1997L0024 — SL — 28.11.2006 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA 97/24/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. junija 1997

o določenih sestavnih delih in značilnostih dvo- ali trikolesnih motornih vozil







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), skladno s postopkom, določenim v členu 189 b Pogodbe ( 3 ) in upoštevajoč skupno besedilo, ki ga je 4. februarja 1997 odobril Spravni odbor, (1) ker je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev delovanja notranjega trga; (2) ker morajo v vsaki državi članici dvo- ali trikolesna motorna vozila glede sestavnih delov in značilnosti, ki jih obravnava ta direktiva, izpolnjevati nekatere obvezne tehnične zahteve, ki se med državami članicami razlikujejo; ker različnost teh zahtev ovira trgovanje znotraj Skupnosti; ker se te ovire za delovanje notranjega trga lahko odpravijo, če vse države članice sprejmejo enake zahteve namesto svojih nacionalnih predpisov; (3) ker je treba pripraviti usklajene zahteve v zvezi s sestavnimi deli in značilnostmi dvo- ali trikolesnih motornih vozil zaradi izvajanja postopkov homologacije vozil in sestavnih delov, ki jih zajema Direktiva Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil ( 4 ), za vsak tip takšnih vozil; (4) ker bi bilo treba zaradi lažjega dostopa do trgov v tretjih državah, določiti zahteve iz poglavja 1 (pnevmatike), poglavja 2 (svetlobne in svetlobno-signalne naprave), poglavja 4 (vzvratna ogledala) in poglavja 11 (varnostni pasovi) priloge k tej direktivi kot enakovredne zahtevam iz pravilnikov Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo št. 30, 54, 64 in 75 v zvezi s pnevmatikami, št.3, 19, 20, 37, 38, 50, R 56, 57, 72 in 82 v zvezi s svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami, št. 81 v zvezi z vzvratnimi ogledali in št. 16 v zvezi z varnostnimi pasovi; (5) ker je z vidika varstva okolja, to je onesnaževanja le-tega s škodljivimi snovmi in hrupom, treba zasledovati cilj stalnega izboljševanja okolja; ker je zato treba določiti mejne vrednosti za škodljive snovi in hrup ter jih čim hitreje uveljaviti; ker se lahko sprejme odločitev za poznejše zniževanje mejnih vrednosti in spremembe preskusnega postopka le na podlagi študij in raziskav o razpoložljivih ali mogočih tehnoloških možnostih in analize njihovih stroškov ter koristi, da bi omogočili industrijsko proizvodnjo vozil, ki lahko izpolnjujejo te strožje mejne vrednosti; ker morata odločitev o zgoraj navedenih poznejših zniževanjih sprejeti Evropski parlament in Svet vsaj tri leta pred začetkom veljavnosti teh mejnih vrednosti, da bi lahko v industrijski proizvodnji sprejeli potrebne ukrepe, s katerimi bi izdelke do načrtovanega datuma uskladili z novimi predpisi Skupnosti; ker bo odločitev Evropskega parlamenta in Sveta temeljila na predlogih, ki jih mora Komisija pravočasno predložiti; (6) ker se skladno z določbami Direktive 92/61/EGS sestavni deli in značilnosti, ki jih obravnava ta direktiva, ne smejo dajati v promet ali prodajati v državah članicah, če ne izpolnjujejo določb te direktive; ker morajo države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz te direktive; (7) ker bi države članice morale meti možnosti z dodeljevanjem davčnih spodbud pospeševati trženje vozil, ki predhodno izpolnjujejo zahteve, sprejete na ravni Skupnosti, v zvezi z ukrepi proti onesnaževanju okolja s škodljivimi snovmi ali hrupom; (8) ker so za postopke merjenja odpornosti vozil in posamičnih tehničnih enot proti elektromagnetnemu sevanju, s katerimi se preveri skladnost z določbami glede elektromagnetne združljivosti (poglavje 8), potrebne kompleksne in drage naprave; ker je treba državam članicam omogočiti zagotovitev takih naprav, je treba sprejeti ukrepe, da se lahko izvajanje teh metod merjenja odloži za tri leta od začetka veljavnosti te direktive; (9) ker so glede na obseg in vpliv predlaganega ukrepa v zadevni panogi ukrepi Skupnosti, ki jih obravnava ta direktiva, potrebni ali celo nujni za dosego načrtovanih ciljev, in sicer homologacije vozil Skupnosti; ker države članice same ne morejo ustrezno doseči teh ciljev; (10) ker je zaradi tehničnega napredka treba hitro prilagajati tehnične zahteve, določene v prilogi k tej direktivi; ker bi bilo treba, razen glede mejnih vrednosti za škodljive snovi in hrup, to nalogo dodeliti Komisiji, da bi poenostavili in pospešili postopek; ker je vselej, ko Evropski parlament in Svet pooblastita Komisijo za izvajanje predpisov na področju industrijske proizvodnje dvo- ali trikolesnih motornih vozil, primerno zagotoviti postopek za predhodno posvetovanje med Komisijo in državami članicami v odboru; (11) ker zahteve glede varnosti ali varstva okolja določajo, da je treba omejiti nedovoljene posege na nekaterih tipih dvo- ali trikolesnih vozil; ker morajo biti take omejitve strogo omejene na nedovoljene posege, ki znatno spremenijo učinek vozila in emisije škodljivih snovi in hrupa, tako da ne povzročajo ovir pri vzdrževanju in popravilu vozila; (12) ker ne sme nobena država članica zavrniti registracije ali uporabe vozil, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive; ker zahteve iz te direktive ne smejo zavezovati tistih držav članic, ki na svojem ozemlju ne dopuščajo, da imajo dvo- ali trikolesna motorna vozila priklopnike, k spremembi njenih predpisov, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva in njena priloga veljata za:

— pnevmatike,

— svetlobne in svetlobno-signalne naprave,

— zunanje štrleče dele,

— vzvratna ogledala,

— ukrepe proti onesnaževanju okolja,

— posode za gorivo,

— ukrepe za preprečevanje nedovoljenih posegov,

— elektromagnetno združljivost,

— dopustno raven hrupa in izpušne sisteme,

— naprave za spenjanje in priključke,

— priključke varnostnih pasov in varnostne pasove,

— stekla, naprave za brisanje in pranje vetrobranskih stekel ter naprave za odleditev in sušenje vetrobranskih stekel

za vse tipe vozil, določene v členu 1 Direktive 92/61/EGS.

Člen 2

V treh letih po datumu, navedenem v tretjem pododstavku člena 8(1), Komisija opravi podrobno raziskavo, da bi ugotovila, ali so ukrepi za preprečevanje nedovoljenih posegov na vozilih, zlasti vozilih kategorij A in B, ki so navedena v poglavju 7 priloge k tej direktivi, primerni, neprimerni ali pretirani glede na njihov namen. Na podlagi sklepov raziskave Komisija po potrebi predlaga nove zakonodajne ukrepe.

Člen 3

1. Postopki podeljevanja homologacije za pnevmatike, svetlobne in svetlobno-signalne naprave, vzvratna ogledala, posode za gorivo, izpušne sisteme, varnostne pasove in stekla za tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila in homologacije pnevmatik, svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, vzvratnih ogledal, posod za gorivo, izpušnih sistemov, varnostnih pasov in stekel kot sestavnih delov in pogoji, ki veljajo za prosti pretok takih vozil in prosto dajanje sestavnih delov v promet, so določeni v poglavjih II in III Direktive 92/61/EGS.

2. Postopki podeljevanja homologacije za zunanje štrleče dele, ukrepe proti onesnaževanju zraka in nedovoljenim posegom, elektromagnetno združljivost, dopustno raven hrupa, naprave za spenjanje za priklopnike in stranske prikolice, priključke varnostnih pasov, naprave za brisanje in pranje vetrobranskih stekel ter naprave za odleditev in sušenje vetrobranskih stekel za tip dvo- ali trikolesnih motornih vozil in pogoji, ki veljajo za prosti pretok takih vozil, so določeni v poglavjih II in III Direktive 92/61/EGS.

Člen 4

1. V skladu z določbami člena 11 Direktive 92/61/EGS so zahteve poglavja 1 (pnevmatike), poglavja 2 (svetlobne in svetlobno-signalne naprave), poglavja 4 (vzvratna ogledala) in poglavja 11 (varnostni pasovi) priloge k tej direktivi enakovredne zahtevam pravilnikov Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo št. 30 ( 5 ), 54 ( 6 ), 64 ( 7 ) in 75 ( 8 ) v zvezi s pnevmatikami, št. 3 ( 9 ), 19 ( 10 ), 20 ( 11 ), 37 ( 12 ), 38 ( 13 ), 50 ( 14 ), 56 ( 15 ), 57 ( 16 ), 72 ( 17 ) in 82 ( 18 ) v zvezi s svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami, št. 81 ( 19 ) v zvezi z vzvratnimi ogledali in št. 16 ( 20 ) v zvezi z varnostnimi pasovi, v različici, ki velja na dan sprejetja te direktive.

Za namene priznavanja enakovrednosti, določene v prvem pododstavku, veljajo zahteve glede vgradnje iz poglavij 1 in 11 tudi za naprave, homologirane v skladu z ustreznimi pravilniki Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo.

2. Homologacijski organi držav članic sprejmejo homologacije sestavnih delov, podeljene v skladu z zahtevami pravilnikov, navedenih v prvem odstavku, in oznake homologacij sestavnih delov namesto ustreznih homologacij sestavnih delov in oznak homologacij sestavnih delov, podeljenih v skladu z zahtevami te direktive.

Člen 5

1. Komisija v 24 mesecih od datuma sprejema te direktive predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog, pripravljen na podlagi raziskave in ocene stroškov in koristi, ki izhajajo iz uveljavitve strožjih mejnih vrednosti, in ki določa naslednjo stopnjo, v kateri se sprejmejo ukrepi, namenjeni nadaljnji poostritvi mejnih vrednosti za škodljive snovi in raven hrupa zadevnih vozil, kot je določeno v poglavju 5, Prilogi II, tabelah I in II, in v poglavju 9, Prilogi I. Komisija v svojem predlogu upošteva in oceni stroškovno učinkovitost različnih ukrepov za zmanjševanje emisij škodljivih snovi in hrupa ter predstavi sorazmerno in razumno oceno glede na načrtovane cilje.

2. Evropski parlament in Svet v odločbi, sprejeti na podlagi predloga Komisije, navedenega v prvem odstavku, ki bo sprejeta do 1. januarja 2001, upoštevata potrebo po vključitvi dejavnikov poleg poostrenih mejnih vrednosti. Skupaj z zainteresiranimi partnerji, kot so industrija, uporabniki in skupine, ki predstavljajo potrošnike ali javnost, se opravita raziskava in ocena stroškov in koristi, ki izhajajo iz izvajanja ukrepov, določenih v navedeni odločbi, ter morajo biti sorazmerni in razumni glede na načrtovane cilje.

Člen 6

1. Države članice lahko uvedejo davčne spodbude samo za motorna vozila, ki ustrezajo ukrepom proti onesnaževanju s škodljivimi snovmi in hrupom, določenim v poglavju 5, Prilogi I, točki 2.2.1.1.3, in Prilogi II, tabelah I in II, ter v poglavju 9, Prilogi I.

2. Spodbude, navedene v prvem odstavku, morajo biti skladne z določbami Pogodbe in izpolnjevati naslednje pogoje:

— veljati morajo za vsa nova vozila, ki se dajejo v promet v državi članici in predhodno izpolnjujejo zahteve te direktive, navedene v prvem odstavku,

— prenehajo veljati ob obvezni uveljavitvi ukrepov, navedenih v prvem odstavku,

— za vsak tip motornega vozila morajo vsebovati nižje zneske, kot so dodatni stroški uporabljenih tehničnih rešitev in njihove vgradnje v motorno vozilo, da bi se spoštovalo določene vrednosti.

3. Komisijo je treba pravočasno obvestiti o kakršnem koli namenu uvedbe ali spremembe katere koli izmed davčnih spodbud, navedenih v prvem odstavku, da bi lahko podala svoje mnenje.

Člen 7

Spremembe, ki so potrebne za:

— upoštevanje sprememb k pravilnikom Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo, navedenih v členu 4,

— prilagoditev priloge tehničnemu napredku - z izjemo mejnih vrednosti za onesnaževanje s škodljivimi snovmi in hrupom, navedenih v poglavju 5, Prilogi I, točki 2.2.1.1.3, in Prilogi II, tabelah I in II, ter v poglavju 9, Prilogi I,

se sprejmejo po postopku, določenem v členu 13 Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil ( 21 ).

Člen 8

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 18. decembra 1998. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Po datumu, navedenem v prvem pododstavku, države članice ne smejo prepovedati prvega začetka uporabe vozil, ki izpolnjujejo določbe te direktive ali določenih njenih poglavij.

Države članice te določbe uporabljajo od 17. junija 1999.

Vendar se izvajanje nekaterih določb poglavij 5, 8 in 9 odloži, kot je določeno v teh poglavjih.

2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 9

1. Direktiva Sveta 80/780/EGS z dne 22. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic glede vzvratnih ogledal za dvokolesna motorna vozila s stransko prikolico ali brez nje in njihove vgradnje na ta vozila ( 22 ) se razveljavi, ko se začne uporabljati ta direktiva.

2. Vendar se lahko sestavni deli, za katere so bile podeljene homologacije, kot je določeno v Prilogi I k direktivi, navedeni v prvem odstavku, še naprej uporabljajo.

3. Direktiva Sveta 78/1015/EGS z dne 23. novembra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o dopustnih ravneh hrupa in izpušnih sistemov motociklov ( 23 ) se razveljavi z datumom, navedenim v prvem pododstavku člena 8(1).

4. Do datuma, navedenega v prvem pododstavku člena 8(1), se lahko homologacije, navedene v Direktivi 78/1015/EGS, podelijo za homologacije vozil, navedenih v Direktivi 92/61/EGS. Uporabljajo se mejne vrednosti hrupa, določene v točki 2.2.1. Priloge I Direktive 78/1015/EGS.

Člen 15(4)(c) Direktive 92/61/EGS se uporablja, ko se taka vozila prvič dajo v promet.

5. Ob začetku veljavnosti te direktive se za vozila, ki jih zajema ta direktiva prenehajo uporabljati določbe Direktive Sveta 89/336/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic o elektromagnetni združljivosti ( 24 ).

