02014R0809 — SL — 13.07.2020 — 008.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 809/2014

z dne 17. julija 2014

o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z:

(a) uradnimi obvestili, ki jih morajo države članice poslati Komisiji v skladu s svojimi obveznostmi za zaščito finančnih interesov Unije;

(b) upravnimi pregledi in pregledi na kraju samem, ki jih morajo države članice izvajati v zvezi z upoštevanjem meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti;

(c) minimalno stopnjo pregledov na kraju samem in obveznostjo povečanja navedene stopnje ali možnostjo njenega zmanjšanja;

(d) poročanjem o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih;

(e) organi, pristojnimi za izvajanje pregledov glede skladnosti, in vsebino takih pregledov;

(f) posebnimi kontrolnimi ukrepi in metodami za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola v konoplji;

(g) vzpostavitvijo in delovanjem sistema za preverjanje odobrenih medpanožnih organizacij za posebno plačilo za bombaž;

(h) primeri, v katerih se lahko vloge za pomoč in zahtevki za plačilo ali vsa druga obvestila, zahtevki ali prošnje popravijo in prilagodijo, potem ko so že bili predloženi;

(i) uporabo in izračunom delne ali popolne ukinitve plačil;

(j) izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in kazni ter neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic in zaračunavanjem obresti;

(k) uporabo in izračunom upravnih kazni;

(l) opredelitvijo neskladnosti kot manjše neskladnosti;

(m) vlogami za pomoč in zahtevki za plačilo ter vlogami za plačilne pravice, vključno s končnim rokom za predložitev vlog, zahtevami glede najmanjšega obsega informacij, ki jih je treba vključiti v vloge, določbami za spremembo ali umik vlog za pomoč, oprostitvijo zahteve za vložitev vlog za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke;

(n) izvajanjem pregledov, da se preverijo izpolnjevanje obveznosti ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo, vključno s pravili o tolerancah meritev za preglede na kraju samem;

(o) tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za enotno izvajanje poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013;

(p) prenosom kmetijskih gospodarstev;

(q) izplačevanjem predplačil;

(r) izvajanjem pregledov v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, vključno z upoštevanjem sodelovanja kmetov v sistemu kmetijskega svetovanja in sodelovanja kmetov v sistemu certificiranja;

(s) izračunom in uporabo upravnih kazni v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti navzkrižne skladnosti, tudi kar zadeva upravičence, ki so skupina oseb.

Člen 2

Izmenjava informacij o vlogah za pomoč, vlogah za podporo, zahtevkih za plačilo in drugih izjavah

1. Zaradi pravilnega upravljanja shem pomoči in podpornih ukrepov ter kadar je v državi članici za upravljanje neposrednih plačil in ukrepov za razvoj podeželja v zvezi z istim upravičencem odgovorna več kot ena plačilna agencija, zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so informacije, ki se zahtevajo v vlogah za pomoč, vlogah za podporo, zahtevkih za plačilo in drugih izjavah, po potrebi na voljo vsem vključenim plačilnim agencijam.

2. Kadar pregledov ne opravi pristojna plačilna agencija, zadevna država članica zagotovi, da navedena plačilna agencija prejme zadostne informacije o opravljenih pregledih in njihovih rezultatih. Potrebne informacije opredeli plačilna agencija.

Člen 3

Umik vlog za pomoč, vlog za podporo, zahtevkov za plačilo in drugih izjav

1. Vloga za pomoč, vloga za podporo, zahtevek za plačilo ali druga izjava se lahko kadar koli v celoti ali delno pisno umakne. Pristojni organ evidentira tak umik.

Če država članica uporabi možnosti, določene v členu 21(3), lahko določi, da lahko priglasitve živali, ki je zapustila kmetijsko gospodarstvo, v računalniško zbirko podatkov za živali nadomestijo pisni umik.

2. Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnih koli primerih neskladnosti v dokumentih iz odstavka 1, ali je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, umiki niso dovoljeni v zvezi z deli navedenih dokumentov, pri katerih je bila ugotovljena neskladnost.

3. Položaj upravičencev po umiku v skladu z odstavkom 1 je enak položaju, v katerem so bili pred predložitvijo zadevnih dokumentov ali dela teh dokumentov.

Člen 4

Popravki in prilagoditve očitnih napak

Vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevki za plačilo in vsi spremni dokumenti, ki jih predloži upravičenec, se lahko kadar koli po predložitvi popravijo ali prilagodijo v primeru očitnih napak, ki jih prizna pristojni organ na podlagi celostne ocene posameznega primera in pod pogojem, da je upravičenec ravnal v dobri veri.

Pristojni organ lahko očitne napake prizna samo, če so nedvoumne in se lahko odkrijejo ob preprostem pregledu informacij v dokumentih iz prvega pododstavka.

Člen 5

Uporaba zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev in kazni

Če za primer neskladnosti, za katerega se uporabljajo kazni v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 ( 1 ), veljajo tudi ukinitve ali kazni v skladu s poglavjema III in IV naslova II ali v skladu z naslovom III navedene uredbe:

(a) se znižanja [zmanjšanja], zavrnitve, ukinitve ali kazni, določeni v poglavjih III in IV naslova II ali pod naslovom III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, uporabijo za sheme neposrednih plačil ali ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema;

(b) se kazni, določene v poglavju II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, uporabijo za skupni znesek plačil, ki bodo zadevnemu upravičencu odobrena v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in za katera ne veljajo zmanjšanja, zavrnitve, ukinitve ali kazni iz točke (a).

Zmanjšanja, zavrnitve, ukinitve in kazni iz prvega pododstavka se uporabijo v skladu s členom 6 te uredbe brez poseganja v dodatne kazni na podlagi drugih določb zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje.

Člen 6

Vrstni red zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev in kazni pri vsaki shemi neposrednih plačil ali ukrepu za razvoj podeželja

1. Znesek plačila, ki bo upravičencu odobren na podlagi sheme iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, država članica določi na podlagi pogojev, določenih v skladu z navedeno uredbo ter programi za najbolj oddaljene regije Unije in manjše egejske otoke, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 228/2013 ( 2 ) oziroma Uredbo (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) za zadevno shemo neposrednih podpor.

2. Za vsako shemo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in za vsak ukrep za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema, kot je opredeljen v točki 6 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, se zmanjšanja, ukinitve in kazni izračunajo, če je ustrezno, v naslednjem vrstnem redu:

(a) znižanja [zmanjšanja] in kazni, določeni v poglavju IV naslova II Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razen kazni iz člena 16 navedene uredbe, se uporabijo za vsak primer neskladnosti;

(b) znesek, izračunan na podlagi točke (a), se uporabi kot podlaga za izračun zavrnitev iz naslova III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(c) znesek, izračunan na podlagi točke (b), se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo v primeru pozne predložitve v skladu s členoma 13 in 14 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(d) znesek, izračunan na podlagi točke (c), se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo v primerih neprijave kmetijskih parcel v skladu s členom 16 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(e) znesek, izračunan na podlagi točke (d), se uporabi kot podlaga za izračun ukinitev iz naslova III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(f) znesek, izračunan na podlagi točke (e), se uporabi kot podlaga za uporabo: (i) linearnega zmanjšanja iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (ii) linearnega zmanjšanja iz člena 51(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (iii) linearnega zmanjšanja iz člena 65(2)(c) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (iv) linearnega zmanjšanja iz člena 65(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (v) linearnega zmanjšanja, ki se uporabi, če plačila, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1307/2013, presegajo nacionalno zgornjo mejo, določeno v skladu s členom 42(2) navedene uredbe.

3. Znesek, izračunan na podlagi točke (f) odstavka 2, se uporabi kot podlaga za:

(a) uporabo zmanjšanja plačil iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(b) uporabo odstotnega deleža linearnega zmanjšanja, določenega v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(c) uporabo prilagoditvene stopnje iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

4. Znesek plačila, izračunan na podlagi odstavka 3, se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo za neupoštevanje navzkrižne skladnosti v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

Člen 7

Izterjava neupravičeno izplačanih zneskov

1. Če je izvršeno neupravičeno plačilo, upravičenec vrne zadevni znesek skupaj z, kadar je to ustrezno, obrestmi, izračunanimi v skladu z odstavkom 2.

2. Obresti se izračunajo za obdobje, ki preteče med rokom plačila za upravičenca, navedenim na nalogu za izterjavo, ki ni določen na več kot 60 dni, in datumom bodisi vračila bodisi odbitka.

Uporabljena obrestna mera se izračuna v skladu z nacionalno zakonodajo, vendar ni nižja od obrestne mere, ki se uporablja za izterjavo zneskov v skladu z nacionalnimi določbami.

3. Obveznost vračila iz odstavka 1 ne velja, če je bilo plačilo izvršeno zaradi napake pristojnega ali drugega organa in če upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti.

Če pa se napaka nanaša na dejanske elemente, pomembne za izračun zadevnega plačila, se prvi pododstavek uporablja le, če odločitev o izterjavi ni bila sporočena v 12 mesecih po plačilu.

Člen 8

Prenos kmetijskih gospodarstev

1. V tem členu:

(a) „prenos kmetijskega gospodarstva“ pomeni prodajo, zakup ali podobno vrsto posla v zvezi z zadevnimi proizvodnimi enotami;

(b) „prenosnik“ pomeni upravičenca, čigar kmetijsko gospodarstvo se prenese na drugega upravičenca;

(c) „prevzemnik“ pomeni upravičenca, na katerega se kmetijsko gospodarstvo prenese.

2. Če je kmetijsko gospodarstvo v celoti preneseno z enega upravičenca na drugega po vložitvi vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevka za plačilo in preden so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev pomoči ali podpore, se prenosniku ne odobri pomoč ali podpora v zvezi s prenesenim kmetijskim gospodarstvom.

3. Pomoč, za katero zaprosi prenosnik, ali plačilo, ki ga zahteva, se prevzemniku odobri, kadar:

(a) v obdobju, ki ga določijo države članice, prevzemnik obvesti pristojni organ o prenosu in zahteva plačilo pomoči in/ali podpore;

(b) prevzemnik predloži vse dokaze, ki jih zahteva pristojni organ;

(c) so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev pomoči in/ali podpore v zvezi s prenesenim kmetijskim gospodarstvom.

4. Ko prevzemnik obvesti pristojni organ in zahteva plačilo pomoči in/ali podpore v skladu z odstavkom 3(a):

(a) se vse pravice in obveznosti prenosnika, ki izhajajo iz pravnega razmerja med prenosnikom in pristojnim organom, nastalim z vlogo za pomoč, vlogo za podporo ali zahtevkom za plačilo, prenesejo na prevzemnika;

(b) se vsa dejanja, ki so potrebna za odobritev pomoči in/ali podpore, in vse prijave prenosnika pred prenosom pripišejo prevzemniku za namene uporabe ustreznih predpisov Unije;

(c) se preneseno kmetijsko gospodarstvo šteje, kadar je to ustrezno, za ločeno kmetijsko gospodarstvo v zvezi z zadevnim letom zahtevkov.

