2004R0802 — SL — 01.01.2014 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 802/2004 z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Besedilo velja za EGP) (UL L 133, 30.4.2004, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 802/2004

z dne 7. aprila 2004

o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvi) ( 1 ), zlasti člena 23 (1) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij ( 2 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/97 ( 3 ), zlasti člena 23 Uredbe, po posvetovanju s Svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (EGS) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij je bila predelana, s precejšnjimi spremembami različnih določb te uredbe. (2) Uredbo Komisije (ES) št. 447/98 ( 4 ) z dne 1. marca 1998 o priglasitvah, rokih in obravnavah, ki jih določa Uredba Sveta (EGS) št. 4064/89, je treba prilagoditi tako, da bo upoštevala te spremembe. Zaradi jasnosti jo je zato treba razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo. (3) Komisija je sprejela ukrepe glede obsega pristojnosti uradnikov za zaslišanje v nekaterih postopkih na področju konkurence. (4) Uredba (ES) št. 139/2004 temelji na načelu obvezne priglasitve koncentracij, preden se začnejo izvajati. Na eni strani ima priglasitev pomembne pravne posledice, ki so ugodne za stranke, ki sodelujejo v nameravani koncentraciji, medtem ko morajo na drugi strani zaradi neizpolnjevanja obveznosti glede priglasitve stranke plačati globo, obenem pa lahko to privede tudi do civilnopravno neugodnih posledic zanje. Zato je treba zaradi pravne varnosti natančno opredeliti predmet in vsebino podatkov, ki jih je treba posredovati v priglasitvi. (5) Stranke, ki priglašajo, morajo v celoti in pošteno razkriti vsa dejstva in okoliščine, ki so pomembne za odločitev o priglašeni koncentraciji. (6) Uredba (ES) št. 139/2004 prav tako dovoljuje zadevnim podjetjem, da v utemeljeni vlogi, pred priglasitvijo, zahtevajo, da koncentracijo, ki izpolnjuje pogoje uredbe, predloži Komisiji ena ali več držav članic, ali da jo Komisija predloži eni ali več državam članic, odvisno od primera. Pomembno je, da se Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic zagotovijo zadostne informacije, ki jim bodo omogočile, da v kratkem časovnem obdobju ocenijo, ali je predložitev potrebna ali ne. Zato mora utemeljena vloga vsebovati določene specifične informacije. (7) Zaradi poenostavitve in pospešitve presoje priglasitev in utemeljenih vlog je zaželeno predpisati uporabo obrazcev. (8) Ker s priglasitvijo začnejo teči zakonski roki v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004, je prav tako treba določiti pogoje, ki določajo te roke, ter datum začetka njihove veljavnosti. (9) Zaradi pravne varnosti je treba določiti pravila za računanje rokov, predpisanih z Uredbo (ES) št. 139/2004. Zlasti je treba določiti začetek in konec roka ter okoliščine za začasno ustavitev teka tega roka ob ustreznem upoštevanju okoliščin, ki so posledica izjemno kratkih rokov, ki so na voljo za postopke. (10) Določbe, ki se nanašajo na postopek Komisije, je treba zasnovati tako, da v celoti ščitijo pravico do zaslišanja in pravice do obrambe. Zato naj Komisija razloči med strankami, ki priglašajo koncentracijo, drugimi strankami, ki sodelujejo v nameravani koncentraciji, in tretjimi osebami ter strankami, katerim namerava Komisija z odločbo naložiti globo ali periodične denarne kazni. (11) Komisija mora dati strankam, ki priglašajo, in drugim strankam, udeleženim v nameravani koncentraciji, na njihovo zahtevo dati priložnost, da neformalno in strogo zaupno razpravljajo o nameravani koncentraciji, preden se jo priglasi. Komisija mora, poleg tega, po priglasitvi ohraniti tesne stike z omenjenimi strankami v tolikšni meri, kolikor je to potrebno za razpravo z njimi o kakršnih koli praktičnih ali pravnih težavah, ki jih odkrije ob prvem preizkusu zadeve, in, če je mogoče, za odpravo tovrstnih težav na podlagi medsebojnega dogovora. (12) V skladu z načelom pravice upoštevanja pravic do obrambe je treba strankam, ki priglašajo, dati možnost, da predložijo svoje mnenje k vsem pripombam, ki jih Komisija namerava upoštevati pri svojih odločitvah. Druge osebe, vpletene v nameravano koncentracijo, je treba prav tako obvestiti o pripombah Komisije in jim dati priložnost, da izrazijo svoje mnenje. (13) Tretjim osebam, ki izkažejo zadosten interes, je treba prav tako dati možnost, da izrazijo svoje mnenje, če v ta namen vložijo pisni zahtevek. (14) Različne osebe, ki so upravičene do predložitve pripomb, morajo to storiti pisno, v lastnem interesu in v interesu dobre uprave, ne glede na njihovo pravico, da po potrebi zahtevajo formalno ustno zaslišanje kot dopolnitev pisnega postopka. V nujnih primerih pa mora Komisija imeti možnost, da takoj opravi formalno ustno zaslišanje strank, ki priglašajo, drugih udeleženih strank ali tretjih oseb. (15) Treba je opredeliti pravice oseb, ki jih je treba zaslišati, v kolikšnem obsegu naj jim bo dana pravica do vpogleda v spis Komisije, in pod kakšnimi pogoji so lahko zastopane ali imajo pravno pomoč. (16) Pri omogočanju dostopa do dokumentacije bi Komisija morala zagotoviti varovanje poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov. Komisija bi morala imeti možnost, da podjetja, ki so predložila dokumentacijo ali izjave, zaprosi, da opredelijo zaupne podatke. (17) Da bi Komisija lahko ustrezno ocenila zaveze, ki so jih dali priglasitelji, na podlagi katerih je koncentracija skladna s skupnim trgom, in zagotovila ustrezno posvetovanje z drugimi vpletenimi stranmi, tretjimi osebami in organi držav članic, kot predpisuje Uredba (ES) št. 139/2004, zlasti členi 18(1), 18(4), 19(1), 19(2), 19(3) in 19(5) te uredbe, se določijo postopek in roki za predložitev zavez iz členov 6(2) in 8(2) te uredbe. (18) Prav tako je treba določiti pravila za določanje in računanje rokov, ki jih določi Komisija. (19) Svetovalni odbor za koncentracije mora podati svoje mnenje na podlagi predhodnega osnutka odločbe. Zato se je treba z njim posvetovati o zadevi, ko je preiskava o zadevi zaključena. Takšno posvetovanje pa Komisiji ne preprečuje, da bi ponovno odprla preiskavo, če je to potrebno. ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za nadzor nad koncentracijami, ki se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004.







POGLAVJE II

PRIGLASITVE IN DRUGE VLOGE

Člen 2

Osebe, upravičene do priglasitev koncentracij

1. Priglasitve predložijo osebe ali podjetja iz člena 4(2) Uredbe (ES) št. 139/2004.

▼M4

2. Če priglasitve podpišejo pooblaščeni zunanji zastopniki oseb ali podjetij, morajo ti zastopniki predložiti pisno dokazilo, da so pooblaščeni za zastopanje.

▼B

3. Skupne priglasitve predloži skupni zastopnik, ki je pooblaščen za pošiljanje in prejem listin v imenu vseh strank, ki priglašajo.

Člen 3

Predložitev priglasitev

1. Priglasitve se predložijo na način, predpisan v obrazcu CO iz Priloge I. Pod pogoji iz Priloge II se priglasitve lahko predložijo na poenostavljenem obrazcu, kakor je določeno v prilogi. Skupne priglasitve se predložijo na enem samem obrazcu.

▼M4

2. Komisija v Uradnem listu Evropske unije občasno določi format in število kopij obrazca CO ter dodatne dokumentacije, ki se ji predložijo. Priglasitev se pošlje na naslov iz člena 23(1).

▼B

3. Dodatna dokumentacija so bodisi izvirniki ali kopije izvirnikov; za slednje stranke, ki priglašajo, potrdijo, da so verodostojne in popolne.

4. Priglasitve so v enem od uradnih jezikov Skupnosti. Za stranke, ki priglašajo, je ta jezik tudi jezik postopka in vseh poznejših postopkov v zvezi z isto koncentracijo. Dodatna dokumentacija se predloži v izvirnem jeziku. Če izvirni jezik ni eden od uradnih jezikov Skupnosti, se priloži prevod v jeziku, ki se uporablja v postopku.

5. Če se priglasitve predložijo v skladu s členom 57 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, so lahko v enem od uradnih jezikov držav EFTE ali v delovnem jeziku Nadzornega organa EFTE. Če izbrani jezik za priglasitev ni uradni jezik Skupnosti, stranke, ki priglašajo, istočasno dopolnijo vso dokumentacijo s prevodom v enega od uradnih jezikov Skupnosti. Glede na izbrani jezik prevoda se določi jezik, ki ga Komisija uporablja v postopkih za stranke, ki priglašajo.

Člen 4

Podatki in dokumenti, ki jih je treba predložiti

▼M4

1. Priglasitve vsebujejo podatke in dokumente, zahtevane v ustreznih obrazcih iz prilog I in II. Predloženi podatki morajo biti točni in popolni.

▼B

2. Komisija lahko odpravi obveznost predložitve kakršnih koli določenih podatkov v priglasitvi, vključno dokumentov ali kakršne koli druge zahteve iz Prilog I in II, če meni, da izpolnjevanje teh obveznosti ali zahtev ni nujno za proučitev zadeve.

3. Komisija strankam, ki priglašajo, ali njihovim zastopnikom nemudoma pisno potrdi, da je prejela priglasitev in kakršen koli odgovor na pismo, ki ga je poslala v skladu s členom 5(2) in 5(3).

Člen 5

Dan začetka veljavnosti priglasitve

1. V skladu z odstavki 2, 3 in 4 priglasitve začnejo veljati na dan, ko jih prejme Komisija.

2. Če so podatki, vključno z dokumenti, ki jih vsebuje priglasitev, bistveno nepopolni, Komisija stranke, ki priglašajo, ali njihove zastopnike o tem nemudoma pisno obvesti. V takih primerih priglasitev začne veljati na dan, ko Komisija prejme popolne podatke.

3. O bistvenih spremembah dejstev, vsebovanih v priglasitvi, ki se pojavijo po priglasitvi in za katere stranke, kipriglašajo, vedo ali bi morale vedeti, ali kakršnih koli novih podatkih, ki se pojavijo po priglasitvi in za katere stranke, ki priglašajo, vedo ali bi morale vedeti in ki bi jih morale priglasiti, če bi zanje vedele v času priglasitve, je treba nemudoma obvestiti Komisijo. V takšnih primerih, če bi te bistvene spremembe ali novi podatki imeli lahko pomemben vpliv na presojo koncentracije, Komisija lahko šteje priglasitev za veljavno na dan, ko prejme podatke o teh bistvenih spremembah; Komisija o tem nemudoma pisno obvesti stranke, ki priglašajo, ali njihove zastopnike.

4. Netočni ali zavajajoči podatki se štejejo za nepopolne.

5. Ko Komisija v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 139/2004 objavi, da je prejela priglasitev, navede datum njenega prejema. Če je ob nadaljnji uporabi odstavkov 2, 3 in 4 tega člena dan začetka veljavnosti priglasitve kasnejši kot dan, opredeljen v objavi, Komisija v naslednji objavi navede kasnejši datum.

Člen 6

Posebne določbe o utemeljenih vlogah, dodatkih in potrditvah

1. Utemeljene vloge v smislu člena 4(4) in 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 vsebujejo podatke, vključno dokumente, ki se zahtevajo v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

▼M4

2. Člen 2, tretji stavek člena 3(1), člen 3(2) do (5), člen 4, člen 5(1) do (4), člen 21 in člen 23 te uredbe se smiselno uporabljajo za utemeljene vloge v smislu člena 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 139/2004.

▼B

Člen 2, Člen 3(1), tretji stavek, 3(2) do (5), člen 4, člen 5(1) do (4), člen 21 in člen 23 te uredbe se smiselno uporabljajo za dodatke k priglasitvam in potrditvam v smislu člena 10(5) Uredbe (ES) št. 139/2004.







POGLAVJE II

ROKI

Člen 7

Začetek rokov

Roki pričnejo teči naslednji delovni dan, kakor je določeno v členu 24 te uredbe, po nastanku dogodka, na katerega se nanaša ustrezna določba Uredbe (ES) št. 139/2004.

Člen 8

Iztek rokov

Rok, izračunan v delovnih dneh, izteče ob koncu zadnjega delovnega dne.

Rok, ki ga določi Komisija glede na določen koledarski dan, izteče ob koncu tega dne.

Člen 9

Zadržanje teka roka

1. Roki iz člena 9(4), člena 10(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 139/2004 ne tečejo, kadar mora Komisija v skladu s členom 11(3) ali 13(4) te uredbe sprejeti odločbo, ali iz katerega koli od naslednjih razlogov:

(a) če se ji v roku ki ga določi, podatki, ki jih je zahtevala v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 od ene od strank, ki priglašajo, ali druge udeležene stranke, kakor so opredeljene v členu 11 te uredbe, ne predložijo ali če se ji posredujejo nepopolni podatki;

(b) če se ji v roku ki ga določi, podatki, ki jih je zahtevala v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 od tretje osebe, opredeljene v členu 11 te uredbe, ne predložijo ali če se ji posredujejo nepopolni podatki zaradi okoliščin, za katere je odgovorna ena od strank, ki priglašajo, ali druga udeležena stranka, opredeljena v členu 11 te pogodbe;

(c) če ena od strank, ki priglašajo, ali druga udeležena stranka, ki so opredeljene v členu 11 te uredbe, ne dovoli preiskave, za katero Komisija meni, da je potrebna na podlagi člena 13(1) Uredbe 139/2004, ali noče sodelovati pri izvajanju te preiskave v skladu s členom 13(2) te uredbe;

(d) če stranke, ki priglašajo, niso sporočile Komisiji bistvenih sprememb dejstev, vsebovanih v priglasitvi, ali kakršnih koli informacij, ki so omenjene členu 5(3) te uredbe.