Člen 10

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 11

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









POGLAVJE 1

PNEVMATIKE ZA DVO- ALI TRIKOLESNA MOTORNA VOZILA IN NJIHOVA VGRADNJA







SEZNAM PRILOG PRILOGA I Upravne določbe za homologacijo pnevmatik kot sestavnega dela Dodatek 1 Opisni list za tip pnevmatike, namenjene za dvo- ali trikolesna motorna vozila Dodatek 2 Certifikat o homologaciji tipa pnevmatike, namenjene za dvo- ali trikolesna motorna vozila PRILOGA II Pomen izrazov, označevanje in zahteve Dodatek 1 Pojasnjevalna shema Dodatek 2 Ureditev oznak na pnevmatiki Dodatek 3 Seznam indeksov nosilnosti in največja ustrezna dovoljena masa Dodatek 4 Oznake in mere nekaterih vrst pnevmatik Dodatek 5 Način merjenja velikosti pnevmatike Dodatek 6 Postopek preskušanja zmogljivosti obremenitev/hitrost Dodatek 7 Spreminjanje nosilnosti glede na hitrost Dodatek 8 Metoda določanja dinamičnega povečanja pnevmatik PRILOGA III Zahteve za vozila glede vgradnje pnevmatik Dodatek 1 Opisni list o vgradnji pnevmatik na tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila Dodatek 2 Certifikat o homologaciji vozila glede vgradnje pnevmatik na tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila









PRILOGA I

UPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO PNEVMATIKE KOT SESTAVNEGA DELA

1. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO SESTAVNEGA DELA

1.1 V vlogi za homologacijo pnevmatike morajo biti navedeni natančni podatki o tipu pnevmatike, na katero se namesti homologacijska oznaka sestavnega dela.

1.2 Vloga mora poleg zgornjih podatkov vsebovati tudi podatke o vsakem tipu pnevmatike, in sicer o: 1.2.1 označevanju velikosti pnevmatike, skladno s točko 1.16. Priloge II, 1.2.2 oznaki ali trgovskem imenu, 1.2.3 vrsti uporabe: običajna, posebna, zimska ali za kolo z motorjem (v nadaljevanju: moped), 1.2.4 zgradbi pnevmatike (diagonalna, prepasana diagonalna, radialna), 1.2.5 hitrostni kategoriji - simbolu hitrosti, 1.2.6. indeksu nosilnosti, 1.2.7 tem, ali je pnevmatika namenjena za uporabo z zračnico ali brez nje, 1.2.8 tem, ali je pnevmatika „običajna“ ali „ojačana“, 1.2.9 številu vložkov (ply-rating - PR) za posebna motorna kolesa, 1.2.10 zunanjih merah: celotni širini in premeru pnevmatike, 1.2.11 platiščih, na katera se lahko vgradi pnevmatika, 1.2.12. merilnem in preskusnem platišču, 1.2.13 preskusnem tlaku in tlaku za merjenje, 1.2.14 koeficientu X, omenjenem v točki 1.19 Priloge II, 1.2.15 pnevmatikah, ki so v oznaki velikosti označeni z indeksom V in so primerni za hitrosti preko 240 km/h, ali pnevmatikah, ki so v oznaki velikosti označeni z indeksom Z in so primerni za hitrosti preko 270 km/h, največji hitrosti, ki jo dovoli proizvajalec, in nosilnosti, dovoljeni za tako največjo hitrost. Največja dovoljena hitrost in ustrezen indeks nosilnosti morata biti označena v certifikatu o homologaciji (Dodatek 2 te priloge).

1.3 Vlogi za homologacijo sestavnega dela morajo biti v treh izvodih priložene skice ali fotografije dezena tekalne plasti in obrisa napihnjene pnevmatike, vgrajene na merilno platišče, ki prikazuje ustrezne mere (glej točki 3.1.1. in 3.1.2. Priloge II) tipa pnevmatike, predložene v homologacijo. Priloženo naj bo tudi poročilo o preskusu, ki ga je izdal pristojni preskuševalni laboratorij, ali dva primerka tipa pnevmatike po presoji pristojnega organa.

1.4 Proizvajalec pnevmatike lahko zaprosi za razširitev homologacije sestavnega dela ES na druge vrste spremenjenih pnevmatik.

1.5 Ta direktiva ne velja za nove pnevmatike, načrtovane samo za terensko uporabo ali tekmovanja in označene z NHS (not for highway service - ni za uporabo na avtocestah).

2. OZNAKE

Vzorci tipa pnevmatike, predloženi v homologacijo sestavnega dela, morajo biti čitljivo in neizbrisno označeni z vlagateljevo oznako ali tovarniškim imenom proizvajalca ter imeti dovolj prostora za homologacijsko oznako sestavnega dela.

3. HOMOLOGACIJSKA OZNAKA SESTAVNEGA DELA

Vse pnevmatike, skladne s tipom, ki je bil homologiran po tej direktivi, morajo imeti homologacijsko oznako sestavnega dela, opisano v Prilogi 5 k Direktivi 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil.

Vrednost „a“, ki opredeljuje mere pravokotnika in alfanumeričnih znakov, ki sestavljajo oznako, ne sme biti manjša od 2 mm.

4. SPREMINJANJE TIPA PNEVMATIKE

4.1 Zaradi spremembe dezena tekalne plasti pnevmatike ni treba ponoviti preskusov iz Priloge II.









Dodatek 1









Dodatek 2

Certifikat o homologaciji tipa pnevmatike, namenjene za dvo- ali trikolesna motorna vozila









PRILOGA II

POMEN IZRAZOV, OZNAČEVANJE IN ZAHTEVE

1. POMEN IZRAZOV

V tem poglavju:

1.1 izraz „tip pnevmatike“ pomeni pnevmatike, ki se bistveno ne razlikujejo po: 1.1.1 oznaki ali trgovskem imenu, 1.1.2 oznaki velikosti, 1.1.3 načinu uporabe (običajna: pnevmatike za normalno cestno uporabo; posebne: pnevmatike za posebne namene na cesti in terenu; zimske ali za mopede), 1.1.4 zgradbi (diagonalna, prepasana diagonalna, radialna), 1.1.5 simbolu hitrosti, 1.1.6 indeksu nosilnosti, 1.1.7 meri profila preseka, če je nameščena na določeno platišče;

1.2 izraz „zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. Razlikujemo predvsem naslednje zgradbe pnevmatike: 1.2.1 izraz „diagonalna“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov potekajo od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da potekajo niti pod izmeničnimi koti, znatno manjšimi od 90 ° glede na smer gibanja kolesa, 1.2.2 izraz „prepasana diagonalna“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri je karkasa ojačana s pasom, sestavljenim iz dveh ali več vložkov, v katerih so kordne niti zelo neraztegljive in oklepajo različne kote, podobne tistim na karkasi, 1.2.3 izraz „radialna“ pomeni zgradbo pnevmatike, katerega niti vložkov potekajo od noge do noge pod kotom 90 ° na srednjo črto tekalne plasti, karkasa pa je ojačana z zelo neraztegljivim obdajajočim pasom, 1.2.4 izraz „ojačana“ pomeni zgradbo pnevmatike, katerega ogrodje je odpornejše od tistega na standardnem pnevmatiku;

1.3 izraz „noga“ pomeni del pnevmatike, ki ima takšno obliko in zgradbo, da se prilega platišču in drži plašč na njem ( 25 );

1.4 izraz „kord“ pomeni obliko predenja niti v vložkih pnevmatike (25) ;

1.5 izraz „vložek“ pomeni plast z gumo obloženih vzporednih kordnih niti (25) ;

1.6 „karkasa“ pomeni del pnevmatike pod tekalno plastjo in bočnico, ki je obremenjen, kadar je napihnjen (25) ;

1.7 izraz „tekalna plast“ pomeni del pnevmatike, ki pride v stik s tlemi (25) ;

1.8 izraz „bočnica“ pomeni del pnevmatike med tekalno plastjo in rogom platišča (25) ;

1.9 izraz „kanali v tekalni plasti“ pomeni prostore med sosednjima rebroma ali blokoma v dezenu tekalne plasti (25) ;

1.10 izraz „glavni kanal“ pomeni širok kanal na sredini tekalne plasti;

1.11 izraz „širina preseka (S)“ pomeni linearno razdaljo med zunanjima stranema bočnic napihnjene pnevmatike brez upoštevanja štrlečih delov, kot so oznake, okrasi ali zaščitni trakovi ali rebra (25) ;

1.12 izraz „celotna širina“ pomeni linearno razdaljo med zunanjima stranema bočnic napihnjene pnevmatike skupaj z oznakami, okrasi in zaščitnimi pasovi ali rebri (25) ; če je širina tekalne plasti večja od širine preseka, je celotna širina pnevmatike širina tekalne plasti;

1.13 izraz „višina preseka (H)“ pomeni razdaljo, ki je enaka polovični razliki zunanjega premera pnevmatike in imenskega premera platišča (25) ;

1.14 izraz „imensko presečno razmerje (Ra)“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z deljenjem imenske višine preseka z imensko širino plašča (S1), izraženih v istih merskih enotah;

1.15 izraz „zunanji premer (D)“ pomeni skupni premer napihnjene nove pnevmatike ( 26 );

1.16 izraz „oznake velikosti pnevmatike“ pomenijo oznake, ki kažejo: 1.16.1 imensko širino preseka (S1) (izraženo v mm, razen pri nekaterih vrstah pnevmatik, za katere je oznaka velikosti naveden v prvem stolpcu tabel v Dodatku 4 k tej prilogi), 1.16.2 imensko presečno razmerje (Ra), razen pri nekaterih vrstah pnevmatik, za katere je oznaka velikosti navedena v prvem stolpcu tabel v Dodatku 4 k tej prilogi, 1.16.3 dogovorjeno število (d), ki označuje imenski premer platišča in temu ustrezen premer, izražen ali s kodo (s številom, manjšim od 100) ali v milimetrih (s številom, večjim od 100), 1.16.3.1 vrednosti simbola (d) v milimetrih, izraženega s kodo, so:



„d“- koda, izražena z eno- ali dvomestnim številom, ki kaže imenski premer platišča Vrednost v mm 4 102 5 127 6 152 7 178 8 203 9 229 10 254 11 279 12 305 13 330 14 356 15 381 16 406 17 432 18 457 19 483 20 508 21 533 22 559 23 584

1.17 izraz „imenski premer platišča (d)“ pomeni premer platišča, ki je določen za vgradnjo pnevmatike (26) ;

1.18 izraz „platišče“ pomeni del, na katerem sedita nogi pnevmatike z zračnico ali brez nje (26) ;

1.19 izraz „teoretično platišče“ pomeni namišljeno platišče, katerega širina je X-kratnik imenske širine preseka pnevmatike. Vrednost X mora določiti proizvajalec pnevmatike;

1.20 izraz „merilno platišče“ pomeni platišče, na katero mora biti vgrajena pnevmatika zaradi merjenja;

1.21 izraz „preskuševalno platišče“ pomeni platišče, na katero mora biti vgrajena pnevmatika za preskušanje;

1.22 izraz „trganje“ pomeni odletavanje koščkov gume s tekalne plasti pnevmatike;

1.23 izraz „ločevanje korda“ pomeni ločevanje kordnih nitk od gumijaste obloge;

1.24 izraz „razslojevanje vložkov“ pomeni ločevanje sosednjih vložkov;

1.25 izraz „ločevanje tekalne plasti“ pomeni odlet tekalne plasti od karkase;

1.26 izraz „indeks nosilnosti“ pomeni število, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo, ki jo lahko prenaša pnevmatika pri hitrosti, ustrezni simbolu hitrosti v skladu z obratovalnimi pogoji, ki jih določi proizvajalec. V Dodatku 3 k Prilogi II je seznam indeksov z ustreznimi nosilnostmi;

1.27 izraz „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ pomeni tabelo v Dodatku 7 k Prilogi II, v kateri so ob sklicevanju na indekse nosilnosti in zmogljivosti ob imenski hitrosti navedene spremembe nosilnosti pnevmatike pri hitrostih, ki ne ustrezajo tistimi, označenimi s simbolom hitrosti;

1.28 izraz „kategorija hitrosti“ pomeni: 1.28.1 hitrost, izraženo s simbolom hitrosti, kakor je prikazano v točki 1.28.2. 1.28.2 Simboli hitrosti so prikazani v tej tabeli:



Indeks hitrosti Ustrezna hitrost (km/h) B 50 F 80 G 90 J 100 K 110 L 120 M 130 N 140 P 150 Q 160 R 170 S 180 T 190 U 200 H 210 V 240 W 270 1.28.3 Pnevmatike, ki so primerne za največje hitrosti nad 240 km/h, so označene s črko V ali Z, ki je na oznaki velikosti pnevmatike pred oznakami za zgradbo pnevmatike;

1.29 izraz „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, katere dezen in zgradba sta načrtovana zlasti za boljši oprijem v blatu in snegu ali brozgi kot pri običajnih pnevmatikah. Dezen tekalne plasti zimskih pnevmatik je na splošno sestavljen iz kanalov in/ali blokov, ki so bolj oddaljeni drug od drugega kot pri običajni pnevmatiki;

1.30 izraz „MST“ (multiservice tyre - večnamenska pnevmatika) pomeni pnevmatiko za večnamensko uporabo, torej pnevmatiko, ki je primerna za cestno in terensko uporabo;

1.31 izraz „največja obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo lahko pnevmatika prenaša: 1.31.1 pri hitrostih, manjših od 130 km/h ali enakih, največja obremenitev ne sme preseči odstotka vrednosti, povezane z ustreznim indeksom nosilnosti pnevmatike, kakor je navedeno v tabeli „Spremembe nosilnosti glede na hitrost“ (glej točko 1.27), glede na simbol hitrosti pnevmatike in hitrostno zmogljivost vozila, v katero je vgrajen; 1.31.2 pri hitrostih od 130 km/h do 210 km/h največja obremenitev ne sme preseči vrednosti mase, povezane z indeksom nosilnosti pnevmatike; 1.31.3 pri pnevmatikah, načrtovanih za hitrosti od 210 km/h do 270 km/h, največja obremenitev ne sme preseči odstotka nosilnosti pnevmatike, navedenega v spodnji tabeli in povezanega s simbolom hitrosti, in največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila, v katero naj bi bila pnevmatika vgrajena;



Največja hitrost (km/h) (1) Največja obremenitev (%) Simbol hitrosti V Simbol hitrosti W (3) 210 100 100 220 95 100 230 90 100 240 85 100 250 (80) (2) 95 260 (75) (2) 85 270 (70) (2) 75 (1) Za vmesne hitrosti je dovoljena linearna interpolacija največje obremenitve. (2) Velja samo za pnevmatike, označene z indeksom V na oznaki velikosti, in do največje hitrosti, ki jo določi proizvajalec pnevmatike. (Glej točko 1.2.15 Priloge I). (3) Velja tudi za pnevmatike z indeksom Z na oznaki velikosti. 1.31.4 pri hitrostih nad 270 km/h obremenitev ne sme preseči mase, ki jo je določil proizvajalec glede na hitrostno zmogljivost pnevmatike. Pri vmesnih hitrostih med 270 km/h in največjo hitrostjo, ki jo je dovolil proizvajalec, se uporablja linearna interpolacija;

1.32 izraz „pnevmatika za moped“ pomeni pnevmatiko za vgradnjo v mopede;

1.33 izraz „pnevmatika za motorno kolo“ pomeni pnevmatiko, ki je prvotno načrtovana za motorna kolesa;

1.34 izraz „kotalni obseg (Cr)“ pomeni teoretično razdaljo, ki jo prevozi srednjica (os) kolesa vozila pri premiku za en poln vrtljaj pnevmatike in se izračuna na podlagi nasledje enačbe: Cr = f × D, pri čemer je: D zunanji premer pnevmatike v skladu z oznako velikosti, predpisan v točki 3.1.2 v tej prilogi, f = 3,02 za pnevmatike, pri katerih je koda premera platišča večja od 13 ali enaka, 3,03 za radialne pnevmatike, pri katerih koda premera platišča ni večja od 12, 2,99 za diagonalne ali prepasane diagonalne pnevmatike, pri katerih koda premera platišča ni večja od 12.

