1976R1860 — SL — 15.03.1987 — 004.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1860/76

z dne 29. junija 1976

o pogojih za zaposlitev uslužbencev v Evropski fundaciji za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer ( 1 ), zlasti člena 17, ob upoštevanju predloga Komisije, ker mora Svet na predlog Komisije sprejeti določbe, ki urejajo zaposlovanje v tej fundaciji, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

1. Pogoji za zaposlitev se uporabljajo za:

— direktorja in namestnika direktorja fundacije,

— uslužbence fundacije,

— lokalne uslužbence fundacije.

2. Uslužbenci fundacije so v skladu s pogoji za zaposlitev, uslužbenci, zaposleni z namenom, da zasedejo prosta delovna mesta, ki so plačana iz proračuna fundacije.

3. Lokalni uslužbenci so za namene teh pogojev za zaposlitev, uslužbenci, ki so glede na lokalno prakso zaposleni za opravljanje fizičnih in administrativnih del na delovnih mestih, ki niso na seznamu delovnih mest, priloženem proračunu fundacije, in so plačana iz skupnih proračunskih sredstev za ta namen.

4. Direktor, imenovan s strani Komisije Evropskih skupnosti, je zaposlen na delovnem mestu po seznamu delovnih mest, ki je priložen proračunu fundacije, za izvajanje nalog iz člena 9 Uredbe (EGS) št. 1365/75.

Namestnik direktorja, imenovan s strani Komisije Evropskih skupnosti, je zaposlen na delovnem mestu po seznamu delovnih mest, ki je priložen proračunu fundacije, za pomoč direktorju in nadomeščanje med njegovo odsotnostjo ali če iz drugih razlogov ne more opravljati svojih dolžnosti.

5. Direktor je pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlitvi z uslužbenci iz odstavka 2 in 3.

Predsednik upravnega odbora fundacije je pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlitvi z direktorjem in namestnikom direktorja.







NASLOV II

USLUŽBENCI FUNDACIJE







POGLAVJE 1

Člen 2

Uslužbenci so zaposleni za določen ali nedoločen čas.

▼M3

Pogodba o zaposlitvi za določen čas ne sme biti sklenjena za obdobje, daljše od petih let; pogodba o zaposlitvi za določen čas se na isti osnovi lahko obnovi le enkrat. Vsaka naslednja obnovitev pogodbe je obnovitev za nedoločen čas.

▼B

Člen 3

Uslužbenci so lahko zaposleni samo v skladu z določbami tega naslova, za zapolnitev prostih delovnih mest s seznama, ki je priložen proračunu fundacije. Prosto delovno mesto se objavi na primeren način. Postopek objave določi upravni odbor.

Člen 4

Uslužbenci so razdeljeni v štiri osnovne skupine, ki se delijo na plačilne razrede, ustrezne delu in nalogam, ki jih opravljajo.

Uslužbenci so razporejeni v plačilne razrede v skladu z izobrazbo in delovnimi izkušnjami.

Tabela prikazuje plačilne razrede za osnovna delovna mesta:

▼M3







Skupina Razred Osnovno delovno mesto A A 4 A 5 predstojnik A 6 A 7 vodja A 8 pomočnik vodje B B 1 upravni delavec - vodja B 2 B 3 višji upravni, tehnični in administrativni delavci B 4 B 5 upravni, tehnični in administrativni delavci C C 1 strokovni tajnik glavni referent C 2 C 3 strojepisec/stenotipist referent C 4 C 5 strojepisec administrator D D 1 vodja enote D 2 D 3 kvalificirani delavec D 4 nekvalificirani delavec

▼B

Upravni odbor bo na podlagi te tabele in v dogovoru s Komisijo Evropskih skupnosti opredelil dela in naloge ter pooblastila za vsako osnovno delovno mesto.

Člen 5

Plačilni razred in stopnja delovnega mesta ob zaposlitvi sta navedena v pogodbi o zaposlitvi.

Uslužbenec je ob zaposlitvi razporejen na prvo stopnjo v svojem razredu. Direktor lahko ob upoštevanju usposobljenosti in dodatnih delovnih izkušenj, ki jih ima oseba za neko delovno mesto, odobri višji položaj v njenem razredu. Napredovanje ne sme presegati 48 mesecev.

▼M3

Uslužbenec, razporejen na delovno mesto v višji razred od tistega, v katerega je bil razporejen ob zaposlitvi, ima v novem razredu položaj, ustrezen navidezni stopnji, ki je enaka ali je tik nad navidezno stopnjo, doseženo v prejšnjem razredu. K temu se prišteje znesek dveh letnih poviškov za novi razred.

Za namen te določbe se vsak razred razdeli na navidezne stopnje, ki se ujemajo s številom mesecev službe in navideznimi plačami. Te se zvišajo za eno štiriindvajsetino dveh letnih poviškov za razred, kar velja za celoten razpon dejanskih stopenj. Uslužbenec, razporejen v novi razred, nikakor ne more dobivati manjše osnovne plače, kakor bi jo prejemal v prejšnjem razredu.

Uslužbenec, razporejen na delovno mesto v višjem razredu od tistega, v katerega je bil razporejen ob zaposlitvi, je uvrščen na stopnjo, ki ni nižja od začetne stopnje za ta razred.

▼M3

Člen 5a

O sposobnosti, učinkovitosti in obnašanju vsakega uslužbenca pri delu se vsaj vsaki dve leti pripravi poročilo kot predvidi direktor v soglasju s Komisijo Evropskih skupnosti, po posvetovanju z odborom uslužbencev fundacije.

▼B

Člen 6

1. Vzpostavi se odbor uslužbencev, ki opravlja naloge, določene s pogoji za zaposlitev.

2. Sestavo in delovanje tega odbora določi upravni odbor fundacije v skladu s Prilogo I.

3. Odbor uslužbencev zastopa interese zaposlenih v razmerju do fundacije ter vzdržuje stalne stike med fundacijo in zaposlenimi. Z izražanjem mnenj zaposlenih prispeva k dobremu delovanju fundacije.

Direktorja obvešča o skupnih vprašanjih v zvezi z razlago in uporabo pogojev za zaposlitev. Z odborom uslužbencev se je mogoče posvetovati o razlagi in uporabi pogojev za zaposlitev.

Odbor uslužbencev predloži direktorju pobude, ki se nanašajo na organizacijo in delovanje službe ter predloge za zboljšanje delovnih ali življenjskih razmer zaposlenih.

4. Uslužbenci, ki so po pogodbi o zaposlitvi, zaposleni za več kot eno leto ali nedoločen čas, imajo pravico glasovati na volitvah in kandidirati za izvolitev v odbor uslužbencev.

Uslužbenec, ki je po pogodbi o zaposlitvi, zaposlen manj kot eno leto, ima pravico glasovanja le, če je v fundaciji zaposlen že vsaj šest mesecev.







POGLAVJE 2

Pravice in obveznosti

Člen 7

Pri opravljanju svojega dela in ravnanju, uslužbenci ravnajo v skladu z interesi fundacije; od vlade, oblasti, organizacije ali osebe izven fundacije ne smejo prositi za navodila niti jih od njih sprejemati.

Brez dovoljenja direktorja ne smejo sprejemati nobenih častnih naslovov, odlikovanj, uslug, daril ali kakršnihkoli plačil od vlad ali drugih naslovov zunaj fundacije, razen za delo, ki so ga opravili pred zaposlitvijo v fundaciji ali v času, ko niso delali v fundaciji, zaradi izpolnjevanja vojaške ali druge dolžnosti do države.

Člen 8

Uslužbenci so dolžni vzdržati se vseh dejanj, zlasti javnega dajanja mnenj, ki bi lahko vplivala na njihov položaj.

Pridobitne ali nepridobitne dejavnosti zunaj fundacije niso dovoljene.

Člen 9

V kolikor ima zakonec uslužbenca redno zaposlitev, mora uslužbenec o tem obvestiti direktorja.

V kolikor narava dela zakonca uslužbenca ni združljiva z uslužbenčevo zaposlitvijo, in uslužbenec ne more zagotoviti, da bo v določenem obdobju prenehala, direktor odloči, ali lahko uslužbenec kljub temu obdrži svoje delovno mesto.

Člen 10

Vsak uslužbenec, ki pri opravljanju svojega dela odloča o zadevi, katere obravnava ali izid vpliva na njegove osebne interese in neodvisnost, mora o tem obvestiti direktorja.

▼M3

Člen 11

Uslužbenec, ki kandidira za izvolitev v javno funkcijo, prosi za dopust iz osebnih razlogov, ta ne sme presegati treh mesecev.

Direktor preuči primer vsakega v tako funkcijo izvoljenega uslužbenca. Z upoštevanjem pomembnosti funkcije, v katero je bil uslužbenec izvoljen, in z njo povezanih delovnih dolžnosti odloči, ali je ta uslužbenec lahko še naprej aktivno zaposlen ali mora prositi za dopust iz osebnih razlogov. V tem primeru je dolžina dopusta enaka trajanju mandata funkcije, v katero je bil izvoljen. Če gre za zaposlenega uslužbenca, ki je sklenil pogodbo za določen čas, trajanje dopusta iz osebnih razlogov ne sme presegati časa, ki bi ga po pogodbi še moral prebiti na delu.

▼B

Člen 12

Uslužbenci so po prenehanju dela zavezani k poštenosti in molčečnosti glede opravljanja dejavnosti ali ugodnosti.

Člen 13

Uslužbenci so dolžni varovati tajnost vseh dejstev in podatkov, za katere izvejo pri opravljanju svojega dela ali med njim; nepooblaščeni osebi ne smejo razkriti nobenega dokumenta ali podatka, ki še ni javno objavljen. Obveznost varovanja tajnosti velja tudi po prenehanju zaposlitve v fundaciji.

Uslužbenci ne smejo, brez predhodnega dovoljenja direktorja, sami ali v sodelovanju s tretjimi objaviti ali omogočiti objavo gradiva, ki se nanaša na delo fundacije. Dovoljenje direktorja se zavrne, če bi objava gradiva posegla v interese fundacije.

Člen 14

Vse pravice, ki izhajajo iz dela, ki ga zaposleni opravijo med izvrševanjem svojih dolžnosti, so last fundacije.

Člen 15

Uslužbenci brez dovoljenja direktorja ne smejo v sodnem postopku razkriti podatkov, za katere izvejo pri opravljanju dela. Dovoljenje se zavrne le, kadar je to v interesu fundacije, in takšna zavrnitev nima kazenskih posledic za uslužbenca. Ta obveznostvelja tudi po prenehanju zaposlitve uslužbenca v fundaciji.

Prejšnji odstavek ne velja za uslužbence ali bivše uslužbence, ki pred Sodiščem Evropskih skupnosti pričajo o zadevi, ki se nanaša na uslužbence ali bivše uslužbence fundacije.

Člen 16

Uslužbenci stanujejo v kraju zaposlitve ali v taki oddaljenosti od njega, ki omogoča primerno opravljanje dela.

Člen 17

Uslužbenec ne glede na svoj položaj pomaga in svetuje nadrejenim; odgovoren je za izvršitev del, ki so mu dodeljena.

Uslužbenec je ne glede na to, katero delovno področje vodi, v okviru svojih pooblastil in prejetih navodil, odgovoren svojim nadrejenim. Odgovornost njegovih podrejenih ga nikakor ne odvezuje lastne odgovornosti.

Kadar uslužbenec dobi navodila, ki jih smatra kot nepravilna ali kot taka, da bi lahko povzročila resne posledice, obvesti o tem neposredno nadrejenega, če je potrebno, tudi pisno. Kadar neposredno nadrejeni pisno potrdi navodila, jih uslužbenec izvede, razen če bi s tem krčil kazensko pravo ►M1 ali ustreznih varnostnih standardov ◄ .

Člen 18

Uslužbenec je dolžan v celoti ali delno poravnati škodo, ki jo povzroči fundaciji, če je pri opravljanju dela ali v zvezi z njim huje kršil delovna pravila.

Utemeljeno odločitev sprejme direktor v skladu s postopkom, predvidenim za disciplinske zadeve.

Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za reševanje sporov iz te določbe.

Člen 19

Uslužbenci imajo privilegije in imunitete samo v interesu fundacije.

Ob upoštevanju Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti uslužbenci ne smejo biti oproščeni izpolnjevanja zasebnih obveznosti, spoštovanja veljavnih zakonov in policijskih pravil.

Člen 20

Fundacija nudi pomoč vsem zaposlenim, zlasti v postopkih, kadar so sami ali njihovi družinski člani zaradi njihovega položaja ali nalog podvrženi grožnjam, žalitvam, klevetanju ali obrekovanju, ali napadu na telo ali lastnino.

Fundacija povrne uslužbencu povzročeno škodo, če je ni sam povzročil namerno ali iz velike malomarnosti in če povračila ni mogel dobiti od osebe, ki jo je povzročila.

Fundacija omogoča uslužbencem dodatno usposabljanje in izobraževanje, ki je v skladu z njenim delovanjem in njenimi interesi.

▼M1

Uslužbenec, ki mu direktor fundacije naloži, da poučuje v okviru programa dodatnega usposabljanja in izobraževanja, predvidenega v tretjem odstavku, lahko dobi dodatek pod pogoji, določenimi v členu 9a Priloge IV.

▼B

Člen 21

Uslužbenci imajo pravico do združevanja; lahko so člani sindikatov ali združenj uslužbencev.

Člen 22

Vsak uslužbenec lahko predloži zahtevo direktorju.

O vsaki odločbi, ki je sprejeta po teh pogojih za zaposlitev in se nanaša na posameznega uslužbenca se tega takoj pisno obvesti. V odločbi s škodljivimi posledicami za uslužbenca je treba navesti utemeljene razloge.

Odločbe, ki se nanašajo na položaj uslužbenca v notranji organizaciji, se javno objavijo v fundaciji.







POGLAVJE 3

Pogoji za zaposlitev

Člen 23

1. Zaposlovanje v fundaciji mora zagotavljati, da fundacija zaposluje najsposobnejše, najučinkovitejše in primerne ljudi, ki se jih izbira na najširšem možnem geografskem območju med državljani držav članic Evropskih skupnosti.

Fundacija zaposluje uslužbence ne glede na raso, veroizpoved ali spol.

Delovno mesto ne sme biti rezervirano za državljane določene države članice.

2. Uslužbenec je lahko imenovan, le če:

(a) je državljan ene od držav članic Evropskih skupnosti in ima državljanske pravice, razen če upravni odbor izjemoma odloči drugače;

(b) je izpolnil vse obveznosti, ki jih predpisujejo predpisi o vojaški dolžnosti;

(c) predloži potrdila o svoji primernosti za opravljanje dela;

(d) je fizično sposoben opravljati delo; in

(e) predloži dokazila o aktivnem znanju enega od jezikov Evropskih skupnosti in o zadovoljivem znanju drugega jezika Skupnosti na stopnji, ki omogoča opravljanje dela.

