2008R0215 — SL — 19.04.2011 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 215/2008

z dne 18. februarja 2008

o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 ( 1 ) in spremenjen v Luxembourgu dne 25. junija 2005 ( 2 ) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum AKP-ES“), ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) ( 3 ), in zlasti člena 23(4) Sklepa, ob upoštevanju Sklepa št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES z dne 2. junija 2006 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 in spremembah revidiranega Sporazuma o partnerstvu AKP-ES ( 4 ), ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja Četrti del Pogodbe ES ( 5 ) („Notranji sporazum“), in zlasti člena 10(2) Notranjega sporazuma, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 617/2007 z dne 14. maja 2007 o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES ( 6 ), ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 7 ), ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke, ob upoštevanju naslednjega: (1) Določiti bi bilo treba podrobna pravila za plačilo prispevkov držav članic v 10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu „ERS“), ustanovljen z Notranjim sporazumom, in za dodelitev finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja Četrti del Pogodbe ES („ČDO“). (2) Določiti bi bilo treba pravila za obravnavanje neporabljenih sredstev iz prejšnjih ERS, zlasti v zvezi s podrobno ureditvijo za njihov prenos v 10. ERS in pravili za njihovo uporabo oziroma posledice njihove zapadlosti v zvezi s prispevki držav članic. (3) Določiti bi bilo treba pogoje, v skladu s katerimi bo Računsko sodišče izvajalo svoja pooblastila v zvezi z ERS. (4) Določiti bi bilo treba pogoje, v skladu s katerimi Evropska investicijska banka („EIB“) upravlja sredstva ERS. (5) Določbe v zvezi z nadzorom sredstev ERS, ki jih upravlja EIB, s strani Računskega sodišča bi morale biti skladne s tristranskim sporazumom, sklenjenim med Računskim sodiščem, EIB in Komisijo, ki je predviden v členu 248(4) Pogodbe. (6) Primerno bi bilo zagotoviti pravilno, hitro in učinkovito izvajanje programov in projektov, ki se financirajo na podlagi Sporazuma AKP-ES, in določiti pregledne upravljalne postopke, ki so preprosti za uporabo in olajšujejo decentralizacijo nalog in pristojnosti. (7) Pogodbenice Sporazuma AKP-ES so ponovno potrdile zavezanost socialnim in etičnim klavzulam iz ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela (ILO). (8) Določiti bi bilo treba podrobna pravila, v skladu s katerimi odredbodajalec na podlagi prenosa v tesnem sodelovanju z nacionalnim odredbodajalcem sprejme potrebne ureditve za zagotavljanje pravilnega izvajanja dejavnosti. (9) V tej uredbi bi bilo treba zaradi učinkovitosti in poenostavitve, kolikor je to mogoče, upoštevati Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 8 ), kot temelj reforme notranjega upravljanja Komisije. Če je ustrezno, bi bilo treba Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 9 ), v nekaterih primerih smiselno uporabljati. (10) Vse spremembe glede na Finančno uredbo z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom ( 10 ) bi morale prispevati k doseganju ciljev reform Komisije, izboljšati ali zagotoviti dobro finančno poslovodenje in izboljšati varstvo finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nezakonitimi dejavnostmi ter tako povečati zakonitost in pravilnost finančnih dejavnosti. (11) V primerjavi s Finančno uredbo za 9. ERS so ob upoštevanju praktičnih izkušenj potrebne nekatere spremembe za olajšanje izvajanja ERS in uresničevanje ciljev politik, na katerih temelji, ter za prilagoditev nekaterih zahtev glede postopka in dokazil. Zlasti je treba izboljšati preglednost, in sicer z zagotavljanjem informacij o upravičencih sredstev Skupnosti. (12) Načelo dobrega finančnega poslovodenja bi moralo obsegati uspešen in učinkovit notranji nadzor uporabe sredstev ERS. (13) V zvezi s sredstvi ERS bi bilo treba državam članicam omogočiti dajanje prostovoljnih finančnih prispevkov, s čimer bi se pripomoglo k doseganju ciljev Sporazuma o partnerstvu AKP-ES ločeno od sofinanciranja, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 617/2007. (14) Za ERS bi bilo treba uporabljati načelo specifikacije. (15) V zvezi z metodami uporabe sredstev ERS bi bilo treba določbe o centraliziranem, decentraliziranem in skupnem upravljanju iz finančne uredbe za 9. ERS zaradi jasnosti preoblikovati, nekatere zahteve pa pojasniti. Zlasti bi bilo treba poenostaviti zahteve za skupno upravljanje, pogoje za prenos nalog in merila za uporabo nacionalnih javnih organov, da se olajša njihova uporaba in odzivanje na vse večje operativne potrebe. (16) Prepoved prenosa nalog izvajanja na zasebne organe bi bilo treba prilagoditi glede na centralizirano upravljanje, saj se je pokazalo, da so pogoji te prepovedi neupravičeno strogi. Komisiji bi bilo treba omogočiti, da uporablja storitve potovalne agencije ali organizatorja konferenc, da ti prevzamejo povračilo stroškov udeležencev na konferencah, ob čemer je treba zagotoviti, da zasebno podjetje ne uporablja nobenih diskrecijskih pooblastil. (17) Pojasniti je treba tudi odgovornost računovodje za potrjevanje računovodskih izkazov na podlagi finančnih informacij, ki mu jih predložijo odredbodajalci. V ta namen bi bilo treba računovodjo pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme odredbodajalec na podlagi prenosa, in po potrebi za izražanje pridržkov. (18) Pojasniti bi bilo treba pogoje in omejitve v zvezi s finančno obveznostjo vseh finančnih udeležencev in drugih oseb, ki sodelujejo pri izvajanju ERS. (19) Pravila o izterjavi terjatev bi bilo treba pojasniti in okrepiti zaradi boljšega varovanja finančnih interesov Skupnosti. Zlasti bi bilo treba določiti pogoje, pod katerimi se ERS plačajo zamudne obresti. (20) Predvideti bi bilo treba zastaralne roke glede veljavnosti zahtevkov. Za razliko od številnih držav članic za Skupnost ne velja zastaralni rok, po katerem finančne terjatve po določenem času zastarajo. Prav tako Skupnost ni omejena z zastaralnim rokom pri svojih terjatvah do tretjih oseb. Uvedba takšnih zastaralnih rokov bi morala ustrezati načelu dobrega finančnega poslovodenja. (21) V skladu s splošno Finančno uredbo in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( 11 ) bi bilo treba pojasniti pravila o izključitvi iz postopkov javnih naročil. Treba bi bilo jasno razlikovati med obvezno izključitvijo in izključitvijo na podlagi upravne kazni. Poleg tega bi bilo treba zaradi pravne varnosti in sorazmernosti določiti najdaljše obdobje izključitve. Lahko se določi izjema od pravil o izključitvi za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja blaga, ki končuje poslovne dejavnosti, ali od stečajnih ali likvidacijskih upraviteljev v stečajnem postopku, ali po sporazumu z upniki ali po podobnem postopku po nacionalni zakonodaji. (22) Primerno je, da se v okviru ERS omogoči uporaba centralne baze podatkov o kandidatih ali ponudnikih v situacijah za izključitev, ki je bila vzpostavljena na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. (23) V zvezi z donacijami je v členu 103 potrebnih nekaj pojasnil, zlasti v zvezi z njihovim področjem uporabe. Za izboljšanje upravljanja donacij in poenostavitev postopkov bi bilo treba omogočiti, da se donacije dodeljujejo z odločbami ustanove ali s pisnimi sporazumi z upravičenci ter da se pavšalna izplačila in pavšalni zneski odobrijo skupaj z bolj klasično metodo povračila stroškov, ki so dejansko nastali. Poleg tega bi morale biti zahteve za preverjanja in jamstva bolj sorazmerne s povezanimi finančnimi tveganji. (24) Pravilo, da bi morale biti donacije dodeljene na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se je izkazalo kot dobro. Toda izkušnje so pokazale, da zaradi narave ukrepa v določenih primerih pri izboru upravičencev tega ni mogoče upoštevati. Zato bi bilo treba izrecno priznati, da se to lahko zgodi v izrednih primerih. (25) Kadar so donacije dodeljene za tekoče stroške, se je kot nepotrebno togo pokazalo pravilo, da potrebni sporazum ne sme biti podpisan pozneje kot v štirih mesecih po začetku proračunskega leta upravičenca. Ta rok bi bilo zato treba določiti na šest mesecev. (26) Ker se bodo donacije še naprej dodeljevale na podlagi meril za izbor in dodelitev, ni nobene potrebe po tem, da bi ta merila v vseh primerih ovrednotila komisija. Ocenjevanje meril za izbor bi bilo treba omogočiti še na druge, bolj prilagodljive načine. (27) Zaradi jasnosti bi bilo treba poenostaviti pravilo o zahtevah glede javnih naročil, ki ga morajo uporabljati upravičenci donacij. Poleg tega bi bilo treba izrecno določiti primere, v katerih je zaradi izvedbe ukrepa potrebna finančna podpora tretjim osebam – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







KAZALO DEL ENA – TEMELJNE DOLOČBE NASLOV I – PREDMET IN PODROČJE UPORABE NASLOV II – FINANČNA NAČELA POGLAVJE 1 NAČELO FINANČNE TOČNOSTI POGLAVJE 2 NAČELO OBRAČUNSKE ENOTE POGLAVJE 3 NAČELO SPECIFIKACIJE POGLAVJE 4 NAČELO DOBREGA FINANČNEGA POSLOVODENJA POGLAVJE 5 NAČELO PREGLEDNOSTI NASLOV III – SREDSTVA IN PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC POGLAVJE 1 SESTAVA SREDSTEV ERS NASLOV IV UPORABA SREDSTEV ERS POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE POGLAVJE 2 NAČINI IZVAJANJA Oddelek 1 Splošne določbe Oddelek 2 Decentralizirano upravljanje Oddelek 3 Centralizirano upravljanje Oddelek 4 Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami POGLAVJE 3 FINANČNI UDELEŽENCI Oddelek 1 Načelo ločitve nalog Oddelek 2 Odredbodajalec Oddelek 3 Računovodja Oddelek 4 Plačilni zastopnik Oddelek 5 Upravitelj plačil POGLAVJE 4 ODGOVORNOST FINANČNIH UDELEŽENCEV Oddelek 1 Splošna pravila Oddelek 2 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce Oddelek 3 Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in upravitelje plačil POGLAVJE 5 PRIHODKI Oddelek 1 Sredstva ERS, ki se dajo na razpolago Oddelek 2 Ocene terjatev Oddelek 3 Ugotovitev zneskov terjatev Oddelek 4 Odobritev izterjave Oddelek 5 Izterjava POGLAVJE 6 ODHODKI Oddelek 1 Splošne določbe Oddelek 2 Prevzem obveznosti za izdatke Oddelek 3 Prevzem obveznosti za izdatke v centraliziranem ali skupnem upravljanju Oddelek 4 Prevzem obveznosti za izdatke v decentraliziranem upravljanju Oddelek 5 Potrditev izdatkov Oddelek 6 Odobritev izdatkov Oddelek 7 Plačilo izdatkov Oddelek 8 Roki za postopke v zvezi z izdatki POGLAVJE 7 INFORMACIJSKI SISTEMI POGLAVJE 8 NOTRANJI REVIZOR NASLOV V – JAVNA NAROČILA POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE Oddelek 1 Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil Oddelek 2 Objava POGLAVJE 2 POSTOPKI ODDAJE JAVNIH NAROČIL NASLOV VI – UPORABA LASTNE DELOVNE SILE IN POSREDNE CENTRALIZIRANE DEJAVNOSTI NASLOV VII – DONACIJE POGLAVJE 1 PODROČJE UPORABE IN OBLIKA DONACIJ POGLAVJE 2 NAČELA POGLAVJE 3 POSTOPEK ODDAJE NAROČILA POGLAVJE 4 PLAČILO IN NADZOR POGLAVJE 5 IZVAJANJE NASLOV VIII – PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO POGLAVJE 1 PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA POGLAVJE 2 INFORMACIJE O UPORABI SREDSTEV ERS POGLAVJE 3 RAČUNOVODSTVO NASLOV IX – ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE POGLAVJE 2 ZUNANJA REVIZIJA POGLAVJE 3 RAZREŠNICA DEL DVE – POSEBNE DOLOČBE O SREDSTVIH ERS, KI JIH UPRAVLJA EIB DEL TRI – PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE NASLOV I – PREHODNE DOLOČBE POGLAVJE 1 PRENOS NEPORABLJENIH SREDSTEV IZ PREJŠNJIH ERS POGLAVJE 2 NEPORABLJENA SREDSTVA IZ PREJŠNJIH ERS POGLAVJE 3 PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA IZVAJANJE PREJŠNJIH ERS POGLAVJE 4 PREHODNO OBDOBJE NASLOV II – KONČNE DOLOČBE







DEL ENA

TEMELJNE DOLOČBE







NASLOV I

PREDMET IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Ta uredba določa pravila za osnovanje in finančno uporabo sredstev 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

Člen 2

1. Komisija prevzame obveznosti Skupnosti, opredeljene v členu 57 Sporazuma AKP-ES in v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

1. Zato začne finančno izvajanje dejavnosti, ki se opravljajo s sredstvi ERS, dodeljenimi v obliki nepovratne pomoči, razen subvencij obrestnih mer, in opravlja plačila v skladu s to uredbo.