5. Države članice lahko določijo, kadar je to ustrezno, da se pomoč in/ali podpora odobri prenosniku. V takem primeru:

(a) se prevzemniku ne odobri nobena pomoč ali podpora;

(b) države članice smiselno uporabljajo zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4.

Člen 9

Uradna obvestila

1. Države članice vsako leto do 15. julija Komisiji za vse sheme neposrednih plačil, ukrepe za razvoj podeželja in tehnično pomoč ter sheme podpore v vinskem sektorju iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 sporočijo kontrolne podatke in kontrolno statistiko za predhodno koledarsko leto ter zlasti:

(a) podatke v zvezi s posameznimi upravičenci v smislu vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo, prijavljenih površin in živali in/ali površin in živali, za katere se zahteva plačilo, ter rezultatov upravnih pregledov, pregledov na kraju samem in naknadnih pregledov;

(b) kadar je ustrezno, rezultate pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo, vključno z ustreznimi zmanjšanji in izključitvami.

Taka uradna obvestila se pošiljajo po elektronski poti na podlagi tehničnih specifikacij za prenos kontrolnih podatkov in kontrolne statistike, ki jih državam članicam zagotovi Komisija.

2. Države članice Komisijo do 15. julija 2015 uradno obvestijo o poročilu v zvezi z možnostmi, izbranimi za kontrolo zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo, in pristojnimi kontrolnimi organi, odgovornimi za preglede zahtev in standardov v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Naknadne spremembe v zvezi z informacijami, zagotovljenimi v navedenem poročilu, se sporočijo nemudoma.

3. Države članice vsako leto do 15. julija Komisijo uradno obvestijo o poročilu v zvezi z ukrepi, sprejetimi za upravljanje in kontrolo prostovoljne vezane podpore v zvezi s predhodnim koledarskim letom.

4. Računalniški podatki, vzpostavljeni kot del integriranega sistema, se uporabljajo za podporo informacijam, ki jih je treba v okviru sektorskih predpisov poslati Komisiji.







NASLOV II

INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM







POGLAVJE I

Splošna pravila

▼M1

Člen 10

Predplačila za neposredna plačila

Če država članica plača predplačila za neposredna plačila v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se prilagoditvena stopnja za finančno disciplino iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ne upošteva za izračun navedenih predplačil.

Pri izplačilu preostalega zneska, ki se upravičencem odobri od 1. decembra, se upošteva prilagoditvena stopnja za finančno disciplino, ki se uporablja za zadevno leto zahtevka za skupni znesek neposrednih plačil v zvezi z navedenim letom.

▼B







POGLAVJE II

Vloge za pomoč in zahtevki za plačila







Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 11

Poenostavitev postopkov

1. Razen če ni drugače določeno v uredbah (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013, Delegirani uredbi (EU) št. 640/2014 ali tej uredbi, lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se kakršna koli obvestila na podlagi te uredbe od upravičenca za organe in obratno pošiljajo po elektronski poti, če to ne povzroči razlikovanja med upravičenci in če so sprejeti ustrezni ukrepi, zlasti za zagotovitev, da:

(a) je upravičenec nedvoumno opredeljen;

(b) upravičenec izpolnjuje vse zahteve na podlagi zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja;

(c) so poslani podatki zanesljivi z vidika pravilnega upravljanja zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja; če se uporabijo podatki iz računalniške zbirke podatkov za živali, kot je opredeljena v točki 9 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, navedena podatkovna zbirka omogoča raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja;

(d) pristojni organi spremne dokumente, ki jih ni mogoče poslati po elektronski poti, prejmejo v enakih rokih, kot veljajo za pošiljanje z neelektronskimi sredstvi.

2. Države članice lahko v zvezi s predložitvijo vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo pod pogoji iz odstavka 1 zagotovijo poenostavljene postopke, kadar so podatki že na voljo organom, zlasti kadar se stanje ni spremenilo od zadnje predložitve vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo v okviru zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Države članice se lahko odločijo uporabiti podatke, pridobljene iz virov podatkov, ki so na voljo nacionalnim organom za namene vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo. V takem primeru država članica zagotovi, da navedeni viri podatkov omogočajo raven zanesljivosti, potrebno za pravilno upravljanje podatkov, da se zagotovijo zanesljivost, celovitost in varnost takih podatkov.

3. Kadar je mogoče, lahko pristojni organ zahteva, da se informacije, ki se zahtevajo v katerih koli spremnih dokumentih, predložijo skupaj z vlogo za pomoč ali zahtevkom za plačilo neposredno iz vira informacij.

▼M1

4. Kadar integrirani sistem določa vnaprej pripravljeni obrazec in ustrezni grafični prikaz iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in sicer z vmesnikom, temelječem na geografskem informacijskem sistemu, ki omogoča obdelavo prostorskih in alfanumeričnih podatkov o prijavljenih površinah (v nadaljnjem besedilu: geoprostorski obrazec vloge za pomoč), lahko države članice odločijo uvesti sistem predhodnih navzkrižnih preverjanj (v nadaljnjem besedilu: predhodna preverjanja), ki vključuje vsaj navzkrižna preverjanja iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 29(1) te uredbe. Rezultati se sporočijo upravičencu v 26 koledarskih dneh po končnem roku za predložitev zbirne vloge, vloge za pomoč ali zahtevkov za plačilo iz člena 13 te uredbe. Če pa to obdobje 26 koledarskih dni poteče pred končnim rokom za sporočanje sprememb v skladu s členom 15(2) te uredbe, se rezultati sporočijo upravičencu najpozneje na koledarski dan po končnem datumu za sporočanje sprememb v zadevnem letu.

Države članice se lahko odločijo za izvedbo takih predhodnih preverjanj na regionalni ravni, pod pogojem, da se sistem, ki uporablja geoprostorski obrazec vloge za pomoč, vzpostavi na regionalni ravni.

5. Če je upravičenec skupina oseb, ki zaprosijo za podporo za kmetijsko-okoljske-podnebne ukrepe, kot so navedeni v členu 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 (v nadaljnjem besedilu: kolektiv), se države članice lahko odločijo za odstopanje od zahteve iz člena 14 te uredbe, da zahtevek za plačilo vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do podpore, in od omejitve iz člena 13 te uredbe, da se vsi ustrezni podatki za pravilno administrativno in finančno upravljanje podpore predložijo do končnega datuma predložitve zahtevka za plačilo, z uvedbo poenostavljenega letnega zahtevka za plačilo (v nadaljnjem besedilu: kolektivni zahtevek), ki ga predloži kolektiv.

Členi 2, 3, 4, 9, 11, 13, 15 in 16, 17(1) in (3) do (9) ter členi 21, 24, 25, 27, 28, 29, 35, 38, 39, 40, 42, 43 in 45 te uredbe ter členi 4, 12 in 13 Uredbe (EU) št. 640/2014 se smiselno uporabljajo glede na posebne zahteve, določene za kolektivni zahtevek.

Države članice za kolektive vključijo opis upravnega dogovora v program razvoja podeželja.

▼B

Člen 12

Splošne določbe v zvezi z zbirno vlogo in s predložitvijo vloge za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja

1. Če države članice v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določijo, da bodo vloge za pomoč za neposredna plačila in zahtevki za plačilo za ukrepe za razvoj podeželja zajeti z zbirno vlogo, se členi 20, 21 in 22 te uredbe uporabljajo smiselno v zvezi s posebnimi zahtevami, določenimi glede na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo v okviru navedenih shem ali ukrepov.

2. ►C1 Upravičenec, ki zaprosi za pomoč in/ali podporo na podlagi katerega koli neposrednega plačila na površino ali ukrepa za razvoj podeželja na površino, lahko vloži samo eno zbirno vlogo na leto. ◄

3. Države članice zagotovijo ustrezne postopke za predložitev vlog za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja.

Člen 13

Končni rok za predložitev zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo

1. Države članice določijo končne roke, do katerih se predložijo zbirna vloga, vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo. Končni roki so najpozneje 15. maja vsako leto. Vendar lahko Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska določijo poznejši datum, ki ne sme biti poznejši od 15. junija.

Države članice pri določitvi končnih rokov upoštevajo obdobje, potrebno za to, da so na voljo vsi ustrezni podatki za pravilno administrativno in finančno upravljanje pomoči in/ali podpore, in zagotovijo, da se lahko načrtujejo učinkoviti pregledi.

2. V skladu s postopkom iz drugega odstavka člena 78 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se lahko končni roki iz odstavka 1 tega člena na nekaterih območjih s posebnimi vremenskimi razmerami določijo na poznejši datum.

Člen 14

Vsebina zbirne vloge ali zahtevka za plačilo

1. Zbirna vloga ali zahtevek za plačilo vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči in/ali podpore, zlasti:

(a) identiteto upravičenca;

(b) podrobnosti o zadevnih shemah neposrednih plačil in/ali ukrepih za razvoj podeželja;

(c) identifikacijo plačilnih pravic v skladu s sistemom za identifikacijo in registracijo iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za namene sheme osnovnega plačila;

(d) podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu, njihove površine, izražene v hektarjih na dve decimalni mesti, njihove lokacije in po potrebi dodatne specifikacije o uporabi kmetijskih parcel;

(e) kadar je ustrezno, podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja;

(f) kadar je ustrezno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevne sheme in/ali ukrepa;

(g) izjavo upravičenca, da je seznanjen s pogoji v zvezi z zadevnimi shemami neposrednih plačil in/ali ukrepi za razvoj podeželja;

(h) kadar je ustrezno, navedbo upravičenca, da je vključen na seznam nekmetijskih podjetij ali dejavnosti iz prvega in drugega pododstavka člena 9(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013.

2. Za identifikacijo plačilnih pravic iz odstavka 1(c) je na vnaprej pripravljenih obrazcih, zagotovljenih upravičencu v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, navedena identifikacija plačilnih pravic v skladu s sistemom za identifikacijo in registracijo iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

3. Države članice lahko v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila odstopajo od tega člena in člena 17 te uredbe v zvezi s plačilnimi pravicami.

▼M8 —————

▼M1

Člen 14a

Kolektivni zahtevki

1. Kadar država članica uporabi možnost uvedbe kolektivnih zahtevkov, se člen 14 za take kolektivne zahtevke ne uporablja.

2. Kolektiv predloži en kolektivni zahtevek na leto.

3. Kolektivni zahtevek vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do podpore, z izjemo informacij za obveznosti, vključene v kmetijsko–okoljske–podnebne operacije, kot so navedene v členu 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013. Kolektivni zahtevek vsebuje zlasti:

(a) identiteto kolektiva;

(b) identifikacijsko oznako za vsakega člana, ki sodeluje v kolektivu;

(c) sklicevanje na vlogo za podporo, ki jo je predložil kolektiv;

(d) podrobnosti o zadevnih kmetijsko-okoljskih-podnebnih operacijah;

(e) podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu, njihove površine, izražene v hektarjih na dve decimalni mesti, njihove lokacije in po potrebi dodatne specifikacije o uporabi kmetijskih parcel;

(f) kadar je ustrezno, podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja;

(g) kadar je to primerno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevnega ukrepa;

(h) izjavo kolektiva z navedbo, da so zadevni člani seznanjeni s pogoji v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja in finančnimi posledicami v primerih neskladnosti.