Člen 24

Uslužbenec pred sprejemom na delovno mesto opravi zdravniški pregled pri zdravniku, ki ga izbere fundacija, da se fundacija prepriča, da izpolnjuje zahteve iz člena 23(2)(d).

▼M3

Če je po opravljenem zdravniškem pregledu, predvidenem v prvem odstavku, izdano negativno zdravniško mnenje, lahko kandidat v dvajsetih dneh po tem, ko ga fundacija z mnenjem seznani, prosi za strokovno mnenje zdravniškega sveta, sestavljenega iz treh zdravnikov, ki jih med zdravstvenimi delavci Skupnosti izbere direktor. Zdravniški svet zasliši zdravnika, ki je izdal negativno mnenje. Kandidat lahko zdravniškemu svetu predloži mnenje zdravnika, ki ga sam izbere. Če zdravniški svet potrdi ugotovitve zdravniškega pregleda, predvidenega v prvem odstavku, kandidat plača 50 % honorarja in spremljajočih stroškov.

▼M3

Člen 25

Uslužbenec lahko opravlja poskusno delo, vendar ne sme trajati več kakor šest mesecev.

Če med poskusnim delom uslužbenec zaradi bolezni ali nesreče en mesec ali dlje ne more opravljati svojega dela, lahko direktor poskusno delo ustrezno podaljša.

Najpozneje en mesec pred iztekom poskusnega dela se pripravi poročilo o sposobnostih uslužbenca za opravljanje del na delovnem mestu, na katero je razporejen, ter o njegovi učinkovitosti in obnašanju pri delu. To poročilo dobi tudi uslužbenec in ima pravico predložiti pisne pripombe. Uslužbenec na poskusnem delu, ki ne ustreza zahtevam delovnega mesta, je odpuščen.

Poročilo o uslužbencu na poskusnem delu se lahko pripravi kadarkoli med trajanjem poskusnega dela, če je očitno, da njegovo delo ni zadovoljivo. Poročilo predložijo uslužbencu, ki lahko da pisne pripombe. Na podlagi poročila se direktor lahko odloči, da uslužbenca odpusti pred iztekom poskusnega dela z enomesečnim odpovednim rokom; vendar trajanje zaposlitve ne sme preseči običajnega trajanja poskusnega dela.

Odpuščeni uslužbenec, ki je bil na poskusnem delu, dobi nadomestilo v višini ene tretjine svoje osnovne plače za vsak dopolnjen mesec poskusnega dela.

▼B







POGLAVJE 4

Delovni pogoji

Člen 26

Uslužbenci, ki so aktivno zaposleni so ves čas na razpolago fundaciji.

Redni delovni čas v delovnem tednu ne sme presegati 42 ur, število ur delovnega dne določi direktor.

Člen 27

Uslužbenci praviloma ne delajo preko polnega delovnega časa (nadurno delo) razen v primeru nujnega ali izjemnega obsega dela; nočno delo in delo ob nedeljah ali praznikih se odobri le na podlagi postopka, ki ga določi direktor. Skupno trajanje nadurnega dela uslužbenca v obdobju šestih mesecev ne sme presegati 150 ur.

Uslužbenci iz skupine A in B nimajo pravice do nadomestila ali plačila za nadurno delo.

Kot je določeno v Prilogi II, imajo uslužbenci iz skupine C in D pravico do nadomestnega dopusta ali do plačila nadomestnega dopusta, če potrebe službe ne dopuščajo izrabe tega dopusta v naslednjem mesecu, v katerem je uslužbenec delal preko polnega delovnega časa.

Člen 28

Uslužbenci imajo pravico do letnega dopusta, v obsegu najmanj štiriindvajset in največ trideset delovnih dni v koledarskem letu, v skladu s pravili, ki jih določi upravni odbor po posvetovanju z odborom uslužbencev v soglasju s Komisijo Evropskih skupnosti.

Poleg rednega letnega dopusta se uslužbencem izjemoma, na podlagi prošnje, odobri izredni dopust. Pogoji za odobritev izrednega dopusta so določeni v Prilogi III.

Člen 29

Nosečnice imajo ob predložitvi zdravniškega potrdila poleg rednega letnega dopusta iz člena 28 pravico do porodniškega dopusta, ki traja od šestih tednov pred pričakovanim dnem poroda, navedenim v zdravniškem potrdilu, do ►M1 10 tednov ◄ po dnevu poroda; ta dopust ne sme biti krajši od ►M1 šestnajstih tednov ◄ .

▼M3

Člen 29a

Izjemoma lahko direktor po obrazloženi prošnji odobri uslužbencu, da dela s polovičnim delovnim časom, če meni, da je to v korist fundacije.

Postopek za tako odobritev je določen v Prilogi VII.

Uslužbenec, ki lahko dela s polovičnim delovnim časom, opravi vsak mesec polovico običajnih delovnih ur na način, ki ga določi direktor.

▼B

Člen 30

1. Uslužbencu, ob predložitvi dokazila o nesposobnosti za opravljanje dela zaradi bolezni ali nesreče, pripada pravica do plačanega bolniškega dopusta.

Uslužbenec je dolžan obvestiti fundacijo o nesposobnosti za delo takoj, ko je to mogoče, in navesti svoj naslov. V primeru odsotnosti več kot treh dni je dolžan predložiti zdravniško potrdilo. Uslužbenca se sme napotiti na zdravniški pregled, ki ga zagotovi fundacija.

Kadar seštevek odsotnosti z dela do treh dni, zaradi bolezni, v obdobju dvanajstih mesecev pri uslužbencu preseže dvanajst dni, direktor na podlagi nasveta zdravnika, ki ga izbere fundacija po predhodnem posvetu z izbranim osebnim zdravnikom uslužbenca, sprejme odločitev.

▼M3

Vendar pa plačani bolniški dopust ne sme biti daljši od treh mesecev ali od dolžine uslužbenčeve zaposlitve, če je ta daljša. Dopust ne traja dlje, kot določajo pogoji iz pogodbe o zaposlitvi.

▼B

Po izteku teh rokov, je uslužbenec, katerega pogodba o zaposlitvi še velja, kljub nesposobnosti za delo napoten na neplačani dopust.

▼M2

V primeru poklicne bolezni ali poškodbe pri delu, uslužbenec prejema celotne prejemke iz dela za čas nezmožnosti za delo, dokler ne pridobi pravice do invalidske pokojnine, predvidene v členu 41b.

▼B

2. Uslužbenci morajo vsako leto opraviti zdravniški pregled pri zdravniku, ki ga izbere fundacija ali oni sami.

Honorar izbranemu zdravniku plača fundacija v višini, ki jo določi upravni odbor.

Člen 31

Brez predhodnega dovoljenja neposredno nadrejenega, uslužbenec ne sme izostati od dela, razen v primeru bolezni ali nesreče. Vsaka pravilno ugotovljena odsotnost uslužbenca, ki ni bila odobrena in ne vpliva na disciplinski ukrep, se uslužbencu odšteje od letnega dopusta. Če je letni dopust že izrabil, izgubi pravico do prejemkov iz dela za ustrezno obdobje.

Če želi uslužbenec prebiti bolniški dopust zunaj kraja zaposlitve, mora prej dobiti dovoljenje direktorja.

Člen 32

V soglasju s Komisijo Evropskih skupnosti in po posvetovanju z odborom uslužbencev upravni odbor pripravi seznam državnih praznikov.

▼M3

Člen 33

V izjemnih okoliščinah lahko uslužbenec na svojo prošnjo dobi neplačani dopust zaradi nujnih osebnih razlogov. Direktor določi trajanje takega dopusta, ki ne presega ene četrtine časa, ki ga je uslužbenec že prebil pri zaposlitvi, ali:

— treh mesecev za uslužbence, ki imajo manj kakor štiri leta delovne dobe,

— šestih mesecev v vseh ostalih primerih.

Med dopustom uslužbenec ni zavarovan za primer bolezni ali nesreče, kakor določata člena 38 in 38a.

Vendar pa lahko uslužbenec, ki dokaže, da se ne more vključiti v kakšen drug javni program zavarovanja za primere iz členov 38 in 38a, najpozneje mesec dni po mesecu, v katerem je nastopil neplačani dopust, prosi, da ostane še naprej zavarovan po zgoraj omenjenih členih, če za čas neplačanega dopusta plača polovico prispevkov za pokritje tveganj iz členov 38 in 38a; prispevek se izračuna na podlagi njegove zadnje osnovne plače.

Poleg tega lahko uslužbenec, ki dokaže, da se ne more vključiti v drug sistem pokojninskega zavarovanja, prosi, da ostane med neplačanim dopustom še naprej vključen v običajni sistem, če sam nosi stroške za prispevke v višini trikratne stopnje iz člena 41(h); prispevki se izračunajo z upoštevanjem osnovne plače za njegov razred in stopnjo.

Katero koli obdobje neplačanega dopusta ali dopusta iz osebnih razlogov se ne upošteva, kadar se uporabi drugi odstavek člena 35.

Člen 34

Uslužbencu, ki ga pokličejo na služenje vojaškega roka, na civilno služenje vojaškega roka ali na vojaške vaje ali ki ga ponovno pokličejo na služenje v oboroženih silah, se dodeli status „dopust za služenje vojaškega roka“; če gre za uslužbenca, ki je zaposlen za določen čas, ta status nikakor ne sme trajati dlje kot določa pogodba.

Uslužbenec na služenju vojaškega roka ali na civilnem služenju vojaškega roka ne prejema prejemkov iz dela, obdrži pa pravico do napredovanja v višjo stopnjo in zvišanja po teh pogojih za zaposlitev. Zadrži tudi pravico do starostne pokojnine, če po vojaškem ali civilnem služenju plača pokojninske prispevke za nazaj.

Uslužbenec, ki ga pokličejo na vojaške vaje ali ga ponovno pokličejo na služenje v oboroženih silah, med vajami ali ponovnim služenjem še naprej prejema prejemke iz dela, od katerih se odšteje znesek, ki ga prejema kot plačilo za služenje vojski.

▼B







POGLAVJE 5

Prejemki iz dela in stroški

Člen 35

V skladu s Prilogo IV ima uslužbenec pravico do prejemkov iz dela, ustreznim plačilnemu razredu in stopnji, v katero je razporejen.

Uslužbenec, ki je v svojem plačilnem razredu dve leti na isti stopnji, redno napreduje v naslednjo stopnjo tega plačilnega razreda.

Člen 36

V primeru smrti uslužbenca prejemajo njegove prejemke iz dela preživeli zakonec ali vzdrževani otroci in sicer do konca tretjega meseca po mesecu, v katerem je umrl.

▼M2

V primeru upokojenčeve smrti se prvi odstavek nanaša na pokojnino umrlega.

▼B

Člen 37

V skladu s Prilogo IV ima uslužbenec pravico do nadomestila stroškov, ki jih utrpi zaradi sklenitve delovnega razmerja ali prenehanja dela, in povračila stroškov, ki jih utrpi med delom ali v zvezi z njegovim opravljanjem.







POGLAVJE 6

▼M2

Socialna varnost in pokojnine







▼M2

Oddelek A

Zavarovanje za primer bolezni in nesreče, socialno zavarovanje

▼M2

Člen 38

▼M3

1. Uslužbenec, njegov zakonec, če ni upravičen do dajatev iste vrste in na enaki ravni na podlagi kakršnih koli drugih zakonskih določb ali ureditev, njegovi otroci in drugi vzdrževani družinski člani v skladu s členom 7 Priloge IV so med uslužbenčevo zaposlitvijo, bolniškim dopustom, dopustom iz osebnih razlogov po členu 11 in neplačanim dopustom po členu 33 zavarovani pod pogoji, navedenimi v teh členih in v pravilih ter v členu 1 Priloge V za primer bolezni do višine 80 % nastalih stroškov. Stopnja se poveča na 85 % za naslednje storitve: posvetovanje in obiski, kirurške operacije, hospitalizacija, farmacevtski proizvodi, radiologija, analize, laboratorijski testi in proteze na recept razen zobnih. Stopnja se poveča na 100 % ob tuberkulozi, otroški paralizi, raku, duševni bolezni in drugih boleznih, ki jih Komisija Evropskih skupnosti šteje med enako težke; ista stopnja velja za zgodnje odkrivanje bolezni in ob porodu. Vendar pa povračilo v višini 100 % ne velja ob poklicni bolezni ali nesreči pri delu, ker se takrat uporabi člen 38a.

▼M2

Eno tretjino prispevka za tako zavarovanje se zaračuna uslužbencu, vendar tako, da zaračunani znesek ne presega 2 % njegove osnovne plače, drugi dve tretjini plača fundacija.

Če pa se na zdravniškem pregledu iz člena 24 ugotovi, da je uslužbenec bolan ali invaliden, lahko direktor odloči, da se stroški, ki so posledica take bolezni ali invalidnosti, izvzamejo iz povračila stroškov iz prvega pododstavka.

▼M3

2. Če uslužbenec predloži dokazila, da se ne more vključiti v kakšno drugo zakonsko ali s predpisi določeno shemo zavarovanja za primer bolezni, lahko najpozneje mesec dni po prenehanju pogojev za zaposlitev zaprosi, da se mu za največ šest mesecev po zaposlitvi podaljša zavarovanje za primer bolezni, kakor predvideva prvi pododstavek odstavka 1. Prispevek, omenjen v pravilih iz člena 1(2) Priloge V, se izračuna glede na uslužbenčevo osnovno plačo, uslužbenec pa nosi polovico stroškov.

Direktor po posvetovanju z zdravnikom, ki ga imenuje fundacija, lahko odloči, da se obdobje enega meseca za vložitev prošnje in šestmesečni rok iz prvega pododstavka ne upoštevata, če ima oseba hudo ali dolgotrajno bolezen, ki jo je dobila med zaposlitvijo in o kateri je obvestila center pred iztekom šestmesečnega obdobja, opredeljenega v prejšnjem pododstavku, če opravi zdravniški pregled, ki ga pripravi fundacija.

▼M2

3. Uslužbenec, ki je do šestdesetega leta starosti delal v fundaciji ali ki prejema invalidsko pokojnino, je po prenehanju dela upravičen do pravic iz odstavka 1. Znesek prispevka se izračuna na podlagi njegove pokojnine.

