02021R1060 — SL — 30.06.2021 — 000.003

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) 2021/1060 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko







KAZALO NASLOV I CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA O PODPORI Poglavje I Predmet urejanja, opredelitev pojmov in splošna pravila Člen 1 Predmet urejanja in področje uporabe Člen 2 Opredelitev pojmov Člen 3 Izračun rokov za ukrepanje Komisije Člen 4 Obdelava in varstvo osebnih podatkov Poglavje II Cilji politike in načela za podporo iz skladov Člen 5 Cilji politike Člen 6 Podnebni cilji in mehanizem za prilagajanje podnebnim spremembam Člen 7 Deljeno upravljanje Člen 8 Partnerstvo in upravljanje na več ravneh Člen 9 Horizontalna načela NASLOV II STRATEŠKI PRISTOP Poglavje I Sporazum o partnerstvu Člen 10 Priprava in predložitev sporazuma o partnerstvu Člen 11 Vsebina sporazuma o partnerstvu Člen 12 Odobritev sporazuma o partnerstvu Člen 13 Sprememba sporazuma o partnerstvu Člen 14 Uporaba ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se izvajajo prek programa InvestEU Poglavje II Omogočitveni pogoji in okvir smotrnosti Člen 15 Omogočitveni pogoji Člen 16 Okvir smotrnosti Člen 17 Metodologija za vzpostavitev okvira smotrnosti Člen 18 Vmesni pregled in znesek prožnosti Poglavje III Ukrepi, povezani z dobrim gospodarskim upravljanjem ter izjemnimi ali neobičajnimi okoliščinami Člen 19 Ukrepi za povezovanje uspešnosti skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem Člen 20 Začasni ukrepi za uporabo skladov v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine NASLOV III NAČRTOVANJE PROGRAMOV Poglavje I Splošne določbe o skladih Člen 21 Priprava in predložitev programov Člen 22 Vsebina programov Člen 23 Odobritev programov Člen 24 Sprememba programov Člen 25 Skupna podpora iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP Člen 26 Prerazporeditev sredstev Člen 27 Prerazporeditev sredstev iz ESRR in ESS+ v SPP Poglavje II Teritorialni razvoj Člen 28 Celostni teritorialni razvoj Člen 29 Teritorialne strategije Člen 30 Celostne teritorialne naložbe Člen 31 Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost Člen 32 Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost Člen 33 Lokalne akcijske skupine Člen 34 Podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost Poglavje III Tehnična pomoč Člen 35 Tehnična pomoč na pobudo Komisije Člen 36 Tehnična pomoč držav članic Člen 37 Financiranje, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč držav članic NASLOV IV SPREMLJANJE, VREDNOTENJE, KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST Poglavje I Spremljanje Člen 38 Odbor za spremljanje Člen 39 Sestava odbora za spremljanje Člen 40 Naloge odbora za spremljanje Člen 41 Letni pregled smotrnosti Člen 42 Posredovanje podatkov Člen 43 Končno poročilo o smotrnosti Poglavje II Vrednotenje Člen 44 Vrednotenja s strani države članice Člen 45 Vrednotenja s strani Komisije Poglavje III Prepoznavnost, preglednost in komuniciranje Oddelek I Prepoznavnost podpore iz skladov Člen 46 Prepoznavnost Člen 47 Emblem Unije Člen 48 Skrbniki in mreže za komuniciranje Oddelek II Preglednost izvajanja skladov in komuniciranje o programih Člen 49 Naloge organa upravljanja Člen 50 Odgovornosti upravičencev NASLOV V FINANČNA PODPORA IZ SKLADOV Poglavje I Oblike prispevkov Unije Člen 51 Oblike prispevkov Unije za programe Poglavje II Oblike podpore s strani držav članic Člen 52 Oblike podpore Oddelek I Oblike nepovratnih sredstev Člen 53 Oblike nepovratnih sredstev Člen 54 Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi Člen 55 Neposredni stroški osebja v zvezi z nepovratnimi sredstvi Člen 56 Financiranje po pavšalni stopnji za upravičene stroške, ki niso neposredni stroški osebja, v zvezi z nepovratnimi sredstvi Člen 57 Pogojena nepovratna sredstva Oddelek II Finančni instrumenti Člen 58 Finančni instrumenti Člen 59 Izvajanje finančnih instrumentov Člen 60 Obresti in drugi dobički, ustvarjeni s podporo iz skladov, namenjeno finančnim instrumentom Člen 61 Različna obravnava vlagateljev Člen 62 Ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov Poglavje III Pravila o upravičenosti Člen 63 Upravičenost Člen 64 Neupravičeni stroški Člen 65 Trajnost operacij Člen 66 Premestitev Člen 67 Posebna pravila o upravičenosti v zvezi z nepovratnimi sredstvi Člen 68 Posebna pravila o upravičenosti v zvezi s finančnimi instrumenti NASLOV VI UPRAVLJANJE IN NADZOR Poglavje I Splošna pravila o upravljanju in nadzoru Člen 69 Odgovornosti držav članic Člen 70 Pooblastila in pristojnosti Komisije Člen 71 Organi, pristojni za program Poglavje II Standardni sistemi upravljanja in nadzora Člen 72 Naloge organa upravljanja Člen 73 Izbor operacij s strani organa upravljanja Člen 74 Upravljanje programa s strani organa upravljanja Člen 75 Podpora delu odbora za spremljanje s strani organa upravljanja Člen 76 Računovodska funkcija Člen 77 Naloge revizijskega organa Člen 78 Revizijska strategija Člen 79 Revizije operacij Člen 80 Ureditev enotne revizije Člen 81 Upravljalna preverjanja in revizije finančnih instrumentov Člen 82 Dostopnost dokumentov Poglavje III Zanašanje na nacionalne upravljavske sisteme Člen 83 Sorazmernejše ureditve Člen 84 Pogoji za uporabo sorazmernejših ureditev Člen 85 Prilagoditev med programskim obdobjem NASLOV VII FINANČNO POSLOVODENJE, PREDLOŽITEV IN PREGLED OBRAČUNA TER FINANČNI POPRAVKI Poglavje I Finančno poslovodenje Oddelek I Splošna računovodska pravila Člen 86 Proračunske obveznosti Člen 87 Uporaba eura Člen 88 Povračilo Oddelek II Pravila za plačila državam članicam Člen 89 Vrste plačil Člen 90 Predfinanciranje Člen 91 Zahtevki za plačilo Člen 92 Posebni elementi za finančne instrumente v zahtevkih za plačilo Člen 93 Splošna pravila za plačila Člen 94 Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj Člen 95 Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški Oddelek III Prekinitve in začasne ustavitve Člen 96 Prekinitev roka plačila Člen 97 Začasna ustavitev plačil Poglavje II Predložitev in pregled obračunov Člen 98 Vsebina obračunov in njihova predložitev Člen 99 Pregled obračunov Člen 100 Izračun bilance Člen 101 Postopek za pregled obračuna Člen 102 Razčiščevalni postopek za pregled obračunov Poglavje III Finančni popravki Člen 103 Finančni popravki držav članic Člen 104 Finančni popravki Komisije Poglavje IV Prenehanje obveznosti Člen 105 Načela in pravila o prenehanju obveznosti Člen 106 Izjeme od pravil o sprostitvi obveznosti Člen 107 Postopek sprostitve obveznosti NASLOV VIII FINANČNI OKVIR Člen 108 Geografska pokritost podpore za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ Člen 109 Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Člen 110 Sredstva za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) Člen 111 Možnost prerazporejanja sredstev Člen 112 Določitev stopenj sofinanciranja NASLOV IX PRENOS POOBLASTILA TER IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Poglavje I Prenos pooblastila in izvedbene določbe Člen 113 Prenos pooblastila glede nekaterih prilog Člen 114 Izvajanje prenosa pooblastila Člen 115 Postopek v odboru Poglavje II Prehodne in končne določbe Člen 116 Pregled Člen 117 Prehodne določbe Člen 118 Pogoji za operacije, za katere se uporablja večfazno izvajanje Člen 119 Začetek veljavnosti PRILOGA I RAZSEŽNOSTI IN KODE ZA VRSTE UKREPOV ZA ESRR, ESS+, KOHEZIJSKI SKLAD IN SPP – ČLEN 22(5) PRILOGA II PREDLOGA ZA SPORAZUM O PARTNERSTVU – ČLEN 10(6) PRILOGA III HORIZONTALNI OMOGOČITVENI POGOJI – ČLEN 15(1) PRILOGA IV TEMATSKI OMOGOČITVENI POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA ESRR, ESS+ IN KOHEZIJSKI SKLAD – ČLEN 15(1) PRILOGA V PREDLOGA ZA PROGRAME, KI SE FINANCIRAJO IZ ESRR (CILJ „NALOŽBE ZA DELOVNA MESTA IN RAST“), ESS+, SPP, KOHEZIJSKEGA SKLADA IN ESPRA – ČLEN 21(3) PRILOGA VI PREDLOGA ZA PROGRAM V OKVIRU SKLADOV AMIF, SNV IN IUMV – ČLEN 21(3) PRILOGA VII PREDLOGA ZA PRENOS PODATKOV – ČLEN 42 PRILOGA VIII PREDVIDENI ZNESEK, ZA KATEREGA NAMERAVAJO DRŽAVE ČLANICE PREDLOŽITI ZAHTEVKE ZA PLAČILO ZA TEKOČE IN NASLEDNJE KOLEDARSKO LETO (ČLEN 69(10)) PRILOGA IX KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST – ČLENI 47, 49 IN 50 PRILOGA X ELEMENTI SPORAZUMOV O FINANCIRANJU IN STRATEŠKIH DOKUMENTOV – ČLEN 59(1) IN (5) PRILOGA XI KLJUČNE ZAHTEVE SISTEMOV UPRAVLJANJA IN NADZORA TER NJIHOVA KLASIFIKACIJA – ČLEN 69(1) PRILOGA XII PODROBNA PRAVILA IN PREDLOGA ZA POROČANJE O NEPRAVILNOSTIH – ČLEN 69(2) PRILOGA XIII ELEMENTI ZA REVIZIJSKO SLED – ČLEN 69(6) PRILOGA XIV SISTEMI ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV MED ORGANI, PRISTOJNIMI ZA PROGRAM, IN UPRAVIČENCI PROGRAMA – ČLEN 69(8) PRILOGA XV SFC2021: SISTEM ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV MED DRŽAVAMI ČLANICAMI IN KOMISIJO – ČLEN 69(9) PRILOGA XVI PREDLOGA ZA OPIS SISTEMA UPRAVLJANJA IN NADZORA – ČLEN 69(11) PRILOGA XVII PODATKI, KI SE ZA VSAKO OPERACIJO ELEKTRONSKO BELEŽIJO IN SHRANJUJEJO – TOČKA (E) ČLENA 72(1) PRILOGA XVIII PREDLOGA ZA IZJAVO O UPRAVLJANJU – TOČKA (F) ČLENA 74(1) PRILOGA XIX PREDLOGA ZA LETNO REVIZIJSKO MNENJE – TOČKA (A) ČLENA 77(3) PRILOGA XX PREDLOGA ZA LETNO POROČILO O NADZORU – TOČKA (B) ČLENA 77(3) PRILOGA XXI PREDLOGA ZA LETNO REVIZIJSKO POROČILO – ČLEN 81(5) PRILOGA XXII PREDLOGA ZA REVIZIJSKO STRATEGIJO – ČLEN 78 PRILOGA XXIII PREDLOGA ZA ZAHTEVKE ZA PLAČILO – ČLEN 91(3) PRILOGA XXIV PREDLOGA ZA OBRAČUN – TOČKA (A) ČLENA 98(1) PRILOGA XXV DOLOČANJE STOPENJ FINANČNIH POPRAVKOV: PAVŠALNI IN EKSTRAPOLIRANI FINANČNI POPRAVKI – ČLEN 104(1) PRILOGA XXVI METODOLOGIJA ZA DODELITEV SKUPNIH SREDSTEV PO POSAMEZNI DRŽAVI ČLANICI – ČLEN 109(2)

NASLOV I

CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA O PODPORI

POGLAVJE I

Predmet urejanja, opredelitev pojmov in splošna pravila

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1. Ta uredba določa: (a) finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod (SPP), Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklad za notranjo varnost (SNV) in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV) (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi); (b) skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA.