Kadar vloga za podporo, ki jo predloži kolektiv, vsebuje informacije iz točk (b), (d) in (h) prvega pododstavka, se navedene informacije lahko nadomestijo s sklicevanjem na navedeno vlogo za podporo.

4. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 3 lahko države članice odločijo, da kolektivni zahtevek vsebuje vse podatke glede obveznosti, ki jih vključujejo kmetijsko–okoljske–podnebne operacije.

5. Kolektiv obvesti pristojni organ o vsaki obveznosti, ki jo vključujejo kmetijsko–okoljske–podnebne operacije, najpozneje 14 koledarskih dni pred prevzemom obveznosti. Države članice določijo ustrezne postopke za to uradno obvestilo.

Kadar so podatki v zvezi z obveznostmi, vključenimi v kmetijsko–okoljske–podnebne operacije, zajeti v kolektivnem zahtevku v skladu z odstavkom 4, o obveznostih ni treba obvestiti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, razen če se spremeni vrsta, čas ali lokacija obveznosti.

▼M8

Člen 15

Spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo

1. Po končnem roku za predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo se lahko v zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo dodajo posamezne kmetijske parcele ali posamezne plačilne pravice ali se te parcele ali pravice v vlogi ali zahtevku prilagodijo, če se upoštevajo zahteve v okviru zadevnih shem neposrednih plačil ali ukrepov za razvoj podeželja.

Spremembe glede uporabe sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja v zvezi s posameznimi kmetijskimi parcelami ali v zvezi s plačilnimi pravicami, ki so že prijavljene v zbirni vlogi, se lahko izvedejo pod enakimi pogoji.

Kadar spremembe iz prvega in drugega pododstavka vplivajo na katere koli spremne dokumente ali pogodbe, ki jih je treba predložiti, se lahko taki dokumenti ali pogodbe ustrezno spremenijo.

1a. Kadar je bil upravičenec obveščen o rezultatih predhodnih preverjanj, kot so navedena v členu 11(4), lahko navedeni upravičenec spremeni zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo, da bi se vključili vsi potrebni popravki v zvezi s posameznimi parcelami glede na rezultate navedenih navzkrižnih preverjanj, kadar ti kažejo na morebitne neskladnosti.

1b. Kadar se v skladu s členom 40a opravijo pregledi s spremljanjem in pristojni organi sporočijo začasne rezultate na ravni parcel, kot je navedeno v točki (d) člena 40a(1), lahko upravičenci spremenijo zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo glede prilagoditve ali uporabe posameznih kmetijskih parcel, ki se pregledujejo s spremljanjem, če se upoštevajo zahteve iz zadevnih shem neposrednih plačil ali ukrepov za razvoj podeželja. V primerih, ko sprememba zbirne vloge ali zahtevka za plačilo povzroči povečanje prijavljene površine, se lahko dodajo posamezne plačilne pravice.

2. Spremembe, narejene v skladu s prvim in drugim pododstavkom odstavka 1, se pristojnemu organu sporočijo do 31. maja zadevnega leta, razen v primeru Estonije, Latvije, Litve, Finske in Švedske, v katerih se sporočijo do 15. junija zadevnega leta.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice določijo zgodnejši končni rok za sporočanje takih sprememb. Vendar navedeni rok ni prej kot 15 koledarskih dni po končnem roku za predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo, določenem v skladu s členom 13(1).

Z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka lahko države članice upravičencem v ustrezno utemeljenih okoliščinah dovolijo poznejše spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo glede uporabe kmetijskih parcel, prijavljenih za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali plačilo v okviru območij Natura 2000 in na podlagi okvirne direktive o vodah v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1305/2013, če to upravičenca ne postavi v ugodnejši položaj glede izpolnjevanja obveznosti na podlagi prvotne vloge. V takem primeru se lahko države članice odločijo določiti končni rok za sporočanje teh sprememb pristojnemu organu.

Takšno sporočanje je pisno ali prek geoprostorskega obrazca vloge za pomoč.

2a. Spremembe po predhodnih preverjanjih, opravljene v skladu z odstavkom 1a, se pristojnemu organu sporočijo najpozneje devet koledarskih dni po končnem roku za sporočanje rezultatov predhodnih preverjanj iz člena 11(4) upravičencu.

Takšno sporočanje je pisno ali prek geoprostorskega obrazca vloge za pomoč.

2b. Spremembe po sporočitvi začasnih rezultatov na ravni parcel, kot je navedeno v točki (d) člena 40a(1), ki se izvedejo v skladu z odstavkom 1b, se pristojnemu organu sporočijo do roka, ki ga navedeni organ določi na ravni sheme pomoči ali podpornega ukrepa ali vrste operacije. Rok je vsaj 15 koledarskih dni pred datumom plačila prvega obroka ali predplačila v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Takšno sporočanje je pisno ali prek geoprostorskega obrazca vloge za pomoč.

3. Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnem koli primeru neskladnosti v zbirni vlogi ali zahtevku za plačilo, ali če je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali če se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, spremembe v skladu z odstavkom 1 niso dovoljene v zvezi s kmetijskimi parcelami, pri katerih je bila ugotovljena neskladnost.

Za namene prvega pododstavka se obveznost iz točke (d) člena 40a(1) ne šteje za obvestilo upravičencu o nameri pristojnega organa, da opravi pregled na kraju samem.

▼B

Člen 16

Popravek vnaprej pripravljenih obrazcev

Ob predložitvi obrazca zbirne vloge, vloge za pomoč in/ali zahtevka za plačilo upravičenec popravi vnaprej pripravljeni obrazec iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, če je prišlo do kakršnih koli sprememb, zlasti prenosov plačilnih pravic v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali če je katera izmed informacij, navedenih na vnaprej pripravljenih obrazcih, nepravilna.







Oddelek 2

Vloge za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino

Člen 17

Posebne zahteve v zvezi z vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino

▼M1

1. Za namen identifikacije vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu in/ali nekmetijskega zemljišča, kot so navedeni v členu 14(1)(d) in (e), pristojni organ upravičencu zagotovi geoprostorski obrazec vloge za pomoč.

▼B

2. Odstavek 1 se uporablja, kakor sledi:

(a) od leta zahtevkov 2016 za število upravičencev, ki ustreza številu, ki je potrebno za pokrivanje vsaj 25 % skupne površine, ugotovljene za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v predhodnem letu;

(b) od leta zahtevkov 2017 za število upravičencev, ki ustreza številu, ki je potrebno za pokrivanje vsaj 75 % skupne površine, ugotovljene za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v predhodnem letu;

(c) od leta zahtevkov 2018 za vse upravičence.

3. Če upravičenec vloge za pomoč in/ali zahtevka za plačilo ne more predložiti z uporabo geoprostorskega obrazca vloge za pomoč, mu pristojni organ zagotovi bodisi:

(a) potrebno tehnično pomoč bodisi

(b) vnaprej pripravljene obrazce in ustrezne grafične prikaze v papirni obliki. V takem primeru pristojni organi informacije, ki jih prejme od upravičenca, prepiše v geoprostorski obrazec vloge za pomoč.

4. Na vnaprej pripravljenih obrazcih, zagotovljenih upravičencu, sta navedeni največja upravičena površina na referenčno parcelo v skladu s točkama (a) in (b) člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 in površina, ugotovljena v predhodnem letu na kmetijsko parcelo za namene sheme osnovnega plačila, sheme enotnega plačila na površino in/ali ukrepa za razvoj podeželja na površino.

V grafičnem prikazu, zagotovljenem upravičencu v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, so prikazane meje in enotna identifikacija referenčnih parcel, kot je navedena v členu 5(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, ter meje kmetijskih parcel, ugotovljenih v predhodnem letu, da bi lahko upravičenec pravilno navedel velikost in lokacijo vsake kmetijske parcele. Od leta zahtevkov 2016 so v njem navedene tudi vrsta, velikost in lokacija površin z ekološkim pomenom, ugotovljenih v predhodnem letu.

5. Upravičenec nedvoumno opredeli in prijavi površino vsake kmetijske parcele in, kadar je to ustrezno, vrsto, velikost in lokacijo površin z ekološkim pomenom. V zvezi s plačilom za zeleno komponento upravičenec navede tudi uporabo prijavljenih kmetijskih parcel.

V ta namen lahko potrdi informacije, ki so že navedene na vnaprej pripravljenem obrazcu. Vendar če informacije o površini, lokaciji ali mejah kmetijske parcele ali, kadar je to ustrezno, velikosti in lokaciji površin z ekološkim pomenom niso pravilne ali popolne, upravičenec popravi ali spremeni vnaprej pripravljeni obrazec.

Pristojni organ na podlagi popravkov ali dopolnitev, ki jih je upravičenec vnesel v vnaprej pripravljeni obrazec, presodi, ali je treba ustrezno referenčno parcelo posodobiti, pri čemer upošteva člen 5(3) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

6. Kadar upravičenec izvaja enakovredne prakse v skladu s členom 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013 na podlagi zavez, sprejetih v skladu s členom 39(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 ( 4 ) ali členom 28(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, se zaveza navede v vlogi za pomoč s sklicevanjem na ustrezni zahtevek za plačilo.

Kadar upravičenec izvaja enakovredne prakse na podlagi nacionalnih ali regionalnih shem okoljskega certificiranja v skladu s členom 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v zvezi z vnaprej pripravljenim obrazcem in prijavo upravičenca smiselno uporabljata odstavka 4 in 5 tega člena.

Za namen regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in za del obveznosti glede površine z ekološkim pomenom, ki jih morajo upravičenci izpolnjevati posamezno, upravičenci, ki sodelujejo v takem regionalnem ali skupinskem izvajanju, za vsako kmetijsko parcelo nedvoumno opredelijo in prijavijo vrsto, velikost in lokacijo površine z ekološkim pomenom v skladu z odstavkom 5 tega člena. Upravičenci se v svoji vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo sklicujejo na prijavo regionalnega ali skupinskega izvajanja, kot je navedena v členu 18 te uredbe.

7. Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, v skladu s členom 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zbirna vloga vsebuje:

(a) vse informacije, potrebne za identifikacijo parcel, posejanih s konopljo, z navedbo sort uporabljenih semen;

(b) navedbo količin uporabljenih semen (kg na hektar);

▼M5

(c) uradne etikete na embalaži semen v skladu z Direktivo Sveta 2002/57/ES ( 5 ), in zlasti s členom 12 Direktive, ali kateri koli drug dokument, ki ga država članica priznava za enakovrednega. ali, v primeru ohranjevalnih sort, certificiranih v skladu z Direktivo Komisije 2008/62/ES ( 6 ), etikete dobaviteljev ali tiskani ali odtisnjeni zapis, ki se uporabljajo na embalaži semen ohranjevalnih sort iz člena 18 navedene direktive.