2. Roki iz člena 9(4), člena 10(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 139/2004 ne tečejo, kadar mora Komisija sprejeti odločbo v skladu s členom 11(3) te uredbe, ne da bi najprej začela s z enostavnim zahtevkom za posredovanje informacije, zaradi okoliščin, za katere odgovarja eno od podjetij, vključenih v koncentracijo.

3. Roki iz člena 9(4), člena 10(1) in (3) Uredbe (ES) št. 139/2004 ne tečejo:

(a) v primerih iz točk (a) in (b) odstavka 1, v času med iztekom roka, določenega v enostavnem zahtevku za posredovanje informacij, ter prejemom popolnih in točnih podatkov, ki jih določa odločba;

(b) v primerih iz točke (c) odstavka 1 v času med dnem neuspešnega poskusa izvedbe preiskave in dnem, ko se zaključi preiskava, odrejena z odločbo;

(c) v primerih iz točke (d) odstavka 1 v času od dne, ko se spremenijo dejstva, navedena v zgornjem odstavku, in dnem prejema popolnih in točnih podatkov.

(d) v primerih iz odstavka 2 v času od izteka roka, določenega z odločbo, in dnem prejema popolnih in točnih podatkov, kot jih določa odločba.

4. Zadržanje teka roka se začne na dan po dnevu dogodka, ki povzroči zadržanje. Konča se ob poteku dne, ko se vzrok zadržanja odpravi. Če ta dan ni delovni dan, se zadržanje roka konča, ko poteče naslednji delovni dan.

Člen 10

Spoštovanje rokov

1. Roki iz člena 4(4), četrtega pododstavka, člena 9(4), člena 10(1) in (3) ter člena 22(3) Uredbe (ES) št. 139/2004 se upoštevajo, ko Komisija sprejme ustrezno odločbo pred iztekom obdobja.

2. Roke iz člena 4(4), drugega pododstavka, člena 4(5), tretjega pododstavka, člena 9(2), člena 22(1), drugega pododstavka in 22(2), drugega pododstavka Uredbe (ES) št. 139/2004 upošteva zadevna država članica, kadar ta država članica pred iztekom obdobja pisno sporoči Komisiji ali se pridruži pisnemu zahtevku, odvisno od primera.

3. Rok iz člena 9(6) Uredbe (ES) št. 139/2004 se upošteva, kadar pristojni organ zadevne države članice obvesti zadevna podjetja na način, določen v tej določbi, pred iztekom obdobja.







POGLAVJE IV

UVELJAVLJANJE PRAVICE DO ZASLIŠANJA; ZASLIŠANJA

Člen 11

Stranke, ki se jih zasliši

Zaradi pravic do zaslišanja v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 139/2004 se razlikuje med naslednjimi osebami:

(a) strankami, ki priglašajo, to je osebami ali podjetji, ki predložijo priglasitev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 139/2004;

(b) drugimi udeleženimi strankami, to je strankami, ki sodelujejo v predvideni koncentraciji in niso stranke, ki priglašajo, kot so prodajalec in podjetje, ki je cilj koncentracije;

(c) tretjimi osebami, to so fizične in pravne osebe, vključujoč odjemalci, dobavitelji in konkurentje, ki izkažejo ustrezen interes v smislu člena 18(4), drugega odstavka, Uredbe (ES) št. 139/2004, kar je zlasti primer — pri članih upravnih ali vodstvenih organov zadevnih podjetij ali priznanih predstavnikih delavcev v teh podjetjih; — pri združenjih potrošnikov, kadar predvidena koncentracija zadeva izdelke ali storitve, namenjene končnim porabnikom.

(d) strankami, v zvezi s katerimi namerava Komisija sprejeti odločbo v skladu s členom 14 ali 15 Uredbe (ES) 139/2004.

Člen 12

Odločbe o zadržanju izvajanja koncentracij

1. Če namerava Komisija sprejeti odločbo v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 139/2004, kar neugodno vpliva na eno ali več strank, v skladu s členom 18(1) te uredbe strankam,ki priglašajo in drugim udeleženim strankam pisno predloži svoje pripombe ter določi rok, v katerem smejo izraziti svoje mnenje.

2. Če je Komisija v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 začasno sprejela odločbo iz odstavka 1 tega člena, ne da bi strankam, ki priglašajo in drugim udeleženim strankam dala priložnost, da izrazijo svoje mnenje, jim nemudoma pošlje besedilo začasne odločbe in določi rok, v katerem smejo izraziti svoje mnenje.

►M4 Potem ko stranke, ki priglašajo, in druge udeležene stranke izrazijo svoje mnenje, Komisija sprejme končni sklep, s katerim razveljavi, spremeni ali potrdi začasni sklep. ◄ Če svojega mnenja ne izrazijo pisno v določenem roku, postane po preteku tega roka začasna odločba Komisije dokončna.

Člen 13

Odločbe o vsebini zadeve

1. Če Komisija namerava sprejeti odločbo v skladu s členom 6(3) ali 8(2) do (6) Uredbe (ES) 139/2004, pred posvetovanjem s Svetovalnim odborom za koncentracije v skladu s členom 18(1) in (3) omenjene uredbe zasliši stranke.

Člen 12(2) te uredbe se smiselno uporablja kadar, pri izvajanju člena 18(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 Komisija začasno sprejme odločbo v skladu s členom 8(5) te uredbe.

2. Komisija pisno naslovi svoje pripombe strankam, ki priglašajo.

Kadar Komisija obvešča o pripombah, določi rok, v katerem ji lahko stranke, ki priglašajo, pisno sporočijo svoje pripombe.

Druge udeležene stranke Komisija pisno obvesti o omenjenih pripombah.

Komisija določi tudi rok, v katerem ji lahko te druge udeležene stranke pisno sporočijo svoje mnenje.

Komisija ni obvezna upoštevati pripomb, prejetih po izteku določenega roka.

▼M4

3. Stranke, na katere je Komisija naslovila pripombe ali ki so bile o teh pripombah obveščene, lahko o njih pisno izrazijo svoje mnenje v predpisanem roku. V svojem pisnem mnenju lahko predstavijo vse, kar jim je znano in je pomembno za njihovo obrambo, ter priložijo vse ustrezne dokumente v podporo predstavljenim dejstvom. Lahko tudi predlagajo, da Komisija zasliši osebe, ki lahko ta dejstva potrdijo. Mnenje posredujejo Komisiji na naslov iz člena 23(1). Format, v katerem se ta mnenja posredujejo, in število zahtevanih kopij periodično določi Komisija v Uradnem listu Evropske unije. Komisija nemudoma pošlje kopije takšnih pisnih mnenj pristojnim organom držav članic.

▼B

4. Če Komisija namerava sprejeti odločbo v skladu s členom 14 ali 15 Uredbe (ES) 139/2004, pred posvetovanjem s Svetovalnim odborom za koncentracije v skladu s členom 18(1) in (3) omenjene uredbe zasliši stranke, v zvezi s katerimi namerava sprejeti tako odločbo.

Postopek, določen v odstavku 2, prvem in drugem pododstavku, in odstavku 3, se smiselno uporablja.

Člen 14

Ustna zaslišanja

1. Če Komisija namerava sprejeti odločbo v skladu s členom 6(3) ali 8(2) do (6) Uredbe (ES) št. 139/2004, strankam, ki priglašajo in ki so to zahtevale v svojih pisnih pripombah, da priložnost, da predstavijo svoje dokazne razloge na formalnem ustnem zaslišanju. V drugih fazah postopka lahko da strankam, ki priglašajo, tudi priložnost, da ustno izrazijo svoje mnenje.

2. Če Komisija namerava sprejeti odločbo v skladu s členom 6(3) ali 8(2) do (6) Uredbe (ES) št. 139/2004, ostalim udeleženim strankam in ki so to zahtevale v svojih pisnih pripombah, da priložnost, da predstavijo svoje dokazne razloge na uradnem ustnem zaslišanju. V drugih fazah postopka lahko da ostalim udeleženim strankam tudi priložnost, da ustno izrazijo svoje mnenje.

3. Če Komisija namerava sprejeti odločbo v skladu s členom 14 ali 15 Uredbe (ES) št. 139/2004, strankam ki priglašajo in ki jim namerava naložiti globo ali periodične denarne kazni, da priložnost, da predstavijo svoje dokazne razloge na uradnem ustnem zaslišanju, če to zahtevajo v svojih pisnih pripombah. V drugih fazah postopka lahko da tem strankam tudi priložnost, da ustno izrazijo svoje mnenje.

Člen 15

Vodenje formalnih ustnih zaslišanj

1. Formalna ustna zaslišanja povsem neodvisno vodi pooblaščenec za zaslišanje.

2. Komisija povabi osebe, ki naj bi bile zaslišane, na formalno ustno zaslišanje na dan, ki ga sama določi.

3. Komisija povabi pristojne organe držav članic k sodelovanju v vseh formalnih ustnih zaslišanjih.

4. Osebe, povabljene na zaslišanje, se ga udeležijo bodisi osebno bodisi jih zastopajo zakoniti zastopniki ali zastopniki, pooblaščeni v skladu z njihovimi ustanovnimi akti, če je to primerno. Podjetja in podjetniška združenja lahko zastopa tudi ustrezno pooblaščen zastopnik, imenovan izmed njihovih stalno zaposlenih.

5. Osebam, zaslišanim pred Komisijo, lahko pomaga njihov pravni svetovalec ali druge usposobljene osebe, če slednjim to dovoli pooblaščenec za zaslišanje.

6. Formalna zaslišanja niso javna. Vsaka oseba se zasliši ločeno ali v prisotnosti drugih povabljenih oseb, pri čemer se upošteva pravni interes podjetij v zvezi z varovanjem njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

7. Pooblaščenec za zaslišanje dovoli osebam v smislu člena 11, službam Komisije in pristojnim organom držav članic, da med formalnim zaslišanjem postavljajo vprašanja.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira pripravljalni sestanek s strankami in službami Komisije zaradi omogočanja učinkovite organizacije formalnega zaslišanja.

8. Izjave vseh zaslišanih oseb se vnesejo v zapisnik. Zapisnik formalnega zaslišanja se na zahtevo lahko da na voljo osebam, ki so se udeležile zaslišanja. Upoštevati je treba pravni interes podjetij pri varovanju njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

Člen 16

Zaslišanje tretjih oseb

1. Če tretje osebe pisno zaprosijo za zaslišanje v skladu z drugim stavkom člena 18(4) Uredbe 139/2004, jih Komisija pisno obvesti o naravi in predmetu postopka ter določi rok, v katerem lahko izrazijo svoje mnenje.

2. Tretje osebe iz odstavka 1 pisno izrazijo svoje mnenje v določenem roku. Komisija lahko po potrebi takšnim tretjim osebam, ki za to zaprosijo v svojih pisnih pripombah, da priložnost sodelovati na formalnem zaslišanju. Tudi v drugih primerih lahko da tem osebam priložnost, da ustno izrazijo svoje mnenje.

3. Komisija lahko prav tako katero koli fizično ali pravno osebo povabi, da pisno in ustno izrazi svoje mnenje, vključno na formalnem zaslišanju.







POGLAVJE V

DOSTOP DO DOKUMENTACIJE IN RAVNANJE Z ZAUPNIMI PODATKI

Člen 17

Dostop do dokumentacije in uporaba dokumentov

1. Komisija na zahtevo dovoli dostop do dokumentacije osebam, na katere je naslovila ugotovitve o možnih kršitvah, da bi jim omogočila uveljavljanje njihovih pravic do obrambe. Dostop se dovoli po priglasitvi ugotovitve o možnih kršitvah.

2. Komisija na zahtevo dovoli dostop do dokumentacije tudi drugim udeleženim strankam, ki so bile obveščene o pripombah, kolikor je to potrebno, da pripravijo svoje pripombe.

▼M4

3. Pravica do dostopa do dokumentacije se ne nanaša na zaupne podatke ali na interno dokumentacijo Komisije ali pristojnih organov držav članic. Pravica do dostopa do dokumentacije se prav tako ne nanaša na korespondenco med Komisijo in pristojnimi organi držav članic, med samimi pristojnimi organi držav članic ter med Komisijo in drugimi organi, pristojnimi za konkurenco.

▼B

4. Dokumenti, pridobljeni z dostopom do dokumentacije v skladu s tem členom, se lahko uporabljajo samo za ustrezen postopek v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004.

Člen 18

Zaupni podatki

1. Komisija podatkov, vključno z dokumenti, ne posreduje ali ne daje na voljo, če vsebujejo poslovne skrivnosti ali druge zaupne podatke, za katere Komisija meni, da jih ni treba razkriti zaradi postopka.

2. Katera koli oseba, ki izrazi svoje mnenje v skladu s členom 12, 13 in 16 te uredbe, ali posreduje informacije v skladu s členom 11 Uredbe (ES) 139/2004, ali naknadno posreduje dodatne podatke Komisiji med potekom istega postopka, z navedbo razlogov jasno označi vsa gradiva, za katera meni, da so zaupna, in zagotovi posebno nezaupno verzijo podatkov do datuma, ki ga določi Komisija.

3. Ne glede na odstavek 2, Komisija lahko zahteva od oseb iz člena 3 Uredbe (ES) 139/2004, podjetij in podjetniških združenj v vseh primerih, ko predložijo dokumente ali izjave v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004, da označijo dokumente ali dele dokumentov, za katere menijo, da vsebujejo njihove poslovne skrivnosti ali druge zaupne podatke, ter da označijo podjetja, v zvezi s katerimi se takšni dokumenti smatrajo za zaupne.

Komisija lahko zahteva od oseb iz člena 3 Uredbe (ES) št. 139/2004, podjetij ali podjetniških združenj, da označijo kateri koli del ugotovitev o možnih kršitvah, povzetka zadeve ali odločbe, ki jo je sprejela Komisija in ki po njihovem mnenju vsebuje poslovne skrivnosti.

Če so poslovne skrivnosti ali drugi zaupni podatki ugotovljeni, osebe, podjetja in podjetniška združenja zanje navedejo vzroke in zagotovijo posebno nezaupno verzijo podatkov do datuma, ki ga določi Komisija.

