2008R0826 — SL — 28.08.2008 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 826/2008

z dne 20. avgusta 2008

o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) ( 1 ) ter zlasti člena 43(a), (d) in (j) v povezavi s členom 4 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 28 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je treba pomoč za zasebno skladiščenje dodeliti za maslo ter sire Grana Padano, Parmigiano Reggiano in Provolone. (2) Člen 31 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se pomoč za zasebno skladiščenje lahko dodeli za beli sladkor, oljčno olje, sveže ali ohlajeno meso odraslega goveda, trajne sire in sire, izdelane iz ovčjega in/ali kozjega mleka, prašičje meso ter ovčje in kozje meso. (3) Za pravočasno izvajanje sheme pomoči je treba določiti podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1234/2007. (4) Trenutno je možnost dodelitve pomoči za zasebno skladiščenje določena v uredbah Sveta o skupni ureditvi trgov za nekatere proizvode. Navedene uredbe je nadomestila Uredba (ES) št. 1234/2007. (5) Da se poenostavi in izboljša učinkovitost mehanizmov upravljanja in nadzora, je treba določiti skupna pravila za izvajanje sheme pomoči za zasebno skladiščenje. (6) Pomoč za zasebno skladiščenje proizvodov iz členov 28 in 31 Uredbe (ES) št. 1234/2007 mora biti določena vnaprej ali določena prek razpisnega postopka. (7) Shema pomoči za zasebno skladiščenje proizvodov iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se mora izvajati, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe. (8) Shema pomoči za zasebno skladiščenje proizvodov iz člena 31 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko izvaja, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe. (9) Prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti je povzročilo regionalne razlike, kar pomeni, da imajo nekatere regije zaradi lokalne proizvodnje ali uvoza presežek sladkorja, medtem ko imajo druge primanjkljaj. V regijah s presežkom se pričakuje, da bo na cene na ravni proizvajalca vplival pritisk z zmanjševanjem, ker je lokalna ponudba večja od lokalnega povpraševanja. V regijah s primanjkljajem se pričakuje, da bodo cene na ravni proizvajalca stalnejše, ker lokalna ponudba ne ustreza lokalnemu povpraševanju. Znižanje cen v nekaterih državah članicah ne bo izraženo v povprečni ceni Skupnosti in zato je treba predvideti začetek razpisnih postopkov, omejenih na države članice, v katerih so nacionalne povprečne cene nižje od 80 % referenčne cene. (10) Da se olajšata upravljanje in nadzor, se mora pomoč za zasebno skladiščenje praviloma dodeliti le gospodarskim subjektom, ki so za namene DDV ustanovljeni in registrirani v Skupnosti. (11) Da se zagotovi učinkovit nadzor nad proizvodnjo oljčnega olja in sladkorja, morajo gospodarski subjekti, ki so upravičeni do pomoči za zasebno skladiščenje, izpolnjevati dodatne pogoje. (12) Da se zagotovi ustrezno spremljanje ureditve, morajo biti informacije, potrebne za sklenitev pogodbe o skladiščenju, kot tudi obveznosti pogodbenih strank določene v tej uredbi. (13) Da se zagotovi večja učinkovitost sheme, se morajo pogodbe sklicevati na določeno najmanjšo količino, ki se razlikuje glede na proizvod, če je to primerno, in na obveznosti, ki jih mora izpolniti pogodbena stranka, zlasti tiste, ki pristojnemu organu, odgovornemu za pregled operacij skladiščenja, omogočajo učinkovit pregled skladiščnih razmer. (14) Kadar je pomoč določena prek razpisnega postopka, morajo ponudbe vsebovati vse informacije, ki so potrebne za njihovo oceno, in treba je zagotoviti obveščanje med državami članicami in Komisijo. (15) Na podlagi prejetih ponudb se lahko določi najvišji znesek pomoči. Vendar lahko na trgu nastanejo razmere, v katerih je treba zaradi gospodarskih ali drugih vidikov zavrniti vse prejete ponudbe. (16) Skladiščenje pogodbene količine za dogovorjeno obdobje je ena od prednostnih zahtev za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje. Zaradi upoštevanja poslovne prakse in iz praktičnih razlogov je treba dovoliti mejo odstopanja glede na količino, za katero se dodeli pomoč. (17) V primeru vnaprej določene pomoči bi bila ob upoštevanju nujnosti nekaterih ukrepov zasebnega skladiščenja zaradi gospodarskih razmer morda potrebna varščina, da se zagotovita resnost uporabe in zaželeni učinek ukrepov na trg. Varščina v zvezi z razpisnim postopkom mora zagotoviti, da se ponujene in po možnosti sprejete količine skladiščijo v skladu s pogoji iz te uredbe. Zato je treba sprejeti določbe o sprostitvi in zasegu varščine, vložene v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode ( 2 ). (18) Da se zagotovi ustrezno upravljanje skladiščenja, je primerno sprejeti določbe za zmanjšanje zneska izplačane pomoči, kadar je količina, shranjena v pogodbenem obdobju skladiščenja, manjša od pogodbene količine in kadar obdobje skladiščenja ni v celoti upoštevano. (19) Glede na stanje na trgu in gibanje trga je morda primerno pozvati pogodbeno stranko, naj svoje zaloge nameni za izvoz, takoj ko so uskladiščene. (20) Kadar je znesek pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere mesne proizvode določen vnaprej, veljavna pravila zagotavljajo obdobje za razmislek, da se lahko stanje na trgu oceni, preden se sporočijo odločitve o zahtevkih za pomoč. Poleg tega je treba, kadar je to ustrezno, predvideti določbe za posebne ukrepe, ki bi se uporabljali zlasti pri nerešenih zahtevkih. Namen teh posebnih ukrepov je preprečevanje čezmerne ali špekulativne uporabe sheme za zasebno skladiščenje. Ti ukrepi zahtevajo hitro ukrepanje in Komisija mora imeti pooblastila, da ukrepa brez pomoči Upravljalnega odbora in nemudoma sprejme vse potrebne ukrepe. Ti posebni ukrepi se uporabljajo za goveje meso, prašičje meso ter ovčje in kozje meso. Da se zagotovi pravilno delovanje sheme za zasebno skladiščenje za te proizvode, je treba ohraniti sedanje postopke za sprejemanje ukrepov, kot so bili vzpostavljeni, brez bistvenih sprememb. (21) Določiti je treba pogoje, pod katerimi se lahko dodeli predplačilo, prilagoditev pomoči v primerih, ko pogodbena količina ni povsem upoštevana, preglede skladnosti z upravičenostjo do pomoči, morebitne kazni in informacije, ki jih morajo države članice sporočiti Komisiji. (22) Prav tako je treba določiti podrobna pravila v zvezi z dokumentacijo, knjigovodenjem ter pogostnostjo in naravo pregledov. (23) Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečevanje in kaznovanje nepravilnosti in goljufije. Če se za pogodbene stranke ugotovi, da so dale napačne izjave, jih je treba za eno leto izključiti iz sheme pomoči za zasebno skladiščenje. (24) Ta uredba vključuje nekatere določbe v zvezi z zasebnim skladiščenjem iz Uredbe Komisije (ES) št. 562/2005 z dne 5. aprila 2005 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede medsebojnega obveščanja med državami članicami in Komisijo v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ( 3 ), Uredbe Komisije (ES) št. 952/2006 z dne 29. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 kar zadeva upravljanje notranjega trga za sladkor in sistem kvot ( 4 ), ter Uredbe Komisije (ES) št. 105/2008 z dne 5. februarja 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla ( 5 ). Navedene določbe je treba črtati, navedene uredbe pa je treba ustrezno spremeniti. (25) Ta uredba poleg tega vključuje določbe o zasebnem skladiščenju iz naslednjih uredb, ki jih je treba preklicati in nadomestiti z novo uredbo: — Uredba Komisije (EGS) št. 3444/90 z dne 27. novembra 1990 o podrobnih pravilih za dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje prašičjega mesa ( 6 ), — Uredba Komisije (ES) št. 2659/94 z dne 31. oktobra 1994 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov grana padano, parmigiano-reggiano in provolone ( 7 ), — Uredba Komisije (ES) št. 907/2000 z dne 2. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 v zvezi s podporo zasebnemu skladiščenju na področju govejega in telečjega mesa ( 8 ), — Uredba Komisije (ES) št. 2153/2005 z dne 23. decembra 2005 o sistemu pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja ( 9 ), — Uredba Komisije (ES) št. 6/2008 z dne 4. januarja 2008 o določitvi podrobnih pravil za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje ovčjega in kozjega mesa ( 10 ), — Uredba Komisije (ES) št. 85/2008 z dne 30. januarja 2008 o posebnih pogojih za dodelitev pomoči zasebnemu skladiščenju za ovčje in kozje meso ( 11 ), — Uredba Komisije (ES) št. 414/2008 z dne 8. maja 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v obdobju skladiščenja 2008/2009 ( 12 ). (26) Ukrepi iz te uredbe so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