Te pravice ima tudi oseba, ki je upravičena do družinske pokojnine zaradi smrti zaposlenega uslužbenca, uslužbenca, ki je bil v fundaciji zaposlen do šestdesetega leta, ali prejemnika invalidske pokojnine. Znesek prispevka se izračuna na podlagi pokojnine.

4. Do pravic iz odstavka 1 so upravičene tudi naslednje osebe, če ne morejo dobiti kritja iz drugega javnega sistema zdravstvenega zavarovanja:

— bivši uslužbenci, upravičeni do starostne pokojnine, ki so prenehali delati v fundaciji pred dopolnjenim šestdesetim letom starosti,

— upravičenci do družinske pokojnine, do katere imajo pravico zaradi smrti bivšega uslužbenca, ki je v fundaciji prenehal delati pred dopolnjenim šestdesetim letom starosti,

▼M3

— če uslužbenčev bivši zakonec, otrok, ki ni več nepreskrbljen, ali tisti, ki ne šteje več za nepreskrbljenega otroka v smislu člena 7(4) Priloge IV, predloži dokazila, da se ne more vključiti v nobeno drugo shemo zavarovanja za primer bolezni, je lahko še naprej, največ pa za eno leto, vključen v zavarovanje za primer bolezni, kakor predvideva odstavek 1, in sicer kot upravičenec, zavarovan po uslužbencu; tako zavarovanje ne zahteva odmere prispevka. To enoletno obdobje se začne na dan pravnomočnosti odločbe o razvezi ali z izgubo statusa nepreskrbljenega otroka oziroma osebe, ki šteje za nepreskrbljenega otroka.

▼M2

Prispevek se izračuna na podlagi pokojnine bivšega uslužbenca, polovico zneska gre v breme upravičenca.

Oseba, upravičena do pokojnine po starših, ni upravičena do pravic iz odstavka 1 razen, kadar vloži zahtevo. Prispevek se izračuna na podlagi pokojnine po starših.

5. Če skupni nepovrnjeni izdatki za obdobje dvanajstih mesecev presežejo polovico osnovne mesečne plače ali pokojnine uslužbenca, direktor fundacije dovoli posebno povračilo, ki ga odobri računovodstvo, pri čemer upošteva družinske okoliščine upravičene osebe, kakor predvidevajo pravila iz člena 1 Priloge V.

▼M3

6. Osebe, upravičene do zgoraj omenjenih dajatev, prijavijo znesek kakršnega koli izplačanega povračila ali povračila, ki ga zase ali za osebe, zavarovane po njih, lahko zahtevajo iz kakšnega drugega zavarovanja za primer bolezni predvidenega v zakonu ali s predpisi.

▼M2

Če skupni znesek povračil, ki naj bi jih prejeli, presega znesek povračil iz prvega odstavka, se razlika odšteje od zneska, ki se povrne po prvem odstavku, razen povračil iz naslova sistema zasebnega dodatnega zdravstvenega zavarovanja za tisti del izdatkov, ki niso zajeti v povračilih iz prvega odstavka.

▼M2

Člen 38a

1. Uslužbenec je po pravilih, določenih v členu 2 Priloge V, med zaposlitvijo in bolniškim dopustom zavarovan za primer poklicne bolezni in nesreče. K plačilu zavarovanja za primere tveganja, ki niso povezani z delom, prispeva do 0,1 % svoje osnovne plače.

V pravilih je določeno, v katerih primerih zavarovanje ne velja.

2. Denarne dajatve so naslednje:

(a) V primeru smrti: izplačilo pavšalnega zneska v višini petkratne letne osnovne plače umrlega, ki se izračuna na podlagi mesečnih zneskov plač, prejetih v dvanajstih mesecih pred nesrečo, naslednjim osebam: — zakoncu in otrokom umrlega uslužbenca po zanj veljavnem dednem pravu; vendar zakonec ne more dobiti manj kakor 25 % pavšalnega zneska, — če ni oseb iz zgoraj omenjene kategorije, drugim potomcem uslužbenca po zanj veljavnem dednem pravu, — če ni oseb iz zgornjih dveh kategorij, sorodnikom umrlega uslužbenca v ravni črti po za njih veljavnem dednem pravu, — če ni oseb iz zgornjih treh kategorij, fundaciji.

(b) V primeru popolne trajne invalidnosti: se uslužbencu izplača pavšalni znesek v osemkratni višini njegove letne osnovne plače, ki se izračuna na podlagi mesečnih zneskov plač, prejetih v dvanajstih mesecih pred nesrečo.

(c) V primeru delne trajne invalidnosti: se uslužbencu izplača del zneska iz pododstavka (b), ki se izračuna glede na lestvico iz pravil, omenjenih v členu 2 Priloge V.

V skladu s temi pravili se lahko zgoraj našteta izplačila zamenjajo z rento.

Zgoraj naštete dajatve se lahko izplačajo poleg izplačil iz sistema pokojninskega zavarovanja.

3. Tako, kakor je določeno v pravilih iz člena 2 Priloge V, pokriva zavarovanje tudi: zdravstvene, farmacevtske, bolnišnične, kirurške, protetične, radiološke, ortopedske in klinične stroške ter stroške za masažo in prevoz, pa tudi druge podobne stroške, ki nastanejo zaradi nesreče ali poklicne bolezni.

Vendar pa se povračilo izplača le, če znesek, ki je plačan uslužbencu po členu 38, ne pokriva celotnih stroškov.

▼B

Člen 39

▼M1

1. Če se uslužbencu rodi otrok, dobi oseba, ki zanj dejansko skrbi, dodatek v višini 8 000 BEF.

Enak dodatek dobi uslužbenec, ki posvoji otroka, mlajšega od petih let, ki je vzdrževan družinski član v pomenu člena 7(2) Priloge IV.

Znesek dodatka je ustrezen znesku iz člena 74(1) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in se samodejno prilagaja spremembam tega zneska.

▼B

2. Do dodatka, predvidenega v prvem odstavku, ima pravico tudi, če se nosečnost konča po najmanj sedmih mesecih.

▼M1

3. Prejemnik dodatka ob rojstvu otroka prijavi kakršni koli dodatek iste vrste, ki ga za istega otroka dobi iz drugih virov; taki dodatki se odštejejo od dodatka, predvidenega zgoraj. Če sta oba starša zaposlena v fundaciji, se dodatek izplača le enkrat.

▼M3

Člen 40

Zakoncu ali nepreskrbljenemu otroku ali kakšni drugi vzdrževani osebi v skladu s členom 7 Priloge IV, ki je član gospodinjstva uslužbenca, fundacija v primeru uslužbenčeve smrti povrne stroške za prevoz trupla iz kraja zaposlitve v matični kraj.

V primeru smrti na službeni poti pa fundacija nosi stroške za prevoz trupla iz kraja, v katerem je smrt nastopila, do matičnega kraja.

▼M2

Člen 40a

1. V okviru obveznosti, ki po členu 40 preidejo na fundacijo, fundacija samodejno prevzame pravice uslužbenca ali po njem upravičenih oseb do odškodnine proti tretji osebi, odgovorni za nesrečo, ki je povzročila smrt uslužbenca.

▼M3

2.

(a) Če smrt, poškodbo ali bolezen osebe, za katero veljajo ti pogoji za zaposlitev, povzroči tretja oseba, dobijo Skupnosti glede obveznosti določenih v teh pravilih, izhajajočih iz dogodka, ki je povzročil tako smrt, poškodbo ali bolezen, od žrtve ali tistih, ki so po njej zavarovani proti tretji osebi, subrogacijsko pravico, vključno s pravico tožbe.

(b) Subrogacija, predvidena v prejšnjem odstavku, se med drugim razširi na: — neprekinjeno izplačevanje prejemkov iz dela uslužbencu na podlagi člena 30 med začasno nesposobnostjo za delo, — izplačila na podlagi člena 36 po smrti uslužbenca ali bivšega uslužbenca, upravičenega do pokojnine, — izplačila dajatev na podlagi členov 38 in 38a in Priloge V, ki se nanašajo na zavarovanje za primer bolezni in nesreče, — plačilo stroškov za prevoz trupla iz člena 40, — dopolnilne družinske dodatke, izplačane na podlagi člena 9(2) ter člena 7(3) in (5) Priloge IV za nepreskrbljene otroke, ki so hudo bolni, nesposobni skrbeti zase ali invalidni, — invalidsko pokojnino, izplačano v primeru nesreče ali bolezni, ki povzroči trajno invalidnost in uslužbencu onemogoča opravljanje dela, — družinsko pokojnino, ki se izplačuje v primeru smrti uslužbenca, ali bivšega uslužbenca, ali uslužbenčevega zakonca, ali zakonca bivšega uslužbenca, upravičenega do pokojnine, če zakonec ni uslužbenec fundacije. — pokojnino po starših, izplačano ne glede na starost otroku uslužbenca ali bivšega uslužbenca, ki zaradi hude bolezni, nesposobnosti ali invalidnosti po smrti osebe, ki ga je vzdrževala, ne more sam zaslužiti za svoje preživetje.

(c) Vendar pa Skupnosti nimajo subrogacijske pravice do odškodnine v zvezi s povsem osebnim oškodovanjem, kakršna je nematerialna škoda, odškodnina za bolečine in trpljenje ali odškodnina za popačenje in izgubo privlačnosti, ki so višja od nadomestil po členu 38a.

(d) Določbe odstavkov (a), (b) in (c) ne smejo predstavljati ovire za neposredno tožbo Skupnosti.

▼B

Člen 41

Uslužbenec, ki je v zelo težkem položaju zaradi, inter alia, hude ali dolgotrajne bolezni ali družinskih razmer ima pravico do darila, posojila ali predplačila.

Zgornji odstavek se smiselno uporabi za bivšega uslužbenca po preteku njegove pogodbe o zaposlitvi, če je zaradi hude ali dolgotrajne bolezni ali nesreče v času zaposlitve nesposoben za delo in dokaže, da take bolezni ali nesreče ni mogoče uvrstiti v noben drug sistem socialne varnosti.







▼M2

Oddelek B

Sistem pokojninskega zavarovanja in odpravnina

Člen 41a

Uslužbenec, ki dopolni najmanj deset let delovne dobe, ima pravico do starostne pokojnine. Vendar pa je do nje upravičen ne glede na delovno dobo, kadar je dopolnil več kakor šestdeset let.

Najvišja starostna pokojnina je 70 % zadnje osnovne plače, določene za zadnji razred, v katerega je bil uslužbenec razvrščen vsaj eno leto. Izplača se uslužbencu, ki ima petintrideset let delovne dobe, preračunane, kakor določa člen 3 Priloge VI. Če ima uslužbenec manj kakor petintrideset let delovne dobe, se zgoraj omenjeni najvišji znesek proporcionalno zniža.

Če ima uslužbenec pravico do starostne pokojnine, se njegove pokojninske pravice znižajo v sorazmerju z zneski, izplačanimi na podlagi člena 37 Priloge VI.

Znesek starostne pokojnine ne sme biti nižji od 4 % zneska življenjskega minimuma iz člena 5 Priloge VI na leto delovne dobe iz člena 3 te priloge.

Upokojitvena starost je šestdeset let.

Za delovno dobo iz prvega odstavka štejejo dopolnjena leta v smislu člena 1(2) in vključujejo leta pred 9. marcem 1982, če je na ta datum uslužbenec še vedno v službi v fundaciji.

Člen 41b

Uslužbenec ima, kakor predvideva poglavje III Priloge VI, v primeru popolne trajne invalidnosti,ki mu onemogoča opravljanje dela v fundaciji, pravico do invalidske pokojnine.

Če je invalidnost posledica nesreče pri delu ali je njen nastanek povezan z opravljanjem dela, če je posledica poklicne bolezni, dejanja v splošno dobro ali posledica tveganja življenja pri reševanju življenja drugemu človeku, znaša invalidska pokojnina 70 % zadnje uslužbenčeve osnovne plače.

▼M3

Če je razlog za invalidnost kak drug, se invalidska pokojnina izračuna glede na uslužbenčevo zadnjo osnovno plačo in znaša 2 % za vsako leto med datumom nastopa dela in tistim, ko dopolni 65 let starosti; stopnja se poveča za 2 % za vsako leto pokojninske dobe, ki se upošteva na podlagi člena 10(2) in (3) Priloge VI, in za 25 % zneska pokojninskih pravic, ki bi jih pridobil ob dopolnitvi 60 let starosti, pri čemer skupni znesek ne sme presegati 70 % njegove zadnje osnovne plače.

▼M2

Invalidska pokojnina ne sme biti nižja od 120 % zneska življenjskega minimuma, opredeljenega v členu 5 Priloge VI.

Pri invalidnosti, ki si jo uslužbenec namerno povzroči, lahko direktor odloči, da dobi uslužbenec le odpravnino, predvideno v členu 11 Priloge VI.

Člen 41c

Vdova uslužbenca ali bivšega uslužbenca je upravičena do družinske pokojnine, kakor je določeno v poglavju IV Priloge VI.

Mesečni znesek družinske pokojnine, izplačan vdovi uslužbenca, ki je umrl med zaposlitvijo ali dopustom zaradi služenja vojaškega roka, znaša 35 % zadnje uslužbenčeve osnovne plače in ne sme biti nižji od zneska življenjskega minimuma, kakor je opredeljen v členu 5 Priloge VI.

▼M3

Mesečni znesek družinske pokojnine, ki se izplačuje vdovi uslužbenca, umrlega na služenju ali med dopustom za služenje vojaškega roka, je enak 35 % zadnje osnovne plače, ki jo je uslužbenec prejel, in ne sme biti nižji od zneska, določenega kot meje za preživetje v členu 5 Priloge VI, niti nižja od 60 % starostne pokojnine, do katere bi bil uslužbenec upravičen ob smrti ne glede na delovno dobo ali starost.

Ta znesek tudi ne sme biti nižji od 42 % zadnje osnovne plače, ki jo je uslužbenec dobil, če je vzrok smrti ena od okoliščin iz drugega odstavka člena 41b.

Določbe tega člena veljajo smiselno tudi za vdovca.

▼M2

Člen 41d

1. Če uslužbenec ali bivši uslužbenec, ki je upravičen do starostne ali invalidske pokojnine umre in nima zakonca, ki bi bil upravičen do družinske pokojnine, so njegovi nepreskrbljeni otroci iz člena 7 Priloge IV upravičeni do pokojnine po starših na podlagi člena 20 Priloge VI.

2. Do pokojnine so upravičeni tudi otroci, ki izpolnjujejo zgornje zahteve, v primeru smrti ali ponovne poroke zakonca, ki je prejemnik družinske pokojnine, kakor predvideva člen 41c.