▼M3

Če se setev opravi po končnem roku za predložitev zbirne vloge, se etikete z odstopanjem od točke (c) iz prvega pododstavka predložijo najpozneje do 30. junija. Vendar se za konopljo, ki se prideluje kot naknadni posevek, etikete predložijo do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do 1. septembra. Kadar je treba etikete predložiti tudi drugim nacionalnim organom, lahko države članice določijo, da se navedene etikete vrnejo upravičencu potem, ko so bile predložene v skladu z navedeno točko. Vrnjene etikete se označijo kot uporabljene za vlogo.

▼B

8. Za posebno plačilo za bombaž iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 zbirna vloga vsebuje:

(a) ime uporabljene sorte semen bombaža;

(b) kadar je ustrezno, ime in naslov odobrene medpanožne organizacije, v katero je upravičenec včlanjen.

9. Površine, ki se ne uporabljajo za namene shem pomoči, določenih v naslovih III, IV in V Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali za sheme podpor v vinskem sektorju, kot so navedene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, se prijavijo v eni ali več rubrikah „druge uporabe“.

Člen 18

Prijava regionalnega ali skupinskega izvajanja

Za vsako regionalno ali skupinsko izvajanje v skladu s členom 46(5) ali (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se predloži prijava regionalnega ali skupinskega izvajanja, ki dopolnjuje vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo vsakega sodelujočega upravičenca.

Prijava vsebuje vse potrebne dodatne informacije, da se preveri skladnost z obveznostmi glede regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) ali (6) navedene uredbe, zlasti:

(a) enotno identifikacijo vsakega sodelujočega upravičenca;

(b) najmanjši odstotni delež, ki ga mora izpolnjevati vsak sodelujoči upravičenec posamezno, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 46(6) navedene uredbe;

(c) skupno površino povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom, kot so navedene v členu 46(5) navedene uredbe, ali skupne površine z ekološkim pomenom, kot je navedena v členu 46(6) navedene uredbe in v zvezi s katero se obveznosti izpolnjujejo skupaj;

(d) vnaprej pripravljeni grafični prikaz, v katerem so prikazane meje in enotna identifikacija referenčnih parcel, ki se uporabijo za nedvoumno opredelitev povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom ali skupne površine z ekološkim pomenom ter navedbo njihovih meja.

Če v primeru regionalnega izvajanja podroben načrt iz člena 46(6) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 vsebuje vse informacije, navedene v drugem pododstavku tega člena, se lahko prijava iz prvega pododstavka nadomesti s sklicevanjem na načrt.

V primeru skupinskega izvajanja se prijava iz prvega pododstavka dopolni s pisnim dogovorom iz člena 47(4) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.

Člen 19

Vloge v zvezi s sodelovanjem v shemi za male kmete in umikom iz nje

1. Vloge za sodelovanje v shemi za male kmete iz člena 62(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, predložene leta 2015, vsebujejo sklicevanje na zbirno vlogo, ki jo je za leto zahtevkov 2015 predložil isti upravičenec, in po potrebi izjavo upravičenca, da je seznanjen s posebnimi pogoji v zvezi s shemo za male kmete, določenimi v členu 64 navedene uredbe.

Države članice lahko določijo, da se vloga iz prvega pododstavka predloži skupaj z zbirno vlogo ali kot del zbirne vloge.

2. Države članice od leta zahtevkov 2016 zagotovijo poenostavljen postopek za vložitev vloge iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

3. Vnaprej pripravljeni obrazci, ki se uporabijo v postopku za vložitev vloge iz odstavka 2, se pripravijo na podlagi informacij, navedenih v zbirni vlogi, predloženi za leto zahtevkov 2015, in vsebujejo zlasti:

(a) vse dodatne informacije, potrebne za ugotovitev skladnosti s členom 64 Uredbe (EU) št. 1307/2013, in po potrebi vse dodatne informacije, potrebne za potrditev, da upravičenec še vedno izpolnjuje pogoje iz člena 9 navedene uredbe;

(b) izjavo upravičenca, da je seznanjen s posebnimi pogoji v zvezi s shemo za male kmete, določenimi v členu 64 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Kadar se države članice odločijo za metodo plačila iz točke (a) prvega pododstavka člena 63(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ne da bi uporabile tretji pododstavek navedenega člena, se vnaprej pripravljeni obrazci na podlagi odstopanja od prvega pododstavka tega odstavka zagotovijo v skladu z oddelkom 1 tega poglavja.

4. Upravičenci, ki se odločijo za umik iz sheme za male kmete za leto po letu 2015 v skladu z drugim pododstavkom člena 62(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 ali členom 62(2) navedene uredbe, pristojni organ obvestijo o svojem umiku v skladu s pravili, ki jih določijo države članice.







Oddelek 3

Druge vloge

Člen 20

Posebne določbe v zvezi z vlogami za pomoč

Upravičenec, ki ne zaprosi za pomoč v okviru sheme pomoči na površino, ampak zaprosi za pomoč v okviru druge sheme, navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, ali za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in ima na voljo kmetijsko površino, navedene površine prijavi na obrazcu vloge za pomoč v skladu s členom 17 te uredbe.

Upravičenec, za katerega veljajo samo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, na obrazcu vloge za pomoč prijavi površine, ki jih ima na voljo, za vsako koledarsko leto, v katerem se navedene obveznosti uporabljajo.

Vendar lahko države članice upravičence oprostijo obveznosti iz prvega in drugega pododstavka, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki zagotavljajo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 61 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 21

Zahteve v zvezi z vlogo za pomoč na žival in zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival

1. Vloga za pomoč na žival, kot je opredeljena v točki 15 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, ali zahtevek za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival, kot so opredeljeni v točki 14 drugega pododstavka člena 2(1) navedene uredbe, vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči in/ali podpore, in zlasti:

(a) identiteto upravičenca;

(b) sklicevanje na zbirno vlogo, če je že bila predložena;

(c) število živali vsake vrste, za katero se predloži vloga za pomoč na žival ali zahtevek za plačilo, in pri govedu identifikacijsko oznako živali;

(d) kadar je ustrezno, zavezo upravičenca, da bo imel živali iz točke (c) na svojem kmetijskem gospodarstvu v obdobju, ki ga določi država članica, in informacije o lokaciji ali lokacijah, na katerih bodo živali v zadevnem obdobju;

(e) kadar je ustrezno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevne sheme ali ukrepa;

(f) izjavo upravičenca, da je seznanjen s pogoji v zvezi z zadevno pomočjo in/ali podporo.

2. Vsak imetnik živali ima pravico, da od pristojnega organa brez omejitev, v primernih časovnih presledkih in brez pretiranih zamud pridobi informacije o podatkih iz računalniške zbirke podatkov za živali, ki se nanašajo nanj in na njegove živali. ►C1 Upravičenec ob predložitvi vloge za pomoč na žival ali zahtevka za plačilo na žival izjavi, da so podatki pravilni in popolni, ali nepravilne podatke popravi ali manjkajoče podatke dopolni. ◄

3. ►C1 Države članice lahko določijo, da nekaterih informacij iz odstavka 1 ni treba vključiti v vlogo za pomoč na žival ali zahtevek za plačilo na žival, če so bile pristojnemu organu že sporočene. ◄

4. ►C1 Države članice lahko uvedejo postopke, po katerih se lahko podatki iz računalniške zbirke podatkov za živali uporabijo za namene vloge za pomoč na žival ali zahtevka za plačilo na žival, če računalniška zbirka podatkov za živali omogoča raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči ali podpornih ukrepov na ravni posameznih živali. ◄

Postopki iz prvega pododstavka lahko vključujejo sistem, po katerem lahko upravičenec zaprosi za pomoč in/ali podporo za vse živali, ki na datum ali v obdobju, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za pomoč in/ali podporo na podlagi podatkov v računalniški zbirki podatkov za živali.

V takem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev:

(a) da sta v skladu z določbami, ki veljajo za zadevno shemo pomoči in/ali podporni ukrep, datum ali obdobje iz drugega pododstavka jasno opredeljena in znana upravičencu;

(b) da upravičenec ve, da se vse potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, štejejo za živali, pri katerih so bile ugotovljene neskladnosti, kot je navedeno v členu 31 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

▼M4

4a. Za vrste s kratkim proizvodnim ciklom, ki prejemajo podporo v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1305/2013, lahko države članice, če računalniških zbirk podatkov ni, uvedejo postopke, s katerimi je treba uporabiti podatke iz potrdila o zakolu ali drugih spremnih dokumentov za namene zahtevka za plačilo na žival. Navedeni podatki omogočajo raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnega podpornega ukrepa na ravni posameznih živali.

Postopki iz prvega pododstavka lahko vključujejo sistem, po katerem upravičenec zaprosi za podporo za vse živali, ki na datum ali v obdobju, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za podporo na podlagi podatkov, navedenih v potrdilih o zakolu ali drugih spremnih dokumentih.

V takem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da sta, v skladu z določbami, ki se uporabljajo za zadevni podporni ukrep, datum ali obdobje iz drugega pododstavka jasno opredeljena in znana upravičencu.

▼B

5. Države članice lahko določijo, da se nekatere informacije iz odstavka 1 lahko pošljejo ali se pošljejo prek organa ali organov, ki ga ali jih same odobrijo. Vendar za poslane podatke ostaja odgovoren upravičenec.







Oddelek 4

Posebne določbe v zvezi s plačilnimi pravicami

Člen 22

Dodelitev ali povečanje vrednosti plačilnih pravic

1. Vloge za dodelitev plačilnih pravic ali povečanje vrednosti plačilnih pravic v okviru sheme osnovnega plačila v skladu s členi 20, 24, 30, razen odstavka 7(e), in 39 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se predložijo do datuma, ki ga določijo države članice. Določeni datum ni poznejši od 15. maja zadevnega koledarskega leta.

Vendar lahko Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska določijo poznejši datum, ki ni poznejši od 15. junija zadevnega koledarskega leta.

2. Države članice lahko določijo, da se vloga za dodelitev plačilnih pravic predloži sočasno z vlogo za pomoč v okviru sheme osnovnega plačila.

Člen 23

Izterjava neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic

1. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da je bilo število dodeljenih plačilnih pravic preveliko, se presežno število dodeljenih plačilnih pravic vrne v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve iz člena 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Če je napako iz prvega pododstavka storil pristojni organ ali drug organ in če upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti, se vrednost preostalih plačilnih pravic, dodeljenih navedenemu upravičencu, ustrezno prilagodi.