Uvodne določbe







Oddelek 1

Področje uporabe in splošna pravila za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje

Člen 1

Področje uporabe in opredelitev

1. Ta uredba določa splošna pravila za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za proizvode iz členov 28 in 31 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Uporablja se brez poseganja v posebne določbe iz uredb Komisije, ki uvajajo razpisne postopke ali vnaprej določajo pomoč za zasebno skladiščenje.

2. V tej uredbi „pristojni organi držav članic“ pomenijo službe ali organe, ki jih akreditirajo države članice kot plačilne agencije, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 ( 13 ).

Člen 2

Upravičenost proizvodov

1. Proizvodi izpolnjujejo pogoje za pomoč za zasebno skladiščenje, če poleg zahtev iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 izpolnjujejo še zahteve iz Priloge I k tej uredbi.

2. Maslo, ki se skladišči v državi članici, ki ni država članica proizvajalka, izpolnjuje tudi dodatne zahteve iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Pogoji za dodelitev pomoči za beli sladkor

1. Odločitev o dodelitvi pomoči za zasebno skladiščenje belega sladkorja se lahko sprejme, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) povprečna cena Skupnosti za beli sladkor, zabeležena v sistemu poročanja o cenah, je nižja od 85 % referenčne cene;

(b) zabeležene povprečne cene za beli sladkor bodo glede na stanje na trgu dva meseca verjetno ostale na tej ravni ali pod njo, ob upoštevanju pričakovanih vplivov mehanizmov za upravljanje trga in predvsem umikov.

V skladu z merili iz prvega pododstavka se lahko dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje omeji na države članice, v katerih je povprečna cena za beli sladkor, zabeležena v sistemu poročanja o cenah, nižja od 80 % referenčne cene. Pomoč se dodeli za sladkor, ki ga skladiščijo ali naj bi ga skladiščili odobreni proizvajalci sladkorja v teh državah članicah.

2. Zasebno skladiščenje belega sladkorja se lahko izvaja v obdobju od 1. novembra do 30. junija tržnega leta, v katerem je pomoč dodeljena.

Člen 4

Pogoji za dodelitev pomoči za oljčno olje

Pri uporabi člena 33 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se povprečna cena na trgu zabeleži v obdobju najmanj dveh tednov.

Podrobna pravila glede podatkov, ki jih Komisiji sporočajo države članice, so določena v delu A Priloge III k tej uredbi.

Člen 5

Pogoji za dodelitev pomoči za goveje meso

Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli, če zabeležena povprečna cena Skupnosti za klavne trupe odraslega moškega goveda razreda R3, izračunana v skladu z delom B Priloge III, znaša 2 291 EUR/t ali manj.







Oddelek 2

Splošna pravila za določitev pomoči za zasebno skladiščenje

Člen 6

Postopek za določitev pomoči

Za določitev zneska pomoči za zasebno skladiščenje za proizvode iz členov 28 in 31 Uredbe (ES) št. 1234/2007 Komisija začne razpisni postopek za omejeno obdobje v skladu s členom 9 te uredbe ali vnaprej določi pomoč v skladu s členom 16 te uredbe.

Člen 7

Ponudbe in zahtevki za pomoč za zasebno skladiščenje

▼C1

1. Gospodarski subjekt, ki želi dobiti pomoč, vloži ponudbo v skladu s členom (10)(1) ali zahtevek v skladu s členom 17(1) pri pristojnih organih držav članic, v katerih se proizvodi skladiščijo ali se bodo skladiščili.

▼B

2. V sektorjih, v katerih je shema skladiščenja namenjena le eni ali več regijam ali državam članicam, se lahko ponudbe in zahtevki vložijo le v teh regijah ali državah članicah.

3. Ponudbe ali zahtevki za pomoč za zasebno skladiščenje za soljeno in nesoljeno maslo ter sire se nanašajo tudi na proizvode, ki so bili v celoti uskladiščeni.

4. Ponudbe in zahtevki za pomoč za zasebno skladiščenje za sveže ali hlajeno meso goveda, prašičev, ovc in koz ter oljčno olje se nanašajo na količine teh proizvodov, ki še niso bile uskladiščene.

5. Ponudbe ali zahtevki za pomoč za zasebno skladiščenje za sladkor se nanašajo na sladkor, ki je že uskladiščen ali bo uskladiščen.

Člen 8

Pogoji za upravičenost gospodarskih subjektov

1. Gospodarski subjekti, ki zaprosijo ali predložijo ponudbo za pomoč za zasebno skladiščenje, so za namene DDV ustanovljeni in registrirani v Skupnosti.

2. V primeru oljčnega olja gospodarski subjekti, ki zaprosijo ali predložijo ponudbo za pomoč za zasebno skladiščenje, izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 in dodatne zahteve iz Priloge IV.

3. V primeru sladkorja gospodarski subjekti, ki zaprosijo ali predložijo ponudbo za pomoč za zasebno skladiščenje, izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 in so proizvajalci sladkorja v skladu s členom 7(1)(a) Uredbe (ES) št. 952/2006.







POGLAVJE II

Dodelitev pomoči prek razpisnega postopka

Člen 9

Začetek razpisnega postopka

1. Razpisni postopek se začne v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 s sprejetjem uredbe (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku razpisnega postopka).

2. Uredba o začetku razpisnega postopka lahko vsebuje naslednje informacije:

(a) zadevne proizvode z ustreznimi oznakami KN, kadar je primerno;

(b) mersko enoto za količine (partija, serija, sod/silos);

(c) zadevno obdobje („razpisno obdobje“) in različna podobdobja, v katerih se lahko vložijo ponudbe;

(d) datum začetka in konca obdobja, v katerem je mogoče vložiti ponudbe;

(e) najkrajše in najdaljše možno obdobje skladiščenja;

(f) po potrebi skupno količino, ki jo zajema razpisni postopek;

(g) najmanjšo količino, ki jo mora predvideti vsaka ponudba;

(h) znesek varščine na enoto;

(i) obdobji uskladiščenja in odpreme iz skladišča;

(j) specifikacije, ki morajo biti na embalaži.

3. Med začetkom veljavnosti uredbe o začetku razpisnega postopka in prvim rokom za predložitev ponudb mora preteči najmanj šest dni.

Člen 10

Predložitev ponudb

1. Ponudbe se vložijo s postopkom, ki ga zadevna država članica da na voljo gospodarskim subjektom.

Pristojni organi držav članic lahko zahtevajo, da se pri ponudbah v elektronski obliki uporabi napreden elektronski podpis v skladu s členom 2(2) Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ) ali elektronski podpis, ki daje funkcionalno enaka zagotovila kot podpis, z uporabo enakih pravil in pogojev, ki so opredeljeni z določbami Komisije o elektronskih in digitalnih dokumentih iz Sklepa Komisije 2004/563/ES, Euratom ( 15 ), in njegovih izvedbenih določb.

