2014R0809 — SL — 01.01.2016 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 809/2014

z dne 17. julija 2014

o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 ( 1 ), zlasti člena 58(4), člena 62(2)(a) do (f) in (h), člena 63(5), člena 77(8), člena 78, člena 96(4) in člena 101(2) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (EU) št. 1306/2013 določa osnovna pravila, ki se med drugim nanašajo na obveznosti držav članic za zaščito finančnih interesov Unije. Za zagotovitev nemotenega delovanja in enotne uporabe novega pravnega okvira, vzpostavljenega z navedeno uredbo, so bila na Komisijo prenesena pooblastila za sprejetje nekaterih pravil v zvezi z upravnimi pregledi in pregledi na kraju samem, izmero površin, primeri, v katerih se lahko vloge za pomoč in zahtevki za plačilo popravijo, uporabo in izračunom delnih ali popolnih ukinitev ter izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in kazni, uporabo in izračunom upravnih kazni, zahtevami za računalniško zbirkov podatkov, vlogami za pomoč in zahtevki za plačila ter vlogami za plačilne pravice, vključno z zadnjim dnem za vložitev vlog, izvajanjem pregledov, prenosi kmetijskih gospodarstev, izplačili predplačil, izvajanjem pregledov v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, izračunom in uporabo upravnih kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo ter tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za enotno uporabo osnovnih pravil o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (v nadaljnjem besedilu: integrirani sistem) v zvezi z navzkrižno skladnostjo. (2) Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja administrativnega in kontrolnega sistema, kadar je za istega upravičenca odgovorna več kot ena plačilna agencija. (3) Če pristojni organ upravičenca še ni obvestil o kakršnih koli napakah v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo niti ga ni obvestil o pregledu na kraju samem, bi moral upravičenec imeti pravico kadar koli umakniti svojo vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo ali dele te vloge ali zahtevka. Upravičencem bi moralo biti tudi omogočeno, da popravijo ali prilagodijo očitne napake v vlogi za pomoč ali zahtevkih za plačilo in vseh spremnih dokumentih, ki jih morajo v nekaterih primerih priznati nacionalni organi. (4) Določiti bi bilo treba posebne in podrobne določbe, da bi zagotovili pravično uporabo različnih zmanjšanj, ki jih je treba uporabiti za eno ali več vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo istega upravičenca. Določiti bi bilo torej treba zaporedje za izračun različnih morebitnih zmanjšanj pri vsaki shemi neposrednih plačil ali ukrepu za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema. (5) Za zagotovitev enotne uporabe načela dobre vere po vsej Uniji pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov bi bilo treba določiti pogoje za uveljavljanje tega načela brez poseganja v obravnavanje zadevnih izdatkov v okviru potrditve obračunov na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013. (6) Določiti bi bilo treba pravila v zvezi s posledicami prenosa celotnih kmetijskih gospodarstev, za katere veljajo nekatere obveznosti na podlagi shem neposrednih plačil ali ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema. (7) Da bi države članice Komisiji omogočile učinkovito spremljanje integriranega sistema, bi ji morale sporočati letne kontrolne in statistične podatke. Vsako leto bi morale zagotoviti tudi statistične podatke o pregledih ukrepov za razvoj podeželja zunaj integriranega sistema, vključno z rezultati takih pregledov. Poleg tega bi morala biti Komisija, kadar je to ustrezno, obveščena o vseh ukrepih, ki jih države članice sprejmejo v zvezi z navzkrižno skladnostjo. (8) Države članice lahko v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013 izplačajo predplačila v zvezi z neposrednimi plačili, in sicer pod nekaterimi pogoji, ki vključujejo končanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem za zadevno leto zahtevkov. Člen 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) določa, da se prilagoditvena stopnja, določena v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 1306/2013, uporablja za neposredna plačila, višja od določenega praga. Vendar lahko Komisija v skladu s členom 26(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 do 1. decembra na podlagi novih informacij, ki jih ima na voljo, prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila. Posledično morebitna prilagoditvena stopnja finančne discipline morda še ne bo znana do 16. oktobra. Pri izplačilu preostalega zneska od 1. decembra bi bilo treba upoštevati prilagoditveno stopnjo finančne discipline, ki se bo takrat uporabljala. (9) Vzpostaviti bi bilo treba splošni okvir za uvedbo poenostavljenih postopkov v okviru komunikacije med upravičencem in nacionalnimi organi. Ta okvir bi moral zlasti omogočati uporabo elektronskih sredstev. Vendar je treba zlasti zagotoviti, da so tako poslani podatki popolnoma zanesljivi in da se ustrezni postopki izvajajo brez razlikovanja med upravičenci. Za poenostavitev upravljanja za upravičence in nacionalne organe bi poleg tega moralo biti mogoče, da pristojni organi za preverjanje upravičenosti nekaterih plačil neposredno uporabijo informacije, ki jih imajo na voljo nacionalni organi, namesto da bi od upravičenca zahtevali, naj predloži take informacije. (10) Da bi omogočili učinkovite preglede v državah članicah, ki v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določijo, da morajo biti vse vloge za pomoč za neposredna plačila in zahtevki za plačilo za ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema zajeti z zbirno vlogo, bi bilo treba določiti, da se kakršne koli vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo, ki so na neki način vezani na površino, predložijo samo enkrat na leto v eni zbirni vlogi. (11) Države članice bi morale določiti končne roke za predložitev zbirne vloge in/ali zahtevkov za plačilo, ki ne bi smeli biti poznejši od 15. maja, da se omogočijo pravočasna obdelava ter pregledi vloge za pomoč in zahtevkov za plačilo. Zaradi posebnih podnebnih razmer v Estoniji, Latviji, Litvi, na Finskem in Švedskem bi bilo treba tem državam članicam dovoliti, da določijo poznejši datum, ki ne bi smel biti poznejši od 15. junija. Poleg tega bi moralo biti mogoče predvideti odstopanja za posamezne primere v prihodnosti, če bi bilo to potrebno zaradi podnebnih razmer v danem letu. (12) Upravičenci bi morali v zbirni vlogi navesti ne samo površino, ki se uporablja za kmetijske namene, ampak tudi svoje plačilne pravice in kakršne koli informacije, potrebne za ugotavljanje upravičenosti do pomoči in/ali podpore. Vendar je primerno, da se državam članicam omogoči odstopanje od nekaterih obveznosti, kadar plačilne pravice, ki jih je treba dodeliti v danem letu, še niso dokončno določene. (13) Da bi bila upravičencem omogočena čim večja prilagodljivost pri načrtovanju rabe površin, bi jim bilo treba dovoliti, da spremenijo svojo zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo do datuma, ko se običajno opravlja setev, pod pogojem, da upoštevajo vse posebne zahteve različnih shem pomoči ali podpornih ukrepov in da pristojni organ upravičenca še ni obvestil o napakah v zbirni vlogi ali zahtevku za plačilo niti ga ni uradno obvestil o pregledu na kraju samem, pri katerem so bile ugotovljene napake v zvezi z delom, ki ga sprememba zadeva. Po takih spremembah bi bilo treba omogočiti prilagoditev ustreznih spremnih dokumentov ali pogodb, ki jih je treba predložiti. (14) Ker upravičenci ostanejo odgovorni za predložitev pravilne vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, bi morali zadevne popravke in spremembe po potrebi vnesti v vnaprej pripravljeni obrazec. (15) V primeru vlog za pomoč za sheme pomoči na površino in/ali zahtevkov za plačilo za ukrepe podpore na površino, bi bilo treba upravičencu vnaprej pripravljeni obrazec zagotoviti v elektronski obliki, ustrezni grafični material pa s programsko opremo, ki temelji na geografskem informacijskem sistemu (GIS) (v nadaljnjem besedilu: geoprostorski obrazec vloge za pomoč). Geoprostorski obrazci vloge za pomoč bodo prispevali k preprečevanju napak upravičencev pri prijavi kmetijskih površin in omogočili učinkovitejša upravna navzkrižna preverjanja. Poleg tega bodo z natančnejšimi prostorskimi informacijami, zagotovljenimi z geoprostorskimi obrazci vloge za pomoč, zagotovljeni zanesljivejši podatki za namene spremljanja in vrednotenja. Zato je primerno zahtevati, da se od določenega datuma vse take vloge za pomoč in/ali zahtevki za plačilo predložijo na podlagi elektronskega geoprostorskega obrazca vloge za pomoč. Vendar bi moral pristojni organ upravičencem, ki ne morejo uporabiti navedenega obrazca, zagotoviti drugo možnost, da bi lahko predložili vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo. Vsekakor bi moral pristojni organ zagotoviti, da so prijavljene površine digitalizirane. (16) Kakršne koli posebne informacije v zvezi s proizvodnjo konoplje ali prostovoljno vezano podporo ali posebnim plačilom za bombaž bi bilo treba predložiti skupaj z zbirno vlogo ali pozneje, kadar je to ustrezno zaradi narave informacij. Poleg tega bi bilo treba določiti, da se v obrazcu zbirne vloge prijavijo površine, za katere se ne zahteva nobena pomoč. Ker je za nekatere vrste uporabe površine pomembno navesti podrobne informacije, bi bilo treba informacije o teh vrstah uporabe navesti ločeno, druge informacije pa se lahko navedejo v eni rubriki. (17) V okoliščinah, v katerih se zahteva, da imajo upravičenci na kmetijski površini površino z ekološkim pomenom, da bi bili upravičeni do plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz člena 43 Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), bi morali upravičenci površino z ekološkim pomenom prijaviti s svojimi vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino. Kadar se del obveznosti glede površine z ekološkim pomenom izvaja na regionalni ravni ali skupaj, bi bilo treba prijavo površin z ekološkim pomenom dopolniti z ločeno prijavo površin z ekološkim pomenom, ki se izvajajo na regionalni ravni ali skupaj. (18) Za zagotovitev učinkovitega spremljanja in kontrole bi morala vloga za sodelovanje v shemi za male kmete vsebovati sklicevanje na zbirno vlogo, ki jo je predložil isti upravičenec. Da se omogočijo učinkoviti pregledi v zvezi s posebnimi pogoji za shemo za male kmete, bi bilo treba vse potrebne informacije predložiti na podlagi poenostavljenega postopka za vložitev vloge iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Poleg tega bi bilo treba pojasniti, da bi bilo treba od upravičencev, ki se odločijo za umik iz sheme za male kmete, zahtevati, naj o tem pravočasno obvestijo pristojni organ, da se omogoči nemoten prehod na plačila v skladu z naslovoma III in IV Uredbe (EU) št. 1307/2013. (19) Da se omogočijo pregledi v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, bi morali obrazec vloge za pomoč predložiti tudi upravičenci, ki imajo na voljo kmetijsko površino, vendar ne zaprosijo za nobeno pomoč in/ali podporo, za katero se uporablja zbirna vloga. Vendar je primerno, da se državam članicam dovoli, da upravičence oprostijo te obveznosti, kadar so informacije organom že na voljo. (20) Zaradi poenostavitve postopkov za vložitev vloge in v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi morale države članice, kolikor je mogoče, upravičencem zagotoviti vnaprej pripravljene obrazce, ki vsebujejo potrebne informacije, da se upravičencu omogoči predložitev pravilne vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo. Vnaprej pripravljeni obrazec bi moralo biti mogoče oblikovati tako, da mora upravičenec samo potrditi, da ni sprememb glede na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo, vložena v predhodnem letu. (21) Določiti bi bilo treba skupne določbe o podrobnostih, ki jih je treba vključiti v vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo na žival, kadar se država članica odloči za uporabo prostovoljne vezane podpore za živali ali ukrepe za razvoj podeželja. (22) V skladu s členom 53(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 639/2014 ( 3 ) se lahko plačila na podlagi prostovoljne vezane podpore za živali ali ukrepov za razvoj podeželja izvedejo samo za živali, ki so pravilno identificirane in registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) ali Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 ( 5 ). Upravičencem, ki predložijo vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo v okviru zadevnih shem pomoči ali podpornih ukrepov, bi bilo torej treba omogočiti pravočasen dostop do ustreznih informacij. (23) Za države članice je ključno, da upravičenci