2. Za namene uporabe te uredbe Komisija ukrepa na lastno odgovornost in v mejah dodeljenih sredstev.

Člen 3

Evropska investicijska banka (EIB) v imenu Skupnosti upravlja Sklad za spodbujanje naložb ter subvencije obrestne mere in izvaja ustrezne dejavnosti v skladu s pravili iz dela dva. V navedenem okviru EIB ravna v imenu Skupnosti in na njeno odgovornost.

EIB prevzame finančno izvajanje dejavnosti, ki se izvajajo s posojili iz njenih lastnih sredstev, po potrebi v kombinaciji s subvencijami obrestne mere, ki se črpajo iz donacijskih sredstev ERS.

Člen 4

Določbe tega dela in dela tri se uporabljajo izključno za finančno uporabo sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija. Navedene določbe se ne smejo razlagati, kakor da povzročajo obveznosti na strani Komisije glede finančne uporabe sredstev ERS, ki jih upravlja EIB.

Člen 5

1. Če ni določeno drugače, se šteje, da se sklici v tej uredbi na države AKP nanašajo tudi na organe ali predstavnike, ki so opredeljeni v členih 13 in 14 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES in ki se na podlagi navedenega sporazuma lahko ustrezno pooblastijo za izvajanje svojih pristojnosti.

2. Proračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.







NASLOV II

FINANČNA NAČELA

Člen 6

Sredstva ERS se določijo in uporabljajo v skladu z naslednjimi načeli, kot so določena v tej uredbi:

(a) finančna točnost;

(b) obračunska enota;

(c) specifikacija;

(d) dobro finančno poslovodenje;

(e) preglednost.







POGLAVJE 1

Načelo finančne točnosti

Člen 7

1. Noben prihodek se ne sme pobrati in noben odhodek izvršiti, če ni evidentiran kot dodelitev ERS.

2. Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti zunaj okvira dodelitev ERS.

3. Obresti na sredstva, ki so v lasti ERS, se vpišejo kot prihodki ERS.

Člen 8

1. Obresti iz plačil predhodnega financiranja se pripišejo zadevnemu programu ali ukrepu in odštejejo od plačila razlike zneska, ki se dolguje upravičencu.

2. Obresti se ne izplačajo Skupnostim v naslednjih primerih:

(a) predhodno financiranje, ki ne predstavlja znatnega zneska;

(b) predhodno financiranje, plačano po pogodbi na podlagi javnih naročil v smislu člena 91;

(c) akontacije, plačane članom institucij in osebju v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti(kadrovski predpisi);

(d) predhodno financiranje, plačano v okviru skupnega upravljanja iz točke (c) člena 20(1).

3. Členi 3, 4 in 4a Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljajo pri izvajanju odstavkov 1 in 2.







POGLAVJE 2

Načelo obračunske enote

Člen 9

1. Sredstva ERS se pripravijo in uporabljajo v eurih, v eurih se pripravijo tudi zaključni računi.

1. Za namene upravljanja zakladnice iz člena 39 pa lahko računovodja izvaja posle v eurih ali v drugih valutah.

2. Člena 7 in 8 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljata za izvajanje odstavka 1.







POGLAVJE 3

Načelo specifikacije

Člen 10

Sredstva ERS se zagotovijo za posebne namene glede na glavne instrumente sodelovanja, kot so opisani v finančnem protokolu k Sporazumu AKP-ES in v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

Za države AKP so navedeni instrumenti določeni v finančnem protokolu iz Priloge Ib k Sporazumu AKP-ES. Razporeditev sredstev temelji tudi na določbah Notranjega sporazuma in upošteva sredstva, rezervirana za podporo izdatkov, povezanih z načrtovanjem in izvajanjem iz člena 6 Notranjega sporazuma.

Za ČDO so navedeni instrumenti določeni v Prilogi II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav. Zagotovitev sredstev upošteva tudi nerazporejene rezerve iz člena 3(4) navedene priloge in sredstva, rezervirana za študije ali ukrepe tehnične pomoči iz člena 1(1)(c) Priloge.







POGLAVJE 4

Načelo dobrega finančnega poslovodenja

Člen 11

1. Sredstva ERS se uporabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2. Načelo gospodarnosti zahteva, da se sredstva, uporabljena za opravljanje dejavnosti, dajo na razpolago pravočasno, v primerni količini in kakovosti ter po najboljši ceni.

2. Načelo učinkovitosti zadeva najboljše razmerje med uporabljenimi viri in doseženimi rezultati.

2. Načelo uspešnosti zadeva doseganje določenih zastavljenih ciljev in doseganje predvidenih rezultatov.

3. Določijo se specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci poslovanja.

Člen 12

Za boljše odločanje, zlasti pa da se upraviči in opredeli določitev prispevkov iz člena 57, ki jih morajo plačati države članice, so potrebne naslednje ocene:

(a) uporaba sredstev ERS sledi predhodni oceni dejavnosti, ki naj bi se opravljala;

(b) dejavnost je treba oceniti še naknadno, da se zagotovi, da ciljni rezultati upravičujejo uporabljena sredstva.

Člen 13

1. Načelo dobrega finančnega poslovodenja je zahtevalo, da se sredstva ERS uporabljajo v skladu z uspešnim in učinkovitim notranjim nadzorom, primernim za posamezni način upravljanja.

2. Za namene uporabe sredstev ERS je notranji nadzor opredeljen kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a) uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja;

(b) zanesljivosti poročanja;

(c) varovanja sredstev in informacij;

(d) preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti;

(e) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.







POGLAVJE 5

Načelo preglednosti

Člen 14

1. Sredstva ERS se določijo in uporabljajo v skladu z načelom preglednosti, prav tako se zaključni računi pripravijo v skladu z istim načelom.

2. Letna ocena obveznosti in plačil iz člena 7 Notranjega sporazuma, skupaj z zaključnimi računi ERS iz člena 118 te uredbe, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

▼M1

3. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do svojih informacij, ki zadevajo upravičence do sredstev iz ERS, kadar se sredstva ERS izvajajo centralizirano in neposredno s strani njenih oddelkov ali s strani delegacij Unije v skladu z drugim pododstavkom člena 17, ter do informacij, ki zadevajo upravičence do sredstev in jih je prejela od subjektov, na katera se prenesejo naloge finančnega izvajanja v okviru drugih načinov upravljanja.

▼B

3. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev glede zaupnosti, zlasti varovanja osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 12 ) ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 13 ), in zahtev glede varnosti ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 20.







NASLOV III

SREDSTVA IN PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC







POGLAVJE 1

Sestava sredstev ERS

Člen 15

Sredstva ERS obsegajo zneske iz člena 1 Notranjega sporazuma.

Člen 16

1. Komisija lahko upravlja finančne prispevke držav članic in drugih držav donatork v njihovem imenu, v obeh primerih vključno z javnimi in paradržavnimi agencijami, ali prispevke mednarodnih organizacij za določene projekte ali programe, ki se financirajo iz ERS, v skladu s členom 9(1) in (2) Uredbe (ES) št. 617/2007.

2. Komisija lahko upravlja tudi prostovoljne finančne prispevke držav članic v skladu s členom 9(4) in (5) Uredbe (ES) št. 617/2007 in posebnimi ureditvami iz ustreznih dvostranskih sporazumov o prispevkih.

3. Dodatna sredstva, opredeljena v odstavkih 1 in 2, se upravljajo na podlagi enakih pravil, kot veljajo za sredstva ERS.







NASLOV IV

UPORABA SREDSTEV ERS







POGLAVJE 1

Splošne določbe

Člen 17

Komisija lahko v okviru svojih oddelkov prenese svoja pooblastila za izvajanje sredstev ERS v skladu s pogoji iz te uredbe in notranjih pravil ter v mejah, ki jih določi Komisija v instrumentu prenosa. Osebe, na katere prenese ta pooblastila, lahko ukrepajo le v mejah pooblastil, ki so jim izrecno dodeljena.

▼M1

Vendar pa Komisija lahko prenese svoja pooblastila za izvajanje sredstev ERS na vodje delegacij Unije. O tem hkrati obvesti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik). Kadar vodje delegacij Unije delujejo kot odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, spoštujejo pravila Komisije o izvajanju sredstev ERS ter izpolnjujejo iste naloge in obveznosti kot vsi drugi odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil ter nosijo tudi enako odgovornost.

Komisija lahko v skladu z lastnimi pravili ta prenos pooblastil prekliče.

Za namene drugega odstavka visoki predstavnik sprejme potrebne ukrepe za spodbujanje sodelovanja med delegacijami Unije in službami Komisije.

Komisija in Evropska služba za zunanje zadeve (v nadaljnjem besedilu: ESZD) se lahko dogovorita o podrobni ureditvi, da se delegacijam Unije omogoči lažje izvajanje sredstev, rezerviranih za odhodke za podporo v zvezi z ERS, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. Te ureditve ne predvidevajo odstopanj od določb te uredbe.

▼B

Člen 18

1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvajanju, upravljanju, reviziji ali notranjem nadzoru sredstev ERS, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Skupnosti. Če bi prišlo do navzkrižja interesov, mora zadevna oseba prenehati s temi dejavnostmi in zadevo prepustiti pristojnemu organu.

2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

3. Člen 34 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za izvajanje odstavkov 1 in 2.

Člen 19

Za namene tega naslova se izraz „osebje“ nanaša na osebe, za katere veljajo Kadrovski predpisi.







POGLAVJE 2

Načini izvajanja







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 20

1. Komisija izvaja sredstva ERS v skladu z določbami iz členov 21 do 29 na katerega koli od naslednjih načinov:

(a) z decentraliziranim upravljanjem;

(b) s centraliziranim upravljanjem;

(c) s skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami.

2. Poglavje 2 „Metode izvrševanja“ iz naslova IV prvega dela Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za izvajanje tega poglavja.







Oddelek 2

Decentralizirano upravljanje

Člen 21

Na splošno začne Komisija finančno izvajanje sredstev ERS na enega od naslednjih načinov:

(a) z decentraliziranim upravljanjem z državami AKP v skladu s pogoji iz Sporazuma AKP-ES in ob uporabi delitve odgovornosti iz člena 57 navedenega sporazuma ter členov 34, 35 in 36 iz Priloge IV k Sporazumu;

(b) z decentraliziranim upravljanjem s ČDO v skladu s pogoji iz Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in iz ukrepov za izvajanje navedenega sklepa.

Člen 22

1. V okviru decentraliziranega upravljanja začne Komisija finančno izvajanje sredstev ERS v skladu z natančnimi pravili iz odstavkov 2, 3 in 4. Tako kot je to določeno v primeru centraliziranega upravljanja, lahko Komisija preostale naloge prenese na organe iz člena 25(2) do (5).

2. Upravičene države AKP ali ČDO:

(a) izvajajo redne preglede za zagotovitev, da se dejavnosti, financirane iz sredstev ERS, pravilno izvajajo;

(b) sprejmejo primerne ukrepe, da se preprečijo nepravilnosti in goljufije, ter po potrebi sprožijo pravni postopek za vračilo nepravilno izplačanih sredstev.

3. Da bi Komisija zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili in v mejah pooblastil, ki so ji podeljena, izvaja postopek potrditve obračunov oziroma uporabi mehanizme za izvajanje finančnih popravkov, ki ji omogočajo izpolnjevanje obveznosti na podlagi Sporazuma AKP-ES, zlasti člena 34(1) Priloge IV k Sporazumu, in na podlagi Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, zlasti členov 20 in 32 Sklepa.

4. Partnerske države in ozemlja, na katera se prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo v skladu s členom 14(3) primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev iz ERS.

Člen 23

Komisija nadzoruje izvajanje dejavnosti, ki se financirajo iz sredstev ERS, v državah AKP in ČDO.

Nadzor se lahko izvaja pred odobritvijo, naknadno ali kombinirano, v skladu z določbami iz Sporazuma AKP-ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ukrepov za izvajanje navedenega sklepa.

