02012R0966 — SL — 01.01.2017 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

▼C1

UREDBA (EU, EURATOM) št. 966/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. oktobra 2012

o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002

▼B

VSEBINA PRVI DEL SKUPNE DOLOČBE NASLOV I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV Člen 1 Vsebina Člen 2 Opredelitev pojmov Člen 3 Skladnost sekundarne zakonodaje s to uredbo Člen 4 Roki, datumi in časovne omejitve Člen 5 Varstvo osebnih podatkov NASLOV II PRORAČUNSKA NAČELA Člen 6 Upoštevanje proračunskih načel Poglavje 1 Načeli enotnosti in točnosti proračuna Člen 7 Obseg proračuna Člen 8 Posebna pravila o načelih enotnosti in točnosti proračuna Poglavje 2 Načelo enoletnosti Člen 9 Opredelitev Člen 10 Vrste odobritev Člen 11 Računovodska pravila za prihodke in odobritve Člen 12 Prevzemanje obveznosti za odobritve Člen 13 Razveljavitev in prenos odobritev Člen 14 Pravila za prenos namenskih prejemkov Člen 15 Sprostitev odobritev Člen 16 Pravila, ki se uporabljajo v primeru poznejšega sprejetja proračuna Poglavje 3 Načelo ravnotežja Člen 17 Opredelitev in področje uporabe Člen 18 Bilanca proračunskega leta Poglavje 4 Načelo obračunske enote Člen 19 Uporaba eura Poglavje 5 Načelo univerzalnosti Člen 20 Opredelitev in področje uporabe Člen 21 Namenski prejemki Člen 22 Donacije Člen 23 Pravila o odbitkih in popravkih deviznega tečaja Poglavje 6 Načelo specifikacije Člen 24 Splošne določbe Člen 25 Prerazporeditve, ki jih izvajajo druge institucije, razen Komisije Člen 26 Prerazporeditve Komisije Člen 27 Predlogi prerazporeditev, ki jih institucije predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu Člen 28 Posebna pravila za prerazporeditve Člen 29 Prerazporeditve, za katere veljajo posebne določbe Poglavje 7 Načelo dobrega finančnega poslovodenja Člen 30 Načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti Člen 31 Obvezna ocena finančnih posledic Člen 32 Notranja kontrola izvrševanja proračuna Člen 33 Stroškovno učinkoviti sistemi kontrole Poglavje 8 Načelo preglednosti Člen 34 Objava zaključnega računa, proračuna in poročil Člen 35 Objava informacij o prejemnikih in druge informacije NASLOV III DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA Poglavje 1 Določitev proračuna Člen 36 Načrti prihodkov in odhodkov Člen 37 Načrt proračuna organov iz člena 200 Člen 38 Predlog proračuna Člen 39 Dopolnilno pismo k predlogu proračuna Člen 40 Obveznosti držav članic zaradi sprejetja proračuna Člen 41 Predlogi za spremembo proračuna Člen 42 Zgodnejša predložitev ocen in predlogov proračunov Poglavje 2 Sestava in priprava proračuna Člen 43 Sestava proračuna Člen 44 Proračunska nomenklatura Člen 45 Prepoved negativnih prihodkov Člen 46 Rezervacije Člen 47 Negativna rezerva Člen 48 Rezerva za nujno pomoč Člen 49 Priprava proračuna Člen 50 Pravila glede kadrovskih načrtov za zaposlene Poglavje 3 Proračunska disciplina Člen 51 Skladnost z večletnim finančnim okvirom Člen 52 Skladnost aktov Unije s proračunom NASLOV IV IZVRŠEVANJE PRORAČUNA Poglavje 1 Splošne določbe Člen 53 Izvrševanje proračuna v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja Člen 54 Temeljni akt in izjeme Člen 55 Izvrševanje proračuna s strani drugih institucij razen Komisije Člen 56 Prenos pooblastil za izvrševanje proračuna Člen 57 Navzkrižje interesov Poglavje 2 Načini izvrševanja Člen 58 Načini izvrševanja proračuna Člen 59 Deljeno upravljanje z državami članicami Člen 60 Posredno upravljanje Člen 61 Predhodno preverjanje in sporazumi o prenosu pooblastil Člen 62 Izvajalske agencije Člen 63 Omejitve pri prenosu pooblastil Poglavje 3 Finančni udeleženci Oddelek 1 Načelo ločitve nalog Člen 64 Ločitev nalog Oddelek 2 Odredbodajalec Člen 65 Odredbodajalec Člen 66 Pooblastila in dolžnosti odredbodajalca Člen 67 Pooblastila in dolžnosti vodij delegacij Unije Oddelek 3 Računovodja Člen 68 Pooblastila in dolžnosti računovodje Člen 69 Pooblastila, ki jih lahko prenese računovodja Oddelek 4 Skrbnik računa izločenih sredstev Člen 70 Računi izločenih sredstev Poglavje 4 Odgovornost finančnih udeležencev Oddelek 1 Splošna pravila Člen 71 Preklic prenosa pooblastil in začasni preklic dolžnosti, prenesenih na finančne udeležence Člen 72 Odgovornost odredbodajalca za nezakonito ravnanje, goljufijo ali korupcijo Oddelek 2 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na podlagi prenosa pooblastil in nadaljnjega prenosa pooblastil Člen 73 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce Oddelek 3 Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in skrbnike računov izločenih sredstev Člen 74 Pravila, ki se uporabljajo za računovodje Člen 75 Pravila, ki se uporabljajo za skrbnike računov izločenih sredstev Poglavje 5 Prihodki Oddelek 1 Dajanje lastnih sredstev na voljo Člen 76 Lastna sredstva Oddelek 2 Ocena terjatev Člen 77 Ocena terjatev Oddelek 3 Ugotovitev terjatev Člen 78 Ugotovitev terjatev Oddelek 4 Odobritev izterjave Člen 79 Odobritev izterjave Oddelek 5 Izterjava Člen 80 Pravila o izterjavi Člen 81 Zastaralni rok Člen 82 Obravnava upravičenosti Unije v državah članicah Člen 83 Globe in denarne kazni, ki jih naloži Komisija, ter ustrezne obresti Poglavje 6 Odhodki Člen 84 Sklepi o financiranju Oddelek 1 Prevzem obveznosti za odhodke Člen 85 Vrste obveznosti Člen 86 Pravila, ki se uporabljajo za prevzem obveznosti Člen 87 Preverjanje, ki se uporablja za prevzem obveznosti Oddelek 2 Potrditev odhodkov Člen 88 Potrditev odhodkov Oddelek 3 Odobritev odhodkov Člen 89 Odobritev odhodkov Oddelek 4 Plačilo odhodkov Člen 90 Vrste plačil Člen 91 Omejitev plačila na razpoložljiva sredstva Oddelek 5 Roki za odhodke Člen 92 Roki Poglavje 7 Informacijski sistemi in e-Uprava Člen 93 Elektronsko vodenje prihodkov in odhodkov Člen 94 Pošiljanje dokumentov Člen 95 e-Uprava Poglavje 8 Načela upravljanja Člen 96 Dobro upravljanje Člen 97 Navedba pravnih sredstev Poglavje 9 Notranji revizor Člen 98 Imenovanje notranjega revizorja Člen 99 Pooblastila in naloge notranjega revizorja Člen 100 Neodvisnost notranjega revizorja NASLOV V JAVNA NAROČILA IN KONCESIJE Poglavje 1 Splošne določbe Oddelek 1 Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil Člen 101 Opredelitev pojmov v tem naslovu Člen 102 Načela, ki se uporabljajo za javna naročila Oddelek 2 Objava Člen 103 Ukrepi za obveščanje javnosti Oddelek 3 Postopki za oddajo javnih naročil Člen 104 Postopki za oddajo javnih naročil Člen 104a Medinstitucionalno javno naročanje in skupno javno naročanje Člen 105 Priprava postopka za oddajo javnega naročila Člen 105a Zaščita finančnih interesov Unije na podlagi odkrivanja tveganj in naložitve upravnih sankcij Člen 106 Merila za izključitev in upravne sankcije Člen 107 Zavrnitev sodelovanja v postopku za oddajo javnega naročila Člen 108 Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev Člen 110 Oddaja naročil Člen 111 Predložitev, elektronska komunikacija in ocenjevanje Člen 112 Stiki med postopkom za oddajo javnega naročila Člen 113 Sklep o oddaji naročila ter obveščanje kandidatov ali ponudnikov Člen 114 Preklic postopka za oddajo javnega naročila Člen 114a Izvajanje in spremembe naročila Oddelek 4 Jamstva in korektivni ukrepi Člen 115 Jamstva Člen 116 Resne napake, nepravilnosti in goljufije Poglavje 2 Določbe, ki se uporabljajo za naročila, ki jih oddajo institucije za svoj račun Člen 117 Javni naročnik Člen 118 Mejne vrednosti, ki se uporabljajo, in obdobje mirovanja Člen 119 Pravila o dostopu do javnih naročil Člen 120 Pravila za oddajo naročil v okviru Svetovne trgovinske organizacije NASLOV VI NEPOVRATNA SREDSTVA Poglavje 1 Področje uporabe in oblika nepovratnih sredstev Člen 121 Področje uporabe nepovratnih sredstev Člen 122 Upravičenci Člen 123 Oblike nepovratnih sredstev Člen 124 Pavšalni zneski, stroški na enoto in pavšalno financiranje Poglavje 2 Načela Člen 125 Splošna načela, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva Člen 126 Upravičeni stroški Člen 127 Sofinanciranje v naravi Člen 128 Preglednost Člen 129 Načelo nekumulativnega dodeljevanja Člen 130 Načelo neretroaktivnosti Poglavje 3 Postopek dodeljevanja Člen 131 Vloge za nepovratna sredstva Člen 132 Merila za izbor in dodelitev Člen 133 Postopek ovrednotenja Poglavje 4 Plačilo in kontrola Člen 134 Jamstvo za predhodno financiranje Člen 135 Plačilo nepovratnih sredstev in kontrole Člen 136 Obdobja za hranjenje dokumentov Poglavje 5 Izvajanje Člen 137 Pogodbe o izvajanju in finančna podpora tretjim osebam NASLOV VII NAGRADE Člen 138 Splošna pravila NASLOV VIII FINANČNI INSTRUMENTI Člen 139 Področje uporabe Člen 140 Načela in pogoji, ki se uporabljajo za finančne instrumente NASLOV IX PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO Poglavje 1 Priprava zaključnega računa Člen 141 Struktura zaključnega računa Člen 142 Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju Člen 143 Pravila za zaključni račun Člen 144 Računovodska načela Člen 145 Računovodski izkazi Člen 146 Poročila o izvrševanju proračuna Člen 147 Začasni zaključni računi Člen 148 Potrditev končnega konsolidiranega zaključnega računa Poglavje 2 Informacije o izvrševanju proračuna Člen 149 Poročilo o proračunskih jamstvih in tveganjih Člen 150 Informacije o izvrševanju proračuna Poglavje 3 Računovodstvo Oddelek 1 Skupne določbe Člen 151 Računovodski sistem Člen 152 Skupne zahteve za računovodski sistem institucij Oddelek 2 Splošno računovodstvo Člen 153 Splošno računovodstvo Člen 154 Knjiženje v splošnem računovodstvu Člen 155 Računovodski popravki Oddelek 3 Proračunsko računovodstvo Člen 156 Proračunsko računovodstvo Poglavje 4 Vodenje evidence premoženja Člen 157 Evidenca premoženja NASLOV X ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA Poglavje 1 Zunanja revizija Člen 158 Zunanja revizija, ki jo opravi Računsko sodišče Člen 159 Revizijska pravila in postopek Člen 160 Preverjanje vrednostnih papirjev in gotovine Člen 161 Pravica Računskega sodišča do dostopa Člen 162 Letno poročilo Računskega sodišča Člen 163 Posebna poročila Računskega sodišča Poglavje 2 Razrešnica Člen 164 Roki za postopek razrešnice Člen 165 Postopek razrešnice Člen 166 Nadaljnji ukrepi Člen 167 Posebne določbe o ESZD DRUGI DEL POSEBNE DOLOČBE NASLOV I EVROPSKI KMETIJSKI JAMSTVENI SKLAD Člen 168 Posebne določbe o Evropskem kmetijskem jamstvenem skladu Člen 169 Obveznosti za odobritve EKJS Člen 170 Celotne začasne obveznosti za odobritve EKJS Člen 171 Časovni načrt in roki za proračunske obveznosti EKJS Člen 172 Knjiženje odhodkov EKJS Člen 173 Prerazporeditve odobritev EKJS Člen 174 Namenski prejemki EKJS NASLOV II STRUKTURNA SKLADA, KOHEZIJSKI SKLAD, EVROPSKI SKLAD ZA RIBIŠTVO, EVROPSKI KMETIJSKI SKLAD ZA RAZVOJ PODEŽELJA, SKLADI NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE, KI SO V DELJENEM UPRAVLJANJU, TER INSTRUMENT ZA POVEZOVANJE EVROPE Člen 175 Posebne določbe Člen 176 Spoštovanje dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti Člen 177 Plačila prispevkov, vmesna plačila in vračila Člen 178 Sprostitev odobritev Člen 178a Prenos odobrenih sredstev za prevzem obveznosti za instrument za povezovanje Evrope Člen 179 Prerazporeditev odobritev Člen 180 Vodenje in izbira projektov ter revizija NASLOV III RAZISKAVE Člen 181 Sredstva za raziskave Člen 182 Obveznosti za raziskovalni sklad Člen 183 Skupno raziskovalno središče NASLOV IV ZUNANJI UKREPI Poglavje 1 Splošne določbe Člen 184 Zunanji ukrepi Poglavje 2 Izvajanje ukrepov Oddelek 1 Splošne določbe Člen 185 Izvajanje zunanjih ukrepov Oddelek 2 Proračunska podpora in skrbniški skladi z več donatorji Člen 186 Uporaba proračunske podpore Člen 187 Skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe Oddelek 3 Drugi načini upravljanja Člen 188 Izvajanje zunanjih ukrepov v okviru posrednega upravljanja Člen 189 Sporazumi o financiranju za izvajanje zunanjih ukrepov Poglavje 3 Javna naročila Člen 190 Javna naročila za zunanje ukrepe Člen 191 Pravila o dostopu do javnih naročil Poglavje 4 Nepovratna sredstva Člen 192 Financiranje zunanjega ukrepa v celoti Člen 193 Pravila, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva za zunanje ukrepe Poglavje 5 Revidiranje računovodskih izkazov Člen 194 Revizija Unije za zunanje ukrepe NASLOV V EVROPSKI URADI Člen 195 Evropski uradi Člen 196 Odobritve za evropske urade Člen 197 Odredbodajalec evropskih uradov Člen 198 Konti medinstitucionalnih evropskih uradov Člen 199 Prenos pooblastil odredbodajalcev na medinstitucionalne evropske urade Člen 200 Storitve za tretje osebe NASLOV VI ODOBRITVE ZA UPRAVO Člen 201 Splošne določbe Člen 202 Obveznosti Člen 203 Posebne določbe za odobritve za upravo NASLOV VII STROKOVNJAKI Člen 204 Plačani zunanji strokovnjaki NASLOV VIII PRISPEVKI ZA EVROPSKE POLITIČNE STRANKE Člen 204a Splošne določbe Člen 204b Načela Člen 204c Proračunski vidiki Člen 204d Razpis za prispevke Člen 204e Postopek dodeljevanja Člen 204f Postopek ovrednotenja Člen 204g Oblike prispevkov Člen 204h Pravila za prispevke Člen 204i Predhodno financiranje Člen 204j Jamstva Člen 204k Poraba prispevkov Člen 204l Poročilo o porabi prispevkov Člen 204m Plačilo preostanka zneska Člen 204n Nadzor in kazni Člen 204o Hranjenje dokumentov Člen 204p Izbor zunanjih revizijskih organov ali strokovnjakov TRETJI DEL KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE Člen 205 Prehodne določbe Člen 206 Zahteve Evropskega parlamenta in Sveta za informacije Člen 207 Mejne vrednosti in zneski Člen 28 Okvirna finančna uredba za organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom Člen 209 Vzorčna finančna uredba za organe, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnega partnerstva Člen 210 Izvajanje pooblastila Člen 211 Pregled Člen 212 Razveljavitev Člen 213 Pregled glede ESZD Člen 214 Začetek veljavnosti PRILOGA KORELACIJSKA TABELA Skupna izjava o zadevi povezani z večletnim časovnim okvirom Skupna izjava o odhodkih v zvezi s zgradbami s sklicevanjem na člen 203 Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 203(3)