2. Ponudba je veljavna, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) navedena sta sklic na uredbo o začetku razpisnega postopka in zadnji rok za podobdobje za predložitev ponudb;

(b) navedeni so identifikacijski podatki ponudnika: ime, naslov in registracijska številka DDV;

(c) naveden je proizvod z ustrezno oznako KN, kadar je primerno;

(d) po potrebi je navedeno obdobje skladiščenja;

(e) navedena je količina proizvodov, ki jo zajema ponudba;

(f) kadar so proizvodi že uskladiščeni, so navedeni ime in naslov skladišča, številka skladiščene partije/serije/soda/silosa in po potrebi številka odobritve, ki določa obrat;

(g) naveden je znesek pomoči, ponujen na enoto in na dan, v eurih in centih, brez DDV;

(h) ponudnik je položil varščino pred koncem podobdobja za predložitev v skladu z določbami iz naslova III Uredbe (EGS) št. 2220/85 in je v enakem obdobju predložil dokazilo o tem;

(i) vključeni niso nobeni dodatni pogoji ponudnika, razen tistih, ki so določeni v tej uredbi in uredbi o začetku razpisnega postopka;

(j) ponudba je predložena v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se vloži.

3. Ponudbe se po predložitvi ne umaknejo ali spreminjajo.

Člen 11

Pregledovanje ponudb

1. Pristojni organi držav članic odločijo o veljavnosti ponudb na podlagi pogojev iz člena 10(2).

2. Osebe, pooblaščene za sprejetje in pregled ponudb, nepooblaščenim osebam ne smejo razkriti nobenih s tem povezanih podrobnosti.

3. Če pristojni organi držav članic odločijo, da je ponudba neveljavna, o tem obvestijo ponudnika.

Člen 12

Obveščanje Komisije o ponudbah

1. Pristojni organi držav članic obvestijo Komisijo o vseh veljavnih ponudbah.

2. Uradna obvestila ne vsebujejo podatkov iz člena 10(2)(b).

3. Uradna obvestila se pošljejo v elektronski obliki v skladu z metodo, o kateri Komisija obvesti države članice, in v posebnem obdobju, določenem v zadevni uredbi o začetku razpisnega postopka.

4. Oblika in vsebina uradnih obvestil se določita na podlagi vzorcev, ki jih da Komisija na voljo državam članicam.

5. Pristojni organi držav članic Komisijo obvestijo o ničnih zahtevkih v obdobju iz odstavka 3.

Člen 13

Odločitev na podlagi ponudb

1. Na podlagi ponudb, priglašenih v skladu s členom 12(1), se Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 odloči:

(a) da ne bo določila najvišjega zneska pomoči ali

(b) da bo določila najvišji znesek pomoči.

2. Kadar se uporablja člen 9(2)(f), Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi koeficient, ki se uporablja za ponudbe, ki so bile vložene na ravni najvišje pomoči, če bi dodelitev pomoči za vse količine, za katere je bil takšen znesek ponujen, povzročila, da bi se skupna količina presegla.

Z odstopanjem od člena 10(3) lahko ponudnik, pri katerem bi se uporabil tak koeficient, v desetih dneh po objavi zgoraj navedene uredbe o določitvi koeficienta umakne ponudbo.

3. Odločitve o pomoči za zasebno skladiščenje iz odstavkov 1 in 2 se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Posamezne odločitve o ponudbah

1. Kadar je določen najvišji znesek pomoči v skladu s členom 13(1)(b), pristojni organi držav članic sprejmejo ponudbe, ki so enake najvišjemu znesku pomoči ali nižje od njega, brez poseganja v člen 13(2). Vse druge ponudbe se zavrnejo.

2. Kadar najvišji znesek pomoči ni določen, se vse ponudbe zavrnejo.

Pristojni organi držav članic ne sprejmejo ponudb, ki niso bile priglašene v skladu s členom 12(1).

3. Pristojni organi držav članic sprejmejo odločitve iz odstavkov 1 in 2 tega člena po objavi odločitve Komisije o pomoči iz člena 13(1) ter obvestijo ponudnike o rezultatu njihovega sodelovanja v roku treh delovnih dni po objavi.

4. Pravice in obveznosti uspešnega ponudnika niso prenosljive.

Člen 15

Osnovne zahteve in varščine

1. Osnovne zahteve v smislu člena 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85 so:

(a) ponudba se ne umakne;

(b) na odgovornost pogodbene stranke v smislu člena 19 te uredbe in pod pogoji iz člena 22(1)(a) te uredbe se v pogodbenem obdobju skladiščenja uskladišči in skladišči vsaj 99 % pogodbene količine oziroma 90 % za mesne proizvode, 98 % za oljčno olje in 95 % za sire;

(c) kadar se uporablja člen 28(3), se proizvodi izvozijo v skladu z eno od treh v njem navedenih možnosti.

2. Varščine se nemudoma sprostijo, če:

(a) je ponudba neveljavna, zavrnjena ali umaknjena v primeru uporabe drugega pododstavka člena 13(2);

(b) v primeru uporabe prvega pododstavka člena 13(2) znesek sproščene varščine ustreza količini, ki ni bila sprejeta.

3. Varščine se sprostijo za količine, za katere so bile izpolnjene pogodbene obveznosti.

4. Kadar se rok za uskladiščenje iz člena 25(1) te uredbe prekorači, se v skladu s členom 23 Uredbe (EGS) št. 2220/85 varščina zaseže.







POGLAVJE III

Vnaprej določena pomoč

Člen 16

Vnaprejšnje določanje zneska pomoči

1. Znesek pomoči za zasebno skladiščenje se v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 vnaprej določi z uredbo (v nadaljnjem besedilu: uredba o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči).

2. Uredba o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči lahko vsebuje naslednje informacije:

(a) zadevne proizvode z ustreznimi oznakami KN, kadar je primerno;

(b) znesek pomoči za zasebno skladiščenje na enoto teže za zadevne proizvode;

(c) mersko enoto za količine (partija, serija, sod, silos);

(d) najmanjšo količino na zahtevek;

(e) obdobje za vložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje;

(f) obdobji uskladiščenja in odpreme iz skladišča;

(g) najkrajše in najdaljše možno obdobje skladiščenja;

(h) specifikacije, ki morajo biti na embalaži;

(i) znesek varščine na enoto, kadar je primerno.

Člen 17

Zahtevki za pomoč

1. Zahtevki se vložijo s postopkom, ki ga zadevna država članica da na voljo gospodarskim subjektom.

Pristojni organi držav članic lahko zahtevajo, da se pri zahtevkih v elektronski obliki uporabi napreden elektronski podpis v skladu s členom 2(2) Direktive 1999/93/ES ali elektronski podpis, ki daje funkcionalno enaka zagotovila kot podpis, z uporabo enakih pravil in pogojev, ki so opredeljeni z določbami Komisije o elektronskih in digitalnih dokumentih iz Sklepa 2004/563/ES, Euratom, in njegovih izvedbenih določb.

2. Zahtevki so veljavni, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) navedeno je sklicevanje na uredbo o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči;

(b) navedeni so identifikacijski podatki vlagateljev zahtevkov, ime, naslov in registracijska številka DDV;

(c) naveden je proizvod z ustrezno oznako KN, kadar je primerno;

(d) navedena je količina proizvodov;

(e) navedeno je obdobje skladiščenja, kadar je primerno;

(f) kadar so proizvodi že uskladiščeni, so navedeni ime in naslov skladišča, številka skladiščene partije/serije/soda/silosa in po potrebi številka odobritve, ki določa obrat;

(g) vključeni niso nobeni dodatni pogoji vlagatelja zahtevka, razen tistih, ki so določeni v tej uredbi in v uredbi o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči;

(h) zahtevek je predložen v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se vloži;

(i) vlagatelj položi varščino v skladu z določbami iz naslova III Uredbe (EGS) št. 2220/85 in o tem predloži dokaz, kadar je primerno.