3. Če uslužbenec ali drug upravičenec do starostne ali invalidske pokojnine umre, pogoji iz prvega odstavka pa niso izpolnjeni, so nepreskrbljeni otroci iz člena 7 Priloge IV upravičeni do pokojnine po starših skladno s pogoji iz člena 20 Priloge VI. Vendar je znesek te pokojnine enak polovici pokojnine, izračunane na podlagi tega člena.

▼M3

3a. Ob smrti bivšega uslužbenca, ki je prenehal delati, preden je dopolnil šestdeset let starosti in je zahteval odlog izplačila starostne pokojnine do prvega dne v koledarskem mesecu po mesecu, v katerem bo dopolnil šestdeset let, so njegovi nepreskrbljeni otroci, kot jih opredeljuje člen 7 Priloge IV, upravičeni do pokojnine po starših pod enakimi pogoji, kakor jih določajo odstavki 1, 2 in 3.

▼M3

4. Vsak v skladu s členom 7 Priloge IV nepreskrbljen otrok uslužbenca, čigar zakonec (ki ni uradnik Skupnosti ali začasno zaposlen v skladu s členom 2(a), (c) ali (d) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti in na katerega se ne nanašajo ti pogoji za zaposlitev ali pogoji za zaposlitev v Evropskem centru za razvoj poklicnega izpopolnjevanja) umre, ima pravico do pokojnine po starših v višini dvakratnega zneska otroškega dodatka za nepreskrbljenega otroka.

▼M2

Člen 41e

Upravičenec do starostne pokojnine, ki se začne izplačevati v šestdesetem letu starosti ali pozneje, ali upravičenec do invalidske ali vdovske pokojnine ima pravico do družinskih dodatkov, opredeljenih v členih 6, 7 in 8 Priloge IV. Gospodinjski dodatek se izračuna glede na prejemnikovo pokojnino.

Znesek otroškega dodatka za nepreskrbljenega otroka, ki se izplačuje upravičencu do vdovske pokojnine, je dvakratni znesek dodatka iz člena 7 Priloge IV.

Upravičenci do družinske pokojnine po starših imajo pravico do dodatka za šolanje, kakor predvideva člen 8 Priloge IV.

▼M3

Člen 41f

1. Ne glede na druge določbe, zlasti določbe o minimalnih zneskih, ki se izplačajo upravičencem do družinske pokojnine, skupni znesek za vdovo ali drugega upravičenca kot družinska pokojnina, ki se ji prištejejo družinski dodatki ter odštejejo davki in drugi obvezni odtegljaji, ne sme presegati:

(a) ob smrti aktivno zaposlenega uslužbenca, ki je na neplačanem dopustu iz nujnih osebnih razlogov, na dopustu iz osebnih razlogov ali na dopustu zaradi služenja vojaškega roka, zneska osnovne plače, ki bi jo dobival za svoj razred in stopnjo, če bi še živel, z vsemi dodatki, ki bi jih prejemal, ter odštetimi davki in drugimi obveznimi odtegljaji;

(b) za obdobje po datumu, ko bi uslužbenec iz (a) dopolnil petinšestdeset let, zneska starostne pokojnine, do katere bi bil upravičen, če bi še živel, na podlagi razreda in stopnje v času smrti s prištetimi družinskimi dodatki, ki bi jih prejemal, ter odštetimi davki in drugimi obveznimi odtegljaji;

(c) ob smrti bivšega uslužbenca, upravičenega do starostne ali invalidske pokojnine, zneska pokojnine, ki bi mu pripadal, če bi še živel, z upoštevanjem dodatkov in odtegljajev iz (b);

(d) ob smrti bivšega uslužbenca, ki je prenehal delati pred dopolnjenim šestdesetim letom in je zahteval odlog izplačevanja starostne pokojnine do prvega dne koledarskega meseca po mesecu, v katerem bi dopolnil šestdeset let, zneska pokojnine, do katerega bi bil upravičen, če bi še živel, z upoštevanjem dodatkov in odtegljajev iz (b).

2. Za namene odstavka 1 se ponderiranje ne uporabi.

3. Najvišji znesek, opredeljen v pododstavkih (a), (b), (c) in (d), se porazdeli med upravičence do družinske pokojnine v razmerju z njihovimi pravicami, odstavek 1 se pri tem ne uporabi.

Člen 41g se uporablja za tako porazdeljene zneske.

▼M2

Člen 41g

Pokojnine se izračunajo glede na plačilno lestvico, ki velja prvi dan v mesecu, v katerem upravičenost nastopi.

▼M3

Ponderirajo se po stopnji, določeni za državo v Skupnosti ali zunaj nje, za katero prejemnik dokaže, da ima v njej stalno bivališče.

Če se prejemnik stalno naseli v državi, za katero ponderji niso določeni, se uporabi ponder 100.

▼M2

Pokojnine se izplačujejo v eni od valut iz člena 38 Priloge VI na podlagi menjalnega tečaja, omenjenega v členu 63 Kadrovskih predpisov za uslužbence institucij Evropskih skupnosti.

Člen 41h

Uslužbenci prispevajo eno tretjino stroškov financiranja sistema pokojninskega zavarovanja. Prispevek je 6,75 % uslužbenčeve osnovne plače, koeficienti, določeni v členu 3 Priloge IV, se ne upoštevajo. Prispevek se mesečno odvaja od plač uslužbencev in knjiži kot prihodek v splošni proračun Evropskih skupnosti – oddelek Komisija.

Direktor fundacije pooblasti upravni organ, ki je odgovoren za obračun in izplačila pokojnin bivšim uslužbencem institucij Evropskih skupnosti, da izplačuje dajatve iz tega sistema pokojninskega zavarovanja. Izplačila gredo v breme splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

▼B







POGLAVJE 7

Povrnitev preveč plačanih zneskov

Člen 42

Preveč plačani znesek se povrne, če je prejemnik vedel, da ni podlage zanj, ali če je očitno vedel, da gre za preveč plačani znesek.







POGLAVJE 8

Pritožbe

Člen 43

1. Vsak uslužbenec, za katerega se ti pogoji za zaposlitev uporabljajo, lahko pri direktorju vloži zahtevo za sprejem odločbe, ki se nanaša nanj. Direktor ga v štirih mesecih od vložitve take zahteve seznani z obrazloženo odločbo. Če po preteku tega roka direktor ne odgovori na zahtevo, se šteje, da gre za molk organa, kar pomeni zavrnitev zahteve in omogoča vložitev pritožbe uslužbenca v skladu z odstavkom 2.

2. Vsak uslužbenec, za katerega se ti pogoji za zaposlitev uporabljajo, lahko pri upravnem odboru vloži pritožbo zoper akt, ki ima zanj škodljive posledice, ker je direktor sprejel odločbo ali ker ni sprejel ukrepov, predpisanih s pogoji za zaposlitev. Pritožbo je treba vložiti v treh mesecih. Rok začne teči:

— z dnem, ko uslužbenca obvestijo o odločbi, vendar ne kasneje kot z dnem, ko je izvedel za odločbo; če akt, ki zadeva uslužbenca, škodljivo vpliva na drugo osebo, začne rok teči za drugo osebo z dnem, ko prejme obvestilo o tem, vendar ne kasneje od dneva objave odločbe;

— z dnem izteka roka, določenega za odgovor, če se molk organa šteje kot zavrnitev zahteve, skladno z odstavkom 1.

Upravni odbor seznani uslužbenca z obrazloženo odločbo v štirih mesecih od dneva vložitve pritožbe. Če po izteku tega roka uslužbenec ne prejme odgovora na pritožbo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev, proti kateri je mogoče vložiti pritožbo po členu 44.

3. Zahtevo ali pritožbo vloži uslužbenec pred neposredno nadrejenim, razen v primeru kadar se nanaša na to osebo, v tem primeru jo vloži neposredno pred naslednjim nadrejenim.

Člen 44

1. Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za vse spore med fundacijo in katero koli osebo, za katero se uporabljajo ti pogoji za zaposlitev, v zvezi z zakonitostjo akta, ki škodljivo vpliva na te osebe v smislu člena 43(2). Pri finančnih sporih je pristojnost Sodišča neomejena.

2. Pritožba na Sodišče Evropskih skupnosti je možna le, če:

— je bila predhodno vložena pritožba na upravni odbor na podlagi člena 43(2) v roku, ki ga ta člen določa, in

— je bila pritožba izrecno zavrnjena z odločbo ali z molkom organa.

3. Pritožbe po drugem odstavku je treba vložiti v treh mesecih. Rok začne teči:

— z dnem obvestila o odločitvi, sprejeti kot odgovor na pritožbo;

— z dnem izteka roka, ki je predpisan za odgovor, če gre za tožbo zoper molk organa, ki pomeni zavrnitev pritožbe, vložene na podlagi člena 43(2); vendar pa začne rok za vložitev tožbe teči ponovno, če je pritožba zavrnjena s posebno odločbo po tem, ko je bila že zavrnjena z molkom organa, vendar pred iztekom roka za vložitev tožbe.

4. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko oseba, potem ko je vložila pritožbo na upravni odbor na podlagi člena 43(2), takoj vloži tožbo na Sodišče, če je v tožbi predlog za odložitev izvršitve izpodbijanega akta ali za sprejem začasnih ukrepov. Glavna obravnava pred Sodiščem se nato odloži, dokler ni sprejeta posebna odločba, ki pritožbo izrecno zavrača, ali je pritožba zavrnjena z molkom organa.

5. Preiskava in obravnava tožb po tem členu poteka v skladu s poslovnikom Sodišča Evropskih skupnosti.







POGLAVJE 9

Prenehanje zaposlitve

Člen 45

Zaposlitev poleg prenehanja zaradi smrti preneha:

1. pri pogodbi o zaposlitvi za določen čas: (a) z dnem, navedenim v pogodbi; (b) po preteku odpovednega roka, določenega v pogodbi o zaposlitvi, če je v njej klavzula, ki daje uslužbencu ali fundaciji možnost odpovedi pogodbe o zaposlitvi pred njenim potekom. ►M3 Tak odpovedni rok ne sme presegati treh mesecev in ne sme biti krajši od enega meseca. ◄ ►M3 Če je bila pogodba o zaposlitvi obnovljena, velja za uslužbenca odpovedni rok, ki ne sme biti krajši od enega meseca za vsako dopolnjeno leto službe, vendar ne manj kot en mesec in ne več kot šest mesecev ◄ ; (c) ob koncu meseca, v katerem uslužbenec dopolni 65 let starosti. V kolikor fundacija razdre pogodbo o zaposlitvi, ima uslužbenec pravico do nadomestila v višini ene tretjine njegove osnovne plače za obdobje med dnem prenehanja službe in dnem prenehanja veljavnosti pogodbe o zaposlitvi;

2. pri pogodbi o zaposlitvi za nedoločen čas: (a) po preteku odpovednega roka, določenega v pogodbi; odpovedni rok ne sme biti krajši od dveh dni za vsak dopolnjeni mesec službe, najkrajši je petnajst dni, najdaljši pa tri mesece. Odpovedni rok ne sme začeti teči med porodniškim ali bolniškim dopustom, če zadnji ni daljši od treh mesecev. Odpovedni rok med porodniškim ali bolniškim dopustom se prekine z upoštevanjem zgoraj navedenih omejitev; ▼M3 — samodejno zadnji dan v mesecu, v katerem uslužbenec dopolni petinšestdeset let starosti, — na željo uslužbenca zadnji dan v mesecu, za katerega je uslužbenec vložil prošnjo, če je star vsaj šestdeset let ali je med petdesetim in šestdesetim letom starosti ter izpolnjuje zahteve za takojšnje izplačilo pokojnine na podlagi člena 8 Priloge VI. (b)

Člen 46

Zaposlitev za določen ali nedoločen čas lahko fundacija prekine brez odpovednega roka:

(a) med poskusno dobo ali ob njenem koncu v skladu s členom 25;

(b) če uslužbenec ne izpolnjuje pogojev iz člena 23(2)(a) in (d).Vendar se pogodba o zaposlitvi, če uslužbenec ne izpolnjuje pogojev iz člena 23(2)(d), lahko razdre v skladu s členom 41b;

(c) če uslužbenec po plačanem bolniškem dopustu iz člena 30 ne more ponovno začeti delati. V tem primeru uslužbenec dobi nadomestilo v višini svoje osnovne plače, ki se ji prištejejo družinski dodatki, po stopnji dva dni za vsak dopolnjen mesec dela.

▼M3

Člen 46a

1. Bivši uslužbenec, ki je po prenehanju dela v fundaciji brezposeln in:

— ne prejema starostne ali invalidske pokojnine od fundacije ali Evropskih skupnosti,

— ni nehal delati zaradi odpovedi ali preklica pogodbe iz disciplinskih razlogov,

— je delal najmanj šest mesecev,

— ima stalno bivališče v državi članici Skupnosti,

ima pravico do mesečnega denarnega nadomestila za brezposelnost pod spodaj določenimi pogoji.

Če je upravičen do nadomestila za brezposelnost v okviru nacionalnega sistema, mora to prijaviti fundaciji, ki o tem nemudoma obvesti Komisijo. V takih primerih se znesek teh nadomestil odšteje od denarnega nadomestila, izplačanega po odstavku 3.

2. Da uslužbenec pridobi pravico do denarnega nadomestila za brezposelnost, mora:

(a) biti na lastno zahtevo vpisan v register službe za zaposlovanje države članice, v kateri ima stalno bivališče, kot iskalec zaposlitve;

(b) izpolnjevati zakonske obveznosti države članice, ki veljajo za prejemnike nadomestila za brezposelnost;

(c) fundaciji vsak mesec poslati potrdilo, ki ga izda pristojna državna služba za zaposlovanje in iz katerega je razvidno, ali izpolnjuje obveznosti in pogoje iz (a) in (b); potrdilo fundacija nemudoma pošlje Komisiji.

Nadomestilo dodeli ali izplačuje Skupnost, tudi če niso izpolnjene državne obveznosti iz (b), ob bolezni, nesreči, materinstvu, invalidnosti ali podobnih situacijah ali če državni organ, pristojen za njihovo izpolnjevanje, te obveznosti opusti.

Komisija sprejme določbe, potrebne za izvajanje tega odstavka, po tem, ko pridobi mnenje Odbora strokovnjakov

3. Denarno nadomestilo za primere brezposelnosti se določi ob upoštevanju osnovne plače, ki jo je imel uslužbenec ob prenehanju zaposlitve. Znesek se določi v višini:

— 60 % osnovne plače za začetno obdobje dvanajstih mesecev,

— 45 % osnovne plače med trinajstim in osemnajstim mesecem,

— 30 % osnovne plače od devetnajstega do štiriindvajsetega meseca.

