2005R2111 — SL — 07.08.2009 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 344, 27.12.2005, p.15)

spremenjena z:









▼B

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 2111/2005

z dne 14. decembra 2005

o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), po posvetovanju z Odborom regij, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 2 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Dejavnost Skupnosti na področju zračnega prometa bi morala biti prednostno usmerjena k zagotavljanju visoke ravni zaščite potnikov pred varnostnimi tveganji. Poleg tega bi bilo v celoti treba upoštevati tudi zahteve varstva potrošnikov na splošno. (2) Za čim večjo preglednost bi bilo treba potnike seznaniti s seznamom Skupnosti o letalskih prevoznikih, ki ne ustrezajo varnostnim zahtevam. Seznam Skupnosti bi moral temeljiti na skupnih merilih, oblikovanih na ravni Skupnosti. (3) Za letalske prevoznike, vključene v seznam Skupnosti, bi morala veljati prepoved opravljanja letov. Prepovedi opravljanja letov, vključene v seznam Skupnosti, bi se morale uporabljati na celotnem ozemlju držav članic, za katerega se uporablja Pogodba. (4) Letalski prevozniki, ki nimajo prometnih pravic v eni državi članici ali več državah članicah, lahko kljub temu opravljajo lete v Skupnost in iz nje, če njihov zrakoplov z ali brez posadke zakupijo družbe, ki te pravice imajo. Treba bi bilo sprejeti določbo, na podlagi katere se prepoved opravljanja letov na seznamu Skupnosti uporablja tudi za takšne letalske prevoznike, saj bi ti sicer lahko opravljali lete v Skupnosti, ne da bi spoštovali ustrezne varnostne standarde. (5) Letalskemu prevozniku, za katerega velja prepoved opravljanja letov, lahko izvaja prometne pravice, če uporablja zrakoplov s posadko (wet lease) letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, pod pogojem, da se spoštujejo ustrezni varnostni standardi. (6) Postopek za posodabljanje seznama Skupnosti bi moral omogočiti hitro sprejemanje odločitev, da se zagotovijo ustrezne in najnovejše varnostne informacije letalskim potnikom ter da se zajamči, da so letalski prevozniki, ki so odpravili pomanjkljivosti glede varnosti, čim prej črtani s seznama. Postopki bi morali obenem spoštovati pravico letalskega prevoznika do obrambe in ne bi smeli posegati v mednarodne sporazume in konvencije, katerih pogodbenice so države članice ali Skupnost, zlasti v Čikaško konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944. Izvedbeni ukrepi v zvezi s postopki, ki jih bo sprejela Komisija, bi morali posebej predvideti te zahteve. (7) Ko se letalskemu prevozniku naloži prepoved opravljanja letov, bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za pomoč temu letalskemu prevozniku pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki so vzrok za prepoved. (8) V nujnih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da sprejmejo enostranske ukrepe. Države članice bi morale imeti možnost v nujnem primeru in primeru nepredvidene varnostne težave nemudoma naložiti prepoved opravljanja letov na svojem ozemlju. Poleg tega, če je Komisija sklenila, da ne vključi letalskega prevoznika v seznam Skupnosti, bi morale države članice imeti možnost naložiti ali ohraniti prepoved opravljanja letov zaradi varnostne težave, ki ne obstaja v drugih državah članicah. Države članice bi morale uporabljati te možnosti omejeno, ob upoštevanju interesa Skupnosti in z namenom predstavitve skupnega pristopa glede varnosti v letalstvu. To bi se moralo uporabljati brez poseganja v člen 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva ( 3 ) ter v člen 10 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu ( 4 ). (9) Zagotoviti bi bilo treba učinkovito objavo informacij o varnosti letalskih prevoznikov, na primer z uporabo interneta. (10) Da bi konkurenčni okvir v zračnem prometu prinesel čim večje koristi podjetjem in potnikom, je pomembno, da potrošniki prejmejo potrebne informacije, na podlagi katerih lahko informirano izbirajo. (11) Identiteta letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki let dejansko opravljajo, je bistvena informacija. Vendar pa potrošniki, ki sklenejo prevozno pogodbo, ki lahko vključuje tako enosmerni kot povratni let, niso vedno seznanjeni z identiteto letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo zadevni let ali zadevne lete dejansko opravili. (12) Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih ( 5 ) zahteva, da so nekatere informacije na voljo potrošnikom, vendar te informacije ne vključujejo identitete letalskega prevoznika, ki let opravlja. (13) Uredba Sveta (EGS) št. 2299/89 z dne 24. julija 1989 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij (CRS) ( 6 ) daje potrošnikom, ki rezervirajo let preko računalniškega sistema rezervacij, pravico do obveščenosti o identiteti letalskega prevoznika, ki let opravlja. Vendar pa celo v rednem zračnem prevozu obstajajo poslovne prakse kot sta zakup letala s posadko vred ali skupni leti z izbranim partnerjem, če so rezervirani