pravočasno predložijo vloge za plačilne pravice, da bi lahko določile plačilne pravice. Zato bi bilo treba določiti končni rok za predložitev. (24) Določiti bi bilo treba pravila, s katerimi bodo zajeti primeri, v katerih so bile dodeljene neupravičene plačilne pravice, zlasti kot posledica prevelike prijave, ali v katerih je bila vrednost plačilnih pravic določena nepravilno, na primer, ker je bila izračunana na podlagi nepravilnega referenčnega zneska. Jasno bi moralo biti, da nobena prilagoditev števila in/ali vrednosti plačilnih pravic ne bi smela povzročiti sistematičnega preračunavanja preostalih plačilnih pravic. V nekaterih primerih se neupravičeno dodeljene plačilne pravice nanašajo na zelo majhne zneske, vendar povzročijo precejšnje stroške in veliko upravno breme ob izterjavi. Zaradi poenostavitve in za vzpostavitev ravnovesja med stroški in upravnim bremenom na eni strani ter zneskom, ki ga je treba izterjati, na drugi strani bi bilo treba določiti najmanjši znesek, pod katerim izterjava ni potrebna. (25) Treba bi bilo učinkovito spremljati skladnost z določbami o shemah pomoči in podpornih ukrepih v okviru integriranega sistema. Za to in za zagotovitev usklajene ravni spremljanja v vseh državah članicah je treba podrobno določiti merila in tehnične postopke za izvajanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem v zvezi z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, določenimi za sheme neposrednih plačil, ukrepe za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost. (26) Pojasniti bi bilo treba, da bi bilo treba vedno, kadar se opravi fotointerpretacija, na primer med pregledi na kraju samem ali v okviru posodabljanja identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, in ta fotointerpretacija ne omogoči prepričljivih rezultatov, opraviti preglede na terenu. (27) Napoved pregledov na kraju samem v zvezi z upravičenostjo ali navzkrižno skladnostjo bi bilo treba dovoliti le, kadar taka napoved ne bi ogrozila pregledov, in vsekakor bi morali veljati ustrezni roki. Poleg tega bi bilo treba upoštevati posebna sektorska pravila za akte ali standarde, upoštevne za navzkrižno skladnost, kadar ta pravila določajo, da so pregledi na kraju samem nenapovedani. (28) Določiti bi bilo treba, da morajo države članice, kadar je to ustrezno, kombinirati različne preglede. Vendar bi morali biti za nekatere podporne ukrepe pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto, da bi se lahko preverilo upoštevanje zavez. Trajanje pregleda na kraju samem bi moralo biti omejeno na potrebni minimum. Kadar pa so merila za upravičenost, zaveze ali obveznosti povezani z določenim časovnim obdobjem, bodo morda za pregled na kraju samem potrebni dodatni poznejši obiski pri upravičencu. Za take primere bi bilo treba določiti, da morata biti časovni razpon pregleda na kraju samem in število obiskov omejena na potrebni minimum. (29) Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsakim odkritim primerom neskladnosti ustrezno nadalje ukrepa in da se to upošteva pri odobritvi plačil. V tem okviru bi bilo treba pri preverjanju izpolnjevanja pogojev za upravičenost upoštevati tudi kakršno koli morebitno neskladnost, ki jo prijavijo organi, službe ali organizacije, ki niso tisti, ki so neposredno pristojni za preglede. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti navzkrižno obveščanje med pristojnimi organi, odgovornimi za odobritev plačil, o kakršni koli ustrezni ugotovitvi v okviru pregledov skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi. To načelo bi bilo treba razširiti na vse ugotovitve javnih ali zasebnih certifikacijskih organov v zvezi z upravičenci, ki so se odločili, da bodo svoje obveznosti zelene komponente izpolnjevali na podlagi enakovrednih praks, zajetih s shemo certificiranja, ki bi jih bilo treba priglasiti organu, pristojnemu za odobritev plačila za zeleno komponento. Nazadnje, kadar pregledi v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja zajemajo enakovredne prakse, bi bilo treba rezultate takih pregledov navzkrižno sporočiti, da bi se upoštevali pri poznejši presoji upravičenosti do plačil za zeleno komponento. (30) Za učinkovito odkrivanje neskladnosti med upravnimi pregledi bi bilo treba določiti pravila, zlasti glede vsebine navzkrižnih preverjanj. V zvezi z vsemi primeri neskladnosti bi bilo treba nadalje ukrepati skladno z ustreznim postopkom. (31) Če za referenčno parcelo vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo vložita dva ali več upravičencev, ki zaprosijo za pomoč in/ali podporo v okviru iste sheme pomoči ali podpornega ukrepa, in če čezmerno prijavljena ali prekrivajoča se površina spada v okvir tolerance, opredeljene za meritve kmetijskih parcel, bi bilo treba zaradi poenostavitve državam članicam dovoliti, da določijo sorazmerno zmanjšanje zadevnih površin. Vendar bi morali imeti zadevni upravičenci pravico do pritožbe zoper take odločitve. (32) Določiti bi bilo treba minimalno število upravičencev, pri katerih je treba opraviti pregled na kraju samem v okviru različnih shem pomoči ali podpornih ukrepov. (33) Kontrolni vzorec za preglede na kraju samem v zvezi s shemami pomoči na površino bi bilo treba izdelati na podlagi metode stratificiranega vzorčenja, da bi upravno breme ostalo sorazmerno in da bi število upravičencev, pri katerih bodo opravljeni pregledi na kraju samem, ostalo razumno. Metoda stratificiranega vzorčenja bi morala vključevati naključni del, da bi dobili reprezentativno stopnjo napake. Vendar bi moral biti, kar zadeva preglede na kraju samem za plačilo za zeleno komponento, sheme pomoči za živali ali ukrepe za razvoj podeželja, vzorec delno sestavljen na podlagi analize tveganja. Pristojni organ bi moral določiti dejavnike tveganja za površine, pri katerih je tveganje napak največje. Da bi zagotovili ustrezno in učinkovito analizo tveganja, bi bilo treba vsako leto oceniti učinkovitost meril tveganja in jih posodobiti ob upoštevanju pomena vsakega merila tveganja, primerjave rezultatov naključno izbranih vzorcev in vzorcev, izbranih na podlagi tveganja, posebnih razmer v državah članicah in narave neskladnosti. (34) V nekaterih primerih je ustrezno opraviti preglede na kraju samem, preden so prejete vse vloge. Državam članicam bi bilo torej treba dovoliti, da opravijo delno izbiro kontrolnega vzorca pred iztekom roka za vloge. (35) Da bi bil pregled na kraju samem učinkovit, je pomembno, da je osebje, ki izvaja pregled, obveščeno o razlogu za izbiro za pregled na kraju samem. Države članice bi morale voditi evidenco takih informacij. (36) V primeru večje neskladnosti, ugotovljene med pregledi na kraju samem, bi bilo treba povečati stopnjo pregledov na kraju samem za naslednje leto, da bi dosegli sprejemljivo raven zagotavljanja pravilnosti zadevnih vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo. (37) Določiti je treba pogoje, pod katerimi se lahko zmanjšanje minimalne stopnje pregledov na kraju samem za nekatere sheme pomoči in podporne ukrepe šteje za upravičeno, kadar sistemi upravljanja in kontrol delujejo pravilno ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni. (38) Za zagotovitev ustreznega spremljanja in učinkovite kontrole bi morali pregledi na kraju samem v zvezi s shemami pomoči na površino in ukrepi za razvoj podeželja zajemati vse prijavljene kmetijske parcele. Pri nekaterih ukrepih za razvoj podeželja bi morali pregledi na kraju samem zajemati tudi nekmetijska zemljišča. Zaradi olajšanja izvajanja integriranega sistema bi moralo biti dovoljeno, da se dejanske meritve kmetijskih parcel omejijo na naključni vzorec 50 % prijavljenih kmetijskih parcel. Rezultate meritev na podlagi vzorca bi bilo treba ekstrapolirati na preostalo populacijo ali pa bi bilo treba meritve razširiti na vse prijavljene kmetijske parcele. (39) Za zagotovitev kakovosti meritev, enakovredne kakovosti, ki se zahteva s tehničnimi standardi, pripravljenimi na ravni Unije, bi bilo treba določiti pravila v zvezi z elementi pregledov na kraju samem, preverjanjem pogojev za upravičenost, metodami merjenja površine in pripomočki za merjenje, ki jih morajo države članice uporabiti za preglede na kraju samem. (40) Določiti bi bilo treba pogoje za uporabo daljinskega zaznavanja za preglede na kraju samem in določiti, da se v vseh primerih, v katerih fotointerpretacija ne zagotavlja jasnih rezultatov, opravijo pregledi na terenu. Zaradi vremenskih razmer bi se lahko na primer zgodilo, da ne bodo vsi posnetki parcel dovolj kakovostni, da bi bilo mogoče preveriti vse pogoje za upravičenost ali izmeriti površino. V takih primerih bi bilo treba pregled na kraju samem opraviti na tradicionalni način ali ga dopolniti s tradicionalnim načinom. Poleg tega je primerno zahtevati, da se preverjanje skladnosti z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi opravi enako natančno kot pregled na kraju samem, opravljen na tradicionalen način. (41) Da bi lahko nacionalni organi in kateri koli pristojni organ Unije sprejeli nadaljnje ukrepe po opravljenih pregledih na kraju samem, bi bilo treba podrobnosti o pregledih vpisati v poročilo o kontroli. Upravičencu ali zastopniku bi bilo treba omogočiti podpis poročila. Vendar bi bilo treba pri pregledih na kraju samem z daljinskim zaznavanjem državam članicam dovoliti, da to možnost zagotovijo le, kadar se s pregledom odkrije neskladnost. V primeru odkritja kakršne koli neskladnosti bi moral upravičenec ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem prejeti kopijo poročila. (42) Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1082/2003 ( 6 ) so bile določene posebne določbe o kontroli. Kadar se opravijo pregledi na podlagi navedene uredbe, bi bilo treba za namene integriranega sistema rezultate vključiti v poročilo o kontroli. (43) Kar zadeva države članice, ki se odločijo za uporabo sheme pomoči za živali ali ukrepa podpore na žival, bi bilo treba za pomoč ali podporo, zaprošeno v okviru teh shem pomoči ali podpornih ukrepov, določiti časovni razpored in minimalno vsebino pregledov na kraju samem. Za učinkovito preverjanje pravilnosti prijav v vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo in priglasitev v računalniško zbirko podatkov za živali je nujno, da se izvajajo taki pregledi na kraju samem. Pregledi na kraju samem v zvezi s shemami pomoči za živali ali ukrepi podpore na žival bi morali zajemati zlasti preverjanje skladnosti s pogoji za upravičenost, pravilnost vnosov v register in, kjer je to ustrezno, potnih listov. (44) Da bi lahko pristojni nacionalni organi in kateri koli pristojni organ Unije sprejeli nadaljnje ukrepe po opravljenih pregledih na kraju samem, bi bilo treba podrobnosti o pregledih vpisati v poročilo o kontroli. Upravičencu ali zastopniku bi bilo treba omogočiti podpis poročila med pregledom. V primeru odkritja kakršne koli neskladnosti bi moral upravičenec ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem prejeti kopijo poročila. (45) Za namene člena 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 bi bilo treba določiti pravila za izvajanje sistema, ki ga morajo države članice uporabljati za preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola v konoplji. (46) V tem okviru je treba določiti obdobje, v katerem se konoplja, gojena zaradi vlaken, ne sme žeti po cvetenju, da se omogoči učinkovito izvajanje obveznosti kontrole, določenih za take posevke. (47) Potrebna so podrobnejša pravila za organizacijo upravnih pregledov in pregledov na kraju samem ter izračun upravnih kazni v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja zunaj integriranega sistema. (48) Glede na posebne značilnosti navedenih ukrepov bi bilo treba z upravnimi pregledi preverjati skladnost z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo in veljavnimi programi razvoja podeželja, pri čemer bi morala biti zajeta vsa merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti, ki jih je mogoče preveriti s takimi pregledi. Za preverjanje realizacije naložbenih operacij bi morali upravni pregledi običajno vključevati tudi obisk operacije, ki prejema podporo, ali naložbenega območja. (49) Pregledi na kraju samem bi morali biti organizirani na podlagi naključnih vzorcev in vzorcev, izbranih na podlagi tveganja. Delež naključnega vzorca bi moral biti dovolj velik, da bi dobili reprezentativno stopnjo napake. (50) Za zagotovitev zadostnih pregledov je treba opredeliti najmanjšo stopnjo kontrole za preglede na kraju samem. To stopnjo bi bilo treba povečati, kadar se s pregledi odkrije večja neskladnost. Podobno bi morale države članice stopnjo zmanjšati, kadar so stopnje napak pod pragom pomembnosti ter sistemi upravljanja in kontrol pravilno delujejo. (51) Za zagotovitev enotne uporabe pregledov na kraju samem je treba opredeliti