2. Ta uredba se ne uporablja za sklop zaposlovanja in socialnih inovacij znotraj ESS+ in za komponente neposrednega ali posrednega upravljanja ESPRA, AMIF, SNV in IUMV, razen za tehnično pomoč na pobudo Komisije.

3. Členi 5, 14, 19, 28 do 34 in 108 do 112 se ne uporabljajo za AMIF, SNV ali IUMV.

4. Členi 108 do 112 se ne uporabljajo za ESPRA.

5. Členi 14, 15, 18, 19, 21 do 27, 37 do 42, člen 43(1) do (4), člena 44 in 50, člen 55(1) in členi 73, 77, 80 in 83 do 85 se ne uporabljajo za programe Interreg.

6. Uredbe za posamezne sklade, navedene v nadaljevanju, lahko določajo pravila, ki dopolnjujejo to uredbo in ki ne smejo biti v nasprotju s to uredbo: (a) Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESRR in Kohezijskem skladu); (b) Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESS+); (c) Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg); (d) Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPP); (e) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPRA); (f) Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: uredba o AMIF); (g) Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: uredba o SNV); (h) Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: uredba o IUMV).

V primeru dvoma o uporabi te uredbe ali uredb za posamezne sklade prevlada ta uredba.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ter dopolnilna priporočila Komisije, izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999, ki so ustrezna za obravnavo v okviru večletnih naložb, ki spadajo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade;

(2) „omogočitveni pogoj“ pomeni predpogoj za uspešno in učinkovito izvajanje specifičnih ciljev;

(3) „veljavno pravo“ pomeni pravo Unije in nacionalno pravo v zvezi z njegovo uporabo;

(4) „operacija“ pomeni: (a) projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbranih v okviru zadevnih programov; (b) v okviru finančnih instrumentov prispevek programa v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom;

(5) „operacija strateškega pomena“ pomeni operacijo, ki znatno prispeva k doseganju ciljev programa in za katero veljajo posebni ukrepi za spremljanje in komuniciranje;

(6) „prednostna naloga“ v okviru AMIF, SNV in IUMV pomeni specifični cilj;

(7) „prednostna naloga“ v okviru ESPRA, le za namen naslova VII, pomeni specifični cilj;

(8) „posredniško telo“ pomeni javno ali zasebno telo, ki deluje pod odgovornostjo organa upravljanja ali izvaja naloge v imenu tega organa;

(9) „upravičenec“ pomeni: (a) javno ali zasebno telo, subjekt s pravno osebnostjo ali brez nje ali fizično osebo, odgovorno za začetek operacij ali za začetek in izvajanje operacij; (b) v okviru javno-zasebnih partnerstev javno telo, ki začne izvajati operacijo javno-zasebnega partnerstva, ali zasebnega partnerja, ki je bil izbran za njeno izvajanje; (c) v okviru shem državne pomoči podjetje, ki prejme pomoč; (d) v okviru pomoči de minimis, zagotovljene v skladu z uredbo Komisije (EU) št. 1407/2013 ( 5 ) ali (EU) št. 717/2014 ( 6 ), lahko država članica odloči, da je upravičenec za namene te uredbe telo, ki dodeli pomoč, kadar je odgovorno za začetek operacije ali za začetek in izvajanje operacije; (e) v okviru finančnih instrumentov telo, ki izvaja holdinški sklad, ali, kadar struktura holdinškega sklada ne obstaja, telo, ki izvaja posebni sklad, ali, kadar organ upravljanja upravlja finančni instrument, organ upravljanja;

(10) „sklad za male projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katere cilj je izbor in izvajanje projektov, vključno z ukrepi povezovanja med ljudmi (people-to-people) z omejenim finančnim obsegom;

(11) „cilj“ pomeni vnaprej dogovorjeno vrednost, ki jo je treba doseči do konca obdobja upravičenosti v zvezi s kazalnikom, vključenim v specifičen cilj;

(12) „mejnik“ pomeni vmesno vrednost, ki jo je kadar koli v obdobju upravičenosti treba doseči v zvezi s kazalnikom učinka, vključenim v specifičen cilj;

(13) „kazalnik učinka“ pomeni kazalnik za merjenje določenih dosežkov ukrepa;

(14) „kazalnik rezultatov“ pomeni kazalnik za merjenje učinkov podprtih ukrepov, posebej na neposredne naslovnike, ciljno populacijo ali uporabnike infrastrukture;

(15) „operacija javno-zasebnega partnerstva“ pomeni operacijo, ki se izvaja v okviru partnerstva med javnimi telesi in zasebnim sektorjem v skladu s sporazumom o javno-zasebnem partnerstvu, in katere cilj je zagotavljanje javnih storitev z izmenjavo tveganj na podlagi združevanja bodisi strokovnega znanja zasebnega sektorja bodisi dodatnih virov kapitala bodisi obeh;

(16) „finančni instrument“ pomeni obliko podpore, ki jo omogoča struktura, s katero se končnim prejemnikom zagotavljajo finančni produkti;

(17) „finančni produkt“ pomeni naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, posojila in jamstva, kot so opredeljena v členu 2 finančne uredbe.

(18) „končni prejemnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki prejme podporo iz skladov prek upravičenca sklada za male projekte ali iz finančnega instrumenta;

(19) „prispevek iz programa“ pomeni podporo za finančni instrument iz skladov in iz nacionalnega javnega in morebitnega zasebnega sofinanciranja;

(20) „holdinški sklad“ pomeni sklad, ki je bil ustanovljen pod odgovornostjo organa upravljanja v okviru enega ali več programov z namenom izvajanja enega ali več posebnih skladov;

(21) „posebni sklad“ pomeni sklad, s katerim organ upravljanja ali holdinški sklad zagotavlja finančne produkte končnim prejemnikom;

(22) „telo, ki izvaja finančni instrument“ pomeni telo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja naloge holdinškega sklada ali posebnega sklada;

(23) „učinek vzvoda“ pomeni znesek vračljivega financiranja, zagotovljen končnim prejemnikom, deljen z zneskom prispevka iz skladov;

(24) „množiteljsko razmerje“ v okviru jamstvenih instrumentov pomeni razmerje, določeno na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj v zvezi z vsakim jamstvenim produktom, ki se zagotavlja, med vrednostjo osnovnih izplačanih novih posojil, naložb v lastniški kapital ali naložb v navidezni lastniški kapital ter zneskom prispevka iz programa, ki je bil rezerviran, za pogodbe o jamstvu za kritje pričakovanih in nepričakovanih izgub iz naslova teh novih posojil, naložb v lastniški kapital ali naložb v navidezni lastniški kapital;

(25) „stroški upravljanja“ pomeni neposredne ali posredne stroške, povrnjene na podlagi dokazila o izdatkih, ki so nastali pri izvajanju finančnih instrumentov;

(26) „provizije za upravljanje“ pomeni ceno za opravljene storitve, kakor je določeno v sporazumu o financiranju med organom upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški ali posebni sklad, ter, kadar je ustrezno, med telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja posebni sklad;

(27) „premestitev“ pomeni prenos enake ali podobne dejavnosti ali njenega dela v smislu točke 61a člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014;

(28) „javni prispevek“ pomeni kakršen koli prispevek za financiranje operacij iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih javnih organov ali evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, ustanovljenega v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ), proračuna Unije, ki je na voljo za sklade, proračuna subjektov javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali subjektov javnega prava in za namene določitve stopnje sofinanciranja programov ESS+ ali prednostnih nalog in lahko vključuje kakršna koli finančna sredstva, ki jih skupaj prispevajo delodajalci in delavci;

(29) „obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija naslednjega leta, razen za prvo obračunsko leto programskega obdobja, za katero pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti izdatkov do 30. junija 2022; za zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2029 do 30. junija 2030;

(30) „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki sodeluje pri izvajanju pomoči iz skladov, razen države članice, ki izvršuje svoje pravice v vlogi javnega organa;

(31) „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev veljavnega prava, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki škoduje ali bi škodovala proračunu Unije zaradi neupravičenih izdatkov v breme tega proračuna;

(32) „resna pomanjkljivost“ pomeni pomanjkljivost v uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora programa, pri katerem so potrebne bistvene izboljšave v sistemih upravljanja in nadzora ter pri katerem se katera koli od ključnih zahtev 2, 4, 5, 9, 12, 13 in 15 iz Priloge X ali dve ali več drugih ključnih zahtev glede na oceno uvrstijo v kategoriji 3 in 4 iz navedene priloge;

(33) „sistemska nepravilnost“ pomeni vsako nepravilnost, ki se lahko ponavlja in ima visoko verjetnost pojava v podobnih vrstah operacij ter je posledica resne pomanjkljivosti, vključno z neuspešno vzpostavitvijo ustreznih postopkov v skladu s to uredbo in pravili za posamezne sklade;

(34) „skupne napake“ pomeni vsoto napovedanih naključnih napak in, če je to ustrezno, razmejenih sistemskih napak in nepopravljenih izjemnih napak;

(35) „stopnja skupnih napak“ pomeni skupne napake deljene z revizijsko populacijo;

(36) „stopnja preostalih napak“ pomeni skupne napake, zmanjšane za finančne popravke, ki jih uporabi država članica, da bi zmanjšala tveganja, ki jih je opredelil revizijski organ, deljene z izdatki, ki jih je treba prijaviti v obračunih;

(37) „končana operacija“ pomeni operacijo, ki je bila fizično zaključena ali popolnoma izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna izplačila, njim pa je bil izplačan ustrezen javni prispevek;

(38) „vzorčna enota“ pomeni eno od enot, ki je lahko operacija, projekt znotraj operacije ali zahtevek upravičenca za plačilo, na katere se razdeli revizijska populacija za namene vzorčenja;

(39) „depozitni račun“ v primeru operacije javno-zasebnega partnerstva pomeni bančni račun, ki ga ureja pisni sporazum med javnim telesom upravičencem in zasebnim partnerjem, ki ga odobri organ upravljanja ali posredniško telo, za plačila med obdobjem upravičenosti ali po njem;

(40) „udeleženec“ pomeni fizično osebo, ki ima neposredne koristi od operacije, ne da bi bila odgovorna za začetek operacije ali za začetek in izvajanje operacije, ter ki v okviru ESPRA ne prejme finančne podpore;

(41) „energetska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri energetskem načrtovanju in odločitvah glede politik in naložb čim bolj upoštevajo alternativni ukrepi za stroškovno učinkovito energetsko učinkovitost, da bi dosegli učinkovitejše povpraševanje po energiji in njeno ponudbo, zlasti s stroškovno učinkovitimi prihranki končne porabe energije, pobudami za prilagajanje na odjem ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije, pri čemer pa bi vseeno dosegli cilje teh odločitev;

(42) „podnebna odpornost“ pomeni proces, s katerim se prepreči, da bi infrastrukturo prizadeli morebitni dolgoročni podnebni vplivi, hkrati pa se zagotovi, da se spoštuje načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in da je raven emisij toplogrednih plinov, ki izhaja iz projekta, skladna s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050;

(43) „pogojena nepovratna sredstva“ pomeni kategorijo nepovratnih sredstev, za katere veljajo pogoji, povezani s povračilom podpore;

(44) „EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke;

(45) „pečat odličnosti“ pomeni znak kakovosti, ki ga podeli Komisija v zvezi s predlogom, ki kaže, da se za predlog, ki je bil ocenjen na razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta Unije, šteje, da izpolnjuje minimalne zahteve glede kakovosti navedenega instrumenta Unije, vendar ga zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis za zbiranje predlogov, ni bilo mogoče financirati in bi lahko prejel podporo iz drugih virov financiranja Unije ali nacionalnih virov financiranja.