Tako izračunani zneski ne sme biti manjši od 30 000 belgijskih frankov in ne večji od 60 000 belgijskih frankov.

Svet, na predlog Komisije, vsako leto preuči najnižji in najvišji znesek iz drugega pododstavka.

4. Denarno nadomestilo za brezposelnost se izplačuje bivšemu uslužbencu največ štiriindvajset mesecev od datuma prenehanja zaposlitve. Če v tem obdobju bivši uslužbenec preneha izpolnjevati pogoje iz prvega in drugega odstavka, se izplačilo denarnega nadomestila za brezposelnost prekine. Če bivši uslužbenec pred iztekom tega obdobja ponovno izpolnjuje pogoje in ne pridobi pravice do državnega nadomestila za brezposelnost, se začne denarno nadomestilo ponovno izplačevati.

5. Bivši uslužbenec, upravičen do denarnega nadomestila za brezposelnost, ima pravico do družinskih dodatkov, predvidenih v členih 6, 7 in 8 Priloge IV; gospodinjski dodatek se izračuna na podlagi denarnega nadomestila za brezposelnost po pogojih, določenih v členu 6 Priloge IV.

Bivši uslužbenec mora prijaviti kakršno koli nadomestilo iste vrste, ki ga dobiva on ali njegov zakonec iz drugih virov; taka nadomestila se odštejejo od nadomestil, izplačanih po tem členu.

Bivši uslužbenec, upravičen do denarnega nadomestila za brezposelnost, ima pravico, kakor predvideva člen 38, do zavarovanja za primer bolezni, pri čemer je oproščen prispevkov.

6. Denarno nadomestilo za brezposelnost in družinski dodatki se ponderirajo, kakor je določeno za državo članico, v kateri bivši uslužbenec dokazano prebiva. Pri denarnem nadomestilu za brezposelnost se vedno uporabijo ponderji iz zadnjega letnega pregleda. Zneske izplača Komisija v valuti države stalnega prebivališča; uporabi se menjalni tečaj, predviden v drugem odstavku člena 63 Kadrovskih predpisov.

7. Uslužbenci s prispevki financirajo eno tretjino zavarovanja za primer brezposelnosti. Prispevek je 0,4 % osnovne plače uslužbenca, pri čemer se ne upošteva ponderiranje iz člena 64 kadrovskih predpisov za uslužbence institucij Evropskih skupnostih. Ta prispevek se mesečno odteguje od osebnega dohodka posameznega uslužbenca in se skupaj s preostalima tretjinama, ki ju krije fundacija, vplača v poseben sklad za brezposelnost. Fundacija in institucije Skupnosti imajo skupen sklad, prispevke mesečno plačujejo Komisiji najpozneje osem dni po izplačilu prejemkov iz dela. Vse stroške, ki nastanejo pri uporabi tega člena, odobri in poravna Komisija skladno z določbami finančnih predpisov, ki veljajo za proračun Evropskih skupnosti.

8. Za denarna nadomestila za brezposelnost, izplačana bivšemu brezposelnemu uslužbencu se uporablja Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 o pogojih in postopku obdavčevanja v korist Evropskih skupnosti.

9. Nacionalne službe, odgovorne za zaposlovanje in brezposelnost ter delujoče skladno z notranjo zakonodajo, in Komisija učinkovito sodelujejo pri zagotavljanju pravilne uporabe tega člena.

10. Podrobna navodila za uporabo tega člena se predpiše s pravili, določenimi sporazumno med institucijami Skupnosti na podlagi mnenja odbora za kadrovske predpise in brez vpliva na določbe tretjega pododstavka odstavka 2.

11. Eno leto po uvedbi te zavarovalne sheme za primer brezposelnosti in nato vsaki dve leti predloži Komisija poročilo o finančnem stanju sheme Svetu. Ne glede na to poročilo lahko Komisija Svetu predlaga, da prilagodi prispevke iz odstavka 7, če je to potrebno zaradi uporabe sheme. Svet se na predlog odzove skladno s pogoji iz tretjega pododstavka odstavka 3.

▼B

Člen 47

1. Pogodba o zaposlitvi se lahko prekine brez odpovednega roka iz disciplinskih razlogov, če zaposleni namerno ali iz velike malomarnosti huje krši delovne obveznosti. Direktor sprejme utemeljeno odločitev po tem, ko je uslužbenec podal zagovor.

2. V takem primeru lahko direktor odloči, da v celoti ali delno zadrži nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve, predvideno v Prilogi IV ►M2 in lahko odloči tudi, da omeji dodatek iz člena 11 Priloge VI za povračilo prispevka iz člena 41h skupaj z obrestnimi obrestmi po 3,5-odstotni letni stopnji ◄ .

Člen 48

1. Fundacija odpove uslužbencu pogodbo o zaposlitvi brez odpovednega roka, če direktor ugotovi:

(a) da je ob sklenitvi pogodbe o zaposlitvi namerno predložil lažne podatke o strokovni usposobljenosti ali zahtevah iz člena 23(2); in

(b) da so bili predloženi lažni podatki odločilni pri sprejemu na delo.

2. V takem primeru direktor po zaslišanju uslužbenca izjavi, da je pogodba o zaposlitvi prenehala. Uslužbenec takoj preneha opravljati svoje delo. Uporabi se člen 47(2).







NASLOV III

LOKALNI USLUŽBENCI

Člen 49

Ta naslov določa pogoje za zaposlitev lokalnih uslužbencev, predvsem:

(a) način zaposlovanja in trajanje pogodb o zaposlitvi,

(b) letni dopust in

(c) prejemke iz del,

ki jih določi upravni odbor v soglasju s Komisijo Evropskih skupnosti ter skladno z veljavnimi predpisi in prakso v krajih, v katerih opravljajo delo.

Člen 50

Glede socialne varnosti fundacija plačuje prispevke delodajalcev za socialno varnost po veljavnih predpisih v kraju, v katerem lokalni uslužbenci opravljajo delo.

Člen 51

Za reševanje sporov med fundacijo in lokalnimi uslužbenci je pristojno sodišče v skladu z veljavno zakonodajo v kraju, v katerem lokalni uslužbenci opravljajo delo.

Člen 52

Lokalni uslužbenec, zaposlen za obdobje več kot enega leta ali nedoločen čas, ima pravico glasovati in kandidirati na volitvah v odbor uslužbencev. Lokalni uslužbenec, ki ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za manj kot eno leto, ima tudi pravico voliti, če je zaposlen vsaj šest mesecev.







NASLOV IV

DIREKTOR IN NAMESTNIK DIREKTORJA

Člen 53

1. Brez vpliva na člen 54 upravni odbor oblikuje določbe, ki veljajo za direktorja in namestnika direktorja.

2. Namestnik direktorja pomaga direktorju in ga nadomešča med njegovo odsotnostjo ali kadar iz drugih razlogov ne more opravljati dela.

Člen 54

Členi 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 20 in 21, ►M3 38, 38a, 39, 40, 40a do 41h, ◄ ki se nanašajo na pravice in dolžnosti, ter člena 43 in 44, ki se nanašata na pritožbe zaposlenih v fundaciji, se smiselno uporabljajo za direktorja in namestnika direktorja.







NASLOV V

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE

Člen 55

Členi 12 do 16 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti se uporabljajo za uslužbence fundacije, kot tudi za direktorja in namestnika direktorja.

Člen 12(a) tega protokola se uporablja za lokalne uslužbence.







NASLOV VI

OBDAVČITEV

Člen 56

Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 z dne 29. februarja 1968 o pogojih in postopku obdavčevanja v korist Evropskih skupnosti ( 2 ) se smiselno uporablja za uslužbence fundacije, kot tudi za direktorja in pomočnika direktorja.

Davek pobere fundacija tako, da ga odvede od vira. Davčni prilivi se knjižijo kot prihodki proračuna Evropskih skupnosti.







NASLOV VII

▼M3

KONČNE DOLOČBE

▼M3

Člen 56a

Nobenih dajatev in izplačil, predvidenih v teh pogojih za zaposlitev, se ne sme izplačati poleg drugih dajatev in izplačil enake vrste, ki se izplačujejo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

Uslužbenec mora direktorja takoj seznaniti z vsakim primerom dvojnega izplačila.

▼B

Člen 57

Splošne določbe za uveljavitev teh pogojev za zaposlitev sprejme upravni odbor v soglasju s Komisijo Evropskih skupnosti na predlog direktorja in po posvetovanju z odborom uslužbencev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M2









PRILOGA I

SESTAVA IN POSTOPKI ODBORA USLUŽBENCEV IN INVALIDSKEGA ODBORA

POGLAVJE I

Odbor uslužbencev

Člen 1

Odbor uslužbencev sestavljajo uslužbenci in njihovi namestniki, mandat traja dve leti. Fundacija pa lahko določi, da je mandat krajši, vendar ne manj kakor eno leto.

Pogoje za izvolitev odbora uslužbencev določijo uslužbenci na svoji skupščini v kraju zaposlitve. Volitve potekajo s tajnim glasovanjem.

Odbor uslužbencev je sestavljen tako, da so v njem zastopane vse skupine uslužbencev.

Volitve so veljavne le, če se jih udeležita dve tretjini volilnih upravičencev. Če pa je udeležba nižja, je glasovanje veljavno, če se ga udeleži večina volilnih upravičencev.

Dolžnosti članov odbora uslužbencev in uslužbencev, imenovanih v organe, ki jih ustanovi fundacija, veljajo za del običajne službe. Opravljanje teh dolžnosti osebi ne sme biti v škodo







POGLAVJE II

Invalidski odbor

Člen 2

Invalidski odbor sestavljajo trije zdravniki: ki jih po enega imenujejo fundacija, uslužbenec, in prva dva zdravnika sporazumno.

Če uslužbenec zdravnika ne imenuje, ga imenuje predsednik Sodišča Evropskih skupnosti.

Če v dveh mesecih po imenovanju drugega zdravnika ni dogovora o imenovanju tretjega, ga na zaprosilo ene od strani imenuje predsednik Sodišča Evropskih skupnosti.

Člen 3

Stroške, nastale v zvezi z delom invalidskega odbora, krije fundacija.

Če uslužbencev izbrani zdravnik ne prebiva v kraju zaposlitve uslužbenca, grejo dodatni stroški v breme uslužbenca, razen stroškov potovanja v prvem razredu, ki jih povrne fundacija.

Člen 4

Uslužbenec lahko invalidskemu odboru predloži katero koli poročilo ali spričevalo svojega rednega zdravnika ali katerega koli zdravnika, ki ga je pregledal.

Sklepi invalidskega odbora se sporočijo fundaciji in uslužbencu.

Delo invalidskega odbora je tajno.

▼B









PRILOGA II

NADOMESTNI DOPUST IN PLAČILO NADURNEGA DELA

Člen 1

V okviru člena 27 pogojev za zaposlitev imajo uslužbenci iz skupin C ali D pravico do nadomestnega dopusta ali plačila za nadurno delo, in sicer:

(a) za vsako uro dela nad polnim delovnim časom ima uslužbenec pravico ►M1 do ene ure in pol nadomestnega dopusta ◄ ; če opravi nadurno delo med 22. in 7. uro ali v nedeljo ali na državni praznik, ima pravico ►M1 do dveh ur nadomestnega dopusta ◄ ; pri odobravanju nadomestnega dopusta se upošteva zahteve delovnega procesa in želje uslužbenca;

(b) če uslužbenec zaradi zahtev delovnega procesa ne more izkoristiti nadomestnega dopusta v mesecu, ki sledi tistemu, v katerem je opravil delo nad polnim delovnim časom, direktor odobri plačilo nenadomeščenih nadur po stopnji ►M1 0,56 % ◄ osnovne mesečne plače za vsako opravljeno naduro na podlagi pododstavka (a);

(c) nadomestni dopust ali plačilo nadure za eno opravljeno uro nad delovnim časom se odobri, če traja dodatno delo več kot trideset minut.

Člen 2

Če je uslužbenec na službeni poti, se čas potovanja ne šteje kot nadurno delo v smislu te priloge. Direktor lahko odloči, da dobi uslužbenec za ure, ki jih v kraju službenega potovanja opravi nad polnim delovnim časom, nadomestni dopust ali plačilo nadur glede na primer.

Člen 3

Ne glede na člena 1 in 2 lahko dobijo nekateri uslužbenci iz skupin C in D, če delajo v posebnih razmerah, plačilo za nadurno delo kot dodatek v pavšalnem znesku. Znesek in pogoje za pridobitev takega dodatka določi upravni odbor po posvetovanju z odborom uslužbencev.









PRILOGA III

DOPUST

Oddelek 1

LETNI DOPUST

Člen 1

V letu, ko uslužbenec nastopi ali preneha z delom, ima pravico do dveh delovnih dni dopusta za vsak poln mesec dela oziroma do dveh delovnih dni za nepopoln mesec z več kot petnajstimi dnevi in do enega delovnega dne dopusta za nepopoln mesec s petnajstimi ali manj delovnimi dnevi.

Člen 2

Letni dopust lahko uslužbenec na svojo željo in glede na zahteve delovnega procesa izrabi naenkrat v celoti ali v več delih. Letni dopust mora biti razporejen tako, da vsaj en del traja dva zaporedna tedna. Novozaposleni uslužbenci imajo pravico do letnega dopusta po dopolnjenih treh mesecih dela; v izjemnih primerih, zaradi utemeljenih razlogov, se dopust lahko odobri prej.

Člen 3

Če uslužbenec med letnim dopustom zboli in zaradi bolezni ne bi mogel opravljati svojega dela, se mu ob predložitvi zdravniškega potrdila letni dopust podaljša za čas nesposobnosti za delo.

Člen 4

Če uslužbenec ne izrabi letnega dopusta pred koncem koledarskega leta, lahko, če razlogi niso službeni, prenese v naslednje leto največ dvanajst dni letnega dopusta.

Če uslužbenec ob prenehanju dela ni izrabil vsega letnega dopusta, dobi ob prenehanju dela kompenzacijsko plačilo v višini ene tridesetine svojih mesečnih prejemkov iz dela za vsak dan neizrabljenega dopusta, ki mu pripada.

Znesek, izračunan na način iz prejšnjega odstavka, se odšteje od plače uslužbenca, ki je ob prenehanju dela izkoristil več dni dopusta, kolikor mu do tega dne pripada.

Člen 5

Uslužbencu, ki je med letnim dopustom iz službenih razlogov poklican na delo ali mu je dopust preklican, se povrnejo vsi tako nastali stroški, če predloži ustrezna dokazila, potovalni čas se mu odobri na novo.