vsebino takih pregledov. (52) Za preverjanje izpolnjevanja zahteve glede trajnosti, kot je opredeljena v členu 71 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ), bi bilo treba opraviti naknadne preglede naložbenih operacij. Določiti bi bilo treba podlago in vsebino navedenih pregledov. (53) Izkušnje so pokazale, da so za nekatere posebne ukrepe za razvoj podeželja in izdatke v zvezi s tehnično pomočjo na pobudo držav članic potrebne posebne določbe o kontroli. (54) V skladu z Uredbo (EU) št. 1306/2013 se upravne kazni ne naložijo za manjšo neskladnost, tudi če je izražena v obliki praga. V zvezi z nekaterimi ukrepi za razvoj podeželja bi bilo treba določiti pravila za opredelitev neskladnosti kot manjše, vključno z določitvijo kvantitativnega praga, izraženega kot odstotni delež upravičenega zneska podpore. Opredeliti bi bilo treba ta prag in za njegovo preseganje bi morala veljati sorazmerna upravna kazen. (55) Za spremljanje upoštevanja raznih obveznosti navzkrižne skladnosti je treba vzpostaviti kontrolni sistem in določiti ustrezne upravne kazni. Za to morajo različni organi v državah članicah sporočiti informacije, zlasti o vlogah za pomoč, kontrolnih vzorcih in rezultatih pregledov na kraju samem. Določiti bi bilo treba osnovne elemente takega sistema. (56) Uredba (EU) št. 1306/2013 uvaja obveznosti navzkrižne skladnosti za upravičence, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013, podporo v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) ter letne premije na podlagi točk (a) in (b) člena 21(1) ter členov 28 do 31, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ), ter določa sistem zmanjšanj in izključitev, kadar take obveznosti niso izpolnjene. Določiti bi bilo treba podrobnosti navedenega sistema. (57) Pregledi navzkrižne skladnosti se lahko končajo pred prejetjem plačil in letnih premij iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ali po njem. Zlasti bi bilo treba, kadar takih pregledov ni mogoče končati pred prejetjem navedenih plačil in letnih premij, znesek, ki ga mora plačati upravičenec na podlagi kakršne koli upravne kazni, izterjati v skladu s to uredbo ali z izravnavo. (58) Določiti bi bilo treba pravila v zvezi z organi v državah članicah, odgovornimi za kontrolni sistem v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti. (59) Določiti bi bilo treba najmanjšo stopnjo kontrole za preverjanje upoštevanja obveznosti navzkrižne skladnosti. Ta stopnja kontrole bi morala biti določena na najmanj 1 % skupnega števila upravičencev iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki spadajo na področje pristojnosti vsakega kontrolnega organa in se izberejo na podlagi ustrezne analize tveganja. (60) Za izračun kontrolnega vzorca v posebnem primeru skupine oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, bi bilo treba državam članicam omogočiti prožnost pri odločitvi, ali naj se skupina obravnava kot celota oziroma ali naj se vsak član skupine obravnava posamezno. (61) Državam članicam bi bilo treba zagotoviti možnost, da najmanjšo stopnjo kontrole upoštevajo na ravni posameznega pristojnega kontrolnega organa, na ravni plačilne agencije ali na ravni akta ali standarda ali skupine aktov ali standardov. (62) Kadar posebna zakonodaja, ki se uporablja za akt ali standarde, določa najmanjše stopnje kontrole, bi morale države članice upoštevati te stopnje. Vendar bi bilo treba državam članicam dovoliti, da za preglede navzkrižne skladnosti na kraju samem uporabijo enotno stopnjo kontrole. Če se države članice odločijo za to možnost, bi bilo treba vsakršno neskladnost, odkrito med pregledi na kraju samem na podlagi sektorske zakonodaje, prijaviti in sprejeti nadaljnje ukrepe v okviru navzkrižne skladnosti. (63) Kar zadeva obveznosti navzkrižne skladnosti v zvezi z Direktivo Sveta 96/22/ES ( 10 ), bi moralo zaradi poenostavitve veljati, da je uporaba posebne ravni vzorčenja načrtov spremljanja v skladu z zahtevo glede najmanjše stopnje, določene s to uredbo. (64) Državam članicam bi bilo treba omogočiti potrebno prožnost za dosego najmanjše stopnje kontrole z uporabo rezultatov drugih pregledov na kraju samem ali z nadomestitvijo upravičencev. (65) Da bi preprečili kakršno koli oslabitev kontrolnega sistema, zlasti glede vzorčenja za preglede navzkrižne skladnosti na kraju samem, se nadaljnji pregledi, opravljeni v zvezi s pravilom de minimis iz člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne bi smeli upoštevati pri izračunu za določitev najmanjšega kontrolnega vzorca za navzkrižno skladnost. (66) Posledica ugotovitve večje stopnje neskladnosti v zvezi z navzkrižno skladnostjo bi morala biti večje število pregledov na kraju samem v naslednjem letu, da bi dosegli sprejemljivo raven zagotavljanja pravilnosti zadevnih vlog za pomoč. Dodatni pregledi bi morali biti usmerjeni na zadevne akte ali standarde. (67) Kar zadeva uporabo pravila de minimis v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, je pomembno določiti delež upravičencev, pri katerih bi bilo treba preveriti, ali je bila ugotovljena neskladnost odpravljena. (68) Kontrolni vzorec za navzkrižno skladnosti bi moral biti sestavljen delno na podlagi analize tveganja in delno na podlagi naključne izbire. Dejavnike tveganja bi moral določiti pristojni organ, saj je v boljšem položaju za izbiro ustreznih dejavnikov tveganja. Da bi zagotovili ustrezno in učinkovito analizo tveganja, bi bilo treba vsako leto oceniti učinkovitost analize tveganja in jo posodobiti ob upoštevanju pomena vsakega dejavnika tveganja, primerjave rezultatov naključno izbranih vzorcev in vzorcev, izbranih na podlagi tveganja, ter posebnih razmer v državah članicah. (69) Vzorčenje pregledov na kraju samem za navzkrižno skladnost je mogoče izboljšati tako, da se državam članicam dovoli, da upoštevajo analizo tveganja v zvezi s sodelovanjem upravičencev v sistemu kmetijskega svetovanja iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in sodelovanjem upravičencev v ustreznih sistemih certificiranja. Vendar bi bilo treba v primeru upoštevanja navedenega sodelovanja dokazati, da upravičenci, ki sodelujejo v navedenih sistemih, pomenijo manjše tveganje kot upravičenci, ki ne sodelujejo v njih. (70) V nekaterih primerih je ustrezno opraviti preglede na kraju samem v zvezi z navzkrižno skladnostjo, preden so prejete vse vloge. Državam članicam bi bilo torej treba dovoliti, da opravijo delno izbiro kontrolnega vzorca pred iztekom roka za vloge. (71) Splošno pravilo je, da bi bilo treba kontrolni vzorec za navzkrižno skladnost sestaviti iz celotne populacije upravičencev iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, za katere je odgovoren zadevni pristojni kontrolni organ. Na podlagi odstopanja od tega pravila se lahko vzorci izberejo ločeno iz vsake izmed treh kategorij upravičencev. Državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da kontrolni vzorec sestavijo na podlagi vzorcev upravičencev, ki so izbrani za pregled na kraju samem v zvezi z merili za upravičenost. Dovoljeno bi moralo biti tudi kombiniranje postopkov, vendar samo, če se s tem poveča učinkovitost kontrolnega sistema. (72) V primeru skupine oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013 in ki je izbrana za preglede na kraju samem, bi bilo treba zagotoviti, da se pri vseh njenih članih preveri njihova skladnost z ustreznimi zahtevami in standardi. (73) Za preglede na kraju samem za navzkrižno skladnost bi na splošno bilo potrebnih več obiskov iste kmetije. Za zmanjšanje bremena, ki ga upravičencem in upravam povzročajo pregledi, bi moralo biti mogoče preglede omejiti na en obisk. Pojasniti bi bilo treba čas tega obiska. Države članice bi morale vseeno zagotoviti, da se v istem koledarskem letu opravi reprezentativen in učinkovit pregled zahtev in standardov. (74) Omejitev pregledov na kraju samem na vzorec vsaj polovice zadevnih parcel ne bi smela pomeniti sorazmernega zmanjšanja ustrezne mogoče kazni. (75) Da bi poenostavili preglede na kraju samem za navzkrižno skladnost in omogočili boljši izkoristek obstoječih kontrolnih zmogljivosti, bi bilo treba omogočiti, da se pregledi na ravni kmetije, kadar je učinkovitost pregledov vsaj enaka učinkovitosti, doseženi s pregledi na kraju samem, nadomestijo z upravnimi pregledi. (76) Poleg tega bi morale imeti države članice pri izvajanju pregledov na kraju samem v okviru navzkrižne skladnosti možnost uporabiti objektivne kazalnike, specifične za nekatere zahteve ali standarde. Vendar bi morali biti ti kazalniki neposredno povezani z zahtevami ali standardi, ki jih predstavljajo, ter zajemati vse elemente, ki jih je treba pregledati. (77) Preglede na kraju samem bi bilo treba opraviti v koledarskem letu, v katerem so bile predložene zadevne vloge za pomoč in zahtevki za plačilo. Kar zadeva prosilce za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba navedene preglede opraviti kadar koli v obdobju, navedenem v drugem pododstavku člena 97(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013. (78) Določiti je treba pravila za vzpostavitev podrobnih in posebnih poročil o kontroli za navzkrižno skladnost. Specializirani inšpektorji s tega področja bi morali navesti svoje ugotovitve in stopnjo resnosti takih ugotovitev, da bi lahko plačilna agencija določila s tem povezana zmanjšanja ali po potrebi sprejela odločitev o izključitvah iz plačil in letnih premij iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013. (79) Da bi bil pregled na kraju samem učinkovit, je pomembno, da je osebje, ki opravlja preglede, obveščeno o razlogu za izbiro upravičenca za pregled na kraju samem. Države članice bi morale voditi evidenco takih informacij. (80) Informacije o rezultatih pregledov navzkrižne skladnosti bi morale biti na voljo vsem plačilnim agencijam, ki so odgovorne za upravljanje različnih plačil, za katera veljajo zahteve navzkrižne skladnosti, tako da se uporabijo ustrezna zmanjšanja, kadar so upravičena z ugotovitvami. (81) Upravičence bi bilo treba obvestiti o vsaki možni neskladnosti, ugotovljeni na podlagi pregleda na kraju samem. Primerno je določiti rok, v katerem bi morali upravičenci prejeti navedene informacije. Vendar zadevnim upravičencem ne bi smelo biti omogočeno, da bi se zaradi prekoračitve navedenega roka izognili posledicam kakšne koli ugotovljene neskladnosti. (82) V zvezi s pravilom de minimis iz člena 97(3) ali sistemom zgodnjega opozarjanja iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi bilo treba pojasniti, da se obveznost obvestitve upravičenca o popravnih ukrepih ne uporablja, če je upravičenec že nemudoma ukrepal. (83) Za primere, v katerih se država članica odloči, da ne bo uporabila upravnih kazni za neskladnost, kot je določeno v členu 97(3) in členu 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, bi bilo treba določiti zahteve glede odprave zadevne neskladnosti. (84) Za izboljšanje komuniciranja med strankami, vključenimi v kontrolo, bi bilo treba določiti, da se plačilni agenciji ali usklajevalnemu organu na zahtevo pošljejo ali dajo na voljo ustrezni spremni dokumenti. (85) Upravno kazen bi bilo treba uporabiti za skupni znesek plačil iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki so bila ali bodo odobrena upravičencu v zvezi z zadevnimi vlogami za pomoč ali zahtevki za plačilo, predloženimi v koledarskem letu ugotovitve. Zlasti kar zadeva prosilce za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba upravno kazen uporabiti za skupni znesek, prejet v zvezi z vlogo za sheme podpore na podlagi navedenih členov. Kar zadeva ukrep za prestrukturiranje in preusmeritev, bi bilo treba skupni znesek deliti s tri. (86) V primeru skupine oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, bi bilo treba zmanjšanje, povezano z neskladnostjo člana skupine, izračunati v skladu z ustreznimi določbami o navzkrižni skladnosti. Pri uporabi dobljenega odstotka zmanjšanja bi bilo treba upoštevati dejstvo, da so obveznosti navzkrižne skladnosti individualne, in načelo sorazmernosti. Vendar bi bilo treba odločitev, ali je treba zmanjšanje uporabiti za skupino ali samo za člane, pri katerih je ugotovljena neskladnost, prepustiti državam članicam. (87) Določiti bi bilo treba podrobna postopkovna in tehnična pravila glede izračuna in uporabe upravnih kazni v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti. (88) Zmanjšanja in izključitve bi bilo treba opredeliti glede na resnost zagrešene neskladnosti in bi morali zajemati celo popolno izključitev upravičenca iz vseh plačil iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 v naslednjem koledarskem letu. (89) Odbora za neposredna plačila in za razvoj podeželja nista dala svojega mnenja v roku, ki ga je določil predsednik – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z:

(a) uradnimi obvestili, ki jih morajo države članice poslati Komisiji v skladu s svojimi obveznostmi za zaščito finančnih interesov Unije;

(b) upravnimi pregledi in pregledi na kraju samem, ki jih morajo države članice izvajati v zvezi z upoštevanjem meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti;

(c) minimalno stopnjo pregledov na kraju samem in obveznostjo povečanja navedene stopnje ali možnostjo njenega zmanjšanja;

(d) poročanjem o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih;

(e) organi, pristojnimi za izvajanje pregledov glede skladnosti, in vsebino takih pregledov;

(f) posebnimi kontrolnimi ukrepi in metodami za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola v konoplji;

(g) vzpostavitvijo in delovanjem sistema za preverjanje odobrenih medpanožnih organizacij za posebno plačilo za bombaž;

(h) primeri, v katerih se lahko vloge za pomoč in zahtevki za plačilo ali vsa druga obvestila, zahtevki ali prošnje popravijo in prilagodijo, potem ko so že bili predloženi;

(i) uporabo in izračunom delne ali popolne ukinitve plačil;

(j) izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in kazni ter neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic in zaračunavanjem obresti;

(k) uporabo in izračunom upravnih kazni;

(l) opredelitvijo neskladnosti kot manjše neskladnosti;

(m) vlogami za pomoč in zahtevki za plačilo ter vlogami za plačilne pravice, vključno s končnim rokom za predložitev vlog, zahtevami glede najmanjšega obsega informacij, ki jih je treba vključiti v vloge, določbami za spremembo ali umik vlog za pomoč, oprostitvijo zahteve za vložitev vlog za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke;

(n) izvajanjem pregledov, da se preverijo izpolnjevanje obveznosti ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo, vključno s pravili o tolerancah meritev za preglede na kraju samem;

(o) tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za enotno izvajanje poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013;

(p) prenosom kmetijskih gospodarstev;

(q) izplačevanjem predplačil;

(r) izvajanjem pregledov v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, vključno z upoštevanjem sodelovanja kmetov v sistemu kmetijskega svetovanja in sodelovanja kmetov v sistemu certificiranja;

(s) izračunom in uporabo upravnih kazni v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti navzkrižne skladnosti, tudi kar zadeva upravičence, ki so skupina oseb.

Člen 2

Izmenjava informacij o vlogah za pomoč, vlogah za podporo, zahtevkih za plačilo in drugih izjavah

1. Zaradi pravilnega upravljanja shem pomoči in podpornih ukrepov ter kadar je v državi članici za upravljanje neposrednih plačil in ukrepov za razvoj podeželja v zvezi z istim upravičencem odgovorna več kot ena plačilna agencija, zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so informacije, ki se zahtevajo v vlogah za pomoč, vlogah za podporo, zahtevkih za plačilo in drugih izjavah, po potrebi na voljo vsem vključenim plačilnim agencijam.

2. Kadar pregledov ne opravi pristojna plačilna agencija, zadevna država članica zagotovi, da navedena plačilna agencija prejme zadostne informacije o opravljenih pregledih in njihovih rezultatih. Potrebne informacije opredeli plačilna agencija.

Člen 3

Umik vlog za pomoč, vlog za podporo, zahtevkov za plačilo in drugih izjav

1. Vloga za pomoč, vloga za podporo, zahtevek za plačilo ali druga izjava se lahko kadar koli v celoti ali delno pisno umakne. Pristojni organ evidentira tak umik.

Če država članica uporabi možnosti, določene v členu 21(3), lahko določi, da lahko priglasitve živali, ki je zapustila kmetijsko gospodarstvo, v računalniško zbirko podatkov za živali nadomestijo pisni umik.

2. Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnih koli primerih neskladnosti v dokumentih iz odstavka 1, ali je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, umiki niso dovoljeni v zvezi z deli navedenih dokumentov, pri katerih je bila ugotovljena neskladnost.

3. Položaj upravičencev po umiku v skladu z odstavkom 1 je enak položaju, v katerem so bili pred predložitvijo zadevnih dokumentov ali dela teh dokumentov.

Člen 4

Popravki in prilagoditve očitnih napak

Vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevki za plačilo in vsi spremni dokumenti, ki jih predloži upravičenec, se lahko kadar koli po predložitvi popravijo ali prilagodijo v primeru očitnih napak, ki jih prizna pristojni organ na podlagi celostne ocene posameznega primera in pod pogojem, da je upravičenec ravnal v dobri veri.

Pristojni organ lahko očitne napake prizna samo, če so nedvoumne in se lahko odkrijejo ob preprostem pregledu informacij v dokumentih iz prvega pododstavka.

Člen 5

Uporaba zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev in kazni

Če za primer neskladnosti, za katerega se uporabljajo kazni v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 ( 11 ), veljajo tudi ukinitve ali kazni v skladu s poglavjema III in IV naslova II ali v skladu z naslovom III navedene uredbe:

(a) se znižanja [zmanjšanja], zavrnitve, ukinitve ali kazni, določeni v poglavjih III in IV naslova II ali pod naslovom III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, uporabijo za sheme neposrednih plačil ali ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema;

(b) se kazni, določene v poglavju II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, uporabijo za skupni znesek plačil, ki bodo zadevnemu upravičencu odobrena v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in za katera ne veljajo zmanjšanja, zavrnitve, ukinitve ali kazni iz točke (a).

Zmanjšanja, zavrnitve, ukinitve in kazni iz prvega pododstavka se uporabijo v skladu s členom 6 te uredbe brez poseganja v dodatne kazni na podlagi drugih določb zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje.

Člen 6

Vrstni red zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev in kazni pri vsaki shemi neposrednih plačil ali ukrepu za razvoj podeželja

1. Znesek plačila, ki bo upravičencu odobren na podlagi sheme iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, država članica določi na podlagi pogojev, določenih v skladu z navedeno uredbo ter programi za najbolj oddaljene regije Unije in manjše egejske otoke, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 228/2013 ( 12 ) oziroma Uredbo (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 13 ) za zadevno shemo neposrednih podpor.

2. Za vsako shemo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in za vsak ukrep za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema, kot je opredeljen v točki 6 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, se zmanjšanja, ukinitve in kazni izračunajo, če je ustrezno, v naslednjem vrstnem redu:

(a) znižanja [zmanjšanja] in kazni, določeni v poglavju IV naslova II Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razen kazni iz člena 16 navedene uredbe, se uporabijo za vsak primer neskladnosti;

(b) znesek, izračunan na podlagi točke (a), se uporabi kot podlaga za izračun zavrnitev iz naslova III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(c) znesek, izračunan na podlagi točke (b), se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo v primeru pozne predložitve v skladu s členoma 13 in 14 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(d) znesek, izračunan na podlagi točke (c), se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo v primerih neprijave kmetijskih parcel v skladu s členom 16 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(e) znesek, izračunan na podlagi točke (d), se uporabi kot podlaga za izračun ukinitev iz naslova III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(f) znesek, izračunan na podlagi točke (e), se uporabi kot podlaga za uporabo: (i) linearnega zmanjšanja iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (ii) linearnega zmanjšanja iz člena 51(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (iii) linearnega zmanjšanja iz člena 65(2)(c) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (iv) linearnega zmanjšanja iz člena 65(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (v) linearnega zmanjšanja, ki se uporabi, če plačila, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1307/2013, presegajo nacionalno zgornjo mejo, določeno v skladu s členom 42(2) navedene uredbe.

3. Znesek, izračunan na podlagi točke (f) odstavka 2, se uporabi kot podlaga za:

(a) uporabo zmanjšanja plačil iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(b) uporabo odstotnega deleža linearnega zmanjšanja, določenega v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(c) uporabo prilagoditvene stopnje iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

4. Znesek plačila, izračunan na podlagi odstavka 3, se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo za neupoštevanje navzkrižne skladnosti v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

Člen 7

Izterjava neupravičeno izplačanih zneskov

1. Če je izvršeno neupravičeno plačilo, upravičenec vrne zadevni znesek skupaj z, kadar je to ustrezno, obrestmi, izračunanimi v skladu z odstavkom 2.

2. Obresti se izračunajo za obdobje, ki preteče med rokom plačila za upravičenca, navedenim na nalogu za izterjavo, ki ni določen na več kot 60 dni, in datumom bodisi vračila bodisi odbitka.

Uporabljena obrestna mera se izračuna v skladu z nacionalno zakonodajo, vendar ni nižja od obrestne mere, ki se uporablja za izterjavo zneskov v skladu z nacionalnimi določbami.

3. Obveznost vračila iz odstavka 1 ne velja, če je bilo plačilo izvršeno zaradi napake pristojnega ali drugega organa in če upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti.

Če pa se napaka nanaša na dejanske elemente, pomembne za izračun zadevnega plačila, se prvi pododstavek uporablja le, če odločitev o izterjavi ni bila sporočena v 12 mesecih po plačilu.

Člen 8

Prenos kmetijskih gospodarstev

1. V tem členu:

(a) „prenos kmetijskega gospodarstva“ pomeni prodajo, zakup ali podobno vrsto posla v zvezi z zadevnimi proizvodnimi enotami;

(b) „prenosnik“ pomeni upravičenca, čigar kmetijsko gospodarstvo se prenese na drugega upravičenca;

(c) „prevzemnik“ pomeni upravičenca, na katerega se kmetijsko gospodarstvo prenese.

2. Če je kmetijsko gospodarstvo v celoti preneseno z enega upravičenca na drugega po vložitvi vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevka za plačilo in preden so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev pomoči ali podpore, se prenosniku ne odobri pomoč ali podpora v zvezi s prenesenim kmetijskim gospodarstvom.

