če je vino polnjeno v označene posode, ki držijo največ 60 litrov in imajo zapirala za enkratno uporabo, in če vino izvira iz države iz Priloge XII, ki je ponudila posebna jamstva, ki jih je sprejela Skupnost, je treba v oddelku za analizni izvid obrazca V I 1 izpolniti samo naslednje podatke:

(a) volumenski delež dejanskega alkohola;

(b) skupne kisline;

(c) skupno vsebnost žveplovega dioksida.

Člen 44

Opis dokumentov

1. Obrazci V I 1 vsebujejo tipkani ali z roko napisani izvirnik in hkrati narejeno kopijo v tem vrstnem redu.

2. Obrazec V I 2 je izvleček, sestavljen v skladu z vzorcem iz Priloge X, vsebuje pa podatke iz dokumenta V I 1 ali drugega izvlečka V I 2 in ima žig carinskega urada Skupnosti. Obrazci V I 2 vsebujejo izvirnik in dve kopiji v tem vrstnem redu.

3. Dokumenti V I 1 in izvlečki V I 2 so v skladu s tehničnimi pravili iz Priloge XI.

4. Proizvod spremljata izvirnik in kopija. Obrazca V I 1 in V I 2 je treba izpolniti na pisalnem stroju ali ročno ali z enakovrednimi tehničnimi pripomočki, ki jih prizna uradni organ. Z roko izpolnjene obrazce je treba izpolniti s črnilom in velikimi tiskanimi črkami. Brisanje ali popravljanje ni dovoljeno. Popravki se naredijo tako, da se prečrtajo nepravilni podatki, in kjer je ustrezno, dodajo potrebni podatki. Vsako tako spremembo mora odobriti njen avtor, žigosati pa odvisno od primera uradna agencija, laboratorij ali carinski organi.

5. Dokumenti V I 1 in izvlečki V I 2 morajo imeti serijsko številko, ki jo pri dokumentih V I 1 dodeli uradna agencija, katere uradnik podpiše potrdilo, pri izvlečkih V I 2 pa carinski urad, ki jih žigosa v skladu s členom 47(2) in (3).

6. Brez poseganja v odstavke 2, 3, 4 in 5 se lahko V I 1 in V I 2 izdata in uporabita prek računalniških sistemov v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo pristojni organi držav članic. Vsebina V I 1 in V I 2 v elektronski obliki mora biti enaka kot na papirju.

Člen 45

Poenostavljeni postopek

1. Dokumenti V I 1, ki jih sestavijo proizvajalci vina v tretjih državah iz Priloge XII, ki so ponudile posebna jamstva, ki jih je sprejela Skupnost, se štejejo za potrdila ali analizne izvide, ki jih sestavijo agencije in laboratoriji, vključeni na seznam v skladu s členom 48, če so proizvajalci prejeli posamično odobritev pristojnih organov zadevnih tretjih državah, ki jih slednje pregledujejo.

2. Odobreni pridelovalci iz odstavka 1 uporabljajo obrazce V I 1 tako, da navedejo v okencu 9 ime in naslov uradne agencije tretje države, ki jih je odobrila. Proizvajalci izpolnijo obrazec, pri čemer vnesejo tudi naslednje podatke:

(a) v okence 1 svoje ime in naslov ter matično številko v tretjih državah iz Priloge XII;

(b) v okence 10 najmanj podatke iz člena 43(2).

Proizvajalci se podpišejo na mestu, predvidenem v okencih 9 in 10, potem ko prečrtajo besede „ime in naziv uradnika“.

Žig ter ime in naslov laboratorija niso potrebni.

Člen 46

Odstopanja

Uporaba člena 43(2) in člena 45 te uredbe se lahko odloži, če se ugotovi, da so bili proizvodi, za katere se uporabljajo ti ukrepi, ponarejeni tako, da lahko ogrozijo zdravje potrošnikov, ali pa so bili uporabljeni enološki postopki, ki niso v skladu s členom 82(2) Uredbe (ES) št. 479/2008.