▼M2

4. Če osebe, podjetja ali podjetniška združenja ne upoštevajo odstavka 2 ali 3, lahko Komisija domneva, da zadevni dokumenti ali izjave ne vsebujejo zaupnih podatkov.

▼B







POGLAVJE VI

ZAVEZE UDELEŽENIH PODJETIJ

Člen 19

Roki za zavez

1. Zaveze, ki jih predlagajo udeležena podjetja v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 139/2004, se predložijo Komisiji v največ 20 delovnih dneh od datuma prejema priglasitve.

▼M4

2. Zaveze, ki jih ponudijo udeležena podjetja v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 139/2004, se predložijo Komisiji v največ 65 delovnih dneh od datuma začetka postopka.

Kadar zadevna podjetja prvič ponudijo zaveze v manj kot 55 delovnih dneh od datuma začetka postopka, vendar naknadno predložijo spremenjeno različico zavez v 55 ali več delovnih dneh od navedenega datuma, se spremenjene zaveze štejejo za nove zaveze za namene uporabe drugega stavka člena 10(3) Uredbe (ES) št. 139/2004.

▼B

Kadar se, v skladu z drugim odstavkom člena 10(3) Uredbe (ES) št. 139/2004, rok za sprejem odločbe v skladu s členim 8(1), (2) in (3) podaljša, se 65-dnevni rok za predložitev zavez samodejno podaljša za enako število delovnih dni.

V izjemnih okoliščinah Komisija lahko sprejme zaveze, predložene po izteku roka za predložitev v smislu tega odstavka, pod pogojem ravnanja v skladu s postopkom, določenim v členu 19(5) Uredbe (ES) št. 139/2004.

3. Členi 7, 8 in 9 se smiselno uporabljajo.

Člen 20

Postopek za predlaganja zavez

▼M4

1. Zaveze, ki jih udeležena podjetja ponudijo v skladu s členom 6(2) ali členom 8(2) Uredbe (ES) št. 139/2004, se Komisiji pošljejo na naslov iz člena 23(1), pri čemer se upoštevata format in število kopij, ki ju Komisija občasno določi v Uradnem listu Evropske unije. Komisija nemudoma pošlje kopije takšnih zavez pristojnim organom držav članic.

1a. Poleg zahtev iz odstavka 1 udeležena podjetja, ko ponudijo zaveze v skladu s členom 6(2) ali členom 8(2) Uredbe (ES) št. 139/2004, hkrati predložijo tudi en izvirnik podatkov in dokumentov, predpisanih v obrazcu RM v zvezi s korektivnimi ukrepi, kakor je določeno v Prilogi IV k tej uredbi, ter število kopij, ki ga Komisija periodično določi v Uradnem listu Evropske unije. Predloženi podatki morajo biti točni in popolni.

▼B

2. Pri predlaganju zavez v skladu s členom 6(2) ali 8(2) Uredbe (ES) št. 139/2004, udeležena podjetja hkrati jasno označijo vse podatke, za katere menijo, da so zaupni, in za to navedejo vzroke, ter zagotovijo posebno nezaupno verzijo podatkov.

▼M2

Člen 20a

Fiduciarji

1. Obveznosti, ki jih predlagajo udeležena podjetja v skladu s členom 6(2) ali členom 8(2) Uredbe (ES) št. 139/2004, lahko vključujejo imenovanje neodvisnega fiduciarja (ali fiduciarjev) na lastne stroške udeleženih podjetij, ki Komisiji pomaga(-jo) pri spremljanju izpolnjevanja obveznosti ali ki ima(-jo) mandat za izvajanje obveznosti. Fiduciarja lahko imenujejo stranke, potem ko Komisija odobri njegovo identiteto, ali pa Komisija. Fiduciar opravlja svoje naloge pod nadzorom Komisije.

2. Komisija lahko tovrstne določbe obveznosti v zvezi s fiduciarjem priloži kot pogoje in obveznosti v skladu s členom 6(2) ali členom 8(2) Uredbe (ES) št. 139/2004.

▼B







POGLAVJE VII

DRUGE DOLOČBE

Člen 21

Pošiljanje listin

▼M4

1. Komisija lahko listine in vabila pošlje naslovnikom na katerega koli od naslednjih načinov:

(a) z osebno vročitvijo proti potrdilu o prejemu;

(b) s priporočeno pošto s potrdilom o prejemu;

(c) po telefaksu s prošnjo za potrdilo o prejemu;

(d) z elektronsko pošto s prošnjo za potrdilo o prejemu.

▼B

2. Če ta uredba ne predpisuje drugače, velja odstavek 1 tudi, kadar listine pošiljajo Komisiji stranke, ki priglašajo, druge udeležene stranke ali tretje osebe.

▼M4

3. Če se listina pošlje po telefaksu ali elektronski pošti, se šteje, da jo je naslovnik prejel na dan, ko je bila poslana.

▼B

Člen 22

Določanje rokov

Pri določanju rokov, predpisanih v skladu s členom 12(1) in (2) ter členoma 13(2) in 16(1), Komisija upošteva čas, potreben za pripravo izjav, in nujnost zadeve. Poleg tega upošteva delovne dni in tudi državne praznike v državi prejemnici sporočila Komisije.

Roki se določijo glede na točen koledarski datum.

Člen 23

Prejem listin s strani Komisije

1. V skladu z določbami člena 5(1) te uredbe je treba priglasitve poslati Komisiji na naslov njenega Generalnega sekretariata za konkurenco, kakor je Komisija objavila v Uradnem listu Evropske unije.

2. Dodatne informacije, ki jih Komisija zahteva, da bi bile priglasitve popolne, mora Komisija prejeti na naslov iz člena 1.

3. Pisne pripombe na sporočila Komisije v skladu s členi 12(1) in (2), 13(2) in 16(1) te uredbe mora Komisija prejeti na naslov iz člena 1 pred iztekom roka, določenega za vsak posamezni primer.

▼M4

4. Za listine ali dodatne kopije teh listin, ki jih je treba Komisiji posredovati elektronsko, Komisija občasno določi format v Uradnem listu Evropske unije. Predložitve po elektronski pošti se pošljejo na elektronski naslov, ki ga Komisija občasno objavi v Uradnem listu Evropske unije.

▼B

Člen 24

Opredelitev delovnih dni

Izraz „delovni dnevi“ v Uredbi (ES) št. 139/2004 in v tej uredbi pomeni vse dneve razen sobot, nedelj in dela prostih dni Komisije, kakor se objavijo v Uradnem listu Evropske unije pred začetkom vsakega leta.

Člen 25

Razveljavitev in prehodna določba

1. Ne glede na odstavka 2 in 3 se Uredba (ES) št. 447/98 razveljavi z dnem 1. maja 2004.

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se razume kot sklicevanje na to uredbo.

2. Uredba (ES) št. 447/98 se še naprej uporablja za vse koncentracije, ki sodijo v področje uporabe Uredbe (EGS) št. 4064/89.

3. V odstavku 2, se oddelki 1 do 12 Priloge k Uredbi (ES) št. 447/98 nadomestijo z oddelki 1 do 11 Priloge I k tej uredbi. V takšnih primerih se sklicevanje na te oddelke v „uredbi o združitvi ES“ in „izvedbene uredbe“ razumejo kot da se nanašajo na ustrezne določbe Uredbe (EGS) št. 4064/89 in Uredbe (ES) št. 447/98.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 1. maja 2004.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M4









PRILOGA I

OBRAZEC CO ZA PRIGLASITEV KONCENTRACIJE V SKLADU Z UREDBO (ES) št. 139/2004

UVOD

1.1 Namen tega obrazca CO

V tem obrazcu CO so podrobneje opredeljeni podatki, ki jih morajo priglasitelji zagotoviti ob predložitvi priglasitve predlagane združitve, prevzema ali druge koncentracije Evropski komisiji. Sistem nadzora Evropske unije nad združitvami je določen z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij ( 5 ) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o združitvah) in Uredbo Komisije (ES) št. 802/2004 ( 6 ) (v nadaljnjem besedilu: Izvedbena uredba), ki ji je priložen ta obrazec CO. Besedila teh uredb in drugih relevantnih dokumentov so na voljo na spletišču Europa, na Komisijini spletni strani o konkurenci. Opozarjamo vas tudi na ustrezne določbe Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ( 7 ).

Da bi Evropska unija omejila čas in stroške, povezane s spoštovanjem različnih postopkov nadzora nad združitvami v različnih državah, je vzpostavila sistem nadzora nad združitvami, v katerem Evropska komisija koncentracije z razsežnostjo Unije ( 8 ) (običajno tiste, pri katerih udeleženci koncentracije dosegajo določene pragove prometa) ( 9 ) presoja v okviru enega samega postopka (načelo „vse na enem mestu“). Koncentracije, pri katerih zadevni pragovi prometa niso doseženi, so lahko v pristojnosti organov držav članic in/ali organov držav Efte, pristojnih za nadzor nad združitvami.

Uredba o združitvah določa, da mora Komisija odločitev sprejeti v predpisanem roku. Komisija ima v začetni fazi običajno na voljo 25 delovnih dni, da se odloči, ali bo koncentracijo odobrila, ali pa bo „začela postopek“, torej poglobljeno preiskavo ( 10 ). Če se odloči za začetek postopka, mora končno odločitev o operaciji običajno sprejeti najpozneje v 90 delovnih dneh po datumu začetka postopka ( 11 ).

Glede na te roke in zaradi učinkovitega delovanja načela „vse na enem mestu“ je izredno pomembno, da Komisija pravočasno prejme zahtevane podatke za izvedbo potrebne preiskave in oceno učinka koncentracije na zadevne trge. Zato mora biti ob priglasitvi predložena določena količina podatkov.

1.2 Stiki pred priglasitvijo

Podatki, ki se zahtevajo v tem obrazcu CO, so nedvomno obsežni. Vendar izkušnje kažejo, da – odvisno od značilnosti posameznega primera – za ustrezno preučitev predlagane koncentracije niso vedno potrebni vsi podatki. Če v skladu s tem menite, da posamezni podatki, zahtevani v tem obrazcu CO, niso potrebni za preučitev primera s strani Komisije, vam svetujemo, da Komisijo zaprosite za oprostitev obveznosti predložitve takšnih podatkov. Za podrobnejše informacije Glej točko 1.4(g) tega uvodnega dela.

Možnost vzpostavitve stikov pred priglasitvijo je storitev na prostovoljni osnovi, ki jo Komisija zagotavlja priglasiteljem pri pripravi uradnega postopka pregleda združitve. Stiki pred priglasitvijo sicer niso obvezni, vendar so lahko izredno koristni tako za priglasitelje kot tudi za Komisijo pri določanju natančnega obsega podatkov, potrebnih za priglasitev, in bodo v večini primerov omogočili občutno zmanjšanje zahtevanih podatkov.

Zato priglasitelje kljub temu, da se sami odločijo, ali bodo navezali pred priglasitvijo in kdaj natančno bodo priglasili koncentracijo, spodbujamo, da se prostovoljno posvetujejo s Komisijo o primernosti obsega in vrste podatkov, ki naj bi bili podlaga za njihovo priglasitev.

Poleg tega je treba opozoriti, da se lahko za priglasitev nekaterih koncentracij, za katere je malo verjetno, da bodo sporne z vidika konkurence, uporabi poenostavljeni obrazec CO, ki je priložen kot Priloga II k Izvedbeni uredbi.

Priglasitelji si lahko pomagajo s priročnikom „Best Practices on the conduct of EC merger control proceedings“ (najboljše prakse pri vodenju postopkov nadzora nad združitvami v ES), ki ga je pripravil Generalni direktorat Komisije za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: GD za konkurenco) ter je objavljen na njegovi spletni strani in periodično posodobljen. Priročnik vsebuje navodila za stike pred priglasitvijo in pripravo priglasitev.

1.3 Kdo mora priglasiti

V primeru združitve v smislu člena 3(1)(a) Uredbe o združitvah ali pridobitve skupnega nadzora nad podjetjem v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah morajo priglasitev skupaj opraviti udeleženci združitve ali udeleženci, ki pridobijo skupni nadzor, odvisno od primera ( 12 ).

Pri pridobitvi nadzornega deleža v nekem drugem podjetju mora priglasitev opraviti podjetje, ki prevzema nadzorni delež.

Pri javni ponudbi za prevzem podjetja mora priglasitev opraviti ponudnik.

Vsak priglasitelj je odgovoren za točnost podatkov, ki jih zagotovi.

1.4 Zahteva po pravilni in popolni priglasitvi

Vsi podatki, zahtevani v tem obrazcu CO, morajo biti pravilni in popolni. Navedeni morajo biti v ustreznih oddelkih.

Pri tem vas opozarjamo zlasti na naslednje:

(a) V skladu s členom 10(1) Uredbe o združitvah ter členom 5(2) in (4) Izvedbene uredbe roki iz Uredbe o združitvah, povezani s priglasitvijo, ne začnejo teči, dokler Komisija ne prejme vseh podatkov, ki jih je treba posredovati s priglasitvijo. Namen te zahteve je zagotoviti, da lahko Komisija priglašeno koncentracijo presodi v strogih rokih iz Uredbe o združitvah.

(b) Priglasitelji morajo med pripravo svoje priglasitve preveriti, ali so imena in številke kontaktnih oseb, zlasti številke telefaksov in elektronski naslovi, ki jih posredujejo Komisiji, točni, ustrezni in posodobljeni ( 13 ).

(c) Napačni ali zavajajoči podatki v priglasitvi se štejejo za nepopolne (člen 5(4) Izvedbene uredbe).

(d) Če je priglasitev nepopolna, Komisija o tem nemudoma pisno obvesti priglasitelje ali njihove zastopnike. Priglasitev začne veljati šele na dan, ko Komisija prejme popolne in točne podatke (člen 10(1) Uredbe o združitvah, člen 5(2) in (4) Izvedbene uredbe).

(e) Po členu 14(1)(a) Uredbe o združitvah se lahko priglasitelji, ki namenoma ali zaradi malomarnosti zagotovijo napačne ali zavajajoče podatke, kaznujejo z denarno kaznijo v višini do 1 % skupnega prometa zadevnega podjetja. Poleg tega lahko Komisija v skladu s členom 6(3)(a) in členom 8(6)(a) Uredbe o združitvah prekliče svoj sklep o združljivosti priglašene koncentracije, če temelji na napačnih podatkih, za katere je odgovorno eno od podjetij.