Člen 3

Izračun rokov za ukrepanje Komisije

Kadar je rok za ukrepanje Komisije določen, se ta rok začne, ko država članica predloži vse informacije v skladu z zahtevami iz te uredbe ali uredb za posamezne sklade.

Ta rok se začasno ustavi z dnem, ki sledi dnevu, na katerega Komisija državi članici pošlje svoje pripombe ali zahtevo za popravljene dokumente, in ta ustavitev traja, dokler se država članica ne odzove.

Člen 4

Obdelava in varstvo osebnih podatkov

Države članice in Komisija lahko osebne podatke obdelujejo le, kadar je to potrebno za izpolnjevanje njihovih zadevnih obveznosti iz te uredbe, zlasti za spremljanje, poročanje, komuniciranje, objavljanje, vrednotenje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizije ter po potrebi za določanje upravičenosti udeležencev. Osebni podatki se obdelujejo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 oziroma Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ).

POGLAVJE II

Cilji politike in načela za podporo iz skladov

Člen 5

Cilji politike

1. ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPRA podpirajo naslednje cilje politike: (a) konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT; (b) bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti; (c) bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti; (d) bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; (e) Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud.

SPP podpira specifični cilj omogočanja regijam in ljudem, da obravnavajo socialne, zaposlitvene, gospodarske in okoljske učinke, ki jih ima prehod na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 na podlagi Pariškega sporazuma.

Prvi pododstavek odstavka 1 tega člena se ne uporablja za sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27.

2. ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP prispevajo k ukrepom Unije, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU, z uresničevanjem naslednjih ciljev: (a) cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ v državah članicah in regijah, ki se podpira iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP, ter (b) cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpira ESRR.

3. Države članice in Komisija spodbujajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Pri tem čim bolje izkoristijo zadevne mehanizme za usklajevanje, katerih namen je preprečevanje podvajanja med načrtovanjem in izvajanjem. Ustrezno države članice in Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju skladov upoštevajo tudi zadevna priporočila za posamezne države.

Člen 6

Podnebni cilji in mehanizem za prilagajanje podnebnim spremembam

1. Države članice zagotovijo informacije o podpori ciljem na področju okolja in podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki temelji na vrstah ukrepov, za vsak sklad. Ta metodologija obsega določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem taka podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. V primeru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada se korekcijski koeficienti pripišejo razsežnostim in kodam za vrste ukrepov iz Priloge I. ESRR in Kohezijski sklad prispevata 30 % oziroma 37 % prispevka Unije za podprte izdatke za doseganje podnebnih ciljev, določenih za proračun Unije.

2. Cilj glede podnebnega prispevka za vsako državo članico se določi kot odstotek skupnih dodeljenih sredstev iz ESRR in Kohezijskega sklada ter vključi v programe zaradi vrst ukrepov in okvirne finančne razdelitve v skladu s točko (d)(viii) člena 22(3). Kot je določeno v členu 11(1), se predhodni cilj glede podnebnega prispevka določi v sporazumu o partnerstvu.

3. Država članica in Komisija redno spremljata spoštovanje ciljev glede prispevkov za podnebje na podlagi skupnih upravičenih izdatkov, ki jih upravičenci prijavijo organu upravljanja, razčlenjenih po vrstah ukrepov v skladu s členom 42, in na podlagi podatkov, ki jih predloži država članica. Kadar se pri spremljanju izkaže, da je napredek pri doseganju cilja glede podnebnega prispevka nezadosten, se država članica in Komisija na letni pregledovalni seji dogovorita o popravnih ukrepih.

4. Kadar napredek pri doseganju cilja glede podnebnega prispevka na nacionalni ravni ni zadosten do 31. decembra 2024, država članica to upošteva pri vmesnem pregledu v skladu s členom 18(1).

Člen 7

Deljeno upravljanje

1. Države članice in Komisija izvršujejo proračun Unije, dodeljen skladom v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe. Države članice pripravijo in izvajajo programe na ustrezni teritorialni ravni v skladu s svojim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom.

2. Komisija izvršuje znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki je bil prerazporejen na instrument za povezovanje Evrope (CEF), evropsko pobudo za mesta in medregionalne inovativne naložbe, znesek podpore iz ESS+, ki je bil prerazporejen na transnacionalno sodelovanje, zneske, prispevane v program InvestEU, in tehnično pomoč na pobudo Komisije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s točkama (a) in (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe.

3. Komisija lahko s soglasjem države članice in regij, ki jih to zadeva, izvaja sodelovanje najbolj oddaljenih regij znotraj cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru posrednega upravljanja.

Člen 8

Partnerstvo in upravljanje na več ravneh

1. Vsaka država članica za sporazum o partnerstvu in za vsak program organizira in izvaja celovito partnerstvo v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom ter ob upoštevanju posebnosti skladov. To partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje: (a) regionalne, lokalne, mestne in druge javne organe; (b) ekonomske in socialne partnerje; (c) ustrezna telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije in telesa, odgovorna za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije; (d) raziskovalne organizacije in univerze, kjer je to primerno.

2. Partnerstvo, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, deluje v skladu z načelom upravljanja na več ravneh in pristopom od spodaj navzgor. Država članica vključi partnerje iz odstavka 1 v pripravo sporazuma o partnerstvu ter v pripravo, izvajanje in vrednotenje programov, vključno prek sodelovanja v odborih za spremljanje v skladu s členom 39.

Države članice v tem okviru po potrebi dodelijo ustrezen delež sredstev iz skladov za razvoj upravnih zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe.

3. Partnerstvo v okviru programov Interreg vključuje partnerje iz vseh sodelujočih držav članic.

4. Organizacija in izvajanje partnerstva se izvajata v skladu z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, določenim v Delegirani uredbi (EU) št. 240/2014.

5. Komisija se vsaj enkrat na leto o izvajanju programov posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo partnerje na ravni Unije, ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izidu.

Člen 9

Horizontalna načela

1. Države članice in Komisija pri izvajanju skladov zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

2. Države članice in Komisija zagotovijo, da se med celotno pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem programov upoštevajo in spodbujajo enakost moških in žensk, vključevanje načela enakosti spolov ter vključevanje vidika enakosti spolov.

3. Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem programov preprečili diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Med celotno pripravo in izvajanjem programov se zlasti upošteva dostopnost za invalide.

4. Cilji skladov se izpolnjujejo skladno s ciljem spodbujanja trajnostnega razvoja, kot je določen v členu 11 PDEU, ob upoštevanju ciljev ZN glede trajnostnega razvoja, Pariškega sporazuma in načela, da se ne škoduje bistveno.

Cilji skladov se izpolnjujejo ob polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju okolja.

NASLOV II

STRATEŠKI PRISTOP

POGLAVJE I

Sporazum o partnerstvu

Člen 10

Priprava in predložitev sporazuma o partnerstvu

1. Vsaka država članica pripravi sporazum o partnerstvu, ki določa strateške usmeritve za načrtovanje programov ter ureditve za učinkovito in uspešno uporabo ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, SPP in ESPRA v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

2. Sporazum o partnerstvu se pripravi v skladu z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo. Kadar država članica že zagotavlja celovito partnerstvo med pripravo svojih programov, se šteje, da je ta zahteva izpolnjena.

3. Država članica sporazum o partnerstvu predloži Komisiji pred predložitvijo prvega programa ali hkrati z njim.

4. Sporazum o partnerstvu se lahko predloži skupaj z ustreznim letnim nacionalnim programom reform ter celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom.

5. Sporazum o partnerstvu je strateški in jedrnat dokument. Vsebuje največ 35 strani, razen če se država članica sama odloči za daljši dokument.

6. Država članica pripravi sporazum o partnerstvu v skladu s predlogo iz Priloge II. Država članica lahko sporazum o partnerstvu vključi v enega izmed svojih programov.

7. Programi Interreg se lahko predložijo Komisiji pred predložitvijo sporazuma o partnerstvu.

8. EIB lahko na zahtevo zadevne države članice sodeluje pri pripravi partnerskega sporazuma ter pri dejavnostih priprave operacij, finančnih instrumentov in javno-zasebnih partnerstev.

Člen 11

Vsebina sporazuma o partnerstvu

1. Sporazum o partnerstvu vsebuje naslednje elemente: (a) izbrane cilje politike in specifični cilj SPP z navedbo, v okviru katerih skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu, in katerih programov se bodo ti cilji izvajali, in zadevno utemeljitvijo, pri čemer se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt, načela evropskega stebra socialnih pravic ter, kjer je to ustrezno, regionalni izzivi; (b) za vsakega od izbranih ciljev politike in specifični cilj SPP: (i) povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu; (ii) usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je to ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi; (iii) dopolnjevanje in sinergije med skladi, zajetimi v sporazumu o partnerstvu, AMIF, SNV, IUMV ter drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti ter, kadar je to ustrezno, projekti, financiranimi v okviru Obzorja Evropa; (c) predhodno finančno dodelitev iz vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu, glede na cilj politike na nacionalni in, kjer je to ustrezno, regionalni ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko koncentracijo, in predhodno finančno dodelitev za specifični cilj SPP, vključno s katerimi koli sredstvi ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27; (d) predhodni cilj glede podnebnega prispevka v skladu s členom 6(2); (e) kadar je ustrezno, razčlenitev finančnih sredstev glede na kategorijo regije, pripravljeno v skladu s členom 108(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev v skladu s členoma 26 in 111, vključno z utemeljitvijo za take prerazporeditve; (f) za tehnično pomoč izbiro – s strani države članice – oblike prispevka Unije v skladu s členom 36(3) in, kadar je ustrezno, predhodno finančno dodelitev iz vsakega od skladov, ki so zajeti v sporazumu o partnerstvu, na nacionalni ravni ter razčlenitev finančnih sredstev glede na program in kategorijo regije; (g) zneske, ki jih je treba prispevati v program InvestEU, po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno; (h) seznam načrtovanih programov v okviru skladov, zajetih v partnerskem sporazumu, z ustreznimi predhodnimi finančnimi dodelitvami glede na sklad in ustreznim nacionalnim prispevkom glede na kategorijo regije, kadar je ustrezno; (i) povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica načrtuje sprejeti za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu; (j) po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov ali posebnih potreb regij in območij.

Kar zadeva cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), sporazum o partnerstvu vsebuje le seznam načrtovanih programov.

2. Sporazum o partnerstvu lahko vsebuje tudi povzetek ocene izpolnjevanja zadevnih omogočitvenih pogojev iz člena 15 ter prilog III in IV.

Člen 12

Odobritev sporazuma o partnerstvu

1. Komisija oceni sporazum o partnerstvu in njegovo skladnost s to uredbo ter pravili za posamezne sklade, pri čemer spoštuje načelo sorazmernosti in upošteva strateško naravo dokumenta, število zajetih programov in skupen znesek sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. Komisija v svoji oceni upošteva zlasti, kako se država članica namerava odzvati na ustrezna priporočila za posamezne države, njen celovit nacionalni energetski in podnebni načrt ter evropski steber socialnih pravic.

2. Komisija lahko poda pripombe na sporazum o partnerstvu, ki ga predloži država članica, v treh mesecih po datumu njegove predložitve.

3. Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda sporazum o partnerstvu.

4. Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se sporazum o partnerstvu sprejme najpozneje v štirih mesecih od datuma prve predložitve tega sporazuma o partnerstvu s strani zadevne države članice.