PRVI DEL

SKUPNE DOLOČBE







NASLOV I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

1. Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

2. Ta uredba se uporablja za izvrševanje proračuna za Agencijo za oskrbo Euratom.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) "Unija" pomeni Evropsko unijo, Evropsko skupnost za atomsko energijo ali oboje, odvisno od konteksta;

(b) "institucija" pomeni Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD); Evropska centralna banka ne šteje za institucijo Unije;

(c) "proračun" pomeni instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki so potrebni za Unijo;

(d) "temeljni akt" pomeni zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago.

Temeljni akt lahko ima naslednjo obliko:

(i) pri izvajanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodbe Euratom), obliko uredbe, direktive ali sklepa v smislu člena 288 PDEU; ali

(ii) pri izvajanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), eno od oblik iz člena 26(2), člena 28(1), člena 29, člena 31(2) ter členov 33 in 37 PEU.

Priporočila in mnenja niso temeljni akti;

(e) "način izvrševanja" pomeni način izvrševanja proračuna, opisan v členih 58, 59 ali 60;

(f) "sporazum o prenosu pooblastila" pomeni sporazum, sklenjen s subjekti in osebami, ki so jim poverjene naloge izvrševanja proračuna v skladu s točkami (i) do (viii) člena 58(1)(c);

(g) "upravičenec" pomeni fizično ali pravno osebo, s katero je bil podpisan sporazum o nepovratnih sredstvih ali ki je prejel obvestilo o dodelitvi nepovratnih sredstev;

(h) "izvajalec" pomeni fizično ali pravno osebo, s katero je bila sklenjena pogodba o izvedbi javnega naročila;

(i) "prejemnik" pomeni upravičenca, izvajalca ali vsako fizično ali pravno osebo, ki prejema nagrade ali sredstva v okviru finančnega instrumenta;

(j) "nagrada" pomeni finančni prispevek, podeljen kot nagrada na podlagi natečaja.

(k) "posojilo" pomeni sporazum, ki zavezuje posojilodajalca, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje in ki posojilojemalca zavezuje da mora ta znesek v določenem obdobju odplačati;

(l) "jamstvo" pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti za celoten dolg tretje osebe ali njegov del, ali obveznost ali za uspešno izpolnitev obveznosti te tretje osebe, če nastopi primer, ki sproži takšno jamstvo, kot je neodplačevanje posojila;

(m) "kapitalska naložba" pomeni zagotovitev kapitala podjetju, ki se vloži neposredno ali posredno v zameno za popolno ali delno lastništvo tega podjetja in pri čemer lahko kapitalski vlagatelj prevzame določeno upravljavsko kontrolo nad podjetjem in lahko sodeluje pri dobičku podjetja;

(n) "naložba navideznega lastniškega kapitala" pomeni vrsto financiranja, ki je med kapitalom in dolgom, saj ima večje tveganje kot dolg, ki se plačuje prednostno, ter manjše tveganje kot navadni lastniški temeljni kapital. Naložbe navideznega lastniškega kapitala so lahko strukturirane kot dolg, ponavadi nezaščitene in podrejene, v nekaterih primerih pa jih je mogoče preoblikovati v lastniški kapital, ali kot prednostni lastniški kapital;

(o) "instrument delitve tveganja" pomeni finančni instrument, ki omogoča delitev določenega tveganja med dvema ali več subjekti v zameno za dogovorjeno plačilo, kadar je ustrezno;

(p) "finančni instrumenti" pomenijo ukrepe Unije v obliki dopolnilne finančne podpore iz proračuna za uresničevanje enega ali več posameznih ciljev politik Unije. Taki instrumenti lahko imajo obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali drugih instrumentov delitve tveganja, kadar je ustrezno pa se lahko kombinirajo z nepovratnimi sredstvi.

(q) "Kadrovski predpisi" pomenijo kadrovske predpise za uradnike Evropske unije in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določene v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 1 );

(r) "kontrola" pomeni vsak ukrep za ugotavljanje ustreznega zagotovila glede učinkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti operacij, zanesljivosti poročanja, varovanja premoženja in informacij, preprečevanje in ugotavljanje in odpravo goljufij in nepravilnosti ter spremljanja takšnih goljufij in nepravilnosti ter ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil. Kontrole lahko vključujejo razne preglede ter izvajanje kakršnih koli politik in postopkov za dosego ciljev, opisanih v prvem stavku;

(s) "preverjanje" pomeni preverjanje specifičnih vidikov prihodkov ali odhodkov.

Člen 3

Skladnost sekundarne zakonodaje s to uredbo

1. Določbe o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jih vsebuje temeljni akt, spoštujejo proračunska načela iz naslova II prvega dela.

2. Brez poseganja v odstavek 1 se v uvodnih izjavah in v obrazložitvenem memorandumu takih predlogov ali sprememb k predlogom, ki se predložijo zakonodajnemu organu in vsebuje odstopanja od določb, ki niso določbe iz naslova II prvega dela ali od delegiranih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe, jasno navede takšna odstopanja in posebne razloge, ki upravičujejo odstopanja.

Člen 4

Roki, datumi in časovne omejitve

Če ni določeno drugače, se za roke, določene s to uredbo, uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev ( 2 ).

Člen 5

Varstvo osebnih podatkov

Ta uredba ne posega v zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 3 ) niti Uredbe (ES) št. 45/2001.







NASLOV II

PRORAČUNSKA NAČELA

Člen 6

Upoštevanje proračunskih načel

Proračun se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je določeno v tej uredbi.







POGLAVJE 1

Načeli enotnosti in točnosti proračuna

Člen 7

Obseg proračuna

1. Proračun zajema:

(a) prihodke in odhodke Unije, vključno z upravnimi odhodki, ki nastanejo za institucije na podlagi določb PEU v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodki iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun;

(b) prihodke in odhodke Evropske skupnosti za atomsko energijo.

2. Proračun evidentira jamstva za najemanje in dajanje posojil, ki jih je najela ali odobrila Unija, vključno z evropskim mehanizmom za finančno stabilnost in instrumentom podpore za uravnoteženje plačilne bilance, v skladu s točko (d) člena 49(1).