Člen 47

Uporaba

1. Izvirnik in kopija dokumentov V I 1 ali izvlečkov V I 2 se izročita pristojnim organom države članice, v kateri se opravijo carinske formalnosti, potrebne za sprostitev pošiljke, na katero se nanašajo, v prosti promet po opravljenih carinskih formalnostih.

Organi po potrebi potrdijo hrbtno stran dokumenta V I 1 ali izvlečka V I 2. Zadevni osebi vrnejo izvirnik, kopijo pa hranijo najmanj pet let.

2. Če se pošiljka pošlje naprej v celoti pred vstopom v prosti promet, izroči novi pošiljatelj carinskim oblastem, ki nadzorujejo pošiljko, dokument V I 1 ali izvleček V I 2 za to pošiljko, in če je ustrezno, obrazec V I 2, ki se izpolni naknadno.

Organi preverijo, ali so podatki v dokumentu V I 1 v skladu s podatki z obrazca V I 2 in ali so podatki v izvlečku V I 2 v skladu s podatki z obrazca V I 2, ki se izpolnijo naknadno, in nato žigosajo tega zadnjega, ki je potem enakovreden izvlečku V I 2, in ustrezno potrdijo dokument ali predhodni izvleček. Izvleček in izvirnik dokumenta V I 1 ali predhodni izvleček V I 2 vrnejo novemu pošiljatelju, kopijo dokumenta ali predhodnega izvlečka pa hranijo najmanj pet let.

Obrazca V I 2 ni treba izpolniti, če se pošiljka znova izvozi v tretjo državo.

3. Če se pošiljka razdeli, preden se sprosti v prosti promet, zadevna oseba izroči izvirnik in kopijo dokumenta V I 1 ali izvlečka V I 2 za pošiljko, ki se razdeli, carinskim organom, ki nadzorujejo pošiljko, skupaj z obrazcem V I 2 in dvema kopijama, izpolnjenima naknadno za vsako novo pošiljko.

Organi preverijo, ali so podatki iz dokumenta V I 1 ali izvlečka V I 2 v skladu s podatki z obrazca V I 2, ki se izpolni naknadno za vsako novo pošiljko, in žigosajo tega zadnjega, ki je poslej enakovreden izvlečku V I 2, in ustrezno potrdijo hrbtno stran dokumenta V I 1 ali izvlečka V I 2, na podlagi katerega je bil obrazec izdan. Izvleček V I 2 vrnejo skupaj z dokumentom V I 1 ali izvlečkom V I 2, ki je bil predhodno izpolnjen, zadevni osebi, kopijo vsakega od teh dokumentov pa hranijo najmanj pet let.

Člen 48

Seznam pristojnih organov

1. Komisija sestavi in posodobi sezname, ki vsebujejo imena in naslove agencij in laboratorijev ter pridelovalcev vina, pooblaščenih za sestavo dokumenta V I 1, na podlagi obvestil pristojnih organov tretjih držav. Komisija objavi imena in naslove teh agencij in laboratorijev na internetu.

2. Obvestila pristojnih organov tretjih držav iz odstavka 1 vključujejo:

(a) imena in naslove uradnih agencij in laboratorijev, odobrenih ali imenovanih za pripravo dokumentov V I 1;

(b) imena, naslove in uradne matične številke proizvajalcev vina, pooblaščenih za pripravo dokumentov V I 1.

Seznami iz odstavka 1 vključujejo samo agencije in laboratorije iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka, ki so jih pooblastili pristojni organi zadevne tretje države, da na prošnjo Komisije in držav članic zagotovijo katero koli potrebno informacijo za oceno podatkov iz dokumenta.