(f) Priglasitelji lahko Komisijo pisno zaprosite, da prizna priglasitev kot popolno, čeprav niste zagotovili podatkov, zahtevanih v tem obrazcu CO, če vam ti podatki iz upravičenih razlogov delno ali v celoti niso dostopni (na primer zaredi nedostopnosti podatkov o ciljnem podjetju v primeru izpodbijane ponudbe). Komisija bo vašo prošnjo preučila, če navedete razloge za nedostopnost podatkov in jih nadomestite z najboljšimi možnimi ocenami za manjkajoče podatke ter navedete vire ocen. Poleg tega je treba po možnosti navesti, kje bi Komisija lahko pridobila podatke, ki vam niso dostopni.

(g) Komisija lahko v skladu s členom 4(2) Izvedbene uredbe opusti obveznost zagotovitve posameznih podatkov v priglasitvi, vključno z dokumenti, ali katero koli drugo zahtevo iz tega obrazca CO, če meni, da izpolnitev teh obveznosti ali zahtev ni potrebna za preučitev zadeve. Zato lahko v obdobju pred priglasitvijo Komisijo pisno zaprosite za opustitev obveznosti zagotovitve posameznih podatkov, če menite, da niso potrebni za njeno preučitev zadeve. Izkušnje Komisije kažejo, da nekatere kategorije podatkov, zahtevanih v tem obrazcu CO, v nekaterih primerih sicer potrebuje za svojo preučitev, v številnih drugih pa za njeno preučitev morda niso potrebne. V tem obrazcu CO so te kategorije podatkov izrecno navedene (Glej opombe 15, 16, 18, 20, 23, 27, 28, 30 in 31). Še posebej vas vabimo, da razmislite o vložitvi prošnje za opustitev za katero koli od teh kategorij podatkov.

Prošnje za opustitev je treba predložiti skupaj z osnutkom obrazca CO, da lahko Komisija ugotovi, ali zadevne podatke dejansko potrebuje za preučitev zadeve. Tovrstne prošnje je treba bodisi vključiti v besedilo samega osnutka obrazca CO ali pa jih poslati po elektronski ali navadni pošti, naslovljeni na uradnika, odgovornega za zadevo, in/ali vodjo enote.

Komisija bo vašo prošnjo preučila, če boste ustrezno utemeljili, zakaj zadevni podatki niso potrebni za preučitev zadeve. Prošnja bo obravnavana med pregledom osnutka obrazca CO, zato GD za konkurenco v skladu s svojim priročnikom o najboljših praksah pri vodenju postopkov nadzora nad združitvami v ES običajno potrebuje pet delovnih dni, da odgovori na prošnje za opustitev.

Zaradi nedvoumnosti je treba opozoriti, da Komisiji dejstvo, da se je strinjala o nepotrebnosti posameznih podatkov, zahtevanih v tem obrazcu CO, za popolno priglasitev koncentracije na podlagi obrazca CO v ničemer ne preprečuje, da bi te podatke kadar koli zahtevala, zlasti z zahtevo po podatkih v skladu s členom 11 Uredbe o združitvah.

1.5 Postopek priglasitve

Priglasitev mora biti opravljena v enem od uradnih jezikov Evropske unije, ki je nato jezik postopka za vse priglasitelje. Če se priglasitev opravi v skladu s členom 12 Protokola 24 k Sporazumu EGP v uradnem jeziku države Efte, ki ni eden od uradnih jezikov Unije, ji je treba istočasno priložiti prevod v enega od uradnih jezikov Unije.

Podatki, zahtevani v tem obrazcu CO, morajo biti predloženi v skladu z oštevilčenjem oddelkov in odstavkov iz obrazca CO, skupaj s podpisano izjavo iz oddelka 11 in priloženo dodatno dokumentacijo. Izvirnik obrazca CO morajo podpisati osebe, ki so zakonsko pooblaščene za zastopanje posameznih priglasiteljev, ali eden ali več pooblaščenih zunanjih zastopnikov priglasiteljev. Priglasitelje vabimo, da pri izpolnjevanju oddelkov 7 do 9 tega obrazca razmislijo, ali je zaradi preglednosti te podatke bolje predstaviti v skladu z oštevilčenjem oddelkov ali pa jih združiti za vsak posamezni prizadeti trg (ali skupino prizadetih trgov).

Zaradi preglednosti so lahko določeni podatki navedeni v prilogah. Vendar je zelo pomembno, da so vsi ključni podatki, zlasti podatki o tržnih deležih udeležencev in njihovih največjih konkurentov, navedeni v glavnem delu obrazca CO. Priloge k temu obrazcu se smejo uporabiti samo za dopolnitev podatkov, navedenih v samem obrazcu CO.

Kontaktni podatki morajo biti navedeni v formatu, ki ga določi GD za konkurenco na svoji spletni strani. Za pravilen preiskovalen proces je bistveno, da so kontaktni podatki točni. Priglasitev se lahko zaradi več primerov napačnih kontaktnih podatkov razglasi za nepopolno.

Dodatna dokumentacija se predloži v izvirnem jeziku, če pa to ni eden od uradnih jezikov Unije, mora biti prevedena v jezik postopka (člen 3(4) Izvedbene uredbe).

Dodatna dokumentacija so lahko izvirniki ali njihove kopije. Pri kopijah mora priglasitelj potrditi, da so verodostojne in popolne.

GD za konkurenco mora prejeti en izvirnik ter zahtevano število kopij obrazca CO in dodatne dokumentacije. Zahtevano število in format kopij (na papirju in/ali v elektronski obliki) bosta periodično objavljena v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani GD za konkurenco.

Priglasitev mora biti poslana na naslov iz člena 23(1) Izvedbene uredbe. Ta naslov je objavljen v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani GD za konkurenco. Priglasitev mora biti Komisiji dostavljena na delovni dan, kot je določeno v členu 24 Izvedbene uredbe, med delovnim časom, navedenim na spletni strani GD za konkurenco. Upoštevati je treba varnostna navodila, objavljena na spletni strani GD za konkurenco.

Vse elektronske kopije obrazca CO in dodatne dokumentacije morajo biti predložene v formatu, ki omogoča urejanje in iskanje posameznih postavk, kot je določeno na spletni strani GD za konkurenco.

1.6 Zaupnost podatkov

V skladu s členom 17(2) Uredbe o združitvah ter ustreznimi določbami Sporazuma EGP ( 14 ) Komisija, države članice, Nadzorni organ Efte in države Efte, njihovi uradniki ter drugi uslužbenci ne smejo razkriti podatkov, ki so jih pridobili pri uporabi navedene uredbe in za katere velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Isto načelo velja tudi pri varovanju zaupnosti med priglasitelji.

Če menite, da bi bili vaši interesi oškodovani, če bi bili kateri od podatkov, ki ste jih morali predložiti, objavljeni ali kako drugače razkriti drugim udeležencem, jih predložite ločeno ter na vsaki strani jasno označite „poslovna skrivnost“. Navesti morate tudi razloge, zakaj ti podatki ne smejo biti razkriti ali objavljeni.

Pri združitvah ali skupnih prevzemih ali v drugih primerih, v katerih priglasitev opravi več priglasiteljev, se lahko poslovne skrivnosti predložijo ločeno, priglasitev pa se nanje sklicuje kot na prilogo. Vse te priloge je treba predložiti ob priglasitvi, da se ta šteje za popolno.

1.7 Opredelitve pojmov in navodila za namene tega obrazca CO

Priglasitelj(i) : če priglasitev vloži samo eno od podjetij, ki so udeležena v operaciji, se izraz „priglasitelji“ uporablja samo za podjetje, ki dejansko vlaga priglasitev.

Udeleženec ali udeleženci koncentracije :

ta izraza se nanašata na stranke prevzemnice, pa tudi na prevzete stranke ali stranke združitve, vključno z vsemi podjetji, v katerih se pridobi nadzorni delež ali ki so predmet objave javne ponudbe.

Če ni drugače določeno, izrazi priglasitelj (priglasitelji) in udeleženec (udeleženci) koncentracije pomenijo vsa podjetja, ki spadajo v isto skupino kot ti priglasitelji oziroma udeleženci.

Prizadeti trgi : v oddelku 6 tega obrazca CO morajo priglasitelji opredeliti upoštevne proizvodne trge in navesti, za katere od njih je verjetno, da bodo prizadeti zaradi priglašene operacije. Ta opredelitev prizadetega trga se uporablja kot osnova za zahteve po podatkih o vrsti drugih vprašanj v tem obrazcu CO. Izraz se lahko nanaša tako na upoštevne proizvodne kot na upoštevne storitvene trge.

Leto :

če ni drugače določeno, se vse navedbe besede leto v tem obrazcu CO razumejo v pomenu koledarskega leta. Če ni drugače določeno, se vsi podatki, zahtevani v tem obrazcu CO, nanašajo na leto pred letom priglasitve.

Finančni podatki, zahtevani v oddelku 4, morajo biti navedeni v eurih po povprečnem menjalnem tečaju v zadevnih letih ali drugih obdobjih.

Če ni drugače navedeno, se vsi sklici na zakonske določbe v tem obrazcu CO nanašajo na ustrezne člene in odstavke Uredbe o združitvah.

1.8 Opis kvantitativnih gospodarskih podatkov, ki jih zbirajo udeležena podjetja

Kadar je verjetno, da bo analiza kvantitativnih gospodarskih podatkov koristna, na kratko opišite podatke, ki jih vsako udeleženo podjetje zbira in hrani med svojim običajnim poslovanjem in bi lahko koristili pri takšni analizi.

V nadaljevanju so ponazorjeni trije primeri s podatki, ki bi lahko bili koristni pri takšni analizi: koncentracija, kjer sta udeležena dva ponudnika storitev, ki jih kupci kupujejo na podlagi strukturiranih postopkov javnega naročanja, kjer ponudniki tekmujejo s ponudbami in kjer ponudniki ali kupci zbirajo podatke o razpisih, se pravi podatke o sodelujočih, ponudbah in rezultatih preteklih postopkov javnega naročanja; koncentracija, kjer so udeleženi proizvajalci maloprodajnih proizvodov, ki se prodajajo končnim kupcem in kjer se s snemanjem črtnih kod v prodajalnah zbirajo podatki o potrošniških nakupih v daljšem obdobju; koncentracija, kjer so udeleženi ponudniki storitev mobilne telefonije končnim kupcem in kjer regulativni organi za telekomunikacije zbirajo podatke o kupcih, ki menjavajo ponudnike storitev mobilne telefonije.

Opis podatkov naj zlasti vključuje informacije o vrsti takšnih podatkov (podatki o prodaji ali ponudbah, stopnjah dobička, podrobnostih postopka javnega naročanja itd.), ravni razčlenitve (po državah, proizvodih, kupcih, pogodbah itd.), obdobju, za katerega so podatki na voljo, in njihovi obliki.

Podatki, zahtevani v skladu točko 1.8. tega uvodnega dela, niso nujni, da bi se priglasitev na obrazcu CO štela za popolno. Vendar se glede na zakonske roke v okviru nadzora Unije nad združitvami priglasiteljem priporoča, da v primerih in za trge, ko je verjetno, da bo analiza kvantitativnih gospodarskih podatkov koristna, čim prej zagotovijo takšne opise.

Udeležena podjetja lahko najdejo dodatna navodila v priročniku GD za konkurenco „Best Practices for the submission of economic evidence and data collection in cases concerning the application of articles 101 and 102 TFEU and in merger cases“ (najboljše prakse za predložitev gospodarskih dokazov in za zbiranje podatkov v primerih, ki so povezani z uporabo členov 101 in 102 PDEU, in v primeru združitve), kakor je objavljen na spletni strani GD za konkurenco in periodično posodobljen.

1.9 Mednarodno sodelovanje med Komisijo in drugimi organi za nadzor konkurence

Komisija udeleženim podjetjem priporoča, naj olajšajo mednarodno sodelovanje med njo in drugimi organi za nadzor konkurence, ki presojajo isto koncentracijo. Po izkušnjah Komisije se z dobrim sodelovanjem med njo in organi za nadzor konkurence v jurisdikcijah zunaj EGP zagotovijo občutne koristi za udeležena podjetja. Komisija zato priglasitelje spodbuja, naj skupaj s tem obrazcem CO predložijo seznam jurisdikcij zunaj EGP, v katerih morajo koncentracijo pred zaključkom ali po njem v skladu s pravili o nadzoru nad združitvami odobriti pristojni organi.

Komisija udeležena podjetja prav tako spodbuja, naj dovolijo opustitev zaupnosti, ki ji bo omogočila deliti podatke z drugimi organi za nadzor konkurence zunaj EGP, ki presojajo isto koncentracijo. Vsaka dovoljena opustitev zaupnosti olajša skupno razpravo o koncentraciji in njeno analizo, saj Komisiji omogoča, da zadevne podatke, vključno z zaupnimi poslovnimi informacijami, pridobljenimi od udeleženih podjetij, deli z drugim organom za nadzor konkurence, ki presoja isto koncentracijo. Komisija zato spodbuja udeležena podjetja, naj uporabijo njen vzorec dovoljenja za opustitev zaupnosti, ki je objavljen na spletni strani GD za konkurenco in občasno posodobljen.

1.10 Obveščanje zaposlenih in njihovih predstavnikov

Komisija želi opozoriti na obveznosti, ki bi lahko veljale za udeležence koncentracije po predpisih Unije in/ali nacionalnih predpisih o obveščanju zaposlenih oz. njihovih zastopnikov in posvetovanju z njimi v zvezi s transakcijami, ki imajo naravo koncentracije.

ODDELEK 1

Opis koncentracije

1.1 Na kratko opišite koncentracijo ter pri tem navedite udeležence koncentracije, naravo koncentracije (npr, združitev, prevzem ali skupno podjetje), področja dejavnosti udeležencev koncentracije, trge, na katere bo vplivala koncentracija (vključno z glavnimi prizadetimi trgi ( 15 )) ter strateško in gospodarsko utemeljitev koncentracije.