3. Vsebina zahtevkov se po predložitvi ne spreminja.

Člen 18

Osnovne zahteve in varščine

1. Kadar se uporablja člen 17(2)(i), so v skladu s členom 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85 osnovne zahteve naslednje:

(a) zahtevek za pogodbo se ne umakne;

(b) na odgovornost pogodbene stranke v smislu člena 19 te uredbe in pod pogoji iz člena 22(1)(a) se v pogodbenem obdobju skladiščenja uskladišči in skladišči vsaj 99 % pogodbene količine oziroma 90 % za mesne proizvode, 98 % za oljčno olje in 95 % za sire;

(c) kadar se uporablja člen 28(3), se proizvodi izvozijo v skladu z eno od treh v njem navedenih možnosti.

2. Varščine se nemudoma sprostijo, če zahtevki za pogodbe niso sprejeti.

3. Varščine se sprostijo za količine, za katere so bile izpolnjene pogodbene obveznosti.

4. Kadar se rok za uskladiščenje iz člena 25(1) te uredbe prekorači, se v skladu s členom 23 Uredbe (EGS) št. 2220/85 varščina zaseže.







POGLAVJE IV

Pogodbe

Člen 19

Sklepanje pogodb

Pogodbe se sklenejo med pristojnim organom države članice, na katere ozemlju se skladiščijo ali se bodo skladiščili proizvodi, in izbranim ponudnikom ali vlagateljem, ki izpolnjuje zahteve iz člena 8 (v nadaljnjem besedilu: pogodbena stranka).

Člen 20

Informacije v zvezi s krajem skladiščenja

Po prejemu uradnega obvestila države članice iz člena 14(3) ali po sklenitvi pogodbe iz člena 23(1) oziroma po uradnem obvestilu ali objavi odločitev iz člena 23(2) izbrani ponudnik ali vlagatelj pristojnemu organu države članice predloži:

(a) ime in naslov kraja ali krajev skladiščenja ter za vsak kraj skladiščenja podatke o natančni lokaciji silosov ali partij ali sodov ali serij z ustreznimi količinami;

(b) uradno obvestilo o datumu uskladiščenja vseh partij, ki še niso v skladišču, in potrebnem časovnem okviru za uskladiščenje pogodbene količine; za vsako partijo, ki prihaja na kraj skladiščenja, morata biti navedeni količina in natančna lokacija.

Pristojni organ lahko zahteva, da se zgoraj navedene informacije predložijo vsaj dva delovna dneva pred uskladiščenjem posamezne partije.

Člen 21

Elementi pogodbe

Pogodba vključuje elemente iz člena 22 te uredbe ter elemente iz ustreznih določb uredbe o začetku razpisnega postopka in ponudbe ali elemente iz ustreznih določb uredbe o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči in zahtevka.

Člen 22

Obveznosti pogodbene stranke

1. Pogodbe pogodbeni stranki nalagajo vsaj naslednje obveznosti:

(a) v pogodbenem obdobju mora uskladiščiti in skladiščiti pogodbeno količino, pri čemer prevzame tveganje in stroške skladiščenja, ki zagotavlja ohranjanje značilnosti proizvodov iz Priloge I, ne da bi skladiščene proizvode zamenjala ali premestila v drugo skladišče. Vendar lahko pristojni organ v primeru sirov odobri premestitev skladiščenih proizvodov na drugo lokacijo, če pogodbena stranka predloži utemeljeno zahtevo. Za druge proizvode lahko pristojni organ samo v izjemnih primerih odobri premestitev skladiščenih proizvodov na drugo lokacijo, če pogodbena stranka predloži utemeljeno zahtevo;

(b) obdržati mora dokumente o teži, ki se pripravijo ob prihodu na kraj skladiščenja;

(c) pristojnemu organu mora poslati dokumente, ki se nanašajo na dejavnosti v zvezi z uskladiščenjem, in sicer najpozneje en mesec po datumu uskladiščenja iz člena 25(1);

(d) pristojnemu organu mora dovoliti, da kadar koli preveri, ali so izpolnjene vse pogodbene obveznosti;

(e) poskrbeti mora, da so skladiščeni proizvodi lahko dostopni in posamezno prepoznavni: vsaka posamezna skladiščena enota je označena tako, da so razvidni datum uskladiščenja, številka pogodbe, proizvod in teža.

2. Pogodbena stranka da organu, pristojnemu za preglede, za vsako pogodbo na voljo vso dokumentacijo in omogoči, da preveri zlasti naslednje podatke o zasebno uskladiščenih proizvodih:

(a) po potrebi številko odobritve, ki določa obrat in državo članico proizvajalko;

(b) poreklo in datum proizvodnje proizvodov in po potrebi dan zakola ali za sladkor tržno leto proizvodnje;

(c) datum uskladiščenja;

(d) težo in število pakiranih kosov;

(e) prisotnost v skladišču in naslov skladišča;

(f) predvideni datum izteka pogodbenega obdobja skladiščenja, dopolnjenega z dejanskim datumom odpreme.

Kar zadeva točko (d) prvega pododstavka, kadar je meso uskladiščeno po razseku, delni odkostitvi ali odkostitvi, se tehtajo proizvodi, ki so dejansko uskladiščeni, na kraju razseka, delne odkostitve ali odkostitve. Določitev teže proizvodov, ki se bodo uskladiščili, se ne izvede pred sklenitvijo pogodbe.

3. Pogodbena stranka ali upravljavec skladišča, kadar je primerno, v skladišču hrani dokumentacijo o zalogi, ki po številkah pogodbe zajema:

(a) identifikacijo zasebno uskladiščenih proizvodov po partijah/serijah/sodih/silosih;

(b) datume uskladiščenja in odpreme iz skladišča;

(c) količino za vsako skladiščno partijo/serijo/sod/silos;

(d) lokacijo proizvodov v skladišču.

Člen 23

Sklenitev pogodb za vnaprej določeno pomoč

1. Za že uskladiščene proizvode se pogodbe sklenejo v 30 dneh od datuma prejema informacij iz člena 17(2)(f), pri čemer je potrebna naknadna potrditev upravičenosti proizvodov iz drugega pododstavka člena 36(2). Če upravičenost ni potrjena, se šteje, da je zadevna pogodba nična in neveljavna.

2. Za proizvode, ki še niso uskladiščeni, pristojni organ vsakemu vlagatelju na peti delovni dan po dnevu vložitve zahtevka sporoči odločitev o zahtevku, če Komisija v vmesnem obdobju ne sprejme posebnih ukrepov v skladu z odstavkom 3; pogodba se šteje za sklenjeno na dan, ko je bilo odposlano uradno obvestilo o odločitvi iz tega odstavka.

3. V primeru vnaprej določene pomoči za goveje meso, prašičje meso, ovčje meso in kozje meso, ko preučitev stanja pokaže prekomerno uporabo sheme pomoči, ki jo je vzpostavila ta uredba, ali nevarnost prekomerne uporabe, lahko Komisija:

(a) začasno ustavi uporabo te sheme za največ pet delovnih dni; zahtevkom za sklenitev pogodb, predloženim v tem obdobju, se ne ugodi;

(b) določi enoten odstotek, za katerega se zmanjšajo količine v zahtevkih za sklenitev pogodb, ob upoštevanju minimalne pogodbene količine, kadar je primerno;

(c) zavrne zahtevke, vložene pred obdobjem začasnega zadržanja, ki bi se obravnavali med tem obdobjem.

Člen 24

Sklenitev pogodb za pomoč, dodeljeno prek razpisnega postopka

Po predložitvi vseh informacij iz člena 20 pristojni organ države članice obvesti izbranega ponudnika, da so bile zagotovljene vse potrebne informacije in da se od tega trenutka dalje pogodba šteje za sklenjeno.

Datum sklenitve pogodbe je datum, ko pristojni organ države članice obvesti pogodbeno stranko.