brez CRS, v skladu s katerimi letalski prevoznik, ki je prodal let pod svojim imenom, le-tega dejansko ne opravi in v skladu s katerimi trenutno ni zakonske pravice potnika do obveščenosti o identiteti letalskega prevoznika, ki bo let dejansko opravil. (14) Te prakse povečujejo prilagodljivost in omogočajo boljše opravljanje storitev za potnike. Poleg tega je določeno število sprememb v zadnjem trenutku, zlasti zaradi tehničnih razlogov, neizogibno in prispeva k varnosti v zračnem prometu. Vendar bi morala biti ta prilagodljivost uravnotežena s preverjanjem, da družbe, ki dejansko opravljajo letalski prevoz, izpolnjujejo varnostne zahteve, in s preglednostjo za potrošnike, da se jim zagotovi pravica do informirane izbire. Treba bi bilo poiskati ustrezno ravnotežje med rentabilnostjo poslovanja letalskih prevoznikov in dostopom potnikov do informacij. (15) Glede informacij, povezanih z varnostjo, bi morali letalski prevozniki v odnosu do potnikov voditi pregledno politiko. Objavljanje takšnih informacij naj prispeva k ozaveščenosti potnikov o zanesljivosti letalskih prevoznikov glede varnosti. (16) Letalski prevozniki so nacionalnim organom za letalsko varnost dolžni poročati o pomanjkljivosti glede varnosti in se morajo odpravljanja teh težav lotiti brez odlašanja. Od letalske in zemeljske posadke se v primeru, da opazijo pomanjkljivosti v zvezi z varnostjo, pričakuje ustrezno ravnanje. Kaznovanje posadke zaradi njenega ukrepanja bi bilo v nasprotju z zagotavljanjem letalske varnosti, kakor sledi iz člena 8(4) Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 2003/42/ES z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu ( 7 ). (17) Dodatno k primerom, ki jih ureja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 261/2004 z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ( 8 ), bi bilo treba potnikom zagotoviti pravico do povračila stroškov ali potovanja po drugi poti v nekaterih posebnih primerih znotraj področja uporabe te uredbe in če obstaja dovolj bližnja povezava s Skupnostjo. (18) Razen v skladu s pravili, določenimi s to uredbo, bi morale biti spremembe identitete dejanskega prevoznika, ki bo izpolnil prevozno pogodbo, urejene z zakonodajo držav članic, ki se uporabljajo za pogodbe, in ustrezno zakonodajo Skupnosti, zlasti z direktivama Sveta 90/314/ES in 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah ( 9 ). (19) Ta uredba je del zakonodajnega postopka za učinkovit in usklajen pristop k izboljšanju letalske varnosti v Skupnosti, pri kateri ima Evropska agencija za varnost v letalstvu pomembno vlogo. Z razširitvijo pristojnosti agencije, ki bi na primer zajele zrakoplove tretjih držav, bi bilo mogoče vlogo agencije v sklopu te uredbe še povečati. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti nadaljnjemu izboljšanju kakovosti in povečanju števila inšpekcij varnosti zrakoplovov ter njihovi uskladitvi. (20) Če zadevne članice še niso uspele ustrezno razrešiti tveganja za varnost, bi morala imeti Komisija možnost sprejetja takojšnjih začasnih ukrepov. Odbor, ki Komisiji pomaga pri delu na podlagi te uredbe, bi moral v tem primeru delovati v skladu s svetovalnim postopkom, predvidenim v členu 3 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 10 ). (21) V vseh drugih primerih bi moral odbor, ki pomaga Komisiji pri njenem delu na podlagi te uredbe, delovati v skladu z regulativnim postopkom, predvidenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES. (22) Ker bi bilo sicer razmerje med to uredbo in členom 9 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/36/ES z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti ( 11 ) nejasno, bi bilo treba zaradi zagotovitve pravne varnosti navedeni člen razveljaviti. (23) Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za primere kršitev določb poglavja III te uredbe in zagotoviti, da se te kazni uporabljajo. Kazni, ki so lahko civilne ali upravne narave, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. (24) Komisija bi morala analizirati uporabo te uredbe in po dovolj dolgem obdobju poročati o učinkovitosti njenih določb. (25) Kateri koli pristojni civilni letalski organ lahko odloči, da letalski prevozniki, vključno s tistimi, ki ne opravljajo letov na ozemlju držav članic, za katerega se uporablja Pogodba, lahko vložijo pri tem organu zahtevo za sistematski pregled letalskega prevoznika, zato da lahko dokažejo sposobnost za upoštevanje zahtevanih varnostnih meril. (26) Ta uredba ne bi smela preprečiti, da države članice, katerih merila lahko vključujejo druge zahteve poleg najmanjših varnostnih zahtev, v skladu z zakonodajo Skupnosti na nacionalni ravni uvedejo sistem za označevanje kakovosti letalskih prevoznikov. (27) Kraljevina Španija in Združeno kraljestvo sta s skupno izjavo ministrov za zunanje zadeve obeh držav 2. decembra 1987 v Londonu sprejela dogovor o boljšem sodelovanju pri uporabi gibraltarskega letališča. Ta dogovor se še ne izvaja – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta uredba določa pravila o:

(a) vzpostavitvi in objavi seznama Skupnosti tistih letalskih prevoznikov, ki imajo iz varnostnih razlogov prepoved opravljanja letov v Skupnosti in ki temelji na skupnih merilih; in

(b) obveščanju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja lete, s katerimi potujejo.

2. Razume se, da uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.

3. Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče se odloži, dokler se ne začne izvajati dogovor med zunanjima ministroma Kraljevine Španije in Združenega kraljestva, ki je vključen v skupno izjavo z dne 2. decembra 1987. Vladi Španije in Združenega kraljestva obvestita Svet o datumu začetka izvajanja dogovora.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz z veljavno operativno licenco ali drugim enakovrednim dovoljenjem;

(b) „prevozna pogodba“ pomeni pogodbo o storitvah v zračnem prevozu ali take storitve vključuje, tudi kadar prevoz sestavljata dva ali več letov, ki jih opravlja en sam ali več različnih letalskih prevoznikov;

(c) „pogodbenik za zračni prevoz“ pomeni prevoznika, ki sklene prevozno pogodbo s potnikom. Če pogodba vključuje paketno potovanje, je pogodbenik za zračni prevoz organizator potovanja. Tudi vsak prodajalec vozovnic se šteje za pogodbenika za zračni prevoz;

(d) „prodajalec vozovnic“ pomeni prodajalca letalskih vozovnic, ki uredi sklenitev prevozne pogodbe s potnikom, bodisi za let kot tak ali kot del paketnega potovanja, in ki ni letalski prevoznik ali organizator potovanja;

(e) „letalski prevoznik, ki let opravlja“ pomeni letalskega prevoznika, ki opravlja ali namerava opraviti let na podlagi prevozne pogodbe s potnikom ali v imenu druge osebe, pravne ali fizične, ki je sklenila prevozno pogodbo s tem potnikom;