Člen 8

Posebna pravila o načelih enotnosti in točnosti proračuna

1. Brez poseganja v člen 83 se ne pobere noben prihodek in ne izvrši noben odhodek izvrši, razen če je evidentiran v vrstici v proračunu.

2. Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti izven okvira odobritev.

3. Odobritve se lahko vključi v proračun le, če je namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.

4. Obresti iz plačil predhodnega financiranja, izvršenih iz proračuna, se ne izplačajo Uniji, razen če je v sporazumih o prenosu pooblastil z izjemo tistih sporazumov, ki so sklenjeni s tretjimi državami ali organi, ki so jih določile. V primerih, kadar je to določeno, se obresti bodisi ponovno uporabijo za ustrezen ukrep, odbijejo od zahtevkov za plačila v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 23(1) ali izterjajo.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o obračunavanju obresti iz plačil predhodnega financiranja.







POGLAVJE 2

Načelo enoletnosti

Člen 9

Opredelitev

Odobritve, vnesene v proračun, se odobrijo za proračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 10

Vrste odobritev

1. Proračun vsebuje diferencirana sredstva, ki jih sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, in nediferencirana sredstva.

2. S pridržkom člena 86(4) in člena 189(2) odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v proračunskem letu.

3. Odobritve plačil zajemajo plačila za poravnavanje pravnih obveznosti, prevzetih v proračunskem letu ali v predhodnih proračunskih letih.

4. Odstavka 1 in 2 tega člena ne posegata v posebne določbe naslovov I, IV in VI drugega dela ter ne preprečujeta, da se odobritve prevzamejo v celoti ali da se proračunske obveznosti prevzamejo v letnih obrokih.

Člen 11

Računovodska pravila za prihodke in odobritve

1. Prihodki proračunskega leta se vpišejo v računovodske izkaze za proračunsko leto na osnovi zneskov, ki so bili zbrani v toku tega proračunskega leta. Lastna sredstva za mesec januar naslednjega proračunskega leta pa se lahko plačajo vnaprej v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti ( 4 ).

2. Vknjižbe lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost, dodatnih sredstev na podlagi bruto nacionalnega dohodka in katerih koli finančnih prispevkov se lahko popravijo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

3. Odobritve, ki so odobrene za določeno proračunsko leto, se uporabljajo izključno za poravnavanje odhodkov, odobrenih in plačanih v tem proračunskem letu, ter za pokrivanje neporavnanih zneskov za prevzete obveznosti iz predhodnih proračunskih let.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o odobritvah za proračunsko leto.

4. Obveznosti se knjižijo v poslovne knjige na podlagi pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra. Izjemoma se celotne proračunske obveznosti iz člena 86(4) in finančni sporazumi iz člena 189(2), sklenjeni s tretjimi državami, vnesejo v zaključni račun na podlagi proračunskih obveznosti do 31. decembra.

5. Plačila se knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto na podlagi plačil, ki jih je računovodja izvršil do 31. decembra navedenega leta.

6. Z odstopanjem od odstavkov 3, 4 in 5 se odhodki Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada knjižijo v zaključni račun za proračunsko leto v skladu s pravili iz naslova I drugega dela.

Člen 12

Prevzemanje obveznosti za odobritve

Ko je proračun dokončno sprejet, se lahko obveznosti za odobritve, odobrene v proračunu, začnejo prevzemati s 1. januarjem, razen če ni v naslovu I in naslovu VI drugega dela določeno drugače.

Člen 13

Razveljavitev in prenos odobritev

1. Odobritve, ki ostanejo neporabljene do konca proračunskega leta, za katero so bile odobrene, se razveljavijo.

Lahko pa se prenesejo, vendar samo v naslednje proračunsko leto, na podlagi odločitve, ki jo zadevna institucija sprejme do 15. februarja, v skladu z odstavkoma 2 in 3 ali pa se lahko prenesejo avtomatsko, v skladu z odstavkom 4.

2. Odobritve za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva, za katera obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo:

(a) v zneskih, ki ustrezajo odobritvam za prevzem obveznosti, ali nediferenciranim sredstvom v zvezi s projekti gradenj za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana. Za take zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta, ali do 31. decembra naslednjega leta za zneske, povezane s projekti gradnje;

(b) v zneskih, ki so potrebni, če je zakonodajni organ sprejel temeljni akt v zadnjem četrtletju proračunskega leta in Komisija ni mogla prevzeti obveznosti za odobritve, predvidene za ta namen, do 31. decembra;

▼M1

(c) v zneskih, ki ustrezajo odobrenim sredstvom za prevzem obveznosti v zvezi z rezervo za nujno pomoč.

Zneski iz točke (c) prvega pododstavka se lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

▼B

3. Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti povezane s prenesenimi odobritvami za prevzem obveznosti, kadar odobritve plačil, ki so določene v ustreznih proračunskih postavkah za naslednje proračunsko leto, ne zadostujejo za kritje zahtev.

Zadevna institucija najprej porabi odobritve, ki so odobrene za tekoče proračunsko leto, in dokler le-te niso porabljene, ne uporablja prenesenih odobritev.

4. Nediferencirana sredstva v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob koncu proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

5. Zadevna institucija o odločitvi o prenosu do 15. marca obvesti Evropski parlament in Svet in za vsako proračunsko vrstico navede, kako je za prenos uporabila merila iz odstavkov 2 in 3.

▼M1

6. Brez poseganja v točko (c) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena in v člen 14 se odobrena sredstva, ki se razporedijo v rezervo, in odobrena sredstva za plače ne prenesejo. Za namene tega člena sredstva za plače obsegajo plače in nadomestila poslancev in uslužbencev institucij, za katere veljajo kadrovski predpisi.

▼B

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o preklicu in prenosu odobritev.

Člen 14

Pravila za prenos namenskih prejemkov

Prenos namenskih prejemkov iz člena 21 in odobritev iz takšnih prejemkov, ki 31. decembra ostanejo neporabljena, je v skladu z naslednjimi pravili:

(a) zunanji namenski prejemki se prenesejo samodejno in se v celoti porabijo, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, za katerega so namenjeni. Zunanji namenski prejemki, prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa;

(b) notranji namenski prejemki se prenesejo samo za eno leto, razen notranji namenski prejemki, opredeljeni v točki (g) člena 21(3), ki se prenesejo samodejno.

Člen 15

Sprostitev odobritev

Kadar se obveznosti za odobritve sprostijo v katerem koli proračunskem letu po letu, v katerem so bile odobritve vnesene v proračunu, ker ukrepi, za katere so bila namenjena, v celoti ali delno niso bili izvedeni, se zadevne odobritve brez poseganja v člena 178 in 182 razveljavijo.

Člen 16

Pravila, ki se uporabljajo v primeru poznejšega sprejetja proračuna

1. Če proračun na začetku proračunskega leta še ni dokončno sprejet, se uporablja postopek iz prvega odstavka člena 315 PDEU (ureditev začasnih dvanajstin). Obveznosti se lahko prevzamejo in plačila izvršujejo v okviru omejitev iz odstavka 2 tega člena.

2. Obveznosti se lahko prevzemajo po poglavjih do največ ene četrtine skupnih odobritev za zadevno poglavje v preteklem proračunskem letu, ki se za vsak pretečeni mesec povečajo za eno dvanajstino.

Omejitev odobritev, predvidena v predlogu proračuna, se ne prekorači.

Plačila se lahko izvršujejo mesečno po poglavjih do največ ene dvanajstine odobritev za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu. Vendar ta vsota ne presega ene dvanajstine odobritev, predvidenih v istem poglavju predloga proračuna.

3. Sklicevanje na odobritve za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, se razume kot sklicevanje na odobritve, izglasovane v proračunu, tudi s spremembami proračuna, in po prilagoditvi za prerazporeditve v tem proračunskem letu.

4. Če je to potrebno zaradi kontinuitete delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so samodejno na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri dodatne odhodke ene začasne dvanajstine, a brez preseganja skupnega zneska štirih začasnih dvanajstin, razen v ustrezno utemeljenih primerih, za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu.

Sklep začne veljati 30 dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament:

(a) z večino svojih sestavnih članov odloči zmanjšati navedene odhodke v tem roku, pri čemer Komisija predloži nov predlog; ali

(b) obvesti Svet in Komisijo, da ne želi zmanjšati navedenih odhodkov, pri čemer sklep začne veljati pred iztekom 30 dni.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

5. Če za dano poglavje odobritev štirih začasnih dvanajstin v skladu z odstavkom 4 ne zadostuje za pokrivanje odhodkov, potrebnih za preprečitev prekinitve kontinuitete delovanja Unije na področju, ki ga pokriva zadevno poglavje, se lahko izjemoma dovoli prekoračitev zneska odobritev, vnesenih v ustrezno poglavje proračuna v predhodnem proračunskem letu. Evropski parlament in Svet ukrepata v skladu z postopki iz odstavka 4. V nobenem primeru pa se ne sme prekoračiti skupni znesek odobritev, ki je razpoložljiv v proračunu za predhodno proračunsko leto ali v predlaganem predlogu proračuna.







POGLAVJE 3

Načelo ravnotežja

Člen 17

Opredelitev in področje uporabe

1. Prihodki in odobritve plačil so uravnoteženi.

2. Unija in organi iz člena 208, ne smejo najemati posojil v okviru proračuna.

Člen 18

Bilanca proračunskega leta

1. Bilanca vsakega proračunskega leta se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot prihodek ali v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil.

2. Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna, ki se predloži v skladu s členom 39. Ocene se pripravijo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

3. Po pripravi začasnega zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja med tem zaključnim računom in ocenami vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi te razlike. V takem primeru Komisija v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži predlog spremembe proračuna.







POGLAVJE 4

Načelo obračunske enote

Člen 19

Uporaba eura

1. Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi. Toda za namene denarnega toka iz člena 68(1) lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in ESZD, odgovorni odredbodajalec izvaja posle v drugih valutah, kakor je določeno v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o deviznih tečajih za preračun eura v druge valute.







POGLAVJE 5

Načelo univerzalnosti

Člen 20

Opredelitev in področje uporabe

Brez poseganja v člen 21 skupni prihodki pokrivajo skupne odobritve plačil. Brez poseganja v člen 23 se vsi prihodki in odhodki izkazujejo v celoti brez neto izravnave.

Člen 21

Namenski prejemki

1. Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki.

2. Zunanji namenski prejemki so:

(a) finančni prispevki držav članic za določene raziskovalne programe v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000;

(b) finančni prispevki držav članic in tretjih držav, v obeh primerih tudi njihovih javnih agencij, ter finančni prispevki subjektov ali fizičnih oseb za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Unija in jih v njenem imenu upravlja Komisija;

(c) obresti na depozite in globe, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ( 5 );

(d) prihodki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila, skupaj z namenskimi prejemki, ki so specifični za vsako institucijo;

(e) finančni prispevki, ki niso zajeti v točki (b), za dejavnosti Unije iz tretjih držav ali od organov, ki niso organi Unije;

(f) namenski prejemki iz členov 181(2) in 183(2);

(g) notranji namenski prejemki iz odstavka 3, koliko so postranske narave k drugim prihodkom po tem odstavku.