Člen 25

Uskladiščenje proizvodov, ki še niso v skladišču

1. Pogodbena količina proizvodov, ki se uskladiščijo po sklenitvi pogodbe, se uskladišči v 28 dneh po datumu sklenitve pogodbe.

2. Proizvodi se uskladiščijo po posameznih partijah/serijah/sodih/silosih, pri čemer vsaka partija/serija/sod/silos predstavlja količino, uskladiščeno na določen dan po pogodbi in po kraju skladiščenja.

3. Uskladiščenje se konča na dan, ko je uskladiščena zadnja posamezna partija/serija/sod/silos pogodbene količine.

Člen 26

Dodatne določbe v zvezi z uskladiščenjem mesnih proizvodov

1. Za goveje meso lahko pogodbene stranke ob stalnem nadzoru pristojnega organa in v obdobju uskladiščenja razsekajo, delno odkostijo ali odkostijo cele proizvode ali njihove dele, če se uporabi zadostna količina trupov, ki zagotavlja skladiščenje mase, za katero je sklenjena pogodba, ter če se vse meso, ki izhaja iz takšnih postopkov, uskladišči. Pogodbene stranke, ki želijo uporabiti to možnost, obvestijo pristojni organ najpozneje do dneva, ko se uskladiščenje začne.

Vendar lahko pristojni organ zahteva, da se uradno obvestilo iz prvega pododstavka posreduje vsaj dva delovna dneva pred uskladiščenjem vsake posamezne partije.

Velike kite, hrustanec, kosti, kosi maščobe in drugi odpadki, ki ostanejo po razseku ali odkostitvi, se ne skladiščijo.

2. Za mesne proizvode se uskladiščenje vsake posamezne partije pogodbene količine začne z dnem, ko pride pod nadzor pristojnega organa. To je hkrati tudi dan določitve neto teže svežega ali ohlajenega proizvoda:

(a) na kraju skladiščenja, kjer se meso tudi zamrzne;

(b) na kraju zamrzovanja, kjer se proizvod zamrzne v ustreznih prostorih zunaj kraja skladiščenja;

(c) na kraju odkostitve ali razseka, kjer se meso uskladišči po odkostitvi ali razseku.

Člen 27

Pogodbeno obdobje skladiščenja

1. Kadar se proizvodi uskladiščijo po sklenitvi pogodbe, se pogodbeno obdobje skladiščenja začne na dan po uskladiščenju zadnje partije/serije/soda/silosa.

2. V primeru že uskladiščenih proizvodov se pogodbeno obdobje skladiščenja začne na dan po dnevu, ko so pristojni organi prejeli informacije iz členov 10(2)(f) in 17(2)(f).

3. Za oljčno olje se pogodbeno obdobje skladiščenja ne začne, dokler sodi niso zapečateni po odvzetju vzorcev.

4. Zadnji dan obdobja skladiščenja se lahko določi v uredbi o začetku razpisnega postopka ali v uredbi o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči, kot je navedeno v členih 9(2)(i) in 16(2)(f).

Člen 28

Odprema iz skladišča

1. Odprema iz skladišča se lahko začne na dan, ki sledi zadnjemu dnevu obdobja pogodbenega skladiščenja ali glede na okoliščine na datum, določen v uredbi o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči ali uredbi o začetku razpisnega postopka.

2. Odprema iz skladišča poteka v celih skladiščnih partijah ali v manjših količinah, če pristojni organ to dovoli.

Vendar se lahko v okoliščinah iz člena 27(3) in člena 36(5)(a) iz skladišča odpremi le zapečatena količina.

3. Ob izteku dvomesečnega obdobja skladiščenja lahko pogodbena stranka iz skladišča odpremi vse ali del količine proizvodov iz dane pogodbe, ob upoštevanju minimuma 5 ton na pogodbeno stranko in na skladišče ali, če je na voljo manj kot 5 ton, skupno pogodbeno količino v skladišču, pod pogojem, da je v 60 dneh po njihovi odpremi iz skladišča izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a) proizvodi so zapustili carinsko območje Skupnosti brez nadaljnje predelave;

(b) proizvodi so prispeli na namembni kraj brez nadaljnje predelave v primerih iz člena 36(1) Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 ( 16 ) ali

(c) proizvodi so bili brez nadaljnje predelave uskladiščeni v oskrbovalnem skladišču, odobrenem v skladu s členom 40(2) Uredbe (ES) št. 800/1999.

Pogodbeno obdobje skladiščenja se za vsako posamezno partijo, namenjeno za izvoz, konča na dan pred:

(a) dnevom odpreme iz skladišča ali

(b) dnevom prejema izvozne deklaracije, če proizvod ni bil premeščen.

Znesek pomoči se sorazmerno zmanjša s skrajšanjem obdobja skladiščenja, tako da se uporabijo dnevni zneski, ki jih določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Za namene tega odstavka je treba predložiti dokazilo o izvozu v skladu s členoma 7 in 8 Uredbe (ES) št. 800/1999.

V primeru proizvodov, ki ne izpolnjujejo pogojev za nadomestilo, dokazilo o izvozu v primerih iz člena 8 Uredbe (ES) št. 800/1999 predstavlja izvirnik kontrolnega izvoda T5 v skladu s členi 912a, 912b, 912c, 912e in 912g Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 ( 17 ). V polju 107 kontrolnega izvoda je omenjena številka te uredbe.

Člen 29

Uradno obvestilo o odpremi

Pogodbena stranka pristojni organ obvesti o načrtovanem začetku odpreme proizvodov iz skladišča v skladu z določbami iz člena 36(6).

Kadar zahteva iz prvega odstavka ni izpolnjena, vendar so bila v 30 dneh po odpremi iz skladišča posredovana zadostna dokazila glede datuma odpreme iz skladišča in zadevnih količin, ki so zadovoljiva za pristojni organ, se pomoč zmanjša za 15 % in se izplača le za obdobje, za katerega pogodbena stranka pristojnemu organu predloži zadostna dokazila, da je bil proizvod hranjen v skladišču.

Kadar zahteva iz prvega odstavka ni izpolnjena in v 30 dneh po odpremi iz skladišča niso bila predložena zadostna dokazila glede datuma odpreme iz skladišča in zadevnih količin, ki bi bila zadovoljiva za pristojni organ, se pomoč za zadevno pogodbo ne izplača in se, kadar je to primerno, zaseže cela varščina za zadevno pogodbo.







POGLAVJE V

Izplačilo pomoči

Člen 30

Zahtevek za izplačilo pomoči

1. Pomoč ali razlika pomoči, če je bilo v skladu s členom 31 odobreno predplačilo, se izplača na podlagi zahtevka za izplačilo, ki ga pogodbena stranka vloži v treh mesecih po koncu pogodbenega obdobja skladiščenja.

2. Če pogodbena stranka v treh mesecih ni uspela predložiti dokazne dokumentacije, čeprav je nemudoma ukrepala, da bi jo pravočasno pridobila, se ji lahko odobri podaljšanje, ki ne sme biti daljše od treh mesecev.

3. Kadar se uporablja prvi pododstavek člena 28(3) te uredbe, se predloži potrebno dokazilo v rokih iz člena 49(2), (4) in (6) Uredbe (ES) št. 800/1999.

Člen 31

Predplačilo pomoči

1. Po 60 dneh skladiščenja se lahko na zahtevo pogodbene stranke plača enkratno predplačilo pomoči, če pogodbena stranka položi varščino, ki je enaka predplačilu plus 10 %.

2. Predplačilo ne sme presegati zneska pomoči, ki ustreza 90-dnevnemu ali, kadar je primerno, 3-mesečnemu obdobju skladiščenja. Varščina iz odstavka 1 se sprosti takoj po plačilu preostalega zneska pomoči.

Člen 32

Izplačilo pomoči

Plačilo pomoči ali razlike pomoči se izvede v 120 dneh od dneva po vložitvi zahtevka za plačilo pomoči, če so izpolnjene pogodbene obveznosti in opravljen končni pregled. Če poteka upravna preiskava, pa se plačilo ne izvede, dokler se ne prizna upravičenost.