Oddelek 2

IZREDNI DOPUST

Člen 6

Poleg letnega dopusta ima uslužbenec pravico do izrednega dopusta, če zanj zaprosi. Izredni dopust se odobri zlasti v naslednjih primerih:

— poroka uslužbenca: štiri dni,

— sprememba prebivališča uslužbenca: do dva dni,

— huda bolezen zakonca: do tri dni,

— smrt zakonca: štiri dni,

— huda bolezen sorodnika v ravni vrsti: do dva dni,

— smrt sorodnika v ravni vrsti: dva dni,

— rojstvo ali poroka otroka: dva dni,

— huda bolezen otroka: do dva dni,

— smrt otroka: štiri dni.







Oddelek 3

POTOVALNI ČAS

Člen 7

K trajanju dopusta iz oddelka 1 se prišteje potovalni čas, ki temelji na železniški razdalji med krajem dopusta in krajem zaposlitve, in se izračuna takole:

— 50 do 250 km: en dan za povratno vožnjo,

— 251 do 600 km: dva dni za povratno vožnjo,

— 601 do 900 km: tri dni za povratno vožnjo,

— 901 do 1 400 km: štiri dni za povratno vožnjo,

— 1 401 do 2 000 km: pet dni za povratno vožnjo,

— več kakor 2 000 km: šest dni za povratno vožnjo.

Uslužbenec ima pravico zaprositi za podaljšanje, ki se odobri, če predloži dokazila, da povratna vožnja traja dlje od zgoraj določenega časa.

V tem členu se šteje, da je kraj izrabe letnega dopusta matični kraj uslužbenca.

Zgornje določbe se uporabijo za uslužbence, ki so zaposleni v Evropi in imajo matični kraj v Evropi. Če kraj zaposlitve in/ali matični kraj nista v Evropi, se potovalni čas določi s posebnim sklepom, ki upošteva posebne potrebe.

Če se letni dopust odobri na podlagi oddelka 2 zgoraj, se čas potovanja določi s posebnim sklepom z upoštevanjem posebnih potreb.

▼M1

Če ima uslužbenec koristi določbe tretjega pododstavka člena 15(2) Priloge IV, je potovalni čas, ki temelji na železniški razdalji med matičnim krajem in krajem zaposlitve, naslednji:

— do 900 kilometrov: en dan za povratno vožnjo;

— več kakor 900 kilometrov: dva dni za povratno vožnjo.

▼B









PRILOGA IV

PREJEMKI IZ DELA IN STROŠKI

Oddelek 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Prejemki iz dela vključujejo osnovno plačo, družinske in druge dodatke.

▼M1

Člen 2

Prejemki uslužbencev so izraženi v belgijskih frankih. Izplačajo se v valuti države, v kateri uslužbenec opravlja svoje delo.

Prejemki, ki niso izplačani v belgijskih frankih, se preračunajo na osnovi menjalnega tečaja, ki se uporablja za prejemke na podlagi člena 63 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti.

▼B

Člen 3

Če so prejemki iz dela izraženi v belgijskih frankih, se po obveznih odtegljajih, določenih s pogoji za zaposlitev ali izvedbenih uredbah, ponderirajo po stopnji, ki je nad ali pod 100 % ali tem enaka, odvisno od življenjskih razmer v raznih krajih zaposlitve.

Koeficiente določi Svet Evropskih skupnosti po členu 64 in členu 65(2) kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti.

▼M3

Člen 4

Osnovne mesečne plače se določijo za vsak razred in stopnjo, kakor je predvideno v tabeli:







Razredi Stopnje 1 2 3 4 5 6 7 8 A 4 195 848 206 827 217 806 228 785 239 764 250 743 261 722 272 701 A 5 161 470 171 036 180 602 190 168 199 734 209 300 218 866 228 432 A 6 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 A 7 120 115 126 092 132 069 138 046 144 023 150 000 A 8 106 232 110 514 B 1 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 B 2 120 903 126 570 132 237 137 904 143 571 149 238 154 905 160 572 B 3 101 408 106 122 110 836 115 550 120 264 124 978 129 692 134 406 B 4 87 711 91 798 95 885 99 972 104 059 108 146 112 233 116 320 B 5 78 399 81 709 85 019 88 329 C 1 89 462 93 069 96 676 100 283 103 890 107 497 111 104 114 711 C 2 77 810 81 117 84 424 87 731 91 038 94 345 97 652 100 959 C 3 72 586 75 418 78 250 81 082 83 914 86 746 89 578 92 410 C 4 65 579 68 238 70 897 73 556 76 215 78 874 81 533 84 192 C 5 60 479 62 956 65 433 67 910 D 1 68 345 71 333 74 321 77 309 80 297 83 285 86 273 89 261 D 2 62 319 64 972 67 625 70 278 72 931 75 584 78 237 80 890 D 3 58 003 60 484 62 965 65 446 67 927 70 408 72 889 75 370 D 4 54 688 56 930 59 172 61 414

▼M3

Člen 4a

Določbe člena 66a kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti, ki uvajajo posebno začasno obdavčitev neto plač, pokojnin in odpravnin, se uporabljajo po analogiji za uslužbence fundacije, njenega direktorja in pomočnika direktorja.

▼B

Člen 5

Prejemki iz dela se usklajujejo tako kakor osebni dohodki uradnikov Skupnosti, o čemer odloča Svet Evropskih skupnosti. ►M1 ————— ◄







Oddelek 2

DRUŽINSKI DODATKI

Člen 6

▼M3

1. Gospodinjski dodatek znaša 5 % osnovne plače, zanj velja minimum, določen v členu 1(1) Priloge VII h kadrovskim predpisom za uradnike Evropskih skupnosti.

▼B

2. Gospodinjski dodatek dobijo:

(a) poročeni uslužbenci;

(b) ovdoveli, ločeni, razvezani ali neporočeni uslužbenci in tisti ki imajo enega ali več nepreskrbljenih otrok v smislu člena 7(2) in (3);

(c) uslužbenci, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) in (b), dejansko pa prevzemajo družinske odgovornosti, na podlagi sklepa direktorja, ki je sprejet glede na dodatno dokumentacijo.

3. Če ima zakonec uslužbenca redno zaposlitev, za katero letno dobi pred odbitkom davkov več kot ►M1 osnovno letno plačo uslužbenca na tretji stopnji v razredu C 3, ponderirano po stopnji za državo, v kateri zakonec opravlja svoj poklic ◄ , uslužbenec, ki je sicer upravičen do gospodinjskega dodatka, tega ne prejme, razen če direktor s posebnim sklepom odloči drugače. Vendar ima uslužbenec pravico do dodatka, če ima enega ali več vzdrževanih otrok.

4. Če sta mož in žena zaposlena v fundaciji in sta po odstavkih 1 do 3 oba upravičena do gospodinjskega dodatka, se ta izplača le tistemu, ki ima višjo osnovno plačo.

▼M3

5. Če uslužbencu pripada gospodinjski dodatek le na podlagi odstavka 2(b) in če je druga oseba po zakonu, ali odločbi sodišča, ali pristojnih upravnih organov skrbnik vseh uslužbenčevih nepreskrbljenih otrok, kakor jih opredeljuje člen 7(2) in (3) spodaj, se gospodinjski dodatek v imenu in za račun uslužbenca izplača tej drugi osebi. Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen, če gre za polnoletne nepreskrbljene otroke, ki običajno prebivajo pri drugem roditelju.

Če za otroke uslužbenca skrbijo različne osebe, se gospodinjski dodatek razdeli mednje glede na število otrok, za katere skrbijo.

Če je oseba na podlagi zgoraj zapisanega upravičena do prejemanja gospodinjskega dodatka, ki se izplačuje v uslužbenčevem imenu, in če je upravičena do dodatka tudi zaradi svojega lastnega statusa uslužbenca fundacije, ali uslužbenca Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, ali ker je uradnik ali uslužbenec institucij Evropskih skupnosti dobiva le višjega od obeh dodatkov.

▼B

Člen 7

▼M3

1. Uslužbenec, ki ima enega ali več vzdrževanih otrok, prejema na podlagi odstavkov 2 in 3 dodatek v višini, določeni v členu 2(1) Priloge VII h kadrovskim predpisom za uradnike Evropskih skupnosti.

▼B

2. „Vzdrževani otrok“ je zakoniti, biološki ali posvojen otrok uslužbenca ali njegovega zakonca, ki ga uslužbenec dejansko vzdržuje.

Enako velja za otroka, za katerega je bila vložena prošnja za posvojitev in se je postopek posvojitve že začel.

3. Dodatek dobijo:

(a) otroci do dopolnjenega osemnajstega leta starosti;

(b) na prošnjo uslužbenca, katere priloga je dodatna dokumentacija, njegovi otroci, stari od osemnajst do šestindvajset let, če se šolajo ali poklicno usposabljajo.

4. Vsaka oseba, ki jo je uslužbenec po zakonu dolžan vzdrževati, če je vzdrževanje povezano z visokimi stroški, se lahko na podlagi obrazložene odločbe direktorja, ki temelji na dodatni dokumentaciji, izjemoma šteje kot vzdrževan otrok.

5. Dodatek za otroka, ki se zaradi hude bolezni ali invalidnosti ne more sam preživljati, se izplačuje ves čas trajanja bolezni ali invalidnosti, ne glede na njegovo starost.

6. Za enega vzdrževanega otroka se izplača le en otroški dodatek, tudi če je zakonec uslužbenca zaposlen v eni od institucij Evropskih skupnosti.

▼M3

7. Če je po zakonu, odločbi sodišča ali drugega pristojnega upravnega organa skrbništvo nad nepreskrbljenim otrokom v skladu z drugim in tretjim odstavkom dodeljeno drugi osebi, se otroški dodatek za nepreskrbljenega otroka v imenu in za račun uslužbenca izplačuje tej osebi.

▼B

Člen 8

Uslužbenec dobi dodatek za šolanje v višini dejanskih izdatkov za izobraževanje ►M3 za vsakega nepreskrbljenega otroka do največ takega zneska, kakršen je določen v prvem odstavku člena 3 Priloge VII h kadrovskim predpisom za uradnike Evropskih skupnosti ◄ v smislu člena 7(2) zgoraj, ki se redno šola v izobraževalni ustanovi.

Pravica do dodatka za šolanje začne teči prvi dan meseca, v katerem začne otrok obiskovati osnovno šolo, in preneha ob koncu meseca, v katerem otrok dopolni šestindvajset let starosti.

V prvem odstavku določeni najvišji znesek se podvoji:

▼M1

— uslužbencu, čigar kraj zaposlitve je oddaljen vsaj 50 kilometrov od: — — evropske šole ali — izobraževalne ustanove, v kateri uporabljajo njegov materni jezik in v kateri se redno šola otrok, ob predložitvi dokazil;

▼B

— uslužbencu, ki dela v kraju, najmanj petdeset kilometrov oddaljenem od visokošolske ustanove v državi, katere državljan je ali v kateri uporabljajo njegov materni jezik, če otrok dejansko obiskuje visokošolski zavod, ki je najmanj petdeset kilometrov oddaljen od kraja zaposlitve, in če ima uslužbenec pravico do izselitvenega dodatka; zadnji pogoj se ne upošteva, če v domovini uslužbenca ni takega zavoda.

▼M3

Če je skrbništvo nad otrokom, ki dobiva dodatek za šolanje, po zakonu ali po odločbi sodišča ali pristojnega upravnega organa dodeljeno drugi osebi, se dodatek za šolanje v imenu in za račun uslužbenca izplačuje tej osebi. V takih primerih se razdalja najmanj petdesetih kilometrov iz prejšnjega odstavka izračuna od kraja stalnega bivališča otrokovega skrbnika.

▼B

Člen 9

1. Uslužbenec, ki prejema družinske dodatke iz tega oddelka, prijavi podobne dodatke, ki jih prejema iz drugih virov; ti dodatki se odštejejo od tistih, ki jih prejema po členih 6, 7 in 8.

2. Otroški dodatek za vzdrževanega otroka se lahko podvoji na podlagi obrazloženega sklepa direktorja, ki ga sprejme glede na medicinsko dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je otrokova telesna ali duševna prizadetost taka, da ima uslužbenec zaradi nje velike stroške.

▼M1







Oddelek 2a

DODATEK ZA POUČEVANJE

▼M3

Člen 9a

Če se po členih 6, 7 in 8 taki družinski dodatki izplačujejo osebi, ki ni uslužbenec fundacije, se izplačujejo v valuti države, v kateri prebiva. Izračun se opravi, kadar je to ustrezno, po menjalnih tečajih iz drugega odstavka člena 63 kadrovskih predpisov za uslužbence institucij Evropskih skupnosti. Dodatek se ponderira, kakor je določeno za to državo, če ponderji niso določeni, se uporabi ponder 100.

Člen 9 se uporablja za osebe, ki prejemajo take družinske dodatke.

▼M1

Člen ►M3 9b ◄

Uslužbenec, ki mu direktor fundacije naloži, da poučuje v okviru programa dodatnega usposabljanja in izobraževanja, predvidenega v tretjem odstavku člena 20 o pogojih za zaposlitev, lahko dobi dodatek v višini 0,45 % osnovne mesečne plače za vsako uro poučevanja, ki jo opravi zunaj rednega delovnega časa.

Ta dodatek se izplača pri prejemkih iz dela v enem od mesecev, ki sledi tistemu, v katerem je poučeval.

▼M3

Člen 9c

Uslužbenec iz skupine C, ki dela kot strojepisec - prepisovalec, stenotipist, kot delavec, ki upravlja teleks, ki je strojepisec, tajnik ali strokovni tajnik, lahko dobi stalni dodatek.

Znesek tega dodatka je enak znesku dodatka iz člena 4a Priloge VII h kadrovskim predpisom za uslužbence institucij Evropskih skupnosti.

▼B







Oddelek 3

IZSELITVENI DODATEK

Člen 10

►M1 1. ◄ Izselitveni dodatek v višini 16 % celotnega zneska osnovne plače ter gospodinjskega in otroškega dodatka za vzdrževanega otroka, do katerih ima uslužbenec pravico, se izplača:

(a) uslužbencem: — ki niso in nikoli niso bili državljani države, na katere ►M1 ————— ◄ ozemlju se nahaja kraj njihove zaposlitve, in — ki v obdobju petih let, ki se je končalo šest mesecev pred začetkom njihove službe, niso stalno prebivali ali opravljali svoje glavne poklicne dejavnosti na evropskem ozemlju te države. Pri uporabi te določbe se ne upoštevajo okoliščine, ki izhajajo iz dela za drugo državo ali mednarodno organizacijo;

(b) uslužbencem, ki so ali so bili državljani države, na ozemlju katere je kraj njihove zaposlitve, vendar so v desetih letih pred datumom začetka svoje službe stalno prebivali zunaj evropskega ozemlja te države zaradi razlogov, ki niso povezani z opravljanjem dela v državni službi ali v službi mednarodne organizacije. Izselitveni dodatek znaša najmanj 3 543 belgijskih frankov mesečno.