3. Notranji namenski prejemki so:

(a) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

(b) prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

(c) prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov, v skladu s členom 80;

(d) prihodki od obresti iz plačil predhodnega financiranja v skladu s členom 8(4);

(e) prihodki od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe znotraj institucije, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

(f) prejete zavarovalnine;

(g) prihodki od dajanja v najem;

(h) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih;

(i) povračila finančnim instrumentom v skladu s členom 140(6);

(j) prihodki iz poznejših povračil davkov v skladu s točko (b) člena 23(3).

4. Temeljni akt lahko prav tako za namenske prejemke določi posebne postavke odhodkov. Če ni v temeljnem aktu drugače določeno, so taki prihodki notranji namenski prejemki.

5. Proračun vsebuje vrstice, v katere se uvrščajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki, po možnosti pa se navede tudi znesek

V predlog proračuna se lahko vključijo samo zneski namenskih prejemkov, ki so na dan določitve predloga proračuna nedvoumni.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z vzpostavitvijo strukture, v katero se uvrščajo zunanji in notranji namenski prejemki ter zagotavljajo ustrezne odobritve, in v zvezi spravili o prispevkih držav članic v raziskovalne programe. Na Komisijo prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s prihodki iz sankcij, izrečenih v skladu s členom 126(11) PDEU, in v zvezi z namenskimi prejemki iz udeležbe držav Efte v določenih programih Unije.

Člen 22

Donacije

1. Komisija lahko sprejme kakršno koli donacijo v korist Unije, kot so ustanove, subvencije, darila in volila.

2. Sprejem donacije v vrednosti 50 000 EUR ali več, ki pomeni tudi finančno obremenitev, vključno s stroški nadaljnjega ukrepanja, in presega 10 % vrednosti izplačane donacije, odobrita Evropski parlament in Svet, pri čemer oba sprejmeta odločitev v dveh mesecih od prejema zahteve Komisije. Če v tem času ne ugovarjata, Komisija sprejme končno odločitev v zvezi s sprejetjem donacije.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o sprejemanju donacij v korist Unije.

Člen 23

Pravila o odbitkih in popravkih deviznega tečaja

1. Naslednji odbitki se lahko odštejejo od zahtevkov za plačilo, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska:

(a) kazni, izrečene strankam pogodb o izvedbi javnega naročila ali upravičencem;

(b) popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov;

(c) obresti iz plačil predhodnega financiranja;

(d) popravki za nepravilno plačane zneske.

Popravki iz točke (d) prvega pododstavka so lahko izvedeni tako, da se neposredno odbijejo od novega vmesnega plačila ali plačila razlike zneska istemu prejemniku po poglavju, členu in v proračunskem letu, za katero je bilo izvršeno previsoko plačilo.

Za odbitke iz točk (c) in (d) prvega pododstavka se uporabljajo računovodska pravila Unije.

2. Stroški proizvodov ali storitev za Unijo, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo države članice v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije, bremenijo proračun za znesek brez davka.

3. Stroški proizvodov ali storitev za Unijo, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo tretje države na podlagi ustreznih sporazumov, bremenijo proračun za:

(a) znesek brez davka; ali

(b) znesek, ki vključuje davek. V tem primeru se poznejša povračila davkov štejejo za notranje namenske prejemke.

4. Popravki so dovoljeni za tečajne razlike, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna. Končni dobiček ali izguba se vključi v bilanco za leto.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 201a v zvezi s podrobnimi pravili o kontih za vračljive davke.







POGLAVJE 6

Načelo specifikacije

Člen 24

Splošne določbe

Odobritve se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih. Poglavja se razčlenijo na člene in postavke.

Člen 25

Prerazporeditve, ki jih izvajajo druge institucije, razen Komisije

1. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve:

(a) z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

(b) iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno.

2. Tri tedne pred prerazporeditvijo iz odstavka 1 institucija o svoji nameri obvesti Evropski parlament in Svet. Če Evropski parlament ali Svet v tem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 27.

3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 10 % odobritev za leto na vrstici, iz katere naj bi se prerazporeditev opravila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 27.

4. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna izvede prerazporeditve med členi, ne da bi morala o tem predhodno obvestiti Evropski parlament in Svet.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili za izračun deležev prerazporeditev za institucije razen Komisije.

Člen 26

Prerazporeditve Komisije

1. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna samostojno:

(a) prerazporedi odobritve znotraj posameznega poglavja;

(b) v zvezi z odhodki za plače in upravo, ki so skupni več naslovom, prerazporedi z enega naslova na drugega največ 10 % odobritve za leto na vrstici, iz katere se sredstva prerazporedijo, in največ 30 % odobritev za leto na vrstici, v katero se sredstva prerazporedijo;

(c) v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ 10 % odobritev za leto na vrstici, iz katere se sredstva prerazporedijo.

Tri tedne pred nameravano prerazporeditvijo iz točke (b) prvega pododstavka Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o svoji nameri. Če Evropski parlament ali Svet v tem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 27.

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko Komisija v zadnjih dveh mesecih proračunskega leta samostojno prerazporedi odobritve, ki se nanašajo na odhodke za zaposlene, zunanje sodelavce in druge sodelavce, iz enega naslova na drugega do vključno največ 5 % odobritev za leto. Komisija Evropski parlament in Svet obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odločitev glede teh prerazporeditev.

2. Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o naslednjih prerazporeditvah odobritev z enega naslova na drugega, pod pogojem, da o svoji odločitvi nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet:

(a) prerazporeditev odobritev iz naslova "rezervacije" iz člena 46, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu s členom 294 PDEU;

(b) v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih kot so mednarodne humanitarne nesreče in krize, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, prerazporedi neporabljene odobritve, ki so v tem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z podrobnimi pravili o izračunu deležev notranjih prerazporeditev v Komisiji ter o razlogih za zahteve po prerazporeditvi.

Člen 27

Predlogi prerazporeditev, ki jih institucije predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu

1. Vsaka institucija svoje predloge prerazporeditve hkrati predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

2. Evropski parlament in Svet sprejmeta odločitev o prerazporeditvah odobritev, kakor je določeno v odstavkih 3 do 6 tega člena, razen če je v naslovu I drugega dela določeno drugače.

3. Evropski parlament in Svet, slednji s kvalificirano večino, o vsakem predlogu prerazporeditve odločita v šestih tednih od njegovega prejema s strani obeh institucij, razen v nujnih okoliščinah.

4. Predlog prerazporeditve se odobri, če se v navedenih šestih tednih zgodi kaj od naslednjega:

(a) Evropski parlament in Svet predlog prerazporeditve odobrita;

(b) predlog prerazporeditve odobri bodisi Evropski parlament ali Svet, medtem ko druga institucija ne sprejme odločitve v zvezi z njim;

(c) niti Evropski parlament niti Svet ne sprejme odločitve oziroma ne sprejme odločitve o spremembi ali zavrnitvi predloga prerazporeditve.

5. Obdobje šestih tednov iz odstavka 3 se skrajša na tri tedne v naslednjih primerih, razen če Evropski parlament ali Svet zahteva drugače:

(a) prerazporeditev pomeni manj kot 10 % odobritev v vrstici, iz katere se prerazporejajo sredstva, in ne presega 5 000 000 EUR;

(b) prerazporeditev zadeva samo odobritve plačil in skupni znesek prerazporeditve ne presega 100 000 000 EUR.

6. Če Evropski parlament ali Svet spremeni znesek prerazporeditve, medtem ko ga druga institucija odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njim, ali če znesek prerazporeditve spremenita oba, se za odobrenega šteje nižji od teh dveh zneskov, razen če zadevna institucija svoj predlog prerazporeditve umakne.

Člen 28

Posebna pravila za prerazporeditve

1. Odobritve se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobritve ali imajo zaznamek "pro memoria".

2. Odobritve v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

Člen 29

Prerazporeditve, za katere veljajo posebne določbe

1. Za prerazporeditve med naslovi proračuna za Evropski kmetijski jamstveni sklad, strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski sklad za ribištvo, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter raziskave veljajo posebne določbe iz naslovov I, II in III drugega dela.

2. Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejmeta Evropski parlament in Svet na predlog Komisije. Za vsak nujni ukrep se predloži ločen predlog.

Za namene tega odstavka se uporablja postopek iz člena 27(3) in (4). Če Evropski parlament in Svet ne soglašata s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, o predlogu Komisije za prerazporeditev ne sprejmeta odločitve.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o zahtevah za prerazporeditev iz rezerve za nujno pomoč.







POGLAVJE 7

Načelo dobrega finančnega poslovodenja

Člen 30

Načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti

1. Odobritve se uporabljajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, namreč v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2. Načelo gospodarnosti zahteva, da se sredstva, ki jih institucija uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, dajo na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najugodnejšo ceno.

Načelo učinkovitosti se nanaša na najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti se nanaša na doseganje zadanih specifičnih ciljev in želenih rezultatov.

3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski porabnik pa Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi informacije iz točke (e) člena 38(3). Te informacije se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna.

4. Za boljše odločanje institucije izvajajo predhodne in naknadne ocene v skladu z usmeritvami Komisije. Take ocene se uporabljajo za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo, rezultati ocen pa se pošljejo Evropskemu parlamentu, Svetu in porabniškim upravnim organom.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o predhodnih, srednjeročnih in naknadnih ocenah.

Člen 31

Obvezna ocena finančnih posledic

1. Kakršnemu koli predlogu ali pobudi, ki ga Komisija, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) ali država članica predloži zakonodajnemu organu in lahko vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, se priloži ocena finančnih posledic in predhodna ocena iz člena 30(4).

Vsaki bistveni spremembi predloga ali pobudi, ki se predloži zakonodajnemu organu in lahko znatno vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, se priloži ocena finančnih posledic, ki jo pripravi institucija, ki predlaga spremembo.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o zahtevah ocene finančnih posledic.

2. Med proračunskim postopkom Komisija zagotavlja potrebne informacije za primerjavo sprememb zahtevanih odobritev in začetnih napovedi v oceni finančnih posledic z vidika napredka pri obravnavi predloga ali pobude, predložene zakonodajnemu organu.

3. Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v oceni finančnih posledic iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole, oceni stroškov in koristi kontrol, ki bi nastali zaradi takšnih sistemov in o oceni pričakovane stopnje tveganja napak ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

Takšna analiza upošteva verjetno število in vrsto napak ter posebne pogoje za zadevno področje politike ter pravila, ki se uporabljajo za področje politike.

Člen 32

Notranja kontrola izvrševanja proračuna

1. Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, primerno za posamezen način izvrševanja, in v skladu z ustreznimi pravili za posamezni sektor.

2. Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a) uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja;

(b) zanesljivosti poročanja;

(c) varovanja sredstev in informacij;

(d) preprečevanja, odkrivanja, odprave in spremljanja goljufij in nepravilnosti;

(e) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.

3. Uspešna notranja kontrola temelji na najboljših mednarodnih praksah in vključuje zlasti naslednje:

(a) ločevanje nalog;

(b) ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in ustrezno strategijo kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni prejemnika;

(c) izogibanje navzkrižju interesov;

(d) ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih;

(e) postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole;

(f) redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole.