Člen 33

Izplačilo pomoči v primeru odkostitve v sektorju govejega mesa

1. Če je dejanska skladiščena količina odkoščenega mesa od 100 kg mesa s kostmi manjša od 67 kg mesa brez kosti, se pomoč ne izplača.

2. Če je dejanska skladiščena količina odkoščenega mesa od 100 kg mesa s kostmi večja od 67 kg in manjša od 75 kg mesa brez kosti, se znesek pomoči sorazmerno zmanjša.

3. Znesek pomoči se ne zmanjša niti ne poveča, če dejanska skladiščena količina odkoščenega mesa od 100 kg mesa s kostmi znaša 75 kg ali več.

Člen 34

Zmanjšanje ali izključitev plačila

1. Razen v primerih višje sile, če je dejanska skladiščena količina v obdobju pogodbenega skladiščenja manjša od pogodbene količine, ni pa manjša od 99 % te količine, se pomoč izplača za dejansko skladiščeno količino. Vendar lahko pristojni organ dodatno zmanjša pomoč ali je ne izplača, če ugotovi, da je pogodbena stranka delovala namerno ali malomarno.

Za prašičje, goveje, ovčje in kozje meso se pomoč izplača za dejansko skladiščeno količino, če ta ni manjša od 90 % pogodbene količine.

Za oljčno olje se pomoč izplača za dejansko skladiščeno količino, če ta ni manjša od 98 % pogodbene količine.

Za sir se pomoč izplača za dejansko skladiščeno količino, če ta ni manjša od 95 % pogodbene količine.

2. Razen v primerih višje sile, če je dejanska skladiščena količina v obdobju pogodbenega skladiščenja manjša od odstotkov iz odstavka 1, vendar ni manjša od 80 % pogodbene količine, se pomoč za dejansko skladiščeno količino zmanjša za polovico. Vendar lahko pristojni organ dodatno zmanjša pomoč ali je ne izplača, če ugotovi, da je pogodbena stranka delovala namerno ali malomarno.

3. Razen v primerih višje sile, če je dejanska skladiščena količina v obdobju pogodbenega skladiščenja manjša od 80 % pogodbene količine, se pomoč ne izplača.

4. Če se rok iz člena 25(1) prekorači za več kot 10 dni, se pomoč ne odobri.

5. Če se na podlagi pregledov med skladiščenjem ali pri odpremi iz skladišča odkrije pokvarjene proizvode, se za te količine pomoč ne izplača. Preostali del skladiščene partije, ki je še upravičen do pomoči, ne sme biti manjši od najmanjše količine, določene v uredbi o začetku razpisnega postopka ali uredbi o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči. Enako velja, kadar je del skladiščne partije/serije zaradi tega odpremljen pred koncem najkrajšega možnega obdobja skladiščenja ali pred prvim dovoljenim datumom za postopke odpreme, če je ta datum določen v uredbi o začetku razpisnega postopka ali uredbi o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči.

Pokvarjeni proizvodi niso vključeni v izračun dejansko skladiščene količine iz odstavkov 1, 2 in 3.

6. Razen v primerih višje sile, kadar pogodbena stranka ne upošteva konca pogodbenega obdobja skladiščenja, če je bilo določeno v skladu s členom 27(4), ali dvomesečnega roka iz člena 28(3) za celotno skladiščeno količino, se za vsak koledarski dan neizpolnjevanja za 10 % zmanjša znesek pomoči za zadevno pogodbo. Vendar to zmanjšanje ne sme preseči 100 % zneska pomoči.







POGLAVJE VI

Obveščanje

Člen 35

Obveznost obveščanja Komisije s strani držav članic

1. Države članice obvestijo Komisijo:

(a) vsaj enkrat tedensko o proizvodih in količinah, za katere so bile sklenjene pogodbe v predhodnem tednu, z razčlembo po obdobjih skladiščenja in, kadar je primerno, količinah proizvodov, za katere so bili vloženi zahtevki za sklenitev pogodb;

(b) najpozneje konec meseca za pretekli mesec o: (i) količinah proizvodov, ki se uskladiščijo in odpremijo iz skladišča v zadevnem mesecu in, kadar je primerno, z razčlembo po kategorijah; (ii) količinah proizvodov, ki se uskladiščijo na koncu zadevnega meseca in, kadar je primerno, z razčlembo po kategorijah; (iii) količinah proizvodov, v zvezi s katerimi se je pogodbeno obdobje skladiščenja izteklo; (iv) če se je obdobje skladiščenja skrajšalo ali podaljšalo v skladu s členom 43(d)(ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1234/2007, o proizvodih in količinah, v zvezi s katerimi je bilo spremenjeno obdobje skladiščenja, ter prvotnih in spremenjenih datumih odpreme iz skladišča.

2. Komisija zagotovi državam članicam vzorce vseh uradnih obvestil.

3. Podrobnejše informacije o uradnih obvestilih se določijo v uredbah o vnaprejšnji določitvi zneska pomoči ali uredbah o začetku razpisnega postopka.







POGLAVJE VII

Pregledi in kazni

Člen 36

Pregledi

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Navedeni ukrepi vključujejo popolne upravne preglede zahtevkov za pomoč, ki se dopolnijo s pregledi na kraju samem iz odstavkov 2 do 8.

2. Organ, pristojen za preglede, izvede preglede proizvodov, ki prihajajo na kraj skladiščenja:

(a) za mesne proizvode ob uskladiščenju;

(b) za oljčno olje pred zapečatenjem sodov;

(c) za druge proizvode v 30 dneh od datuma uskladiščenja ali datuma prejema informacij iz člena 10(2)(f) ali 17(2)(f) za proizvode, ki so že v skladišču.

Brez poseganja v člene 26, 27(3) in točko (a) prvega pododstavka odstavka 5 tega člena se za zagotovitev, da so skladiščeni proizvodi upravičeni do pomoči, fizično pregleda reprezentativen vzorec najmanj 5 % uskladiščenih količin, da se zagotovi, da so skladiščne partije, med drugim glede teže, označitve, vrste in sestave proizvodov, v skladu s podatki iz zahtevka za sklenitev pogodbe.

3. Kadar lahko države članice zagotovijo ustrezno utemeljene razloge, se lahko rok 30 dni iz odstavka 2 podaljša za 15 dni.

4. Če pregledi pokažejo, da skladiščeni proizvodi ne izpolnjujejo zahtev glede kakovosti iz Priloge I, se varščine iz člena 9(2)(h) in člena 16(2)(i), če so vložene, zasežejo.

5. Organ, pristojen za preglede:

(a) zapečati proizvode po pogodbi, skladiščni partiji/seriji ali manjši količini med pregledom iz odstavka 2 ali

(b) izvede nenapovedan pregled, da se zagotovi, da je pogodbena količina v skladišču.

Pregled iz točke (b) prvega pododstavka je reprezentativen in ustreza najmanj 10 % celotne količine po pogodbi. Taki pregledi vključujejo pregled evidenc zalog iz člena 22(3) in dokazne dokumentacije, kot so podatki o teži in evidenca o dobavi, ter preverjanje teže, vrste proizvodov in njihove identifikacije, ki mora zajemati najmanj 5 % količine, ki je predmet nenapovedanega pregleda.

6. Na koncu pogodbenega obdobja skladiščenja organ, pristojen za preglede, ob upoštevanju posamezne pogodbe z vzorčenjem preveri težo in identifikacijo skladiščenih proizvodov. Za namene tega pregleda pogodbena stranka obvesti pristojni organ o zadevnih skladiščnih partijah/serijah/sodih/silosih najmanj pet delovnih dni pred:

(a) koncem najdaljšega možnega pogodbenega obdobja skladiščenja ali

(b) začetkom postopkov odpreme proizvodov iz skladišča, če se to opravi pred koncem najdaljšega možnega pogodbenega obdobja skladiščenja.