Če je medtem upravičenec, ki ga zadeva dodelitev prevelikega števila plačilnih pravic, plačilne pravice prenesel na druge upravičence, tudi za prevzemnike velja obveznost iz prvega pododstavka, sorazmerno s številom plačilnih pravic, ki so bile prenesene nanje, če upravičenec, ki so mu bile plačilne pravice prvotno dodeljene, nima na voljo zadostnega števila plačilnih pravic za kritje števila neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic.

2. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da so bili plačila, ki jih je upravičenec prejel za leto 2014, kot so navedena v prvem pododstavku člena 26(2) navedene uredbe, ali vrednost plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na datum predložitve svoje vloge za leto 2014, kot so navedene v prvem pododstavku člena 26(3) navedene uredbe, ali vrednost na enoto plačilnih pravic, kot je navedena v členu 26(5) navedene uredbe, ali povečanje vrednosti na enoto plačilnih pravic, kot je navedeno v členu 30(10) navedene uredbe, ali skupna vrednost pomoči, ki jo je upravičenec prejel za koledarsko leto pred izvajanjem sheme osnovnega plačila, kot je navedena v prvem pododstavku člena 40(3) navedene uredbe, preveliki, se vrednost navedenih plačilnih pravic, ki temelji na nepravilni referenčni vrednosti za zadevnega upravičenca, ustrezno prilagodi.

Navedena prilagoditev se opravi tudi v zvezi s plačilnimi pravicami, ki so bile medtem prenesene na druge upravičence.

Vrednost zmanjšanja se vrne v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve iz člena 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

3. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da je pri istem upravičencu nastal položaj iz odstavkov 1 in 2, se prilagoditev vrednosti vseh plačilnih pravic, kot je navedena v odstavku 2, opravi, preden se neupravičeno dodeljene plačilne pravice vrnejo v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve v skladu z odstavkom 1.

4. Prilagoditve števila in/ali vrednosti plačilnih pravic, določene v tem členu, ne povzročijo sistematičnega preračunavanja preostalih plačilnih pravic.

5. Države članice se lahko odločijo, da ne bodo izterjale neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic, kadar je skupna vrednost navedenih plačilnih pravic, kot je v času preverjanja zaradi prilagoditev, določenih v tem členu, navedena v elektronskem registru za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, 50 EUR ali manj za katero koli leto, v katerem se izvaja shema osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013.

Neupravičeno izplačani zneski za leta zahtevkov pred prilagoditvami se izterjajo v skladu s členom 7 te uredbe. Pri določitvi takih neupravičeno izplačanih zneskov se upošteva učinek prilagoditev iz tega člena na število in, kjer je ustrezno, vrednost plačilnih pravic za vsa zadevna leta.







NASLOV III

PREGLEDI







POGLAVJE I

Skupne določbe

Člen 24

Splošna načela

1. Upravni pregledi in pregledi na kraju samem, določeni v tej uredbi, se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito preverjanje:

(a) pravilnosti in popolnosti informacij, navedenih v vlogi za pomoč, vlogi za podporo, zahtevku za plačilo ali drugi prijavi;

(b) skladnosti z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi za zadevno shemo pomoči in/ali podporni ukrep ter pogoji za odobritev pomoči in/ali podpore ali oprostitve obveznosti;

(c) zahtev in standardov, upoštevnih za navzkrižno skladnost.

2. Države članice zagotovijo, da se lahko skladnost z vsemi veljavnimi pogoji, določenimi z zakonodajo Unije ali v zadevni nacionalni zakonodaji in dokumentih, ki vsebujejo izvedbena pravila, ali s programom razvoja podeželja, preveri na podlagi niza preverljivih kazalnikov, ki jih določijo države članice.

3. Rezultati upravnih pregledov in pregledov na kraju samem se ocenijo, da se ugotovi, ali bi lahko kakršne koli ugotovljene težave na splošno pomenile tveganje za druge podobne dejavnosti, upravičence ali druge organe. Pri oceni se opredelijo tudi vzroki takega položaja, kakršna koli nadaljnja preučitev, ki bo morda potrebna, ter potrebni popravni in preventivni ukrepi.

▼M6

4. Pristojni organ opravi preglede na terenu, če fotointerpretacija satelitskih ortofoto posnetkov ali ortofoto posnetkov iz zraka ali drugi ustrezni dokazi, vključno z dokazi, ki jih upravičenec predloži na zahtevo pristojnega organa, ne zagotovijo rezultatov, ki bi omogočali dokončne ugotovitve v skladu z zahtevami pristojnega organa v zvezi z upravičenostjo ali, kjer je primerno, pravilno velikostjo površine, ki je predmet upravnega pregleda ali pregleda na kraju samem.

▼B

5. To poglavje se uporablja tudi za vse preglede, opravljene na podlagi te uredbe, in brez poseganja v posebna pravila, določena v naslovih IV in V. Vendar se odstavek 3 ne uporablja za naslov V.

Člen 25

Napoved pregledov na kraju samem

Pregledi na kraju samem se lahko napovejo, če to ne posega v njihov namen ali učinkovitost. Vsaka napoved je strogo omejena na najkrajše potrebno obdobje in ne presega 14 dni.

▼M1

Vendar napoved pri pregledih na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč na žival ali zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ali obveznosti, sporočenih v skladu s členom 14a(5), ne presega 48 ur, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Kadar zakonodaja, ki se uporablja za akte in standarde, upoštevane za navzkrižno skladnost, zahteva nenapovedane preglede na kraju samem, se poleg tega navedena pravila uporabljajo tudi v primeru pregledov na kraju samem, povezanih z navzkrižno skladnostjo.

▼B

Člen 26

Časovna razporeditev pregledov na kraju samem

1. Kadar je ustrezno, se pregledi na kraju samem, določeni s to uredbo, opravijo sočasno s kakršnimi koli drugimi pregledi, določenimi v zakonodaji Unije.

2. Za namen ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema so pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto na podlagi analize tveganj, ki jih pomenijo različne zaveze v okviru vsakega ukrepa.

▼M1

Pregledi na kraju samem v zvezi z obveznostmi, sporočenimi v skladu s členom 14a(5), se izvedejo v rokih, ki zagotavljajo učinkovito preverjanje sporočene obveznosti.

▼B

3. Pri pregledih na kraju samem se preverja skladnost z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi tistih shem pomoči ali podpornih ukrepov, za katere je bil upravičenec izbran v skladu s členom 34.

Trajanje pregledov na kraju samem je strogo omejeno na najkrajše potrebno obdobje.

4. Če je mogoče nekatera merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti preveriti le v določenem časovnem obdobju, so lahko za preglede na kraju samem potrebni poznejši dodatni obiski. V takem primeru se pregledi na kraju samem usklajujejo tako, da se število in trajanje takih obiskov pri enem upravičencu omejita na potrebni minimum. Kadar je ustrezno, se lahko taki obiski opravijo tudi z daljinskim zaznavanjem v skladu s členom 40.

Kadar so potrebni dodatni obiski v zvezi z zemljiščem v prahi, ozarami, varovalnimi pasovi, pasovi upravičenih hektarov ob gozdu, naknadnimi posevki in/ali ozelenitvijo, prijavljeno kot površino z ekološkim pomenom, ti dodatni obiski v 50 % primerov zadevajo istega upravičenca, izbranega na podlagi tveganja, v preostalih 50 % primerov pa različne dodatno izbrane upravičence. Različni dodatni upravičenci se izberejo naključno izmed vseh upravičencev, ki imajo zemljišče v prahi, ozare, varovalne pasove, pasove upravičenih hektarov ob gozdu, naknadne posevke in/ali ozelenitev, prijavljeno kot površino z ekološkim pomenom, ti obiski pa so lahko omejeni na površine, prijavljene kot zemljišče v prahi, ozare, varovalni pasovi, pasovi upravičenih hektarov ob gozdu, naknadni posevki in/ali ozelenitev.

Če so potrebni dodatni obiski, se za vsak dodatni obisk uporablja člen 25.

Člen 27

Navzkrižno obveščanje o rezultatih pregledov

Kadar je ustrezno, se pri upravnih pregledih in pregledih na kraju samem v zvezi z upravičenostjo upoštevajo domnevni primeri neskladnosti, ki so jih prijavili druge službe, organi ali organizacije.

▼M8

Države članice zagotovijo, da se vse zadevne ugotovitve v okviru pregledov skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi glede shem iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 ter zahtevami in standardi, upoštevnimi za navzkrižno skladnost, in/ali podpore na podlagi ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema navzkrižno sporočijo zadevnemu pristojnemu organu, odgovornemu za odobritev ustreznega plačila. Države članice tudi zagotovijo, da javni ali zasebni certifikacijski organi iz člena 38 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 obvestijo pristojni organ, odgovoren za odobritev plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, o kakršni koli ugotovitvi, upoštevni za pravilno odobritev takega plačila upravičencem, ki so se odločili za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi enakovrednih praks, zajetih s shemo certificiranja.

▼B

Kadar upravni pregledi ali pregledi na kraju samem v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema zajemajo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se rezultati takih pregledov navzkrižno sporočijo zaradi nadaljnjega ukrepanja v zvezi z odobritvijo plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje.







POGLAVJE II

Upravni pregledi v integriranem sistemu

Člen 28

Upravni pregledi

1. Upravni pregledi iz člena 74 Uredbe (EU) št. 1306/2013, vključno z navzkrižnim preverjanjem, omogočajo odkrivanje neskladnosti, zlasti avtomatizirano odkrivanje z uporabo računalniških sredstev. Pregledi zajemajo vse elemente, ki jih je mogoče in primerno preveriti z upravnimi pregledi. S temi pregledi se zagotovi, da:

(a) so merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti za shemo pomoči ali podporni ukrep izpolnjeni;

(b) ni dvojnega financiranja na podlagi drugih shem Unije;

(c) je vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo popoln in predložen v ustreznem roku ter da so bili po potrebi predloženi spremeni dokumenti in da ti dokazujejo upravičenost;

(d) so po potrebi izpolnjene dolgoročne zaveze.

2. Države članice lahko v zvezi s shemami pomoči za živali in ukrepi podpore na žival, kadar je to ustrezno, uporabijo dokaze, ki jih prejmejo od drugih služb, organov ali organizacij, da preverijo skladnost z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, pod pogojem, da zadevna služba, organ ali organizacija deluje v skladu s standardom, ki zadostuje za kontrolo take skladnosti.