4. Učinkovita notranja kontrola temelji na naslednjih elementih:

(a) izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, ki je bila usklajena med zadevnimi udeleženci v verigi kontrole;

(b) dostopnosti rezultatov izvedenih kontrol za vse ustrezne udeležence v verigi kontrole;

(c) po potrebi na zanašanju na izjave izvajalskih partnerjev in neodvisna revizijska mnenja, pod pogojem, da je kakovost v zvezi s tem opravljenim delom ustrezna in sprejemljiva ter da je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi;

(d) pravočasni uporabi korektivnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni;

(e) jasni in nedvoumni zakonodaji, na kateri temeljijo politike;

(f) odpravi večkratnih kontrol;

(g) izboljšanju razmerja med stroški in koristmi kontrole.

5. Če je med izvajanjem programa stopnja napak nenehno visoka, Komisija opredeli pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa ali predlaga ustrezne ukrepe, na primer poenostavitev veljavnih določb, izboljšanje kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa ali izvedbenih sistemov.

Člen 33

Stroškovno učinkoviti kontrolni sistemi

Ko predloži spremenjene ali nove predloge za porabo, Komisija oceni stroške in koristi kontrolnih sistemov ter stopnjo tveganja napak, kot je določeno v členu 31(3).







POGLAVJE 8

Načelo preglednosti

Člen 34

Objava zaključnega računa, proračunov in poročil

1. Proračun se določi in izvršuje ter zaključni račun pripravi v skladu z načelom preglednosti.

2. Predsednik Evropskega parlamenta objavi proračun in vsako spremembo proračuna, kakor so dokončno sprejeti, v Uradnem listu Evropske unije.

Proračuni se objavijo v treh mesecih po datumu razglasitve njihovega dokončnega sprejetja.

Konsolidirani letni zaključni račun ter poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o začasni objavi proračuna.

Člen 35

Objava informacij o prejemnikih in druge informacije

1. Informacije o poslih najemanja in dajanja posojil, ki jih sklene Unija za tretje osebe, se navedejo v prilogi k proračunu.

2. Komisija na ustrezen način in pravočasno omogoči dostop do informacij, ki zadevajo prejemnike ter naravo in namen ukrepa, financiranega iz proračuna, kadar se slednji izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 58(1), ter informacij, ki zadevajo prejemnike, kot so jih zagotovili subjekti, osebe in države članice, ki so jim poverjene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov izvrševanja.

Obveznost iz prvega pododstavka se uporablja tudi za druge institucije glede na njihove prejemnike.

3. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstvo osebnih podatkov.

V primeru fizičnih oseb se objavi samo ime in lokacija prejemnika, dodeljen znesek in namen dodelitve. Razkritje teh podatkov temelji na ustreznih merilih, kot je pogostnost dodelitve, ali vrsta ali pomen dodelitve. Merila za razkritje in raven podrobnosti razkritja upoštevajo posebnosti sektorja in posameznega načina izvrševanja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil o objavi informacij o prejemnikih. Kadar je to primerno, se raven podrobnosti in merila določijo v zadevnih pravilih za posamezen sektor.







NASLOV III

DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA







POGLAVJE 1

Določitev proračuna

Člen 36

Načrti prihodkov in odhodkov

1. Vsaka institucija razen Komisije pripravi načrt svojih prihodkov in odhodkov, ki ga pošlje Komisiji in vzporedno v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. julija vsako leto.

2. Visoki predstavnik se posvetuje s člani Komisije, pristojnimi za razvojno politiko, sosedsko politiko in mednarodno sodelovanje ter humanitarno in krizno odzivanje v zvezi z njihovimi pristojnostmi.

3. Komisija pripravi svoje lastne načrte, ki jih takoj po njihovem sprejetju prav tako pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Pri pripravi svojih načrtov Komisija uporablja informacije iz člena 37.

Člen 37

Načrt proračuna organov iz člena 208

V skladu s svojim aktom o ustanovitvi vsak organ iz člena 208 Komisiji ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. marca vsako leto pošlje načrt svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s svojim kadrovskim načrtom in svojim osnutkom programa dela.

Člen 38

Predlog proračuna

1. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog proračuna do 1. septembra v letu, ki je pred letom njegovega izvrševanja. Ta predlog v vednost pošlje tudi nacionalnim parlamentom.

Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza prihodkov in odhodkov Unije in konsolidira načrte iz člena 36. Vsebuje lahko tudi načrte, drugačne od tistih, ki so jih pripravile institucije.

Predlog proračuna sledi sestavi in pripravi proračuna iz členov 44 do 49.

Vsak oddelek predloga proračuna ima uvod, ki ga pripravi zadevna institucija.

Komisija pripravi splošni uvod k predlogu proračuna. Splošni uvod vključuje finančne preglednice, ki vsebujejo glavne podatke po naslovih ter utemeljitve sprememb odobritev od enega do drugega proračunskega leta po kategorijah odhodkov večletnega finančnega okvira.

2. Da se zagotovijo natančnejše in zanesljivejše napovedi proračunskih posledic veljavne zakonodaje in zakonodajnih predlogov v postopku sprejemanja, Komisija predlogu proračuna priloži finančni načrt za naslednja leta.

Finančni načrt se po sprejetju proračuna posodobi, tako da se v njem upoštevajo rezultati proračunskega postopka in drugih zadevnih odločitev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o finančnem načrtovanju.

3. Komisija predlogu proračuna priloži:

(a) po potrebi utemeljitev, zakaj se načrti v predlogu proračuna razlikujejo od tistih, ki so jih pripravile druge institucije;

(b) vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi kadrovskimi načrti institucij in prispevki, ki jih Komisija odobri organom iz člena 208 in evropskim šolam. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo:

(i) vse zaposlene Unije, vključno z njenimi pravno ločenimi subjekti, prikazane glede na vrsto pogodbe,

(ii) izjavo o politiki delovnih mest in zunanjih uslužbencih ter o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov,

(iii) število delovnih mest, dejansko zapolnjenih na začetku leta, v katerem je bil predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po plačilnih razredih in upravnih enotah,

(iv) seznam delovnih mest, razčlenjen po področjih politike;

(v) za vsako kategorijo zunanjih sodelavcev prvotno predvideno število ekvivalenta polne zaposlitve na podlagi odobritev ter število oseb, ki so dejansko zaposlene na začetku leta, v katerem je predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po funkcionalnih skupinah in po potrebi po razredih;

(c) delovni dokument o načrtovanem izvrševanju odobritev za zadevno proračunsko leto in neporavnanih obveznostih za organe iz člena 208 in evropske šole ter pilotne projekte in pripravljalne ukrepe;

(d) v zvezi s financiranjem mednarodnih organizacij delovni dokument, ki vsebuje:

(i) povzetek vseh teh prispevkov z razčlenitvijo po programu ali skladu Unije in mednarodni organizaciji,

(ii) obrazložitev, zakaj je bilo za Unijo učinkoviteje financirati te mednarodne organizacije kakor ukrepati neposredno;

(e) izjave o dejavnostih ali katere koli druge zadevne dokumente, ki vsebujejo naslednje:

(i) informacije o uresničevanju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalniki,

(ii) popolno utemeljitev, vključno z analizo stroškov in koristi predlaganih sprememb v višini odobritev,

(iii) jasno utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni Unije v skladu z, med drugim, načelu subsidiarnosti,

(iv) informacije o stopnjah izvrševanja dejavnosti predhodnega leta in stopnjah izvrševanja za tekoče leto,

(v) povzetek rezultatov ocenjevanja, če so bistveni za proračunske spremembe,

(vi) informacije o nagradah, če njihova vrednost na enoto znaša 1 000 000 EUR ali več;

(f) zbirni pregled rokov plačil, zapadlih v naslednjih proračunskih letih, za poravnavo proračunskih obveznosti, vključenih v proračun v preteklih proračunskih letih.

4. Ko Komisija izvrševanje proračuna poveri javno-zasebnim partnerstvom, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki vsebuje:

(a) letno poročilo o uspešnosti obstoječih javno-zasebnih partnerstev v predhodnem proračunskem letu, vključno s podatki o njihovi pravni obliki in delničarjih subjektov, ki so jim bile poverjene naloge v skladu s točko (vii) člena 58(1)(c);

(b) cilje za proračunsko leto, na katerega se nanaša predlog proračuna, z navedbo vseh posebnih proračunskih zahtev, namenjenih uresničevanju tega cilja;

(c) upravne stroške in proračunsko izvrševanje v celoti in za organ iz člena 209, ter za javno-zasebno partnerstvo v predhodnem proračunskem letu;

(d) znesek finančnih prispevkov iz proračuna, znesek finančnih prispevkov in vrednost prispevkov v naravi drugih partnerjev za vsako javno-zasebno partnerstvo.

Vendar če javno-zasebna partnerstva uporabljajo finančne instrumente, so informacije v zvezi s temi instrumenti vključene v delovni dokument iz odstavka 5.

5. Kadar Komisija uporabi finančne instrumente, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki navaja:

(a) skupne proračunske obveznosti in plačila iz proračuna za vsak finančni instrument;

(b) prihodke in povračila iz člena 140(6) ter poslovne dogodke za dodatna sredstva v proračunskem letu;

(c) skupni znesek rezervacij za tveganja in obveznosti, pa tudi vse informacije o izpostavljenosti Unije finančnim tveganjem;

(d) oslabitve sredstev kapitalskih instrumentov ali instrumentov delitve tveganja in unovčenih jamstev za jamstvene instrumente, tako za predhodno leto kot za zadevne skupne zneske;

(e) povprečno obdobje, ki preteče od prevzema proračunskih obveznosti za finančne instrumente in pravnih obveznosti za posamezne projekte v obliki kapitala ali dolga, kadar to obdobje presega tri leta. Komisija v poročilu iz člena 140(8) pojasni razloge in, kadar je ustrezno, predloži akcijski načrt za skrajšanje tega obdobja v okviru letnega postopka razrešnice;

(f) upravne odhodke zaradi provizij za upravljanje ter druge finančne in operativne stroške za upravljanje finančnih instrumentov, kadar je bilo to upravljanje poverjeno tretjim osebam, v celoti ter na posameznega upravljavca in upravljani finančni instrument.

6. Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse dodatne delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev.

7. V skladu s členom 8(5) Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje ( 6 ) ter za zagotovitev proračunske preglednosti na področju zunanjega delovanja Unije Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s predlogom proračuna predloži delovni dokument, v katerem celovito navede:

(a) vse upravne odhodke in odhodke iz poslovanja, povezane z zunanjim delovanjem Unije, vključno z nalogami skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike, ki se financirajo iz proračuna;

(b) skupne upravne odhodke ESZD za predhodno leto, razčlenjene na odhodke po delegacijah Unije in odhodke za notranjo službo ESZD, skupaj z odhodki iz poslovanja, razčlenjenimi po geografskih območjih (regije, države), tematskih področjih, delegacijah Unije in misijah.

8. V delovnem dokumentu iz odstavka 7 poleg tega:

(a) navede število delovnih mest za vsak plačni razred v posamezni kategoriji ter število stalnih in začasnih delovnih mest, vključno z delovnimi mesti pogodbenih in lokalnih uslužbencev, odobrenimi v okviru odobritev v vsaki delegaciji Unije, kot tudi v notranji službi ESZD;

(b) navede povečanje ali zmanjšanje števila delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah v notranji službi ESZD in v vseh delegacijah Unije v primerjavi s predhodnim proračunskim letom;

(c) navede število delovnih mest, odobrenih za proračunsko leto, število delovnih mest, odobrenih za predhodno leto, in število delovnih mest, ki jih zasedajo diplomati, začasno napoteni iz držav članic in Sveta ter Komisije;

(d) zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, spolu, posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije zaposlenih z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za zaposlene, ki jih je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih odobritev.