Države članice lahko določijo rok, ki je krajši od petih delovnih dni.

7. Kadar se uporablja možnost iz odstavka 5(a), se prisotnost in nepoškodovanost uporabljenih pečatov preveri na koncu pogodbenega obdobja skladiščenja. Stroške zapečatenja in postopka nosi pogodbena stranka.

8. Kakršne koli vzorce za preverjanje kakovosti in sestave proizvodov vzamejo uradniki organa, pristojnega za preglede, ali se vzamejo v njihovi navzočnosti.

Fizični pregled ali preverjanje teže se izvaja pri postopku tehtanja ob navzočnosti teh uradnikov.

Za namene revizijske sledi se vsa zaloga ter finančne evidence in dokumenti, ki so jih preverili ti uradniki, zapečatijo ali parafirajo med kontrolnim obiskom. Če so računalniški zapisi preverjeni, se natisne njihov izvod, ki se priloži dokumentaciji pregleda.

Člen 37

Poročanje

1. Organ, pristojen za preglede, pripravi poročilo o nadzoru o vsakem pregledu na kraju samem. Poročilo natančno opisuje različne preverjene postavke.

Poročilo določa:

(a) datum in čas začetka pregleda;

(b) podrobnosti o predhodnem obvestilu;

(c) trajanje pregleda;

(d) navzoče odgovorne osebe;

(e) naravo in obseg izvedenih pregledov, zlasti z navedbo podrobnosti preučevanih dokumentov in proizvodov;

(f) ugotovitve in sklepe;

(g) ali je potrebno nadaljnje spremljanje.

Poročilo podpiše odgovorni uradnik in pogodbena stranka ali, kjer je ustrezno, upravljavec skladišča, vključi pa se v kartoteko plačil.

2. V primeru bistvenih nepravilnosti, ki zadevajo najmanj 5 % količin proizvodov, vključenih v posamezno pogodbo, ki je bila predmet preverjanja, se preverjanje razširi na večji vzorec, ki ga določi organ, pristojen za preglede.

3. Organ, pristojen za preglede, zabeleži kakršno koli neskladnost na podlagi meril v zvezi s težo, obsegom, trajanjem in ponavljanjem, ki lahko povzroči izključitev v skladu s členom 38(1) in/ali vračilo neupravičeno izplačane pomoči skupaj z obrestmi, kadar je primerno, v skladu s odstavkom 4 navedenega člena.

Člen 38

Kazni

1. Kadar pristojni organ države članice ugotovi, da dokument, ki ga predloži ponudnik ali vlagatelj zahtevka za dodelitev pravic na podlagi te uredbe, vsebuje napačne informacije, in kadar so napačne informacije ključne za dodelitev te pravice, pristojni organ izključi ponudnika ali vlagatelja iz postopka dodelitve pomoči za zasebno skladiščenje istega proizvoda, za katerega so bile predložene nepravilne informacije, za obdobje enega leta od sprejetja končne upravne odločbe o ugotovitvi nepravilnosti.

2. Izključitev iz odstavka 1 se ne uporablja, če ponudnik ali vlagatelj pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da so okoliščine iz zadevnega odstavka nastale zaradi višje sile ali očitne napake.

3. Neupravičeno izplačana pomoč skupaj z obrestmi se izterja od zadevnih izvajalcev. Pravila iz člena 73 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 ( 18 ) se uporabljajo smiselno.

4. Izvajanje upravnih kazni in izterjava neupravičeno izplačanih zneskov iz tega člena ne posegata v sporočanje nepravilnosti Komisiji v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1848/2006 ( 19 ).







POGLAVJE VIII

Spremembe, razveljavitve in končne določbe

Člen 39

Sprememba Uredbe (ES) št. 562/2005

Odstavek 2 člena 1 in člen 3 Uredbe (ES) št. 562/2005 se črtata.

Člen 40

Sprememba Uredbe (ES) št. 952/2006

Poglavje VIa Uredbe (ES) št. 952/2006 se črta.

Vendar se še naprej uporablja za pogodbe, sklenjene leta 2008 na podlagi črtanega poglavja.

Člen 41

Sprememba Uredbe (ES) št. 105/2008

Poglavje III Uredbe (ES) št. 105/2008 se črta.

Vendar se še naprej uporablja za pogodbe, sklenjene leta 2008 na podlagi črtanega poglavja.

Člen 42

Razveljavitve

Uredbe (EGS) št. 3444/90, (ES) št. 907/2000, (ES) št. 2153/2005, (ES) št. 6/2008 in (ES) št. 85/2008 se razveljavijo. Vendar se še naprej uporabljajo za pogodbe, sklenjene na podlagi razveljavljenih uredb pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Uredba (ES) št. 2659/94 se razveljavi. Vendar se še naprej uporablja za pogodbe, sklenjene na podlagi navedene razveljavljene uredbe pred 1. marcem 2009.

Uredba (ES) št. 414/2008 se razveljavi. Vendar se še naprej uporablja za pogodbe, sklenjene na podlagi navedene razveljavljene uredbe v tržnem letu 2008/2009.

Člen 43

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

ZAHTEVE GLEDE KAKOVOSTI

Pomoč je treba dodeliti le za skladiščenje proizvodov primerne tržne kakovosti s poreklom iz Skupnosti, za katere je treba določiti zahteve glede kakovosti.

Stopnje radioaktivnosti proizvodov, upravičenih do pomoči za zasebno skladiščenje, ne smejo presegati najvišjih dovoljenih stopenj, ki so, kadar je to primerno, dovoljene v skladu s predpisi Skupnosti. Stopnja radioaktivne kontaminacije proizvodov se spremlja le, če razmere to zahtevajo, in le v potrebnem obdobju. Po potrebi se določita trajanje in obseg pregledov v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

I. Meso

Pomoč za zasebno skladiščenje se odobri le za meso, ki izpolnjuje naslednja merila:

(a) govedina, razvrščena v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2006 ( 20 ), in opredeljena v skladu s členom 4(3)(c) Uredbe Komisije (ES) št. 1669/2006 ( 21 );

(b) trupi manj kot dvanajst mesecev starih jagnjet in njihovi kosi, pridobljeni iz živali v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 ( 22 );

(c) izvira iz živali, ki so bile vzrejene v Skupnosti vsaj zadnje tri mesece pri govedini ter dva meseca pri prašičjem ter ovčjem in kozjem mesu ter zaklane ne več kot deset dni pred dnem uskladiščenja proizvodov;

(d) izvira iz živali, vzrejenih v skladu z veljavnimi veterinarskimi zahtevami;

(e) pridobi oznako zdravstvene ustreznosti iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 23 );

(f) nima nobenih lastnosti, zaradi katerih skladiščenje ali nadaljnja uporaba ne bi bila primerna;

(g) ne izvira iz živali, zaklanih zaradi izrednih ukrepov;

(h) je uskladiščeno sveže in skladiščeno zamrznjeno.

II. Siri

1. Siri grana padano, parmigiano-reggiano in provolone

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli le za sire:

(a) stare najmanj toliko, kolikor je določeno v členu 28(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, na dan začetka pogodbenega skladiščenja, pri čemer ne smejo biti predmet katere od prejšnjih pogodb o skladiščenju;

(b) katerih vsaka partija tehta vsaj dve toni;

(c) neizbrisno ožigosane z: (i) znakom, ki ga je izdala služba, ki jo je imenovala država članica; (ii) številko obrata, ki jih je izdelalo; (iii) mesecem izdelave, ki je lahko označen s kodo; (iv) posebnim znakom uskladiščenja, s katerim se siri opremijo ob uskladiščenju, da se razlikujejo od tistih, ki niso vključeni v pogodbo o skladiščenju.

2. Trajni siri, pecorino romano, kefalotyri in kasseri

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli le za:

(a) cele sire;

(b) sire, ki so bili proizvedeni v Skupnosti in izpolnjujejo naslednje pogoje: (i) z neizbrisnimi črkami je označeno podjetje, v katerem so bili proizvedeni, ter dan in mesec proizvodnje; ti podatki so lahko navedeni v obliki kode; (ii) prestati morajo preskus kakovosti, na podlagi katerega so po zorenju uvrščeni v eno od kategorij.