▼M1

2. Uslužbenec, ki ni in tudi nikoli ni bil državljan države, na ozemlju katere je zaposlen, in ki ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1, je upravičen do dodatka za bivanje v tujini v višini ene četrtine izselitvenega dodatka.

3. Za namene odstavkov 1 in 2 je uslužbenec, ki s poroko samodejno pridobi državljanstvo države, na ozemlju katere je zaposlen, in ga ne more odkloniti, obravnavan enako kakor uslužbenec iz prve alinea odstavka 1(a).

▼B







Oddelek 4

POVRNITEV STROŠKOV







A.

Nadomestilo za nastanitev in nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve

Člen 11

1. Uslužbenec, zaposlen za določen čas najmanj enega leta, ali uslužbenec zaposlen za nedoločen čas, za katerega direktor odloči, da bo zaposlen za ekvivalentno obdobje, dobi nadomestilo za nastanitev, kakršno določa odstavek 2 in ki znaša za pričakovano trajanje zaposlitve:







– najmanj eno, vendar manj kakor dve leti: do ene tretjine zneska, določenega v odstavku 2(a) spodaj – najmanj dve, vendar manj kakor tri leta: do dveh tretjin – tri leta ali več: do treh tretjin

2.

(a) Uslužbenec, ki je upravičen do izselitvenega dodatka ali uslužbenec, ki predloži dokaze, da je moral zamenjati stalno prebivališče zaradi zahtev člena 16 pogojev za zaposlitev, ima pravico do nadomestila za nastanitev v višini dvomesečne osnovne plače, če je upravičen do gospodinjskega dodatka, ali v višini ene mesečne osnovne plače, če do tega dodatka ni upravičen. Če sta mož in žena zaposlena v fundaciji in sta oba upravičena do nadomestila za nastanitev, se izplača tistemu, ki ima višjo osnovno plačo. Nadomestilo za nastanitev se ponderira po stopnji, določeni za kraj zaposlitve uslužbenca.

(b) Nadomestilo za nastanitev v enaki višini se izplača vsakemu uslužbencu, ki je premeščen v nov kraj zaposlitve in mora zaradi zahtev iz člena 16 pogojev za zaposlitev spremeniti kraj prebivanja.

(c) Nadomestilo za nastanitev se izračuna glede na zakonski stan uslužbenca in plačo ob sprejemu na delo ali na koncu poskusne dobe, če taka doba je, ali na dan njegove premestitve v nov kraj zaposlitve. Nadomestilo za nastanitev se izplača po predložitvi dokumentov, iz katerih je razvidno, da se je uslužbenec s svojo družino, če je upravičen do gospodinjskega dodatka, preselil v kraj zaposlitve.

(d) Uslužbenec, ki ima pravico do gospodinjskega dodatka, njegova družina pa se ne preseli v kraj zaposlitve, dobi le polovico nadomestila, do katerega bi bil sicer upravičen; druga polovica se izplača, ko se njegova družina preseli v kraj njegove zaposlitve, če to stori v roku, določenem v členu 16(4). Če uslužbenca premestijo v kraj, v katerem njegova družina stalno prebiva, in se torej pred tem tja ni preselila, uslužbenec ni upravičen do nadomestila za namestitev.

(e) Uslužbenec, ki je prejel nadomestilo za namestitev in prostovoljno preneha delati v fundaciji pred pretekom dveh let po začetku dela, mora ob prenehanju dela vrniti del nadomestila, ki je v sorazmerju z manjkajočim obdobjem do dveh let.

(f) Uslužbenec, ki ima pravico do nadomestila za namestitev, prijavi vsako podobno nadomestilo, ki ga prejme iz drugih virov; tako nadomestilo se odšteje od nadomestila iz tega člena.

Člen 12

1. Uslužbenec, ki izpolnjuje zahteve iz člena 11(1), ima ob prenehanju delovnega razmerja pravico do nadomestila za selitev v višini dvomesečne osnovne plače, če je upravičen do gospodinjskega dodatka, ali do enomesečne osnovne plače v ostalih primerih, če je bil zaposlen polna štiri leta in ne dobi podobnega nadomestila v svoji novi službi.

Če sta mož in žena zaposlena v fundaciji in imata oba pravico do nadomestila za selitev ob prenehanju zaposlitve, se izplača le tistemu, ki ima višjo osnovno plačo.

Uslužbenec, ki dela v fundaciji več kot eno leto in manj kot štiri, dobi ob prenehanju zaposlitve nadomestilo za selitev, ki je sorazmerno z dolžino zaposlitve, nedopolnjenih let se ne upošteva.

Čas neplačanega dopusta se pri izračunavanju tega obdobja ne upošteva.

Nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve se ponderira po stopnji, ki je določena za kraj, v katerem je bil uslužbenec nazadnje zaposlen.

2. V primeru smrti uslužbenca se nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve izplača preživelemu zakoncu ali vzdrževanemu družinskemu članu v smislu člena 7, tudi če ni izpolnjena zahteva glede dolžine zaposlitve iz odstavka 1.

3. Pri izračunavanju nadomestila za selitev ob prenehanju zaposlitve se upošteva zakonski stan uslužbenca in višina osebnega dohodka na dan prenehanja zaposlitve.

4. Nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve se izplača na podlagi dokaza, da se je uslužbenec z družino ali, če uslužbenec umre, njegova družina preselila v kraj, ki je najmanj sedemdeset kilometrov oddaljen od kraja, v katerem je bil zaposlen.

Uslužbenec, ali ob uslužbenčevi smrti njegova družina, se mora preseliti v treh letih po datumu prenehanja zaposlitve.

Ta časovna omejitev ne velja, če osebe, ki imajo po umrlem pravico do takega nadomestila, dokažejo, da za zgoraj omenjene določbe niso vedele.

Člen 13

Nadomestilo za nastanitev, predvideno v členu 11, in nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve, predvideno v členu 12, ne sme biti nižje od:

— ►M3 37 000 ◄ belgijskih frankov, če ima delavec pravico do gospodinjskega dodatka; in

— ►M3 22 000 ◄ belgijskih frankov, če delavec ni upravičen do gospodinjskega dodatka.







B.

Potni stroški

Člen 14

1. Uslužbenec ima pravico do povračila svojih potnih stroškov, potnih stroškov za zakonca in vzdrževane družinske člane, ki dejansko živijo v njegovem gospodinjstvu:

(a) ob nastopu službe za pot iz kraja vpoklica v kraj zaposlitve;

(b) ob prenehanju službe za pot iz kraja zaposlitve v matični kraj, opredeljen v odstavku 3 tega člena.

V primeru smrti uslužbenca imajo vdova in vzdrževani družinski člani pravico do nadomestila potnih stroškov pod enakimi pogoji.

Potni stroški vključujejo tudi rezervacijo sedežev, prevoz prtljage in, kadar je to ustrezno, nujne hotelske stroške.

2. Osnova za izračun povračila so:

— najkrajša in najbolj ekonomična običajna železniška pot med krajem zaposlitve in krajem vpoklica ali matičnim krajem;

— vozovnica prvega razreda za uslužbence iz skupin A in B; vozovnica drugega razreda za ostale uslužbence;

— stroški spalnika do višine za turistični razred ali ležalnik, če vključuje vožnja najmanj šest ur nočnega potovanja med 22. in 7. uro s predložitvijo ustrezne vozovnice.

Če se uporabi prevozno sredstvo, ki ni omenjeno zgoraj, temelji izračun za povračilo na stroških za ustrezen razred na vlaku razen za spalnik. Če tak izračun ni mogoč, določi pogoje za povračilo direktor v posebnem sklepu.

3. Matični kraj uslužbenca se določi ob nastopu službe z upoštevanjem kraja, v katerem je bil vpoklican, ali kraja, v katerem ima uslužbenec svoje interese. Tako določen matični kraj lahko direktor med službovanjem uslužbenca ali ob prenehanju zaposlitve s posebno odločbo spremeni. Vendar se med službovanjem taka odločba sprejme le izjemoma in če uslužbenec predloži ustrezna dokazila.

Posledice te spremembe ne smejo biti take, da bi za kraj, v katerem ima uslužbenec interese, veljal tisti, ki je zunaj ozemlja držav članic Evropskih skupnosti ali držav in ozemelj, navedenih v Prilogi IV k Pogodbi o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti.

Člen 15

1. Uslužbencu se izplača znesek, ki je enak stroškom prevoza od kraja zaposlitve do matičnega kraja, opredeljenega v členu 14, če pa je upravičen do gospodinjskega dodatka, se znesek izplača tudi zakoncu in vzdrževanim družinskim članom v smislu člena 7:

— enkrat v vsakem koledarskem letu, če je železniška razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem več kakor petdeset, vendar manj kakor 725 kilometrov;

— dvakrat v vsakem koledarskem letu, če je železniška razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem 725 km ali več;

razdalja se izračuna tako, kakor je določeno v členu 14(2).

Če sta v fundaciji zaposlena mož in žena, ima vsak pravico zase in za vzdrževane družinske člane dobiti pavšalno povračilo potnih stroškov v skladu z zgornjimi določbami; vsak vzdrževan družinski član ima pravico le do enkratnega izplačila. Izplačilo za vzdrževane otroke se določi na zahtevo moža ali žene na podlagi matičnega kraja enega od njiju.

Če se uslužbenec poroči in se mu prizna pravica do gospodinjskega dodatka, se potni stroški za zakonca izračunajo v sorazmerju z obdobjem od poroke do konca leta.

Uslužbenec nima pravice zahtevati povračila, če se osnova za izračun po datumu izplačila zadevnih zneskov kakorkoli spremeni zaradi spremembe družinskega statusa.

Potni stroški za otroke med četrtim in desetim letom starosti se izračunajo na podlagi polovične cene vozovnice. Stroški se izračunajo če otrok dopolni štiri ali deset let 1. januarja tekočega leta.

2. Pavšalno plačilo stroškov se izračuna na podlagi stroškov povratne železniške vozovnice prvega razreda za uslužbence iz skupin A in B ter stroškov povratne železniške vozovnice drugega razreda za preostale uslužbence.

▼M1

Če pa je razdalja potovanja v obe smeri 800 kilometrov ali več, se uslužbencem iz skupin C in D obračuna izplačilo na podlagi cene vozovnice prvega razreda.

Če je železniška razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem več kakor 500 kilometrov in če običajna pot zahteva prečkanje morja, ima uslužbenec ob predložitvi vozovnic pravico do povračila stroškov potovanja po zraku za razred, ki je tik pod luksuznim ali prvim razredom.

▼B

Če izračun na tej osnovi ni mogoč, določi pogoje plačila direktor s posebnim sklepom.

3. Uslužbenec, ki je iz kakršnega koli razloga, razen v primeru smrti, prenehal delati v koledarskem letu ali je del leta na neplačanem dopustu, ima pravico le do delnega plačila iz odstavka 1, ki se izračuna v sorazmerju s časom, ko je aktivno delal, če je v tem letu v fundaciji aktivno delal manj kot devet mesecev.

4. Zgornje določbe se uporabijo, kadar sta kraj zaposlitve in matični kraj uslužbenca v Evropi. Če je njegov kraj zaposlitve in/ali matični kraj zunaj Evrope, ima enkrat v koledarskem letu po predložitvi dodatne dokumentacije pravico dobiti povrnitev potnih stroškov do matičnega ali drugega kraja v višini, ki ne presega stroškov za pot do matičnega kraja ►M3 zase in, če je upravičen do gospodinjskega dodatka, za svojo ženo in druge vzdrževane člane v smislu člena 7 ◄ .

▼M3

Vendar pa če žena in drugi vzdrževani družinski člani v smislu člena 7(2) ne živijo z uslužbencem v kraju njegove zaposlitve, imajo enkrat v koledarskem letu po predložitvi dodatne dokumentacije pravico do povračila stroškov potovanja od matičnega kraja do kraja zaposlitve ali do povračila stroškov potovanja v drug kraj, če le-to ne presega stroškov prej omenjenega potovanja.

▼B

5. Pravice iz tega člena pripadajo le tistim uslužbencem, ki so zaposleni v fundaciji najmanj devet mesecev.







C.

Stroški selitve

Člen 16

1. Uslužbenec za določen čas najmanj enega leta ali uslužbenec, za katerega direktor določi, da bo zaposlen za ekvivalentno obdobje, če ima pogodbo za nedoločen čas, ima pravico do povračila stroškov selitve, kakor je določeno spodaj.

2. Stroški, nastali zaradi selitve pohištva, osebnega imetja, in običajnega škodnega zavarovanja (poškodbe, kraja, ogenj), se povrnejo uslužbencu, ki se mora zaradi zahtev iz člena 16 pogojev za zaposlitev preseliti in ki teh stroškov ni dobil povrnjenih iz drugih virov. Tako povračilo ne sme presegati zneska predhodno odobrenega predračuna. Ustreznemu oddelku fundacije je treba predložiti vsaj dva predračuna. Če sta previsoka, se lahko izbere drugo selitveno podjetje. V tem primeru se lahko povrne znesek predračuna za selitev ugodnejšega podjetja.

3. Ob prenehanju delovnega razmerja ali ob smrti uslužbenca se povrnejo stroški selitve iz kraja zaposlitve v matični kraj.

Če je bil umrli uslužbenec neporočen, se stroški izplačajo njegovim pravnim naslednikom.

4. Selitev je treba opraviti v enem letu po končani poskusni dobi uslužbenca.

Ob prenehanju delavnega razmerja je treba opraviti selitev v treh letih, kot to določa drugi pododstavek člena 12(4).

Stroški selitve, nastali po izteku zgoraj navedenega roka, se povrnejo le v izjemnih primerih in po posebni odločitvi direktorja.







D.

Dnevnice

Člen 17

1. Če uslužbenec predloži dokazila, da mora spremeniti stalno bivališče zaradi zahtev člena 16 pogojev za zaposlitev, ima pravico, da za obdobje, določeno v drugem odstavku, prejema dnevnice, in sicer:

▼M3







Upravičen do gospodinjskega dodatka Ni upravičen do gospodinjskega dodatka 1. do 15. dan od 16. dne naprej 1. do 15. dan od 16. dne naprej belgijskih frankov na koledarski dan Skupine A4–A8 in skupina B 1 817 824 1 232 644 Druge skupine 1 648 768 1 061 531

Znesek dnevnice se spreminja skladno s spremembo zneska dnevnic, do katerih so upravičeni uradniki Skupnosti, kakor določi Svet.