Člen 24

Glede na stopnjo decentralizacije, predvideno v Sporazumu AKP-ES, Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav ter ukrepih za izvajanje navedenega sklepa, Komisija spodbuja upravičene države AKP in ČDO, naj se pri izvajanju pooblastil, ki so jim zaupana na podlagi Sporazuma AKP-ES in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, držijo načela dobrega finančnega poslovodenja iz člena 11, zlasti pa postopne uporabe naslednjih meril:

(a) preglednih postopkov javnih naročil in dodeljevanja donacij, ki so nediskriminacijski in izključujejo vsako navzkrižje interesov;

(b) uspešnega in učinkovitega sistema za notranji nadzor upravljanja dejavnosti, ki vključuje učinkovito ločitev nalog odredbodajalca in računovodje ali enakovrednih delovnih mest;

(c) računovodskega sistema, ki omogoča preverjanje pravilne uporabe sredstev ERS in navajanje uporabe sredstev v zaključnih računih ERS;

(d) neodvisne zunanje revizije, ki jo izvaja državna ustanova za neodvisno zunanjo revizijo;

(e) v primeru dejavnosti neposrednega upravljanja iz člena 101(1), primernih določb za upravljanje in spremljanje lokalne blagajne predplačil in za opredelitev pristojnosti lokalnega vodje blagajne predplačil ter lokalnega računovodje.

Za izvajanje prvega pododstavka Komisija sporazumno z upravičenimi državami AKP in ČDO vključi ustrezne določbe v sporazume o financiranju iz člena 70(3).







Oddelek 3

Centralizirano upravljanje

Člen 25

▼M1

1. Če Komisija izvaja sredstva ERS na centralizirani osnovi, naloge izvajanja opravljajo neposredno njene službe ali delegacije Unije v skladu z drugim odstavkom člena 17 bodisi se te naloge opravljajo posredno, in sicer v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena in s členi 26 do 29.

▼B

1. Posredno izvajanje v skladu z odstavki 2 do 4 tega člena ter s členi 27 do 29 velja tudi pri prenosu preostalih nalog na organe iz odstavka 3 tega člena v primeru decentraliziranega upravljanja.

2. Komisija ne sme prenesti izvršilnih pooblastil, ki jih ima po Sporazumu AKP-ES ali Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, na tretje strani, kadar takšna pooblastila vključujejo precejšnjo diskrecijo v zvezi s političnimi odločitvami. Prenesene naloge izvajanja so jasno opredeljene in njihovo izvajanje je v celoti nadzorovano.

2. Prenos nalog finančnega izvajanja ustreza načelu dobrega finančnega poslovodenja in zagotavlja skladnost z načelom preglednosti ukrepov Skupnosti. Tako prenesene naloge izvajanja ne smejo povzročiti navzkrižja interesov.

3. V mejah iz odstavka 2 lahko Komisija prenese naloge javne oblasti in zlasti naloge finančnega izvajanja na:

(a) izvršilne agencije, ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 ( 14 );

(b) nacionalne javne organe ali organe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve in ki zagotovijo ustrezna finančna jamstva za izvajanje nalog, ki so jim dodeljene.

3. Komisija lahko uporabi sredstva ERS, da tem organom izplača finančno nadomestilo za nastale upravne stroške.

3. Komisija vsako leto obvesti Svet o zadevnih primerih, agencijah in organih. Na primeren način utemelji razloge za sodelovanje z nacionalnimi agencijami.

4. Izvajanje ustreznih sredstev ERS s strani agencije iz odstavka 3(a) izvaja direktor te agencije.

5. Kadar agencije in organi iz odstavka 3 opravljajo naloge izvajanja, opravljajo redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, financiranih iz sredstev ERS.

5. Takšne agencije in organi sprejmejo primerne ukrepe, da preprečijo nepravilnosti in goljufije, ter po potrebi sprožijo pravni postopek za vračilo nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev.

Člen 26

Kadar Komisija izvaja sredstva ERS s posrednim centraliziranim upravljanjem, mora najprej pridobiti dokaz o obstoju in pravilnem delovanju subjektov, ki jim zaupa izvajanje:

(a) preglednih postopkov javnih naročil in postopkov za dodelitev donacij, ki so nediskriminacijski in izključujejo vsako navzkrižje interesov ter so v skladu z naslovoma V in VII;

(b) uspešnega in učinkovitega sistema za notranji nadzor upravljanja dejavnosti, ki vključuje učinkovito ločitev nalog odredbodajalca in računovodje ali enakovrednih delovnih mest;

(c) računovodskega sistema, ki omogoča preverjanje pravilne uporabe sredstev ERS in navajanje uporabe sredstev v zaključnih računih ERS;

(d) neodvisne zunanje revizije;

(e) dostopa javnosti do informacij na ravni, ki je predvidena v predpisih Skupnosti;

(f) primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev iz ERS v skladu s členom 14(3).

Komisija lahko sprejme, da so sistemi revizije, računovodstva, javnih naročil in dodeljevanja donacij pri agencijah in organih iz člena 25(3) enakovredni njenim, ob ustreznem upoštevanju mednarodno sprejetih standardov.

Člen 27

1. Komisija zagotovi nadziranje, ocenjevanje in kontrolo izvajanja zaupanih nalog. Kadar pri izvajanju nadzora uporablja lasten sistem nadzora, Komisija upošteva enakovrednost sistemov nadzora.

2. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ima enaka pooblastila glede organov, na katere so prenesene naloge, kot jih ima glede oddelkov Komisije. Zadevni organi sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi pomagajo uradu OLAF izvajati notranje preiskave. V ukrepih, ki jih takšni organi sprejmejo v zvezi z uporabo sredstev ERS, zlasti pa v odločitvah ali pogodbah, ki jih sklenejo, je treba izrecno določiti enak nadzor, kot je predviden po členu 70(4).

Člen 28

Komisija ne sme prenesti ukrepov za izvajanje sredstev iz ERS, na primer plačil in izterjav, na zunanje zasebne subjekte ali organe, razen na tiste, ki so navedeni v točki (b) prvega pododstavka člena 25(3), ali v posebnih primerih, v katerih naj se zadevna plačila, in sicer na podlagi pogojev in zneskov, ki jih določi Komisija, izplačajo upravičencem, ki jih določi Komisija, in v katerih subjekt ali organ, ki izvršuje plačila, ne deluje po prostem preudarku.

Naloge, ki se lahko pogodbeno prenesejo na zunanje subjekte ali organe, razen na tiste, ki so navedeni v točki (b) prvega pododstavka člena 25(3), so strokovne naloge ter upravne, pripravljalne ali pomožne naloge, ki ne zahtevajo niti izvajanja javne oblasti niti uporabe pooblastila za odločanje po prostem preudarku.







Oddelek 4

Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami

Člen 29

1. Kadar Komisija izvaja sredstva ERS s skupnim upravljanjem, prenese določene naloge izvajanja na mednarodne organizacije, in sicer v naslednjih primerih:

(a) kadar sta Komisija in mednarodna organizacija obvezani z dolgoročno okvirno pogodbo, ki upravno in finančno ureja njuno sodelovanje;

(b) kadar Komisija in mednarodna organizacija pripravljata skupni projekt ali program;

(c) kadar se zberejo sredstva več donatorjev in niso rezervirana za določene postavke ali kategorije odhodkov, tj. v primeru večdonatorskih ukrepov.

1. Te organizacije v svojih računovodskih in revizijskih postopkih, postopkih notranjega nadzora in postopkih naročil uporabljajo standarde, ki nudijo jamstva, enakovredna mednarodno sprejetim standardom.

2. Komisija nadzoruje izvajanje dejavnosti, ki se financirajo iz sredstev ERS, v mednarodnih organizacijah. Takšen nadzor se izvaja pred odobritvijo, z naknadnimi pregledi ali s kombiniranim postopkom.

3. Posamični sporazum za dodelitev financiranja, sklenjen z mednarodno organizacijo, vsebuje podrobne določbe glede izvajanja nalog, ki so zaupane mednarodni organizaciji.

4. Mednarodne organizacije, na katere se prenesejo naloge izvajanja, v skladu s členom 14(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev iz ERS.







POGLAVJE 3

Finančni udeleženci

Člen 30

Komisija zagotovi vsakemu finančnemu udeležencu sredstva, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog, in pripravi akt o ustanovitvi, ki podrobno opisuje njegove naloge, pravice in obveznosti.







Oddelek 1

Načelo ločitve nalog

Člen 31

Naloge odredbodajalca in računovodje so ločene in medsebojno nezdružljive.







Oddelek 2

Odredbodajalec

Člen 32

1. V okviru finančnega izvajanja dejavnosti iz člena 2 Komisija opravlja naloge odredbodajalca.

2. Komisija določi osebje na ustreznih položajih, na katerega prenese naloge odredbodajalca, obseg prenesenih pooblastil in možnost, da jih osebe, na katere se pooblastila prenesejo, prenesejo naprej.

3. Pooblastila odredbodajalca se prenesejo ali nadalje prenesejo samo na osebje.

4. Odredbodajalci na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa lahko ukrepajo samo v mejah, ki jih določa instrument prenosa ali nadaljnjega prenosa. Pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa lahko pri njegovi nalogi pomaga eden ali več članov osebja, ki se jim v okviru njihove odgovornosti zaupa izvedba dejavnosti, potrebnih za izvajanje sredstev ERS in pripravo zaključnega računa.

▼M1

5. Kadar vodje delegacij Unije delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu z drugim odstavkom člena 17, je Komisija kot pristojna institucija zadolžena za določanje, izvajanje, nadzor in ocenjevanje njihovih dolžnosti in odgovornosti v vlogi odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Komisija o tem hkrati obvesti visokega predstavnika.

▼B

Člen 33

Odredbodajalec je odgovoren za:

(a) izplačevanje prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

(b) zagotavljanje, da so izpolnjene zahteve po zakonitosti in pravilnosti.

Člen 34

1. Za izplačevanje izdatkov odredbodajalci na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa prevzemajo finančne obveznosti in, kjer je ustrezno, pravne obveznosti, potrjujejo izdatke in odobravajo plačila ter pripravljajo predhodna poročila o izvajanju sredstev ERS.

2. Izvrševanje prihodkov obsega pripravo ocen terjatev, ugotavljanje upravičenih zneskov, ki jih je treba izterjati, in izdajo nalogov za izterjavo. Kadar je to primerno, vključuje tudi odločitev, da se ugotovljene upravičenosti ne izterjajo.

Člen 35

Razen v primerih centraliziranega upravljanja ali skupnega upravljanja z mednarodnimi organizacijami izvaja dejavnosti v zvezi z izvajanjem programov ali projektov nacionalni ali regionalni odredbodajalec, kot je opredeljeno v členu 35 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES in ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, v tesnem sodelovanju s Komisijo v skladu s členi 34, 35 in 36 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES.

Člen 36

1. Če odredbodajalec na podlagi prenosa ugotovi težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev ERS, skupaj z nacionalnimi ali regionalnimi odredbodajalci vzpostavi vse potrebne stike, da odpravi težave in sprejme vse potrebne ukrepe.

1. V primerih, v katerih nacionalni ali regionalni odredbodajalec ne opravlja nalog, ki jih ima na podlagi Sporazuma AKP-ES, ali jih ne more opravljati, lahko odredbodajalec na podlagi prenosa začasno prevzame njegov položaj in v tem primeru lahko Komisija iz sredstev, dodeljenih zadevni državi AKP, prejme nadomestilo za dodatno upravno delovno obremenitev.

2. Vsak ukrep, ki ga sprejme odredbodajalec na podlagi prenosa v skladu z odstavkom 1, se sprejme v imenu in na odgovornost zadevnega nacionalnega ali regionalnega odredbodajalca.

Člen 37

1. Odredbodajalec na podlagi prenosa v skladu z minimalnimi standardi, ki jih sprejme Komisija, in ob primernem upoštevanju tveganj, povezanih z upravljavskim okoljem ter naravo financiranih ukrepov, sestavi organizacijsko strukturo in postopke notranje uprave in nadzora, ustrezne opravljanju njegovih nalog, vključno, če je primerno, z naknadnimi pregledi.

2. Pred odobritvijo dejavnosti člani osebja, razen člana osebja, ki je postopek začel, preverijo operativne in finančne vidike. Začetek ter predhodni in naknadni pregled navedene dejavnosti so ločene funkcije.

3. Vse osebje, pristojno za nadzor upravljanja finančnih dejavnosti, je primerno strokovno usposobljeno. Osebje spoštuje poseben kodeks strokovnega ravnanja, ki ga določi Komisija.

4. Član osebja, ki sodeluje pri finančnem upravljanju in nadzoru transakcij ter meni, da je sklep, ki ga mora na zahtevo svojega nadrejenega izvesti ali se z njim strinjati, nepravilen ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja ali s strokovnimi pravili, ki jih mora upoštevati, pisno obvesti odredbodajalca na podlagi prenosa in če slednji ne ukrepa, komisijo iz člena 54(3).