3. Seznami se posodobijo, zlasti ob upoštevanju sprememb naslova in/ali imena agencij ali laboratorijev.

Člen 49

Posredni uvoz

Če se vino izvozi iz tretje države, na ozemlju katere je bilo proizvedeno (v nadaljnjem besedilu „država porekla“) v drugo tretjo državo (v nadaljnjem besedilu „država izvoza“), iz katere se potem izvozi v Skupnost, lahko pristojni organi države izvoza sestavijo dokument V I 1 za zadevno vino na podlagi dokumenta V I 1 ali enakovrednega dokumenta, ki ga sestavijo pristojni organi države porekla, brez dodatnih analiz vina, če:

(a) je bilo to vino že ustekleničeno in označeno v državi porekla ter je ostalo nespremenjeno;

(b) ali če se to vino izvozi neustekleničeno iz države porekla ter se ustekleniči in označi v državi izvoza brez dodatne predelave.

Pristojni organ države izvoza v dokumentu V I 1 potrdi, da gre za vino iz prvega odstavka in da izpolnjuje v njem navedene pogoje.

Izvirnik ali overjena kopija dokumenta V I 1 ali enakovrednega dokumenta države porekla se priloži dokumentu V I 1 države izvoza.

Za namene tega člena so države porekla samo tiste države, ki so na seznamu, objavljenem v skladu s členom 48(1), agencij in laboratorijev, ki so jih tretje države imenovale za izpolnjevanje dokumentov, ki morajo spremljati vsako pošiljko uvoženega vina.

Člen 50

Posebna pravila za nekatera vina

1. Pri likerskem vinu in vinu, alkoholiziranem za destilacijo, se dokumenti V I 1 štejejo za veljavne samo, če je uradna agencija iz člena 48 v okencu 14 zapisala naslednje:

„Alkohol, dodan temu vinu, izvira iz vinogradniških proizvodov.“

Vpis je treba dopolniti z naslednjimi podatki:

(a) polnim imenom in naslovom agencije izdajateljice;

(b) podpisom uradnika agencije;

(c) žigom agencije.

2. Dokument V I 1 se lahko uporabi kot potrdilo, da ima uvoženo vino geografsko označbo v skladu s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) Svetovne trgovinske organizacije ali z zakonodajo Skupnosti o geografskih označbah ali s sporazumom o priznavanju in zaščiti geografskih označb med Evropsko skupnostjo in tretjo državo, iz katere izvira vino.

V tem primeru se v okence 14 vpiše naslednje:

„Potrjuje se, da je bilo vino iz tega dokumenta proizvedeno v … vinorodnem okolišu in mu je bila dodeljena geografska označba iz okenca 6 v skladu z določbami države porekla.“

Vpis se dopolni s podatki iz drugega pododstavka odstavka 1.

Člen 51

Skladnost uvoženih vin

Če pristojni organi države članice sumijo, da proizvod s poreklom iz tretje države ni v skladu s členom 82(1) in (2) Uredbe (ES) št. 479/2008, o tem takoj obvestijo Komisijo.







POGLAVJE III

Posebne določbe o izvozu

Člen 52

Priglasitev uradnih organov

1. Države članice pošljejo Komisiji sezname uradnih ali uradno priznanih organov, predlaganih za izdajanje potrdil, ki dokazujejo, da zadevno vino izpolnjuje pogoje za dostop do koncesij iz sporazumov s tretjimi državami.

2. Komisija v imenu Skupnosti sodeluje z zadevno tretjo državo pri pripravi in izmenjavi seznama uradnih organov, pooblaščenih za izdelavo potrdil iz odstavka 1 in enakovrednega potrdila, ki ga izda zadevna tretja država.

3. Komisija objavi seznam iz odstavka 2 in ga redno posodablja.







POGLAVJE IV

Prehodne določbe

Člen 53

Skladnost V I 1 in V I 2

Dokumenta V I 1 in V I 2, ki sta bila v skladu z določbami, uporabljenimi, ko sta bila dana v promet, vendar nista več v skladu z navedenimi določbami od začetka uporabe te uredbe, se lahko še naprej uporabljata do 31. decembra 2008.

Člen 54

Sprostitev varščine

Na zahtevo zainteresiranih strani se varščina, ki je bila položena za izdajo uvoznih in izvoznih dovoljenj, sprosti 1. avgusta 2008, če veljavnost dovoljenj ni potekla pred tem datumom.