2. OZNAKE

2.1 Pnevmatike morajo imeti vsaj na eni strani bočnice naslednje oznake: 2.1.1 oznako (tovarniško ime proizvajalca) ali trgovska oznaka, 2.1.2 oznako velikosti pnevmatike, ki je opredeljena v točki 1.16, 2.1.3 oznako zgradbe pnevmatike: 2.1.3.1 pri diagonalnih pnevmatikah ni nobene oznake ali pa je pred kodo premera platišča črka D, 2.1.3.2 pri prepasanih diagonalnih pnevmatikah je pred kodo premera platišča črka B, neobvezno pa besedi „BIAS-BELTED“, 2.1.3.3 pri radialnih pnevmatikah je pred kodo premera platišča črka R, neobvezno pa beseda „RADIAL“, 2.1.4 kategorija hitrosti pnevmatike, izražena s simbolom, navedenim v točki 1.28.2., 2.1.5 indeks nosilnosti, ki je določen v točki 1.26, 2.1.6 besedo „TUBELESS“, če je pnevmatika namenjena za rabo brez zračnice, 2.1.7 pri ojačanih pnevmatikah oznako „REINFORCED“ ali „REINF“, 2.1.8 datum proizvodnje s trimestno številko, prvi dve mesti označujeta teden, tretja pa leto. Ta podatek je treba navesti le na eni strani bočnice, 2.1.9 pri zimski pnevmatiki oznako „M + S“ ali „M.S“ ali „M & S“, 2.1.10 pri večnamenskih pnevmatikah oznako „MST“, 2.1.11 če je pnevmatika namenjena za mopede, izraz „MOPED“, „CICLOMOTORE“ ali „CYCLOMOTEUR“, 2.1.12 pnevmatike, ki so primerne za hitrosti nad 240 km/h, morajo imeti na oznaki velikosti in pred oznako zgradbe pnevmatike (glej točko 2.1.3) ustrezen indeks V ali Z (glej točko 1.31.3), 2.1.13 pri pnevmatikah, ki so primerne za hitrosti nad 240 km/h (ali 270 km/h), morata biti med oklepajema oznaka indeksa nosilnosti (glej točko 2.1.5) za uporabo pri hitrosti 210 km/h (ali 240 km/h) in ustrezen simbol hitrosti (glej točko 2.1.4): — V, če gre za pnevmatike z indeksom V na oznaki velikosti, — W, če gre za pnevmatike z indeksom Z na oznaki velikosti.

2.2 V Dodatku 2 je prikazan primer označevanja pnevmatike.

2.3 Oznake, navedene v točki 2.1, in homologacijska oznaka sestavnega dela, iz točke 3 Priloge I, morajo biti nanesene na pnevmatike z gravuro v modelu, tako, da so ali poglobljene ali pa izstopajo, in jasno čitljive.

3. ZAHTEVE ZA PNEVMATIKE

3.1 Mere pnevmatike

3.1.1 Širina preseka 3.1.1.1 Širina preseka se izračuna po naslednji formuli: S = S1 + K (A - A1), pri čemer je: S = širina preseka v mm, merjena na merilnem platišču S1 = imenska širina platišča (v mm), določena na bočnici na oznaki velikosti pnevmatike A = širina merilnega platišča v mm, ki jo je določil proizvajalec v tehničnem opisu A1 = teoretična širina platišča v mm Vrednost S1, pomnožena s faktorjem X, ki ga določi proizvajalec pnevmatike, se uporabi za A1, vrednost K pa je 0,4. 3.1.1.2 Za tipe pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Dodatku 4 k Prilogi II, ustreza širina preseka (S1) in teoretična širina platišča (A1) vrednostim v tej tabeli poleg oznake velikosti pnevmatike.

3.1.2 Zunanji premer pnevmatike 3.1.2.1 Zunanji premer pnevmatike se določi po naslednji formuli: D = d + 2H, pri čemer je: D = zunanji premer v mm d = imenski premer platišča v mm H = imenska višina pnevmatike H = S1 × 0,01 Ra, pri čemer je S1 = imenska širina preseka Ra = imensko presečno razmerje, kakor je določeno v opisu na bočnici pnevmatike, zahtevanem v točki 2.1.3. 3.1.2.2 Za tipe pnevmatik, katerih oznaka velikosti je vpisana v prvi stolpec tabel v Dodatku 4 k tej prilogi, ustreza zunanji premer vrednostim v omenjenih tabelah za ustrezne pnevmatike.

3.1.3 Postopek merjenja Pnevmatika se meri po postopku, ki je določen v Dodatku 5 k tej prilogi.

3.1.4 Zahteve za širino preseka pnevmatike 3.1.4.1 Celotna širina pnevmatike je lahko manjša od širine preseka S, ki je določena skladno s točko 3.1.1. 3.1.4.2 To vrednost lahko preseže do vrednosti, določene v Dodatku 4 k tej prilogi, ali pri pnevmatikah z oznakami velikosti, ki niso določene v zgoraj navedenem Dodatku 4: 3.1.4.2.1 pri pnevmatikah za mopede za običajno cestno uporabo in pri zimskih pnevmatikah za motorna kolesa: + 10 % pri kodi premera platišča 13 in več, + 8 % pri kodi premera platišča, ki ni večja od 12; 3.1.4.2.2 pri večnamenskih pnevmatikah, primernih za omejeno cestno uporabo in označenih z MST: + 25 %.

3.1.5 Zahteve za zunanji premer pnevmatike 3.1.5.1 Zunanji premer pnevmatike ne sme presegati najmanjšega in največjega premera, določenega v Dodatku 4 k tej prilogi. 3.1.5.2 Če oznaka velikosti ni določena v Dodatku 4 k tej prilogi, zunanji premer pnevmatike ne sme presegati najmanjšega in največjega premera, ki se izračun po naslednjih enačbah: Dmin = d + (2H × a) Dmax = d + (2H × b), pri čemer: sta H in d določena v točki 3.1.2.1., a in b pa v točkah 3.1.5.2.1. in 3.1.5.2.2. 3.1.5.2.1 pnevmatike za mopede za običajno cestno uporabo in zimske pnevmatike



a koda premera platišča 13 in več 0,97 koda premera platišča, manjša od 12 0,93 večnamenske pnevmatike 1,00 3.1.5.2.2 pnevmatke za mopede in motorna kolesa za običajno cestno uporabo



b koda premera platišča 13 in več 1,07 koda premera platišča, manjša od 12 1,10 zimske in večnamenske pnevmatike 1,12

3.2 Preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost

3.2.1 Preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost se opravi na pnevmatiki v skladu z metodo, določeno v Dodatku 6 k Prilogi II. 3.2.1.1 Če se preskusi opravljajo na pnevmatikah, ki imajo indeks V v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 240 km/h, ali na pnevmatikah, ki imajo indeks Z v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 270 km/h (glej točko 1.2.15 v Prilogi I), se omenjeni preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost opravi na eni pnevmatiki po pogojih obremenitve in hitrosti, označenih med oklepajema na pnevmatiki (glej točko 2.1.13). Na drugi pnevmatiki iste vrste pa se mora opraviti še en preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost po pogojih obremenitve in hitrosti, ki jih proizvajalec določi kot največje.

3.2.2 Po uspešno opravljenem preskusu zmogljivosti obremenitev/hitrost se na pnevmatiki ne sme opaziti nobenega razslojevanja vložkov, ločevanja tekalne plasti oziroma ločevanja ali trganja ali raztrga korda.

3.2.3 Vsaj šest ur po preskusu zmogljivosti obremenitev/hitrost se izmerjeni zunanji premer ne sme razlikovati za več kot ± 3,5 % od tistega pred preskusom.

3.2.4 Na koncu preskusa zmogljivosti obremenitev/hitrost izmerjena celotna širina ne sme preseči vrednosti, ki je določena v točki 3.1.4.2.

3.3 Dinamično povečanje pnevmatik

Pnevmatike, navedene v točki 1.1 v Dodatku 8 k Prilogi II, ki so prestale preskuse zmogljivosti obremenitev/hitrost, določene v točki 3.2.1, morajo prestati preskuse dinamičnega povečanja, ki morajo biti opravljeni v skladu s postopkom, določenim v navedenem dodatku.

3.4 Če proizvajalec izdeluje serijo pnevmatik, ni treba opraviti preskusov zmogljivosti obremenitev/hitrost in dinamičnega povečanja na vsakem tipu pnevmatike iz serije. Možnost izbire najneugodnejšega primera je prepuščena presoji pristojnih organov za homologacijo sestavnega dela.

3.5 Pri spremembi dezena tekalne plasti pnevmatike ni potrebna ponovitev preskusov, določenih v točkah 3.2 in 3.3 te priloge.

3.6 Razširitve homologacije za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom V (ali 270 km/h, ki so v oznaki velikosti označene z indeksom Z), so dovoljene zaradi potrditve različnih največjih hitrosti in/ali obremenitev, če tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, izda novo poročilo o preskusu v zvezi z novo največjo hitrostjo in obremenitvijo. Takšne nove zmogljivosti obremenitev/hitrost morajo biti navedene v Dodatku 2 Priloge I.









Dodatek 1

Pojasnjevalna shema

(Glej točko 1 v tej prilogi)









Dodatek 2

Ureditev oznak na pnevmatiki

Primer oznak, ki morajo biti razvidni na homologiranih tipih pnevmatik







b 100/80 B 18 53 S TUBELESS M + S 013

Te oznake določajo pnevmatiko:

— z imensko širino preseka 100,

— z imenskim presečnim razmerjem 80,

— s prepasano diagonalno zgradbo (B),

— s premerom platišča 457 mm, katerega koda je 18,

— z nosilnostjo 206 kg, ustrezen indeks nosilnosti je 53 (glej seznam v Dodatku 3),

— uvrščeno v hitrostno kategorijo s simbolom S (največja hitrost 180 km/h),

— ki se lahko vgradi brez zračnice (tubeless),

— ki spada med zimske pnevmatike (M + S),

— izdelano 1. teden (01) leta 1993 (3).

Lega in vrstni red oznak, ki sestavljajo oznako pnevmatike:

(a) oznaka velikosti pnevmatike, ki vključuje imensko širino preseka, imensko presečno razmerje, oznako zgradbe, in če pride v poštev, imenski premer platišča, mora biti sestavljena, kakor je prikazano zgoraj, t. j. 100/80 B 18;

(b) indeks nosilnosti in simbol hitrosti morata biti blizu oznake velikosti pnevmatike. Lahko sta pred ali za njo oziroma nad ali pod njo;

(c) opisi „TUBELESS“ in „REINFORCED“ ali „REINF“ in „M + S“ ali „M.S.“ ali „M & S“ in „MST“ in/ali „MOPED“, „CICLOMOTORE“ ali „CYCLOMOTEUR“ so lahko pomaknjeni naprej od napisov za velikost;

(d) pri pnevmatikah, primernih za hitrosti nad 240 km/h, mora biti indeks V ali Z, če pride v poštev, naveden pred oznako zgradbe (npr. 140/60ZR18). Ustrezen indeks nosilnosti in simbol hitrosti morata biti navedena v oklepajih, če pride to v poštev (glej točko 2.1.13 Priloge II).









Dodatek 3

Seznam indeksov nosilnosti in največja ustrezna dovoljena masa

A = indeks nosilnosti

B = največja ustrezna masa (kg)







A B 0 45 1 46,2 2 47,5 3 48,7 4 50 5 51,5 6 53 7 54,5 8 56 9 58 10 60 11 61,5 12 63 13 65 14 67 15 69 16 71 17 73 18 75 19 77,5 20 80 21 82,5 22 85 23 87,5 24 90 25 92,5 26 95 27 97,5 28 100 29 103 30 106 31 109 32 112 33 115 34 118 35 121 36 125 37 128 38 132 39 136 40 140 41 145 42 150 43 155 44 160 45 165 46 170 47 175 48 180 49 185 50 190 51 195 52 200 53 206 54 212 55 218 56 224 57 230 58 236 59 243 60 250 61 257 62 265 63 272 64 280 65 290 66 300 67 307 68 315 69 325 70 335 71 345 72 355 73 365 74 375 75 387 76 400 77 412 78 425 79 437 80 450 81 462 82 475 83 487 84 500 85 515 86 530 87 545 88 560 89 580 90 600 91 615 92 630 93 650 94 670 95 690 96 710 97 730 98 750 99 775 100 800 101 825 102 850 103 875 104 900 105 925 106 950 107 975 108 1 000 109 1 030 110 1 060 111 1 090 112 1 120 113 1 150 114 1 180 115 1 215 116 1 250 117 1 285 118 1 320 119 1 360 120 1 400









Dodatek 4

Oznake in mere nekaterih vrst pnevmatik

(Glej točke 3.1.1.2, 3.1.2.2, 3.1.4,2 in 3.1,5.1 Priloge II)







TABELA 1 A Pnevmatike za mopede Opisi in premer platišča do kode 12 Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax 2-12 1,35 413 417 426 55 59 21/4-12 1,50 425 431 441 62 67 21/2-8 1,75 339 345 356 70 76 21/2-9 1,75 365 371 382 70 76 23/4-9 1,75 375 381 393 73 79 3-10 2,10 412 418 431 84 91 3-12 2,10 463 469 482 84 91