4. V primeru goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki lahko škoduje interesom Skupnosti, obvesti organe in telesa, imenovana na podlagi ustrezne zakonodaje.

Člen 38

Odredbodajalec na podlagi prenosa poroča Komisiji o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu predstavljajo resničen in pošten odraz, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.

Navedeno poročilo opisuje rezultate dejavnosti glede na zastavljene cilje, tveganja, povezana s temi dejavnostmi, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranjega nadzora. Notranji revizor se seznani z letnim poročilom in vsemi drugimi posredovanimi informacijami. Komisija vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu povzetek letnega poročila o dejavnostih za preteklo leto. ►M1 Letna poročila o dejavnostih, ki jih pripravijo odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil, se dajo na voljo tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. ◄

▼M1

Člen 38a

1. Če vodje delegacij Unije delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu z drugim odstavkom člena 17, tesno sodelujejo s Komisijo za pravilno izvajanje sredstev, da se zagotovijo zlasti zakonitost in pravilnost finančnih transakcij, spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja pri upravljanju sredstev in učinkovita zaščita finančnih interesov Unije.

V ta namen sprejmejo potrebne ukrepe za preprečitev kakršne koli situacije, ki bi lahko ogrozila odgovornost Komisije za izvajanje sredstev ERS, za katero so pristojni na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, ter kakršnega koli navzkrižja prednostnih nalog, ki lahko vpliva na izvajanje nalog finančnega poslovodenja, ki jih opravljajo na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil.

Kadar nastane vrsta situacije ali navzkrižja, kot sta opredeljena v drugem pododstavku, vodje delegacij Unije o tem takoj obvestijo odgovorne generalne direktorje Komisije in ESZD. Ti generalni direktorji sprejmejo ustrezne ukrepe za ureditev razmer.

2. Če se vodje delegacij Unije znajdejo v situaciji iz člena 37(4), se obrnejo na posebno komisijo za finančne nepravilnosti, ustanovljeno v skladu s členom 54(3). V primeru kakršnega koli nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Unije, o tem obvestijo organe in telesa, imenovane na podlagi veljavne zakonodaje.

3. Vodje delegacij Unije, ki delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu z drugim odstavkom člena 17, vsako leto poročajo svojemu odredbodajalcu na podlagi prenosa pooblastil, tako da lahko ta vključi njihova poročila v svoje letno poročilo o dejavnostih iz člena 38. Poročila vodij delegacij Unije vključujejo informacije o učinkovitosti in uspešnosti notranjih sistemov upravljanja in nadzora, vzpostavljenih v njihovi delegaciji, ter o upravljanju poslov, glede katerih so pooblastila nadalje prenesena nanje, ter zagotovilo v skladu s členom 54(2a). Ta poročila se priložijo letnemu poročilu o dejavnostih, ki ga pripravi odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil, in se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu ob upoštevanju njihove zaupnosti, kadar je to potrebno.

Vodje delegacij Unije v celoti sodelujejo z institucijami, ki so vključene v postopek razrešnice, in po potrebi zagotovijo vse potrebne dodatne informacije. V zvezi s tem se lahko od njih zahteva, da se udeležujejo sestankov zadevnih organov in pomagajo odgovornemu odredbodajalcu na podlagi prenosa pooblastil.

4. Vodje delegacij Unije, ki delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu z drugim odstavkom člena 17, odgovorijo na vsako zahtevo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil na zahtevo le-tega ali, v zvezi z razrešnico, na zahtevo Evropskega parlamenta.

5. Komisija zagotovi, da zaradi nadaljnjega prenosa pooblastil ni oviran postopek razrešnice iz členov 142, 143 in 144.

▼B







Oddelek 3

Računovodja

Člen 39

1. Komisija imenuje računovodjo, ki je odgovoren za:

(a) pravilno izvajanje izplačil, pobiranje prejemkov in izterjavo zneskov, prepoznanih kot terjatve;

(b) pripravo in predložitev zaključnega računa v skladu z naslovom VIII;

(c) vodenje zaključnega računa za: (i) sredstva iz člena 15, razen sredstev za Sklad za spodbujanje naložb, in subvencije obrestnih mer; (ii) obveze iz člena 70; (iii) izplačila, prihodek in dolgove;

(d) določanje računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta v skladu z naslovom VIII;

(e) določanje in potrjevanje računovodskih sistemov in, če je primerno, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec na podlagi prenosa, za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij;

(f) vodenje zakladnice.

1. Računovodja je pooblaščen za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje iz točke (e) prvega pododstavka.

▼M1

Računovodja Komisije bo še naprej pristojen za celotno izvajanje sredstev ERS, vključno z računovodskimi operacijami, ki se nanašajo na sredstva ERS, glede katerih se pooblastila nadalje prenesejo na vodje delegacij Unije.

▼B

2. Računovodja pridobi vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki daje resnično sliko finančne uporabe sredstev ERS, od odredbodajalca na podlagi prenosa in od EIB, ki vsak zase jamčita za njihovo zanesljivost.

Člen 40

1. Preden Komisija sprejme zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer potrdi tudi, da ima primerno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resničen in pošten odraz finančnega stanja ERS.

1. V ta namen se računovodja prepriča, da:

(a) je bil zaključni račun pripravljen v skladu z računovodskimi pravili, metodami in računovodskimi sistemi, vzpostavljenimi pod njegovo odgovornostjo, kakor je v tej uredbi določeno za zaključni račun ERS;

(b) so v zaključni račun vključeni vsi prihodki in odhodki.

1. Odredbodajalec na podlagi prenosa pošlje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.

1. Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovim nadzorom.

Člen 41

Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebni za potrditev zaključnega računa. Računovodja po potrebi izrazi pridržke ter natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov.

Člen 42

Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, je samo računovodja pooblaščen za upravljanje gotovine in gotovini podobnih sredstev. Odgovoren je za njihovo hrambo.

Člen 43

Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, lahko samo računovodja pri opravljanju svojih nalog določene naloge prenese na podrejeno osebje.

Odločba o prenosu nalog določa naloge, ki se prenesejo na te osebe.







Oddelek 4

Plačilni zastopnik

Člen 44

1. Za izvedbo plačil, predvidenih v členu 37(1) in (4) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES ali v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, računovodja odpre račune, če je primerno, pri finančnih ustanovah v državah AKP in ČDO za plačila v nacionalnih valutah držav AKP ali v lokalnih valutah ČDO ter pri finančnih ustanovah v državah članicah za plačila v eurih in drugih valutah.

2. Te finančne ustanove, ki delujejo kot plačilni zastopniki, izvajajo plačila po navodilih računovodje.

3. V skladu s členom 37(2) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES vloge na računih pri finančnih ustanovah v državah AKP in ČDO nimajo obresti in slednje ne prejmejo nobenega nadomestila za njihove storitve.

3. V skladu s členom 1(6) Notranjega sporazuma vloge na računih pri finančnih ustanovah v državah članicah imajo obresti. Te obresti se knjižijo na enega od računov, predvidenih v navedenem členu.

Člen 45

Odnosi med Komisijo in plačilnimi zastopniki, predvidenimi v členu 37 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES ali v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, so predmet pogodb. Ko so podpisane, se navedene pogodbe pošljejo Računskemu sodišču v vednost.

Člen 46

1. Komisija s posebnih računov, odprtih v skladu s členom 59(3), prenese potrebne zneske, da zagotovi sredstva na računih, odprtih v njenem imenu v skladu s členom 44. Ti prenosi se opravijo na podlagi potrebe po gotovini za projekte in programe.

2. Komisija si prizadeva, da opravi vsa črpanja s svojih posebnih računov, navedenih v prvem pododstavku člena 59(3), na takšen način, da ohrani razporeditev svojih sredstev na navedenih računih ustrezno razmerjem, po katerih posamezne države članice prispevajo v ERS.

Člen 47

Podpisi osebja Komisije, ki je pooblaščeno za izvajanje transakcij na računih ERS, se deponirajo pri zadevnih bankah, ko se računi odprejo, ali v primeru osebja, ki se pooblasti pozneje, ob njihovem imenovanju.







Oddelek 5

Upravitelj plačil

Člen 48

1. Za izvedbo plačil, predvidenih v členu 44, računovodja imenuje upravitelja plačil, ki izvaja lokalna plačila prek računa plačilnega zastopnika.

2. Upravitelji plačil se izberejo med uradniki ali, če je treba in le v ustrezno utemeljenih primerih, med drugimi člani osebja.

Člen 49

1. Upravitelj plačil se imenuje s sklepom računovodje, ki ga izda na podlagi primerno utemeljenega predloga pristojnega odredbodajalca. Ta sklep določa odgovornosti in obveznosti upravitelja plačil in odredbodajalca.

1. Določa vsaj:

(a) pogostnost predložitve dokazil in postopek za njihovo predložitev;

(b) postopek, ki se uporabi za zagotavljanje sredstev na računu plačilnega zastopnika;

(c) rok veljavnosti pooblastila, ki ga da računovodja upravitelju plačil;

(d) podatke o imenovanem upravitelju plačil.

1. Tudi sklep iz prvega pododstavka se lahko spremeni s sklepom računovodje, ki ga izda na podlagi primerno utemeljenega predloga pristojnega odredbodajalca.

2. Upravitelj plačil lahko po navodilih računovodje v mejah pozitivnega stanja na računu plačilnega zastopnika pri banki izvrši ustrezno odobrena plačila tretjim osebam.

Člen 50

Zagotavljanje sredstev na lokalnih bančnih računih

Računovodja zagotavlja sredstva na računih plačilnega zastopnika in spremlja odpiranje teh bančnih računov, prenos nalog podpisnika in kontrole na kraju samem ter v centraliziranih računovodskih evidencah.

Sredstva na računih plačilnih zastopnikov se lahko zagotavljajo neposredno z raznimi lokalnimi prihodki, kot so prihodki iz:

(a) raznih vračil;

(b) nalogov za izterjavo.







POGLAVJE 4

Odgovornost finančnih udeležencev







Oddelek 1

Splošna pravila

Člen 51

1. Brez poseganja v kakršne koli disciplinske ukrepe lahko organ, ki jih je imenoval, odredbodajalcem na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa kadar koli začasno ali dokončno prekliče pooblastilo.

2. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko Komisija računovodje kadar koli začasno ali dokončno suspendira.

3. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko organ, ki jih je imenoval, upravitelje plačil kadar koli začasno ali dokončno suspendira.

Člen 52

1. Določbe tega poglavja ne posegajo v kazenskopravno odgovornost, ki jo lahko imajo finančni udeleženci iz člena 51 na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje in veljavnih določb o varstvu finančnih interesov Skupnosti ter o boju proti korupciji osebja ali uradnikov držav članic.

2. Odredbodajalci, računovodje ali upravitelji plačil so disciplinsko in odškodninsko odgovorni, kakor je določeno v kadrovskih predpisih, brez poseganja v člene 53 do 56 te uredbe.

2. V primeru goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki lahko škoduje interesom Skupnosti, se zadeva posreduje pristojnim organom ali telesom.







Oddelek 2

Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce

Člen 53

Odškodninska odgovornost odredbodajalca iz člena 52(2) se uporablja zlasti, če:

(a) odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti določa, katere upravičene zneske je treba izterjati, ali izdaja naloge za izterjavo, prevzema obveznosti, odobrava izdatke ali podpisuje odredbe za plačilo, ne da bi pri tem upošteval to uredbo;

(b) odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbo za plačilo, zaradi česar lahko pride do civilne tožbe Komisije s strani tretjih oseb.

Člen 54

1. Če odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa meni, da je odločitev, ki jo mora sprejeti na podlagi svojih pristojnosti, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja, o tem pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel naloge. Če organ, ki je nanj prenesel naloge, da odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa utemeljeno pisno navodilo, da sprejme zadevno odločitev, slednji za odločitev ne odgovarja.

2. V primeru nadaljnjega prenosa nalog v okviru njegovih služb odredbodajalec na podlagi prenosa ostane odgovoren za učinkovitost in uspešnost notranjih sistemov upravljanja in nadzora ter za izbiro odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa.

▼M1

2a. V primeru nadaljnjega prenosa pooblastil na vodje delegacij Unije je odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil odgovoren za določanje notranjih sistemov upravljanja in nadzora, njihovo učinkovitost in uspešnost. Vodje delegacij Unije so odgovorni za ustrezno vzpostavitev in delovanje teh sistemov v skladu z navodili odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil ter za upravljanje sredstev in poslov, ki jih v okviru svoje odgovornosti izvajajo znotraj delegacije Unije. Preden prevzamejo svoje dolžnosti, morajo opraviti posebne tečaje usposabljanja s področja nalog in pristojnosti odredbodajalcev ter izvajanja sredstev ERS, v skladu s členom 37(3).