▼B

Če sta mož in žena, ki sta zaposlena v fundaciji, upravičena do dnevnic, veljajo zneski iz prvih dveh stolpcev samo za tistega, ki ima višjo osnovno plačo. Zneski iz drugih dveh stolpcev se uporabijo za drugega zakonca.

Zgornja lestvica je v skladu z lestvico, ki jo določi Svet Evropskih skupnosti vsakokrat, ko pregleda plačila na podlagi člena 65 kadrovskih predpisov za uradnike Skupnosti.

2. Čas prejemanja dnevnice se odobri, in sicer:

(a) uslužbencem, ki niso upravičeni do gospodinjskega dodatka: 120 dni;

(b) uslužbencem, ki so upravičeni do gospodinjskega dodatka: 180 dni ali, če mora uslužbenec opraviti šestmesečno poskusno dobo, obdobje poskusnega dela in en mesec;

▼M3

(c) vendar ima uslužbenec, ki je zaposlen za določen čas, krajši od enega leta, ali za katerega direktor meni, da bo zaposlen za ekvivalentno časovno obdobje, če je zaposlen za nedoločen čas, s predložitvijo dokazil, da ne more več prebivati v prejšnjem kraju, pravico do dnevnice za ves čas trajanja zaposlitve, vendar najdlje eno leto.

▼B

Kadar sta v fundaciji zaposlena mož in žena ter oba upravičena do dnevnice, se za določitev časa prejemanja dnevnice uporabi točka (b) za osebo, ki ima višjo osnovno plačo. Za drugega zakonca se uporabi obdobje iz točke (a).

Nikakor pa dnevnic ni mogoče dodeliti po datumu, ko se uslužbenec preseli, da bi izpolnil zahteve člena 16 pogojev za zaposlitev.

3. Dnevnica iz odstavka 1 je za polovico nižja v času, ko uslužbenec prejema dnevnice za službeno pot, kakršne predvideva člen 18.







E.

Izdatki za službeno pot

Člen 18

1. Uslužbenec na službeni poti, ki ima ustrezen potni nalog, ima pravico do povračila potnih stroškov in dnevnic skladno z naslednjimi določbami.

2. Na potnem nalogu je treba navesti pričakovano trajanje službene poti, po katerem se izračuna predujem dnevnic, ki ga uslužbenec lahko dvigne. Razen če je sprejeta posebna odločitev, se predujmi ne izplačujejo, če službena pot po vsej verjetnosti ne bo trajala dlje kakor štiriindvajset ur in se opravi v državi, v kateri uporabljajo isto valuto kakor v kraju zaposlitve uslužbenca.

Člen 19

1. Potni stroški uslužbenca na službeni poti pokrivajo izdatke za železniški prevoz po najkrajši poti, v prvem razredu za skupini A in B ter v drugem razredu za preostale uslužbence.

Če gre za povratno vožnjo, dolgo 800 ali več kilometrov, imajo uslužbenci iz skupin C in D pravico do povračila železniške vozovnice za prvi razred.

Direktor lahko sprejme odločitev, da ima uslužbenec iz skupin C in D, ki na službeni poti spremlja člana upravnega odbora, direktorja ali uslužbenca, potujočega v prvem razredu, pravico do povračila stroškov za prvi razred, tudi če gre za povratno vožnjo, krajšo od 800 kilometrov.

Potni stroški vključujejo tudi:

— ceno rezervacije sedeža in prevoz potrebne prtljage;

— dodatke za posebne hitre vlake (povrnjene na podlagi posebnih vozovnic, če jih izdajajo);

— dodatke za spalnik (povrnjene na podlagi vozovnice za spalnik), če pot vključuje najmanj šesturno nočno vožnjo med 22. in 7. uro: — — v spalniku z dvojnim ležiščem; — če na vlaku ni spalnika tega razreda, direktor odobri povračilo v višini cene za en razred nad spalnikom z dvojnim ležiščem ali povračilo za enojni spalnik, če je na razpolago zgolj ta.

2. Zaposleni lahko dobijo dovoljenje za potovanje z letalom. V takem primeru se stroški povrnejo po predložitvi vozovnic za razred, ki je tik pod ►M1 luksuznim razredom ali ◄ prvim razredom.

Direktor lahko odloči, da se uslužbencu, ki na službeni poti spremlja člana upravnega odbora ali direktorja, povrnejo stroški potovanja za tisti razred, v katerem potuje direktor ali član upravnega odbora, po predložitvi vozovnic.

Po pogojih iz pravil, predvidenih v drugem pododstavku člena 12(2) Priloge VII h kadrovskim predpisom Evropskih skupnosti, lahko zaposleni, ki so na službeni poti in potujejo v posebno težkih okoliščinah, dobijo po sklepu direktorja in po predložitvi vozovnice povrnjene stroške za tisti razred, v katerem so potovali.

Če direktor tako odloči, imajo lahko zaposleni prtljago, ki presega dovoljeno težo.

3. Potovalni razred za vsako potovanje po morju določi direktor. Zaposleni, ki potujejo po morju, dobijo namesto dnevnic iz člena 20 dodatek v višini 225 belgijskih frankov za vsakih štiriindvajset ur potovanja.

4. Uslužbenec lahko dobi dovoljenje, da na službeni poti potuje s svojim avtom, če to ne podaljša službene poti.

Povračilo potnih stroškov se v tem primeru izračuna na običajni osnovi, določeni v prvem odstavku.

Če je uslužbenec na redni službeni poti, lahko direktor v izjemnih okoliščinah odloči, da dobi kilometrino namesto povračila za železniško vozovnico, če sta uporaba javnega prevoza in povračilo potnih stroškov na običajni osnovi nedvomno neugodna.

Uslužbenec, ki z dovoljenjem uporablja svoj avto, je v celoti odgovoren za škodo, povzročeno sebi ali tretji osebi ob kakršnikoli nesreči; imeti mora zavarovalno polico, ki pokriva civilnopravno odgovornost do zneska, ki se zdi direktorju primeren.

Člen 20

1.

(a) Dnevnice za službeno pot se izplačujejo po naslednji lestvici:



I Skupini A + B II Skupini C + D Belgija 2 335 2 160 Danska 2 865 2 650 Nemčija 3 205 2 965 Grčija 1 650 1 525 Francija 2 990 2 765 Irska 3 060 2 830 Italija 2 570 2 380 Luksemburg 2 500 2 315 Nizozemska 3 060 2 830 Združeno kraljestvo 4 120 3 810 Dnevnice uslužbencev na službeni poti se spreminjajo skladno z dnevnicami uslužbencev institucij Evropskih Skupnosti, kakor določi Svet.

(b) če gre za službeno pot zunaj evropskega ozemlja držav članic Evropske skupnosti, lahko direktor določi drugačne zneske.

2. Zneska dnevnic iz stolpca I in II se zmanjšata ►M3 za 25 % ◄ za vsak dan odsotnosti, preračunano skladno z odstavkom 4, v katerem je imel uslužbenec stroške za spalnik, ki jih povrne fundacija.

3. Enak znesek se odšteje, če uslužbenec ne prebije noči zunaj kraja zaposlitve.

4. Ob upoštevanju odstavka 2 in 3 se dnevnica za službeno pot izračuna skladno z naslednjimi pravili:

(a) službena pot, ki traja štiriindvajset ur ali manj: — šest ur ali manj: povračilo dejanskih stroškov do višine ene četrtine dnevnice; — dvanajst ur ali manj, vendar več kakor šest ur: polovica dnevnice; — štiriindvajset ur ali manj, vendar več kakor dvanajst ur: cela dnevnica.

(b) službena pot, ki traja več kakor štiriindvajset ur: — za vsakih štiriindvajset ur: cela dnevnica; — za vsakih dodatnih šest ur ali manj: ni dnevnice; — za vsakih dodatnih dvanajst ur ali manj, vendar več kakor šest ur: polovica dnevnice; — za vsako dodatno obdobje, daljše od dvanajstih ur: cela dnevnica.

5. Dnevnice za službeno pot pokrivajo vse izdatke na poti, tudi lokalne prevoze v kraju službene poti, razen stroškov, navedenih spodaj, ki se povrnejo ob predložitvi dodatne dokumentacije:

(a) stroške za službene telegrame in notranje ali mednarodne telefonske klice;

(b) stroške reprezentance v primerih iz člena 21;

(c) izjemne izdatke, ki so veliko višji kakor prejeto nadomestilo, če so posledica službene poti in je uslužbenec zanje dobil posebna navodila ali če so posledica višje sile in so v interesu fundacije.

6. Če je pričakovati, da bo službena pot trajala najmanj štiri tedne v istem kraju in je uslužbenec o tem obveščen pred odhodom, se dnevnice lahko znižajo za eno četrtino.

O takem znižanju se lahko odloči med službeno potjo; v tem primeru odločitev ne začne veljati prej kakor v osmih dneh po tistem, ko so uslužbenca o tem obvestili, in pod pogojem, da ostanejo do konca službene poti vsaj še štirje tedni, izračun pa se opravi od dneva obvestila.

7. Če za prehrano in namestitev uslužbenca na službeni poti poskrbi ali povrne stroške ena od institucij Evropskih skupnosti oziroma nacionalna ali mednarodna uprava ali organizacija, mora uslužbenec to prijaviti.

▼M3

Dnevnice iz stolpcev I in II se za vsak priskrbljen obrok zmanjšajo za 16 %; dnevnice iz stolpcev I in II se za vsako dnevno priskrbljeno namestitev zmanjšajo za 34 %. Če uslužbencu priskrbi prehrano in namestitev ali povrne stroške ena od institucij Skupnosti, njen organ oziroma nacionalna ali mednarodna uprava ali organizacija, dobi uslužbenec namesto dnevnice dodatek v višini 17 % zneska iz stolpcev I in II.

▼M3 —————

▼B







F.

Fiksno povračilo stroškov

Člen 21

Kadar dobi uslužbenec posebna navodila, zaradi katerih ima občasne stroške za reprezentanco v službene namene, se znesek nadomestila zanje odredi v vsakem primeru posebej na podlagi dodatne dokumentacije in pod pogoji, ki jih določi direktor.

Člen 22

Uslužbenec, zaposlen v kraju, v katerem so stanovanjske razmere zelo slabe, lahko dobi stanovanjski dodatek.

Seznam krajev, za katere se lahko dodeli ta dodatek, najvišji znesek in pravila dodeljevanja določi Svet Evropskih skupnosti skladno s postopkom iz člena 65(3) kadrovskih predpisov za uradnike teh Skupnosti.

Člen 23

Uslužbenec, zaposlen v kraju, v katerem je prevoz zaradi oddaljenosti bivališča od kraja zaposlitve težaven in drag, lahko dobi dodatek za prevoz na delo.

Seznam krajev, za katere se tak dodatek lahko odobri, znesek in pogoje za dodeljevanje določi Svet Evropskih skupnosti skladno s postopkom iz člena 65(3) kadrovskih predpisov za uradnike teh Skupnosti.







Oddelek 5

Člen 24

►M1 Zneski iz oddelka 4 ◄ se samodejno prilagajajo vedno, kadar se spremenijo ustrezni zneski iz kadrovskih predpisov, ki veljajo za uradnike Evropskih skupnosti.







Oddelek 6

PLAČILO PRIPADAJOČIH ZNESKOV

Člen 25

1. Uslužbenci dobijo prejemke iz dela petnajsti dan v mesecu za tekoči mesec. Znesek prejemkov iz dela se zaokroži navzgor do polnega belgijskega franka.

2. Če uslužbencu ne pripadajo prejemki iz dela za poln mesec, se znesek deli na tridesetine in

(a) če je dejansko število dni za izplačilo petnajst ali manj, je število tridesetin enako številu dni za izplačilo;

(b) če je dejansko število dni za izplačilo večje od petnajst, je število tridesetin enako razliki med dejanskim številom dni, za katere se izplačilo ne opravi, in trideset.

3. Če upravičenost do družinskega in izselitvenega dodatka ne začne veljati na dan nastopa službe, ju uslužbenec prejema od prvega dne v mesecu, ko nastopi taka upravičenost. Ob prenehanju upravičenosti dobi uslužbenec pripadajoči znesek do zadnjega dne v mesecu, v katerem upravičenost preneha.

Člen 26

Izplačila se opravijo za vsakega uslužbenca v kraju in v valuti države, v kateri opravlja delo.

Določbe iz člena 17(2), (3) in (4) Priloge VII h kadrovskim predpisom za uradnike Evropskih skupnosti se uporabljajo po analogiji.

▼M2









PRILOGA V

ZAVAROVANJE ZA PRIMER BOLEZNI, NESREČE IN POKLICNE BOLEZNI

Člen 1

1. V skupni sistem zdravstvenega zavarovanja institucij Evropskih skupnosti so vključeni uslužbenci fundacije in osebe, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 38(2), (3) in (4) pogojev za zaposlitev uslužbencev v fundaciji.

2. Pravila zdravstvenega zavarovanja za uslužbence institucij Evropskih skupnosti se uporabljajo za zgoraj navedene uslužbence in osebe, ki so zavarovane po njih.

Člen 2

Za uslužbence fundacije se uporabljajo pravila zavarovanja za primer nesreče in poklicne bolezni uslužbencev institucij Evropskih skupnosti.

Za poravnavo zahtevkov iz teh pravil uslužbencem, ki so utrpeli nesrečo pri delu ali zboleli za poklicno boleznijo, pooblasti direktor fundacije upravni organ, pristojen za poravnavanje zahtevkov glede nesreč, ki so jih utrpeli ali poklicnih bolezni, za katere so zboleli uslužbenci institucij Evropskih skupnosti.

Evropske skupnosti zagotovijo izplačilo v teh pravilih predvidenih dajatev uslužbencem fundacije in po njih zavarovanim osebam.









PRILOGA VI

SISTEM POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Če se z zdravniškim pregledom, opravljenim pred nastopom dela ugotovi, da je uslužbenec bolan ali invalid, lahko direktor glede tveganja, ki izhaja iz te bolezni ali invalidnosti, odloči, da začne uslužbenec uživati zagotovljene pravice glede invalidnosti ali smrti šele po petih letih od dneva nastopa dela v fundaciji.







POGLAVJE II

STAROSTNA POKOJNINA IN ODPRAVNINA







Oddelek 1

Starostna pokojnina

Člen 2

Starostna pokojnina se izplača na podlagi skupnega števila let uslužbenčeve pokojninske dobe. Vsako leto dela da uslužbencu po izračunu, k