TABELA 1 B Pnevmatike za motorna kolesa Opisi in premer platišča do kode 12 Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax 2,50- 8 1,50 328 338 352 65 70 2,50- 9 354 364 378 2,50-10 379 389 403 2,50-12 430 440 451 2,75- 8 1,75 338 348 363 71 77 2,75- 9 364 374 383 2,75-10 389 399 408 2,75-12 440 450 462 3,00- 4 2,10 241 251 264 80 86 3,00- 5 266 276 291 3,00- 6 291 301 314 3,00- 7 317 327 342 3,00- 8 352 362 378 3,00- 9 378 388 401 3,00-10 403 413 422 3,00-12 454 464 473 3,25- 8 2,50 362 372 386 88 95 3,25- 9 388 398 412 3,25-10 414 424 441 3,25-12 465 475 492 3,50- 4 2,50 264 274 291 92 99 3,50- 5 289 299 316 3,50- 6 314 324 341 3,50- 7 340 350 367 3,50- 8 376 386 397 3,50- 9 402 412 430 3,50-10 427 437 448 3,50-12 478 488 506 4,00- 5 2,50 314 326 346 105 113 4,00- 6 339 351 368 4,00- 7 365 377 394 4,00- 8 401 415 427 4,00-10 452 466 478 4,00-12 505 517 538 4,50- 6 3,00 364 376 398 120 130 4,50- 7 390 402 424 4,50- 8 430 442 464 4,50- 9 456 468 490 4,50-10 481 493 515 4,50-12 532 544 568 5,00- 8 3,50 453 465 481 134 145 5,00-10 504 516 532 5,00-12 555 567 583 6,00- 6 4,00 424 436 464 154 166 6,00- 7 450 462 490 6,00- 8 494 506 534 6,00- 9 520 532 562







TABELA 2 Pnevmatike za motorna kolesa in mopede Običajni profil Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (1) (2) 13/4-19 1.20 582 589 597 605 50 54 58 2-14 1.35 461 468 477 484 55 58 63 2-15 486 493 501 509 2-16 511 518 526 534 2-17 537 544 552 560 2-18 562 569 577 585 2-19 588 595 603 611 2-20 613 620 628 636 2-21 638 645 653 661 2-22 663 670 680 686 21/4-14 1.50 474 482 492 500 62 66 71 21/4-15 499 507 517 525 21/4-16 524 532 540 550 21/4-17 550 558 566 576 21/4-18 575 583 591 601 21/4-19 601 609 617 627 21/4-20 626 634 642 652 21/4-21 651 659 667 677 21/4-22 677 685 695 703 21/2-14 1.60 489 498 508 520 68 72 78 21/2-15 514 523 533 545 21/2-16 539 548 558 570 21/2-17 565 574 584 596 21/2-18 590 599 609 621 21/2-19 616 625 635 647 21/2-20 641 650 660 672 21/2-21 666 675 685 697 21/2-22 692 701 711 723 23/4-14 1.85 499 508 518 530 75 80 86 23/4-15 524 533 545 555 23/4-16 549 558 568 580 23/4-17 575 584 594 606 23/4-18 600 609 621 631 23/4-19 626 635 645 657 23/4-20 651 660 670 682 23/4-21 676 685 695 707 23/4-22 702 711 721 733 3-16 1.85 560 570 582 594 81 86 93 3-17 586 596 608 620 3-18 611 621 633 645 3-19 637 647 659 671 31/4-16 2.15 575 586 598 614 89 94 102 31/4-17 601 612 624 640 31/4-18 626 637 651 665 31/4-19 652 663 675 691 (1) Pnevmatike za običajno uporabo. (2) Večnamenske in zimske pnevmatike.







TABELA 3 Pnevmatike za motorna kolesa Običajni profil Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (3) (4) (5) 2,00-14 1,20 460 466 478 52 57 60 65 2,00-15 485 491 503 2,00-16 510 516 528 2,00-17 536 542 554 2,00-18 561 567 579 2,00-19 587 593 605 2,00-14 1.60 474 480 492 496 61 67 70 75 2,25-15 499 505 517 521 2,25-16 524 530 542 546 2,25-17 550 556 568 572 2,25-18 575 581 593 597 2,25-19 601 607 619 623 2,50-14 1.60 486 492 506 508 65 72 75 79 2,50-15 511 517 531 533 2,50-16 536 542 556 558 2,50-17 562 568 582 584 2,50-18 587 593 607 609 2,50-19 613 619 633 635 2,50-21 663 669 683 685 2,75-14 1.85 505 512 524 530 75 83 86 91 2,75-15 530 537 549 555 2,75-16 555 562 574 580 2,75-17 581 588 600 606 2,75-18 606 613 625 631 2,75-19 632 639 651 657 2,75-21 682 689 701 707 3,003.00-14 1.85 519 526 540 546 80 88 92 97 3,00-15 546 551 565 571 3,00-16 569 576 590 596 3,00-17 595 602 616 622 3,00-18 618 627 641 647 3,00-19 644 653 667 673 3,00-21 694 703 717 723 3,00-23 747 754 768 774 3,25-14 2.15 531 538 552 560 89 98 102 108 3,25-15 556 563 577 585 3,25-16 581 588 602 610 3,25-17 607 614 628 636 3,25-18 630 639 653 661 3,25-19 656 665 679 687 3,25-21 708 715 729 737 3,50-14 2.15 539 548 564 572 93 102 107 113 3,50-15 564 573 589 597 3,50-16 591 598 614 622 3,50-17 617 624 640 648 3,50-18 640 649 665 673 3,50-19 666 675 691 699 3,50-21 716 725 741 749 3,75-16 2.15 601 610 626 634 99 109 114 121 3,75-17 627 636 652 660 3,75-18 652 661 677 685 3,75-19 678 687 703 711 4,00-16 2.50 611 620 638 646 108 119 124 130 4,00-17 637 646 664 672 4,00-18 662 671 689 697 4,00-19 688 697 715 723 4,25-16 2.50 623 632 650 660 112 123 129 137 4,25-17 649 658 676 686 4,25-18 674 683 701 711 4,25-19 700 709 727 737 4,50-16 2.75 631 640 658 665 123 135 141 142 4,50-17 657 666 684 694 4,50-18 684 691 709 719 4,50-19 707 717 734 745 5,00-16 3.00 657 666 686 698 129 142 148 157 5,00-17 683 692 710 724 5,00-18 708 717 735 749 5,00-19 734 743 761 775 (1) Pnevmatike za običajno cestno uporabo. (2) Pnevmatike za posebne namene in zimske pnevmatike. (3) Pnevmatike za običajno cestno uporabo, vključno s hitrostno kategorijo s simbolom P. (4) Pnevmatike za običajno cestno uporabo nad hitrostno kategorijo P in zimske pnevmatike. (5) Pnevmatike za posebne namene.







TABELA 4 Pnevmatike za motorna kolesa Globok profil Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (3) (4) (5) 3,60-18 2,15 605 615 628 633 93 102 108 113 3,60-19 631 641 653 658 4,10-18 2,50 629 641 654 663 108 119 124 130 4,10-19 655 667 679 688 5,10-16 3,00 615 625 643 651 129 142 150 157 5,10-17 641 651 670 677 5,10-18 666 676 694 702 4,25/85-18 2.50 649 659 673 683 112 123 129 137 4,60-16 2,75 594 604 619 628 117 129 136 142 4,60-17 619 630 642 654 4,60-18 644 654 670 678 (1) Pnevmatike za običajno cestno uporabo. (2) Pnevmatike za posebne namene in zimske pnevmatike. (3) Pnevmatike za običajno cestno uporabo, vključno s hitrostno kategorijo s simbolom P. (4) Pnevmatike za običajno cestno uporabo nad hitrostno kategorijo P in zimske pnevmatike. (5) Pnevmatike za posebne namene.







TABELA 5 Pnevmatike za posebna motorna kolesa Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax 3,00-8C 2.10 359 369 379 80 86 3,00-10C 410 420 430 3,00-12C 459 471 479 3,50-8C 2,50 376 386 401 92 99 3,50-10C 427 437 452 3,50-12C 478 488 513 4,00-8C 3,00 405 415 427 108 117 4,00-10C 456 466 478 4,00-12C 507 517 529 4,50-8C 3,50 429 439 453 125 135 4,50-10C 480 490 504 4,50-12C 531 541 555 5,00-8C 3,50 455 465 481 134 145 5,00-10C 506 516 532 5,00-12C 555 567 581







TABELA 6 Nizkotlačne pnevmatike za motorna kolesa Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax 5,4-6 4,00 373 379 395 135 146 5.4-10 474 481 497 5.4-12 525 532 547 5.4-14 576 582 598 5.4-16 626 633 649 6,7-10 5,00 532 541 561 170 184 6.7-12 583 592 612 6.7-14 633 642 662







TABELA 7 Pnevmatikeza motorna kolesa Opisi in mere ameriških pnevmatik Oznaka velikosti pnevmatike Širina teoretičnega platišča (koda) (A1) Celoten premer (mm) Širina imenskega preseka (S1) (mm) Največja celotna širina (mm) Dmin D Dmax MH90-21 1.85 682 686 700 80 89 MJ90-18 2,15 620 625 640 89 99 MJ90-19 2,15 645 650 665 ML90-18 2,15 629 634 650 93 103 ML90-19 2,15 654 659 675 MM90-19 2,15 663 669 685 95 106 MN90-18 2,15 656 662 681 104 116 MP90-18 2,15 667 673 692 108 120 MR90-18 2,15 680 687 708 114 127 MS90-17 2,50 660 667 688 121 134 MT90-16 3,00 642 650 672 130 144 MT90-17 3,00 668 675 697 MU90-15M/C 3,50 634 642 665 142 158 MU90-16 3,50 659 667 690 MV90-15M/C 3,50 643 651 675 150 172 MP85-18 2,15 654 660 679 108 120 MR85-16 2,15 617 623 643 114 127 MS85-18 2,50 675 682 702 121 134 MT85-18 3,00 681 688 709 130 144 MV85-15M/C 3,50 627 635 658 150 172









Dodatek 5

Način merjenja velikosti pnevmatike

1. Pnevmatika se vgradi na merilno platišče in napihne na tlak ( 27 ), ki ga določi proizvajalec.

2. Pnevmatika, ki se vgradi na platišče, se pusti pri temperaturi laboratorija vsaj 24 ur.

3. Tlak se znova nastavi na vrednost, določeno v točki 1.

4. Celotna širina se meri s kljunastim merilom na šestih enako oddaljenih mestih z upoštevanjem debeline reber ali trakov. Največja tako dobljena mera velja kot celotna širina plašča.

5. Zunanji premer se določi takole: izmeri se največji obseg in deli s π (3,1416).









Dodatek 6

Postopek preskušanja zmogljivosti obremenitev/hitrost

1. PRIPRAVA PNEVMATIKE

1.1 Nova pnevmatika se vgradi v preskusno platišče, ki ga določi proizvajalec.

1.2 Napihne se do ustreznega tlaka, kakor je navedeno v spodnji tabeli:



PRESKUSNI TLAK V NAPIHNJENI PNEVMATIKI Vrsta pnevmatike Indeks hitrosti Tlak bar kPa MOPEDI standardne B 2,25 225 ojačane B 3,00 300 MOTORNA KOLESA standardne F, G, J, K 2,50 250 L, M, N, P 2,50 250 Q, R, S 3,00 300 T, U, H, V (1) 3,50 350 ojačane F, G, J, K, L, M, N, P 3,30 330 Q, R, S, T, U, H 3,90 390 POSEBNA MOTORNA KOLESA 4PR F, G, J, K, L, M 3,70 370 6PR 4,50 450 8PR 5,20 520 (1) Za hitrosti nad 240 km/h je preskusni tlak 3,20 bara (320 kPa). Druge vrste pnevmatik morajo biti napihnjene do tlaka, ki ga določi proizvajalec.

1.3 Proizvajalec pnevmatike lahko zahteva ob navedbi razlogov drugačen tlak od tistega, ki je naveden v točki 1.2 V tem primeru se pnevmatika napihne do tega tlaka (glej točko 1.12.13 v Prilogi I).

1.4 Platišče z vgrajeno pnevmatiko mora ostati pri temperaturi preskusne komore vsaj tri ure.

1.5 Tlak v pnevmatiki se poviša do tistega, ki je določen v točki 1.2 ali 1.3.

2. POTEK PRESKUSA

2.1 Platišče z vgrajeno pnevmatiko se namesti na preskuševalno os in pritisne ob gladek preskuševalni boben s premerom 1,7 m ± 1 % ali 2,0 m ± 1 %.

2.2 Preskuševalna os se obremeni s 65 %: 2.2.1 največje obremenitve, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike s simboli hitrosti do H, skupaj z njim, 2.2.2 največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo 240 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti V (glej točko 1.31.3 v tej prilogi), 2.2.3 največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo 270 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti W (glej točko 1.31.3 v tej prilogi), 2.2.4 največje obremenitve, ki je povezana z največjo hitrostjo, ki jo določi proizvajalec za pnevmatike primerne za hitrosti nad 240 km/h (ali 270 km/h, če pride v poštev) (glej točko 3.2.1.1), 2.2.5 pri pnevmatikah za mopede (indeks hitrosti B) mora biti preskusna obremenitev 65-odstotna na preskuševalnem bobnu s premerom 1,7 m in 67-odstotna na preskuševalnem bobnu s premerom 2,0 m.

2.3 Med preskusom se tlak v pnevmatiki ne sme znova nastaviti, preskusna obremenitev pa mora ostati stalna.

2.4 Med preskusom mora biti temperatura preskuševalnice med 20 in 30 °C ali več, če se s tem strinja proizvajalec.

2.5 Preskus mora potekati nemoteno v skladu z naslednjimi merili: 2.5.1 čas za prehod od hitrosti 0 do začetne hitrosti: 20 minut; 2.5.2 začetna preskusna hitrost: enaka največji predvideni hitrosti pnevmatike, zmanjšani za 30 km/h, če se preskus opravi na bobnu s premerom 2 m, ali za 40 km/h, če se preskus opravi na bobnu s premerom 1,7 m; 2.5.2.1 za največjo hitrost pri drugem preskusu se upošteva največja hitrost za pnevmatiko, ki jo določi proizvajalec (glej točko 1.2.15 Priloge I), če gre za pnevmatike, primerne za hitrosti nad 240 km/h in označene z indeksom V v oznaki velikosti (ali 270 km/h pri pnevmatikah, označenih z indeksom Z v oznaki velikosti); 2.5.3 nadaljnja povečevanja hitrosti: 10 km/h; 2.5.4 trajanje preskusa pri vsakem povečanju hitrosti: 10 minut; 2.5.5 skupno trajanje preskusa: ena ura; 2.5.6 največja preskusna hitrost: največja predvidena hitrost za tip pnevmatike, če se preskus opravi na bobnu s premerom 2 m, in največja predvidena hitrost za vrsto pnevmatike, zmanjšana za 10 km/h, če se preskus opravi na bobnu s premerom 1,7 m; 2.5.7 pri pnevmatikah za mopede (simbol hitrosti B) znaša preskusna hitrost 50 km/h, čas za pospešitev od 0 do 50 km/h 10 minut, ustaljena hitrost se vzdržuje 30 minut, preskus pa traja 40 minut.