3. Pomoč, za katero zaprosi prenosnik, ali plačilo, ki ga zahteva, se prevzemniku odobri, kadar:

(a) v obdobju, ki ga določijo države članice, prevzemnik obvesti pristojni organ o prenosu in zahteva plačilo pomoči in/ali podpore;

(b) prevzemnik predloži vse dokaze, ki jih zahteva pristojni organ;

(c) so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev pomoči in/ali podpore v zvezi s prenesenim kmetijskim gospodarstvom.

4. Ko prevzemnik obvesti pristojni organ in zahteva plačilo pomoči in/ali podpore v skladu z odstavkom 3(a):

(a) se vse pravice in obveznosti prenosnika, ki izhajajo iz pravnega razmerja med prenosnikom in pristojnim organom, nastalim z vlogo za pomoč, vlogo za podporo ali zahtevkom za plačilo, prenesejo na prevzemnika;

(b) se vsa dejanja, ki so potrebna za odobritev pomoči in/ali podpore, in vse prijave prenosnika pred prenosom pripišejo prevzemniku za namene uporabe ustreznih predpisov Unije;

(c) se preneseno kmetijsko gospodarstvo šteje, kadar je to ustrezno, za ločeno kmetijsko gospodarstvo v zvezi z zadevnim letom zahtevkov.

5. Države članice lahko določijo, kadar je to ustrezno, da se pomoč in/ali podpora odobri prenosniku. V takem primeru:

(a) se prevzemniku ne odobri nobena pomoč ali podpora;

(b) države članice smiselno uporabljajo zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4.

Člen 9

Uradna obvestila

1. Države članice vsako leto do 15. julija Komisiji za vse sheme neposrednih plačil, ukrepe za razvoj podeželja in tehnično pomoč ter sheme podpore v vinskem sektorju iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 sporočijo kontrolne podatke in kontrolno statistiko za predhodno koledarsko leto ter zlasti:

(a) podatke v zvezi s posameznimi upravičenci v smislu vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo, prijavljenih površin in živali in/ali površin in živali, za katere se zahteva plačilo, ter rezultatov upravnih pregledov, pregledov na kraju samem in naknadnih pregledov;

(b) kadar je ustrezno, rezultate pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo, vključno z ustreznimi zmanjšanji in izključitvami.

Taka uradna obvestila se pošiljajo po elektronski poti na podlagi tehničnih specifikacij za prenos kontrolnih podatkov in kontrolne statistike, ki jih državam članicam zagotovi Komisija.

2. Države članice Komisijo do 15. julija 2015 uradno obvestijo o poročilu v zvezi z možnostmi, izbranimi za kontrolo zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo, in pristojnimi kontrolnimi organi, odgovornimi za preglede zahtev in standardov v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Naknadne spremembe v zvezi z informacijami, zagotovljenimi v navedenem poročilu, se sporočijo nemudoma.

3. Države članice vsako leto do 15. julija Komisijo uradno obvestijo o poročilu v zvezi z ukrepi, sprejetimi za upravljanje in kontrolo prostovoljne vezane podpore v zvezi s predhodnim koledarskim letom.

4. Računalniški podatki, vzpostavljeni kot del integriranega sistema, se uporabljajo za podporo informacijam, ki jih je treba v okviru sektorskih predpisov poslati Komisiji.







NASLOV II

INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM







POGLAVJE I

Splošna pravila

▼M1

Člen 10

Predplačila za neposredna plačila

Če država članica plača predplačila za neposredna plačila v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se prilagoditvena stopnja za finančno disciplino iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ne upošteva za izračun navedenih predplačil.

Pri izplačilu preostalega zneska, ki se upravičencem odobri od 1. decembra, se upošteva prilagoditvena stopnja za finančno disciplino, ki se uporablja za zadevno leto zahtevka za skupni znesek neposrednih plačil v zvezi z navedenim letom.

▼B







POGLAVJE II

Vloge za pomoč in zahtevki za plačila







Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 11

Poenostavitev postopkov

1. Razen če ni drugače določeno v uredbah (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013, Delegirani uredbi (EU) št. 640/2014 ali tej uredbi, lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se kakršna koli obvestila na podlagi te uredbe od upravičenca za organe in obratno pošiljajo po elektronski poti, če to ne povzroči razlikovanja med upravičenci in če so sprejeti ustrezni ukrepi, zlasti za zagotovitev, da:

(a) je upravičenec nedvoumno opredeljen;

(b) upravičenec izpolnjuje vse zahteve na podlagi zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja;

(c) so poslani podatki zanesljivi z vidika pravilnega upravljanja zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja; če se uporabijo podatki iz računalniške zbirke podatkov za živali, kot je opredeljena v točki 9 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, navedena podatkovna zbirka omogoča raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja;

(d) pristojni organi spremne dokumente, ki jih ni mogoče poslati po elektronski poti, prejmejo v enakih rokih, kot veljajo za pošiljanje z neelektronskimi sredstvi.

2. Države članice lahko v zvezi s predložitvijo vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo pod pogoji iz odstavka 1 zagotovijo poenostavljene postopke, kadar so podatki že na voljo organom, zlasti kadar se stanje ni spremenilo od zadnje predložitve vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo v okviru zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Države članice se lahko odločijo uporabiti podatke, pridobljene iz virov podatkov, ki so na voljo nacionalnim organom za namene vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo. V takem primeru država članica zagotovi, da navedeni viri podatkov omogočajo raven zanesljivosti, potrebno za pravilno upravljanje podatkov, da se zagotovijo zanesljivost, celovitost in varnost takih podatkov.

3. Kadar je mogoče, lahko pristojni organ zahteva, da se informacije, ki se zahtevajo v katerih koli spremnih dokumentih, predložijo skupaj z vlogo za pomoč ali zahtevkom za plačilo neposredno iz vira informacij.

▼M1

4. Kadar integrirani sistem določa vnaprej pripravljeni obrazec in ustrezni grafični prikaz iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in sicer z vmesnikom, temelječem na geografskem informacijskem sistemu, ki omogoča obdelavo prostorskih in alfanumeričnih podatkov o prijavljenih površinah (v nadaljnjem besedilu: geoprostorski obrazec vloge za pomoč), lahko države članice odločijo uvesti sistem predhodnih navzkrižnih preverjanj (v nadaljnjem besedilu: predhodna preverjanja), ki vključuje vsaj navzkrižna preverjanja iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 29(1) te uredbe. Rezultati se sporočijo upravičencu v 26 koledarskih dneh po končnem roku za predložitev zbirne vloge, vloge za pomoč ali zahtevkov za plačilo iz člena 13 te uredbe. Če pa to obdobje 26 koledarskih dni poteče pred končnim rokom za sporočanje sprememb v skladu s členom 15(2) te uredbe, se rezultati sporočijo upravičencu najpozneje na koledarski dan po končnem datumu za sporočanje sprememb v zadevnem letu.

Države članice se lahko odločijo za izvedbo takih predhodnih preverjanj na regionalni ravni, pod pogojem, da se sistem, ki uporablja geoprostorski obrazec vloge za pomoč, vzpostavi na regionalni ravni.

5. Če je upravičenec skupina oseb, ki zaprosijo za podporo za kmetijsko-okoljske-podnebne ukrepe, kot so navedeni v členu 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 (v nadaljnjem besedilu: kolektiv), se države članice lahko odločijo za odstopanje od zahteve iz člena 14 te uredbe, da zahtevek za plačilo vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do podpore, in od omejitve iz člena 13 te uredbe, da se vsi ustrezni podatki za pravilno administrativno in finančno upravljanje podpore predložijo do končnega datuma predložitve zahtevka za plačilo, z uvedbo poenostavljenega letnega zahtevka za plačilo (v nadaljnjem besedilu: kolektivni zahtevek), ki ga predloži kolektiv.

Členi 2, 3, 4, 9, 11, 13, 15 in 16, 17(1) in (3) do (9) ter členi 21, 24, 25, 27, 28, 29, 35, 38, 39, 40, 42, 43 in 45 te uredbe ter členi 4, 12 in 13 Uredbe (EU) št. 640/2014 se smiselno uporabljajo glede na posebne zahteve, določene za kolektivni zahtevek.

Države članice za kolektive vključijo opis upravnega dogovora v program razvoja podeželja.

▼B

Člen 12

Splošne določbe v zvezi z zbirno vlogo in s predložitvijo vloge za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja

1. Če države članice v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določijo, da bodo vloge za pomoč za neposredna plačila in zahtevki za plačilo za ukrepe za razvoj podeželja zajeti z zbirno vlogo, se členi 20, 21 in 22 te uredbe uporabljajo smiselno v zvezi s posebnimi zahtevami, določenimi glede na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo v okviru navedenih shem ali ukrepov.

2. Upravičenec, ki zaprosi za pomoč in/ali podporo na podlagi katerega koli neposrednega plačila na površino ali ukrepa za razvoj podeželja, lahko vloži samo eno zbirno vlogo na leto.

3. Države članice zagotovijo ustrezne postopke za predložitev vlog za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja.

Člen 13

Končni rok za predložitev zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo

1. Države članice določijo končne roke, do katerih se predložijo zbirna vloga, vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo. Končni roki so najpozneje 15. maja vsako leto. Vendar lahko Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska določijo poznejši datum, ki ne sme biti poznejši od 15. junija.

Države članice pri določitvi končnih rokov upoštevajo obdobje, potrebno za to, da so na voljo vsi ustrezni podatki za pravilno administrativno in finančno upravljanje pomoči in/ali podpore, in zagotovijo, da se lahko načrtujejo učinkoviti pregledi.

2. V skladu s postopkom iz drugega odstavka člena 78 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se lahko končni roki iz odstavka 1 tega člena na nekaterih območjih s posebnimi vremenskimi razmerami določijo na poznejši datum.

Člen 14

Vsebina zbirne vloge ali zahtevka za plačilo

1. Zbirna vloga ali zahtevek za plačilo vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči in/ali podpore, zlasti:

(a) identiteto upravičenca;

(b) podrobnosti o zadevnih shemah neposrednih plačil in/ali ukrepih za razvoj podeželja;

(c) identifikacijo plačilnih pravic v skladu s sistemom za identifikacijo in registracijo iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za namene sheme osnovnega plačila;

(d) podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu, njihove površine, izražene v hektarjih na dve decimalni mesti, njihove lokacije in po potrebi dodatne specifikacije o uporabi kmetijskih parcel;

(e) kadar je ustrezno, podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja;

(f) kadar je ustrezno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevne sheme in/ali ukrepa;

(g) izjavo upravičenca, da je seznanjen s pogoji v zvezi z zadevnimi shemami neposrednih plačil in/ali ukrepi za razvoj podeželja;

(h) kadar je ustrezno, navedbo upravičenca, da je vključen na seznam nekmetijskih podjetij ali dejavnosti iz prvega in drugega pododstavka člena 9(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013.

2. Za identifikacijo plačilnih pravic iz odstavka 1(c) je na vnaprej pripravljenih obrazcih, zagotovljenih upravičencu v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, navedena identifikacija plačilnih pravic v skladu s sistemom za identifikacijo in registracijo iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

3. Države članice lahko v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila odstopajo od tega člena in člena 17 te uredbe v zvezi s plačilnimi pravicami.

▼M1

4. Za namen plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 lahko države članice dovolijo upravičencu, da v ustrezno utemeljenih okoliščinah spremeni vsebino zbirnega zahtevka glede uporabe kmetijskih parcel, pod pogojem, da to upravičenca ne postavlja v ugodnejši položaj glede izpolnjevanja obveznosti zelene komponente na podlagi začetne prošnje. Države članice lahko določijo končni rok za sporočanje teh sprememb pristojnemu organu.