1.2 Na kratko povzemite (do 500 besed) podatke iz oddelka 1.1. Ta povzetek je namenjen objavi na spletni strani GD za konkurenco ob priglasitvi. Povzetek mora biti sestavljen tako, da ne vsebuje zaupnih podatkov ali poslovnih skrivnosti.

ODDELEK 2

Podatki o priglasiteljih in udeležencih koncentracije

2.1 Podatki o priglasiteljih in drugih udeležencih koncentracije ( 16 )

Za vsakega priglasitelja in vsakega drugega udeleženca koncentracije navedite:

2.1.1 ime podjetja:

2.1.2 ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov ter položaj ustrezne kontaktne osebe; navedeni naslov mora biti naslov za vročanje, na katerega se lahko pošiljajo dokumenti in zlasti sklepi Komisije ter drugi postopkovni dokumenti, navedena kontaktna oseba pa mora biti pooblaščena za sprejem vročitev;

2.1.3 če je imenovan vsaj en pooblaščen zunanji zastopnik podjetja, za zastopnika ali zastopnike, ki se jim lahko vročijo dokumenti ter zlasti sklepi Komisije in drugi postopkovni dokumenti: 2.1.3.1 ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa, elektronski naslov in položaj vsakega zastopnika ter 2.1.3.2 izvirno pisno dokazilo, da je vsak zastopnik pooblaščen za ukrepanje (na podlagi vzorca pooblastila, ki je na voljo na spletni strani GD za konkurenco).

2.2 Vrsta poslovne dejavnosti priglasiteljev in udeležencev koncentracije

Za vsakega priglasitelja in drugega udeleženca koncentracije opišite vrsto poslovne dejavnosti podjetja.

ODDELEK 3

Podrobnosti o koncentraciji, lastništvu in nadzoru ( 17 )

V tem oddelku zahtevani podatki so lahko prikazani v obliki organigramov ali diagramov, iz katerih je razvidna lastniška in nadzorna struktura pred izvedbo koncentracije in po njej.

3.1 Opišite naravo koncentracije, ki jo priglašate. S sklicevanjem na ustrezna merila iz Uredbe o združitvah in Prečiščenega obvestila Komisije o pravni pristojnosti ( 18 ): 3.1.1 za vsako udeleženo podjetje navedite podjetja ali osebe, ki ga izključno ali skupno, neposredno ali posredno nadzirajo, ter opišite njegovo lastniško in nadzorno strukturo pred izvedbo koncentracije; 3.1.2 pojasnite, ali je predlagana koncentracija: (i) popolna združitev; (ii) pridobitev izključnega ali skupnega nadzora ali (iii) pogodba ali drugo sredstvo, ki podeljuje neposredni ali posredni nadzor v smislu člena 3(2) Uredbe o združitvah; (iv) če je koncentracija pridobitev skupnega nadzora v polno delujočem skupnem podjetju v smislu člena 3(4) Uredbe o združitvah, navedite razloge, zaradi katerih se skupno podjetje šteje za polno delujoče ( 19 ); 3.1.3 pojasnite, kako bo izvedena koncentracija (na primer s sklenitvijo sporazuma, objavo javne ponudbe itd.); 3.1.4 s sklicevanjem na člen 4(1) Uredbe o združitvah pojasnite, kaj od naslednjega se je zgodilo ob priglasitvi: (i) sklenitev sporazuma; (ii) pridobitev nadzornega deleža; (iii) napoved (namere objave) javne ponudbe ali (iv) udeležena podjetja so izkazala dober namen glede sklenitve sporazuma; 3.1.5 navedite pričakovani datum vseh pomembnejših dogodkov, s katerimi naj bi se izvedla koncentracija; 3.1.6 pojasnite lastniško in nadzorno strukturo vsakega udeleženega podjetja po izvedeni koncentraciji.

3.2 Navedite gospodarsko utemeljitev koncentracije.

3.3 Navedite vrednost transakcije (nakupna cena (ali vrednost vseh vključenih sredstev, odvisno od primera); pojasnite, ali je to v obliki lastniškega kapitala, gotovine ali drugih sredstev).

3.4 Opišite vsako finančno ali drugo pomoč, ki jo je kateri koli priglasitelj ali udeleženec prejel iz javnega vira, ter naravo in višino te pomoči.

3.5 Za vse udeležence koncentracije (razen prodajalca) predložite seznam vseh drugih podjetij, ki so dejavna na prizadetih trgih, na katerih imajo podjetja skupine ali posamezne osebe skupine posamezno ali skupno najmanj 10 % glasovalnih pravic, izdanega delniškega kapitala ali drugih vrednostnih papirjev, ter pri tem na seznamu navedite imetnika in njegov delež ( 20 ) ter

3.6 Navedite podrobnosti o prevzemih podjetij, dejavnih na prizadetih trgih ( 21 ), ki so jih skupine, opredeljene v oddelku 2.1, izvedle v zadnjih treh letih.

ODDELEK 4

Promet

Za vsako udeleženo podjetje navedite naslednje podatke za zadnje poslovno leto ( 22 ):

4.1 svetovni promet;

4.2 promet v EU;

4.3 promet v EGP (EU in Efti);

4.4 promet v vsaki državi članici (po potrebi navedite državo članico, v kateri sta doseženi več kot dve tretjini prometa v EU);

4.5 promet v Efti;

4.6 promet v vsaki državi Efte (po potrebi navedite državo Efte, v kateri sta doseženi več kot dve tretjini prometa v Efti; navedite tudi, ali znaša skupni promet udeleženih podjetij na ozemlju držav Efte 25 % ali več njihovega celotnega prometa na ozemlju EGP).

Podatki o prometu morajo biti predloženi v vzorčni tabeli Komisije, ki je na voljo na spletni strani GD za konkurenco.

ODDELEK 5

Dodatna dokumentacija

Priglasitelji morajo predložiti naslednje:

5.1 kopije končnih ali najnovejših različic vseh dokumentov, na podlagi katerih je prišlo do koncentracije, na glede na to, ali je do nje prišlo s sporazumom med udeleženci koncentracije, s pridobitvijo nadzornega deleža ali javno ponudbo;

5.2 pri javni ponudbi kopijo ponudbe; če ta v času priglasitve ni na voljo, morajo predložiti kopijo najnovejšega dokumenta, iz katerega je razvidna namera o objavi javne ponudbe, kopijo ponudbe pa takoj, ko je mogoče, in ne pozneje, kot je bila poslana delničarjem;

5.3 spletni naslov, če obstaja, na katerem so na voljo najnovejša letna poročila in računovodski izkazi vseh udeležencev koncentracije; če takšnega spletnega naslova ni, kopije najnovejših letnih poročil in računovodskih izkazov udeležencev koncentracije in

5.4 kopije naslednjih dokumentov, ki so bili pripravljeni za katerega koli člana upravnega odbora ali nadzornih organov ali ki jih je tak član pripravil ali prejel, kot je veljavno v skladu z upravljavsko strukturo podjetja, ali za druge osebe, ki opravljajo podobne naloge (ali ki so jim bile dodeljene ali zaupane takšne naloge), ali ki so jih take osebe pripravile ali prejele, ali za skupščino delničarjev: (i) zapisnikov sestankov upravnega odbora, nadzornega sveta in skupščine delničarjev, na katerih se je razpravljalo o transakciji, ali izvlečkov takih zapisnikov, povezanih z razpravo o transakciji; (ii) analiz, poročil, študij, raziskav, predstavitev in vseh primerljivih dokumentov za namen presoje ali analize koncentracije v zvezi z njeno utemeljitvijo (vključno z dokumenti, v katerih je transakcija obravnavana v zvezi s potencialnimi alternativnimi prevzemi), tržnimi deleži, konkurenčnimi pogoji, konkurenti (dejanskimi in potencialnimi), možnostmi za povečanje prodaje ali širitev na druge proizvodne ali geografske trge in/ali splošnimi tržnimi pogoji ( 23 ); (iii) analiz, poročil, študij, raziskav in vseh primerljivih dokumentov za zadnji dve leti za namen presoje posameznih prizadetih trgov ( 24 ) v zvezi s tržnimi deleži, konkurenčnimi pogoji, konkurenti (dejanskimi in potencialnimi) in/ali možnostmi za povečanje prodaje ali širitev na druge proizvodne ali geografske trge ( 25 ).

Priložite seznam dokumentov, navedenih v tem oddelku 5.4, ter pri tem za vsak dokument navedite datum njegovega nastanka ter ime in položaj naslovnika ali naslovnikov.

ODDELEK 6

Opredelitve trgov

Z upoštevnimi proizvodnimi in geografskimi trgi se opredeli obseg, v katerem se mora presoditi tržna moč novega subjekta, ki nastane s koncentracijo ( 26 ). Priglasitelji morajo ob predstavitvi upoštevnih proizvodnih in geografskih trgov poleg opredelitev vseh proizvodnih in geografskih trgov, ki so po njihovem mnenju upoštevni, predložiti tudi vse verjetne alternativne opredelitve proizvodnih in geografskih trgov. Verjetne alternativne opredelitve proizvodnih in geografskih trgov je mogoče določiti na podlagi prejšnjih sklepov Komisije in sodb sodišč Unije ter (zlasti, kjer ni precedenčne prakse Komisije ali sodišč) s sklicevanjem na poročila industrijskih panog, tržne študije in notranje dokumente priglasiteljev.

Priglasitelji morajo predložiti podatke, zahtevane v tem obrazcu CO, ob upoštevanju naslednjih opredelitev:

6.1 Upoštevni proizvodni trgi

Upoštevni proizvodni trg obsega vse proizvode in/ali storitve, ki so za potrošnika glede na svoje značilnosti, ceno ali namen uporabe zamenljivi ali nadomestljivi. Upoštevni proizvodni trg lahko v nekaterih primerih sestavlja več posameznih proizvodov in/ali storitev, ki imajo v glavnem enake fizične ali tehnične značilnosti in so medsebojno zamenljivi.

Med dejavniki, pomembnimi za presojo upoštevnih proizvodnih trgov, je tudi analiza o tem, zakaj so nekateri proizvodi ali storitve na teh trgih vključeni, drugi pa izključeni, pri čemer se uporabi zgornja opredelitev in upoštevajo, na primer, zamenljivost proizvodov in storitev, cene, navzkrižna cenovna elastičnost povpraševanja ali drugi upoštevni dejavniki (kot je zamenljivost na strani ponudbe v ustreznih primerih).

6.2 Upoštevni geografski trgi

Upoštevni geografski trg obsega območje, na katerem so udeležena podjetja vključena v ponudbo in povpraševanje po upoštevnih proizvodih ali storitvah, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni in ki ga je mogoče razlikovati od sosednjih geografskih območij zato, ker so zlasti pogoji konkurence na teh območjih občutno drugačni.

Med dejavniki, pomembnimi za presojo upoštevnega geografskega trga, so med drugim vrsta in značilnosti zadevnih proizvodov ali storitev, vstopne ovire, prednostne izbire kupcev, občutne razlike v tržnih deležih podjetja na sosednjih geografskih območjih ali zelo različne cene.

6.3 Prizadeti trgi

Za namene tega obrazca CO prizadeti trgi, za katere je treba predložiti podatke, obsegajo vse upoštevne proizvodne in geografske trge ter verjetne alternativne upoštevne proizvodne in geografske trge, na podlagi katerih na ozemlju EGP:

(a) dva ali več udeležencev koncentracije posluje na istem upoštevnem trgu in bo koncentracija privedla do najmanj 20-odstotnega skupnega tržnega deleža. To so horizontalna razmerja;

(b) en ali več udeležencev koncentracije posluje na upoštevnem trgu, ki je v medsebojnem vertikalnem razmerju z upoštevnim trgom, na katerem posluje kateri od drugih udeležencev koncentracije, in kateri koli od njihovih posamičnih ali skupnih tržnih deležev na eni ali drugi ravni znaša najmanj 30 %, ne glede na to, ali med udeleženci koncentracije obstaja kakršen koli odnos med ponudnikom in kupcem ali ne ( 27 ). To so vertikalna razmerja.

Na podlagi opredelitev in mejnih tržnih deležev, navedenih v oddelku 6, določite vse prizadete trge ( 28 ).

6.4 Drugi trgi, na katerih bi lahko imela priglašena operacija občuten vpliv

Na podlagi opredelitev iz oddelka 6 opišite proizvodni in geografski obseg v okviru vseh verjetnih alternativnih opredelitev trgov (če takšni trgi v celoti ali delno vključujejo EGP), na katerih bi lahko imela priglašena operacija občuten vpliv, razen prizadetih trgov, opredeljenih v oddelku 6.1. Na primer:

(a) če ima kateri koli udeleženec koncentracije več kot 30-odstotni tržni delež in če je kateri koli drugi udeleženec koncentracije potencialni konkurent na tem trgu. Udeleženec se lahko obravnava kot potencialni konkurent, zlasti če načrtuje vstop na trg ali če je pripravil ali izvajal takšne načrte v zadnjih treh letih;

(b) če ima kateri koli udeleženec koncentracije več kot 30-odstotni tržni delež in če ima kateri koli drugi udeleženec koncentracije pomembne pravice intelektualne lastnine na tem trgu;

(c) če je kateri koli udeleženec koncentracije prisoten na proizvodnem trgu, ki je sosednji trg in tesno povezan s proizvodnim trgom, na katerem je dejaven kateri koli drug udeleženec koncentracije, pri čemer znašajo posamični ali skupni tržni deleži udeležencev na katerem koli od teh trgov najmanj 30 %. Proizvodni trgi so tesno povezani sosednji trgi, če se proizvodi medsebojno dopolnjujejo ( 29 ) ali če spadajo v paleto proizvodov, ki jih običajno kupuje ista skupina kupcev za isto končno uporabo ( 30 ).

Da bi lahko Komisija od samega začetka obravnavala vpliv predlagane koncentracije na konkurenco na trgih, opredeljenih v oddelku 6.4, priglasitelje vabimo, da podatke iz oddelkov 7 in 8 tega obrazca CO predložijo tudi za te trge.