(f) „dovoljenje za opravljanje prometa ali tehnično dovoljenje“ pomeni vsak zakonodajni ali upravni akt države članice, ki zagotavlja, bodisi da letalski prevoznik lahko opravlja zračne prevoze na njena letališča in z njih, ali da letalski prevoznik lahko opravlja zračne prevoze v njenem zračnem prostoru ali da letalski prevoznik lahko izvaja prometne pravice;

(g) „prepoved opravljanja letov“ pomeni zavrnitev, prekinitev, preklic ali omejitev dovoljenja za opravljanje prometa ali tehničnega dovoljenja letalskega prevoznika iz varnostnih razlogov, ali drug enakovreden varnostni ukrep za letalskega prevoznika, ki v Skupnosti nima prometnih pravic, zrakoplov katerega pa bi lahko sicer opravljal lete v Skupnosti na podlagi zakupne pogodbe;

(h) „paketno potovanje“ pomeni storitve, opredeljene v členu 2(1) Direktive 90/314/EGS;

(i) „rezervacija“ pomeni dejstvo, da ima potnik vozovnico ali drugačen dokaz, ki navaja, da je pogodbenik za zračni prevoz rezervacijo sprejel in registriral;

(j) „ustrezni varnostni standardi“ pomenijo mednarodne varnostne standarde, ki so vsebovani v Čikaški konvenciji in njenih prilogah kakor tudi, kjer je to primerno, tiste iz ustrezne zakonodaje Skupnosti.







POGLAVJE II

SEZNAM SKUPNOSTI

Člen 3

Vzpostavitev seznama Skupnosti

1. Zaradi izboljšanja letalske varnosti se vzpostavi seznam letalskih prevoznikov, ki imajo prepoved opravljanja letov v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „seznam Skupnosti“). Vsaka država članica mora na svojem ozemlju uveljaviti prepovedi opravljanja letov iz seznama Skupnosti za letalske prevoznike, za katere ta prepoved velja.

▼M1

2. Skupna merila za nalaganje prepovedi opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki temeljijo na ustreznih varnostnih standardih, so določena v Prilogi (v nadaljnjem besedilu „skupna merila“). Komisija lahko prilagodi prilogo zlasti zaradi upoštevanja znanstvenega in tehničnega razvoja. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(4).

▼B

3. Da se prvič vzpostavi seznam Skupnosti, vsaka država članica do 16. februarja 2006 sporoči Komisiji identiteto letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov na njihovem ozemlju, skupaj z razlogi za sprejetje takšne prepovedi, kakor tudi druge ustrezne podatke. Komisija o teh prepovedih opravljanja letov obvesti druge države članice.

4. V enem mesecu po prejemu podatkov, ki so jih posredovale države članice, Komisija na podlagi skupnih meril v skladu s postopkom iz člena 15(3) odloči o ukrepu prepovedi opravljanja letov za zadevnega letalskega prevoznika ter vzpostavi seznam Skupnosti letalskih prevoznikov, ki jim je naložila prepoved opravljanja letov.

Člen 4

Posodobitev seznama Skupnosti

1. Seznam Skupnosti se posodobi:

(a) da se prepove letenje letalskemu prevozniku in se ga na podlagi skupnih meril vključi na seznam Skupnosti;

(b) da se letalskega prevoznika črta s seznama Skupnosti v primeru, da se pomanjkljivost ali pomanjkljivosti glede varnosti, zaradi katerih je bil letalski prevoznik vključen v seznam Skupnosti, popravijo in ne obstajajo razlogi za ohranitev tega letalskega prevoznika na seznamu Skupnosti;

(c) da se spremenijo pogoji za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti.

2. Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice v skladu s postopkom iz člena 15(3) in na podlagi skupnih meril odloči o posodobitvi seznama Skupnosti, kakor hitro je to potrebno v skladu z odstavkom 1. Komisija najmanj vsake tri mesece preveri, ali je treba seznam Skupnosti posodobiti.