Člen 29

Navzkrižna preverjanja

1. Kadar je ustrezno, upravni pregledi vključujejo navzkrižna preverjanja:

(a) prijavljenih plačilnih pravic oziroma prijavljenih kmetijskih parcel, da se prepreči večkratna odobritev iste pomoči ali podpore za isto koledarsko leto ali leto zahtevkov in kakršno koli neupravičeno kopičenje pomoči, odobrene na podlagi shem pomoči na površino iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in Priloge VI k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 ( 7 ) ter ukrepov podpore na površino, kot so opredeljeni v točki 21 drugega pododstavka člena 2 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;

(b) plačilnih pravic, da se preverita njihov obstoj in upravičenost do pomoči;

(c) med kmetijskimi parcelami, kot so prijavljene v zbirni vlogi in/ali zahtevku za plačilo, in informacijami, kot jih v skladu s členom 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za vsako referenčno parcelo vsebuje identifikacijski sistem za kmetijske parcele, da se preveri upravičenost površin kot takih do sheme neposrednih plačil in/ali ukrepa za razvoj podeželja;

(d) med plačilnimi pravicami in ugotovljeno površino, da se preveri, ali so pravice povezane z vsaj enakim številom upravičenih hektarjev, kot so opredeljeni v členu 32(2) do (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(e) s sistemom za identifikacijo in registracijo živali, da se preveri upravičenost do pomoči in/ali podpore ter se prepreči neupravičena večkratna odobritev iste pomoči in/ali podpore za isto koledarsko leto ali leto zahtevkov;

(f) med izjavami upravičenca v zbirni vlogi, da je član odobrene medpanožne organizacije, informacijami na podlagi člena 17(8) te uredbe in informacijami, ki jih pošljejo zadevne odobrene medpanožne organizacije, da se preveri upravičenost do povečanja pomoči iz člena 60(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(g) s katerimi se preveri skladnost z merili za odobritev medpanožnih organizacij in seznam njihovih članov vsaj enkrat vsakih pet let.

Za namene točke (c) prvega pododstavka se, kadar integrirani sistem zagotavlja geoprostorske obrazce vloge za pomoč, navzkrižna preverjanja izvedejo kot prostorski presek digitalizirane površine, prijavljene v identifikacijskem sistemu kmetijskih parcel. Poleg tega se navzkrižna preverjanja opravijo za preprečitev dvojnega uveljavljanja iste površine.

▼M6

Podatki iz vlog ali v zvezi s prosilci iz člena 34(1), za katere se ugotovi, da niso dopustne oziroma da niso upravičeni do plačila, se uporabijo za namene iz točk (a), (c) in (e) prvega pododstavka tega odstavka.

▼B

2. Znaki neskladnosti, izhajajoči iz navzkrižnega preverjanja, se preverijo z drugim ustreznim upravnim postopkom in po potrebi s pregledom na kraju samem.

3. ►C1 Če za referenčno parcelo vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo vložita dva ali več upravičencev v okviru iste sheme pomoči ali istega podpornega ukrepa in če se prijavljene kmetijske parcele prostorsko prekrivajo ali če skupna prijavljena površina presega največjo upravičeno površino, določeno v skladu s točkama (a) in (b) člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razlika pa spada v toleranco meritev, opredeljeno v skladu s členom 38 te uredbe v zvezi z navedeno referenčno parcelo, lahko država članica določi sorazmerno zmanjšanje zadevnih površin, razen če upravičenec dokaže, da je kateri koli izmed drugih zadevnih upravičencev prijavil čezmerne površine v škodo prvega. ◄







POGLAVJE III

Pregledi na kraju samem v integriranem sistemu







Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 30

Stopnja kontrole za sheme pomoči na površino, razen za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje

Za sheme pomoči na površino, ki niso plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:

(a) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013. Države članice zagotovijo, da kontrolni vzorec vsebuje vsaj 5 % vseh upravičencev, ki prijavljajo predvsem kmetijske površine, ki so površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo, v skladu s členom 10(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

(b) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za prerazporeditveno plačilo v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(c) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo za območja z naravnimi omejitvami v skladu s poglavjem 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(d) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo za mlade kmete v skladu s poglavjem 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(e) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačila na površino na podlagi prostovoljne vezane podpore v skladu s poglavjem 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(f) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo na podlagi sheme za male kmete v skladu z naslovom V Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(g) 30 % površin, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, v skladu s členom 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(h) 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za posebno plačilo za bombaž v skladu s poglavjem 2 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Člen 31

Stopnja kontrole za plačilo za zeleno komponento

1. Za plačilo za zeleno komponento kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:

(a) 5 % vseh upravičencev, ki morajo upoštevati kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: prakse zelene komponente), in ki niso del kontrolne populacije iz točk (b) in (c) (v nadaljnjem besedilu: kontrolna populacija za zeleno komponento); ta vzorec istočasno zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki imajo okoljsko občutljive površine s trajnim travinjem, ki so na območjih, zajetih z Direktivo Sveta 92/43/EGS ( 8 ) ali Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ), in nova občutljiva območja iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(b) 3 %: (i) bodisi vseh upravičencev, ki izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45 navedene uredbe; (ii) bodisi upravičencev, ki v letih, ko se člen 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 ne uporablja v državi članici, izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45(1) navedene uredbe;

(c) 5 % vseh upravičencev, ki morajo upoštevati prakse zelene komponente in uporabljajo nacionalne ali regionalne sheme okoljskega certificiranja, kot so navedene v členu 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(d) 5 % vseh upravičencev, ki sodelujejo v regionalnem izvajanju v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(e) 5 % skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;

(f) 100 % povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom, kot so navedene v členu 46(3) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

▼M6

(g) 100 % vseh parcel, na katerih velja obveznost ponovne spremembe zemljišča v zemljišče s trajnim travinjem v skladu s členom 42 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

▼B

(h) 20 % vseh upravičencev z obveznostjo ponovne spremembe zemljišča v zemljišče s trajnim travinjem v skladu s členom 44(2) in (3) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.

2. Upravičenci, ki upoštevajo prakse zelene komponente na podlagi enakovrednih praks v skladu s členom 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali ki sodelujejo v shemi za male kmete v skladu s členom 61 navedene uredbe, ali ki za celotno kmetijsko gospodarstvo izpolnjujejo zahteve iz člena 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 ( 10 ), kar zadeva ekološko kmetovanje, niso del kontrolnega vzorca in se ne prištevajo v stopnje kontrole, določene v tem členu.

▼M1

3. Kadar površine z ekološkim pomenom niso opredeljene v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele, kot je naveden v členu 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se stopnja kontrole, določena v točki (a) in točkah (c) do (e) odstavka 1, poveča za 5 % vseh upravičencev zadevne kontrolne populacije, ki morajo na kmetijski površini imeti površino z ekološkim pomenom v skladu s členoma 43 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013.

▼B

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja, kadar administrativni in kontrolni sistem zagotavlja, da so vse prijavljene površine z ekološkim pomenom opredeljene in, kadar je to ustrezno, evidentirane v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele v skladu s členom 5(2)(c) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 pred plačilom.

Člen 32

Stopnja kontrole za ukrepe za razvoj podeželja

1. Kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za ukrepe za razvoj podeželja. Za ukrepe, določene v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, se petodstotna stopnja kontrole doseže za posamezni ukrep.

Navedeni kontrolni vzorec zajema tudi vsaj 5 % upravičencev iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013, ki vključijo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko v primeru skupin oseb, kot so navedene v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, vsak posamezni član takih skupin šteje za upravičenca za izračun stopnje kontrole, določene v odstavku 1.

▼M1

2a. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2, kadar država članica uporabi možnost, da se uvede kolektivni zahtevek, kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:

(a) 5 % vseh kolektivov, ki vložijo kolektivni zahtevek; ta vzorec obenem zajema vsaj 5 % skupne površine, prijavljene v kolektivnem zahtevku v skladu s členom 14a(3) ter

(b) 5 % obveznosti, sporočenih v skladu s členom 14a(5).

▼B

3. Države članice se lahko za upravičence do večletne podpore, odobrene v skladu s členom 21(1)(a) ter členi 28, 29 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 36(a)(iv) in (v), (b)(i), (iii) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ki vključuje plačila, ki presegajo pet let, odločijo, da bodo po petem letu plačila preverile vsaj 2,5 % navedenih upravičencev.

Prvi pododstavek se uporablja za podporo, odobreno na podlagi tretjega pododstavka člena 28(6) Uredbe (EU) št. 1305/2013 po petem letu plačila zadevne zaveze.

▼M1

Kadar država članica uporabi možnost uvedbe kolektivnega zahtevka, se ta odstavek ne uporablja za kolektive.

▼B

4. Upravičenci, preverjeni na podlagi odstavka 3, se ne upoštevajo za namen odstavka 1.

Člen 33

Stopnja kontrole za sheme pomoči za živali

1. Pri shemah pomoči za živali kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, za vsako izmed shem pomoči zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za zadevno shemo pomoči.

Vendar če računalniška zbirka podatkov za živali ne omogoča ravni zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči, za zadevno shemo pomoči velja desetodstotni delež.

Izbrani kontrolni vzorec zajema vsaj 5 % vseh živali, za katere se zaprosi za pomoč na shemo pomoči.

2. Kadar je ustrezno, kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema 10 % drugih služb, organov ali organizacij, ki zagotovijo dokaze za preverjanje skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, kot je navedeno v členu 28(2).

▼M2

Člen 33a

Dodatna stopnja kontrole za preglede na kraju samem z namenom spremljanja upravičencev iz člena 19a(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014

1. Upravičenci, ki so bili predmet zmanjšane upravne kazni v skladu s členom 19a(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za shemo pomoči ali ukrep podpore na površino na podlagi čezmerne prijave, ugotovljene pri pregledu na kraju samem, so v naslednjem letu zahtevkov predmet nadaljnjega pregleda na kraju samem za navedeno zadevno shemo pomoči ali ukrep podpore.

▼M6

2. Nadaljnji pregled na kraju samem iz odstavka 1 ni potreben, če je ugotovljena čezmerna prijava vodila do posodobitve zadevnih referenčnih parcel v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 v letu ugotovitve ali če se pregledi s spremljanjem iz člena 40a te uredbe za zadevno shemo pomoči ali podporni ukrep opravijo v naslednjem letu zahtevkov in pristojnemu organu omogočajo, da ugotovi, ali je treba uporabiti upravno kazen iz člena 19a(3) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

▼B

Člen 34

Izbira kontrolnega vzorca

▼M6

1. Vloge ali prosilci, za katere se ob predložitvi ali po upravnih pregledih ali pregledih na kraju samem ugotovi, da niso dopustne oziroma da niso upravičeni do plačila, niso del kontrolne populacije.

2. Za namene členov 30 in 31 se pri izboru vzorca zagotovi, da se:

(a) od 1 % do 1,25 % kontrolne populacije iz točk od (a) do (f) in (h) člena 30 ter točk (a), (c), (d) in (e) člena 31(1) izbere naključno;

(b) od 0,6 % do 0,75 % kontrolne populacije iz člena 31(1)(b) izbere naključno;

(c) od 4 % do 5 % kontrolne populacije iz člena 31(1)(h) izbere naključno;

(d) preostalo število upravičencev v kontrolnem vzorcu iz točk od (a) do (e) in (h) člena 31(1) izbere na podlagi analize tveganja.