Kadar je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnem koli primeru neskladnosti v zbirni vlogi ali zahtevku za plačilo, ali je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, spremembe v skladu s prvim pododstavkom niso dovoljene v zvezi s kmetijskimi parcelami, ki jih zadeva neskladnost.

Člen 14a

Kolektivni zahtevki

1. Kadar država članica uporabi možnost uvedbe kolektivnih zahtevkov, se člen 14 za take kolektivne zahtevke ne uporablja.

2. Kolektiv predloži en kolektivni zahtevek na leto.

3. Kolektivni zahtevek vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do podpore, z izjemo informacij za obveznosti, vključene v kmetijsko–okoljske–podnebne operacije, kot so navedene v členu 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013. Kolektivni zahtevek vsebuje zlasti:

(a) identiteto kolektiva;

(b) identifikacijsko oznako za vsakega člana, ki sodeluje v kolektivu;

(c) sklicevanje na vlogo za podporo, ki jo je predložil kolektiv;

(d) podrobnosti o zadevnih kmetijsko-okoljskih-podnebnih operacijah;

(e) podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu, njihove površine, izražene v hektarjih na dve decimalni mesti, njihove lokacije in po potrebi dodatne specifikacije o uporabi kmetijskih parcel;

(f) kadar je ustrezno, podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja;

(g) kadar je to primerno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevnega ukrepa;

(h) izjavo kolektiva z navedbo, da so zadevni člani seznanjeni s pogoji v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja in finančnimi posledicami v primerih neskladnosti.

Kadar vloga za podporo, ki jo predloži kolektiv, vsebuje informacije iz točk (b), (d) in (h) prvega pododstavka, se navedene informacije lahko nadomestijo s sklicevanjem na navedeno vlogo za podporo.

4. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 3 lahko države članice odločijo, da kolektivni zahtevek vsebuje vse podatke glede obveznosti, ki jih vključujejo kmetijsko–okoljske–podnebne operacije.

5. Kolektiv obvesti pristojni organ o vsaki obveznosti, ki jo vključujejo kmetijsko–okoljske–podnebne operacije, najpozneje 14 koledarskih dni pred prevzemom obveznosti. Države članice določijo ustrezne postopke za to uradno obvestilo.

Kadar so podatki v zvezi z obveznostmi, vključenimi v kmetijsko–okoljske–podnebne operacije, zajeti v kolektivnem zahtevku v skladu z odstavkom 4, o obveznostih ni treba obvestiti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, razen če se spremeni vrsta, čas ali lokacija obveznosti.

▼M1

Člen 15

Spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo in spremembe po predhodnih preverjanjih

▼B

1. Po končnem roku za predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo se lahko v zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo dodajo posamezne kmetijske parcele ali posamezne plačilne pravice ali se te parcele ali pravice v vlogi ali zahtevku prilagodijo, pod pogojem, da se upoštevajo zahteve v okviru zadevnih shem neposrednih plačil ali ukrepov za razvoj podeželja.

Spremembe glede uporabe ali sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja v zvezi s posameznimi kmetijskimi parcelami ali v zvezi s plačilnimi pravicami, ki so že prijavljene v zbirni vlogi, se lahko izvedejo pod enakimi pogoji.

Kadar spremembe iz prvega in drugega pododstavka vplivajo na katere koli spremne dokumente ali pogodbe, ki jih je treba predložiti, se lahko taki dokumenti ali pogodbe ustrezno spremenijo.

▼M1

1a. Kadar je bil upravičenec obveščen o rezultatih predhodnih preverjanj, kot so navedena v členu 11(4), lahko navedeni upravičenec spremeni zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo, da bi se vključili vsi potrebni popravki v zvezi s posameznimi parcelami glede na rezultate navedenih navzkrižnih preverjanj, kadar ti kažejo na morebitne neskladnosti.

▼M1

2. Spremembe, narejene v skladu z odstavkom 1, se sporočijo pristojnemu organu do 31. maja zadevnega leta, razen v primeru Estonije, Latvije, Litve, Finske in Švedske, v katerih se sporočijo do 15. junija zadevnega leta.

Takšno sporočanje je pisno ali prek geoprostorskega obrazca vloge za pomoč.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice določijo zgodnejši končni rok za sporočanje takšnih sprememb. Vendar navedeni rok ni prej kot 15 koledarskih dni po končnem roku za predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo, določenem v skladu s členom 13(1).

▼M1

2a. Spremembe po predhodnih preverjanjih, opravljene v skladu z odstavkom 1a, se pošljejo pristojnemu organu najpozneje 35 koledarskih dni po končnem roku za predložitev zbirne vloge, vloge za pomoč ali zahtevkov za plačilo iz člena 13. Če pa to obdobje 35 koledarskih dni poteče pred končnim rokom za sporočanje sprememb v skladu z odstavkom 2 tega člena, se spremembe pristojnemu organu sporočijo najpozneje 10 koledarskih dni po končnem datumu za sporočanje sprememb v zadevnem letu.

Takšno sporočanje je pisno ali prek geoprostorskega obrazca vloge za pomoč.

▼B

3. Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnem koli primeru neskladnosti v zbirni vlogi ali zahtevku za plačilo, ali je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, spremembe v skladu z odstavkom 1 niso dovoljene v zvezi s kmetijskimi parcelami, pri katerih je bila ugotovljena neskladnost.

Člen 16

Popravek vnaprej pripravljenih obrazcev

Ob predložitvi obrazca zbirne vloge, vloge za pomoč in/ali zahtevka za plačilo upravičenec popravi vnaprej pripravljeni obrazec iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, če je prišlo do kakršnih koli sprememb, zlasti prenosov plačilnih pravic v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali če je katera izmed informacij, navedenih na vnaprej pripravljenih obrazcih, nepravilna.







Oddelek 2

Vloge za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino

Člen 17

Posebne zahteve v zvezi z vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino

▼M1

1. Za namen identifikacije vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu in/ali nekmetijskega zemljišča, kot so navedeni v členu 14(1)(d) in (e), pristojni organ upravičencu zagotovi geoprostorski obrazec vloge za pomoč.

▼B

2. Odstavek 1 se uporablja, kakor sledi:

(a) od leta zahtevkov 2016 za število upravičencev, ki ustreza številu, ki je potrebno za pokrivanje vsaj 25 % skupne površine, ugotovljene za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v predhodnem letu;

(b) od leta zahtevkov 2017 za število upravičencev, ki ustreza številu, ki je potrebno za pokrivanje vsaj 75 % skupne površine, ugotovljene za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v predhodnem letu;

(c) od leta zahtevkov 2018 za vse upravičence.

3. Če upravičenec vloge za pomoč in/ali zahtevka za plačilo ne more predložiti z uporabo geoprostorskega obrazca vloge za pomoč, mu pristojni organ zagotovi bodisi:

(a) potrebno tehnično pomoč bodisi

(b) vnaprej pripravljene obrazce in ustrezne grafične prikaze v papirni obliki. V takem primeru pristojni organi informacije, ki jih prejme od upravičenca, prepiše v geoprostorski obrazec vloge za pomoč.

4. Na vnaprej pripravljenih obrazcih, zagotovljenih upravičencu, sta navedeni največja upravičena površina na referenčno parcelo v skladu s točkama (a) in (b) člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 in površina, ugotovljena v predhodnem letu na kmetijsko parcelo za namene sheme osnovnega plačila, sheme enotnega plačila na površino in/ali ukrepa za razvoj podeželja na površino.

V grafičnem prikazu, zagotovljenem upravičencu v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, so prikazane meje in enotna identifikacija referenčnih parcel, kot je navedena v členu 5(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, ter meje kmetijskih parcel, ugotovljenih v predhodnem letu, da bi lahko upravičenec pravilno navedel velikost in lokacijo vsake kmetijske parcele. Od leta zahtevkov 2016 so v njem navedene tudi vrsta, velikost in lokacija površin z ekološkim pomenom, ugotovljenih v predhodnem letu.

5. Upravičenec nedvoumno opredeli in prijavi površino vsake kmetijske parcele in, kadar je to ustrezno, vrsto, velikost in lokacijo površin z ekološkim pomenom. V zvezi s plačilom za zeleno komponento upravičenec navede tudi uporabo prijavljenih kmetijskih parcel.

V ta namen lahko potrdi informacije, ki so že navedene na vnaprej pripravljenem obrazcu. Vendar če informacije o površini, lokaciji ali mejah kmetijske parcele ali, kadar je to ustrezno, velikosti in lokaciji površin z ekološkim pomenom niso pravilne ali popolne, upravičenec popravi ali spremeni vnaprej pripravljeni obrazec.

Pristojni organ na podlagi popravkov ali dopolnitev, ki jih je upravičenec vnesel v vnaprej pripravljeni obrazec, presodi, ali je treba ustrezno referenčno parcelo posodobiti, pri čemer upošteva člen 5(3) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

6. Kadar upravičenec izvaja enakovredne prakse v skladu s členom 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013 na podlagi zavez, sprejetih v skladu s členom 39(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 ( 14 ) ali členom 28(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, se zaveza navede v vlogi za pomoč s sklicevanjem na ustrezni zahtevek za plačilo.

Kadar upravičenec izvaja enakovredne prakse na podlagi nacionalnih ali regionalnih shem okoljskega certificiranja v skladu s členom 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v zvezi z vnaprej pripravljenim obrazcem in prijavo upravičenca smiselno uporabljata odstavka 4 in 5 tega člena.

Za namen regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in za del obveznosti glede površine z ekološkim pomenom, ki jih morajo upravičenci izpolnjevati posamezno, upravičenci, ki sodelujejo v takem regionalnem ali skupinskem izvajanju, za vsako kmetijsko parcelo nedvoumno opredelijo in prijavijo vrsto, velikost in lokacijo površine z ekološkim pomenom v skladu z odstavkom 5 tega člena. Upravičenci se v svoji vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo sklicujejo na prijavo regionalnega ali skupinskega izvajanja, kot je navedena v členu 18 te uredbe.

7. Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, v skladu s členom 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zbirna vloga vsebuje:

(a) vse informacije, potrebne za identifikacijo parcel, posejanih s konopljo, z navedbo sort uporabljenih semen;

(b) navedbo količin uporabljenih semen (kg na hektar);

(c) uradne etikete na embalaži semen v skladu z Direktivo Sveta 2002/57/ES ( 15 ), zlasti s členom 12 Direktive, ali kateri koli drug dokument, ki ga država članica priznava za enakovrednega.

Če se setev opravi po končnem roku za predložitev zbirne vloge, se etikete na podlagi odstopanja od točke (c) iz prvega pododstavka predložijo najpozneje do 30. junija. Kadar je treba etikete predložiti tudi drugim nacionalnim organom, lahko države članice določijo, da se navedene etikete vrnejo upravičencu potem, ko so bile predložene v skladu z navedeno točko. Vrnjene etikete se označijo kot uporabljene za vlogo.

8. Za posebno plačilo za bombaž iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 zbirna vloga vsebuje:

(a) ime uporabljene sorte semen bombaža;

(b) kadar je ustrezno, ime in naslov odobrene medpanožne organizacije, v katero je upravičenec včlanjen.

9. Površine, ki se ne uporabljajo za namene shem pomoči, določenih v naslovih III, IV in V Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali za sheme podpor v vinskem sektorju, kot so navedene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, se prijavijo v eni ali več rubrikah „druge uporabe“.

Člen 18

Prijava regionalnega ali skupinskega izvajanja

Za vsako regionalno ali skupinsko izvajanje v skladu s členom 46(5) ali (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se predloži prijava regionalnega ali skupinskega izvajanja, ki dopolnjuje vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo vsakega sodelujočega upravičenca.