Vodje delegacij Unije poročajo o svojih nalogah na podlagi prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 38a(3).

Vodje delegacij Unije vsako leto odredbodajalcu na podlagi prenosa pooblastil predložijo zagotovilo o notranjih sistemih upravljanja in nadzora, vzpostavljenih v njihovi delegaciji, pa tudi o upravljanju dejavnosti, glede katerih so pooblastila nadalje prenesena nanje, ter o njihovih rezultatih, da lahko odredbodajalec pripravi svojo izjavo o zanesljivosti, kakor je določeno v členu 38.

▼B

3. Posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, je pristojna, da ugotovi obstoj finančne nepravilnosti v zvezi z ERS in morebitne posledice. Glede upravljanja sredstev ERS s strani Komisije se primeri finančnih nepravilnosti predložijo omenjeni komisiji v skladu s členom 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

3. Na podlagi mnenja te komisije Komisija odloči, ali naj začne postopek ugotavljanja disciplinske ali odškodninske odgovornosti. Če komisija odkrije sistemske težave, pošlje odredbodajalcu na podlagi prenosa, če slednji ni vpletena oseba, in notranjemu revizorju, poročilo s priporočili.

▼M1

4. Kadar vodje delegacij Unije delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu z drugim odstavkom člena 17, je posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija v skladu z odstavkom 3 tega člena, pristojna v zadevah iz navedenega odstavka 3.

Če posebna komisija za finančne nepravilnosti ugotovi sistemske probleme, pošlje poročilo s priporočili odredbodajalcu, visokemu predstavniku in odredbodajalcu na podlagi prenosa, če problemi odredbodajalca ne zadevajo, ter notranjemu revizorju.

Na podlagi mnenja posebne komisije za finančne nepravilnosti lahko Komisija od visokega predstavnika zahteva, da kot organ za imenovanje začne postopek zoper odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, ki bo imel za posledico disciplinski ukrep ali plačilo odškodnine, če nepravilnosti zadevajo pooblastila Komisije, ki so jim bila dodeljena na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. V takem primeru bo visoki predstavnik uvedel ustrezne ukrepe skladno s kadrovskimi predpisi za uveljavitev sklepov o disciplinskih ukrepih in/ali plačilu odškodnine, kakor priporoča Komisija.

Države članice v celoti podpirajo Unijo pri uveljavljanju kakršne koli odgovornosti za začasno osebje v skladu s členom 22 kadrovskih predpisov, za katero se uporablja člen 2(e) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

▼B







Oddelek 3

Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in upravitelje plačil

Člen 55

Računovodja disciplinsko in odškodninsko odgovarja, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Zlasti lahko odgovarja za naslednje oblike kršitev:

(a) če izgubi ali poškoduje denarna sredstva, sredstva in listine, za katere je pristojen;

(b) če neupravičeno spremeni bančne račune ali poštne žiro račune;

(c) če izterja ali izplača zneske, ki niso v skladu z ustreznim nalogom za izterjavo ali izplačilo;

(d) če ne izterja zapadle terjatve.

Člen 56

Upravitelj plačil disciplinsko in odškodninsko odgovarja, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Zlasti lahko odgovarja za naslednje oblike kršitev:

(a) če izgubi ali poškoduje denarna sredstva, sredstva in listine, za katere je pristojen;

(b) če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil;

(c) če izvrši plačila drugim osebam, kot so upravičene do njih;

(d) če ne izterja zapadle terjatve.







POGLAVJE 5

Prihodki







Oddelek 1

Sredstva ers, ki se dajo na razpolago

Člen 57

1. V skladu s členom 7 Notranjega sporazuma se zgornja meja letnega zneska prispevkov za leto n + 2 in letni znesek prispevka za leto n + 1 določita v skladu s postopkom iz odstavkov 2 do 7. Letni prispevki se plačajo v treh obrokih. Določijo se v skladu s postopkom iz odstavkov 2 do 7.

2. Komisija do 15. oktobra leta n predstavi predlog, ki vsebuje:

— zgornjo mejo letnega zneska prispevka za leto n + 2,

— letni znesek prispevka za leto n + 1,

— znesek prvega obroka prispevka za leto n + 1.

2. Svet odloči o tem predlogu do 15. novembra leta n.

2. Države članice plačajo prvi obrok prispevka za leto n + 1 najpozneje do 21. januarja leta n + 1.

3. Komisija do 15. junija leta n + 1 predstavi predlog, ki vsebuje:

— znesek drugega obroka prispevka za leto n + 1,

— spremenjeni letni znesek prispevka za leto n + 1 v skladu z dejanskimi potrebami, če bi, v skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma, letni znesek odstopal od dejanskih potreb.

3. Svet odloči o predlogu najpozneje v 21 koledarskih dneh po predstavitvi predloga s strani Komisije.

3. Države članice plačajo drugi obrok najpozneje v 21 koledarskih dneh po datumu, ko so bile uradno obveščene o odločitvi Sveta.

4. Komisija, upoštevajoč ocene EIB o upravljanju in dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencijami obrestne mere, do 15. junija leta n + 1 pripravi in pošlje Svetu poročilo o obveznostih, plačilih in letnem obsegu pozivov za prispevke, ki so bili namenjeni v letu n in ki jih je treba nameniti v letih n + 1 in n + 2. Ti zneski za leti n + 1 in n + 2 so odvisni od zmožnosti učinkovitega zagotavljanja predlaganega obsega sredstev.

5. Komisija do 10. oktobra leta n + 1 predstavi predlog, ki vsebuje:

— tretji obrok letnega prispevka za leto n + 1,

— spremenjeni letni znesek prispevka za leto n + 1 v skladu s dejanskimi potrebami, če bi, v skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma, letni znesek odstopal od dejanskih potreb.

5. Svet odloči o predlogu najpozneje v 21 koledarskih dneh po predstavitvi predloga s strani Komisije.

5. Države članice plačajo tretji obrok najpozneje v 21 koledarskih dneh po datumu, ko so bile uradno obveščene o odločitvi Sveta.

6. Vsota obrokov, predvidena za določeno leto, ne sme presegati letnega zneska prispevka, določenega za to leto. Letni znesek prispevka ne sme presegati zgornje meje, določene za to leto. Zgornje meje ni mogoče zvišati, razen v skladu s členom 7(4) Notranjega sporazuma. Morebitno zvišanje zgornje meje se vključi v predloge iz odstavkov 2 do 5.

7. Zgornja meja letnega zneska prispevka za leto n + 2, letni znesek prispevka za leto n + 1 in obroki v skladu s členi 1 do 5 določajo:

(a) znesek, ki ga upravlja Komisija, in

(b) znesek, ki ga upravlja EIB, vključno s subvencijami obrestne mere.

Člen 58

1. Obroki, ki jih plačajo posamezne države članice in so navedeni v členu 57, se določijo tako, da so sorazmerni s prispevki, ki jih te države članice namenijo za ERS in so določeni v členu 1(2) Notranjega sporazuma.

2. Pri pozivih za prispevke se najprej porabijo zneski, določeni v prejšnjih ERS, in sicer eden za drugim.

Člen 59

1. Finančni prispevki držav članic so izraženi v eurih.

2. Vsaka država članica plača znesek svojega prispevka v eurih.

3. Znesek finančnega prispevka, dolgovan Komisiji na podlagi člena 57(7)(a), vsaka država članica knjiži v dobro na posebnem računu, imenovanem „Komisija Evropskih skupnosti – Evropski razvojni sklad“ in odprtem pri emisijski banki navedene države članice ali finančni ustanovi, ki jo določi navedena država članica. Znesek prispevka ostane na posebnih računih, dokler ni treba opraviti plačil, predvidenih v členu 37 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES ali v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

3. Znesek finančnega prispevka, dolgovan EIB na podlagi člena 57(7)(b) te uredbe, vsaka država članica knjiži v dobro v skladu s členom 146.

3. Po potrebi Komisija zagotovi primerno tehnično pomoč za izvajanje sklepov Sveta iz člena 57.

Člen 60

1. Če obrok prispevkov, plačljivih na podlagi tega člena, ni plačan do zadevnega roka, določenega v odstavkih 2 do 5 člena 57, mora zadevna država članica plačati obresti za neplačani znesek.

2. Obresti za neplačane zneske se zaračunajo po obrestni meri dveh odstotnih točk nad obrestno mero, ki jo uporablja Evropska centralna banka v svojih glavnih dejavnostih refinanciranja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti, kakor je objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije. Obrestna mera se poveča za četrtino odstotne točke za vsak zamujen mesec.

2. Obresti se plačajo za celotno obdobje zamude in se računajo od prvega koledarskega dne po izteku roka plačila za zadevni obrok.

3. Za znesek, dolgovan Komisiji na podlagi člena 57(7)(a), se zamudne obresti knjižijo v dobro na enega od računov iz člena 1(6) Notranjega sporazuma.

3. Za znesek, dolgovan EIB na podlagi člena 57(7)(b), se zamudne obresti knjižijo v dobro Sklada za spodbujanje naložb.

Člen 61

Ob izteku finančnega protokola iz Priloge Ib k Sporazumu AKP-ES Komisija zahteva tisti del prispevkov, ki jih mora država članica še plačati v skladu s členom 57, kot se zahteva v skladu s pogoji iz te uredbe.







Oddelek 2

Ocene terjatev

Člen 62

1. Pristojni odredbodajalec najprej pripravi oceno terjatve za vsak ukrep ali okoliščine, na podlagi katerih lahko nastane ali se spremeni znesek, ki se dolguje ERS.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ocena terjatev ne pripravi, dokler države članice ne dajo Komisiji na voljo zneskov svojih prispevkov v ERS, določenih v členih 57 in 58. Pristojni odredbodajalec izda nalog za izterjavo za te zneske.

3. Člen 77 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za izvajanje odstavka 1.







Oddelek 3

Ugotovitev zneskov terjatev

Člen 63

1. Ugotovitev zneska terjatve je dejanje, s katerim odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa:

(a) preveri, ali obstaja dolg;

(b) ugotovi ali preveri resničnost in znesek dolga;

(c) preveri pogoje, v katerih je dolg zapadel.

2. Sredstva ERS, dana na razpolago Komisiji, ter vse terjatve v fiksnem znesku in zapadle, ki se potrdijo kot resnične, se ugotovijo z nalogom za izterjavo računovodji, ki mu sledi opomin dolžniku; oba dokumenta pripravi pristojni odredbodajalec.

3. Nepravilno izplačani zneski se izterjajo.

4. Člen 86 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja v zvezi s pogoji, pod katerimi se zamudne obresti plačajo ERS.







Oddelek 4

Odobritev izterjave

Člen 64

1. Odobritev izterjave je dejanje, pri katerem pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa z izdajo naloga za izterjavo da navodilo računovodji, naj izterja terjatev, ki jo je ugotovil.

2. Brez poseganja v pristojnosti držav AKP ali ČDO lahko Komisija formalno določi znesek kot terjatev od oseb razen držav z odločbo, ki je izvršljiva pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 256 Pogodbe.

3. Člena 81 in 84 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljata za izvajanje odstavkov 1 in 2.







Oddelek 5

Izterjava

Člen 65

1. Računovodja ukrepa po nalogu za izterjavo za zneske terjatev, ki jih je pravilno ugotovil pristojni odredbodajalec. Primerno si prizadeva, da ERS prejme svoje prihodke ter zagotovi varovanje njegovih pravic.

2. Računovodja izterja zneske s pobotom z enakovrednimi zahtevki, ki jih imajo ERS ali Skupnost do dolžnikov, ki so sami uveljavili zahtevke do ERS ali Skupnosti, ki so resnični, v fiksnem znesku in zapadli.

3. V zvezi z uporabo lastne delovne sile in posredne decentralizirane dejavnosti iz naslova VI, če se zahtevki ERS do nacionalnega odredbodajalca ne izterjajo v predpisanem roku, pristojni odredbodajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da doseže dejansko poplačilo dolgovanih zneskov, vključno, če je primerno, z začasno prekinitvijo uporabe navedene vrste ureditve za navedeno državo ali ČDO.

4. Če odredbodajalec na podlagi prenosa načrtuje odpoved ali delno odpoved izterjave določenega zneska terjatve, zagotovi, da je odpoved izterjave pravilna in skladna z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. Odločba o odpovedi izterjave je utemeljena. Odredbodajalec lahko prenese odločbo le v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002.

5. Pristojni odredbodajalec lahko prekliče ali prilagodi ugotovljeni znesek terjatev.

6. Za upravičenosti ERS nasproti tretjim osebam in upravičenosti tretjih oseb nasproti ERS velja rok zastaranja petih let.

7. Členi 82 do 85 in 87 do 89 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljajo za izvajanje odstavkov 1 do 6.