NASLOV IV

OBSEG VINOGRADNIŠKIH POVRŠIN







POGLAVJE I

Nazakonite zasaditve

Člen 55

Kazni pri neupoštevanju obveznosti izkrčitve

1. Kazni iz drugega pododstavka člena 85(3) in člena 86(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 se določijo tako, da zagotavljajo ustrezno kazen za kršitelje zadevnih določb.

Brez poseganja v predhodne kazni, ki so jih naložile države članice, kjer je ustrezno, države članice določijo kazni iz člena 85(3) in drugega pododstavka člena 86(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 po naslednjih načelih:

(a) osnovna finančna kazen, ki se naloži, znaša najmanj 12 000 EUR/ha;

(b) države članice lahko kazen zvišajo na podlagi komercialne vrednosti vin, proizvedenih v zadevnih vinogradih.

2. Države članice uvedejo kazen iz člena 85(3) Uredbe (ES) št. 479/2008:

(a) za nezakonite zasaditve ob začetku veljavnosti navedene uredbe prvič 1. januarja 2009;

(b) za nezakonite zasaditve po začetku veljavnosti navedene uredbe prvič na dan pojava teh nezakonitosti.

Kazen se zopet naloži vsakih 12 mesecev po teh datumih v skladu z merili iz odstavka 1 tega člena, dokler se ne izpolni obveznost izkrčitve.

3. Države članice uvedejo kazen iz drugega pododstavka člena 86(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 prvič 1. julija za neizpolnitev obveznosti izkrčitve in nato vsakih 12 mesecev, dokler se ne izpolni obveznost, v skladu z merili iz odstavka 1 tega člena.

4. Kazni, zbrane v smislu tega člena, obdrži zadevna država članica.

Člen 56

Kazni pri neupoštevanju prepovedi dajanja v promet

1. Kazni iz člena 87(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 se določijo tako, da pomenijo ustrezno kazen za kršitelje zadevnih določb.

2. Kazni iz odstavka 1 se izrečejo, če zadevni proizvajalec, ki ima več kot 0,1 hektarja vinogradniške površine, in glede na dani primer:

(a) ne predloži pogodbe o destilaciji do roka iz drugega pododstavka člena 57(1) ali če te pogodbe ne zajemajo celotne zadevne proizvodnje iz prijave pridelka ali prijave proizvodnje ali

(b) pristojnega organa ne obvesti o nameravani zeleni trgatvi do roka iz tretjega pododstavka člena 57(1) ali zelene trgatve ne opravi zadovoljivo.

3. Države članice uvedejo kazni iz 1. odstavka:

(a) če se ne predloži pogodba o destilaciji, en mesec po izteku roka iz drugega pododstavka člena 57(1),

(b) pri neupoštevanju pravil o zeleni trgatvi 1. septembra zadevnega koledarskega leta.

4. Kazni, zbrane v smislu tega člena, obdrži zadevna država članica.

Člen 57

Nedajanje v promet ali destilacija

1. V primeru iz člena 87(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 se lahko grozdje ali proizvodi iz grozdja namenijo samo za eno od naslednjih možnosti:

(a) destilacijo izključno na stroške zadevnega proizvajalca;

(b) zeleno trgatev v skladu z opredelitvijo iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 na stroške zadevnega proizvajalca;

(c) družinsko porabo; ta možnost je sprejemljiva samo, če vinogradniška površina proizvajalca ne presega 0,1 hektarja.

Pri destilaciji iz točke (a) prvega pododstavka:

— proizvajalci predložijo pogodbo o destilaciji iz člena 87(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 do konca vinskega leta, v katerem so bili proizvodi proizvedeni;

— proizvodi, proizvedeni pred zakonsko ureditvijo vinograda v skladu s členom 86(1) Uredbe (ES) št. 479/2008, se obvezno destilirajo.

Pri zeleni trgatvi iz točke (b) prvega pododstavka proizvajalci vnaprej obvestijo pristojni organ o svoji nameri pred datumom, ki ga določijo države članice v skladu s členom 12(1)(b). Države članice nadzirajo zeleno trgatev v skladu s členom 12(1)(d) te uredbe.