2.6 Če se opravlja drugi preskus za ugotavljanje vrhunskih zmogljivosti pnevmatik, primernih za hitrosti nad 240 km/h, je postopek naslednji: 2.6.1 dvajsetminutno pospeševanje hitrosti od nič do začetne hitrosti, 2.6.2 dvajset minut pri začetni hitrosti, 2.6.3 deset minut za pospeševanje do največje preskusne hitrosti, 2.6.4 pet minut pri največji preskusni hitrosti.

3. ENAKOVREDNE PRESKUSNE METODE

Če se uporablja drugačna preskusna metoda, je treba dokazati njeno enakovrednost.









Dodatek 7

Spreminjanje nosilnosti glede na hitrost







Hitrost (km/h) Spremembe nosilnosti (%) Moped Koda premera platišča ≤ 12 Koda premera platišča ≥ 13 Simbol hitrosti Simbol hitrosti B J K L J K L M N P in več 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 50 0 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 60 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 70 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 80 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 14 90 + 5 + 5 + 7,5 + 5 + 5 + 7,5 + 7,5 + 7,5 + 12 100 0 0 + 5 0 0 + 5 + 5 + 5 + 10 110 - 7 0 + 2,5 0 + 2,5 + 2,5 + 2,5 + 8 120 - 15 - 6 0 0 0 0 + 6 130 - 25 - 12 - 5 0 0 + 4 140 0 0









Dodatek 8

Metoda določanja dinamičnega povečanja pnevmatik

1. PODROČJE UPORABE IN OBSEG PRESKUŠANJA

1.1 Ta preskusna metoda se uporablja za tipe pnevmatik za motorna kolesa, navedene v točki 3.4.1 te priloge.

1.2 Namenjena je za določanje največjega povečanja pnevmatike zaradi vpliva centrifugalne sile pri največji dovoljeni hitrosti.

2. OPIS PRESKUSNEGA POSTOPKA

2.1 Na preskuševalni osi in platišču je treba preveriti, ali sta radialna izsrednost in bočno opletanje, merjena na zunanjem delu ležišča noge na platišču (rogu kolesa), manjša od ± 0,5 mm.

2.2 Naprava za ugotavljanje obrisa Kakršna koli naprava (kamera za projiciranje mreže, reflektorska točkovna luč in drugo), s katero se lahko natančno ugotovi zunanji obris prečnega preseka pnevmatike ali njegova ovojnica, pravokotna na ekvator plašča na mestu največje deformacije tekalne plasti. Ta naprava mora čim bolj zmanjšati vse deformacije in zagotoviti stalno (znano) razmerje (K) med tako ugotovljenim obrisom in dejanskimi merami pnevmatike. Ta naprava omogoča, da se obris pnevmatike določi glede na os kolesa.

3. OPRAVLJANJE PRESKUSA

3.1 Med preskusom mora biti temperatura preskuševalnice med 20 °C in 30 °C ali več, s privolitvijo proizvajalca.

3.2 Pnevmatike, ki se preskušajo, morajo prestati preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost v skladu z Dodatkom 6, ne da bi se pokazale kakršne koli napake.

3.3 Pnevmatika, ki se preskuša, se vgradi na kolo, katerega platišče je skladno z veljavnim standardom.

3.4 Tlak v napihnjeni pnevmatiki (preskusni tlak napihnjene pnevmatike) se prilagodi vrednostim, navedenim v točki 3.4.1. 3.4.1 Diagonalne in prepasane diagonalne pnevmatike



Simbol hitrosti Vrsta pnevmatike Preskusni tlak v napihnjeni pnevmatiki bar kPa P/Q/R/S standardna 2,50 250 T in več standardna 2,90 290

3.5 Platišče z pnevmatiko mora biti na temperaturi preskuševalnice vsaj tri ure.

3.6 Potem se tlak v napihnjeni pnevmatiki popravi na vrednost, določeno v točki 3.4.1.

3.7 Platišče s pnevmatiko se namesti na preskuševalno os tako, da se prosto vrti. Pnevmatiko se vrti s pomočjo motorja, ki deluje na preskuševalno os ali s pritiskom ob preskuševalni boben.

3.8 Ves sestav se pet minut nepretrgoma pospešuje do največje dovoljene hitrosti pnevmatike.

3.9 Naprava za ugotavljanje obrisa mora biti vgrajena tako, da je pravokotna na vrtenje (smer vrtenja) tekalne plasti preskušane pnevmatike.

3.10 Treba je zagotoviti, da obodna hitrost površine tekalne plasti ustreza z odstopanjem ± 2 % največji dovoljeni hitrosti pnevmatike. Ves sestav deluje s stalno hitrostjo vsaj pet minut, potem se obris prečnega preseka pnevmatike ugotovi na mestu največjega raztezka ali pa se preveri, da pnevmatika ne sega čez ovojnico.

4. VREDNOTENJE REZULTATOV

4.1 Ovojnica sestava pnevmatike in platišča mora biti takšna, kakršna je prikazana spodaj. Glede na točki 3.1.4 in 3.1.5 te priloge so za ovojnico določene naslednje mejne vrednosti:



Simbol hitrosti pnevmatike Hdyn (mm) Vrsta uporabe: običajna Vrsta uporabe: zimska in posebna P/Q/R/S H × 1,10 H × 1,15 T/U/H H × 1,13 H × 1,18 Nad 210 km/h H × 1,16 — 4.1.1 Glavne mere ovojnice je treba po potrebi prilagoditi, ob upoštevanju stalnega razmerja (K) (glej točko 2.2 zgoraj).

4.2 Deformacija obrisa pnevmatike pri največji hitrosti ne sme segati čez ovojnico glede na os pnevmatike.

4.3 Na pnevmatiki se ne opravi noben drug preskus.

5. ENAKOVREDNE PRESKUSNE METODE

Če se uporablja drugačna metoda od opisane v točki 2, je treba dokazati njeno enakovrednost.









PRILOGA III

ZAHTEVE ZA VOZILA GLEDE VGRADNJE PNEVMATIK

1. SPLOŠNO

1.1 Po določbah točke 2 mora biti vsaka pnevmatika, ki je vgrajena v vozilo, tudi rezervna, homologirana v skladu z določbami te direktive.

1.2 Vgradnja pnevmatike 1.2.1 Vse vgrajene pnevmatike morajo biti enake po točki 1.1.5. Priloge II. 1.2.2 Vse vgrajene pnevmatike na določeni osi morajo biti istega tipa (glej točko 1.1. Priloge II). 1.2.3 Proizvajalec vozila mora navesti oznake pnevmatik v skladu z zahtevami tega poglavja. Ta(e) pnevmatika(e), ki jo (jih) proizvajalec izdela v tolerancah, določenih v točkah 3.1.4, 3.1.5 in 3.3 Priloge II, se mora(jo) prosto gibati na predvidenem mestu. Prostor, v katerem se vrti kolo, mora biti tak, da omogoča neovirano gibanje tudi pri pnevmatikah največjih dovoljenih mer, ob upoštevanju proizvajalčevih omejitev glede obesitve koles, krmilnega sistema in blatnikov.

1.3 Indeks nosilnosti 1.3.1 Največja obremenitev, ki je določena v točki 1.31 Priloge II, ob upoštevanju zahtev v Dodatku 7 k Prilogi II, mora biti za vsako pnevmatiko, vgrajeno v vozilo, enaka vsaj: — največji dovoljeni masi na os, če je os opremljena samo z eno pnevmatiko, — polovici največje dovoljene mase na os, če je os opremljena z dvema pnevmatikama v enem sestavu, — 0,54-kratniku največje dovoljene mase na os, če je os opremljena z dvema pnevmatikama v dvojnem sestavu; — 0,27-kratniku največje dovoljene mase na os, če je os opremljena z dvema kompletoma pnevmatik v dvojnem sestavu, glede na največjo dovoljeno maso na os, ki jo navede proizvajalec vozila.

1.4 Hitrost 1.4.1 Vsaka pnevmatika, s katero je običajno opremljeno vozilo, mora imeti simbol hitrosti (glej točko 1.28 Priloge II), ki ustreza največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila (kot jo je navedel proizvajalec vozila, skupaj s tolerancami, dovoljenimi pri preverjanju skladnosti serijske proizvodnje) ali veljavni kombinaciji obremenitev/hitrost (glej točko 1.27 Priloge II). 1.4.2 Zgornja zahteva ne velja pri vozilih, ki so običajno opremljena z navadnimi pnevmatikami in le občasno z zimskimi ali večnamenskimi pnevmatikami. Simbol hitrosti zimske ali večnamenske pnevmatike mora ustrezati hitrosti, ki je bodisi večja od največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila (ki jo je določil proizvajalec vozila) ali pa ne manjša od 130 km/h (ali oboje). Če je kljub temu največja konstrukcijsko določena hitrost vozila (ki jo je določil proizvajalec vozila) večja od hitrosti, ki ustreza simbolu hitrosti zimskih ali večnamenskih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu prikazano opozorilo o največji hitrosti za zimske pnevmatike.

2. POSEBNI PRIMERI

2.1 Pnevmatike, homologirane kot sestavni del skladno z direktivo 92/23/EGS, so lahko vgrajene tudi v motorna kolesa s prikolico, trikolesne mopede, motorna kolesa s tremi kolesi (tricikle) in kvadricikle.

2.2 Pnevmatike za motorna kolesa so lahko vgrajene tudi v mopede.

2.3 Pri vozilu z vgrajenimi pnevmatikami, ki zaradi posebnih pogojev uporabe niso pnevmatike za motorna kolesa, za osebna ali gospodarska vozila, (npr. pnevmatike za kmetijska in industrijska vozila in za vsa terenska vozila) ne veljajo zahteve Priloge II, če homologacijski organ ugotovi primernost vseh vgrajenih pnevmatik za delovanje vozila.

2.4 Pnevmatike, ki so vgrajene v mopede z nizko zmogljivostjo, kakor so opredeljeni v opombi v Prilogi I k Direktivi 92/61/EGS o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil, so lahko drugačne vrste kot tiste, ki so zajete v zahtevah tega poglavja, zaradi posebnih pogojev uporabe, če organ, ki je pristojen za homologacijo vozila, dobi zagotovilo, da ustrezajo pogojem uporabe vozila.









Dodatek 1









Dodatek 2

Certifikat o homologaciji vozila glede vgradnje pnevmatik na tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila

►(1) M5









POGLAVJE 2

SVETLOBNE IN SVETLOBNO-SIGNALNE NAPRAVE DVO- ALI TRIKOLESNIH MOTORNIH VOZIL







SEZNAM PRILOG PRILOGA I Splošne zahteve, veljavne za homologacijo tipa svetlobne in svetlobno-signalne naprave za dvo- ali trikolesna motorna vozila Dodatek 1 Barve oddajane svetlobe - trikromatske koordinate Dodatek 2 Primeri homologacijskih oznak PRILOGA II Zahteve glede homologacije prednjih pozicijskih svetilk, zadnjih svetilk, zavornih svetilk, smernih svetilk, svetilk zadnje registrske tablice, žarometov za meglo, zadnjih svetilk za meglo, žarometov za vzvratno vožnjo in odsevnikov, vgrajenih na dvo- ali trikolesna motorna vozila Dodatek 1 Najmanjši vodoravni (H) in navpični (V) koti prostorske porazdelitve svetlobe Dodatek 2 Fotometrične meritve Dodatek 3 Fotometrične meritve naprave za osvetlitev zadnje registrske tablice Dodatek 4 Opisni list tipa Dodatek 5 Certifikat o homologaciji sestavnega dela za tip PRILOGA III Zahteve glede homologacije naprav (žarometov) z žarilno ali halogensko žarnico, ki oddajajo kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, vgrajenih na dvo- ali trikolesna motorna vozila PRILOGA III-A Žarometi za mopede Dodatek 1 Fotometrični preskusi žarometov, opremljenih z žarnicami kategorij S3 in S4 Dodatek 2 Fotometrični preskusi žarometov, opremljenih s halogenskimi žarnicami kategorije HS2 Dodatek 3 Opisni list za tip žarometa za mopede Dodatek 4 Certifikat o homologaciji tipa žarometa za mopede PRILOGA III-B Žarometi za motocikle in tricikle, ki oddajajo simetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, z žarnicami z žarilnimi nitkami Dodatek 1 Fotometrični preskusi Dodatek 2 Preskus stabilnosti fotometričnega obnašanja žarometov med delovanjem Dodatek 3 Zahteve za žaromete, v katere so vgrajene leče iz plastičnega materiala, in preskušanje leč ali vzorcev materiala in celotnega žarometa Dodatek 4 Opisni list za tip žarometa, opremljenega z žarnico z žarilno nitko, ki oddaja simetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, in namenjenega za vgradnjo na motocikle in tricikle Dodatek 5 Certifikat o homologaciji tipa žarometa, opremljenega z žarnico z žarilno nitko, ki oddaja simetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, in namenjenega za vgradnjo na motocikle in tricikle PRILOGA III-C Žarometi za motocikle in tricikle, ki oddajajo asimetrični kratki in dolgi svetlobni pramen ter so opremljeni s halogenskimi žarnicami z žarilno nitko (žarnice HS1) ali žarnicami z žarilno nitko kategorije R2 Dodatek 1 Merilni zaslon Dodatek 2 Preskus stabilnosti fotometričnega obnašanja žarometov med delovanjem Dodatek 3 Zahteve za žaromete, v katere so vgrajene leče iz plastičnega materiala, in preskušanje leč ali vzorcev materiala in celotnega žarometa Dodatek 4 Opisni list za tip žarometa, opremljenega s halogenskimi žarnicami z žarilno nitko (žarnicami HS1) ali z žarnicami z žarilno nitko kategorije R2, ki oddaja asimetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, in namenjenega za vgradnjo na motocikle in tricikle Dodatek 5 Certifikat o homologaciji tipa žarometa, opremljenega s halogenskimi žarnicami z žarilno nitko (žarnicami HS1) ali z žarnicami z žarilno nitko kategorije R2, ki oddaja asimetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, in namenjenega za vgradnjo na motocikle in tricikle PRILOGA III-D Žarometi za motocikle in tricikle, ki oddajajo asimetrični kratki in dolgi svetlobni pramen ter so opremljeni s halogenskimi žarnicami z žarilno nitko, razen z žarnicami HS1 Dodatek 1 Merilni zaslon Dodatek 2 Preskusi stabilnosti fotometričnega obnašanja žarometov med delovanjem Dodatek 3 Zahteve za žaromete, v katere so vgrajene leče iz plastičnega materiala, in preskušanje leč ali vzorcev materiala in celotnega žarometa Dodatek 4 Opisni list za tip žarometa, opremljenega s halogenskimi žarnicami z žarilno nitko, ki oddaja asimetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, in namenjenega za vgradnjo na motocikle in tricikle Dodatek 5 Certifikat o homologaciji tipa žarometa, opremljenega s halogenskimi žarnicami z žarilno nitko, ki oddaja asimetrični kratki in dolgi svetlobni pramen, in namenjenega za vgradnjo na motocikle in tricikle PRILOGA IV Žarnice z žarilno nitko, namenjene za uporabo v žarometih in svetilkah, homologiranih kot sestavni deli za mopede, motocikle in tricikle Dodatki od 1 do 22 (Glej Prilogo IV) Dodatek 23 Homologacijska oznaka Dodatek 24 Središče svetilnosti in oblike žarilnih nitk









PRILOGA I

SPLOŠNE ZAHTEVE, VELJAVNE ZA HOMOLOGACIJO TIPA SVETLOBNE IN SVETLOBNO-SIGNALNE NAPRAVE ZA DVO- ALI TRIKOLESNA MOTORNA VOZILA

1. V tem poglavju: izraz „tip naprave“ pomeni naprave, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih: 1.1 oznaka ali trgovsko ime, 1.2 značilnosti optičnega sistema, 1.3 dodajanje ali odvzemanje sestavnih delov, ki lahko spremenijo optične učinke z odbojem, lomom ali absorpcijo in/ali popačenjem med svojim delovanjem, 1.4 predvidena uporaba za vožnjo po desni ali levi ali obeh, 1.5 materiali za leče in morebitne prevleke.

2. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO NAPRAVE KOT SESTAVNEGA DELA 2.1 V vlogi za homologacijo naprave kot sestavnega dela, predloženi v skladu s členom 3 Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil, morajo biti tudi naslednji podatki: 2.1.1 predvidena(e) funkcija(e) naprave, 2.1.2 če gre za žaromet: ali je načrtovan za vožnjo po obeh straneh ceste ali samo za vožnjo po levi ali po desni, 2.1.3 če gre za smerni kazalec: njegova kategorija. 2.2 Vlogi za homologacijo sestavnega dela morajo biti za vsak tip naprave priloženi: 2.2.1 risbe v treh izvodih z zadostnimi podrobnostmi, da omogočajo identifikacijo tipa in ugotovitev geometrijskih pogojev, po katerih je naprava vgrajena na vozilo, skupaj s smerjo opazovanja, ki jo je treba upoštevati kot referenčno os med preskusi (vodoravni kot H = 0, navpični kot V = 0), in točko, ki jo je treba upoštevati kot referenčno središče med preskusi; pri žarometu morajo risbe prikazovati navpični (osni) prerez in pogled od spredaj, ki po potrebi prikazuje tudi narebritev leče; risbe morajo prikazovati tudi predvideni položaj za obvezno homologacijsko oznako sestavnega dela in po potrebi predvidene položaje dodatnih oznak glede na pravokotnik te oznake, 2.2.2 kratek tehnični opis s podatki o predvideni kategoriji ali kategorijah žarnic z žarilno nitko, razen pri svetilkah z neizmenljivimi izvori svetlobe. 2.3 Vlagatelj mora tudi predložiti dva vzorca naprave, ki jo želi homologirati kot sestavni del. 2.4 Za preskus plastičnih materialov, iz katerih so izdelane leče žarometov ( 28 ) in žarometov za meglo, je treba predložiti: 2.4.1 trinajst leč: 2.4.1.1 šest teh leč lahko nadomesti šest vzorcev materiala velikosti najmanj 60 mm × 800 mm z ravno ali konveksno zunanjo površino in skoraj ravno površino (polmer ukrivljenosti ni manjši od 300 mm) na osrednjem območju velikosti najmanj 15 mm × 15 mm, 2.4.1.2 vsaka od teh leč ali vsak od vzorcev materialov mora biti izdelan po postopku, ki bo uporabljen v serijski proizvodnji, 2.4.2 reflektor, na katerega je mogoče vgraditi lečo po proizvajalčevih navodilih. 2.5 Materialom za leče in morebitne prevleke mora biti priloženo poročilo o preskusu značilnosti teh materialov in prevlek, če so že bili preskušeni. 2.6 Pristojni organ mora pred podelitvijo homologacije preveriti, ali so bili uvedeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

3. DODATNE ZAHTEVE GLEDE OZNAČEVANJA IN OZNAKE NA NAPRAVAH 3.1 Naprave morajo biti jasno in neizbrisno označene z naslednjim: 3.1.1 oznako ali tovarniškim imenom proizvajalca, 3.1.2 navedbo predvidene kategorije ali kategorij žarnice (žarnic) z žarilno nitko: to ne velja za svetilke z neizmenljivimi izvori svetlobe, 3.1.3 pri svetilkah z neizmenljivimi izvori svetlobe naj bosta navedena nazivna napetost in nazivna moč, 3.1.4 homologacijsko oznako sestavnega dela v skladu z določbami člena 8 direktive 92/61/EGS. Pri žarometih morajo biti oznake nameščene na leči ali osnovnem ohišju žarometa (pri čemer se reflektor šteje za del osnovnega ohišja). Če leče ni mogoče ločiti od osnovnega ohišja svetilke, ustreza namestitev na leči. To mesto mora biti prikazano na načrtih, navedenih v točki 2.2.1. Primeri so prikazani v Dodatku 2 k tej prilogi.

4. HOMOLOGACIJA NAPRAVE KOT SESTAVNEGA DELA 4.1 Če napravo sestavljata vsaj dve napravi, je lahko homologacija sestavnega dela podeljena le, če vsaka od teh naprav izpolnjuje zahteve tega poglavja.

5. MINIMALNE ZAHTEVE ZA POSTOPKE NADZORA SKLADNOSTI PROIZVODNJE 5.1 Splošno 5.1.1 Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega vidika, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj v okviru zahtev te direktive. 5.1.2 Kar zadeva fotometrične značilnosti, se skladnosti proizvodnje ne sme izpodbijati, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbrane naprave in pri svetlobno signalnih napravah, žarometih ali žarometih za meglo, opremljenih s standardnimi žarnicami z žarilno nitko, nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 % navzdol od najmanjših vrednosti, predpisanih v tej direktivi. 5.1.3 Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, je treba pri svetlobno signalnih napravah, žarometih ali žarometih za meglo preskuse ponoviti z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. 5.1.4 Naprave z očitnimi napakami se ne upoštevajo. 5.1.5 Svetlobno signalne naprave, žarometi ali žarometi za meglo morajo biti skladni s trikromatskimi koordinatami, kadar so opremljeni z žarnicami z žarilno nitko, nastavljenimi na standardno barvno temperaturo A. 5.2 Minimalne zahteve glede preverjanja skladnosti s strani proizvajalca Imetnik homologacije mora pri vsakem tipu naprave ustrezno pogosto opraviti vsaj naslednje preskuse v skladu z določbami te direktive. Če kateri koli vzorec pokaže neskladnost glede na zadevno vrsto preskusa, se vzamejo dodatni vzorci in preskusijo. Proizvajalec mora z ustreznimi ukrepi zagotoviti skladnost proizvodnje. 5.2.1 Vrsta preskusov Preskusi skladnosti s to direktivo morajo vključevati fotometrične in kolorimetrične značilnosti žarometov dvo- in trikolesnih motornih vozil ter preverjanje sprememb navpične usmeritve meje svetlo-temno pod vplivom toplote. 5.2.2 Preskusne metode 5.2.2.1 Preskusi morajo biti na splošno opravljeni v skladu z metodami, predpisanimi v tej direktivi. 5.2.2.2 Proizvajalec lahko ob privolitvi pristojnega organa, odgovornega za preskuse v postopku homologacije, pri vsakem preskušanju skladnosti uporablja enakovredne metode. Za dokazovanje enakovrednosti uporabljenih metod, s tistmi, določenimi v tej direktivi, je odgovoren proizvajalec. 5.2.2.3 uporaba točk 5.2.2.1 in 5.2.2.2 zahteva redno kalibriranje preskuševalne opreme in usklajevanje njenih meritev z meritvami, ki jih opravlja pristojni organ. 5.2.2.4 Vsekakor morajo biti referenčne metode tiste, ki so določene v tej direktivi, zlasti za preverjanje in vzorčenje v upravnih postopkih. 5.2.3 Vrsta vzorčenja Vzorci naprav se izbirajo naključno iz enakomerne proizvodne serije. Enakomerna proizvodna serija pomeni serijo naprav istega tipa, opredeljenega po proizvajalčevih proizvodnih postopkih. Ugotavljanje mora v splošnem vključevati serijsko proizvodnjo po posameznih tovarnah. Proizvajalec lahko združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo isti sistem kakovosti in upravljanja kakovosti. 5.2.4 Merjene in zapisane fotometrične in kolorimetrične značilnosti Fotometrične meritve se opravijo na točkah vzorčene naprave, ki so predpisane v ustreznih prilogah, razen če ni določeno drugače. Meritve morajo pokazati skladnost s trikromatskimi koordinatami. 5.2.5 Merila sprejemljivosti Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statističnih obdelav rezultatov preskusov in v dogovoru s pristojnim organom za opredelitev meril sprejemljivosti njegovih proizvodov, tako da so izpolnjene zahteve, določene za preverjanje skladnosti proizvodov v Prilogi VI k Direktivi 92/61/EGS. Merila sprejemljivosti, morajo biti taka, da znaša pri 95-odstotni stopnji zaupanja najmanjša verjetnost uspešnega preskusa naključno izbranega vzorca v skladu s točko 6 (prvo vzorčenje) 0,95.

6. MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVLJA KONTROLOR 6.1 Splošno 6.1.1 Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega vidika, če razlike ne presegajo neizogibnih proizvodnih odstopanj v okviru zahtev te direktive. 6.1.2 Kar zadeva fotometrične značilnosti, se skladnosti proizvodnje ne sme izpodbijati, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti naključno izbrane naprave in pri svetlobno signalnih nbapravah, žarometih ali žarometih za meglo, opremljenih s standardnimi žarnicami z žarilno nitko, nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 % navzdol od najmanjših vrednosti, predpisanih v tej direktivi. 6.1.3 Svetlobno signalne naprave, žarometi ali žarometi za meglo morajo biti skladni s trikromatskimi koordinatami, kadar so opremljeni z žarnicami z žarilno nitko, nastavljenimi na standardno barvno temperaturo A. 6.2 Prvo vzorčenje Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri naprave. Prvi vzorec dveh naprav je označen kot vzorec A, drugi vzorec dveh naprav pa kot vzorec B. 6.2.1 Skladnost se ne izpodbija 6.2.1.1 Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnosti serijsko izdelanih naprav ne sme izpodbijati, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav v neugodnem smislu: 6.2.1.1.1 pri vzorcu A



A1: pri eni napravi 0 % pri eni napravi ne več kot 20 % A2: pri obeh napravah več kot 0 %, vendar ne več kot 20 % nato na vzorcu B 6.2.1.1.2 pri vzorcu B



B1: pri obeh napravah 0 % 6.2.2 Skladnost se izpodbija. 6.2.2.1 Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se mora skladnost serijsko izdelanih naprav izpodbijati, od proizvajalca pa je treba zahtevati zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav: 6.2.2.1.1 pri vzorcu A



A3: pri eni napravi ne več kot 20 % pri eni napravi več kot 20 %, vendar ne več kot 30 % 6.2.2.1.2 pri vzorcu B



B2: v primeru A2 pri eni napravi več kot 0 %, vendar ne več kot 20 % pri eni napravi ne več kot 20 % B3: v primeru A2 pri eni napravi 0 % pri eni napravi več kot 20 %, vendar ne več kot 30 %. 6.2.3 Preklic homologacije Skladnost je treba izpodbiti in uporabiti člen 10 Direktive 92/61/EGS, če so po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanja izmerjenih vrednosti naprav: 6.2.3.1 pri vzorcu A



A4: pri eni napravi ne več kot 20 %, pri eni napravi več kot 30 % A5: pri obeh napravah več kot 20 % 6.2.3.2 pri vzorcu B



B4: v primeru A2 pri eni napravi več kot 0 %, vendar ne več kot 20 % pri eni napravi več kot 20 % B5: v primeru A2 pri obeh napravah več kot 20 % B6: v primeru A2 pri eni napravi 0 % pri eni napravi več kot 30 % 6.3 Ponovljeno vzorčenje V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se izmed izdelkov, serijsko izdelanih po uskladitvi proizvodnje, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh naprav, in četrti vzorec D, ki sestoji iz dveh posebnih kontrolnih svetilk. 6.3.1 Skladnost se ne izpodbija. 6.3.1.1 Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnosti serijsko izdelanih naprav ne sme izpodbijati, če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav: 6.3.1.1.1 pri vzorcu C



C1: pri eni napravi 0 % pri eni napravi ne več kot 20 % C2: pri obeh napravah več kot 0 %, vendar ne več kot 20 % nato na vzorcu D 6.3.1.1.2 pri vzorcu D



D1: v primeru C2 pri obeh napravah 0 % 6.3.2 Skladnost se izpodbija. 6.3.2.1 Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se mora skladnost serijsko izdelanih naprav izpodbijati, od proizvajalca pa je treba zahtevati zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav: 6.3.2.1.1 pri vzorcu D



D2: v primeru C2 pri eni napravi več kot 0 %, vendar ne več kot 20 % pri eni napravi več kot 20 % 6.3.3 Preklic homologacije Skladnost je treba izpodbiti in uporabiti člen 10 Direktive 92/61/EGS, če so po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanja izmerjenih vrednosti naprav: 6.3.3.1 pri vzorcu C



C3: pri eni napravi ne več kot 20 % pri eni napravi več kot 20 % C4: pri obeh napravah več kot 20 % 6.3.3.2 pri vzorcu D



D3: v primeru C2 pri eni napravi enako ali več kot 0 % pri eni napravi več kot 20 % Slika 1









Dodatek 1

Barve oddajane svetlobe

Trikromatske koordinate







RDEČA: meja proti rumeni: y ≤ 0,335 meja proti vijolični: z ≤ 0,008 BELA: meja proti modri: x ≥ 0,310 meja proti rumeni: x ≤ 0,500 meja proti zeleni: y ≤ 0,150 + 0,640 × meja proti zeleni: y ≤ 0,440 meja proti vijoličasti: y ≥ 0,050 + 0,750 × meja proti rdeči: y ≥ 0,382 ORANŽNA: meja proti rumeni: y ≤ 0,429 meja proti rdeči: y ≥ 0,398 meja proti beli: z ≤ 0,007

Za preverjanje gornjih mej se uporablja izvor svetlobe temperature 2 856 K (standard A Mednarodne komisije za svetlobne naprave (CIE)), v kombinaciji z ustreznimi filtri.