ODDELEK 7

Podatki o prizadetih trgih

Za vsak horizontalno prizadeti trg, za vsak vertikalno prizadeti trg in za vsak drug trg, na katerega bi lahko imela priglašena operacija občuten vpliv, za vsako od zadnjih treh let ( 31 ) navedite:

7.1 za vsakega udeleženca koncentracije vrsto poslovne dejavnosti podjetja, glavne aktivne podrejene družbe in/ali znamke, imena proizvodov in/ali blagovne znamke, ki se prodajajo na vsakem od teh trgov;

7.2 oceno skupne velikosti trga po vrednosti prodaje (v eurih) in obsegu (v enotah) ( 32 ). Navedite podlago in vire za izračune ter predložite razpoložljive dokumente, ki jih potrjujejo;

7.3 obseg in vrednost prodaje ter oceno tržnih deležev za vsakega udeleženca koncentracije;

7.4 oceno tržnih deležev po vrednosti (in po potrebi po količini) vseh konkurentov (vključno z uvozniki), katerih tržni delež na obravnavanem upoštevnem trgu dosega najmanj 5 %. Navedite vire, uporabljene za izračun teh tržnih deležev, ter predložite razpoložljive dokumente, ki jih potrjujejo;

7.5 oceno skupnih zmogljivosti na ravni Unije in ozemlja EGP. Kolikšni deli teh zmogljivosti se za zadnja tri leta pripisujejo posameznim udeležencem koncentracije in kakšne so bile stopnje izrabe teh zmogljivosti? Po potrebi navedite lokacijo in zmogljivost proizvodnih obratov za vsakega udeleženca koncentracije na prizadetih trgih ( 33 ).

ODDELEK 8

Struktura ponudbe na prizadetih trgih

8.1 Na kratko opišite strukturo ponudbe na vsakem prizadetem trgu. Zlasti navedite: (a) kako udeleženci koncentracije izdelujejo proizvode in zagotavljajo storitve ter kako jim določajo cene in jih prodajajo; na primer, ali proizvajajo, prodajajo in določajo cene na lokalni ravni; (b) vrsto in obseg vertikalne integracije za vsakega udeleženca koncentracije v primerjavi z njihovimi največjimi konkurenti; (c) distribucijske sisteme, ki prevladujejo na trgu, in njihov pomen, ter v kakšnem obsegu distribucijo izvajajo tretja podjetja in/ali podjetja, ki spadajo v isto skupino kot udeleženci, ter pomen ekskluzivnih pogodb o distribuciji in drugih vrst dolgoročnih pogodb ter (d) prevladujoče mreže storitev (na primer vzdrževanje in popravila) in njihov pomen na teh trgih. V kakšnem obsegu te storitve izvajajo tretja podjetja in/ali podjetja, ki spadajo v isto skupino kot udeleženci? Če menite, da so pomembni še kaki drugi vidiki ponudbe, jih podrobno določite.

Struktura povpraševanja na prizadetih trgih

8.2 Na kratko opišite strukturo povpraševanja na vsakem prizadetem trgu, pri čemer zlasti navedite: (a) cikel trgov, na primer v zagonu, širitvi, zrelosti in upadu, ter napovejte stopnjo rasti povpraševanja; (b) pomen preferenc kupcev, na primer glede zvestobe blagovni znamki, izvajanja pred- in poprodajnih storitev, ponudbe celotne palete proizvodov ali mrežnih učinkov; (c) vlogo stroškov menjave (v časovnem in stroškovnem smislu) za kupce, ko zamenjajo enega ponudnika za drugega (i) za obstoječe proizvode in (ii) za nove proizvode, ki nadomestijo obstoječe proizvode (vključno z običajnim časom trajanja pogodb, sklenjenih s kupci); (d) stopnjo koncentracije ali razpršenosti kupcev; (e) kako kupci kupujejo zadevne proizvode ali storitve, zlasti ali uporabljajo metode javnega naročanja, kot so zahtevki za oddajo predlogov in javni razpisi.

Diferenciacija proizvodov in intenzivnost konkurence

8.3 Na kratko opišite stopnjo diferenciacije proizvodov na vsakem prizadetem trgu, pri čemer zlasti navedite: (a) vlogo in pomen diferenciacije proizvodov z vidika kakovosti („vertikalna diferenciacija“) in drugih značilnosti proizvodov („horizontalna“ in „prostorska“ diferenciacija); (b) razdelitev kupcev v različne skupine z opisom „tipičnega kupca“ za vsako skupino in (c) tekmovalnost med udeleženci koncentracije na splošno ter raven zamenljivosti proizvodov udeležencev koncentracije, tudi za vsako skupino kupcev in „tipične kupce“, opredeljene v odgovoru na vprašanje v točki (b).

Vstop na trg in umik z njega

8.4 Ali je v zadnjih petih letih prišlo do kakšnega pomembnega vstopa na katerega od prizadetih trgov? Če je tako, navedite podjetja, ki so vstopila, in ocene trenutnih tržnih deležev za vsakega od njih.

8.5 Ali po mnenju priglasiteljev obstajajo podjetja (vključno s tistimi, ki trenutno poslujejo le zunaj EU ali EGP), za katera je verjetno, da bodo vstopila na katerega od prizadetih trgov? Če je tako, pojasnite, zakaj je tak vstop verjeten, in ocenite čas, v katerem bo do vstopa verjetno prišlo.

8.6 Na kratko opišite glavne dejavnike, ki vplivajo na vstop na prizadete trge, pri čemer upoštevajte tako geografski kot proizvodni vidik. Pri tem po potrebi upoštevajte: (a) skupne stroške vstopa (raziskave in razvoj, proizvodnja, vzpostavitev distribucijskih sistemov, promocija, oglaševanje, vzdrževanje in tako naprej), ocenjene glede na pomembnega sposobnega konkurenta, pri čemer navedite njegov tržni delež; (b) morebitne pravne ali regulativne ovire za vstop, kot so na primer dovoljenja javnih organov ali obstoječi standardi v kakršni koli obliki; (c) kakršne koli ovire pri dostopu do kupcev, na primer tiste, ki so posledica postopkov za certifikacijo proizvodov, ali pomembnost ugleda in potreba po dokazanih referencah; (d) vsako potrebo in možnost za pridobitev dostopa do patentov, znanja in izkušenj ter drugih pravic intelektualne lastnine na teh trgih; (e) obseg, v katerem je vsak od udeležencev koncentracije imetnik, dajalec ali pridobitelj licence za patente, znanje in izkušnje ter drugih pravic na upoštevnih trgih; (f) pomen ekonomije obsega, ekonomije razpona in učinkov mrežnega povezovanja za proizvodnjo ali distribucijo proizvodov in/ali storitev na prizadetih trgih ter (g) dostop do virov nabave, na primer razpoložljivost surovin in potrebna infrastruktura.

8.7 Pojasnite, ali ima kateri od udeležencev koncentracije ali kateri od konkurentov proizvode, ki bodo verjetno kratkoročno ali srednjeročno dani na trg („proizvodi v pripravi“), ali načrte za razširitev proizvodnih ali prodajnih zmogljivosti na katerem od prizadetih trgov. Če je tako, navedite oceno načrtovane prodaje in tržnih deležev udeležencev koncentracije v naslednjih treh do petih letih.

8.8 Ali je v zadnjih petih letih prišlo do kakšnega pomembnega umika s katerega od prizadetih trgov? Če je tako, navedite podjetje, ki se je umaknilo s trga, in oceno njegovega tržnega deleža v letu pred umikom.

Raziskave in razvoj

8.9 Opišite pomen raziskav in razvoja za dolgoročno zmogljivost konkuriranja podjetij na prizadetih trgih. Pojasnite naravo raziskav in razvoja, ki jih na prizadetih trgih opravljajo udeleženci koncentracije. Pri tem po potrebi upoštevajte naslednje: (a) smeri in intenzivnost raziskav in razvoja na teh trgih ( 34 ) in za udeležence koncentracije; (b) potek tehnološkega razvoja za te trge v ustreznem časovnem obdobju (vključno s pogostostjo uvajanja novih proizvodov in/ali storitev, razvijanjem proizvodov in/ali storitev, proizvodnih postopkov, distribucijskih sistemov itn.) ter (c) načrte in prednostne naloge udeležencev koncentracije na področju raziskav v naslednjih treh letih.

Sporazumi o sodelovanju

8.10 V kakšnem obsegu obstajajo na prizadetih trgih sporazumi o sodelovanju (horizontalni, vertikalni ali drugi)?

8.11 Če je relevantno, podrobno opišite najpomembnejše sporazume o sodelovanju, ki so jih sklenili udeleženci koncentracije na prizadetih trgih, na primer sporazume o raziskavah in razvoju, licenciranju, skupni proizvodnji, specializaciji, distribuciji, dolgoročni ponudbi in izmenjavi podatkov, ter priložite kopije teh sporazumov, kjer se vam zdi koristno ( 35 ).

Trgovina med državami članicami in uvoz iz držav zunaj EGP

8.12 Pojasnite, v kolikšnem obsegu na trgovino z zadevnimi proizvodi na ozemlju EGP vplivajo transportni in drugi stroški.

8.13 Za prizadete trge navedite oceno skupne vrednosti in količine ter vir uvoza iz držav zunaj ozemlja EGP in navedite: (a) delež takega uvoza, ki izhaja iz skupin, v katere spadajo udeleženci koncentracije; (b) oceno vpliva vseh kvot, tarif in netarifnih ovir pri trgovanju na takšen uvoz; (c) oceno vpliva transportnih in drugih stroškov na takšen uvoz.

Trgovinska združenja

8.14 Glede trgovinskih združenj na prizadetih trgih navedite: (a) združenja, v katera so včlanjeni udeleženci koncentracije; (b) najpomembnejša trgovinska združenja, v katera so včlanjeni kupci udeležencev koncentracije, in (c) imena, naslove, telefonske številke, številke telefaksa in elektronske naslove ustreznih kontaktnih oseb za vsa trgovinska združenja, našteta v tem oddelku ( 36 ).

Podatki o kontaktni osebi

8.15 Navedite ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov vodje pravnega oddelka (ali druge osebe, ki opravlja podobne naloge, oz. če ni take osebe, izvršnega direktorja) za ( 37 ): (a) konkurente, navedene v oddelku 7.4; (b) vsakega od petih največjih kupcev udeležencev koncentracije na vsakem prizadetem trgu; (c) konkurente, navedene v oddelku 8.4, ki so vstopili na trg pred kratkim, in (d) potencialne konkurente, navedene v oddelku 8.5. Podatki o kontaktnih osebah morajo biti predloženi na predlogi Komisije, ki je na voljo na spletni strani GD za konkurenco.

ODDELEK 9

Povečanje učinkovitosti

Če izrecno želite, da Komisija že od začetka ( 38 ) presoja, ali je verjetno, da bo povečana učinkovitost, ki bo posledica koncentracije, povečala sposobnost novega subjekta in ga spodbudila k prokonkurenčnemu ravnanju v korist potrošnikov, predložite opis in dodatno dokumentacijo za vsako vrsto povečanja učinkovitosti (vključno s prihranki pri stroških, uvedbo novih proizvodov ter izboljšavo storitev ali proizvodov), ki bo po pričakovanjih udeležencev posledica predlagane koncentracije, in sicer za vsak upoštevni proizvod ( 39 ).

Za vsako navedeno povečanje učinkovitosti navedite:

(i) podrobno obrazložitev, kako bo predlagana koncentracija omogočila novemu subjektu, da bo povečal učinkovitost. Podrobno navedite ukrepe, ki jih nameravajo udeleženci sprejeti za povečanje učinkovitosti, s tem povezana tveganja ter potrebni čas in stroške;

(ii) če je to razumno mogoče, količinsko opredelitev povečanja učinkovitosti in podrobno obrazložitev izračuna količinske opredelitve. Kjer je relevantno, dodajte tudi oceno pomembnosti povečanja učinkovitosti, povezanega z uvedbo novih proizvodov ali izboljšanjem kakovosti. Za povečanje učinkovitosti, ki je povezano s prihranki pri stroških, posebej navedite enkratni prihranek pri fiksnih stroških, ponavljajoče se prihranke pri fiksnih stroških in prihranke pri variabilnih stroških (v eurih na enoto in eurih na leto);

(iii) obseg verjetnih koristi povečanja učinkovitosti za kupce in podrobno obrazložitev, kako ste to ugotovili, ter

(iv) razlog, zaradi katerega udeleženec ali udeleženci koncentracije ne morejo doseči podobnega povečanja učinkovitosti drugače kot s predlagano koncentracijo in na način, za katerega bi bilo verjetno, da ni sporen z vidika konkurence.

ODDELEK 10

Skupni učinki skupnega podjetja

10. V primeru skupnega podjetja za namene člena 2(4) Uredbe o združitvah odgovorite na naslednja vprašanja:

(a) Ali dve ali več matičnih družb v precejšnem obsegu ohranjata dejavnost na istem trgu kot skupno podjetje ali na trgu, ki je v medsebojnem vertikalnem razmerju s trgom skupnega podjetja ali je njegov tesno povezan sosednji trg ( 40 )? Če je odgovor pritrdilen, za vsakega od naštetih trgov navedite: — promet vsake matične družbe v predhodnem poslovnem letu, — gospodarski pomen dejavnosti skupnega podjetja glede na ta promet, — tržni delež posamezne matične družbe.

(b) Če je odgovor na vprašanje pod (a) pritrdilen in po vašem mnenju ustanovitev skupnega podjetja ne vodi v usklajevanje med neodvisnimi podjetji, ki bi omejevalo konkurenco v smislu člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“), in, kadar je primerno, ustreznih določb Sporazuma EGP ( 41 ), navedite razloge za tako mnenje.

(c) Če menite, da se uporabljajo merila iz člena 101(3) PDEU in, kadar je primerno, ustrezne določbe Sporazuma EGP ( 42 ), ne glede na odgovore na vprašanji pod (a) in (b) in da bi zagotovili, da lahko Komisija opravi popolno presojo zadeve, pojasnite, zakaj menite tako. V skladu s členom 101(3) PDEU se za določbe člena 101(1) PDEU lahko razglasi, da se ne uporabljajo, če operacija: (i) prispeva k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga ali pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka; (ii) potrošnikom omogoča pravični delež doseženih koristi; (iii) udeleženim podjetjem ne postavlja omejitev, ki niso nujne za doseganje teh ciljev in (iv) takim podjetjem ne daje možnosti, da bi izključila konkurente pri občutnem deležu zadevnih proizvodov.