2. Ne glede na odstavek 1 lahko države članice zaradi lažjega nadzora predvidijo, da morajo proizvajalci pristojni organ države članice pred datumom, ki ga določijo države članice v skladu s členom 12(1)(b), obvestiti, katero od možnosti iz točk od (a) do (c) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena nameravajo izbrati.

Države članice lahko tudi omejijo izbor proizvajalcev na samo eno ali dve možnosti iz točk od (a) do (c) prvega pododstavka odstavka 1.

3. Če ima neki proizvajalec vinograde, iz katerih se proizvodi lahko tržijo, so pristojni organi odgovorni za zagotovitev, da se proizvodi iz nezakonitih zasaditev ne dodajo proizvodom iz drugih vinogradov, ki se tržijo.

Člen 58

Obveščanje

1. Države članice Komisiji do 1. marca vsako leto sporočijo površine, za katere je bila plačana kazen, in znesek dejansko izrečene kazni, na obrazcu iz razpredelnice 1 Priloge XIII. Komisijo obvestijo tudi o svoji zakonodaji v zvezi s temi kaznimi.

2. Razen če je drugače navedeno v ustreznih razpredelnicah Priloge XIII k tej uredbi, se obvestila iz člena 85(4), člena 86(5) in člena 87(3) Uredbe (ES) št. 479/2008 nanašajo na predhodno vinsko leto.

Če se obvestila v skladu s členom 85(4) in členom 86(5) Uredbe (ES) št. 479/2008 pošiljajo prvič, se najpozneje do 1. marca 2009 podatki iz ustreznih razpredelnic nanašajo na naslednje:

(a) vsako nezakonito zasaditev, zasajeno po 31. avgustu 1998, ugotovljeno po tem datumu, do konca vinskega leta 2007/2008, ki do 31. julija še ni bila izkrčena, če so takšni podatki na voljo;

(b) vsako nezakonito zasaditev, zasajeno pred 1. septembrom 1998, za katero so države članice vlogo za zakonsko ureditev sprejele ali zavrnile med 1. avgustom 2007 in 31. julijem 2008;

Za namen tega obvestila iz točke (a) drugega pododstavka se uporabi razpredelnica 2 Priloge XIII k tej uredbi.

Za namen tega obvestila iz točke (b) drugega pododstavka se uporabi razpredelnica 4 Priloge XIII k tej uredbi.

Komisija si pridržuje pravico, da zahteva podatke o zadevnih nezakonitih zasaditvah na podlagi prej veljavnih, vendar neizpolnjenih obveznosti obveščanja na podlagi člena 2(7) Uredbe (ES) št. 1227/2000.

Poznejša, letna obvestila se pošljejo na obrazcu iz razpredelnic 3, 5, 6 in 7 Priloge XIII k tej uredbi.

3. Države članice se odločijo, ali bodo v obvestila iz odstavkov 1 in 2 vključile podrobnosti o regijah ali ne.

Člen 59

Znižanja za države članice

Če države članice ne sporočijo katere od razpredelnic do ustreznega roka, razen razpredelnice 2 iz člena 58, na obrazcu, ki je določen v Prilogi XIII k tej uredbi in na katerem so podatki iz člena 85(4), člena 86(5) in člena 87(3) Uredbe (ES) št. 479/2008 ter je ustrezno izpolnjen, se jim pomoč za podporne ukrepe iz člena 7 Uredbe (ES) št. 479/2008 lahko zniža, kot je določeno v členu 89(a) Uredbe (ES) št. 479/2008. Komisija se lahko odloči, da glede na obseg neizpolnjene obveznosti za vsak mesec zamude zaseže znesek v višini enega odstotka dodeljenih sredstev za podporne ukrepe določeni državi članici, kar začne izvajati na začetku vinskega leta, ki sledi vinskemu letu, v katerem bi morala poslati obvestilo.