Člen 39

Dopolnilno pismo k predlogu proračuna

Na podlagi kakršnih koli novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga proračuna, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo ene od drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna, preden je sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU. Pisma lahko vključujejo dopolnilno pismo, zlasti o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo.

Člen 40

Obveznosti držav članic zaradi sprejetja proračuna

1. Predsednik Evropskega parlamenta razglasi, da je proračun dokončno sprejet po postopku iz člena 314(9) PDEU in člena 106a Pogodbe Euratom.

2. Po razglasitvi, da je proračun dokončno sprejet, je vsaka država članica od 1. januarja v naslednjem proračunskem letu ali od datuma razglasitve, da je bil proračun dokončno sprejet, če se to zgodi po 1. januarju, zavezana Uniji plačati dolgovane zneske, kakor je določeno v Uredbi (ES, Euratom) št. 1150/2000.

Člen 41

Predlogi za spremembo proračuna

1. Komisija lahko predloži predloge za spremembo proračuna, ki so potrebni predvsem zaradi prihodkov v naslednjih okoliščinah:

— da se v proračun vnese stanje iz predhodnega proračunskega leta v skladu s postopkom iz člena 18,

— da se popravi napovedi lastnih sredstev na podlagi popravljenih ekonomskih napovedi, in

— da se upošteva popravljene napovedi lastnih sredstev in drugih prihodkov, pa tudi znova preuči razpoložljivost odobritev plačil in potrebe po njih.

V neodložljivih, izjemnih ali nepredvidenih okoliščinah, zlasti v zvezi z uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije, lahko Komisija predloži predlog za spremembo proračuna, ki je potreben predvsem zaradi odhodkov.

2. Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v odstavku 1, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji.

Pred predstavitvijo predloga za spremembo proračuna Komisija in druge institucije preučijo možnosti za prerazporeditev ustreznih odobritev, brez posebnega sklicevanja na vsa pričakovane neporabljene odobritve.

Člen 40 se uporablja za spremembe proračuna. Spremembe proračuna so utemeljene s sklicevanjem na proračun, katerega načrte spreminjajo.

3. Razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah ali v primeru uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije, za katerega se lahko predlog spremembe proračuna predloži kadarkoli v letu, Komisija predloži svoje predloge spremembe proračuna hkrati Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. septembra vsako leto. Zahtevam za spremembo proračuna drugih institucij lahko priloži mnenje.

4. Evropski parlament in Svet predloge sprememb proračuna obravnavata ob upoštevanju njihove nujnosti.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210a v zvezi s podrobnimi pravili o predlogih spremembe proračuna.

Člen 42

Zgodnejša predložitev načrtov in predlogov proračunov

Komisija, Evropski parlament in Svet se lahko dogovorijo za skrajšanje nekaterih rokov za predložitev načrtov ter za sprejetje in pošiljanje predlogov proračunov. Vendar tak dogovor ne sme skrajšati ali podaljšati rokov, ki so določeni za preučitev takih besedil na podlagi člena 314 PDEU in člena 106a Pogodbe Euratom.







POGLAVJE 2

Sestava in priprava proračuna

Člen 43

Sestava proračuna

Proračun sestavljajo:

(a) splošni izkaz prihodkov in odhodkov;

(b) ločeni oddelki za vsako institucijo, z izjemo Evropskega sveta in Sveta, ki imata isti oddelek proračuna, razčlenjeni v izkaze prihodkov in odhodkov.

Člen 44

Proračunska nomenklatura

1. Prihodke Komisije ter prihodke in odhodke drugih institucij Evropski parlament in Svet razčlenita po vrstah ali po namenu, za katerega so določeni, v okviru naslovov, poglavij, členov in postavk.

2. Poročilo o izvrševanju odhodkov za oddelek proračuna za Komisijo se pripravi na podlagi nomenklature, ki jo sprejmeta Evropski parlament in Svet in je razčlenjena po namenu.

Vsak naslov se nanaša na določeno področje politike, vsako poglavje pa praviloma na dejavnost.

Vsak naslov lahko vključuje odobritve za poslovanje in odobritve za upravo.

Odobritve za upravo v naslovu se združijo v eno samo poglavje.

3. Kadar so odobritve za upravo razčlenjena glede na namen, so po posameznih naslovih razvrščena takole:

(a) odhodki za plače, odobreni v kadrovskem načrtu: navesti je treba znesek odobritev in število delovnih mest v kadrovskem načrtu, ki ustrezajo tem odhodkom;

(b) odhodki za zunanje uslužbence ter drugi odhodki iz točke (b) prvega pododstavka člena 26(1) in financirani iz razdelka "uprava" večletnega finančnega okvira;

(c) odhodki za zgradbe in drugi s tem povezani odhodki, vključno s čiščenjem in vzdrževanjem, najemom, telekomunikacijami, vodo, plinom in elektriko;

(d) zunanji uslužbenci in tehnična pomoč, neposredno povezana z izvajanjem programov.

Kateri koli upravni odhodki Komisije, ki so skupni več naslovom, se navedejo v ločenem zbirnem poročilu, razvrščeni po vrstah odhodkov.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210a v zvezi s podrobnimi pravili o razčlenitvi proračuna.

Člen 45

Prepoved negativnih prihodkov

1. Proračun ne vsebuje negativnih prihodkov.

2. Lastna sredstva, ki se plačajo na podlagi Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti ( 7 ), so neto zneski in se kot taka prikazujejo v povzetku poročila o prihodkih proračuna.

Člen 46

Rezervacije

1. Vsak oddelek proračuna lahko vsebuje naslov "rezervacije". Odobritve se vnesejo v ta naslov kadar:

(a) pri pripravi proračuna ni temeljnega akta za zadevni ukrep; ali

(b) obstajajo resni razlogi za dvom glede zadostnosti odobritev ali možnosti izvrševanja odobritev, določenih za zadevno postavko, pod pogoji, ki so v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Odobritve iz navedenega naslova se lahko uporabljajo šele po prerazporeditvi v skladu s postopkom iz točke (c) prvega pododstavka člena 26(1) te uredbe, kadar se za sprejetje temeljnega akta uporablja postopek iz člena 294 PDEU, in v skladu s postopkom iz člena 27 te uredbe za vse druge primere.

2. V primeru resnih težav pri izvrševanju lahko Komisija predlaga, da se odobritve prerazporedijo v naslov „rezervacije“ med proračunskim letom. Evropski parlament in Svet sprejmeta odločitev o takih prerazporeditvah, kakor je določeno v členu 27.

Člen 47

Negativna rezerva

Oddelek proračuna za Komisijo lahko vključuje "negativno rezervo", ki je omejena na največ 200 000 000 EUR. Taka rezerva, ki se vpiše v poseben naslov, zajema samo odobritve plačil.

Ta negativna rezerva se črpa pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo v skladu s postopkom iz členov 26 in 27.

Člen 48

Rezerva za nujno pomoč

1. Oddelek proračuna za Komisijo vključuje rezervo za nujno pomoč tretjim državam.

2. Rezerva iz odstavka 1 se črpa pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo v skladu s postopkom iz členov 27 in 29.

Člen 49

Priprava proračuna

1. Proračun prikazuje:

(a) v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov:

(i) oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto (v nadaljnjem besedilu: leto n);

(ii) oceno prihodkov za predhodno proračunsko leto in prihodkov za leto n – 2;

(iii) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za leto n;

(iv) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za predhodno proračunsko leto;

(v) prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n – 2, slednji pa se izrazijo tudi kot odstotek proračuna za leto n;

(vi) ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 44(1);

(b) prihodke in odhodke v vsakem oddelku na enak način kakor v točki (a);

(c) v zvezi z uslužbenci:

(i) za vsak oddelek načrt delovnih mest, ki prikazuje število delovnih mest za vsak razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobritev;

(ii) kadrovski načrt za uslužbence, ki so plačani iz odobritev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za zaposlene, ki so plačani iz istih odobritev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg odobritev;

(iii) pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačilnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt določa število visoko usposobljenega znanstvenega ali tehničnega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti;

(iv) kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena 208, ki prejema prispevek v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za predhodno leto;

(d) v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil:

(i) v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov proračunske vrstice, ki se nanašajo na zadevne posle in so namenjene za evidentiranje povračil prejemnikov, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti. Te vrstice imajo zaznamek "pro memoria" in ustrezne opombe;

(ii) v oddelku za Komisijo:

— proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Te vrstice imajo zaznamek "pro memoria", dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev,

— pojasnila, v katerih so navedeni temelji akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva, ki jih je dala Unija za take posle;

(iii) v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalec:

— kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov,

— kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno leto n;

(e) v zvezi s finančnimi instrumenti v naslovu VIII prvega dela:

(i) sklicevanje na temeljni akt;

(ii) proračunske vrstice, ki ustrezajo zadevnim dejavnostim;

(iii) splošni opis finančnih instrumentov, vključno z njihovim trajanjem in posledicami za proračun;

(iv) predvidene dejavnosti, vključno s ciljnimi obsegi na podlagi razmerja finančnega vzvoda, izhajajočega iz obstoječih finančnih instrumentov;

(f) v zvezi s financiranjem subjektov, ki so jim poverjene naloge v skladu s točko (vii) člena 58(1)(c):

(i) sklicevanje na temeljni akt zadevnega programa;

(ii) ustrezajoče proračunske vrstice;

(iii) splošni opis poverjenih nalog, vključno z njihovim trajanjem in posledicami za proračun;

(g) skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v poglavje o SZVP s posebnimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo posebne vrstice, v katerih so navedene vsaj posamezne večje misije.

2. Poleg dokumentov iz odstavka 1 lahko Evropski parlament in Svet proračunu priložita tudi druge ustrezne dokumente.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210a v zvezi s pripravo proračuna, vključno z opredelitvijo dejanskih odhodkov v zadnjem proračunskem letu, za katerega je bil pripravljen zaključni račun, pripombami k proračunu in kadrovskimi načrti.

Člen 50

Pravila glede kadrovskih načrtov za zaposlene

1. Kadrovski načrti, opisani v točki (c) člena 49(1), predstavljajo absolutno omejitev za vsako institucijo ali organ; nad to omejitvijo ni mogoča nobena zaposlitev.

Razen za plačilne razrede AD 16, AD 15 in AD 14 pa lahko vsaka institucija ali organ spremeni svoj kadrovski načrt za največ 10 % odobrenih delovnih mest, ob upoštevanju naslednjih pogojev:

(a) obseg odobritev za zaposlene za celotno proračunsko leto se ne spremeni;

(b) omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z vsakim kadrovskim načrtom, ni prekoračena, in

(c) institucija ali organ sodelujeta pri primerjalni analizi z drugimi institucijami in organi Unije, kot je to začela Komisija z analizo kadrovskih potreb.

Institucija o svoji nameri obvesti Evropski parlament in Svet tri tedne pred izvedbo spremembe iz drugega pododstavka. Če Evropski parlament ali Svet v tem obdobju temu upravičeno nasprotuje, institucija ne izvede sprememb in se uporabi postopek iz člena 41.

2. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se lahko učinki dela s skrajšanim delovnim časom, ki ga odobri organ za imenovanje v skladu s kadrovskimi predpisi, izravnajo z drugimi zaposlitvami.