5. Kadar je v skladu s členom 10(6) sporazum o partnerstvu vključen v program, Komisija z izvedbenim aktom sprejme enotno odločitev o odobritvi tako sporazuma o partnerstvu kot programa najpozneje v šestih mesecih od datuma prve predložitve programa s strani zadevne države članice.

Člen 13

Sprememba sporazuma o partnerstvu

1. Država članica lahko Komisiji do 31. marca 2025 predloži spremenjen sporazum o partnerstvu, pri čemer upošteva rezultat vmesnega pregleda.

2. Komisija oceni spremembo in lahko da pripombe v treh mesecih po predložitvi spremenjenega sporazuma o partnerstvu.

3. Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni sporazum o partnerstvu.

4. Komisija spremembe sporazuma o partnerstvu odobri najpozneje šest mesecev po tem, ko država članica prvič predloži to spremembo.

Člen 14

Uporaba ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se izvajajo prek programa InvestEU

1. Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu dodelijo znesek v višini do 2 % začetne nacionalne dodelitve za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPRA, ki se prispeva v program InvestEU ter se zagotovi prek jamstva EU in svetovalnega vozlišča InvestEU v skladu s členom 10 uredbe o InvestEU. Države članice lahko s soglasjem zadevnega organa upravljanja za vsakega od teh skladov po 1. januarju 2023 z enim ali več zahtevki za spremembo programa nadalje dodelijo znesek v višini do 3 % začetne nacionalne dodelitve.

Taki zneski prispevajo k doseganju izbranih ciljev politike iz sporazuma o partnerstvu ali programa in podpirajo naložbe predvsem v kategoriji regij, ki prispevajo sredstva.

Taki prispevki se izvajajo v skladu s pravili iz uredbe o InvestEU in ne predstavljajo prerazporeditev sredstev v okviru člena 26.

2. Države članice določijo skupni znesek prispevkov za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno. Za sporazum o partnerstvu se lahko dodelijo sredstva za tekoče in prihodnja koledarska leta. Kadar država članica zaprosi za spremembo programa se lahko dodelijo le sredstva za prihodnja koledarska leta.

3. Zneski iz odstavka 1 tega člena se uporabijo za rezervacije dela jamstva EU v okviru razdelka države članice in za svetovalno vozlišče InvestEU po sklenitvi sporazuma o prispevku v skladu s členom 10(3) uredbe o InvestEU. Komisija lahko proračunske obveznosti Unije za vsak sporazum o prispevku prevzame v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

4. Ne glede na člen 12 finančne uredbe se v primeru, da se sporazum o prispevku, kakor je določen v členu 10(2) uredbe o InvestEU, ne sklene v štirih mesecih po datumu sprejetja sklepa Komisije o sprejetju sporazuma o partnerstvu za znesek iz odstavka 1 tega člena, dodeljen v sporazumu o partnerstvu, ustrezni znesek dodeli programu ali programom v okviru sklada, ki prispeva sredstva, in kategorije regije, kadar je to ustrezno na podlagi zahteve države članice.

Sporazum o prispevku za zneske iz odstavka 1, dodeljene v zahtevi za spremembo programa, se sklene hkrati s sprejetjem sklepa o spremembi programa.

5. Kadar sporazum o jamstvu v skladu z drugim pododstavkom člena 10(4) uredbe o InvestEU ni bil sklenjen v devetih mesecih po sklenitvi sporazuma o prispevku, se sporazum o prispevku sporazumno prekine ali podaljša.

Kadar država članica ne želi več sodelovati v skladu InvestEU, se zadevni zneski, vplačani kot rezervacije v skupni sklad za rezervacije, povrnejo kot notranji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. Zadevna država članica predloži zahtevek za eno ali več sprememb programa, da se uporabijo povrnjeni zneski in zneski, dodeljeni za prihodnja koledarska leta v skladu z odstavkom 2 tega člena. Prekinitev ali sprememba sporazuma o prispevku se sklene hkrati s sprejetjem sklepov o spremembi zadevnega programa ali programov.

6. Kadar se sporazum o jamstvu v skladu s tretjim pododstavkom člena 10(4) uredbe o InvestEU ne izvede v celoti v štirih letih od sklenitve sporazuma o jamstvu, se sporazum o prispevku spremeni. Država članica lahko zahteva, da se zneski, ki so prispevani v jamstvo EU iz odstavka 1 tega člena in dodeljeni v skladu s sporazumom o jamstvu, vendar ne zajemajo osnovnih posojil, naložb lastniškega kapitala ali drugih instrumentov, povezanih s tveganjem, obravnavajo v skladu z odstavkom 5 tega člena.

7. Sredstva, ki se ustvarijo iz zneskov, prispevanih v jamstvo EU, ali ki jih je mogoče pripisati tem zneskom, se dajo na voljo državi članici v skladu s točko (a) člena 10(5) uredbe o InvestEU in se uporabijo za podporo v okviru istega cilja ali ciljev v obliki finančnih instrumentov ali proračunskih jamstev.

8. Za zneske, ki se ponovno uporabijo v programu v skladu z odstavki 4, 5 in 6 tega člena, začne rok za sprostitev obveznosti iz člena 105(1) teči v letu, v katerem se prevzamejo ustrezne proračunske obveznosti.

POGLAVJE II

Omogočitveni pogoji in okvir smotrnosti

Člen 15

Omogočitveni pogoji

1. V tej uredbi so za specifične cilje določeni omogočitveni pogoji.

Priloga III vsebuje horizontalne omogočitvene pogoje, ki se uporabljajo za vse specifične cilje in merila, potrebna za oceno njihovega izpolnjevanja.

Priloga IV vsebuje tematske omogočitvene pogoje za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad ter merila, potrebna za oceno njihovega izpolnjevanja.

Omogočitveni pogoj v zvezi z orodji in zmogljivostmi za učinkovito uporabo pravil o državni pomoči se ne uporablja za programe, ki prejemajo podporo iz AMIF, SNV ali IUMV.

2. Država članica pri pripravi programa ali uvedbi novega specifičnega cilja kot dela spremembe programa oceni, ali so omogočitveni pogoji, ki so povezani z izbranim specifičnim ciljem, izpolnjeni. Omogočitveni pogoj je izpolnjen, kadar so izpolnjena vsa povezana merila. Država članica v vsakem programu ali spremembi programa opredeli izpolnjene in neizpolnjene omogočitvene pogoje in utemelji, kadar meni, da je bil omogočitveni pogoj izpolnjen.

3. Kadar omogočitveni pogoj ni izpolnjen v času odobritve programa ali spremembe programa, država članica obvesti Komisijo, takoj ko meni, da je bil omogočitveni pogoj izpolnjen, in izpolnitev utemelji.

4. Komisija čim prej in najpozneje tri mesece po prejetju informacij iz odstavka 3 izvede oceno in obvesti državo članico, ali se strinja z državo članico o izpolnitvi omogočitvenega pogoja.

Kadar se Komisija ne strinja z državo članico o izpolnitvi omogočitvenega pogoja, o tem obvesti državo članico in navede svojo oceno.

Kadar se država članica ne strinja z oceno Komisije, v enem mesecu predloži svoje pripombe, Komisija pa nato ravna v skladu s prvim pododstavkom.

Kadar država članica sprejme oceno Komisije, ravna v skladu z odstavkom 3.

5. Izdatki v zvezi z operacijami, povezanimi s specifičnim ciljem, so brez poseganja v člen 105 lahko vključeni v zahtevke za plačila, vendar jih Komisija ne povrne, dokler ne obvesti države članice o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4 tega člena.

Prvi pododstavek se ne uporablja za operacije, ki prispevajo k izpolnitvi ustreznega omogočitvenega pogoja.

6. Država članica zagotovi, da omogočitveni pogoji ostajajo izpolnjeni in se upoštevajo v celotnem programskem obdobju. Komisijo obvesti o kakršni koli spremembi, ki vpliva na izpolnitev omogočitvenih pogojev.

Kadar Komisija meni, da omogočitveni pogoj ni več izpolnjen, o tem obvesti državo članico, pri čemer navede svojo oceno. Po tem se upošteva postopek iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 4.

Kadar Komisija ugotovi, da omogočitveni pogoj še vedno ni izpolnjen, so izdatki v zvezi s specifičnim ciljem na podlagi pripomb države članice in brez poseganja v člen 105 lahko vključeni v zahtevke za plačila, vendar jih Komisija ne povrne, dokler ne obvesti države članice o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4 tega člena.

7. Priloga IV se ne uporablja za prednostne naloge, ki se podpirajo iz SPP, ali za katera koli sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27.

Člen 16

Okvir smotrnosti

1. Vsaka država članica vzpostavi okvir smotrnosti, da se med izvajanjem programa omogočijo spremljanje in vrednotenje smotrnosti programa, pa tudi poročanje o njegovi smotrnosti ter da se prispeva k merjenju splošne smotrnosti skladov.

Okvir smotrnosti sestavljajo:

(a) kazalniki učinka in rezultatov, povezani s specifičnimi cilji iz uredb za posamezne sklade, izbranimi za program;

(b) mejniki, ki jih je treba doseči do konca leta 2024 za kazalnike učinka, ter

(c) cilji, ki jih je treba doseči do konca leta 2029 za kazalnike učinka in rezultatov.

2. Mejniki in cilji se določijo za vsak specifični cilj znotraj programa, z izjemo tehnične pomoči in specifičnega cilja, ki obravnava materialno prikrajšanost iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

3. Mejniki in cilji omogočajo Komisiji in državi članici, da merita napredek pri doseganju specifičnih ciljev. Izpolnjujejo zahteve iz člena 33(3) finančne uredbe.

Člen 17

Metodologija za vzpostavitev okvira smotrnosti

1. Metodologija za vzpostavitev okvira smotrnosti vključuje: (a) merila, ki jih država članica uporablja pri izboru kazalnikov; (b) uporabljene podatke ali dokaze, zagotavljanje kakovosti podatkov in metodo izračuna; (c) dejavnike, ki lahko vplivajo na doseganje mejnikov in ciljev ter načine, kako so bili upoštevani.

2. Država članica da na zahtevo metodologijo za vzpostavitev okvira smotrnosti na voljo Komisiji.

Člen 18

Vmesni pregled in znesek prožnosti

1. Pri programih, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP, država članica pregleda vsak program, pri čemer upošteva naslednje elemente: (a) nove izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024; (b) napredek pri izvajanju celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, če je to ustrezno; (c) napredek pri izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic; (d) socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji, s posebnim poudarkom na ozemeljskih potrebah, ob upoštevanju vseh večjih negativnih finančnih, gospodarskih ali socialnih sprememb; (e) glavne rezultate zadevnih vrednotenj; (f) napredek pri doseganju mejnikov, pri čemer se upoštevajo večje težave, do katerih je prišlo pri izvajanju programa; (g) za programe, ki se podpirajo iz SPP, oceno, ki jo je opravila Komisija v skladu s točko (b) člena 29(1) Uredbe (EU) 2018/1999.

2. Država članica za vsak program Komisiji do 31. marca 2025 predloži oceno o izidu vmesnega pregleda, vključno s predlogom za dokončno dodelitev zneska prožnosti iz drugega pododstavka člena 86(1).

3. Če se to šteje za potrebno po vmesnem pregledu programa ali v primeru, da so bili opredeljeni novi izzivi v skladu s točko (a) odstavka 1, država članica Komisiji predloži oceno iz odstavka 2 skupaj s spremenjenim programom.

Revizije vsebujejo:

(a) dodelitve finančnih sredstev glede na prednostne naloge;

(b) revidirane ali nove cilje;

(c) zneske, ki se prispevajo v program InvestEU, po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno.

Komisija odobri revidiran program v skladu s členom 24, vključno z dokončno dodelitvijo zneska prožnosti.