Države članice za namene člena 31 za različne prakse zagotovijo reprezentativnost kontrolnega vzorca.

Dodatni upravičenci, pri katerih se opravijo pregledi na kraju samem za namene prvega pododstavka člena 31(3), se izberejo na podlagi analize tveganja.

▼M8

Kadar se pristojni organ odloči uporabiti možnost iz člena 40a(4) ali člena 70a(3), se ugotovitve iz pregledov s spremljanjem iz predhodnega leta zahtevkov upoštevajo pri analizi tveganja iz točke (d) drugega pododstavka.

▼M6

3. ►M8 Za namene členov 32 in 33 se od 20 do 25 % minimalnega števila upravičencev, pri katerih se opravijo pregledi na kraju samem, in kadar se uporablja člen 32(2a), 100 % kolektivov in od 20 do 25 % obveznosti, ki bodo predmet pregledov na kraju samem, izbere naključno. Preostalo število upravičencev in obveznosti, ki bodo predmet pregledov na kraju samem, se izbere na podlagi analize tveganja. Kadar se pristojni organ odloči uporabiti možnost iz člena 40a(4) ali člena 70a(3), se ugotovitve iz pregledov s spremljanjem iz predhodnega leta zahtevkov upoštevajo pri analizi tveganja. ◄

Za namene členov 32 in 33 lahko naključni del vzorca vključuje tudi že naključno izbrane upravičence v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 2 ali dodatne upravičence, izbrane naključno v skladu z drugim pododstavkom člena 26(4), ali oboje. Število takšnih upravičencev v kontrolnem vzorcu ne presega njihovega deleža v kontrolni populaciji.

Države članice lahko za namene člena 32 kot rezultat analize tveganja izberejo posebne ukrepe za razvoj podeželja, ki se uporabljajo za upravičence.

▼B

4. Če število upravičencev, ki bodo predmet pregledov na kraju samem, presega minimalno število upravičencev iz členov 30 do 33, odstotni delež naključno izbranih upravičencev v dodatnem vzorcu ne presega 25 %.

▼M6

4a. Za namene členov od 30 do 33 in člena 40a(1)(c) se lahko isti upravičenec uporabi za upoštevanje več zadevnih najmanjših stopenj kontrole, če to ne vpliva na učinkovitost izbora vzorcev na podlagi tveganja, ki je zahtevana v njih.

Pregled na kraju samem v zvezi z izbranimi upravičenci je lahko omejen na shemo pomoči ali ukrep za razvoj podeželja, za katerega so bili izbrani, če so najmanjše stopnje kontrole pri drugih shemah pomoči ali podpornih ukrepih, za katere so zaprosili, že izpolnjene.

▼B

5. Učinkovitost analize tveganja se oceni in posodobi vsako leto, in sicer:

(a) z določitvijo pomembnosti vsakega dejavnika tveganja;

▼M6

(b) s primerjavo rezultatov, kar zadeva razliko med prijavljeno površino in ugotovljeno površino iz vzorca, izbranega na podlagi tveganja, in naključno izbranega vzorca; ali s primerjavo rezultatov, kar zadeva razliko med prijavljenimi živalmi in ugotovljenimi živalmi iz vzorca, izbranega na podlagi tveganja, in naključno izbranega vzorca;

▼B

(c) z upoštevanjem posebnega položaja in po potrebi razvoja pomembnosti dejavnikov tveganja v državi članici;

(d) z upoštevanjem narave neskladnosti, zaradi katere je treba povečati stopnjo kontrole v skladu s členom 35.

6. ►C1 Pristojni organ vodi evidenco o razlogih za izbiro posameznega upravičenca za pregled na kraju samem. Kontrolor, ki opravi pregled na kraju samem, je ustrezno obveščen pred začetkom pregleda na kraju samem. ◄

7. Kadar je ustrezno, se lahko pred končnim rokom iz člena 13 na podlagi razpoložljivih informacij opravi delna izbira kontrolnega vzorca. Navedeni začasni vzorec se dopolni, ko so na voljo vse ustrezne vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo.

Člen 35

Povečanje stopnje kontrole

▼C1

Če se pri pregledih na kraju samem odkrije kakršna koli večja neskladnost v okviru zadevne sheme pomoči ali podpornega ukrepa ali v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča odstotni delež upravičencev, pri katerih je treba v naslednjem letu opraviti pregled na kraju samem.

▼B

Člen 36

Zmanjšanje stopnje kontrole

1. Stopnje kontrole, določene v tem poglavju, se lahko zmanjšajo samo za sheme pomoči ali podporne ukrepe, določene v tem členu.

2. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od člena 30(a), (b) in (f) v zvezi s shemo osnovnega plačila, shemo enotnega plačila na površino, prerazporeditvenim plačilom in shemo za male kmete odločijo, da se minimalna stopnja pregledov na kraju samem, ki se opravijo vsako leto po posameznih shemah, zmanjša na 3 %.

▼M1

Prvi pododstavek se uporablja samo, če je sistem prostorskega preseka vseh vlog za pomoč z identifikacijskim sistemom za kmetijske parcele vzpostavljen v skladu s členom 17(2) za vse upravičence.

V zvezi z letom zahtevka 2015 stopnja napak, ugotovljenih v naključnem vzorcu, pregledanem na kraju samem, v dveh predhodnih proračunskih letih ne presega 2 %. Navedeno stopnjo napak potrdi država članica v skladu z uveljavljeno metodologijo, pripravljeno na ravni Unije.

▼M1

V zvezi z letom zahtevka 2016 stopnja napak, ugotovljenih v naključnem vzorcu, pregledanem na kraju samem, v predhodnem proračunskem letu ne presega 2 %. Navedeno stopnjo napak potrdi država članica v skladu z novo metodologijo, pripravljeno na ravni Unije ob upoštevanju člena 7(4) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 ( 11 ).

▼B

3. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od člena 30(a), (b) in (f) v zvezi s shemo osnovnega plačila, shemo enotnega plačila na površino, prerazporeditvenim plačilom in shemo za male kmete odločijo, da se kontrolni vzorec zmanjša na vzorec, izbran v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 34(2), če se opravijo pregledi na podlagi ortofoto posnetkov, uporabljenih za posodobitev identifikacijskega sistema za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Prvi pododstavek se uporablja samo, če države članice sistematično posodabljajo identifikacijski sistem za kmetijske parcele in če v obdobju največ treh let preverijo vse upravičence na celotnem območju, zajetim s sistemom, pri čemer je na leto zajetih najmanj 25 % upravičenih hektarjev, vpisanih v identifikacijski sistem za kmetijske parcele. Vendar se ta najmanjši odstotni delež zajetja na leto ne uporablja za države članice, v katerih je v identifikacijski sistem za kmetijske parcele vpisanih manj kot 150 000 upravičenih hektarjev.

Države članice pred uporabo prvega pododstavka v predhodnih treh letih popolnoma posodobijo zadevni identifikacijski sistem za kmetijske parcele.

Ortofoto posnetki, uporabljeni za posodobitev, na datum uporabe za posodobitev identifikacijskega sistema za kmetijske parcele niso starejši od 15 mesecev.

Kakovost identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, kot je ocenjena v skladu s členom 6 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 v dveh letih pred uporabo prvega pododstavka, zadostuje za zagotovitev učinkovitega preverjanja pogojev, v skladu s katerimi je odobrena pomoč.

Odločitev iz prvega pododstavka se lahko sprejme na nacionalni ali regionalni ravni. Za namene tega pododstavka regija obsega celotno območje, zajeto z enim ali več samostojnimi identifikacijskimi sistemi za kmetijske parcele.

▼M1

Tretji in četrti pododstavek odstavka 2 se uporabljata smiselno.

▼B

4. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od člena 32(1) odločijo, da se minimalna stopnja pregledov na kraju samem, ki se opravijo vsako koledarsko leto, zmanjša na 3 % upravičencev, ki zaprosijo za ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema.

▼M1

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja v zvezi z upravičenci, ki vključijo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter kolektivi in obveznostmi, ki so izbrani v skladu s členom 32(2a) te uredbe.

▼B

5. ►M1 Odstavki 2, 3 in 4 se uporabljajo samo, če so izpolnjeni splošni pogoji za zmanjšanje minimalne stopnje pregledov na kraju samem, določeni v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 908/2014. ◄ Če kateri koli izmed navedenih pogojev ali pogojev, določenih v odstavku 2 ali 3 tega člena, ni več izpolnjen, države članice nemudoma prekličejo odločitev o zmanjšanju minimalne stopnje pregledov na kraju samem in uporabijo minimalno stopnjo pregledov na kraju samem, določeno v členu 30(a), (b) in (f) in/ali členu 32, z naslednjim letom zahtevkov za zadevne sheme pomoči ali podporne ukrepe.

6. Če država članica uvede sistem predhodne odobritve za gojenje konoplje, se lahko na podlagi odstopanja od člena 30(g) minimalna stopnja pregledov na kraju samem zmanjša na 20 % površin, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, kot so navedene v členu 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013.

V takem primeru država članica Komisijo uradno obvesti o svojih podrobnih pravilih in pogojih, povezanih z njenim sistemom predhodne odobritve, leto pred uporabo znižane stopnje kontrole. Vse spremembe teh podrobnih pravil ali pogojev se nemudoma sporočijo Komisiji.







Oddelek 2

Pregledi na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino

Člen 37

Elementi pregledov na kraju samem

1. ►C1 Pregledi na kraju samem zajemajo vse kmetijske parcele, za katere se zaprosi za pomoč v okviru shem iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in/ali za katere se zaprosi za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema. ◄

V zvezi s kontrolo ukrepov za razvoj podeželja, določenih v členu 21(1)(a) ter členih 30 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013, pregledi na kraju samem zajemajo tudi celotno nekmetijsko zemljišče, za katero se zahteva podpora.

Pristojni organ na podlagi rezultatov kontrole presodi, ali je treba ustrezne referenčne parcele posodobiti, pri čemer upošteva člen 5(3) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

2. Pregledi na kraju samem zajemajo meritve površine in preverjanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti v zvezi s površino, ki jo upravičenec prijavi v okviru shem pomoči in/ali podpornih ukrepov iz odstavka 1.

Pri upravičencih, ki zaprosijo za neposredna plačila na podlagi shem, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, in katerih kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, pregled na kraju samem zajema tudi preverjanje minimalne dejavnosti, ki se izvaja na navedenih površinah, kot je navedeno v členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.

3. Pregledi na kraju samem v zvezi s praksami zelene komponente zajemajo vse obveznosti, ki jih mora upoštevati upravičenec. Kadar je ustrezno, pregledi na kraju samem zajemajo skladnost s pragovi iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013 za izvzetje iz praks. Ta pododstavek se uporablja tudi za preglede na kraju samem, opravljene v zvezi z nacionalnimi ali regionalnimi shemami okoljskega certificiranja, kot so navedene v členu 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013.