Pri odsevnikih se naprava osvetli s standardnim svetilom A po CIE; pri kotu razpršitve 1/3° in kotu osvetljevanja V = H = 0° oziroma, če ima odsevnik brezbarvni površinski odboj svetlobe, pa pod kotom V = ± 5°, H = 0°, morajo biti trikromatske koordinate odbitega svetlobnega toka v gornjih mejah.









Dodatek 2

Primeri homologacijskih oznak

Slika 1

Naprava z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je smerna svetilka kategorije 11, homologirana na Nizozemskem (e4) pod številko 00243. Prvi dve mesti homologacijske številke označujeta, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Priloge II originalne različice te direktive.

Za smerno svetilko pomeni puščica v oznaki, da je porazdelitev svetlobe v vodoravni ravnini nesimetrična in so zahtevane fotometrične vrednosti izpolnjene do kota 80° v desno, če se naprava opazuje v nasprotni smeri oddajanja svetlobe. Prikazana je smerna svetilka, namenjena za namestitev na desno stran vozila.

Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov ali svetilk, kadar dva ali več žarometov oziroma svetilk sestavlja isti sklop

Slika 1a

(Navpične in vodoravne črte shematično ponazarjajo obliko svetlobno-signalne naprave. Te črte niso del homologacijske oznake.)

Opomba:

Te tri oznake homologacije (vzorci A, B in C) predstavljajo tri možne različice označevanja svetlobne naprave, pri kateri dve ali več svetilk sestavljata(jo) isti sklop združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

Oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (e4) pod homologacijsko številko 3333 in obsega:

— odsevnik razreda A, homologiran v skladu z izvirnikom Direktive 76/757/EGS,

— rdečo zadnjo pozicijsko svetilko (R), homologirano v skladu s Prilogo II k tej direktivi v izvirniku,

— zadnjo svetilko za meglo (F), homologirano v skladu z izvirnikom Direktive 77/538/EGS,

— žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu z izvirnikom Direktive 77/539/EGS,

— zavorno svetilko (S), homologirano v skladu s Prilogo II izvirnika te Direktive.

Oznaka ES-homologacije sestavnega dela







Slika 1b Slika 1c Slika 1d

Odsevnik z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je odsevnik razreda 1, homologiran na Nizozemskem (e4) pod številko 216 v skladu z Direktivo 76/575/EGS; zahteve za odsevnike iz točke 9.1. Priloge II k tej direktivi se uporabljajo če je a ≥ 4 mm.

Slika 2

Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je bil homologiran na Nizozemskem (e4) po Prilogi II izvirnika te direktive pod homologacijsko številko 00243. Prvi dve cifri homologacijske številke kažeta, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami itvirnika te direktive.

Slika 3

Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je žaromet, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II izvirnika te direktive in je namenjen le za vožnjo po desni.







Slika 4 Slika 5 Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je žaromet, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III-B izvirnika te direktive, namenjen pa je: le za vožnjo po levi. za oba režima vožnje, z ustrezno nastavitvijo optične enote ali žarometa na vozilu.

Slika 6

Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je žaromet, v katerega je vgrajena leča iz plastičnega materiala in ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III-C izvirnika te direktive.

Oblikovan je tako, da lahko žarilna nitka za kratki svetlobni pramen sveti sočasno z žarilno nitko za dolgi svetlobni pramen ali s kako drugo integrirano svetlobno funkcijo.







Slika 7 Slika 8 Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je žaromet, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III-D originalne različice te direktive. Glede zasenčenega svetlobnega pramena in le za vožnjo po levi strani ceste. Glede dolgega svetlobnega pramena.







Slika 9 Slika 10 Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je žaromet, v katerega je vgrajena leča iz plastičnega materiala in ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III-D izvirnika te direktive, kar zadeva kratki svetlobni pramen, namenjen pa je: za oba sistema vožnje. samo za vožnjo po desni.

Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih žarometov ali svetilk

Slika 11

(Navpične in vodoravne črte shematično ponazarjajo obliko svetlobno-signalne naprave. Te črte niso del homologacijske oznake)

Opomba:

Štirje zgoraj prikazani primeri ustrezajo svetlobni napravi z oznako ES-homologacije sestavnega dela in se nanašajo na:

— prednjo pozicijsko svetilko (A), homologirano v skladu s Prilogo II izvirnika te direktive,

— žaromet (HCR) z zasenčenim svetlobnim pramenom, namenjenim za vožnjo po desni in levi, in z dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86.250 in 101.250 kandel (kar označuje številka 30), homologiran v skladu s Prilogo III-D izvirnika te direktive, z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala,

— prednji žaromet za meglo B, homologiran v skladu z izvirnikom Direktive 76/762/EGS, z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala,

— prednjo smerno svetilko kategorije 11, homologirano v skladu s Prilogo II izvirnika te direktive.







Slika 12 Slika 13 Žaromet z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je žaromet, ki izpolnjuje zahteve Direktive 76/761/EGS: Glede kratkega svetlobnega pramena in le za vožnjo po levi strani ceste. Glede dolgega svetlobnega pramena.







Slika 14 Slika 15 Oznaka žarometa z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve Direktive 76/761/EGS glede Dodatka 3 Priloge III-D k tej direktivi. Glede kratkega svetlobnega pramena in dolgega svetlobnega pramena in le za vožnjo po desni strani ceste. Glede dolgega svetlobnega pramena. Žarilna nitka za kratki svetlobni pramen ne sme biti prižgana sočasno z žarilno nitko za dolgi svetlobni pramen in/ali katerim koli drugim žarometom, s katerim je žaromet integriran.









PRILOGA II

ZAHTEVE GLEDE HOMOLOGACIJE PREDNJIH POZICIJSKIH SVETILK, ZADNJIH SVETILK, ZAVORNIH SVETILK, SMERNIH SVETILK, SVETILK ZADNJE REGISTRSKE TABLICE, ŽAROMETOV ZA MEGLO, ZADNJIH SVETILK ZA MEGLO, ŽAROMETOV ZA VZVRATNO VOŽNJO IN ODSEVNIKOV, VGRAJENIH NA DVO- ALI TRIKOLESNA MOTORNA VOZILA

1. POMENI IZRAZOV

Uporabljajo se ustrezni pomeni izrazov, navedeni v Prilogi I k Direktivi Sveta 93/92/EGS z dne 29. oktobra 1993 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na dvo- ali trikolesna motorna vozila.

1.1 Izraz „leča“ pomeni zunanji sestavni del žarometa ali svetilke (naprave), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino.

1.2 Izraz „prevleka“ pomeni kakršno koli snov ali več snovi, naneseno(e) v enem ali več slojih na zunanjo površino leče.

1.3 Izraz „naprave različnih tipov“ pomeni naprave, ki se razlikujejo V naslednjih bistvenih značilnostih: 1.3.1 oznaka (tovarniško ime proizvajalca) ali blagovna znamka, 1.3.2 značilnosti optičnega sistema, 1.3.3 prisotnost ali odsotnost sestavnih delov, ki lahko spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo med delovanjem, 1.3.4 tip žarnice z žarilno nitko, 1.3.5 materiali za leče in morebitne prevleke.

2. DODATNI PODATKI V HOMOLOGACIJSKI OZNAKI SESTAVNEGA DELA PRI SMERNIH SVETILKAH

2.1 Na splošno mora biti pri smernih svetilkah zraven pravokotnika homologacijske oznake sestavnega dela, na nasprotni strani od homologacijske številke, navedeno število, ki pove, ali gre za prednjo (kategorija 11) ali zadnjo smerno svetilko (kategorija 12).

2.2 Pri smernih svetilkah, ki po točki 4.7.1 v eno smer ne dosegajo najmanjše predpisane svetilnosti do kota H = 80°, mora biti pod pravokotnikom homologacijske oznake sestavnega dela vodoravna puščica, katere konica kaže v smer, v kateri smerna svetilka po točki 4.7.1 dosega najmanjšo predpisano svetilnost do kota H = 80°.

3. SPLOŠNE ZAHTEVE

Naprave morajo biti načrtovane in izdelane tako, da pri normalni uporabi in kljub tresljajem, ki so jim izpostavljene, ne more biti ogroženo njihovo pravilno delovanje in da obdržijo značilnosti, kakršne zahteva ta priloga.

4. SVETILNOST ODDAJANE SVETLOBE

Na referenčni osi mora biti svetilnost vsake od obeh naprav vsaj enaka najmanjšim vrednostim in največ enaka največjim vrednostim, navedenim v spodnji tabeli. Navedene največje vrednosti ne smejo biti presežene v nobeni smeri.







min (cd) max (cd) 4.1 Zadnje pozicijske svetilke 4 12 4.2 Prednje pozicijske svetilke 4 60 4.3 Zavorne svetilke 40 100 4.4 Smerne svetilke 4.4.1 prednje (kategorija 11) (glej Dodatek 1) 90 700 (1) 4.4.2 zadnje (kategorija 12) (glej Dodatek 1) 50 200 (1) Velja samo za območje med dvema navpičnima premicama, ki potekata skozi V = 0°/H = ± 5°, in dvema vodoravnima premicama, ki potekata skozi V = ± 10°/H = 0°. V vseh drugih smereh velja gornja meja 400 cd.

4.5 Zunaj referenčne osi mora biti svetilnost oddajane svetlobe v področjih kotov, določenih na slikah v Dodatku 1, v vsaki smeri, ki ustreza točkam porazdelitve svetlobe, navedenim v tabeli v Dodatku 2, vsaj enaka zmnožku najmanjše vrednosti, določene v točkah 4.1 do 4.4, in odstotka, navedenega v tabeli za obravnavno smer.

4.6 Kot odstopanje od zahteve v točki 4.1 je dovoljena največja svetilnost 60 cd za zadnje pozicijske svetilke, integrirane z zavornimi svetilkami, pod ravnino, ki poteka navzdol pod kotom 5° na vodoravno ravnino.

4.7 Nadalje: 4.7.1 V vseh poljih, določenih v Dodatku 1, mora biti svetilnost oddajane svetlobe vsaj 0,05 cd za pozicijske svetilke in vsaj 0,3 cd za zavorne in smerne svetilke. 4.7.2 Če je zadnja pozicijska svetilka združena ali integrirana z zavorno svetilko, mora biti razmerje med dejansko izmerjenima svetilnostma teh svetilk, kadar sta prižgani sočasno, in svetilnostjo zadnje pozicijske svetilke, kadar je prižgana sama, najmanj 5 : 1 na enajstih merilnih točkah, ki so določene v Dodatku 2 in ležijo v polju, omejenem z navpičnima premicama, ki potekata skozi 0° V/± 10° H, in vodoravnima premicama, ki potekata skozi ± 5° V/0° H, prikazanimi v tabeli porazdelitve svetilnosti. 4.7.3 Izpolnjene morajo biti zahteve glede lokalnih odstopanj svetilnosti, navedene v točki 2.2 Dodatka 2.

4.8 Svetilnosti se merijo pri stalno prižgani svetilki. Če svetilka deluje prekinjeno, je treba poskrbeti, da se naprava ne pregreje.

4.9 V Dodatku 2, omenjenem v točki 4.5, so navedene podrobnosti o zahtevanih postopkih merjenja.

4.10 Naprava za osvetljevanje zadnje registrske tablice mora izpolnjevati zahteve, navedene v Dodatku 3.

4.11 Fotometrične značilnosti žarometov in svetilk, opremljenih z več izvori svetlobe, je treba preveriti v skladu z določbami Dodatka 2.

5. PRESKUSNI POGOJI

5.1 Vse meritve je treba opraviti s standardno brezbarvno žarnico kategorije, kakršna je namenjena za zadevno napravo, in nastavljeno tako, da oddaja nazivni svetlobni tok, ki je potreben za obravnavani žaromet oziroma svetilko. Pri napravah z vgrajenimi nezamenljivimi izvori svetlobe se morajo vse meritve opravljati pri napetostih 6,75 V in 13,5 V.

5.2 Navpični in vodoravni robovi svetleče površine naprave se določajo in merijo glede na referenčno središče naprave.

6. BARVA ODDAJANE SVETLOBE

Zavorne svetilke in zadnje pozicijske svetilke morajo oddajati rdečo svetlobo, prednje pozicijske svetilke belo, smerne svetilke pa oranžno svetlobo.

Barva oddajane svetlobe, merjena ob uporabi žarnice z žarilno nitko kategorije, kakršno določi proizvajalec, mora biti v mejah trikromatskih koordinat, predpisanih v Dodatku 1 k Prilogi I, kadar žarnica z žarilno nitko deluje pri preskusni napetosti, določeni v Prilogi IV.

Pri napravah z vgrajenimi nezamenljivimi izvori svetlobe je treba kolorimetrične značilnosti preveriti ob izvorih svetlobe v svetilkah, delujočih pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V.

7. ŽAROMETI ZA MEGLO IN ZADNJE SVETILKE ZA MEGLO

Veljajo zahteve Direktive 76/762/EGS za žaromete za meglo in Direktive 77/538/EGS za zadnje svetilke za meglo.

8. ŽAROMETI ZA VZVRATNO VOŽNJO

Veljajo zahteve Direktive 77/539/EGS za žaromete za vzvratno vožnjo.

9. ODSEVNIKI

9.1 Odsevniki na stopalkah

9.1.1 Oblika odsevnikov na stopalkah mora biti taka, da jih je mogoče vgraditi v pravokotnik, katerega stranice so v razmerju, ne večjem kot 8.

9.1.2 Odsevniki na stopalkah morajo izpolnjevati zahteve, navedene v Prilogi VIII k Direktivi 76/757/EGS v oranžni barvi.

9.1.3 Delovna odbojna površina vsakega od štirih odsevnikov na stopalkah ne sme biti manjša od 8 cm2.

9.2 Drugi odsevniki

Veljajo zahteve Direktive 76/757/EGS za odsevnike.









Dodatek 1

Najmanjši vodoravni (H) in navpični (V) koti prostorske porazdelitve svetlobe









Dodatek 2

Fotometrične meritve

1. POSTOPEK MERJENJA

1.1 Med fotometričnimi meritvami je treba z ustreznimi zasloni preprečiti interferenčne odboje.

1.2 Če rezultati meritev vzbujajo dvom, morajo biti meritve opravljene tako, da: 1.2.1 je merilna razdalja tolikšna, da velja zakon obratne vrednosti kvadrata razdalje, 1.2.2 je merilna oprema taka, da je kotna odprtina sprejemnika, opazovana iz referenčnega središča svetilke, med desetimi kotnimi minutami in eno stopinjo, 1.2.3 zahteva glede svetilnosti v dani smeri opazovanja je izpolnjena, če je zahteva izpolnjena v smeri, ki se od smeri opazovanja ne razlikuje za več kot četrtino stopinje.