3. Vsaka država članica in Evropska agencija za varnost v letalstvu sporočijo Komisiji vse podatke, ki so lahko pomembni pri posodabljanju seznama Skupnosti. Komisija posreduje vse pomembne podatke drugim državam članicam.

Člen 5

Začasni ukrepi za posodobitev seznama Skupnosti

1. Če je očitno, da nadaljevanje opravljanja letov letalskega prevoznika v Skupnosti predstavlja resno grožnjo varnosti in da takšno tveganje ni bilo zadovoljivo razrešeno prek nujnih ukrepov zadevne(-ih) države(-) članice(-) v skladu s členom 6(1), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 15(2) začasno sprejme ukrepe iz člena 4(1)(a) ali (c).

2. Kakor hitro je to mogoče in v največ 10 delovnih dneh, Komisija predloži zadevo odboru iz člena 15(1) in se v skladu s postopkom iz člena 15(3) odloči za potrditev, spremembo, preklic ali podaljšanje ukrepov, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1.

Člen 6

Izredni ukrepi

1. V nujnih primerih ta uredba ne preprečuje državi članici, da ob upoštevanju skupnih meril ob nepredvideni varnostni težavi ukrepa s takojšnjo uvedbo prepovedi opravljanja letov na svojem ozemlju.

2. Odločitev Komisije, da v skladu s postopkom iz člena 3(4) ali 4(2) ne vključi letalskega prevoznika na seznam Skupnosti, ne preprečuje državi članici, da naloži ali ohrani prepoved opravljanja letov za zadevnega letalskega prevoznika, glede na varnostne težave, ki posebej zadevajo to državo članico.

3. V primerih iz odstavkov 1 in 2 zadevne države članice nemudoma obvestijo Komisijo, ki obvesti druge države članice. V primeru iz odstavka 1 zadevna država članica v skladu s členom 4(2) Komisiji nemudoma predloži zahtevo za posodobitev seznama Skupnosti.

Člen 7

Pravica do obrambe

Komisija zagotovi, da kadar sprejema odločitve iz členov 3(4), 4(2) in 5, zadevnemu letalskemu prevozniku omogoči ugovor, upoštevajoč potrebo po nujnem postopku v nekaterih primerih.

Člen 8

Izvedbeni ukrepi

▼M1

1. Komisija sprejeme potrebne izvedbene ukrepe, s katerimi predvidi podrobna pravila za postopke iz tega poglavja. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(4).

▼B

2. Pri določanju teh ukrepov Komisija upošteva potrebo po hitrem sprejemanju odločitev v okviru posodabljanja seznama Skupnosti in, kjer je to potrebno, predvidi možnost nujnega postopka.

Člen 9

Objava

1. Seznam Skupnosti in vse njegove spremembe se nemudoma objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

2. Komisija in države članice sprejmejo ukrepe za lažji dostop javnosti do seznama Skupnosti, kakor je bil nazadnje posodobljen, zlasti z njegovo objavo na internetu.

3. Pogodbeniki za zračni prevoz, nacionalni organi civilnega letalstva, Evropska agencija za varnost v letalstvu in letališča na ozemlju držav članic potnike s seznamom Skupnosti seznanijo na svojih spletnih straneh in, če je to primerno, v svojih prostorih.







POGLAVJE III

OBVEŠČANJE POTNIKOV

Člen 10

Področje uporabe

1. Določbe tega poglavja se uporabljajo za zračni prevoz potnikov, ko je let del prevozne pogodbe in se prevoz začne v Skupnosti, ter če se let

(a) začne z letališča na ozemlju države članice, za katerega se uporablja Pogodba; ali

(b) začne z letališča v tretji državi in se konča na letališču na ozemlju države članice, za katerega se uporablja Pogodba; ali

(c) začne z letališča na ozemlju tretje države in se konča na katerem koli takem letališču.

2. Določbe tega poglavja se uporabljajo ne glede na to ali je let reden ali ne in ne glede na to ali je let del paketnega potovanja ali ne.