ODDELEK 11

Izjava

Priglasitev se mora zaključiti z naslednjo izjavo, ki mora biti podpisana s strani in v imenu vseh priglasiteljev:

„Priglasitelj ali priglasitelji izjavljajo, da so po njihovi najboljši veri in prepričanju podatki v tej priglasitvi resnični, pravilni in popolni, da so priložene kopije dokumentov, ki jih zahteva ta poenostavljeni obrazec CO, verodostojne in popolne, da so vse ocene opredeljene kot take in so najboljše možne ocene na podlagi razpoložljivih dejstev ter da so vsa izražena mnenja iskrena.

Seznanjeni so z določbami člena 14(1)(a) Uredbe o združitvah.“









PRILOGA II

POENOSTAVLJENI OBRAZEC CO ZA PRIGLASITEV KONCENTRACIJE V SKLADU Z UREDBO (ES) Št. 139/2004

UVOD

1.1 Namen poenostavljenega obrazca CO

V poenostavljenem obrazcu CO so podrobneje opredeljeni podatki, ki jih morajo zagotoviti priglasitelji, ko Evropski komisiji priglasijo nekatere predlagane združitve, prevzeme in druge koncentracije, ki verjetno ne bodo sporni z vidika konkurence.

Pri izpolnjevanju tega poenostavljenega obrazca CO upoštevajte Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij ( 43 ) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o združitvah) in Uredbo Komisije (ES) št. 802/2004 ( 44 ) (v nadaljnjem besedilu: Izvedbena uredba), ki ji je priložen ta poenostavljeni obrazec CO. Besedila navedenih uredb in drugih relevantnih dokumentov so na voljo na spletišču Europa, na Komisijini spletni strani o konkurenci. Opozarjamo vas tudi na ustrezne določbe Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ( 45 ) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP). Pri izpolnjevanju tega poenostavljenega obrazca CO vas opozarjamo še na Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 ( 46 ).

Praviloma se sme poenostavljeni obrazec CO uporabiti za priglasitev koncentracije, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

1. skupno podjetje ne izvaja in ne načrtuje dejavnosti na ozemlju Evropskega gospodarskega prostora (EGP) ali pa so te dejavnosti zanemarljive. Do takšnih primerov pride, če: (a) je promet skupnega podjetja in/ali promet prispevanih dejavnosti na ozemlju EGP v času priglasitve manjši od 100 milijonov EUR ter (b) je skupna vrednost sredstev, prenesenih na skupno podjetje, v času priglasitve na ozemlju EGP nižja od 100 milijonov EUR,

2. dve ali več podjetij se združi ali pa eno ali več podjetij pridobi izključni ali skupni nadzor nad drugim podjetjem, če noben udeleženec koncentracije ne opravlja poslovnih dejavnosti na istem proizvodnem in geografskem trgu ( 47 ) ali na proizvodnem trgu, ki je v medsebojnem vertikalnem razmerju s proizvodnim trgom, na katerem posluje kateri koli drug udeleženec koncentracije ( 48 ) ( 49 );

3. dve ali več podjetij se združi ali pa eno ali več podjetij pridobi izključni ali skupni nadzor nad drugim podjetjem in: (a) skupni tržni delež vseh udeležencev koncentracije, ki opravljajo poslovne dejavnosti na istem proizvodnem in geografskem trgu (horizontalna razmerja), ne dosega 20 % ( 50 ) ter (b) posamični ali skupni tržni deleži vseh udeležencev koncentracije, ki opravljajo poslovne dejavnosti na proizvodnem trgu, ki je v medsebojnem vertikalnem razmerju s proizvodnim trgom, na katerem posluje kateri koli drugi udeleženec koncentracije (vertikalna razmerja), ne dosegajo 30 % ( 51 ); kar zadeva pogoja iz točke 3(a) in (b), se pri pridobitvi skupnega nadzora razmerja, ki obstajajo samo med podjetji, ki pridobijo skupni nadzor, ne štejejo za horizontalna ali vertikalna razmerja za namene tega poenostavljenega obrazca CO, vendar bodo morda obravnavana kot koncentracije, če bi lahko povzročila usklajevanje;

4. udeleženec pridobi izključni nadzor nad podjetjem, nad katerim že ima skupni nadzor.

Komisija lahko sprejme poenostavljeni obrazec CO tudi, kadar sta dva ali več udeležencev koncentracije v horizontalnem razmerju ( 52 ), če povečanje („delta“) Herfindahl-Hirschmanovega indeksa, ki izhaja iz koncentracije, ne dosega 150 ( 53 ) in je skupni tržni delež udeležencev manjši od 50 % ( 54 ). Komisija bo v vsakem posameznem primeru odločila, ali je v posebnih okoliščinah obravnavanega primera povečanje stopnje tržne koncentracije, merjeno z delto Herfindahl-Hirschmanovega indeksa, takšno, da lahko sprejme poenostavljeni obrazec CO. Manj verjetno je, da bo Komisija sprejela poenostavljeni obrazec CO, če so prisotne katere koli od posebnih okoliščin, navedenih v njenih smernicah o presoji horizontalnih združitev ( 55 ); na primer kadar je trg že koncentriran, kadar se s koncentracijo odpravlja pomemben konkurenčni dejavnik, kadar koncentracija združuje dva pomembna inovatorja, kadar koncentracija vključuje podjetje, ki načrtuje obetavne proizvode, in v nekaterih drugih primerih.

Komisija lahko vedno zahteva priglasitev na obrazcu CO, če se zdi, da pogoji za uporabo poenostavljenega obrazca CO niso izpolnjeni, ali izjemoma, če kljub izpolnjenim pogojem oceni, da je priglasitev na obrazcu CO potrebna za ustrezno preučitev morebitne spornosti z vidika konkurence.

Priglasitev na podlagi obrazca CO je na primer lahko potrebna za koncentracije, pri katerih je težko opredeliti upoštevne trge (na primer na hitro rastočih trgih ali če ni uveljavljene prakse na tem področju); kadar je udeleženec nov ali možen tekmec ali imetnik pomembnih patentov; kadar tržnih deležev udeležencev ni mogoče ustrezno določiti; na trgih z visokimi vstopnimi ovirami, z visoko stopnjo koncentracije ali znanimi težavami na področju konkurence; kadar sta vsaj dva udeleženca koncentracije prisotna na tesno povezanih sosednjih trgih ( 56 ); in kadar bi lahko prišlo do usklajevanja, kakor je navedeno v členu 2(4) Uredbe o združitvah. Podobno se lahko zahteva priglasitev na obrazcu CO, kadar udeleženec pridobi izključni nadzor nad skupnim podjetjem, v katerem ima trenutno skupni nadzor, če imata ta udeleženec in skupno podjetje skupaj močen položaj na trgu ali na vertikalno povezanih trgih ( 57 ).

1.2 Odločitev o uporabi rednega postopka in priglasitev na podlagi obrazca CO

Komisija bo pri presojanju, ali se sme koncentracija priglasiti na poenostavljenem obrazcu CO, poskrbela, da so dovolj jasno ugotovljene vse pomembne okoliščine, za zagotovitev pravilnih in popolnih podatkov pa so odgovorni priglasitelji.

Če Komisija po priglasitvi koncentracije meni, da priglasitev na poenostavljenem obrazcu CO v posameznem primeru ni primerna, lahko zahteva podrobno priglasitev ali po potrebi delno priglasitev na obrazcu CO. To je možno, kadar:

(a) se zdi, da niso izpolnjeni pogoji za uporabo poenostavljenega obrazca CO;

(b) se zdi, da je kljub izpolnitvi pogojev za uporabo poenostavljenega obrazca CO potrebna podrobna ali delna priglasitev na obrazcu CO, da se ustrezno preučijo morebitne spornosti z vidika konkurence ali da se ugotovi, ali se transakcija šteje za koncentracijo v smislu člena 3 Uredbe o združitvah;

(c) poenostavljeni obrazec CO vsebuje napačne ali zavajajoče podatke;

(d) država članica ali država Efte izrazi utemeljene pomisleke glede morebitne spornosti priglašene koncentracije z vidika konkurence v 15 delovnih dneh po prejemu kopije priglasitve ali

(e) tretja oseba izrazi utemeljene pomisleke glede morebitne spornosti priglašene koncentracije v roku, ki ga za takšne pripombe določi Komisija.

V takšnih primerih se lahko v skladu s členom 5(2) Izvedbene uredbe šteje, da je priglasitev v bistvenih točkah nepopolna. Komisija o tem nemudoma pisno obvesti priglasitelje ali njihove zastopnike. Priglasitev postane veljavna šele na dan, ko so prejeti vsi zahtevani podatki.

1.3 Stiki pred priglasitvijo

Podatki, ki se zahtevajo v tem poenostavljenem obrazcu CO, so nedvomno obsežni. Vendar izkušnje kažejo, da – odvisno od značilnosti posameznega primera – za ustrezno preučitev predlagane koncentracije niso vedno potrebni vsi podatki. Če v skladu s tem menite, da posamezni podatki, zahtevani v tem poenostavljenem obrazcu CO, niso potrebni za preučitev primera s strani Komisije, vam svetujemo, da Komisijo zaprosite za oprostitev obveznosti predložitve takšnih podatkov. Za podrobnejše informacije Glej točko 1.6(g) tega uvodnega dela.

Na podlagi Uredbe o združitvah lahko priglasitelji kadar koli priglasijo koncentracijo, če je priglasitev popolna. Možnost vzpostavitve stikov pred priglasitvijo je storitev na prostovoljni osnovi, ki jo Komisija zagotavlja priglasiteljem pri pripravi uradnega postopka pregleda združitve. Stiki pred priglasitvijo sicer niso obvezni, vendar so lahko izredno koristni tako za priglasitelje kot tudi za Komisijo pri določanju natančnega obsega podatkov, potrebnih za priglasitev, in bodo v večini primerov omogočili občutno zmanjšanje zahtevanih podatkov.

Zato priglasitelje kljub temu, da se sami odločijo, ali bodo navezali stike pred priglasitvijo in kdaj natančno bodo priglasili koncentracijo, spodbujamo, da se posvetujejo s Komisijo o primernosti obsega in vrste podatkov, ki naj bi bili podlaga za njihovo priglasitev. Prav tako priglasitelje, ki želijo predložiti priglasitev na poenostavljenem obrazcu CO, spodbujamo, naj s Komisijo predhodno navežejo stike, da se ugotovi, ali je za dani primer ustrezno uporabiti poenostavljeni obrazec CO.

Predhodni stiki s Komisijo se priporočajo priglasiteljem, ki želijo predložiti poenostavljeni obrazec CO v primerih, ko sta dva ali več udeležencev koncentracije v horizontalnem razmerju in delta Herfindahl-Hirschmanovega indeksa, ki izhaja iz koncentracije, ne dosega 150.

Vendar pa so lahko stiki pred priglasitvijo, zlasti predložitev osnutka priglasitve, morda manj koristni v primerih, zajetih v točki 5(b) Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij. To zadeva primere, v katerih udeleženci ne opravljajo poslovnih dejavnosti na istem proizvodnem in geografskem trgu ali na proizvodnem trgu, ki je v medsebojnem vertikalnem razmerju s proizvodnim trgom, na katerem posluje kateri koli drug udeleženec koncentracije. V takšnih primerih se bodo priglasitelji morda odločili za takojšnjo priglasitev brez predhodne predložitve osnutka priglasitve ( 58 ).

Priglasitelji si lahko pomagajo s priročnikom „Best Practices on the conduct of EC merger control proceedings“ (najboljše prakse pri vodenju postopkov nadzora nad združitvami v ES), ki ga je pripravil GD za konkurenco ter je objavljen na njegovi spletni strani in periodično posodobljen. Priročnik vsebuje navodila za stike pred priglasitvijo in pripravo priglasitev.

1.4 Kdo mora priglasiti

V primeru združitve v smislu člena 3(1)(a) Uredbe o združitvah ali pridobitve skupnega nadzora nad podjetjem v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah morajo priglasitev skupaj opraviti udeleženci združitve ali udeleženci, ki pridobijo skupni nadzor, odvisno od primera ( 59 ).

Pri pridobitvi nadzornega deleža v nekem drugem podjetju mora priglasitev opraviti podjetje, ki prevzema nadzorni delež.

Pri javni ponudbi za prevzem podjetja mora priglasitev opraviti ponudnik.

Vsak priglasitelj je odgovoren za točnost podatkov, ki jih zagotovi.

1.5 Zahtevani podatki

Izpolniti je treba različne oddelke tega poenostavljenega obrazca CO, in sicer glede na razloge ( 60 ), zaradi katerih se za koncentracijo lahko uporabita poenostavljena obravnava in priglasitev na podlagi poenostavljenega obrazca CO:

(a) oddelke 1, 2, 3, 4, 5 in 10 je treba vedno izpolniti. Oddelek 9 je treba izpolniti pri skupnem podjetju;

(b) kadar s koncentracijo nastane en ali več trgov, ki jih je treba prijaviti ( 61 ), je treba izpolniti oddelka 6 in 7;

(c) kadar s koncentracijo ne nastanejo trgi, ki bi jih bilo treba prijaviti ( 62 ), je treba izpolniti oddelek 8; oddelkov 6 in 7 ni treba izpolniti.

1.6 Zahteva po pravilni in popolni priglasitvi

Vsi podatki, zahtevani v tem poenostavljenem obrazcu CO, morajo biti pravilni in popolni. Navedeni morajo biti v ustreznih oddelkih obrazca.

Pri tem vas opozarjamo zlasti na naslednje:

(a) V skladu s členom 10(1) Uredbe o združitvah ter členom 5(2) in (4) Izvedbene uredbe roki iz Uredbe o združitvah, povezani s priglasitvijo, ne začnejo teči, dokler Komisija ne prejme vseh podatkov, ki jih je treba posredovati s priglasitvijo. Namen te zahteve je zagotoviti, da lahko Komisija priglašeno koncentracijo presodi v strogih rokih iz Uredbe o združitvah.