III. Maslo

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli le za maslo, proizvedeno v obratu, ki je odobren v skladu s členom 4(1)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 105/2008, in sicer v 28 dneh pred dnevom predložitve zahtevka ali dnevom predložitve ponudb.

Na embalaži masla so navedeni najmanj naslednji podatki, ki so po potrebi lahko šifrirani:

(a) številka, ki določa obrat in državo članico proizvajalko;

(b) datum proizvodnje;

(c) datum uskladiščenja;

(d) številka proizvodne serije;

(e) beseda „soljeno“ v primeru masla iz člena 28(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1234/2007;

(f) neto teža.

Države članice se lahko izognejo obveznosti navajanja datuma uskladiščenja na embalaži, če se upravljavec skladišča obveže, da bo vodil evidenco, v katero se na dan uskladiščenja vnesejo podatki iz prvega pododstavka.

IV. Sladkor

Sladkor, za katerega je predložena ponudba ali zahtevek, je:

(a) beli kristalni sladkor v razsutem stanju in/ali velikih vrečah (800 kg ali več) in/ali 50-kilogramskih vrečah;

(b) proizveden v okviru kvote v tržnem letu, v katerem je bila predložena ponudba ali zahtevek, z izključitvijo belega sladkorja, umaknjenega, prenesenega ali ponujenega za javno intervencijo;

(c) primerne tržne kakovosti, prosto tekoč, z vsebnostjo vlage največ 0,06 %.









PRILOGA II

MASLO, SKLADIŠČENO V DRŽAVI ČLANICI, KI NI DRŽAVA ČLANICA PROIZVAJALKA

Kadar je maslo skladiščeno v državi članici, ki ni država članica proizvajalka, je treba za sklenitev pogodbe o skladiščenju predložiti potrdilo.

Potrdilo vsebuje številko obrata in podatke o državi članici proizvajalki, datum proizvodnje in številko proizvodne serije ter potrjuje, da je maslo proizvedeno v odobrenem obratu, v katerem se izvajajo pregledi, s katerimi se preverja, ali je maslo proizvedeno iz smetane ali mleka v smislu člena 6(2)(b) in (d) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Pristojni organ države članice proizvajalke predloži potrdilo v 50 dneh od datuma uskladiščenja masla.

Če se maslo skladišči v državi članici, ki ni država članica proizvajalka, se pogodbe o skladiščenju sklenejo v 60 dneh od datuma evidentiranja zahtevka, pri čemer je, kadar je primerno, potrebna naknadna potrditev upravičenosti masla iz drugega pododstavka člena 36(2). Kadar upravičenost ni potrjena, se šteje, da je zadevna pogodba nična in neveljavna.

Kadar je država članica proizvajalka izvedla preglede vrste in sestave masla, potrdilo vsebuje tudi rezultate teh pregledov in potrjuje, da je zadevni proizvod maslo v smislu prvega pododstavka člena 28(a)(i) in (ii) Uredbe (ES) št. 1234/2007. V tem primeru mora biti embalaža zapečatena z oštevilčeno etiketo, ki jo izda pristojni organ države članice proizvajalke. Potrdilo vsebuje številko etikete.









PRILOGA III

SPOROČANJE PODATKOV

A. Oljčno olje

(a) Države članice Komisiji najpozneje vsako sredo sporočijo povprečne cene, ugotovljene predhodni teden na glavnih reprezentativnih trgih za različne kategorije olja iz Priloge XVI k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(b) Do 31. avgusta države članice Komisiji sporočijo napoved o skupni proizvodnji oljčnega olja in namiznih oljk za tekoče tržno leto ter končno oceno o skupni proizvodnji oljčnega olja in namiznih oljk za preteklo tržno leto.

(c) Od septembra do maja vsakega tržnega leta države članice Komisiji najpozneje do petnajstega vsak mesec sporočijo oceno o količini oljčnega olja in namiznih oljk, proizvedenih od začetka zadevnega tržnega leta, ter posodobitev napovedi iz točke (b).

(d) Države članice vzpostavijo sistem zbiranja podatkov, ki je po njihovem mnenju najustreznejši za pridobitev in pripravo uradnih obvestil iz točk (b) in (c) ter po potrebi določijo obveznosti sporočanja podatkov za zadevne izvajalce iz sektorja oljčnega olja.

(e) Podatki iz točk (a), (b) in (c) se pošljejo po elektronski pošti na obrazcih, ki jih predpiše Komisija.

(f) Komisija se lahko sklicuje na druge vire informacij.

B. Govedina

Izračun povprečne tržne cene Skupnosti za trupe odraslih moških govedi, izražene kot razred R3

(a) Povprečna nacionalna tržna cena kategorije A, izražene kot razred R3, izračunana v skladu s tretjo alineo člena 3(a) Uredbe (ES) št. 1669/2006.

(b) Povprečna nacionalna tržna cena kategorije C, izražene kot razred R3, izračunana v skladu s tretjo alineo člena 3(a) Uredbe (ES) št. 1669/2006.

(c) Povprečna nacionalna tržna cena kategorije A/C = tehtano povprečje (a) in (b) na podlagi tehtanja, ki temelji na razmerju zakola v vsaki kategoriji glede na skupni nacionalni zakol kategorij A/C.

(d) Povprečna tržna cena v Skupnosti za kategorijo A/C = tehtano povprečje (c) na podlagi tehtanja skupnega zakola kategorij A/C v vsaki državi članici glede na skupni zakol kategorij A/C v Skupnosti.









PRILOGA IV

POGOJI, KI VELJAJO ZA IZVAJALCE V SEKTORJU OLJČNEGA OLJA

Izvajalci v sektorju oljčnega olja spadajo v eno od naslednjih kategorij:

(a) organizacijo proizvajalcev, sestavljeno iz najmanj 700 pridelovalcev oljk, kadar ta deluje kot organizacija za proizvodnjo ter prodajo oljk in oljčnega olja;

(b) organizacijo proizvajalcev, ki predstavlja najmanj 25 % pridelovalcev oljk ali proizvodnje oljčnega olja regije, v kateri se nahaja;

(c) združenje organizacij proizvajalcev iz različnih gospodarskih območij in sestavljeno iz najmanj desetih organizacij proizvajalcev iz točk (a) in (b) ali iz števila organizacij, ki predstavljajo najmanj 5 % proizvodnje oljčnega olja zadevne države članice;

(d) oljarna, v kateri se lahko pridobi najmanj dve toni olja na osemurni delovni dan in ki je v predhodnih dveh tržnih letih pridobila skupno najmanj 500 ton deviškega oljčnega olja;

(e) polnilnica na ozemlju države članice s polnilno zmogljivostjo vsaj šest ton oljčnega olja na osemurni delovni dan in ki je v dveh predhodnih tržnih letih napolnila skupno vsaj 500 ton oljčnega olja.

Če je ena ali več organizacij za proizvodnjo in prodajo oljk in oljčnega olja članica organizacije iz točke (a) prvega pododstavka, se pridelovalci oljk iz takega združenja za izračun minimalnega števila 700 pridelovalcev obravnavajo posamično.

Gospodarski subjekti iz sektorja oljčnega olja niso upravičeni, če:

(a) so pristojni organi začeli postopke proti njim zaradi kršitve pravil iz uredb (ES) št. 865/2004 in (ES) št. 1234/2007;

(b) so bili kaznovani zaradi prekrška v zvezi s sistemom pomoči za pridelavo iz Uredbe Sveta št. 136/66/EGS ( 24 ) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005;

(c) so bili kaznovani zaradi prekrška v zvezi s sistemom financiranja dejavnosti organizacij pridelovalcev oljk iz Uredbe Sveta (ES) št. 1638/98 ( 25 ) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005.