3. Določbe tega poglavja ne posegajo v pravice potnikov po Direktivi 90/314/EGS in po Uredbi (EGS) št. 2299/89.

Člen 11

Informacije o identiteti letalskega prevoznika

1. Pogodbenik za zračni prevoz ob rezervaciji obvesti potnika o identiteti letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo opravili let, ne glede na način, na katerega je bila rezervacija narejena.

2. Če identiteta dejanskega letalskega prevoznika ali prevoznikov ob rezervaciji še ni znana, pogodbenik za zračni prevoz zagotovi, da je potnik obveščen o imenu letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo najverjetneje opravili zadevni let ali lete. V tem primeru pogodbenik za zračni prevoz zagotovi, da je potnik obveščen o identiteti letalskega prevoznika ali prevoznikov, ki bodo opravili let, takoj ko je njihova identiteta določena.

3. Vedno kadar se dejanski prevoznik ali prevozniki spremenijo po opravljeni rezervaciji, pogodbenik za zračni prevoz ne glede na razlog za spremembo nemudoma opravi vse potrebno za zagotovitev, da so potniki takoj, ko je to mogoče, obveščeni o spremembi. V vsakem primeru so potniki obveščeni ob prijavi ali ob vkrcanju na zrakoplov v primeru, ko prijava za povezovalni let ni potrebna.

4. Letalski prevoznik ali organizator potovanja zagotovita, da je ustrezni pogodbenik za zračni prevoz obveščen o identiteti dejanskega letalskega prevoznika takoj, ko je le-ta znana, predvsem v primerih ko pride do spremembe identitete.

5. Če prodajalec vozovnic ni bil obveščen o identiteti dejanskega prevoznika, ne odgovarja, če ne ravna v skladu z obveznostmi iz tega člena.

6. Obveznost pogodbenika za zračni prevoz, da potnike obvesti o identiteti dejanskega prevoznika ali prevoznikov, je navedena v splošnih prodajnih pogojih, ki se uporabljajo za prevozno pogodbo.

Člen 12

Pravica do povračila stroškov ali spremembe poti

1. Ta uredba ne vpliva na pravico do povračila stroškov ali spremembe poti, kakor je predvidena v Uredbi (ES) št. 261/2004.

2. V primerih, za katere se Uredba (ES) št. 261/2004 ne uporablja in

(a) je bil sporočeni dejanski letalski prevoznik uvrščen na seznam Skupnosti ter mu je bilo prepovedano opravljanje letov, kar je povzročilo preklic zadevnega leta ali kar bi ga povzročilo, če bi se zadevni let opravil znotraj Skupnosti; ali

(b) je sporočenega dejanskega letalskega prevoznika zamenjal drugi dejanski letalski prevoznik, ki je bil uvrščen na seznam Skupnosti in mu je bilo prepovedano opravljanje letov, kar je povzročilo preklic zadevnega leta ali kar bi ga povzročilo, če bi se zadevni let opravil znotraj Skupnosti,

pogodbenik za zračni prevoz, ki je stranka prevozne pogodbe, potniku ponudi pravico do povračila stroškov ali spremembe poti, kakor je predvidena v členu 8 Uredbe (ES) št. 261/2004, pod pogojem, da se je potnik odločil, da se na ta let ne bo vkrcal, čeprav let ni bil odpovedan.

3. Odstavek 2 tega člena se uporablja brez poseganja v člen 13 Uredbe (ES) št. 261/2004.

Člen 13

Kazni

Države članice zagotovijo spoštovanje pravil, ki so določena v tem poglavju, in določijo kazni za njihovo kršitev. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.







POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Obveščanje in spremembe

Komisija do 16. januarja 2009 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe. Poročilu se, kjer je to potrebno, priložijo predlogi za spremembo te uredbe.

▼M1

Člen 15

1. Komisiji pomaga odbor iz člena 12 Uredbe (EGS) št. 3922/91 (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so en mesec, en mesec oziroma dva meseca.