4. Kadar kot rezultat vmesnega pregleda država članica meni, da programa ni treba spremeniti, Komisija bodisi: (a) sprejme odločitev v treh mesecih po predložitvi ocene iz odstavka 2, v kateri potrdi dokončno dodelitev zneska prožnosti, bodisi (b) od države članice zahteva, naj v dveh mesecih po predložitvi ocene iz odstavka 2 tega člena predloži spremenjen program v skladu s členom 24.

5. Do sprejetja odločitve, s katero Komisija potrdi dokončno dodelitev zneska prožnosti, ta znesek ni na voljo za izbor operacij.

6. Komisija pripravi poročilo o izidu vmesnega pregleda ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do konca leta 2026.

POGLAVJE III

Ukrepi, povezani z dobrim gospodarskim upravljanjem ter izjemnimi ali neobičajnimi okoliščinami

Člen 19

Ukrepi za povezovanje uspešnosti skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem

1. Komisija lahko od države članice zahteva, da pregleda ustrezne programe in predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta.

To se lahko zahteva iz naslednjih razlogov:

(a) za podporo izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) PDEU, naslovljenih na zadevno državo članico;

(b) za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 7(2) ali členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ), pod pogojem, da se te spremembe štejejo za potrebne, da se pomaga popraviti makroekonomska neravnotežja.

2. Zahteva Komisije, naslovljena na državo članico v skladu z odstavkom 1, je upravičena, kadar je potrebna podpora za izvajanje ustreznih priporočil, pri čemer Komisija navede programe ali prednostne naloge, ki jih po njenem mnenju to zadeva, ter naravo pričakovanih sprememb. Takšne zahteve ni mogoče nasloviti pred letom 2023 ali po letu 2026, v zvezi z istim programom pa ne v dveh zaporednih letih.

3. Država članica v roku dveh mesecev po prejetju zahteve iz odstavka 1 nanjo odgovori, pri čemer navede spremembe ustreznih programov, ki so po njenem mnenju potrebne, in razloge za te spremembe ter opredeli zadevne programe ter naravo predlaganih sprememb, navede pa tudi njihove pričakovane učinke na izvajanje priporočil in skladov. Komisija po potrebi v roku enega meseca po prejetju tega odgovora da pripombe.

4. Država članica v roku dveh mesecev po predložitvi odgovora iz odstavka 3 predloži predlog o spremembi ustreznih programov.

5. Kadar Komisija ne predloži pripomb ali kadar se prepriča, da so vse njene pripombe ustrezno upoštevane, sprejme sklep o odobritvi sprememb ustreznih programov najpozneje štiri mesece po tem, ko država članica predloži to spremembo.

6. Kadar država članica ne sprejme učinkovitih ukrepov v odziv na zahtevo v skladu z odstavkom 1 v rokih iz odstavkov 3 in 4, lahko Komisija v treh mesecih po svojih pripombah v skladu z odstavkom 3 ali po predložitvi predloga države članice v skladu z odstavkom 4 Svetu predlaga, da začasno ustavi del ali vsa plačila za zadevne programe ali prednostne naloge. Komisija v svojem predlogu navede razloge, na podlagi katerih sklepa, da država članica ni učinkovito ukrepala. Komisija pri pripravi svojega predloga upošteva vse zadevne informacije ter ustrezno upošteva vse elemente, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga v skladu z odstavkom 14, in mnenja, izražena v njem.

Svet o tem predlogu odloči z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se uporablja le v zvezi z zahtevki za plačilo, ki so predloženi po datumu sprejetja tega izvedbenega akta.

7. Komisija Svetu predlaga začasno ustavitev vseh ali dela obveznosti ali plačil za enega ali več programov države članice, kadar Svet v skladu s členom 126(8) ali (11) PDEU odloči, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, razen če ugotovi, da obstaja resen gospodarski upad v euroobmočju ali v Uniji kot celoti v smislu členov 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 ( 10 ).

8. Komisija lahko Svetu predlaga začasno ustavitev vseh ali dela obveznosti ali plačil za enega ali več programov države članice v naslednjih primerih: (a) kadar Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejme dve zaporedni priporočili v istem postopku v zvezi z čezmernim neravnotežjem, ker je država članica predložila načrt popravljalnih ukrepov, ki ni primeren; (b) kadar Svet v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 1176/2011 v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnotežjem sprejme dva zaporedna sklepa, s katerima ugotovi neupoštevanje s strani države članice, ker ta ni sprejela priporočenih popravljalnih ukrepov; (c) kadar Komisija sklene, da država članica ni sprejela ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 ( 11 ), in posledično odloči, da ne bo odobrila izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; (d) kadar Svet sklene, da država članica ne ravna skladno s programom za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ) ali z ukrepi, zahtevanimi v sklepu Sveta, sprejetem v skladu s členom 136(1) PDEU.

9. Prednost se da začasni ustavitvi obveznosti. Plačila se začasno ustavijo le, kadar je treba takoj ukrepati in v primeru znatnega neupoštevanja. Začasna ustavitev plačil se uporablja za zahtevke za plačila, predložene za zadevne programe po datumu sklepa o začasni ustavitvi.

10. Šteje se, da Svet sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o začasni ustavitvi obveznosti, razen če Svet z izvedbenim aktom v enem mesecu od predložitve predloga Komisije s kvalificirano večino sklene, da se predlog zavrne.

Začasna ustavitev obveznosti velja za obveznosti iz skladov za zadevno državo članico od 1. januarja leta, ki sledi sprejetju sklepa o začasni ustavitvi.

Svet na predlog Komisije iz odstavkov 7 in 8 z izvedbenim aktom sprejme sklep v zvezi z začasno ustavitvijo plačil.

11. Obseg in raven začasne ustavitve obveznosti ali plačil, ki se odredi, sta sorazmerna, spoštujeta enako obravnavanje držav članic ter upoštevata gospodarske in socialne razmere zadevne države članice, zlasti stopnjo brezposelnosti, stopnjo revščine ali socialne izključenosti v zadevni državi članici v primerjavi s povprečjem Unije in vpliv začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. Vpliv začasnih ustavitev na programe izjemnega pomena za obravnavanje neugodnih gospodarskih ali socialnih pogojev je poseben dejavnik, ki ga je treba upoštevati.

12. Začasna ustavitev obveznosti je omejena na največ 25 % obveznosti v zvezi z naslednjim koledarskim letom za sklade ali 0,25 % nominalnega BDP, pri čemer se upošteva nižji znesek v katerem koli od naslednjih primerov: (a) v prvem primeru neupoštevanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz odstavka 7; (b) v prvem primeru neupoštevanja v zvezi z načrtom popravljalnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (a) odstavka 8; (c) v primeru neupoštevanja predlaganih popravnih ukrepov v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (b) odstavka 8; (d) v prvem primeru neupoštevanja iz točk (c) in (d) odstavka 8.

V primeru vztrajnega neupoštevanja lahko začasna ustavitev obveznosti preseže najvišje odstotke, določene v prvem pododstavku.

13. Svet na predlog Komisije odpravi začasno ustavitev obveznosti v naslednjih primerih: (a) kadar postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem miruje v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) PDEU sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja; (b) kadar Svet potrdi načrt popravljalnih ukrepov, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011, ali je postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem začasno zadržan v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet končal postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem v skladu s členom 11 navedene uredbe; (c) kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe iz Uredbe (ES) št. 332/2002; (d) kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe za izvajanje programa za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 ali ukrepe, zahtevane na podlagi sklepa Sveta, sprejetega v skladu s členom 136(1) PDEU.

Ko Svet odpravi začasno ustavitev obveznosti, Komisija v proračun ponovno vključi začasno ustavljene obveznosti v skladu s členom 6 Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093.

Začasno ustavljene obveznosti se v obdobju po letu 2027 ne smejo ponovno vključiti v proračun.

Rok za sprostitev proračunskih obveznosti za znesek, ki se ponovno vključi v proračun, v skladu s členom 105 začne teči od leta, v katerem je bila začasno ustavljena obveznost ponovno vključena v proračun.

Kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije sprejme sklep o odpravi začasne ustavitve plačil. Šteje se, da Svet sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o odpravi začasne ustavitve obveznosti, razen če Svet z izvedbenim aktom v enem mesecu od predložitve predloga Komisije s kvalificirano večino sklene, da se predlog zavrne.

14. Komisija Evropski parlament obvešča o izvajanju tega člena. Zlasti Komisija Evropski parlament takoj obvesti o tem, da država članica izpolnjuje enega od pogojev iz odstavka 6, 7 ali 8, in navede podrobnosti o skladih in programih, ki bi lahko bili predmet začasne ustavitve.

Evropski parlament lahko Komisijo pozove k strukturiranemu dialogu o uporabi tega člena, ob upoštevanju posredovanja informacij iz prvega pododstavka.

Komisija predlog o začasni ustavitvi oziroma predlog o odpravi takšne začasne ustavitve brez odlašanja po njegovem sprejetju predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropski parlament lahko Komisijo pozove, naj utemelji razloge za njen predlog.

15. Komisija do 31. decembra 2025 opravi pregled uporabe tega člena. V ta namen pripravi poročilo in ga po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

16. Kadar pride do večjih sprememb socialnih in gospodarskih razmer v Uniji, lahko Komisija predloži predlog za pregled uporabe tega člena ali pa lahko Evropski parlament ali Svet v skladu s členom 225 oziroma členom 241 PDEU od Komisije zahteva, naj predloži tak predlog.

17. Ta člen se ne uporablja za ESS+, AMIF, SNV, BMVI ali programe Interreg.

Člen 20

Začasni ukrepi za uporabo skladov v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine

1. Kadar po 1. juliju 2021 Svet prizna pojav neobičajnega dogodka, na katerega ena ali več držav članic ne more vplivati in ki ima večji vpliv na položaj javnih financ ali povzroči resen gospodarski upad v euroobmočju ali Uniji kot celoti, kot je navedeno v desetem pododstavku člena 5(1), četrtem pododstavku člena 6(3), desetem pododstavku člena 9(1) in četrtem pododstavku člena 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ( 13 ), ali pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, kot je navedeno v členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, lahko Komisija z izvedbenim sklepom in za obdobje največ 18 mesecev sprejme enega ali več od naslednjih ukrepov, če so ti nujno potrebni za odziv na takšne izjemne ali neobičajne okoliščine: (a) na zahtevo ene ali več zadevnih držav članic zviša vmesna plačila za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja, ne da bi ta presegla 100 %, z odstopanjem od člena 112(3) in (4) te uredbe, pa tudi od člena 40 [uredbe o ESPRA], člena 15 [uredbe o AMIF], člena 12 [uredbe o SNV] ter člena 12 [uredbe o IUMV]; (b) dovoli organom države članice, da za podporo izberejo operacije, ki so bile fizično dokončane ali popolnoma izvedene, preden je bil pri organu upravljanja ustrezno vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, z odstopanjem od člena 63(6), pod pogojem, da je operacija odziv na izjemne okoliščine; (c) zagotovi, da so lahko izdatki za operacije v odziv na takšne okoliščine upravičeni od dneva, na katerega je Svet potrdil pojav teh okoliščin, z odstopanjem od člena 63(7); (d) podaljša roke za predložitev dokumentov in podatkov Komisiji za do 3 mesece z odstopanjem od členov 41(6), 42(1), 44(2) in prvega pododstavka člena 49(3).

2. Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o izvajanju tega člena. Ko je izpolnjen en od pogojev iz odstavka 1, Komisija takoj obvesti Evropski parlament in Svet o svoji oceni razmer in predvidenih nadaljnjih ukrepih.

3. Evropski parlament ali Svet lahko Komisijo pozoveta k strukturiranemu dialogu o uporabi tega člena. Komisija pri ocenjevanju razmer in načrtovanju nadaljnjih ukrepov ustrezno upošteva zavzeta stališča in mnenja, izražena v okviru strukturiranega dialoga.