POGLAVJE 3

Proračunska disciplina

Člen 51

Skladnost z večletnim finančnim okvirom

Proračun je v skladu z večletnim finančnim okvirom.

Člen 52

Skladnost aktov Unije s proračunom

Kadar izvajanje akta Unije preseže razpoložljive odobritve, se tak akt finančno lahko izvrši šele po ustrezni spremembi proračuna.







NASLOV IV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA







POGLAVJE 1

Splošne določbe

Člen 53

Izvrševanje proračuna v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja

1. Komisija izvršuje prihodke in odhodke proračuna v skladu s to uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobritev.

2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobritev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o izvrševanju proračuna v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in o informacijah o prenosu osebnih podatkov za namene revizije.

Člen 54

Temeljni akt in izjeme

1. Preden se odobritve, vključene v proračun, lahko uporabijo za kateri koli ukrep Unije, se najprej sprejme temeljni akt.

2. Če ukrepi, ki naj bi se financirali, spadajo v pristojnost Unije, se lahko brez temeljnega akta z odstopanjem od odstavka 1 izvršujejo:

(a) odobritve za eksperimentalne pilotne projekte, namenjene preskušanju izvedljivosti ukrepa in njegove uporabnosti. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun za največ dve zaporedni proračunski leti.

Skupni znesek odobritev za pilotne projekte v posameznem proračunskem letu ne presega 40 000 000 EUR;

(b) odobritve za pripravljalne ukrepe na področjih uporabe PDEU in Pogodbe Euratom, namenjene pripravi predlogov za sprejetje prihodnjih ukrepov. Pri pripravljalnih ukrepih se uporabi skladen pristop, imajo pa lahko različne oblike. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun za največ tri zaporedna proračunska leta. Postopek za sprejem zadevnega temeljnega akta se zaključi pred koncem tretjega proračunskega leta. V tem postopku se pri prevzemanju obveznosti za odobritve upoštevajo posebnosti pripravljalnega ukrepa, ki zadevajo predvidene dejavnosti, zastavljene cilje in prejemniki. Zato izvršena sredstva po obsegu niso enaka sredstvom, predvidenim za financiranje samega končnega ukrepa.

Skupni znesek odobritev za nove pripravljalne ukrepe iz te točke v posameznem proračunskem letu ne presega 50 000 000 EUR, skupni znesek dejansko prevzetih obveznosti za odobritve za pripravljalne ukrepe pa ne presega 100 000 000 EUR;

(c) odobritve za pripravljalne ukrepe na področju naslova V PEU. Taki ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov.

Za namene operacij Unije za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati.

Pripravljalne ukrepe sprejme Svet na predlog visokega predstavnika.

Da bi zagotovil hitro izvajanje pripravljalnih ukrepov, visoki predstavnik čim prej obvesti Evropski parlament in Komisijo, da namerava Svet začeti izvajati pripravljalni ukrep in zlasti o oceni sredstev, potrebnih za ta namen. Komisija sprejme vse ukrepe, potrebne za zagotovitev hitrega izplačila sredstev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o financiranju pripravljalnih ukrepov na področju SZVP;

(d) odobritve za enkratne ukrepe ali celo za ukrepe za nedoločen čas, ki jih izvaja Komisija na podlagi nalog, ki izhajajo iz njenih pooblastil na institucionalni ravni v skladu s PDEU in Pogodbo Euratom, razen njene pravice do zakonodajne iniciative iz točke (b), in posebnih pristojnosti, ki jih ima neposredno po teh pogodbah in ki se jih navede v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe;

(e) odobritve za delovanje vsake institucije v okviru njene upravne samostojnosti.

Komisija ob predstavitvi predloga proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu predloži tudi poročilo o ukrepih iz točk (a) in (b) prvega pododstavka, ki vsebuje tudi oceno rezultatov in predvidene nadaljnje ukrepe.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede temeljnega akta in izjem, naštetih v odstavku 2 tega člena.

Člen 55

Izvrševanje proračuna s strani institucij razen Komisije

Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje.

Zaradi lažjega izvrševanja odobritev za upravo delegacij Unije se ESZD s Komisijo lahko dogovori o podrobni ureditvi glede načina izvrševanja. Taka ureditev ne vsebujejo nobenih odstopanj od te uredbe ali delegiranih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe.

Člen 56

Prenos pooblastil za izvrševanje proračuna

1. Komisija in druge institucije lahko prenesejo pooblastila za izvrševanje proračuna na svoje službe v skladu s pogoji, določenimi s to uredbo in drugimi notranjimi pravili, in z omejitvami, ki jih določajo instrumenti o prenosu pooblastil. Tisti, na katere se prenesejo pooblastila, delujejo v okviru pooblastil, ki so bila nanje izrecno prenesena.

2. Vendar pa Komisija lahko prenese pooblastila za izvrševanje proračuna v zvezi s odobritev za poslovanje v svojem oddelku proračuna na vodje delegacij Unije. O tem hkrati obvesti visokega predstavnika. Kadar vodje delegacij Unije delujejo kot odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, uporabljajo pravila Komisije o izvrševanju proračuna ter izpolnjujejo enake naloge in obveznosti kot vsi drugi odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa ter nosijo tudi enako odgovornost.

Komisija lahko v skladu z lastnimi pravili ta prenos pooblastil prekliče.

Za namene prvega pododstavka visoki predstavnik sprejme potrebne ukrepe za spodbujanje sodelovanja med delegacijami Unije in službami Komisije.

Člen 57

Navzkrižje interesov

1. Finančni udeleženci in druge osebe, ki sodelujejo pri izvrševanju in upravljanju proračuna, vključno s pripravljalnimi akti v zvezi s tem, reviziji ali kontroli proračuna, se vzdržijo vsakršnega dejanja, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije.

Kadar obstaja takšno tveganje, se zadevna oseba vzdrži takšnega dejanja in zadevo prepustiti odredbodajalcu na podlagi prenosa pooblastil, ki pisno potrdi, ali obstaja navzkrižje interesov. Zadevna oseba obvesti tudi svojega nadrejenega. Kadar navzkrižje interesov obstaja, zadevna oseba opusti vsa svoja dejanja v zadevi. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil osebno sprejme vse dodatne primerne ukrepe.

2. Za namene odstavka 1, navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1, zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa s prejemnikom.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210, v katerih je opredeljeno vse, kar bi lahko pomenilo navzkrižje interesov, in postopek, ki ga je treba izvesti v takih primerih.







POGLAVJE 2

Načini izvrševanja

Člen 58

Načini izvrševanja proračuna

1. Komisija izvršuje proračun na naslednje načine:

(a) neposredno (v nadaljnjem besedilu: neposredno upravljanje), z lastnimi službami, vključno s svojimi zaposlenimi v delegacijah Unije pod nadzorom zadevnega vodje delegacije, v skladu s členom 56(2) ali prek izvajalskih agencij iz člena 62;

(b) v okviru deljenega upravljanja z državami članicami (v nadaljnjem besedilu: deljeno upravljanje) ali

(c) posredno (v nadaljnjem besedilu: posredno upravljanje), kadar to določa temeljni akt ali v primerih iz točk (a) do (d) prvega pododstavka člena 54(2), s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna na:

(i) tretje države ali organe, ki jih te imenujejo;

(ii) mednarodne organizacije in njihove agencije;

(iii) EIB in Evropski investicijski sklad;

(iv) organe iz členov 208 in 209;

(v) subjekte javnega prava;

(vi) subjekte zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(vii) subjekte zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(viii) osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V TEU in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu.

2. Komisija v skladu s členom 317 PDEU ostaja odgovorna za izvrševanje proračuna ter Evropski parlament in Svet seznanja o dejavnostih subjektov in oseb, pooblaščenih v skladu s točko (c) odstavka 1 tega člena. Kadar sta pooblaščeni subjekt ali oseba opredeljena v temeljnem aktu, ocena finančnih posledic iz člena 31 vključuje popolno utemeljitev izbire tega subjekta ali osebe.

3. Subjekti in osebe, pooblaščeni v skladu s točko (c) odstavka 1 tega člena, v celoti sodelujejo pri zaščiti finančnih interesov Unije. Sporazumi o prenosu pooblastil, sklenjeni s temi subjekti, Računskemu sodišču in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) zagotavljajo pravico do popolnega izvajanja svojih pristojnosti iz PDEU pri reviziji sredstev.

Komisija naloge izvrševanja proračuna poveri subjektom in osebam iz točke (c) odstavka 1 tega člena, pod pogojem, da obstajajo pregledni, nediskriminacijski, učinkoviti in uspešni postopki pregleda za dejansko izvajanje takih nalog.

4. Vsi sporazumi o prenosu pooblastil se na njuno zahtevo posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

5. Subjekti in osebe, pooblaščeni v skladu s točko (c) odstavka 1 tega člena, v skladu s členom 35(2) zagotovijo ustrezne naknadne letne objave informacij o prejemnikih. Komisijo se uradno obvesti o ukrepih, sprejetih v zvezi s tem.

6. Subjekti in osebe, pooblaščeni v skladu s točko (c) odstavka 1 nimajo statusa odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil.

7. Komisija tretjim osebam ne poveri izvršilnih pooblastil, kadar taka pooblastila vključujejo možnost prostega preudarka v zvezi s političnimi odločitvami.

▼M3

8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o načinih izvrševanja proračuna, vključno z neposrednim upravljanjem, izvajanjem pooblastil, prenesenih na izvajalske agencije, in posebnimi določbami o posrednem upravljanju z mednarodnimi organizacijami, organi iz členov 208 in 209, subjekti javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, subjekti zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, in z osebami, pooblaščenimi za izvajanje določenih ukrepov SZVP. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z merili za izenačenje neprofitnih organizacij z mednarodnimi organizacijami.

▼B

Člen 59

Deljeno upravljanje z državami članicami

1. Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, se naloge izvrševanja prenesejo na države članice. Komisija in države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen Komisija in države članice izpolnjujejo vsaka svoje obveznosti v zvezi s kontrolo in revizijo ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev vključujejo dopolnilne določbe.

2. Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna, sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno z zakonodajnimi, regulativnimi, upravnimi ukrepi, za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti:

(a) zagotovijo, da se ukrepi, ki se financirajo iz proračuna, izvajajo pravilno in učinkovito ter v skladu s pravili za posamezni sektor, ki se uporabljajo, in v ta namen v skladu z odstavkom 3 imenujejo in nadzirajo organe, odgovorne za upravljanje in kontrolo sredstev Unije;

(b) preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije.

Da bi zaščitile finančne interese Unije, države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti ter v skladu s tem členom in zadevnimi pravili za posamezni sektor izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede reprezentativnih in/ali na tveganju temelječih vzorcev transakcij na kraju samem. Poleg tega izterjajo tudi nepravilno plačane zneske in po potrebi v zvezi s tem začnejo pravni postopek.

Države članice prejemnikom naložijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, če to določajo pravila za posamezni sektor in posebne določbe nacionalne zakonodaje.

Komisija v okviru ocene tveganja in v skladu s pravili za posamezni sektor spremlja upravljavske in kontrolne sisteme, vzpostavljene v državah članicah. Komisija pri revizijskem delu spoštuje načelo sorazmernosti in upošteva stopnjo ocenjenega tveganja v skladu s pravili za posamezni sektor.