2. STANDARDIZIRANA TABELA, KI PRIKAZUJE PROSTORSKO PORAZDELITEV SVETLOBE

2.1 Smer H = 0° in V = 0° sovpada z referenčno osjo (na vozilu je vodoravna in vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino vozila ter usmerjena proti zahtevanemu vidnemu polju). Poteka skozi referenčno središče. Vrednosti, navedene v tabeli, pomenijo najmanjše zahtevane svetilnosti v različnih smereh merjenja v odstotkih najmanjše zahtevane svetilnosti te svetilke v osi (v smeri H = 0° in V = 0°).

2.2 V polju porazdelitve svetlobe, prikazanem na diagramu v točki 2 z mrežo, mora biti porazdelitev svetlobe približno enakomerna, tako da svetilnost v vsaki smeri dela polja, ki ga sestavljajo mrežne črte, dosega vsaj najnižjo vrednost, določeno kot odstotek (ali najnižjo razpoložljivo vrednost) na mrežnih črtah, ki so občrtane obravnavani smeri.

3. FOTOMETRIČNE MERITVE SVETILK, OPREMLJENIH Z VEČ IZVORI SVETLOBE

Fotometrične zmogljivosti je treba preverjati:

3.1 Pri neizmenljivih (fiksnih) svetilkah z žarilno nitko ali drugih izvorih svetlobe: pri napetosti, ki jo predpisuje proizvajalec; tehnična služba lahko od proizvajalca zahteva posebno napravo za napajanje takih svetilk.

3.2 Pri svetilkah z izmenljivimi žarnicami z žarilno nitko: če so opremljene z žarnicami z žarilno nitko iz velikoserijske proizvodnje z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, morajo biti svetilnosti, ki jih oddajajo, med najvišjo in najnižjo mejo, ki sta navedeni v tej prilogi in povečani v skladu z dopustnim odstopanjem svetlobnega toka, dovoljenega za izbrani tip svetilke z žarilno nitko, ki je naveden v Prilogi IV za serijske žarnice z žarilno nitko; namesto omenjene žarnice se lahko uporabi na vsakem posameznem mestu preskuševalna žarnica z žarilno nitko, ki oddaja referenčni svetlobni tok, posamične meritve pa se seštevajo.









Dodatek 3

Fotometrične meritve naprave za osvetlitev zadnje registrske tablice

1. POVRŠINA, KI SE OSVETLJUJE

Naprave lahko spadajo v kategorijo 1 ali 2. Naprave kategorije 1 morajo biti načrtovane tako, da osvetlijo površino, ki meri vsaj 130 × 240 mm, naprave kategorije 2 pa tako, da osvetlijo površino, ki meri vsaj 200 × 280 mm.

2. BARVA ODDAJANE SVETLOBE

Barva svetlobe, ki jo oddaja svetilka v napravi, mora biti bela, vendar dovolj nevtralna, da ne povzroči nikakršne opazne spremembe barve registrske tablice.

3. KOT PADANJA SVETLOBE

Proizvajalec lahko predpiše načine namestitve naprave za osvetlitev glede na mesto, namenjeno za registrsko tablico. Ta naprava mora biti na takem mestu, da kot padanja svetlobe na površino tablice na nobeni točki osvetljene površine ne presega 82°, meri pa se od roba svetleče površine naprave, ki je najdlje od površine tablice. Če ima naprava več optičnih sestavnih delov, velja ta zahteva samo za del tablice, ki ga osvetli posamezen sestavni del.

Naprava mora biti načrtovana tako, da noben svetlobni žarek ne sveti neposredno nazaj, razen rdeče svetlobe, če je naprava kombinirana ali združena s katero od zadnjih svetilk.

4. POSTOPEK MERJENJA

Svetlost se meri na poli čistega belega pivnika s količnikom razpršenega odboja svetlobe najmanj 70 %. Pivnik mora biti enake velikosti in postavljen na isto mesto kot registrska tablica, vendar 2 mm pred njeno nosilno podlago.

Svetlost se meri pod pravimi koti na papir na točkah, prikazanih na diagramih v točki 5 spodaj, pri čemer vsaka točka predstavlja krožno površino premera 25 mm.

5. FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Svetlost B mora biti na vsaki od spodaj določenih merilnih točk najmanj 2 cd/m2.







Slika 1Merilne točke pri kategoriji 1 Slika 2Merilne točke pri kategoriji 2

Stopnja spreminjanja svetlosti med vrednostma B1 in B2, izmerjenima na katerih koli dveh točkah 1 in 2, izbranih med zgoraj navedenimi točkami, ne sme presegati 2 × B0/cm, pri čemer je B0 najmanjša svetlost, zapisana pri meritvah na različnih točkah, ali z drugimi besedami









Dodatek 4

Opisni list tipa:









Dodatek 5









PRILOGA III

ZAHTEVE GLEDE HOMOLOGACIJE NAPRAV (ŽAROMETOV) Z ŽARILNO ALI HALOGENSKO ŽARNICO, KI ODDAJAJO KRATKI IN/ALI DOLGI SVETLOBNI PRAMEN, VGRAJENIH NA DVO- ALI TRIKOLESNA MOTORNA VOZILA

1. POMENI IZRAZOV

Uporabljajo se ustrezni pomeni izrazov iz Priloge I k Direktivi 93/92/EGS.

1.1 Izraz „leča“ pomeni skrajni zunanji sestavni del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino.

1.2 Izraz „prevleka“ pomeni snov(i), naneseno(e) v enem ali več slojih na zunanjo površino leče.

1.3 Izraz „žarometi različnih tipov“ pomeni žaromete, ki se razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih: 1.3.1 oznaka ali tovarniško ime proizvajalca, 1.3.2 značilnosti optičnega sistema, 1.3.3 prisotnost ali odsotnost sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, uklonom, absorpcijo in/ali deformacijo. Prisotnost ali odsotnost filtrov, namenjenih za spreminjanje barve svetlobnega pramena, ne pa porazdelitve svetlobe, ne pomeni spremembe tipa, 1.3.4 primernost za vožnjo po desni ali levi ali obeh straneh, 1.3.5 vrsta oddajanega svetlobnega pramena (kratki, dolgi pramen ali oba), 1.3.6 nosilec za žarnico (žarnice) z žarilno nitko ene izmed ustreznih kategorij 1.3.7 materiali, ki sestavljajo lečo in morebitne prevleke.

2. ŽAROMETI

Razlikujejo se:

2.1 Žarometi za mopede

(glej Prilogo III-A)







2.1.1 z žarnico z eno žarilno nitko 15 W (kategorija S3) 2.1.2 z žarnico z dvema žarilnima nitkama 15/15 W (kategorija S4) 2.1.3 s halogensko žarnico z eno žarilno nitko 15 W (kategorija HS2)

2.2 Žarometi za motorna kolesa z dvemi kolesi (motocikle) in tremi kolesi (tricikle)

(glej prilogi IIIB in IIIC)







2.2.1 z žarnico z dvema žarilnima nitkama 25/25 W (kategorija S1) 2.2.2 z žarnico z dvema žarilnima nitkama 35/35 W (kategorija S2) 2.2.3 s halogensko žarnico z dvema žarilnima nitkama 35/35 W (kategorija HS1) 2.2.4 z žarnico z dvema žarilnima nitkama 40/45 W (kategorija R2)

2.3 Žarometi za motocikle in tricikle

(glej Prilogo III-D - žarometi s halogenskimi žarnicami, razen HS1)







2.3.1 z žarnico z eno žarilno nitko 55 W (kategorija H1) 2.3.2 z žarnico z eno žarilno nitko 55 W (kategorija H2) 2.3.3 z žarnico z eno žarilno nitko 55 W (kategorija H3) 2.3.4 z žarnico z eno žarilno nitko 60 W (kategorija HB3) 2.3.5 z žarnico z eno žarilno nitko 51 W (kategorija HB4) 2.3.6 z žarnico z eno žarilno nitko 55 W (kategorija H7) 2.3.7 z žarnico z dvema žarilnima nitkama 55/60 W (kategorija H4)









PRILOGA III-A

ŽAROMETI ZA MOPEDE

1. SPLOŠNE ZAHTEVE

1.1 Žarometi morajo biti načrtovani in izdelani tako, da pri normalni uporabi in kljub tresljajem, ki so jim lahko izpostavljeni, ves čas delujejo pravilno in obdržijo značilnosti, določene v tej prilogi.

1.2 Deli, namenjeni za pritrditev žarnice, morajo biti načrtovani tako, da je žarnico mogoče tudi v temi namestiti pravilno.

2. POSEBNE ZAHTEVE

2.1 Pravilni položaj leče glede na optični sistem mora biti jasno označen, leča pa mora biti v tem položaju zaskočena, tako da se med delovanjem ne more zasukati.

2.2 Za preverjanje svetilnosti žarometa se uporabljata merilni zaslon, kot je opisan v Dodatku 1 ali 2, in etalonska žarnica z gladkim brezbarvnim steklom z žarilno nitko ene od kategorij, predpisanih v točki 2.1 Priloge III. Etalonska žarnica mora biti nastavljena na primeren referenčni svetlobni tok v skladu z vrednostmi, predpisanimi v ustreznem tehničnem dokumentu (glej Prilogo IV).

2.3 Kratki svetlobni pramen mora imeti mejo svetlo-temno tako izrazito, da je z njeno pomočjo možno nastavljanje naklona pramena. Meja svetlo-temno mora biti pretežno vodoravna in čim bolj ravna na vodoravni dolžini najmanj ± 900 mm, merjeno na oddaljenosti 10 m (pri halogenski žarnici: na dolžini najmanj ± 2 250 mm, merjeno na oddaljenosti 25 m; glej Dodatek 2). Ko so žarometi nastavljeni v skladu z Dodatkom 1, morajo izpolnjevati v njem predpisane pogoje.

2.4 Porazdelitev svetlobe se v bočni smeri ne sme spreminjati tako, da bi ogrožala dobro vidljivost.

2.5 Osvetlitev zaslona, omenjenega v točki 2.2, mora biti izmerjena s fotosprejemnikom z uporabno površino, ki leži znotraj kvadrata s stranico 65 mm.

3. DODATNE ZAHTEVE ZA VSE PREGLEDE, KI JIH LAHKO OPRAVLJAJO PRISTOJNI ORGANI PRI PREVERJANJU SKLADNOSTI PROIZVODNJE V SKLADU S TOČKO 5.2.4 PRILOGE I

Vsi zapisi fotometričnih značilnosti žarometov, izmerjeni v skladu s splošnimi zahtevami glede preskušanja skladnosti, morajo biti omejeni na točke HV - LH - RH - L600 - R600 (glej sliko v Dodatku 1).









Dodatek 1

Fotometrični preskusi žarometov, opremljenih z žarnicami kategorij S3 in S4

1. Pri merjenju je merilni zaslon postavljen 10 m pred žarometom in pravokotno na premico, ki povezuje žarilno nitko za dolgi svetlobni pramen in točko HV (glej sliko spodaj); daljica H-H mora biti vodoravna.

2. ZAHTEVE ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN 2.1 V bočni smeri mora biti žaromet nastavljen tako, da je svetlobni pramen čim bolj simetričen glede na daljico V-V. 2.2 V navpični smeri mora biti žaromet nastavljen tako, da njegova meja svetlo-temno leži 100 mm pod daljico H-H. 2.3 Pri nastavitvi žarometa v skladu s točkama 2.1 in 2.2 mora biti osvetljenost naslednja: 2.3.1 na daljici H-H in nad njo: največ 2 luksa, 2.3.2 na daljici, ki poteka 300 mm pod daljico H-H in sega 900 mm na vsako stran od navpične daljice V-V: najmanj 8 luksov, 2.3.3 na daljici, ki poteka 600 mm pod daljico H-H in sega 900 mm na vsako stran od navpične daljice V-V: najmanj 4 lukse.

3. ZAHTEVE ZA (morebitni) DOLGI SVETLOBNI PRAMEN 3.1 Pri nastavitvi v skladu s točkama 2.1 in 2.2 mora žaromet izpolnjevati naslednje zahteve za dolgi svetlobni pramen: 3.1.1 Presečišče (HV) daljic H-H in V-V mora ležati v območju osvetljenosti, ki ustreza 80 % največje osvetljenosti. 3.1.2 Največja osvetljenost (Emax) dolgega svetlobnega pramena ne sme biti manj kot 50 luksov. 3.1.3 Merjeno od točke HV, mora biti osvetljenost od dolgega svetlobnega pramena do 0,90 m v desno in levo najmanj Emax/4.

(Mere v mm na razdalji 10 m) Slika









Dodatek 2

Fotometrični preskusi žarometov, opremljenih s halogenskimi žarnicami kategorije HS2

1. Pri merjenju je merilni zaslon postavljen 25 m pred žarometom in pravokotno na premico, ki povezuje žarilno nitko žarnice in točko HV (glej sliko spodaj); daljica H-H mora biti vodoravna.

2. V bočni smeri mora biti žaromet nastavljen tako, da je porazdelitev svetlobnega pramena čim bolj simetrična glede na daljico V-V.

3. V navpični smeri mora biti žaromet nastavljen tako, da njegova meja svetlo-temno leži 250 mm pod daljico H-H. Meja mora biti tudi čim bolj vodoravna.

4. Pri nastavitvi žarometa v skladu s točkama 2 in 3 mora biti osvetljenost naslednja:



Merilna točka Osvetljenost E (luksi) Poljubna točka na daljici H-H ali nad njo ≤ 0,7 Poljubna točka na daljici 35L-35R, razen točke 35V ≥ 1 Točka 35V ≥ 2 Poljubna točka na daljici 25L-25R ≥ 2 Poljubna točka na daljici 15L-15R ≥ 0,5

5. Merilni zaslon MERILNI ZASLON (Mere v mm na razdalji 25 m) Slika









Dodatek 3

Opisni list za tip žarometa za mopede









Dodatek 4









PRILOGA III-B

ŽAROMETI ZA MOTOCIKLE IN TRICIKLE, KI ODDAJAJO SIMETRIČNI KRATKI IN DOLGI SVETLOBNI PRAMEN, Z ŽARNICAMI Z ŽARILNIMI NITKAMI

1. DODATNE ZAHTEVE, KI SE NANAŠAJO NA OZNAKE IN OZNAČEVANJE POSAMIČNIH NAPRAV

1.1 Žarometi morajo biti jasno