4. Če se po obdobju največ osemnajst mesecev, kot je določeno v odstavku 1, posebne okoliščine, ki so privedle do sprejetja teh začasnih ukrepov, nadaljujejo, Komisija ponovno oceni stanje in po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe, pri čemer zagotovi potrebno prožnost za obravnavo teh okoliščin.

5. Komisija brez odlašanja obvesti Evropski parlament in Svet o izvedbenem sklepu, sprejetem na podlagi odstavka 1, najpozneje pa v dveh delovnih dneh po njegovem sprejetju.

NASLOV III

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

POGLAVJE I

Splošne določbe o skladih

Člen 21

Priprava in predložitev programov

1. Države članice v sodelovanju s partnerji iz člena 8(1) pripravijo programe za izvajanje skladov za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

2. Države članice programe predložijo Komisiji najpozneje tri mesece po predložitvi sporazuma o partnerstvu. Države članice za AMIF, SNV in IUMV Komisiji programe predložijo najpozneje tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe ali zadevne uredbe za posamezen sklad, kar od tega je pozneje.

3. Države članice pripravijo programe v skladu s predlogo za programe iz Priloge V.

Države članice za AMIF, SNV in IUMV pripravijo programe v skladu s predlogo za programe iz Priloge VI.

4. Kadar je okoljsko poročilo pripravljeno v skladu z Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ), se objavi na spletni strani programa iz člena 49(1) te uredbe.

Člen 22

Vsebina programov

1. V vsakem programu je določena strategija za prispevek programa k ciljem politike ali specifičnemu cilju SPP in sporočanje njegovih rezultatov.

2. Program je sestavljen iz ene ali več prednostnih nalog. Vsaka prednostna naloga ustreza enemu cilju politike, specifičnemu cilju SPP ali tehnični pomoči, ki se izvaja v skladu s členom 36(4) ali členom 37. Prednostna naloga lahko uporabi podporo iz enega ali več skladov, razen če prejme podporo iz SPP ali zadevne tehnične pomoči izvajane v skladu s členom 36(4) ali členom 37. Prednostna naloga, ki ustreza cilju politike, je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike ali specifičnemu cilju SPP.

Pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, program uporabi podporo iz enega sklada ter mora biti sestavljen iz specifičnih ciljev in specifičnih ciljev tehnične pomoči.

3. Vsak program določa: (a) povzetek glavnih izzivov, pri čemer upošteva: (i) gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja ter neenakosti, razen pri programih, ki jih podpira ESPRA; (ii) nedelovanje trga; (iii) naložbene potrebe ter dopolnjevanje in sinergije z drugimi oblikami podpore; (iv) izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, ustreznih nacionalnih ali regionalnih strategijah te države članice, vključno z njenim celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom, v povezavi z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ter, za AMIF, SNV in IUMV, drugih ustreznih priporočilih Unije, naslovljenih na državo članico; (v) izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem ter ukrepe za poenostavitev; (vi) po potrebi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov; (vii) spoznanja iz izkušenj v preteklosti; (viii) makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar države članice in regije sodelujejo pri takšnih strategijah; (ix) pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov ter utemeljitev za izbiro specifičnih ciljev; (x) za programe, ki jih podpira SPP, izzive pri prehodu, opredeljene v območnih načrtih za pravični prehod; Točke (i), (ii) in (viii) se ne uporabljajo za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV ali IUMV. (b) utemeljitev za izbrane cilje politike, ustrezne prednostne naloge, specifične cilje in oblike podpore; (c) za vsako prednostno nalogo, razen za tehnično pomoč, specifične cilje; (d) za vsak specifični cilj: (i) povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem, makroregionalnim strategijam, strategijam za morske bazene in območnim načrtom za pravični prehod, ki jih podpira SPP, kadar je to ustrezno; (ii) kazalnike učinka in kazalnike rezultatov z ustreznimi mejniki in cilji; (iii) glavne ciljne skupine; (iv) ukrepe za zagotavljanje enakosti, vključenosti in nediskriminacije; (v) navedbo specifičnih ciljnih ozemelj, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi orodji; (vi) medregionalne, čezmejne in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki so vsaj v eni od drugih držav članic ali zunaj Unije, kadar je to ustrezno; (vii) načrtovano uporabo finančnih instrumentov; (viii) vrste ukrepov in okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa; (ix) za specifični cilj SPP, utemeljitev vseh zneskov, ki se prerazporedijo iz sredstev ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ter njihovo razčlenitev po kategoriji regije, pri čemer se upoštevajo vrste ukrepov, načrtovanih v skladu z območnimi načrti za pravični prehod; (e) za vsako prednostno nalogo v zvezi s tehnično pomočjo, izvedeno v skladu s členom 36(4): (i) povezane vrste ukrepov; (ii) kazalnike učinka z ustreznimi mejniki in cilji; (iii) glavne ciljne skupine; (iv) vrste ukrepov in okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa; (f) načrtovano uporabo tehnične pomoči v skladu s členom 37, če je to ustrezno, in ustreznimi vrstami ukrepov; (g) finančni načrt, ki vsebuje: (i) razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili prerazporejeni v skladu s členom 26 ali 27; (ii) za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP, razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsako prednostno nalogo glede na sklad in kategorijo regije, kadar je ustrezno, ter nacionalni prispevek z navedbo, ali je ta sestavljen iz javnega ali zasebnega prispevka ali obeh; (iii) za programe, ki jih podpira ESPRA, razpredelnico, ki za vsak specifični cilj podrobno navaja znesek skupnih finančnih dodelitev podpore iz sklada in nacionalnega prispevka; (iv) za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, razpredelnico, ki podrobno navaja, glede na specifičen cilj, skupne finančne dodelitve glede na vrsto ukrepa in nacionalni prispevek, pri čemer navede, ali je sestavljen iz javnega ali zasebnega prispevka ali obeh; (h) ukrepe, sprejete za vključitev ustreznih partnerjev iz člena 8(1) v pripravo programa, ter vlogo teh partnerjev pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju programa; (i) za vsak omogočitveni pogoj, povezan z izbranim specifičnim ciljem, določen v skladu s členom 15, prilogama III in IV, oceno, ali je omogočitveni pogoj izpolnjen na datum predložitve programa; (j) pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program, prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kjer je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; (k) organe, pristojne za program, in telo ali v primeru tehnične pomoči v skladu s členom 36(5), kadar je to ustrezno, telesa, ki prejmejo plačila od Komisije.

Točka (a)(i), (ii) in (viii) tega odstavka se ne uporablja za programe, ki se omejujejo na podporo specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+. Točka (d) tega odstavka se ne uporablja za specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

Za ESRR, Kohezijski sklad, ESS+, SPP in ESPRA se programu v informativne namene priloži seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom.

Če je v skladu s točko (k) več kot eno telo opredeljeno za prejemanje plačil s strani Komisije, država članica določi delež povrnjenih zneskov med temi telesi.

4. Z odstopanjem od točk (b) do (e) odstavka 3 se za vsak specifični cilj programov, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, predloži naslednje: (a) opis prvotnega stanja, izzivov in odzivov, ki jih podpira sklad; (b) navedba izvedbenih ukrepov; (c) okvirni seznam ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem; (d) kadar je to ustrezno, utemeljitev za operativno podporo, specifične ukrepe, nujno pomoč in ukrepe, kakor je navedeno v členih 19 in 20 uredbe o AMIF; (e) kazalniki učinka in rezultatov z ustreznimi mejniki in cilji; (f) okvirna razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa.

5. Vrste ukrepov temeljijo na nomenklaturi iz Priloge I. Za programe, ki jih podpirajo ESPRA, AMIF, SNV in IUMV, vrste ukrepov temeljijo na nomenklaturi iz uredb za posamezne sklade.

6. Za programe ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP razpredelnica iz točke (g)(ii) odstavka 3 vključuje zneske za leta 2021 do 2027, vključno z zneskom prilagodljivosti.

7. Država članica Komisiji sporoči vse spremembe informacij iz točke (k) prvega pododstavka odstavka 3, ne da bi bila potrebna sprememba programa.

8. Za programe, ki jih podpira SPP, države članice Komisiji predložijo območne načrte za pravični prehod kot del programa ali programov ali zahteve za spremembo.

Člen 23

Odobritev programov

1. Komisija oceni program in njegovo skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade ter, za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA, skladnost programa z zadevnim sporazumom o partnerstvu. V svoji oceni upošteva zlasti ustrezna priporočila za posamezne države, ustrezne izzive, opredeljene v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, in načela evropskega stebra socialnih pravic ter način njihove obravnave.

2. Komisija lahko da pripombe v treh mesecih po predložitvi programa s strani države članice.

3. Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda program.

4. Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se program odobri najpozneje v petih mesecih od datuma prve predložitve programa s strani države članice.

Člen 24

Sprememba programov

1. Država članica lahko predloži obrazloženo zahtevo za spremembo programa skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na doseganje ciljev.

2. Komisija oceni spremembo in njeno skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade, vključno z zahtevami na nacionalni ravni, ter lahko v dveh mesecih po predložitvi spremenjenega programa poda svoje pripombe.

3. Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni program.

4. Komisija sprejme odločitev, s katero se sprememba programa odobri najpozneje štiri mesece po tem, ko država članica predloži to spremembo.

5. Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP, lahko država članica v programskem obdobju prerazporedi do 8 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 4 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada v okviru istega programa. Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ in SPP, se prerazporeditev nanaša samo na dodelitve za isto kategorijo regije.

Pri programih, ki jih podpira ESPRA, lahko država članica v programskem obdobju prerazporedi do 8 % prvotne dodelitve za specifični cilj na drug specifični cilj, vključno s tehnično pomočjo, ki se izvaja v skladu s členom 36(4).

Pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, lahko država članica v programskem obdobju prerazporedi dodelitve med vrstami ukrepov v okviru iste prednostne naloge, dodatno pa do 15 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo na drugo prednostno nalogo istega sklada.

Take prerazporeditve ne smejo vplivati na prejšnja leta. Prerazporeditve in povezane spremembe se ne štejejo za bistvene in ne zahtevajo sklepa Komisije o odobritvi spremembe programa. Vendar izpolnjujejo vse regulativne zahteve in jih vnaprej odobri odbor za spremljanje v skladu s točko (d) člena 40(2). Država članica Komisiji predloži spremenjeno razpredelnico iz točke (g)(ii), (iii) ali (iv) člena 22(3), kot je ustrezno, skupaj z vsemi povezanimi spremembami v programu.

6. Odobritev Komisije ni potrebna za redakcijsko-tehnične popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa. Države članice o takšnih popravkih obvestijo Komisijo.

7. Pri programih, ki jih podpira ESPRA, spremembe programov, ki se nanašajo na uvedbo kazalnikov, ne zahtevajo odobritve Komisije.

Člen 25

Skupna podpora iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP

1. ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP lahko skupaj zagotavljajo podporo za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“.

2. ESRR in ESS+ lahko, v duhu dopolnjevanja in ob upoštevanju 15-odstotne omejitve podpore iz teh skladov za vsako prednostno nalogo programa, financirata celotno operacijo ali del operacije, katere stroški so upravičeni do podpore iz drugega sklada na podlagi pravil o upravičenosti, ki se uporabljajo za ta sklad, pod pogojem, da so takšni stroški potrebni za izvajanje. Ta možnost se ne uporablja za nobena sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27.

Člen 26

Prerazporeditev sredstev

1. Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu ali v zahtevku za spremembo programa, če tako odobri odbor za spremljanje programa v skladu s točko (d) člena 40(2), zahtevajo prerazporeditev do 5 % začetnih nacionalnih dodelitev vsakega sklada v kateri koli drug instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost predvidena v temeljnem aktu takšnega instrumenta.