POGLAVJE 6

Odhodki







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 66

Vsaka odhodkovna postavka se sprejme, preveri, odobri in plača.







Oddelek 2

Prevzem obveznosti za izdatke

Člen 67

Prevzem obveznosti za izdatke sledi sklepu o financiranju, ki ga sprejme Komisija ali organi, ki jih je Komisija pooblastila.

Člen 68

1. Prevzem finančnih obveznosti je za Komisijo dejavnost, s katero rezervira potrebna sredstva za kritje poznejših plačil za izpolnjevanje pravne obveznosti.

2. Pravna obveznost Komisije je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec sprejme ali ugotovi obveznost do tretjih oseb, ki ima za posledico bremenitev ERS.

3. Finančno obveznost in pravno obveznost sprejme isti odredbodajalec. Pravilo se lahko opusti v naslednjih primerih:

(a) izdatki za poslovanje, ki jih ima Komisija v smislu člena 69(3), za katere so bile finančne obveznosti razdeljene v skladu s členom 69(2);

(b) globalne obveznosti v zvezi s sporazumi o financiranju iz člena 70(3).

Člen 69

1. Finančna obveznost Komisije je posamezna, če sta upravičenec in znesek izdatka določena.

1. Finančna obveznost Komisije je globalna, če vsaj en element, potreben za identifikacijo posamezne obveznosti, še ni določen.

2. Finančne obveznosti za izdatke Komisije za poslovanje se lahko razdelijo na več let v letne obroke. Ustrezne pravne obveznosti določijo navedeno delitev.

3. Za namene člena 68(3)(a) in odstavka 2 tega člena se za izdatek za poslovanje štejejo:

(a) izdatki za človeške vire razen rednega osebja;

(b) izdatki za usposabljanje;

(c) izdatki za službena potovanja;

(d) izdatki za reprezentanco;

(e) izdatki za sejnine;

(f) izdatki za samostojne tolmače in/ali prevajalce;

(g) izdatki za izmenjave uradnikov;

(h) stroški redne najemnine premičnin in nepremičnin;

(i) stroški raznih zavarovanj;

(j) stroški čiščenja in vzdrževanja;

(k) stroški za uporabo telekomunikacijskih storitev;

(l) stroški vode, plina in elektrike;

(m) postavka za redne publikacije.

Člen 70

1. Pristojni odredbodajalec sprejme finančno obveznost, preden prevzame pravno obveznost, ki zavezuje Komisijo, do tretjih oseb.

2. Sklepi o financiranju, ki jih sprejme Komisija v skladu s Sporazumom AKP-ES ali Sklepom o pridružitvi čezmorskih držav, ki ji omogočajo odobritev finančne pomoči iz ERS, povzročijo finančne obveznosti Komisije.

3. Pravne obveznosti Komisije so naslednje:

(a) sporazum o financiranju med Komisijo, ki nastopa v imenu Skupnosti, in upravičenimi državami AKP ali ČDO ali organi, ki jih te imenujejo;

(b) pogodba ali sporazum o donaciji med Komisijo in nacionalnim ali mednarodnim organom iz javnega sektorja ali fizično ali pravno osebo, pristojno za izvajanje dejavnosti.

4. Vsak sporazum o financiranju, pogodba ali sporazum o donaciji izrecno določa, da imajo Komisija, OLAF in Računsko sodišče pooblastilo za nadzor dokumentov in na kraju samem pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli finančna sredstva iz sredstev ERS.

Člen 71

Pri sprejemu finančne obveznosti pristojni odredbodajalec zagotovi, da:

(a) izdatek bremeni pravilno knjigovodsko postavko;

(b) so sredstva na razpolago;

(c) je izdatek v skladu z ustreznimi določbami, zlasti Sporazuma AKP-ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, Notranjega sporazuma, te uredbe in vseh aktov, sprejetih pri izvajanju navedenih določb;

(d) je izpolnjeno načelo dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 72

Pri evidentiranju pravne obveznosti pristojni odredbodajalec zagotovi, da:

(a) je obveznost pokrita z ustrezno finančno obveznostjo;

(b) je izdatek pravilen in v skladu z ustreznimi določbami, zlasti Sporazuma AKP-ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, Notranjega sporazuma, te uredbe in vseh aktov, sprejetih pri izvajanju navedenih določb;

(c) se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.







Oddelek 3

Prevzem obveznosti za izdatke v centraliziranem ali skupnem upravljanju

Člen 73

Če Komisija sredstva ERS upravlja centralizirano ali skupno, se za prevzem obveznosti za izdatke uporabljajo določbe iz tega oddelka.

Člen 74

1. Komisija sklene pravne obveznosti za posamezne finančne obveznosti najpozneje do 31. decembra leta n, pri čemer je leto n tisto leto, v katerem so sprejete posamezne finančne obveznosti Komisije ob upoštevanju člena 68(3).

2. Praviloma globalne finančne obveznosti zajemajo skupni znesek ustrezne posamezne pravne obveznosti, ki jo je prevzela Komisija do 31. decembra leta n + 1, pri čemer je leto n tisto leto, v katerem je bila sprejeta globalna finančna obveznost Komisije v skladu s členom 68(3).

2. Če pa se izvajajo globalne obveznosti iz člena 70(3)(a), Komisija sklene ustrezne posamezne pogodbe in sporazume najpozneje tri leta po datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

2. Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revizijo in ocenjevanjem se lahko sklenejo pozneje. Tudi dodatki k že sklenjenim pogodbam se lahko sklenejo pozneje.

2. Na koncu obdobij iz odstavka 1 ter prvega in drugega pododstavka tega odstavka pristojni odredbodajalec sprosti neuporabljeni saldo ustreznih finančnih obveznosti.

Člen 75

1. Pristojni odredbodajalec pred podpisom evidentira znesek vsake posamezne pravne obveznosti, ki jo je sprejela Komisija po globalni obveznosti, na zaključne račune ERS in jih knjiži pod ustrezno globalno finančno obveznost.

2. Za prevzete pravne obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, in ustrezne finančne obveznosti se končni datum za izvajanje določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, razen v primeru izdatkov za poslovanje iz člena 69(3).

2. Deli teh obveznosti, ki niso bili izvršeni v šestih mesecih po navedenem datumu, se sprostijo in ustrezna odobrena proračunska sredstva zapadejo.

2. Znesek finančne obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo, se sprosti in ustrezna odobrena proračunska sredstva zapadejo.

3. Odstavek 2 se uporablja brez poseganja v sklepe, ki jih lahko sprejme Svet na podlagi členov 96 in 97 Sporazuma AKP-ES.

Člen 76

Projekt se zaključi in sredstva, dodeljena v skladu s členi 73, 74 in 75, se sprostijo, kadar se zaključijo pravne obveznosti, ki jih je prevzela Komisija v zvezi s projektom za tretje osebe, in se v zaključnem računu ERS evidentirajo z njimi povezana plačila in izterjave.







Oddelek 4

Prevzem obveznosti za izdatke v decentraliziranem upravljanju

Člen 77

Če se sredstva ERS upravljajo decentralizirano, se za prevzem obveznosti za izdatke s strani Komisije uporabljajo določbe iz tega oddelka.

Člen 78

1. Sporazumi o financiranju z upravičenimi državami AKP ali ČTO se sklenejo najpozneje do 31. decembra leta n + 1, pri čemer je leto n tisto leto, v katerem je sprejeta globalna finančna obveznost Komisije.

1. Če se sporazumi o financiranju ne sklenejo do roka iz prvega pododstavka, ustrezna odobrena proračunska sredstva zapadejo.

2. Komisija ima obveznost, da izvrši plačilo iz sredstev ERS, kadar koli pristojni odredbodajalec potrdi pogodbe, sporazume o donaciji in ocene programov, kot je predvideno v členu 101(3).

2. Pristojni odredbodajalec pred podpisom evidentira v zaključnem računu ERS znesek vsake posamezne pravne obveznosti, ki jo je potrdil na podlagi globalne obveznosti. Ta znesek knjiži pod globalno finančno obveznost.

3. Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v sklepe, ki jih lahko sprejme Svet na podlagi členov 96 in 97 Sporazuma AKP-ES.

Člen 79

V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja iz člena 11 in v mejah svojih pristojnosti si Komisija prizadeva zagotoviti, da:

(a) se pravne obveznosti za izvajanje sporazumov o financiranju iz člena 78(1) sklenejo najpozneje tri leta po datumu sklenitve ustreznega sporazuma o financiranju. Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revizijo in ocenjevanjem ter dodatki k že sklenjenim pogodbam se lahko sklenejo pozneje;

(b) prenehajo obveznosti za znesek posamezne finančne obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti za izvajanje sporazuma o financiranju iz člena 78(1) in za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo.

Ob izteku katerega koli roka, določenega v sporazumih o financiranju, za sklenitev pravnih obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka, pristojni odredbodajalec sprosti neuporabljeni saldo ustreznih finančnih obveznosti.

Pravne obveznosti iz točke (b) prvega pododstavka so pogodbe, sporazumi o donacijah ali ocene programov, ki jih je sklenila država AKP ali ČDO ali njeni organi ter pogodbe in sporazumi o donacijah, ki jih je sklenila Komisija v njihovem imenu. Za izvajanje tega pododstavka Komisija sporazumno z upravičenimi državami AKP in ČDO vključi ustrezne določbe v sporazume o financiranju iz člena 78(1).

Člen 80

Zaključek projekta in sprostitev sredstev, dodeljenih v skladu s členoma 78 in 79, izvede država AKP ali ČDO ali njeni organi in/ali Komisija v njihovem imenu ali za njihov račun v zvezi z navedenim projektom za tretje osebe, potem ko se zaključijo prevzete pravne obveznosti ter ko se v zaključnem računu ERS evidentirajo z njimi povezana plačila in izterjave.







Oddelek 5

Potrditev izdatkov

Člen 81

1. Potrditev izdatkov je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec:

(a) preveri obstoj pravice upnika;

(b) ugotovi ali preveri resničnost in znesek zahtevka;

(c) preveri pogoje, v katerih zapade plačilo.

2. Členi 97 do 101 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljajo za potrditev izdatkov.







Oddelek 6

Odobritev izdatkov

Člen 82

1. Odobritev izdatka je dejanje, pri katerem pristojni odredbodajalec, ki je preveril, da so sredstva na razpolago, in izdal nalog za plačilo, da navodilo računovodji, da plača znesek izdatka, ki ga je potrdil.

2. Kadar se periodična plačila izvršijo za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.

3. Člena 102 in 103 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljata za izvajanje tega člena.







Oddelek 7

Plačilo izdatkov

Člen 83

1. Plačilo se izvede ob predložitvi dokazila, da je zadevno dejanje skladno s temeljnim aktom ali pogodbo. Zajema eno ali več naslednjih dejavnosti:

(a) plačilo celotnega zneska, ki se dolguje;

(b) plačilo zneska, ki se dolguje, na enega od naslednjih načinov: (i) predhodno financiranje, ki se lahko razdeli na več plačil; (ii) eno ali več vmesnih plačil; (iii) plačilo razlike zneska, ki se dolguje.

2. Ko se izvedejo plačila, je treba v zaključnem računu razlikovati med različnimi vrstami plačil iz odstavka 1.

3. Člena 104 in 105 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljata.

Člen 84

Računovodja izvede plačilo izdatkov v mejah razpoložljivih sredstev.

Člen 85

Plačila se izvršijo prek bančnih računov iz člena 44. Računovodja določi natančna pravila za odpiranje, upravljanje in uporabo teh računov.

Ta pravila predvidevajo zlasti skupne podpise dveh članov osebja, ki ju je ustrezno pooblastil računovodja, na potrdilih o nakazilu in vseh bančnih plačilih.

Člen 86

Za plačila, ki jih izvede upravitelj plačil, pristojni odredbodajalec zagotovi, da se opravijo pregledi pred izvedbo plačil.







Oddelek 8

Roki za postopke v zvezi z izdatki

Člen 87

1. Postopki potrditve, odobritve in plačila izdatkov se opravijo najpozneje v 90 dneh od datuma zapadlosti plačila. Nacionalni ali regionalni odredbodajalec odobri izdatek in o tem obvesti pristojnega odredbodajalca Komisije najpozneje 45 dni pred iztekom navedenega roka.

2. Upniki, ki prejmejo plačilo z zamudo, so upravičeni do zamudnih obresti v skladu s členom 106 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

3. Terjatve za zamude pri plačilih, za katere je odgovorna Komisija v skladu s členom 37 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES, krije Komisija z računa ali računov, predvidenih v členu 1(6) Notranjega sporazuma.







POGLAVJE 7

Informacijski sistemi

Člen 88

1. Če se postopki v zvezi s prihodki in odhodki upravljajo z računalniškimi sistemi, se lahko listine podpisujejo z računalniško podprtim ali elektronskim postopkom.