3. V skladu z merili in postopki iz pravil za posamezni sektor države članice imenujejo organe na ustrezni ravni, ki so pristojni za upravljanje in kontrolo sredstev Unije. Taki organi lahko opravljajo tudi naloge, ki niso povezane z upravljanjem sredstev Unije, in lahko prenesejo nekatere od svojih nalog na druge organe.

Kadar odločajo o imenovanju organov, države članice lahko svojo odločitev utemeljijo s tem, ali so upravljavski in kontrolni sistemi v bistvu enaki kot tisti, ki so že veljali za prejšnje obdobje, in ali so slednji delovali uspešno.

Če rezultati revizije in kontrole pokažejo, da imenovani organi ne izpolnjujejo več meril, opredeljenih v pravilih za posamezni sektor, države članice z uvedbo potrebnih ukrepov zagotovijo, da so pomanjkljivosti pri izvajanju nalog teh organov odpravljene, med drugim s preklicem imenovanja v skladu s pravili za posamezni sektor.

Pravila za posamezni sektor določajo tudi vlogo Komisije v postopku, določenem v tem odstavku.

4. Organi, imenovani v skladu z odstavkom 3 tega člena:

(a) vzpostavijo in zagotavljajo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

(b) uporabljajo računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, celovite in zanesljive informacije;

(c) posredujejo informacije, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 5;

(d) zagotavljajo naknadno objavo v skladu s členom 35(2). Vsaka obdelava osebnih podatkov je skladna z nacionalnimi izvedbenimi določbami Direktive 95/46/ES.

5. Organi, imenovani v skladu z odstavkom 3, Komisiji do 15. februarja naslednjega proračunskega leta predložijo:

(a) računovodske izkaze o odhodkih, ki so nastali v zadevnem referenčnem obdobju, kakor je opredeljeno v pravilih za posamezni sektor, pri izvajanju njihovih nalog in so bili predloženi Komisiji za povračilo. Ti računovodski izkazi vključujejo predhodno financiranje in zneske, v zvezi s katerimi potekajo postopki za izterjavo ali so bili ti postopki že zaključeni. Priložena jim je izjava o upravljanju, ki potrjuje, da po mnenju oseb, ki jim je poverjeno upravljanje skladov:

(i) so te informacije ustrezno prikazane, celovite in točne,

(ii) so bili izdatki uporabljeni za predvideni namen, opredeljen v pravilih za posamezni sektor,

(iii) vzpostavljeni kontrolni sistemi zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij;

(b) letni povzetek končnih revizijskih poročil in izvedenih kontrol, vključno z analizo narave in razsežnosti napak ter pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih, in sprejetimi ali načrtovanimi korektivnimi ukrepi.

Računovodskim izkazom iz točke (a) prvega pododstavka in povzetkom iz točke (b) prvega pododstavka je priloženo mnenje neodvisnega revizijskega organa, pripravljeno v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. To mnenje ugotavlja, ali računovodski izkazi prikazujejo verodostojno in pošteno sliko, ali so izdatki, za katere se od Komisije zahteva povračilo, zakoniti in pravilni ter ali vzpostavljeni kontrolni sistemi delujejo pravilno. Mnenje tudi navede, ali se je pri revizijskem delu pojavil dvom o trditvah v izjavo o upravljanju iz točke (a) prvega pododstavka.

Komisija lahko na podlagi sporočila zadevne države članice rok 15. februarja izjemoma podaljša do 1. marca.

Države članice lahko na primerni ravni objavijo informacije iz tega odstavka.

Poleg tega lahko države članice posredujejo izjave, podpisane na ustrezni ravni, na podlagi informacij iz tega odstavka.

6. Da bi zagotovila porabo sredstev v skladu s pravili, ki se uporabljajo, Komisija:

(a) uporabi postopke za pravočasen pregled in potrditev obračunov imenovanih organov, pri čemer ugotavlja, ali so ti zaključni računi popolni, točni in verodostojni;

(b) iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu s pravom, ki se uporablja;

(c) prekine roke za plačila ali začasno ustavi plačila, kadar to določajo pravila za posamezni sektor.

Komisija delno ali v celoti prekliče prekinitev rokov za plačila oziroma začasno ustavitev plačil, potem ko država članica predloži svoje ugotovitve in takoj ko uvede vse potrebne ukrepe. Letno poročilo o dejavnostih iz člena 66(9) zajema vse obveznosti iz tega pododstavka.

7. Pravila za posamezni sektor upoštevajo potrebe evropskih programov teritorialnega sodelovanja, zlasti glede vsebine izjav o upravljanju, postopka iz odstavka 3 in revizijske funkcije.

8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o deljenem upravljanju z državami članicami, vključno s sestavo registra organov, odgovornih za upravljanje in kontrolo sredstev Unije, ter ukrepi za širjenje praktičnih zgledov.

Člen 60

Posredno upravljanje

1. Subjekti in osebe, ki so jim poverjene naloge izvrševanja proračuna v skladu s točko (c) člena 58(1), pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. Pri upravljanju sredstev Unije zagotavljajo raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi, pri čemer ustrezno upoštevajo:

(a) naravo nalog, za katere so pooblaščeni, in zadevne zneske,

(b) finančna tveganja,

(c) raven zanesljivosti, ki izhaja iz njihovih sistemov, pravil in postopkov, skupaj z ukrepi, ki jih Komisija sprejme za nadzor in podporo opravljanja nalog, za katere so pooblaščeni.

2. Da bi zaščitili finančne interese Unije, subjekti in osebe, ki so jim poverjene naloge v skladu s točko (c) člena 58(1), v skladu z načelom sorazmernosti:

(a) vzpostavijo in zagotovijo delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole;

(b) uporabljajo računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;

(c) so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od zadevnega subjekta ali osebe;

▼M3

(d) uporabljajo ustrezna pravila in postopke za zagotavljanje financiranja iz sredstev Unije prek javnih naročil, nepovratnih sredstev, nagrad in finančnih instrumentov, vključno z obveznostmi, določenimi v členu 108(12);

▼B

(e) v skladu s členom 35(2) zagotavljajo naknadno objavo informacij o prejemnikih;

(f) zagotavljajo primerno varstvo osebnih podatkov, kot to določata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001.

Osebe, ki so jim poverjene naloge v skladu s točko (viii) člena 58(1)(c), svoja finančna pravila sprejmejo s predhodnim soglasjem Komisije. Zahteve iz točk od (a) do (e) tega odstavka izpolnijo najpozneje šest mesecev po začetku svojega mandata. Kadar so ob koncu tega obdobja omenjene zahteve izpolnjene le delno, Komisija sprejme ustrezne popravne ukrepe za nadzor in pomoč pri izvajanju nalog, za katere so te osebe pooblaščene.

▼M3

3. Subjekti in osebe, ki so jim bile v skladu s točko (c) člena 58(1) poverjene naloge, povezane z izvrševanjem proračuna, pri opravljanju teh nalog preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije ter o njih obveščajo Komisijo. V ta namen v skladu z načelom sorazmernosti izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo na kraju samem izvedene preglede reprezentativnih in/ali na tveganju temelječih vzorcev transakcij, s čimer zagotavljajo, da se ukrepi, ki se financirajo iz proračuna, izvajajo učinkovito in pravilno. Poleg tega izterjajo nepravilno plačane zneske, preprečijo dostop do sredstev Unije ali izrečejo denarne kazni in po potrebi v zvezi s tem začnejo pravni postopek.

▼B

4. Komisija lahko začasno ustavi plačila subjektom in osebam, ki so jim poverjene naloge v skladu s točko (c) člena 58(1), zlasti kadar so ugotovljene sistematične napake, zaradi katerih so vprašljive zanesljivost sistemov notranje kontrole zadevnega subjekta ali osebe ali zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij.

Ne glede na člen 92 lahko odgovorni odredbodajalec v celoti ali delno prekine plačila takim subjektom ali osebam zaradi nadaljnjega preverjanja, če:

(i) odgovorni odredbodajalec dobi informacije, ki kažejo na pomembno pomanjkljivost v delovanju sistema notranje kontrole, ali informacije, da so izdatki, ki jih je potrdil zadevni subjekt ali oseba, povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena;

(ii) je prekinitev potrebna, da se prepreči znatna škoda za finančne interese Unije.

5. Brez poseganja v odstavek 7 subjekti in osebe, ki so jim poverjene naloge v skladu s točko (c) člena 58(1), Komisiji predložijo:

(a) poročilo o izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

(b) svoje računovodske izkaze o odhodkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni. Tem računovodskim izkazom je priložena izjava o upravljanju, ki potrjuje, da po mnenju oseb, ki jim je poverjeno upravljanje skladov:

(i) so te informacije ustrezno prikazane, celovite in točne,

(ii) so bili odhodki uporabljeni za predvideni namen, opredeljen v sporazumih o prenosu pooblastil oziroma v zadevnih pravilih za posamezni sektor, kadar je ustrezno,

(iii) vzpostavljeni kontrolni sistemi zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij;

(c) povzetek končnih revizijskih poročil in izvedenih kontrol, vključno z analizo narave in razsežnosti napak ter slabosti ugotovljenih v sistemih ter sprejetih in načrtovanih korektivnih ukrepov.

Dokumentom iz prvega pododstavka je priloženo mnenje neodvisnega revizijskega organa, pripravljeno v skladu z mednarodno sprejetimi standardi revizijskega poročanja. To mnenje ugotavlja, ali računovodski izkazi prikazujejo verodostojno in pošteno sliko, ali vzpostavljeni kontrolni sistemi delujejo pravilno in ali so z izkazi povezane transakcije zakonite in pravilne. Mnenje tudi navaja, ali se je pri revizijskem delu pojavil dvom o trditvah v izjavo o upravljanju iz točke (b) prvega pododstavka.

Dokumenti iz prvega pododstavka se predložijo Komisiji najpozneje 15. februarja naslednjega proračunskega leta. Mnenje iz drugega pododstavka se predloži Komisiji najpozneje 15. marca.

Obveznosti iz tega odstavka ne posegajo v sporazume, sklenjene z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami. Taki sporazumi za te mednarodne organizacije in tretje države vključujejo najmanj obveznost, da Komisiji vsako leto predložijo izjavo, s katero potrdijo, da je bil v zadevnem proračunskem letu prispevek Unije porabljen in obračunan v skladu z zahtevami iz odstavka 2 ter z obveznostmi, določenimi v takih sporazumih.

6. Brez poseganja v odstavek 7 Komisija:

(a) nadzira, ali te osebe in subjekti izpolnjujejo svoje obveznosti, zlasti z opravljanjem revizij in ocen izvajanja programa;

(b) uporablja postopke za pravočasen pregled in potrditev obračunov pooblaščenih subjektov in oseb, s čimer zagotavlja, da so računovodski izkazi popolni, točni in verodostojni;

(c) iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu s pravili, ki se uporabljajo.

▼M3

7. Odstavka 5 in 6 se ne uporabljata za prispevek Unije za subjekte, za katere se uporablja ločen postopek razrešnice v skladu s členoma 208 in 209.

8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o posrednem upravljanju, vključno z določitvijo pogojev v okviru posrednega upravljanja, v skladu s katerimi morajo biti sistemi, pravila in postopki za subjekte in osebe enakovredni tistim, ki jih uporablja Komisija, izjava