Vsota prerazporeditev iz prvega pododstavka tega odstavka in prispevkov v skladu s prvim pododstavkom člena 14(1) ne presega 5 % začetnih nacionalnih dodelitev za vsak sklad.

Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu ali v zahtevku za spremembo programa zahtevajo tudi prerazporeditev do 5 % začetnih nacionalnih dodelitev vsakega sklada v drug sklad ali sklade, razen za prerazporeditve, ki so določene v četrtem pododstavku.

Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu ali v zahtevku za spremembo programa zahtevajo tudi dodatno prerazporeditev v višini do 20 % začetnih nacionalnih dodelitev po skladih med ESRR, ESS+ ali Kohezijskim skladom v okviru skupnih sredstev države članice v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“. Države članice, katerih povprečna skupna stopnja brezposelnosti za obdobje 2017–2019 je nižja od 3 %, lahko zaprosijo za takšno dodatno prerazporeditev v višini do 25 % začetne nacionalne dodelitve.

2. Prerazporejena sredstva se izvajajo v skladu s pravili sklada ali instrumenta, na katerega se sredstva prerazporedijo, in v primeru prerazporeditev na instrumente v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, v korist zadevne države članice.

3. Zahtevki za spremembo programa določajo skupni znesek, prerazporejen za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je to ustrezno, se ustrezno utemeljijo zaradi dopolnjevanja in učinka, ki ga je treba doseči, ter jim je priložen spremenjen program ali programi v skladu s členom 24.

4. Komisija po posvetovanju z zadevno državo članico nasprotuje zahtevku za prerazporeditev v zadevni spremembi programa, kadar bi taka prerazporeditev ogrozila doseganje ciljev programa, iz katerega je treba sredstva prerazporediti.

Komisija prav tako nasprotuje zahtevku, kadar meni, da država članica ni predložila ustrezne utemeljitve za prerazporeditev v zvezi z rezultati, ki jih je treba doseči, ali prispevkom, ki ga je treba zagotoviti za cilje sklada ali instrumenta prejemnika v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja.

5. Kadar se zahtevek za prerazporeditev nanaša na spremembo programa, se lahko prerazporedijo le sredstva za prihodnja koledarska leta.

6. Sredstev iz SPP, vključno z vsemi sredstvi, ki se prerazporedijo iz ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ni mogoče prerazporediti v druge sklade ali instrumente na podlagi odstavkov 1 do 5 tega člena.

SPP ne prejema prerazporeditev v skladu z odstavki 1 do 5.

7. Kadar Komisija ni prevzela pravne obveznosti v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja sredstev, prerazporejenih v skladu z odstavkom 1, se lahko ustrezna nedodeljena sredstva prerazporedijo nazaj v sklad, iz katerega so bila prvotno prerazporejena, in dodelijo enemu ali več programom.

V ta namen država članica predloži zahtevek za spremembo programa v skladu s členom 24(1) najpozneje štiri mesece pred rokom za prevzem obveznosti iz prvega pododstavka člena 114(2) finančne uredbe.

8. Sredstva, ki so bila prerazporejena nazaj v sklad, iz katerega so bila prvotno prerazporejena, in dodeljena enemu ali več programom, se od datuma predložitve zahtevka za spremembo programa izvajajo v skladu s pravili iz te uredbe in uredb za posamezne sklade.

9. Za sredstva, ki so bila prerazporejena nazaj v sklad, iz katerega so bila prvotno prerazporejena, in dodeljena programu v skladu z odstavkom 7 tega člena, rok za sprostitev obveznosti, kot je opredeljen v členu 105(1), začne teči v letu, v katerem se prevzamejo ustrezne proračunske obveznosti.

Člen 27

Prerazporeditev sredstev iz ESRR in ESS+ v SPP

1. Države članice lahko prostovoljno zahtevajo, da se znesek sredstev, ki so na voljo za SPP v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ v skladu s členom 3 uredbe o SPP, dopolni s sredstvi iz ESRR in ESS+ ali kombinacijo teh sredstev za kategorijo regije, v katerih je zadevno območje. Skupni znesek sredstev ESRR in ESS+, prerazporejen v SPP, ne presega trikratnega zneska dodelitve iz SPP iz točke (g) člena 110(1). Sredstva, prerazporejena iz ESRR ali ESS+, ne presegajo 15 % zadevne dodelitve iz ESRR in ESS+ zadevni državi članici. Države članice v teh zahtevkih določijo skupni znesek, prerazporejen za vsako leto, po kategoriji regije.

2. Zadevne prerazporeditve iz ESRR in ESS+ v prednostne naloge, ki jih podpira SPP, odražajo vrste ukrepov glede na informacije iz programa v skladu s točko (d)(ix) člena 22(3). Takšne prerazporeditve se štejejo za dokončne.

3. Sredstva iz SPP, vključno s sredstvi, prerazporejenimi iz ESRR in ESS+, se izvršujejo v skladu s pravili iz te uredbe in uredbe o SPP. Pravila iz uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu in uredbe o ESS+ se ne uporabljajo za sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE II

Teritorialni razvoj

Člen 28

Celostni teritorialni razvoj

Kadar država članica podpira celostni teritorialni razvoj, to izvaja prek teritorialnih in lokalnih razvojnih strategij v kateri koli od naslednjih oblik:

(a) celostne teritorialne naložbe;

(b) lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ali

(c) drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je zasnovala država članica.

Država članica pri izvajanju teritorialnih ali lokalnih razvojnih strategij iz več kot enega sklada zagotovi skladnost in usklajevanje med zadevnimi skladi.

Člen 29

Teritorialne strategije

1. Teritorialne strategije, ki se izvajajo v skladu s točko (a) ali (c) člena 28, vsebujejo naslednje elemente: (a) geografsko območje, ki ga strategija zajema; (b) analizo razvojnih potreb in potenciala območja, vključno z ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi medsebojnimi povezavami; (c) opis celostnega pristopa za obravnavo opredeljenih razvojnih potreb in potenciala območja; (d) opis sodelovanja partnerjev v skladu s členom 8 pri pripravi in izvajanju strategije.

Vsebujejo lahko tudi seznam operacij, ki jih je treba podpreti.

2. Teritorialne strategije so pod odgovornostjo ustreznih teritorialnih organov ali teles. Obstoječi strateški dokumenti, ki se nanašajo na krita območja, se lahko uporabijo za teritorialne strategije.

3. Kadar seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni teritorialni organi ali telesa izberejo operacije ali sodelujejo pri njihovem izboru.

4. Pri pripravi teritorialnih strategij organi ali telesa iz odstavka 2 sodelujejo z ustreznimi organi upravljanja, da določijo, ali operacije, ki jih je treba podpreti, spadajo na področje uporabe ustreznega programa.

Izbrane operacije so v skladu s teritorialno strategijo.

5. Kadar teritorialni organ ali telo opravlja naloge, za katere je odgovoren organ upravljanja, razen izbora operacij, organ upravljanja ta organ ali telo opredeli kot posredniško telo.

6. Za pripravo in oblikovanje teritorialnih strategij se lahko zagotovi podpora.

Člen 30

Celostne teritorialne naložbe

Kadar teritorialna strategija iz člena 29 vključuje naložbe, ki prejemajo podporo iz enega ali več kot enega sklada, iz več kot enega programa ali iz več kot ene prednostne naloge istega programa, se lahko ukrepi izvajajo kot celostne teritorialne naložbe.

Člen 31

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1. Kadar država članica meni, da je to ustrezno v skladu s členom 28, ESRR, ESS+, SPP in ESPRA podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost.

2. Država članica zagotovi, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost: (a) osredotočen na podregionalna območja; (b) pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja; (c) izveden prek strategij v skladu s členom 32; (d) v podporo mreženju, dostopnosti, inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji.

3. Kadar je podpora strategijam iz točke (c) odstavka 2 na voljo iz več kot enega sklada, ustrezni organi upravljanja organizirajo skupni razpis za izbor teh strategij in ustanovijo skupni odbor za vse zadevne sklade z namenom spremljanja izvajanja teh strategij. Zadevni organi upravljanja lahko izberejo enega od zadevnih skladov, da se zagotovi podpora vsem pripravljalnim in upravljalnim stroškom ter stroškom animacije iz točk (a) in (c) člena 34(1) v zvezi s temi strategijami.

4. Kadar izvajanje takšne strategije vključuje podporo iz več kot enega sklada, lahko zadevni organi upravljanja izberejo enega od zadevnih skladov kot glavni sklad.

5. Za to strategijo se uporabljajo pravila glavnega sklada, pri čemer se upoštevajo področje uporabe in pravila o upravičenosti vsakega sklada, ki je vključen v podporo strategiji. Organi drugih skladov se opirajo na odločitve in upravljalna preverjanja, ki jih izvede pristojni organ glavnega sklada.

6. Organ glavnega sklada organom drugih skladov zagotovi informacije, potrebne za spremljanje in izvrševanje plačil v skladu s pravili iz uredb za posamezne sklade.

Člen 32

Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

1. Ustrezni organi upravljanja zagotovijo, da so v vsaki strategiji iz točke (c) člena 31(2) določeni naslednji elementi: (a) geografsko območje in prebivalstvo, zajeto v to strategijo; (b) postopek vključitve skupnosti v razvoj te strategije; (c) analiza razvojnih potreb in potenciala območja; (d) cilji te strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi; (e) ureditve upravljanja, spremljanja in vrednotenja, ki dokazujejo zmogljivost lokalne akcijske skupine za izvajanje te strategije; (f) finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada, po potrebi tudi z načrtovano dodelitvijo iz EKSRP, in vsakega zadevnega programa.

Vsebuje lahko tudi vrsto ukrepov in operacij, ki se financirajo iz vsakega zadevnega sklada.

2. Ustrezni organi upravljanja opredelijo merila za izbor strategij, ustanovijo odbor za izbor strategij in odobrijo strategije, ki jih ta odbor izbere.

3. Ustrezni organi upravljanja izvedejo prvi krog izbora strategij in zagotovijo, da izbrane lokalne akcijske skupine lahko opravijo svoje naloge iz člena 33(3) v 12 mesecih od datuma sklepa o odobritvi programa ali, v primeru strategij, ki jih podpira več kot en sklad, v 12 mesecih od datuma sklepa o odobritvi zadnjega zadevnega programa.

4. Sklep o odobritvi strategije določa dodelitev vsakega zadevnega sklada in programa ter opredeljuje odgovornosti za naloge upravljanja in nadzora v okviru programa ali programov.

Člen 33

Lokalne akcijske skupine

1. Lokalne akcijske skupine oblikujejo in izvajajo strategije iz točke (c) člena 31(2).

2. Organi upravljanja zagotovijo, da so lokalne akcijske skupine vključujoče ter da bodisi izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah bodisi se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom.

3. Naslednje naloge opravljajo izključno lokalne akcijske skupine: (a) krepitev zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij; (b) priprava nediskriminatornega in preglednega izbirnega postopka in meril, ki preprečujejo navzkrižja interesov ter zagotavljajo, da nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločitev o izbiri; (c) priprava in objava razpisov za zbiranje predlogov; (d) izbor operacij in določitev zneska podpore ter predložitev predlogov telesu, odgovornemu za končno preverjanje upravičenosti pred odobritvijo; (e) spremljanje napredka pri doseganju ciljev strategije; (f) vrednotenje izvajanja strategije.

4. Kadar lokalne akcijske skupine izvajajo naloge, ki niso zajete v odstavku 3 in za katere je odgovoren organ upravljanj ali – kadar je EKSPR izbran za glavni sklad – plačilna agencija, organ upravljanja te lokalne akcijske skupine v skladu s pravili za posamezne sklade imenuje za posredniška telesa.

5. Lokalna akcijska skupina je lahko upravičenec in lahko izvaja operacije v skladu s strategijo, če lokalna akcijska skupina zagotavlja spoštovanje načela ločevanja funkcij.