2. Člena 107 in 108 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljata za izvajanje tega člena.







POGLAVJE 8

Notranji revizor

Člen 89

Notranji revizor ERS je notranji revizor Komisije. Svoje naloge opravlja v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. Za preverjanje pravilnega delovanja sistemov in postopkov za uporabo sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija na podlagi člena 2, je odgovoren Komisiji. Notranji revizor ne sme biti odredbodajalec niti računovodja.

▼M1

Za namene notranje revizije ESZD so vodje delegacij Unije, ki v skladu z drugim odstavkom člena 17 delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, v zvezi s finančnim poslovodenjem, glede katerega so pooblastila nadalje prenesena nanje, predmet preveritvenih pooblastil notranjega revizorja Komisije.

▼B

Člen 90

1. Notranji revizor svetuje Komisiji, kako naj ravna s tveganji, s pripravo neodvisnih mnenj o kakovosti sistemov upravljanja in nadzora ter s pripravo priporočil za izboljšanje pogojev za izvajanje dejavnosti in za spodbujanje dobrega finančnega poslovodenja.

1. Odgovoren je zlasti za:

(a) preverjanje primernosti in učinkovitosti notranjih sistemov upravljanja in delovanja oddelkov pri izvajanju politik, programov in ukrepov ob upoštevanju tveganja, ki je s tem povezano;

(b) preverjanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranjega nadzora in revizije, ki se uporabljajo za vsako dejavnost za uporabo sredstev ERS.

2. Notranji revizor ima poln in neomejen dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog, po potrebi na kraju samem, tudi v državah članicah in tretjih državah.

3. Notranji revizor poroča Komisiji o svojih ugotovitvah in priporočilih. Komisija zagotovi sprejem ukrepov na priporočila iz revizij. Notranji revizor Komisiji predloži tudi letno notranje revizijsko poročilo, v katerem navede število in vrsto opravljenih revizij, priporočila, ki jih je dal, in ukrepe, sprejete na podlagi priporočil.

4. Komisija vsako leto pošlje organu, ki da razrešnico, poročilo, ki povzema število in vrsto opravljenih notranjih revizij, danih priporočil in ukrepov, sprejetih na podlagi priporočil.

5. Členi 109 do 115 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljajo za izvajanje tega člena.







NASLOV V

JAVNA NAROČILA







POGLAVJE 1

Splošne določbe







Oddelek 1

Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil

Člen 91

1. Pogodbe na podlagi javnih naročil so pogodbe za denarne interese, ki jih pisno sklene en ali več gospodarskih subjektov in en ali več naročnikov v smislu člena 92, da bi proti plačilu cene, ki se v celoti ali delno plača iz sredstev ERS, pridobili premičnine ali nepremičnine, opravili gradbena dela ali storitve.

1. Take pogodbe obsegajo:

(a) dobavne pogodbe;

(b) pogodbe za gradbena dela;

(c) pogodbe za opravljanje storitev.

2. Okvirne pogodbe so pogodbe med enim ali več naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih namen je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki jih je treba oddati v določenem obdobju, zlasti glede cene in po potrebi glede predvidene količine. Urejajo se z določbami tega naslova glede postopka za oddajo javnih naročil, vključno z oglaševanjem.

Člen 92

1. V tem naslovu so naročniki naslednji:

(a) upravičene države AKP ali organi, ki jih te ustrezno pooblastijo, vključno z uradnimi regionalnimi organi, ali njihovi zastopniki;

(b) Komisija, v primeru naročil, ki jih dodeli na lastno odgovornost;

(c) Komisija v imenu in za račun ene ali več upravičenih držav AKP;

(d) nacionalni ali mednarodni javni organ ali fizična ali pravna oseba, ki podpiše sporazum o financiranju ali sporazum o donaciji z eno ali več državami AKP ali s Komisijo za izvajanje programa ali projekta.

2. Postopki javnega naročanja so določeni v sporazumih o financiranju iz člena 70(3).







Oddelek 2

Objava

Člen 93

V mejah pooblastil, ki jih Komisiji daje Sporazum AKP-ES, in v skladu s pogoji iz Priloge IV k Sporazumu Komisija sprejme potrebne ukrepe, da mednarodne postopke javnega razpisa objavi v Uradnem listu Evropske unije in na internetu.







POGLAVJE 2

Postopki oddaje javnih naročil

Člen 94

1. Pogoji za sodelovanje in postopki za dodeljevanje naročil za dejavnosti, ki jih financira ERS v korist držav AKP, so določeni v Prilogi IV k Sporazumu AKP-ES.

1. Postopki za dodelitev naročil za dejavnosti, ki jih financira ERS v korist ČDO, so opredeljeni v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

2. Če Komisija deluje kot naročnik za izvajanje humanitarne pomoči ali pomoči v izrednih razmerah v okviru Sporazuma AKP-ES ali Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, mora izpolnjevati ustrezna pravila Skupnosti o javnih naročilih.

Člen 95

V razpisni dokumentaciji javnega razpisa je predmet naročila opisan v celoti, jasno in natančno; določena so merila za izključitev, izbor in dodelitev, ki se uporabljajo za naročilo.

Člen 96

1. Kandidati ali ponudniki so izključeni iz sodelovanja v postopkih javnih naročil, če:

(a) je proti njim uveden stečajni ali likvidacijski postopek, če z njihovim poslovanjem upravlja sodišče, če so sklenili dogovor z upniki, prenehali poslovati, ali so v postopku v zvezi s temi zadevami, ali so v kakršnih koli podobnih okoliščinah, ki nastanejo iz podobnega postopka, predvidenega v nacionalni zakonodaji ali drugih predpisih;

(b) so bili pravnomočno obsojeni za kaznivo dejanje v zvezi s svojim poslovanjem;

(c) jim lahko naročnik na kakršni koli upravičeni podlagi dokaže hujšo kršitev poklicnih pravil;

(d) niso poravnali obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu z zakoni in predpisi države, v kateri imajo svoj sedež, ali države, v kateri ima sedež naročnik, ali države, v kateri naj bi se pogodba izvajala;

(e) so bili pravnomočno obsojeni zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v kriminalni združbi ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Skupnosti;

(f) zanje trenutno velja upravna kazen iz člena 99.

1. Točke (a) do (d) prvega pododstavka se ne uporabljajo za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja blaga, ki dokončno preneha s poslovanjem, ali od stečajnega ali likvidacijskega upravitelja v stečajnem postopku, če se s tem strinjajo upniki, ali v skladu s podobnim postopkom po nacionalni zakonodaji.

2. Kandidati ali ponudniki morajo potrditi, da niso v kateri od situacij iz odstavka 1. Vendar se lahko naročnik vzdrži zahteve po predložitvi takšnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti.

2. Za namen pravilne uporabe odstavka 1 mora kandidat ali ponudnik, kadar koli naročnik to zahteva:

(a) predložiti informacije o lastništvu oziroma upravljanju, nadzoru in pooblastilu za zastopanje pravne osebe, če je kandidat ali ponudnik pravna oseba;

(b) potrditi, da podizvajalec ni v kateri od situacij iz odstavka 1, če se predvideva oddaja naročil podizvajalcem.

3. Člen 133 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za izvajanje tega člena.

Člen 97

Naročilo se ne odda kandidatom ali ponudnikom, pri katerih se med postopkom javnega naročila za to naročilo ugotovi:

(a) navzkrižje interesov;

(b) da so predložili zavajajoče informacije glede na zahteve naročnika, ki so pogoj za udeležbo v postopku javnega naročila, ali pa teh informacij sploh niso predložili;

(c) da so se znašli v eni od situacij za izključitev iz člena 96(1) za določen postopek javnega naročila.

Člen 98

V mejah pooblastil, ki jih Komisiji daje Sporazum AKP-ES, Komisija sprejme ukrepe za uporabo centralne baze podatkov, ki je vzpostavljena v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/202 ter vsebuje podatke kandidatov in ponudnikov, ki so v skladu s pravili iz Priloge IV k Sporazumu AKP-ES v situaciji, ki jih izključuje iz sodelovanja v postopkih za dodelitev naročil za dejavnosti, ki jih financira ERS.

Člen 99

1. Ob upoštevanju Priloge IV k Sporazumu AKP-ES naročnik lahko izreče upravne ali denarne kazni:

(a) kandidatom ali naročnikom v primerih iz člena 97(b);

(b) izvajalcem, za katere je bila ugotovljena resna kršitev pogodbenih obveznosti v zvezi s pogodbami, ki se financirajo iz ERS.

1. Vendar pa mora naročnik v vseh primerih zadevni osebi dati možnost, da predstavi svoje pripombe.

2. Kazni iz odstavka 1 so sorazmerne s pomembnostjo pogodbe in resnostjo kršitve ter lahko vključujejo:

(a) izključitev zadevnega kandidata ali ponudnika ali izvajalca za največ deset let iz oddaje javnih naročil ali donacij, ki se financirajo iz ERS; in/ali

(b) plačilo denarne kazni, ki jo plača kandidat, ponudnik ali izvajalec, ki pa ne preseže vrednosti zadevnega naročila.

3. Člen 134b Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za naročila, ki se financirajo iz sredstev ERS.







NASLOV VI

UPORABA LASTNE DELOVNE SILE IN POSREDNE CENTRALIZIRANE DEJAVNOSTI

Člen 100

Ta naslov ureja uporabo lastne delovne sile in posredne decentralizirane dejavnosti iz člena 24 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES. Smiselno se uporablja za finančno sodelovanje s ČDO.

Člen 101

1. V primeru uporabe lastne delovne sile se projekti in programi izvajajo neposredno prek javnih služb zadevnih držav AKP.

1. Skupnost prispeva h kritju stroškov teh služb tako, da zagotovi opremo in/ali materiale, ki jih zadevna služba nima, in/ali sredstva za pridobitev morebitnega dodatnega osebja, ki ga potrebuje, kot so strokovnjaki iz zadevnih držav AKP ali iz drugih držav AKP. Prispevek Skupnosti pokriva samo stroške, nastale z dodatnimi ukrepi, in začasne izdatke, povezane z izvajanjem, ki so strogo omejeni na zahteve zadevnega projekta.

1. Finančno upravljanje projekta, ki se izvaja z lastno delovno silo v skladu s prvim in drugim pododstavkom, se opravlja z lokalno blagajno predplačil, ki jo upravljata lokalni upravitelj blagajne predplačil in lokalni računovodja, ki ga imenuje nacionalni ali regionalni odredbodajalec po predhodni odobritvi pristojnega odredbodajalca Komisije.

2. V primeru posrednih decentraliziranih dejavnosti naročnik v smislu člena 92(1)(a) zaupa naloge v zvezi z izvajanjem projektov ali programov javnopravnim organom zadevnih držav AKP ali civilnopravnim organom, ki so pravno ločeni od zadevnih držav AKP.

2. V takih primerih zadevni organ prevzame odgovornost za upravljanje in izvajanje programa ali projekta namesto nacionalnega ali regionalnega odredbodajalca. Tako prenesene naloge lahko vključujejo pooblastilo za sklepanje pogodb in upravljanje pogodb ter nadzor del v imenu ali za račun zadevnih držav AKP.

3. Uporaba lastne delovne sile in posredne decentralizirane dejavnosti se izvajajo na podlagi programa ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter ocene njihovih stroškov (v nadaljevanju „ocena programa“). Ocena programa je listina, ki določa program ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter potrebne človeške in materialne vire, ustrezen proračun ter natančno tehnično in administrativno izvedbeno ureditev za decentralizirano izvajanje projekta v določenem obdobju z lastno delovno silo in po možnosti prek javnih naročil in dodelitve posebnih donacij.

3. Vsako oceno progama v primeru uporabe lastne delovne sile pripravita lokalni upravitelj blagajne predplačil in lokalni računovodja iz tretjega pododstavka odstavka 1, v primeru posrednih decentraliziranih dejavnosti pa organ iz odstavka 2. Nato jo pred začetkom dejavnosti, ki jih predvideva, odobrita nacionalni ali regionalni odredbodajalec in pristojni odredbodajalec Komisije.

4. V okviru izvajanja ocen programa iz odstavka 3 postopki javnih naročil in dodelitve donacij ustrezajo tistim iz naslova V oziroma VII.

5. Sporazumi o financiranju iz člena 70(3) morajo predvidevati uporabo lastne delovne sile ali izvajanje posrednih decentraliziranih dejavnosti.