POGLAVJE II

Prehodna ureditev pravic do zasaditve

Člen 60

Pravice do nove zasaditve

1. Če države članice dodelijo pravice do nove zasaditve za površine, namenjene za novo zasaditev, ki se izvaja na podlagi ukrepov za komasacijo ali ukrepov v zvezi z obveznimi odkupi v javnem interesu, sprejetimi na podlagi nacionalne zakonodaje, zagotovijo, da se te pravice ne dodelijo za površino, ki bi bila v smislu neto površine večja od 105 % površine vinogradov, ki so bili predmet komasacijskih ukrepov ali ukrepov v zvezi z obveznimi odkupi v javnem interesu.

2. Če države članice dodelijo pravice do nove zasaditve za površine, namenjene za poskuse, se proizvodi iz grozdja, ki izvira s takih površin, ne smejo tržiti celotno poskusno obdobje.

3. Če države članice dodelijo pravice do nove zasaditve za površine, namenjene za nasade matičnih trt za cepiče, se grozdje s takih vinskih trt ne sme potrgati, če pa se potrga, ga je treba uničiti v celotnem proizvodnem obdobju nasadov matičnih trt za cepiče.

4. Pravice do nove zasaditve v skladu z odstavkoma 2 in 3 se uporabljajo samo med poskusnim oziroma proizvodnim obdobjem.

Po obdobju iz prvega pododstavka:

(a) proizvajalec uporabi pravice do vnovične zasaditve ali pravice do zasaditve iz rezerve, da na zadevni površini omogoči proizvodnjo vina, ki se bo tržilo; ali

(b) pa se vinska trta, zasajena na takih površinah, izkrči, stroške takšne izkrčitve pa nosi zadevni proizvajalec; do izkrčitve zadevne površine se lahko proizvodi iz grozdja, ki izvira s takih površin, dajo v promet samo za destilacijo na stroške proizvajalca; ti proizvodi se ne smejo uporabiti pri pripravi alkohola, katerega volumenski delež dejanskega alkohola znaša 80 vol. % ali manj.

5. Pravice do nove zasaditve in vsi pogoji glede uporabe takšnih pravic ali površin, zasajenih v skladu z njimi, ki so bile dodeljene pred 1. avgustom 2000 za površine, namenjene za poskuse ali nasade matičnih trt za cepiče, se še naprej uporabljajo med poskusnim obdobjem oziroma med proizvodnim obdobjem nasadov matičnih trt za cepiče. Pravila iz drugega pododstavka odstavka 4 se za take površine uporabljajo po koncu poskusnega obdobja oziroma proizvodnega obdobja nasadov matičnih trt za cepiče.

6. V primeru iz člena 91(1)(d) Uredbe (ES) št. 479/2008 lahko država članica, da prepreči čezmerno upravno obremenitev, namesto da dodeli pravice do nove zasaditve, določi, da za površine, katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za lastno porabo vinogradnikove družine, ne velja zahteva za izkrčitev iz člena 85(1) te uredbe. Države članice lahko tako ukrepajo le, če:

(a) površina katerega koli vinogradnika ne presega največje površine, ki jo določi zadevna država članica in ki nikakor ne sme presegati 0,1 hektarja; ter

(b) se zadevni vinogradnik ne ukvarja s proizvodnjo vina za trg.

7. Trženje vina ali vinogradniško-vinarskih proizvodov, ki izvirajo s površin iz odstavka 6, se prepove. Države članice vzpostavijo ustrezni sistem za spremljanje te prepovedi. Če se ugotovi kršitev te prepovedi, se poleg kazni, ki jih izreče država članica, uporabi točka (b) drugega pododstavka odstavka 4. Države članice hranijo evidenco o vseh primerih, ki jih obravnavajo v skladu s tem odstavkom.

Člen 61

Obveznosti držav članic glede zapisovanja podatkov in obveščanja v zvezi s pravicami do nove zasaditve

Države članice zapišejo vsak primer dodelitve pravic do nove zasaditve v skladu s členom 60.