Člen 34

Podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1. Država članica zagotovi, da podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zajema: (a) krepitev zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategije; (b) izvajanje operacij, vključno z dejavnostmi sodelovanja in njihovo pripravo, izbranih v okviru strategije; (c) upravljanje, spremljanje in vrednotenje strategije ter njene animacije, vključno z olajševanjem izmenjav med deležniki.

2. Podpora iz točke (a) odstavka 1 je upravičena ne glede na to, ali je strategija naknadno izbrana za financiranje.

Podpora iz točke (c) odstavka 1 ne presega 25 % skupnega javnega prispevka k strategiji.

POGLAVJE III

Tehnična pomoč

Člen 35

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1. Skladi lahko na pobudo Komisije podprejo pripravljalne ukrepe, ukrepe za spremljanje, nadzor, revizijo, vrednotenje, komuniciranje, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije, prepoznavnost ter vse upravne ukrepe in ukrepe tehnične pomoči, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, in s tretjimi državami, kadar je to ustrezno.

2. Ukrepi iz odstavka 1 lahko vključujejo zlasti: (a) pomoč pri pripravi in oceni projektov; (b) podporo za institucionalno krepitev in izgradnjo upravnih zmogljivosti za učinkovito upravljanje skladov; (c) študije, povezane s poročanjem Komisije o skladih in poročilom o koheziji; (d) ukrepe v zvezi z analizo, upravljanjem, spremljanjem, izmenjavo informacij in izvajanjem skladov, pa tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne pomoči; (e) vrednotenje, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi študijami o sedanjem in prihodnjem delovanju skladov; (f) ukrepe za razširjanje informacij, po potrebi podporo mreženja, izvajanje komunikacijskih dejavnosti s posebnim poudarkom na rezultatih in dodani vrednosti podpore iz skladov, ozaveščanje ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj, vključno s tretjimi državami; (g) vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, revizijo, nadzor in vrednotenje; (h) ukrepe za izboljšanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah vrednotenja; (i) ukrepe v zvezi z revizijo; (j) krepitev nacionalnih in regionalnih zmogljivosti glede načrtovanja naložb, potreb po financiranju, priprave, oblikovanja in izvajanja finančnih instrumentov, skupnih akcijskih načrtov in velikih projektov; (k) razširjanje primerov dobre prakse, ki pomaga državam članicam krepiti zmogljivosti ustreznih partnerjev iz člena 8(1) in njihovih krovnih organizacij.

3. Komisija vsaj 15 % sredstev za tehnično pomoč na svojo pobudo nameni doseganju večje učinkovitosti pri komuniciranju z javnostjo in večjih sinergij med komunikacijskimi dejavnostmi, izvedenimi na njeno pobudo, in sicer z razširitvijo temeljnih znanj o rezultatih, zlasti prek učinkovitejšega zbiranja in razširjanja podatkov ter prek vrednotenja in poročanja, zlasti pa z izpostavljanjem prispevka skladov k izboljšanju življenja državljanov ter s povečanjem prepoznavnosti podpore iz skladov in ozaveščanjem o rezultatih in dodani vrednosti takšne podpore. Ukrepi na področju informiranja, komuniciranja in prepoznavnosti v zvezi z rezultati in dodano vrednostjo podpore iz skladov, s posebnim poudarkom na operacijah, se po zaključku programov nadaljujejo, kadar je to ustrezno. Takšni ukrepi med drugim prispevajo k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s splošnimi cilji te uredbe.

4. Ukrepi iz odstavka 1 lahko zajemajo prejšnja in naslednja programska obdobja.

5. Komisija svoje načrte določi, ko je prispevek iz skladov predviden v skladu s členom 110 finančne uredbe.

6. Ukrepi iz tega člena se, odvisno od njihovega namena, lahko financirajo bodisi kot izdatki iz poslovanja bodisi kot upravni izdatki.

7. V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko za omejeno obdobje v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v sklepu o financiranju, ukrepi za tehnično pomoč na pobudo Komisije, ki se podpirajo v sklopu te uredbe v okviru neposrednega upravljanja, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so bili ti ukrepi izvršeni in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

Člen 36

Tehnična pomoč držav članic

1. Skladi lahko na pobudo države članice podprejo ukrepe, ki se lahko nanašajo na prejšnja in naslednja programska obdobja in ki so potrebni za učinkovito upravljanje in uporabo teh skladov, vključno za krepitev zmogljivosti partnerjev iz člena 8(1) ter za zagotavljanje financiranja za izvajanje med drugim nalog, kot so priprava, usposabljanje, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, prepoznavnost in komuniciranje.

Zneski za tehnično pomoč na podlagi tega člena in člena 37 se ne upoštevajo za namene tematske koncentracije v skladu s pravili za posamezne sklade.

2. Vsak sklad lahko podpre ukrepe tehnične pomoči, ki so upravičeni v okviru katerega koli drugega sklada.

3. Prispevek Unije za tehnično pomoč v državi članici se izvede bodisi v skladu s točkama (b) ali (e) člena 51.

Država članica navede svojo izbiro oblike prispevka Unije za tehnično pomoč v sporazumu o partnerstvu v skladu s Prilogo II. Ta izbira velja za vse programe v zadevni državi članici za celotno programsko obdobje in je naknadno ni mogoče spremeniti.

Pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, ter pri programih Interreg se prispevek Unije za tehnično pomoč izvede zgolj v skladu s točko (e) člena 51.

4. Kadar se prispevek Unije za tehnično pomoč v državi članici povrne v skladu s točko (b) člena 51, se uporabljajo naslednji elementi: (a) tehnična pomoč ima obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad v enem ali več programih, ali specifičnega programa ali njune kombinacije; (b) znesek iz skladov, dodeljen za tehnično pomoč, je omejen na naslednje: (i) za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“: 3,5 %; (ii) za podporo iz Kohezijskega sklada: 2,5 %; (iii) za podporo iz ESS+: 4 % in za programe iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+: 5 %; (iv) za podporo iz SPP: 4 %; (v) za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, kadar celotni znesek, dodeljen državi članici v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ne presega 1 milijarde EUR: 6 %; (vi) za podporo iz ESPRA: 6 %; (vii) za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki zadevajo le najbolj oddaljene regije, se odstotni delež poveča za eno odstotno točko.

5. Kadar se prispevek Unije za tehnično pomoč povrne v skladu s točko (e) člena 51, se uporabljajo naslednji elementi: (a) znesek skladov, dodeljen za tehnično pomoč, se določi kot del finančnih dodelitev za vsako prednostno nalogo programa v skladu s točko (g)(ii) člena 22(3) in za ESPRA za vsak specifični cilj v skladu s točko (g)(iii) navedenega odstavka; ni v obliki ločene prednostne naloge ali specifičnega programa, razen za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV ali IUMV, za katere ima obliko specifičnega cilja; (b) povračilo se izvede z uporabo odstotkov iz točk (i) do (vii) za upravičene izdatke, vključene v vsak zahtevek za plačilo v skladu s točkama (a) ali (c) člena 91(3), kot je ustrezno, in iz istega sklada, v katerega se povrnejo upravičeni izdatki, enemu ali več telesom, ki prejemajo plačila od Komisije v skladu s točko (k) člena 22(3); (i) za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“: 3,5 %; (ii) za podporo iz Kohezijskega sklada: 2,5 %; (iii) za podporo iz ESS+: 4 % in za programe iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+: 5 %; (iv) za podporo iz SPP: 4 %; (v) za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, kadar celotni znesek, dodeljen državi članici v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ne presega 1 milijarde EUR, je odstotek povračila za tehnično pomoč: 6 %; (vi) za podporo iz ESPRA, AMIF, SNV in IUMV: 6 %; (vii) za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki zadevajo le najbolj oddaljene regije, se odstotni delež poveča za eno odstotno točko; (c) zneski, dodeljeni za tehnično pomoč, določeni v programu, ustrezajo odstotkom iz točk (i) do (vi) točke (b) za vsako prednostno nalogo in sklad.

6. Specifična pravila za tehnično pomoč za programe Interreg se določijo v uredbi o Interreg.

Člen 37

Financiranje, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč držav članic

Ne glede na člen 36 lahko država članica predlaga sprejetje dodatnih ukrepov tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti in učinkovitosti javnih organov in teles, upravičencev in ustreznih partnerjev, ki so potrebne za učinkovito upravljanje in uporabo skladov.

Podpora za takšne ukrepe se izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški v skladu s členom 95. Takšna podpora je lahko tudi v obliki specifičnega programa.

NASLOV IV

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE, KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST

POGLAVJE I

Spremljanje

Člen 38

Odbor za spremljanje

1. Vsaka država članica po posvetovanju z organom upravljanja ustanovi odbor za spremljanje izvajanja programa (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila zadevni državi članici o odločitvi o odobritvi programa.

Država članica lahko za več kot en program ustanovi en sam odbor za spremljanje.

2. Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik, vključno z določbami o preprečevanju kakršnega koli nasprotja interesov in uporabi načela preglednosti.

3. Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljev programa.

4. Poslovnik odbora za spremljanje ter podatki in informacije, ki se izmenjajo s tem odborom, se objavijo na spletni strani iz člena 49(1), brez poseganja v člen 69(5).

5. Odstavki 1 do 4 tega člena se ne uporabljajo za programe, ki se omejujejo na specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+ in povezano tehnično pomoč.

Člen 39

Sestava odbora za spremljanje

1. Vsaka država članica določi sestavo odbora za spremljanje in s preglednim postopkom zagotovi, da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni organi države članice in posredniška telesa ter predstavniki partnerjev iz člena 8(1).

Vsak član odbora za spremljanje ima en glas. Poslovnik ureja uveljavljanje glasovalne pravice in podrobnosti o postopku v odboru za spremljanje v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice.

Poslovnik lahko omogoča nečlanom, vključno z EIB, da sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

Odboru za spremljanje predseduje predstavnik države članice ali organa upravljanja.

Seznam članov odbora za spremljanje se objavi na spletni strani iz člena 49(1).

2. Predstavniki Komisije s svetovanjem in spremljanjem sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

3. V zvezi z AMIF, SNV in IUMV lahko ustrezne decentralizirane agencije sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

Člen 40

Naloge odbora za spremljanje

1. Odbor za spremljanje preverja: (a) napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljnih vrednosti; (b) morebitna vprašanja, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj; (c) prispevek programa k reševanju izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, ki so povezana z izvajanjem programa; (d) elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3), in strateški dokument iz člena 59(1); (e) napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, sintez vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev; (f) izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; (g) napredek pri izvajanju operacij strateškega pomena, kadar je to ustrezno; (h) izpolnjevanje omogočitvenih pogojev in njihovo uporabo v celotnem programskem obdobju; (i) napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije, partnerje in upravičence, kadar je to ustrezno; (j) informacije v zvezi z izvajanjem prispevka programa k programu Invest EU v skladu s členom 14 ali sredstev, prerazporejenih v skladu s členom 26, kadar je to ustrezno.

Kar zadeva programe, ki jih podpira ESPRA, se opravi posvet z odborom za spremljanje, ki, če oceni, da je to ustrezno, izda mnenje o vseh spremembah programa, ki jih predlaga organ upravljanja.

2. Odbor za spremljanje odobri: (a) metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno z vsemi spremembami, brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3); Na zahtevo Komisije se metodologija in merila, uporabljeni za izbor operacij, vključno z vsemi njihovimi spremembami, predložijo Komisiji najmanj 15 delovnih dni pred njihovo predložitvijo odboru za spremljanje. (b) letna poročila o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo AMIF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA; (c) načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe; (d) morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa, vključno s prerazporeditvami v skladu s členom 24(5) in členom 26, z izjemo programov,