(b) Priglasitelji morajo pri pripravi svoje priglasitve preveriti, ali so imena in številke kontaktnih oseb, zlasti številke telefaksov in elektronski naslovi, ki jih posredujejo Komisiji, točni, ustrezni in posodobljeni ( 63 ).

(c) Napačni ali zavajajoči podatki v priglasitvi se štejejo za nepopolne (člen 5(4) Izvedbene uredbe).

(d) Če je priglasitev nepopolna, Komisija o tem nemudoma pisno obvesti priglasitelje ali njihove zastopnike. Priglasitev začne veljati šele na dan, ko Komisija prejme popolne in točne podatke (člen 10(1) Uredbe o združitvah ter člen 5(2) in (4) Izvedbene uredbe).

(e) Po členu 14(1)(a) Uredbe o združitvah se lahko priglasitelji, ki namenoma ali zaradi malomarnosti zagotovijo napačne ali zavajajoče podatke, kaznujejo z denarno kaznijo v višini do 1 % skupnega prometa zadevnega podjetja. Poleg tega lahko Komisija v skladu s členom 6(3)(a) in členom 8(6)(a) Uredbe o združitvah prekliče svoj sklep o združljivosti priglašene koncentracije, če temelji na napačnih podatkih, za katere je odgovorno eno od podjetij.

(f) Priglasitelji lahko Komisijo pisno zaprosite, da prizna priglasitev kot popolno, čeprav niste zagotovili podatkov, zahtevanih v tem poenostavljenem obrazcu CO, če vam ti podatki iz upravičenih razlogov delno ali v celoti niso dostopni (na primer zaredi nedostopnosti podatkov o ciljnem podjetju v primeru izpodbijane ponudbe). Komisija bo vašo prošnjo preučila, če navedete razloge za nedostopnost podatkov in jih nadomestite z najboljšimi možnimi ocenami za manjkajoče podatke ter navedete vire ocen. Poleg tega po možnosti navedite, kje bi Komisija lahko pridobila podatke, ki vam niso dostopni.

(g) Komisija lahko v skladu s členom 4(2) Izvedbene uredbe opusti obveznost zagotovitve posameznih podatkov v priglasitvi, vključno z dokumenti, ali katero koli drugo zahtevo iz tega poenostavljenega obrazca CO, če meni, da izpolnitev teh obveznosti ali zahtev ni potrebna za preučitev zadeve. Zato lahko v obdobju pred priglasitvijo Komisijo pisno zaprosite za opustitev obveznosti zagotovitve posameznih podatkov, če menite, da niso potrebni za njeno preučitev zadeve. Prošnje za opustitev je treba predložiti sočasno z osnutkom poenostavljenega obrazca CO, da lahko Komisija ugotovi, ali zadevne podatke dejansko potrebuje za preučitev zadeve. Tovrstne prošnje je treba bodisi vključiti v besedilo samega osnutka poenostavljenega obrazca CO ali pa jih poslati po elektronski ali navadni pošti, naslovljeni na uslužbenca, odgovornega za zadevo, in/ali vodjo enote. Komisija bo vašo prošnjo preučila, če boste ustrezno utemeljili, zakaj zadevni podatki niso potrebni za preučitev zadeve. Prošnja bo obravnavana v okviru pregleda osnutka poenostavljenega obrazca CO. GD za konkurenco bo zato v skladu s svojim priročnikom o najboljših praksah pri vodenju postopkov nadzora nad združitvami v ES običajno potrebuje pet delovnih dni, da odgovori na prošnje za opustitev.

Zaradi nedvoumnosti je treba opozoriti, da dejstvo, da posamezen oddelek ni omenjen v točki 1.5. tega uvodnega dela, niti dejstvo, da je Komisija morda v skladu s točko 1.6. odločila, da posamezni podatki, ki se zahtevajo v poenostavljenem obrazcu CO, niso potrebni za popolno priglasitev koncentracije na podlagi poenostavljenega obrazca CO, Komisiji v ničemer ne preprečuje, da bi te podatke kadar koli zahtevala, zlasti z zahtevo po podatkih v skladu s členom 11 Uredbe o združitvah.

1.7 Postopek priglasitve

Priglasitev mora biti predložena v enem od uradnih jezikov Evropske unije, ki je nato jezik postopka za vse priglasitelje. Če se priglasitev opravi v skladu s členom 12 Protokola 24 k Sporazumu EGP v uradnem jeziku države Efte, ki ni eden od uradnih jezikov Unije, ji je treba istočasno predložiti prevod v enega od uradnih jezikov Unije.

Podatki, zahtevani v tem poenostavljenem obrazcu CO, morajo biti predloženi v skladu z oštevilčenjem oddelkov in odstavkov iz poenostavljenega obrazca CO, skupaj s podpisano izjavo iz oddelka 10 in priloženo dodatno dokumentacijo. Izvirnik poenostavljenega obrazca CO morajo podpisati osebe, ki so zakonsko pooblaščene za zastopanje posameznih priglasiteljev, ali eden ali več pooblaščenih zunanjih zastopnikov priglasiteljev. Priglasitelje vabimo, da pri izpolnjevanju oddelka 7 tega poenostavljenega obrazca CO razmislijo, ali je zaradi preglednosti podatke v tem oddelku bolje predstaviti po številčnem zaporedju ali pa jih združiti za vsak posamezen trg, ki ga je treba prijaviti (ali skupino trgov, ki jih je treba prijaviti).

Zaradi preglednosti so lahko določeni podatki navedeni v prilogah. Vendar je zelo pomembno, da so vsi ključni podatki, zlasti podatki o tržnih deležih udeležencev in njihovih največjih konkurentov, navedeni v glavnem delu poenostavljenega obrazca CO. Priloge k temu poenostavljenemu obrazcu CO se smejo uporabiti samo za dopolnitev podatkov, navedenih v samem poenostavljenem obrazcu CO.

Kontaktni podatki morajo biti navedeni v formatu, ki ga določi GD za konkurenco na svoji spletni strani. Za pravilen preiskovalen proces je bistveno, da so kontaktni podatki točni. Priglasitev se lahko zaradi več primerov napačnih kontaktnih podatkov razglasi za nepopolno.

Dodatna dokumentacija se predloži v izvirnem jeziku, če pa to ni eden od uradnih jezikov Unije, mora biti prevedena v jezik postopka (člen 3(4) Izvedbene uredbe).

Dodatna dokumentacija so lahko izvirniki ali njihove kopije. Pri kopijah mora priglasitelj potrditi, da so verodostojne in popolne.

GD za konkurenco mora prejeti en izvirnik ter zahtevano število kopij poenostavljenega obrazca CO in dodatne dokumentacije. Komisija je zahtevano število in format kopij (na papirju ali v elektronski obliki) objavila v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani GD za konkurenco.

Priglasitev mora biti poslana na naslov iz člena 23(1) Izvedbene uredbe. Ta naslov je objavljen v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani GD za konkurenco. Priglasitev mora biti Komisiji dostavljena na delovni dan, kot je določeno v členu 24 Izvedbene uredbe, med delovnim časom, navedenim na spletni strani GD za konkurenco. Upoštevati je treba varnostna navodila, objavljena na spletni strani GD za konkurenco.

Vse elektronske kopije poenostavljenega obrazca CO in dodatne dokumentacije morajo biti predložene v formatu, ki omogoča urejanje in iskanje posameznih postavk, kot je določeno na spletni strani GD za konkurenco.

1.8 Zaupnost podatkov

V skladu s členom 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 17(2) Uredbe o združitvah ter ustreznimi določbami Sporazuma EGP ( 64 ) Komisija, države članice, Nadzorni organ Efte in države Efte, njihovi uradniki in drugi uslužbenci ne smejo razkriti podatkov, ki so jih pridobili pri uporabi navedene uredbe in za katere velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Isto načelo velja tudi pri varovanju zaupnosti med priglasitelji.

Če menite, da bi bili vaši interesi oškodovani, če bi bili kateri od podatkov, ki ste jih morali predložiti, objavljeni ali kako drugače razkriti drugim udeležencem, jih predložite ločeno ter na vsaki strani jasno označite „poslovna skrivnost“. Navesti morate tudi razloge, zakaj ti podatki ne smejo biti razkriti ali objavljeni.

Pri združitvah ali skupnih prevzemih ali v drugih primerih, v katerih priglasitev opravi več priglasiteljev, se lahko poslovne skrivnosti predložijo ločeno, priglasitev pa se nanje sklicuje kot na prilogo. Vse te priloge je treba predložiti ob priglasitvi, da se ta šteje za popolno.

1.9 Opredelitve pojmov in navodila za namene tega poenostavljenega obrazca CO

Priglasitelj(i): če priglasitev vloži samo eno od podjetij, ki so udeležena v operaciji, se izraz „priglasitelji“ uporablja samo za podjetje, ki dejansko vlaga priglasitev.

Udeleženec ali udeleženci koncentracije: ta izraza se nanašata na stranke prevzemnice, pa tudi na prevzete stranke ali stranke združitve, vključno z vsemi podjetji, v katerih se pridobi nadzorni delež ali ki so predmet objave javne ponudbe.

Če ni drugače določeno, izrazi priglasitelj (priglasitelji) in udeleženec (udeleženci) koncentracije pomenijo vsa podjetja, ki spadajo v isto skupino kot ti priglasitelji oziroma udeleženci.

Leto: če ni drugače navedeno, se vse navedbe besede leto v tem poenostavljenem obrazcu CO razumejo v pomenu koledarskega leta. Če ni drugače določeno, se vsi podatki, zahtevani v tem poenostavljenem obrazcu CO, nanašajo na leto pred letom priglasitve.

Finančni podatki, zahtevani v oddelku 4, morajo biti navedeni v eurih po povprečnem menjalnem tečaju v zadevnih letih ali drugih obdobjih.

Če ni drugače navedeno, se vsi sklici na pravne določbe iz tega poenostavljenem obrazcu CO nanašajo na ustrezne člene in odstavke Uredbe o združitvah.

1.10 Mednarodno sodelovanje med Komisijo in drugimi organi za nadzor konkurence

Komisija udeleženim podjetjem priporoča, naj olajšajo mednarodno sodelovanje med Komisijo in drugimi organi za nadzor konkurence, ki presojajo isto koncentracijo. Po izkušnjah Komisije se z dobrim sodelovanjem med njo in organi za nadzor konkurence v jurisdikcijah zunaj EGP zagotovijo občutne koristi za udeležena podjetja. Komisija zato priglasitelje spodbuja, naj skupaj s tem poenostavljenim obrazcem CO predložijo seznam jurisdikcij zunaj EGP, v katerih morajo koncentracijo pred zaključkom ali po njem v skladu s pravili o nadzoru nad združitvami odobriti pristojni organi.

1.11 Obveščanje zaposlenih in njihovih predstavnikov

Komisija želi opozoriti na obveznosti, ki bi lahko veljale za udeležence koncentracije po predpisih Unije in/ali nacionalnih predpisih o obveščanju zaposlenih oz. njihovih zastopnikov in posvetovanju z njimi v zvezi s transakcijami, ki imajo naravo koncentracije.

ODDELEK 1

Opis koncentracije

1.1 Na kratko opišite koncentracijo ter pri tem navedite udeležence koncentracije, naravo koncentracije (npr. združitev, prevzem ali skupno podjetje), področja dejavnosti udeležencev koncentracije, trge, na katere bo vplivala koncentracija (vključno z glavnimi trgi, ki jih je treba prijaviti ( 65 )) ter strateško in gospodarsko utemeljitev koncentracije.

1.2 Vključite povzetek nezaupnih podatkov (do 500 besed) iz oddelka 1.1. Ta povzetek bo z dnem priglasitve objavljen na spletni strani GD za konkurenco. Povzetek mora biti sestavljen tako, da ne vsebuje zaupnih podatkov ali poslovnih skrivnosti.

1.3 Pojasnite razloge za poenostavljeno obravnavo koncentracije s sklicevanjem na ustrezne določbe Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004.

ODDELEK 2

Podatki o priglasiteljih in udeležencih koncentracije

Za vsakega priglasitelja in vsakega drugega udeleženca koncentracije ( 66 ) navedite:

2.1.1 ime podjetja;

2.1.2 ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov ter položaj ustrezne kontaktne osebe; navedeni naslov mora biti naslov za vročanje, na katerega se lahko pošiljajo dokumenti in zlasti sklepi Komisije ter drugi postopkovni dokumenti, navedena kontaktna oseba pa mora biti pooblaščena za sprejem vročitev;

2.1.3 če je imenovan vsaj en pooblaščen zunanji zastopnik podjetja, za zastopnika ali zastopnike, ki se jim lahko vročijo dokumenti ter zlasti sklepi Komisije in drugi postopkovni dokumenti: 2.1.3.1 ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa, elektronski naslov in položaj vsakega zastopnika ter 2.1.3.2 izvirno pisno dokazilo, da je vsak zunanji zastopnik pooblaščen za ukrepanje (na podlagi vzorca pooblastila, ki je na voljo na spletni strani GD za konkurenco).

ODDELEK 3

Podrobnosti o koncentraciji, lastništvu in nadzoru ( 67 )

V tem oddelku zahtevani podatki so lahko prikazani v obliki organigramov ali diagramov, iz katerih je razvidna lastniška in nadzorna struktura pred izvedbo koncentracije in po njej.

3.1 Opišite naravo koncentracije, ki jo priglašate. S sklicevanjem na ustrezna merila iz Uredbe o združitvah in Prečiščenega obvestila Komisije o pravni pristojnosti ( 68 ): 3.1.1 za vsako udeleženo podjetje navedite podjetja ali osebe, ki ga izključno ali skupno, neposredno ali posredno nadzirajo, ter opišite njegovo lastniško in nadzorno strukturo pred izvedbo koncentracije; 3.1.2 pojasnite, ali je predlagana koncentracija: (i) popolna združitev; (ii) pridobitev izključnega ali skupnega nadzora ali (iii) pogodba ali drugo sredstvo, ki podeljuje neposredni ali posredni nadzor v smislu člena 3(2) Uredbe o združitvah, ali (iv) če je koncentracija pridobitev skupnega nadzora v polno delujočem skupnem podjetju v smislu čle