Države članice za vsako vinsko leto posredujejo Komisiji naslednje podatke:

(a) skupno površino, za katero so bile dodeljene pravice do nove zasaditve na podlagi vsakega od odstavkov 1, 2 in 3 člena 60, in

(b) skupno površino, za katero so bile dodeljene pravice do nove zasaditve v skladu s členom 91(1) Uredbe (ES) št. 479/2008; če država članica uporabi odstopanje iz odstavka 6 člena 60 te uredbe, posreduje namesto tega oceno zadevne skupne površine, ki temelji na rezultatih izvedenega spremljanja.

To sporočilo se pošlje na obrazcu iz razpredelnice 8 iz Priloge XIII. Države članice se lahko odločijo, da vanj vključijo podrobnosti o regijah ali ne. Komisiji se sporočilo pošlje najpozneje do 1. maja vsako leto za predhodno vinsko leto.

Člen 62

Izkrčitev brez dodelitve pravice do vnovične zasaditve

Pravice do vnovične zasaditve se ne dodelijo, če se površina izkrči v skladu s členom 24(4), členom 85(1) ali členom 86(4) Uredbe (ES) št. 479/2008 ali točko (b) drugega pododstavka člena 60(4) te uredbe. Pravice do vnovične zasaditve se ne dodelijo niti v primeru izkrčitve:

(a) katere koli vinogradniške površine, na kateri se izvajajo ukrepi za komasacijo ali ukrepi v zvezi z obveznimi odkupi v javnem interesu, če so bile pravice do nove zasaditve dodeljene za take površine v skladu s členom 60(1) te uredbe;

(b) površine, namenjene za vinogradniške preskuse med poskusnim obdobjem;

(c) površine, namenjene za nasade matičnih trt za cepiče med proizvodnim obdobjem nasadov matičnih trt za cepiče,

(d) površine, namenjene izključno za porabo vinogradnikove družine, ali

(e) površine, za katere se v skladu z drugim pododstavkom člena 92(1) Uredbe (ES) št. 479/2008 dodeli premija za izkrčitev.

Člen 63

Predvidene pravice do vnovične zasaditve

1. V skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 lahko države članice dodelijo pravice do vnovične zasaditve proizvajalcem, ki se obvežejo, da bodo izkrčili vinogradniško površino pred koncem tretjega vinskega leta po zasaditvi površine. To je mogoče samo, če lahko zadevni proizvajalec dokaže, da nima pravic ali da ima premalo pravic do vnovične zasaditve, ki bi se lahko uporabile za zasaditev celotne zadevne površine z vinsko trto. Država članica ne dodeli proizvajalcu več pravic, kot je sicer nujno za zasaditev celotne zadevne površine z vinsko trto, ob upoštevanju vseh pravic, ki jih že ima. Proizvajalec natanko opredeli površino, ki jo bo izkrčil.

2. Če se proizvajalec obveže v skladu z odstavkom 1, položi varščino. Obveznost do izkrčitve zadevne površine zajema „snovne zahteve“ v smislu člena 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85. Znesek varščine določi zadevna država članica na podlagi nepristranskih meril. Varščina se določi v sorazmerni višini in je dovolj visoka, da proizvajalce odvrne od neizpolnjevanja obveznosti.

3. Dokler se obveznost do krčitve ne izpolni, države članice zagotavljajo, da v vsakem določenem vinskem letu proizvodnja vina za trg ni sočasna na površini, ki jo je treba izkrčiti, in na novozasajeni površini. To zagotovijo tako, da se proizvodi iz grozdja, ki izvira s katere koli od teh površin, lahko dajo v promet samo za destilacijo na stroške proizvajalca. Ti proizvodi se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega delež dejanskega alkohola znaša 80 vol. % ali manj.

4. Če obveznost izkrčitve ni izpolnjena do določenega datuma, se šteje, da je bila določena površina, ki ni bila izkrčena, zasajena na podlagi kršitve omejitve zasaditve iz člena 90(1) Uredbe (ES) št. 479/2008.

5. Države članice spremljajo zasaditev zadevnih površin in njihovo izk