5. Komisija se lahko posvetuje z Odborom o vseh drugih vprašanjih, povezanih z uporabo te uredbe.

▼B

Člen 16

Razveljavitev

Člen 9 Direktive 2004/36/ES se razveljavi.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 10, 11 in 12 se uporabljajo od 16. julija 2006 in člen 13 se uporablja od 16. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

Skupna merila za obravnavo prepovedi opravljanja letov iz varnostnih razlogov na ravni Skupnosti

Odločitve o ukrepih na ravni Skupnosti se sprejmejo po proučitvi vsakega posameznega primera. Glede na dejansko stanje posameznega primera se lahko za prevoznika ali vse prevoznike, ki so certificirani v isti državi, uporabijo ukrepi na ravni Skupnosti.

Pri odločanju, ali naj se letalskemu prevozniku naloži popolno ali delno prepoved se oceni, ali letalski prevoznik izpolnjuje ustrezne varnostne standarde ob upoštevanju:

1. Preverjenih dokazil o resnih pomanjkljivostih glede varnosti na strani letalskega prevoznika: — Poročil, ki kažejo na resne pomanjkljivosti glede varnosti ali trajne nesposobnosti prevoznika za odzivanje na pomanjkljivosti, zabeležene med preverjanji na letališki ploščadi, ki so se izvajala v okviru programa SAFA, o katerih so bili prevozniki predhodno obveščeni. — Resne pomanjkljivosti glede varnosti, zabeležene v okviru določb o zbiranju informacij iz člena 3 Direktive 2004/36/ES o varnosti zrakoplovov tretjih držav. — Prepoved opravljanja letov prevozniku s strani tretje države zaradi dokazanih pomanjkljivosti, povezanih z mednarodnimi varnostnimi standardi. — Utemeljenih informacij, povezanih z nesrečami ali resnimi incidenti, ki kažejo na latentne sistemske pomanjkljivosti glede varnosti.

2. Pomanjkanje sposobnosti in/ali pripravljenosti letalskega prevoznika za odzivanje na pomanjkljivosti glede varnosti, ki se izkazuje: — S pomanjkanjem preglednosti ali primernega in pravočasnega obveščanja s strani prevoznika v odgovor na poizvedbe organa civilnega letalstva države članice v zvezi z varnostnimi vidiki njegovih operacij. — Z neprimernim ali nezadostnim korekcijskim akcijskim načrtom kot odgovorom na ugotovljeno resno varnostno pomanjkljivost.

3. Pomanjkanje sposobnosti in/ali pripravljenosti organov, pristojnih za nadzor letalskega prevoznika, za odzivanje na pomanjkljivosti glede varnosti, ki se izkazuje: — S pomanjkanjem sodelovanja z organi civilnega letalstva države članice s strani pristojnih organov druge države članice pri obravnavanju problematike varnosti delovanja prevoznika, ki ima licenco ali je certificiran v tej državi. — Z nesposobnostjo pristojnih organov, ki imajo regulativni nadzor nad prevoznikom, da izvajajo in krepijo ustrezne varnostne standarde. Še posebej je treba upoštevati: — (a) preglede in povezane korekcijske akcijske načrte, predvidene v sklopu programa „Universal Safety Oversight Audit Programme“ Mednarodne organizacije za civilni letalski promet ali na podlagi katerega koli veljavnega predpisa Skupnosti; (b) ali je bilo dovoljenje za opravljanje prometa ali tehnično dovoljenje katerega koli prevoznika pod nadzorom tiste države predhodno zavrnjeno ali preklicano s strani druge države; (c) ali je bilo spričevalo letalskega prevoznika izdano s strani pristojnega organa države, kjer ima prevoznik glavni kraj poslovanja. — Z nesposobnostjo pristojnih organov države, v kateri je registriran zrakoplov, ki ga letalski prevoznik uporablja, da bi v skladu z obveznostmi, ki za državo izhajajo iz Čikaške konvencije, nadzorovali zrakoplov.