Prijava vsebuje vse potrebne dodatne informacije, da se preveri skladnost z obveznostmi glede regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) ali (6) navedene uredbe, zlasti:

(a) enotno identifikacijo vsakega sodelujočega upravičenca;

(b) najmanjši odstotni delež, ki ga mora izpolnjevati vsak sodelujoči upravičenec posamezno, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 46(6) navedene uredbe;

(c) skupno površino povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom, kot so navedene v členu 46(5) navedene uredbe, ali skupne površine z ekološkim pomenom, kot je navedena v členu 46(6) navedene uredbe in v zvezi s katero se obveznosti izpolnjujejo skupaj;

(d) vnaprej pripravljeni grafični prikaz, v katerem so prikazane meje in enotna identifikacija referenčnih parcel, ki se uporabijo za nedvoumno opredelitev povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom ali skupne površine z ekološkim pomenom ter navedbo njihovih meja.

Če v primeru regionalnega izvajanja podroben načrt iz člena 46(6) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 vsebuje vse informacije, navedene v drugem pododstavku tega člena, se lahko prijava iz prvega pododstavka nadomesti s sklicevanjem na načrt.

V primeru skupinskega izvajanja se prijava iz prvega pododstavka dopolni s pisnim dogovorom iz člena 47(4) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.

Člen 19

Vloge v zvezi s sodelovanjem v shemi za male kmete in umikom iz nje

1. Vloge za sodelovanje v shemi za male kmete iz člena 62(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, predložene leta 2015, vsebujejo sklicevanje na zbirno vlogo, ki jo je za leto zahtevkov 2015 predložil isti upravičenec, in po potrebi izjavo upravičenca, da je seznanjen s posebnimi pogoji v zvezi s shemo za male kmete, določenimi v členu 64 navedene uredbe.

Države članice lahko določijo, da se vloga iz prvega pododstavka predloži skupaj z zbirno vlogo ali kot del zbirne vloge.

2. Države članice od leta zahtevkov 2016 zagotovijo poenostavljen postopek za vložitev vloge iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

3. Vnaprej pripravljeni obrazci, ki se uporabijo v postopku za vložitev vloge iz odstavka 2, se pripravijo na podlagi informacij, navedenih v zbirni vlogi, predloženi za leto zahtevkov 2015, in vsebujejo zlasti:

(a) vse dodatne informacije, potrebne za ugotovitev skladnosti s členom 64 Uredbe (EU) št. 1307/2013, in po potrebi vse dodatne informacije, potrebne za potrditev, da upravičenec še vedno izpolnjuje pogoje iz člena 9 navedene uredbe;

(b) izjavo upravičenca, da je seznanjen s posebnimi pogoji v zvezi s shemo za male kmete, določenimi v členu 64 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Kadar se države članice odločijo za metodo plačila iz točke (a) prvega pododstavka člena 63(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ne da bi uporabile tretji pododstavek navedenega člena, se vnaprej pripravljeni obrazci na podlagi odstopanja od prvega pododstavka tega odstavka zagotovijo v skladu z oddelkom 1 tega poglavja.

4. Upravičenci, ki se odločijo za umik iz sheme za male kmete za leto po letu 2015 v skladu z drugim pododstavkom člena 62(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 ali členom 62(2) navedene uredbe, pristojni organ obvestijo o svojem umiku v skladu s pravili, ki jih določijo države članice.







Oddelek 3

Druge vloge

Člen 20

Posebne določbe v zvezi z vlogami za pomoč

Upravičenec, ki ne zaprosi za pomoč v okviru sheme pomoči na površino, ampak zaprosi za pomoč v okviru druge sheme, navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, ali za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in ima na voljo kmetijsko površino, navedene površine prijavi na obrazcu vloge za pomoč v skladu s členom 17 te uredbe.

Upravičenec, za katerega veljajo samo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, na obrazcu vloge za pomoč prijavi površine, ki jih ima na voljo, za vsako koledarsko leto, v katerem se navedene obveznosti uporabljajo.

Vendar lahko države članice upravičence oprostijo obveznosti iz prvega in drugega pododstavka, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki zagotavljajo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 61 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 21

Zahteve v zvezi z vlogo za pomoč na žival in zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival

1. Vloga za pomoč na žival, kot je opredeljena v točki 15 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, ali zahtevek za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival, kot so opredeljeni v točki 14 drugega pododstavka člena 2(1) navedene uredbe, vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči in/ali podpore, in zlasti:

(a) identiteto upravičenca;

(b) sklicevanje na zbirno vlogo, če je že bila predložena;

(c) število živali vsake vrste, za katero se predloži vloga za pomoč na žival ali zahtevek za plačilo, in pri govedu identifikacijsko oznako živali;

(d) kadar je ustrezno, zavezo upravičenca, da bo imel živali iz točke (c) na svojem kmetijskem gospodarstvu v obdobju, ki ga določi država članica, in informacije o lokaciji ali lokacijah, na katerih bodo živali v zadevnem obdobju;

(e) kadar je ustrezno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevne sheme ali ukrepa;

(f) izjavo upravičenca, da je seznanjen s pogoji v zvezi z zadevno pomočjo in/ali podporo.

2. Vsak imetnik živali ima pravico, da od pristojnega organa brez omejitev, v primernih časovnih presledkih in brez pretiranih zamud pridobi informacije o podatkih iz računalniške zbirke podatkov za živali, ki se nanašajo nanj in na njegove živali. Upravičenec ob predložitvi vloge za pomoč na žival ali zahtevka za plačilo izjavi, da so podatki pravilni in popolni, ali nepravilne podatke popravi ali manjkajoče podatke dopolni.

3. Države članice lahko določijo, da nekaterih informacij iz odstavka 1 ni treba vključiti v vlogo za pomoč na žival ali zahtevek za plačilo, če so bile pristojnemu organu že sporočene.

4. Države članice lahko uvedejo postopke, po katerih se lahko podatki iz računalniške zbirke podatkov za živali uporabijo za namene vloge za pomoč na žival ali zahtevka za plačilo, če računalniška zbirka podatkov za živali omogoča raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči ali podpornih ukrepov na ravni posameznih živali.

Postopki iz prvega pododstavka lahko vključujejo sistem, po katerem lahko upravičenec zaprosi za pomoč in/ali podporo za vse živali, ki na datum ali v obdobju, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za pomoč in/ali podporo na podlagi podatkov v računalniški zbirki podatkov za živali.

V takem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev:

(a) da sta v skladu z določbami, ki veljajo za zadevno shemo pomoči in/ali podporni ukrep, datum ali obdobje iz drugega pododstavka jasno opredeljena in znana upravičencu;

(b) da upravičenec ve, da se vse potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, štejejo za živali, pri katerih so bile ugotovljene neskladnosti, kot je navedeno v členu 31 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

5. Države članice lahko določijo, da se nekatere informacije iz odstavka 1 lahko pošljejo ali se pošljejo prek organa ali organov, ki ga ali jih same odobrijo. Vendar za poslane podatke ostaja odgovoren upravičenec.







Oddelek 4

Posebne določbe v zvezi s plačilnimi pravicami

Člen 22

Dodelitev ali povečanje vrednosti plačilnih pravic

1. Vloge za dodelitev plačilnih pravic ali povečanje vrednosti plačilnih pravic v okviru sheme osnovnega plačila v skladu s členi 20, 24, 30, razen odstavka 7(e), in 39 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se predložijo do datuma, ki ga določijo države članice. Določeni datum ni poznejši od 15. maja zadevnega koledarskega leta.

Vendar lahko Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska določijo poznejši datum, ki ni poznejši od 15. junija zadevnega koledarskega leta.

2. Države članice lahko določijo, da se vloga za dodelitev plačilnih pravic predloži sočasno z vlogo za pomoč v okviru sheme osnovnega plačila.

Člen 23

Izterjava neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic

1. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da je bilo število dodeljenih plačilnih pravic preveliko, se presežno število dodeljenih plačilnih pravic vrne v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve iz člena 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Če je napako iz prvega pododstavka storil pristojni organ ali drug organ in če upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti, se vrednost preostalih plačilnih pravic, dodeljenih navedenemu upravičencu, ustrezno prilagodi.

Če je medtem upravičenec, ki ga zadeva dodelitev prevelikega števila plačilnih pravic, plačilne pravice prenesel na druge upravičence, tudi za prevzemnike velja obveznost iz prvega pododstavka, sorazmerno s številom plačilnih pravic, ki so bile prenesene nanje, če upravičenec, ki so mu bile plačilne pravice prvotno dodeljene, nima na voljo zadostnega števila plačilnih pravic za kritje števila neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic.

2. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da so bili plačila, ki jih je upravičenec prejel za leto 2014, kot so navedena v prvem pododstavku člena 26(2) navedene uredbe, ali vrednost plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na datum predložitve svoje vloge za leto 2014, kot so navedene v prvem pododstavku člena 26(3) navedene uredbe, ali vrednost na enoto plačilnih pravic, kot je navedena v členu 26(5) navedene uredbe, ali povečanje vrednosti na enoto plačilnih pravic, kot je navedeno v členu 30(10) navedene uredbe, ali skupna vrednost pomoči, ki jo je upravičenec prejel za koledarsko leto pred izvajanjem sheme osnovnega plačila, kot je navedena v prvem pododstavku člena 40(3) navedene uredbe, preveliki, se vrednost navedenih plačilnih pravic, ki temelji na nepravilni referenčni vrednosti za zadevnega upravičenca, ustrezno prilagodi.

Navedena prilagoditev se opravi tudi v zvezi s plačilnimi pravicami, ki so bile medtem prenesene na druge upravičence.

Vrednost zmanjšanja se vrne v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve iz člena 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

3. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da je pri istem upravičencu nastal položaj iz odstavkov 1 in 2, se prilagoditev vrednosti vseh plačilnih pravic, kot je navedena v odstavku 2, opravi, preden se neupravičeno dodeljene plačilne pravice vrnejo v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve v skladu z odstavkom 1.

4. Prilagoditve števila in/ali vrednosti plačilnih pravic, določene v tem členu, ne povzročijo sistematičnega preračunavanja preostalih plačilnih pravic.

5. Države članice se lahko odločijo, da ne bodo izterjale neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic, kadar je skupna vrednost navedenih plačilnih pravic, kot je v času preverjanja zaradi prilagoditev, določenih v tem členu, navedena v elektronskem registru za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, 50 EUR ali manj za katero koli leto, v katerem se izvaja shema osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013.

Neupravičeno izplačani zneski za leta zahtevkov pred prilagoditvami se izterjajo v skladu s členom 7 te uredbe. Pri določitvi takih neupravičeno izplačanih zneskov se upošteva učinek prilagoditev iz tega člena na število in, kjer je ustrezno, vrednost plačilnih pravic za vsa zadevna leta.







NASLOV III

PREGLEDI







POGLAVJE I

Skupne določbe

Člen 24

Splošna načela

1. Upravni pregledi in pregledi na kraju samem, določeni v tej uredbi, se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito preverjanje:

(a) pravilnosti in popolnosti informacij, navedenih v vlogi za pomoč, vlogi za podporo, zahtevku za plačilo ali drugi prijavi;

(b) skladnosti z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi za zadevno shemo pomoči in/ali podporni ukrep ter pogoji za odobritev pomoči in/ali podpore ali oprostitve obveznosti;

(c) zahtev in standardov, upoštevnih za navzkrižno skladnost.

2. Države članice zagotovijo, da se lahko skladnost z vsemi veljavnimi pogoji, določenimi z zakonodajo Unije ali v zadevni nacionalni zakonodaji in dokumentih, ki vsebujejo izvedbena pravila, ali s programom razvoja podeželja, preveri na podlagi niza preverljivih kazalnikov, ki jih določijo države članice.

3. Rezultati upravnih pregledov in pregledov na kraju samem se ocenijo, da se ugotovi, ali bi lahko kakršne koli ugotovljene težave na splošno pomenile tveganje za druge podobne dejavnosti, upravičence ali druge organe. Pri oceni se opredelijo tudi vzroki takega položaja, kakršna koli nadaljnja preučitev, ki bo morda potrebna, ter potrebni popravni in preventivni ukrepi.