Člen 102

V primeru posrednih decentraliziranih dejavnosti sklene naročnik iz člena 92(1)(a) sporazum o prenosu pooblastil, kadar te naloge zaupa javnim organom zadevnih držav AKP ali organom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve. Ko te naloge naročnik zaupa organu zasebnega prava, sklene pogodbo o opravljanju storitev. Komisija zagotovi, da sporazum o prenosu pooblastil ali pogodba za opravljanje storitev navaja:

(a) primerne določbe za nadzor uporabe sredstev ERS s strani Komisije, OLAF, nacionalnega ali regionalnega odredbodajalca, Računskega sodišča in nacionalnih revizijskih organov v zadevnih državah AKP;

(b) jasno opredelitev ter natančno razmejitev pooblastil, prenesenih na zadevni organ, in pooblastil, ki jih ohrani nacionalni ali regionalni odredbodajalec;

(c) postopke, ki jim je treba slediti pri izvajanju tako prenesenih pooblastil, kakor so izbira ukrepov, ki se bodo financirali, dodelitev naročil ali nadzor del;

(d) možnost naknadnega pregleda in finančnih kazni, če dodelitev sredstev ali naročil, ki jih dodeli zadevni organ, ne ustreza postopkom iz točke (c);

(e) uspešen in učinkovit sistem za notranji nadzor upravljanja dejavnosti, ki vključuje dejansko ločitev nalog odredbodajalca in računovodje;

(f) računovodski sistem, ki omogoča preverjanje pravilne uporabe sredstev ERS in navajanje uporabe sredstev v zaključnem računu ERS.







NASLOV VII

DONACIJE







POGLAVJE 1

Področje uporabe in oblika donacij

Člen 103

1. Donacije so neposredni finančni prispevki v obliki donacije iz sredstev ERS za financiranje:

(a) ukrepa za pomoč pri doseganju ciljev Sporazuma AKP-ES ali Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, ali programa ali projekta, sprejetega v skladu z navedenim sporazumom ali v skladu z navedenim sklepom;

(b) delovanja organa, ki si prizadeva doseči takšen cilj.

1. O donacijah se sklene pisni sporazum ali sprejme odločba Komisije, o kateri se uradno obvesti uspešnega prosilca.

2. Naslednje ne predstavlja donacije za namene tega naslova:

(a) sporazumi o financiranju iz člena 70(3)(a);

(b) javna naročila iz naslova V ali uporaba lastne delovne sile iz naslova VI;

(c) posojila, jamstva, prispevki, pogodbe, subvencije obrestnih mer ali druge finančne dejavnosti, ki jih upravlja EIB;

(d) neposredna ali posredna proračunska pomoč, ali pomoč za oprostitev dolga ali financiranje izvoznih zaslužkov v primeru kratkoročnih nihanj;

(e) plačila, izvršena organom, na katere Komisija prenese naloge izvajanja, kakor je predvideno v členih 25 do 28 ali v okviru skupnega upravljanja iz člena 29.

3. Členi 160 do 184a (Naslov VI „Donacije“) in člen 253 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporabljajo za ta naslov.

Člen 104

1. Donacije so lahko v kateri koli od naslednjih oblik:

(a) povračilo določenega deleža upravičenih stroškov, ki so dejansko nastali;

(b) pavšalni zneski;

(c) pavšalno financiranje;

(d) kombinacija oblik iz točk (a), (b) in (c).

2. Donacije ne smejo preseči skupne zgornje meje, ki je izražena v obliki absolutne vrednosti.







POGLAVJE 2

Načela

Člen 105

1. Za donacije se uporabljata načeli preglednosti in enake obravnave.

1. Donacije se ne smejo seštevati ali dodeljevati za nazaj in morajo vključevati sofinanciranje.

1. Skupni upravičeni stroški za financiranje, kakor so določeni v sporazumu o donaciji, se v nobenem primeru ne smejo preseči.

2. Donacija ne sme imeti namena ali učinka ustvarjanja dobička za upravičenca.

2. Odstavek 2 se ne uporablja za naslednje:

(a) štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam;

(b) nagrade, dodeljene na podlagi natečajev;

(c) ukrepe, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali ustvarjanje dohodka.

Člen 106

1. Donacije so zajete v letnem delovnem programu, ki se objavi na začetku leta.

1. Navedeni letni delovni program se izvaja z objavljanjem razpisov za zbiranje predlogov, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih ali kadar narava upravičenca ali ukrepa ne pušča druge možnosti za določen ukrep ali kadar je upravičenec v Sporazumu AKP-ES in Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav opredeljen kot prejemnik donacije.

1. Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč za obvladovanje kriznih razmer in humanitarno pomoč.

2. Vse donacije, dodeljene med proračunskim letom, se objavijo enkrat letno, pri čemer je treba ustrezno upoštevati zahteve glede zaupnosti in varnosti.

Člen 107

1. Vsak ukrep lahko povzroči dodelitev samo ene donacije iz sredstev ERS kateremu koli upravičencu.

2. Upravičenec lahko prejme le eno donacijo za poslovanje iz sredstev ERS na proračunsko leto.

2. Prosilec nemudoma obvesti odredbodajalce o kakršnih koli večkratnih vlogah in večkratnih donacijah, ki se nanašajo na isti ukrep ali isti delovni program.

2. Isti stroški se nikoli ne financirajo dvakrat iz sredstev ERS.

Člen 108

1. Donacija se lahko dodeli za ukrep, ki se je že začel izvajati le, če lahko prosilec dokaže potrebo po začetku izvajanja ukrepa, preden se dodeli donacija.

1. V takih primerih stroški, upravičeni za financiranje, ne smejo nastati pred datumom oddaje vloge za donacijo, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih ali v primeru izdatkov, potrebnih za pravilno obvladovanje izrednih razmer ali v primeru humanitarne pomoči, kot je predvideno v Sporazumu AKP-ES ali v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

1. Donacije se ne smejo dodeliti za nazaj za že zaključene ukrepe.

2. Donacija za poslovanje se dodeli v šestih mesecih po začetku proračunskega leta upravičenca. Upravičeni stroški za financiranje ne smejo nastati niti preden je bila vložena vloga za donacijo niti pred začetkom proračunskega leta upravičenca.

Člen 109

Z donacijo se ne morejo financirati celotni stroški ukrepa, razen če se to izkaže kot nujno za njegovo izvedbo.

Z donacijo se ne smejo financirati celotni poslovni izdatki upravičenca.







POGLAVJE 3

Postopek oddaje naročila

Člen 110

1. Vloge za donacije se vložijo pisno.

2. Vloge za donacije so upravičene, če jih predložijo naslednje osebe:

(a) pravne osebe; vloge za donacijo so lahko upravičene, če jih vložijo subjekti, ki niso pravne osebe po veljavni nacionalni zakonodaji, pod pogojem, da imajo njihovi predstavniki pooblastilo, da v imenu subjekta prevzamejo pravne obveznosti in finančno odgovornost;

(b) fizične osebe, če tako zahteva narava ali značilnosti ukrepa ali cilja, ki si ga zastavi prosilec.

3. Donacije se ne dodelijo prosilcem, ki so v času postopka za dodelitev donacij v kateri od situacij za izključitev iz členov 96(1), člena 97 in člena 99(2)(a).

3. Prosilci potrdijo, da niso v situaciji, kakršna je navedena v prvem pododstavku. Vendar se lahko odredbodajalec vzdrži zahteve po predložitvi takšnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti.

4. Odredbodajalec lahko prosilcu odredi učinkovite, sorazmerne in odvračalne administrativne in finančne kazni.

4. Takšne kazni se lahko izrečejo tudi upravičencem, ki so ob predložitvi vloge ali v času izvršitve donacije dali lažne izjave pri informacijah, ki jih zahteva odredbodajalec, ali pa teh informacij sploh niso dali.

4. Člen 99 se smiselno uporablja.

Člen 111

1. Merila za izbor so takšna, da omogočajo oceno sposobnosti vlagatelja za izvedbo predlaganega ukrepa ali delovnega programa.

2. Merila za dodelitev, ki se objavijo vnaprej v razpisu za zbiranje predlogov, so takšna, da omogočajo presojo kakovosti predloženih predlogov glede na zastavljene cilje in prednostne naloge.

Člen 112

1. Predlogi se ocenjujejo na podlagi vnaprej objavljenih meril za izbor in dodelitev, z namenom, da se ugotovi, kateri predlogi se lahko financirajo.

2. Pristojni odredbodajalec nato na podlagi ocenjevanja, predvidenega v odstavku 1, sestavi seznam upravičencev in odobrenih zneskov.

3. Pristojni odredbodajalec pisno obvesti prosilce o sprejetih odločitvah za njihove vloge. Če se zaprošena donacija ne dodeli, navede razloge za zavrnitev vloge, zlasti glede na že objavljena merila za izbor in dodelitev.







POGLAVJE 4

Plačilo in nadzor

Člen 113

Ritem plačil določajo finančna tveganja, trajanje in napredovanje ukrepa ali stroški, ki jih ima upravičenec.

Člen 114

Če pristojni odredbodajalec meni, da je ustrezno in sorazmerno, lahko zahteva, da upravičenec vnaprej predloži garancijo, da zmanjša finančna tveganja v zvezi s predhodnim financiranjem.

Člen 115

1. Znesek donacije ne postane dokončen, dokler Komisija ne sprejme končnega poročila in zaključnega računa, ne glede na poznejša preverjanja s strani Komisije.

2. Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti, se donacija začasno prekine ali zmanjša ali preneha, potem ko upravičenec dobi možnost, da predloži svoje pripombe.







POGLAVJE 5

Izvajanje

Člen 116

1. Če izvajanje ukrepa zahteva, da upravičenec dodeli pogodbo za javna naročila, se v sporazumih o donacijah iz člena 103(1) določijo postopki, ki ustrezajo pravilom Skupnosti o javnih naročilih, ki se uporabljajo za sodelovanje z državami nečlanicami.

2. Če je treba za izvedbo ukrepa zagotoviti finančno podporo tretjim strankam, lahko upravičenec donacije dodeli takšno finančno podporo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) finančna podpora ni primarni cilj ukrepa;

(b) pogoji za zagotovitev takšne podpore so strogo določeni v odločbi ali sporazumu o donaciji med upravičencem in Komisijo in ne dopuščajo prostega preudarka;

(c) zadevni zneski so majhni.

3. Vsaka odločba ali sporazum o donaciji izrecno določa, da imajo Komisija, OLAF in Računsko sodišče pooblastilo za nadzor dokumentov in prostorov pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli finančno pomoč iz sredstev ERS.

Člen 117

V okviru decentraliziranega upravljanja iz členov 21 do 24 si Komisija prizadeva spodbujati upravičene države AKP in ČDO k upravljanju katerega cilj je izvajanje določb, ki so enakovredne tistim iz tega naslova.







NASLOV VIII

PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO







POGLAVJE 1

Priprava zaključnega računa

Člen 118

1. Komisija najpozneje do 31. julija vsako leto pripravi zaključni račun ERS, ki opisuje finančno stanje Sklada na dan 31. decembra preteklega leta. Zaključni račun ERS vsebuje:

(a) izkaze stanja iz člena 122;

(b) poročila o finančnem izvajanju iz člena 123;

(c) izkaze stanja in informacije, ki jih pošlje EIB v skladu s členom 149(2).

2. Zaključnemu računu ERS je priloženo poročilo o finančnem upravljanju v letu, ki vsebuje natančen opis:

(a) doseganja ciljev v proračunskem letu v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;

(b) finančnega stanja in dogodkov, ki so bistveno vplivali na dejavnosti, opravljene v proračunskem letu.

Člen 119

Zaključni račun izpolnjuje pravila ter je natančen in izčrpen. Daje resničen in pošten pregled:

(a) sredstev in obveznosti, bremenitev in dohodka, pravic in obveznosti, ki niso prikazane v sredstvih ali obveznosti, ter denarnih tokov v izkazu stanja;

(b) dejavnosti v zvezi s prihodki in odhodki iz sredstev ERS v poročilih o finančnem izvajanju.

Člen 120

Izkazi stanja iz člena 122 se sestavijo v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, in sicer načelom:

(a) delujočega podjetja;

(b) previdnosti;

(c) dosledne uporabe računovodskih metod;

(d) primerljivosti informacij;

(e) pomembnosti;

(f) da neto izravnava ni dovoljena;

(g) vsebine nad obliko;

(h) računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Člen 121

1. V skladu z načelom računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka izkazi stanja iz člena 122 prikazujejo bremenitve in dohodek iz proračunskega leta, ne glede na datum plačila ali izterjave.

2. Vrednost sredstev in obveznosti se določi v skladu s pravili vrednotenja iz člena 129.

Člen 122

1. Računovodja pripravi izkaz stanja v milijonih eurov. Poročila zajemajo:

(a) bilanco stanja, ki predstavlja sredstva in obveznosti ter finančno stanje in poslovni izid ERS na dan 31. decembra preteklega leta; pripravi se v skladu s strukturo, določeno v direktivah Evropskega parlamenta in Sveta o letnih zaključnih računih posameznih vrst gospodarskih družb, vendar ob upoštevanju posebne nara