4. Pristojni organ opravi fizične inšpekcijske preglede na terenu, če fotointerpretacija ortofoto posnetkov (satelitskih ali iz zraka) ne zagotovi rezultatov, ki bi omogočali dokončne ugotovitve v skladu z zahtevami pristojnega organa v zvezi z upravičenostjo ali pravilno velikostjo površine, ki je predmet upravnega pregleda ali pregleda na kraju samem.

5. To poglavje se uporablja tudi za vse preglede, opravljene na podlagi te uredbe, in brez poseganja v posebna pravila, določena v naslovih IV in V. Vendar se odstavek 3 ne uporablja za naslov V.

Člen 25

Napoved pregledov na kraju samem

Pregledi na kraju samem se lahko napovejo, če to ne posega v njihov namen ali učinkovitost. Vsaka napoved je strogo omejena na najkrajše potrebno obdobje in ne presega 14 dni.

▼M1

Vendar napoved pri pregledih na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč na žival ali zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ali obveznosti, sporočenih v skladu s členom 14a(5), ne presega 48 ur, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Kadar zakonodaja, ki se uporablja za akte in standarde, upoštevane za navzkrižno skladnost, zahteva nenapovedane preglede na kraju samem, se poleg tega navedena pravila uporabljajo tudi v primeru pregledov na kraju samem, povezanih z navzkrižno skladnostjo.

▼B

Člen 26

Časovna razporeditev pregledov na kraju samem

1. Kadar je ustrezno, se pregledi na kraju samem, določeni s to uredbo, opravijo sočasno s kakršnimi koli drugimi pregledi, določenimi v zakonodaji Unije.

2. Za namen ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema so pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto na podlagi analize tveganj, ki jih pomenijo različne zaveze v okviru vsakega ukrepa.

▼M1

Pregledi na kraju samem v zvezi z obveznostmi, sporočenimi v skladu s členom 14a(5), se izvedejo v rokih, ki zagotavljajo učinkovito preverjanje sporočene obveznosti.

▼B

3. Pri pregledih na kraju samem se preverja skladnost z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi tistih shem pomoči ali podpornih ukrepov, za katere je bil upravičenec izbran v skladu s členom 34.

Trajanje pregledov na kraju samem je strogo omejeno na najkrajše potrebno obdobje.

4. Če je mogoče nekatera merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti preveriti le v določenem časovnem obdobju, so lahko za preglede na kraju samem potrebni poznejši dodatni obiski. V takem primeru se pregledi na kraju samem usklajujejo tako, da se število in trajanje takih obiskov pri enem upravičencu omejita na potrebni minimum. Kadar je ustrezno, se lahko taki obiski opravijo tudi z daljinskim zaznavanjem v skladu s členom 40.

Kadar so potrebni dodatni obiski v zvezi z zemljiščem v prahi, ozarami, varovalnimi pasovi, pasovi upravičenih hektarov ob gozdu, naknadnimi posevki in/ali ozelenitvijo, prijavljeno kot površino z ekološkim pomenom, ti dodatni obiski v 50 % primerov zadevajo istega upravičenca, izbranega na podlagi tveganja, v preostalih 50 % primerov pa različne dodatno izbrane upravičence. Različni dodatni upravičenci se izberejo naključno izmed vseh upravičencev, ki imajo zemljišče v prahi, ozare, varovalne pasove, pasove upravičenih hektarov ob gozdu, naknadne posevke in/ali ozelenitev, prijavljeno kot površino z ekološkim pomenom, ti obiski pa so lahko omejeni na površine, prijavljene kot zemljišče v prahi, ozare, varovalni pasovi, pasovi upravičenih hektarov ob gozdu, naknadni posevki in/ali ozelenitev.

Če so potrebni dodatni obiski, se za vsak dodatni obisk uporablja člen 25.

Člen 27

Navzkrižno obveščanje o rezultatih pregledov

Kadar je ustrezno, se pri upravnih pregledih in pregledih na kraju samem v zvezi z upravičenostjo upoštevajo domnevni primeri neskladnosti, ki so jih prijavili druge službe, organi ali organizacije.

Države članice zagotovijo, da se vse zadevne ugotovitve v okviru pregledov skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi glede shem iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in/ali podpore na podlagi ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema navzkrižno sporočijo zadevnemu pristojnemu organu, odgovornemu za odobritev ustreznega plačila. Države članice tudi zagotovijo, da javni ali zasebni certifikacijski organi iz člena 38 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 obvestijo pristojni organ, odgovoren za odobritev plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, o kakršni koli ugotovitvi, upoštevni za pravilno odobritev takega plačila upravičencem, ki so se odločili za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi enakovrednih praks, zajetih s shemo certificiranja.

Kadar upravni pregledi ali pregledi na kraju samem v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema zajemajo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se rezultati takih pregledov navzkrižno sporočijo zaradi nadaljnjega ukrepanja v zvezi z odobritvijo plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje.







POGLAVJE II

Upravni pregledi v integriranem sistemu

Člen 28

Upravni pregledi

1. Upravni pregledi iz člena 74 Uredbe (EU) št. 1306/2013, vključno z navzkrižnim preverjanjem, omogočajo odkrivanje neskladnosti, zlasti avtomatizirano odkrivanje z uporabo računalniških sredstev. Pregledi zajemajo vse elemente, ki jih je mogoče in primerno preveriti z upravnimi pregledi. S temi pregledi se zagotovi, da:

(a) so merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti za shemo pomoči ali podporni ukrep izpolnjeni;

(b) ni dvojnega financiranja na podlagi drugih shem Unije;

(c) je vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo popoln in predložen v ustreznem roku ter da so bili po potrebi predloženi spremeni dokumenti in da ti dokazujejo upravičenost;

(d) so po potrebi izpolnjene dolgoročne zaveze.

2. Države članice lahko v zvezi s shemami pomoči za živali in ukrepi podpore na žival, kadar je to ustrezno, uporabijo dokaze, ki jih prejmejo od drugih služb, organov ali organizacij, da preverijo skladnost z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, pod pogojem, da zadevna služba, organ ali organizacija deluje v skladu s standardom, ki zadostuje za kontrolo take skladnosti.

Člen 29

Navzkrižna preverjanja

1. Kadar je ustrezno, upravni pregledi vključujejo navzkrižna preverjanja:

(a) prijavljenih plačilnih pravic oziroma prijavljenih kmetijskih parcel, da se prepreči večkratna odobritev iste pomoči ali podpore za isto koledarsko leto ali leto zahtevkov in kakršno koli neupravičeno kopičenje pomoči, odobrene na podlagi shem pomoči na površino iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in Priloge VI k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 ( 16 ) ter ukrepov podpore na površino, kot so opredeljeni v točki 21 drugega pododstavka člena 2 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(b) plačilnih pravic, da se preverita njihov obstoj in upravičenost do pomoči;

(c) med kmetijskimi parcelami, kot so prijavljene v zbirni vlogi in/ali zahtevku za plačilo, in informacijami, kot jih v skladu s členom 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za vsako referenčno parcelo vsebuje identifikacijski sistem za kmetijske parcele, da se preveri upravičenost površin kot takih do sheme neposrednih plačil in/ali ukrepa za razvoj podeželja;

(d) med plačilnimi pravicami in ugotovljeno površino, da se preveri, ali so pravice povezane z vsaj enakim številom upravičenih hektarjev, kot so opredeljeni v členu 32(2) do (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(e) s sistemom za identifikacijo in registracijo živali, da se preveri upravičenost do pomoči in/ali podpore ter se prepreči neupravičena večkratna odobritev iste pomoči in/ali podpore za isto koledarsko leto ali leto zahtevkov;

(f) med izjavami upravičenca v zbirni vlogi, da je član odobrene medpanožne organizacije, informacijami na podlagi člena 17(8) te uredbe in informacijami, ki jih pošljejo zadevne odobrene medpanožne organizacije, da se preveri upravičenost do povečanja pomoči iz člena 60(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(g) s katerimi se preveri skladnost z merili za odobritev medpanožnih organizacij in seznam njihovih članov vsaj enkrat vsakih pet let.

Za namene točke (c) prvega pododstavka se, kadar integrirani sistem zagotavlja geoprostorske obrazce vloge za pomoč, navzkrižna preverjanja izvedejo kot prostorski presek digitalizirane površine, prijavljene v identifikacijskem sistemu kmetijskih parcel. Poleg tega se navzkrižna preverjanja opravijo za preprečitev dvojnega uveljavljanja iste površine.

2. Znaki neskladnosti, izhajajoči iz navzkrižnega preverjanja, se preverijo z drugim ustreznim upravnim postopkom in po potrebi s pregledom na kraju samem.

3. Če za referenčno parcelo vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo vložita dva ali več upravičencev v okviru iste sheme pomoči ali istega podpornega ukrepa in če se prijavljene kmetijske parcele prostorsko prekrivajo ali če skupna prijavljena površina presega največjo upravičeno površino, določeno v skladu s točkama (a) in (b) člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razlika pa spada v toleranco meritev, opredeljeno v skladu s členom 38 te uredbe v zvezi z navedeno referenčno parcelo, lahko država članica določi sorazmerno zmanjšanje zadevnih površin, razen če upravičenec dokaže, da je kateri koli izmed drugih zadevnih upravičencev prijavil prevelike površine v škodo prvega.







POGLAVJE III

Pregledi na kraju samem v integriranem sistemu







Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 30

Stopnja kontrole za sheme pomoči na površino, razen za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje

Za sheme pomoči na površino, ki niso plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:

(a) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013. Države članice zagotovijo, da kontrolni vzorec vsebuje vsaj 5 % vseh upravičencev, ki prijavljajo predvsem kmetijske površine, ki so površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo, v skladu s členom 10(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

(b) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za prerazporeditveno plačilo v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(c) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo za območja z naravnimi omejitvami v skladu s poglavjem 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(d) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo za mlade kmete v skladu s poglavjem 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(e) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačila na površino na podlagi prostovoljne vezane podpore v skladu s poglavjem 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(f) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo na podlagi sheme za male kmete v skladu z naslovom V Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(g) 30 % površin, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, v skladu s členom 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(h) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za posebno plačilo za bombaž v skladu s poglavjem 2 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Člen 31

Stopnja kontrole za plačilo za zeleno komponento

1. Za plačilo za zeleno komponento kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:

(a) 5 % vseh upravičencev, ki morajo upoštevati kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: prakse zelene komponente), in ki niso del kontrolne populacije iz točk (b) in (c) (v nadaljnjem besedilu: kontrolna populacija za zeleno komponento); ta vzorec istočasno zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki imajo okoljsko občutljive površine s trajnim travinjem, ki so na območjih, zajetih z Direktivo Sveta 92/43/EGS ( 17 ) ali Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 18 ), in nova občutljiva območja iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(b) 3 %: (i) bodisi vseh upravičencev, ki izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45 navedene uredbe; (ii) bodisi upravičencev, ki v letih, ko se člen 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 ne uporablja v državi članici, izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45(1) navedene uredbe;

(c) 5 % vseh upravičencev, ki morajo upoštevati prakse zelene komponente in uporabljajo nacionalne ali regionalne sheme okoljskega certificiranja, kot so navedene v členu 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(d) 5 % vseh upravičencev, ki sodelujejo v regionalnem izvajanju v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(e) 5 % skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(f) 100 % povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom, kot so navedene v členu 46(3) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

(g) 100 % vseh upravičencev z obveznostjo ponovne spremembe zemljišča v zemljišče s trajnim travinjem v skladu s členom 42 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

(h) 20 % vseh upravičencev z obveznostjo ponovne spremembe zemljišča v zemljišče s trajnim travinjem v skladu s členom 44(2) in (3) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.

2. Upravičenci, ki upoštevajo prakse zelene komponente na podlagi enakovrednih praks v skladu s členom 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali ki sodelujejo v shemi za male kmete v skladu s členom 61 navedene uredbe, ali ki za celotno kmetijsko gospodarstvo izpolnjujejo zahteve iz člena 29