Če se pregled na kraju samem nanaša na regionalno izvajanje v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013, zajema tudi meritve površine in preverjanje obveznosti, ki jih je upravičencem ali skupinam upravičencev naložila država članica.

Če se pregled na kraju samem nanaša na skupinsko izvajanje v skladu s členom 46(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, zajema:

(a) preverjanje meril za neposredno bližino, določenih v skladu s členom 47(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;

(b) meritve površine in preverjanje meril za povezane površine z ekološkim pomenom;

(c) dodatne obveznosti, ki jih upravičencem ali skupinam upravičencev naloži država članica, kadar je to ustrezno;

(d) posamezne obveznosti v zvezi z zeleno komponento, ki jih mora upoštevati upravičenec, ki sodeluje v skupinskem izvajanju.

▼M1

4. Pri kolektivih, izbranih v skladu s točko (a) člena 32(2a), pregledi na kraju samem zajemajo meritve površine in preverjanje meril upravičenosti in drugih obveznosti v zvezi s površino, prijavljeno v kolektivnem zahtevku.

Za obveznosti, izbrane v skladu s točko (b) člena 32(2a), pregled na kraju samem zajema preverjanje sporočenih obveznosti.

▼B

Člen 38

Meritve površine

▼M8

1. Dejanska meritev površine kmetijske parcele kot del pregleda na kraju samem se lahko omeji na naključno izbran vzorec vsaj 50 % kmetijskih parcel, za katere je bila predložena vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo v okviru shem pomoči na površino ali v okviru ukrepov za razvoj podeželja na površino. Če se pri tem pregledu vzorca odkrije kakršna koli neskladnost, se izmerijo vse kmetijske parcele ali se ugotovitve na podlagi vzorca ekstrapolirajo.

▼B

2. Površine kmetijskih parcel se izmerijo na kakršen koli način, ki dokazano zagotavlja meritve take kakovosti, ki je vsaj enakovredna kakovosti, ki se zahteva z veljavnimi tehničnimi standardi, pripravljenimi na ravni Unije.

3. Pristojni organ lahko uporabi daljinsko zaznavanje v skladu s členom 40 in tehnike globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS), kjer je to mogoče.

4. Za vse meritve površin, opravljene s sistemom GNSS in/ali ortofoto posnetki, se opredeli enotna vrednost blažilne tolerance. Za ta namen se uporabljena orodja za meritve potrdijo za vsaj en potrditveni razred blažilne tolerance pod enotno vrednostjo. Vendar enotna vrednost tolerance ne presega 1,25 m.

Največja toleranca v zvezi z vsako kmetijsko parcelo ne presega absolutnega števila 1,0 ha.

▼C1

Vendar lahko države članice za ukrepe iz člena 21(1)(a) ter členov 30 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013, za gozdno površino opredelijo ustrezne tolerance, ki niso v nobenem primeru večje od dvakratne tolerance, določene v prvem pododstavku tega odstavka.

▼B

5. Pri meritvi se lahko upošteva skupna površina kmetijske parcele, če je v celoti upravičena. V drugih primerih se upošteva neto upravičena površina. Za to se lahko, kadar je ustrezno, uporabi sorazmerni sistem iz člena 10 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.

6. Za izračun deležev različnih kmetijskih rastlin za diverzifikacijo kmetijskih rastlin, kot je navedena v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013, se za meritev upošteva površina, dejansko pokrita z eno kmetijsko rastlino, v skladu s členom 40(2) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014. Na površinah z mešanimi kmetijskimi rastlinami se upošteva skupna površina, pokrita z mešanimi kmetijskimi rastlinami v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 40(3) navedene uredbe ali pokrita z mešano kmetijsko rastlino v skladu s tretjim pododstavkom člena 40(3) navedene uredbe.

7. Kadar lahko ►M6 člen 17 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 ◄ povzroči umetno delitev površine sosednjih kmetijskih parcel s homogenim tipom talne odeje na ločene kmetijske parcele, se meritve te površine sosednjih kmetijskih parcel s homogenim tipom talne odeje združijo v enotno meritev zadevnih kmetijskih parcel.

8. ►C1 Kadar je ustrezno, se ►M6 opravijo ločene meritve ◄ na kmetijski parceli za namen sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 in prostorsko različni prekrivajoči se kmetijski parceli za namen preostalih shem pomoči na površino in/ali ukrepov za razvoj podeželja na površino, kadar je to ustrezno. ◄

▼M8

9. Kadar se upravičena površina, izmerjena v skladu z odstavki 1 do 8, razlikuje od površine, opredeljene kot podlaga za izračun pomoči ali podpore, kadar se v skladu s členom 40a izvajajo pregledi s spremljanjem, ima prednost površina, izmerjena v skladu z odstavki 1 do 8 tega člena.

10. V posebnem primeru kmetijskih parcel trajnega travinja ali trajnih pašnikov, ki jih skupaj uporablja več upravičencev, se lahko dejanska meritev nadomesti s pregledi, ki temeljijo na ortofoto posnetkih, ki se uporabljajo za posodabljanje identifikacijskega sistema za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013, če se navedeni pregledi izvajajo na vseh takih parcelah v obdobju največ treh let in če lahko pristojni organ dokaže uporabo učinkovitih operativnih postopkov, ki so v skladu s pravili iz člena 7 te uredbe in ustrezno vplivajo na izterjavo.

▼B

Člen 39

Preverjanje pogojev za upravičenost

▼M8

1. Preverjanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti glede kmetijskih parcel kot del pregleda na kraju samem se lahko omeji na naključno izbran vzorec vsaj 50 % kmetijskih parcel, za katere je bila predložena vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo na podlagi shem pomoči na površino ali ukrepov za razvoj podeželja na površino.

Vendar glede ukrepov za razvoj podeželja velja, da če nekaterih meril za upravičenost, zavez ali drugih obveznosti glede kmetijskih parcel ni mogoče ustrezno pregledati, kadar se pregledi omejijo na naključno izbran vzorec v skladu s prvim pododstavkom, se na podlagi tveganja izbere dodatni vzorec, ki omogoča pregled navedenih meril, zavez ali obveznosti.

Kadar se na podlagi naključno izbranega vzorca ali vzorca na podlagi tveganja razkrije kakršna koli neskladnost, se za vse kmetijske parcele preverijo merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti ali se na podlagi vzorca ekstrapolirajo ugotovitve.

Upravičenost kmetijskih parcel se preveri na kakršen koli primeren način, vključno z dokazi, ki jih upravičenec predloži na zahtevo pristojnega organa. Navedeno preverjanje vključuje tudi preverjanje kmetijskih rastlin, kadar je to ustrezno. Za to se po potrebi zahteva predložitev dodatnih dokazil.

▼B

2. Za trajno travinje, ki se lahko uporablja za pašo in je del uveljavljenih lokalnih praks, kjer trave in druge zelene krmne rastline tradicionalno ne prevladujejo na pašnih površinah, se lahko, kadar je ustrezno, za upravičeno površino, izmerjeno v skladu s členom 38 te uredbe, uporabi koeficient znižanja iz člena 32(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Če je površina v skupni uporabi, jo pristojni organi razdelijo med posamezne upravičence sorazmerno z njihovo uporabo ali pravico do njene uporabe.

3. Krajinske značilnosti, ki jih upravičenci prijavijo kot površino z ekološkim pomenom in niso vključene v upravičeno površino v skladu s členoma 9 in 10 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, se preverijo v skladu z istimi načeli, kot veljajo za upravičeno površino.

▼M8

4. V posebnem primeru kmetijskih parcel trajnega travinja ali trajnih pašnikov, ki jih skupaj uporablja več upravičencev, se lahko preverjanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti nadomesti s pregledi, ki temeljijo na ortofoto posnetkih, ki se uporabljajo za posodabljanje identifikacijskega sistema za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013, če se navedeni pregledi izvajajo na vseh takih parcelah v obdobju največ treh let in če lahko pristojni organ dokaže uporabo učinkovitih operativnih postopkov, ki so v skladu s pravili iz člena 7 te uredbe in ustrezno vplivajo na izterjavo.

▼B

Člen 40

Pregledi z daljinskim zaznavanjem

Če država članica preglede na kraju samem opravlja z daljinskim zaznavanjem, pristojni organ:

(a) opravi fotointerpretacijo ortofoto posnetkov (satelitskih ali iz zraka) vseh kmetijskih parcel na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo, ki jih je treba pregledati zaradi priznavanja tipov talne odeje in, kadar je to ustrezno, vrste kmetijske rastline ter meritev površine;

▼M6

(b) opravi preglede na terenu vseh kmetijskih parcel, za katere s fotointerpretacijo ali drugimi ustreznimi dokazi, ki jih zahteva pristojni organ, ni mogoče preveriti točnosti prijave površin v skladu z zahtevami pristojnega organa;

▼B

(c) opravi vse preglede, potrebne za preverjanje skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi glede kmetijskih parcel;

(d) sprejme alternativne ukrepe za meritve površine v skladu s členom 38(1) katerih koli parcel, ki niso zajete s posnetki.

▼M6

Člen 40a

Pregledi s spremljanjem

1. Pristojni organi lahko opravijo preglede s spremljanjem. Če se za to odločijo:

(a) vzpostavijo postopek rednega in sistematičnega opazovanja, sledenja in ocenjevanja vseh meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti, ki se lahko spremljajo s podatki satelitov Sentinel programa Copernicus ali drugimi vsaj enakovrednimi podatki v obdobju, ki omogoča ugotovitev o upravičenosti zahtevane pomoči ali podpore;

(b) po potrebi in zaradi ugotovitve o upravičenosti zahtevane pomoči ali podpore izvedejo ustrezne dejavnosti spremljanja;

(c) opravijo preglede za 5 % upravičencev, na katere se nanašajo merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti, ki jih ni mogoče spremljati s podatki satelitov Sentinel programa Copernicus ali drugimi vsaj enakovrednimi podatki, in so pomembni za ugotovitev o upravičenosti pomoči ali podpore. Od 1 % do 1,25 % upravičencev se izbere naključno. Ostali upravičenci so izbrani na podlagi analize tveganja;

▼M8

(d) upravičence obvestijo o odločitvi glede opravljanja pregledov s spremljanjem ter vzpostavijo ustrezna orodja za komunikacijo z upravičenci vsaj o začasnih rezultatih na ravni parcel v postopku, vzpostavljenem v skladu s točko (a) tega pododstavka, opozorilih in dokazih, zahtevanih za namene točk (b) in (c). Pristojni organi zagotovijo pravočasno komunikacijo z upravičenci, da jim omogočijo izpolnjevanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti ter da jim omogočijo obravnavo ali odpravo težav, še preden se sklepi vnesejo v poročilo o kontroli iz člena 41.

Za namene točk (b) in (c) prvega pododstavka se pregledi na terenu opravijo, kadar na podlagi ustreznih dokazov, vključno z dokazi, ki jih upravičenec predloži na zahtevo pristojnega organa, ni mogoča ugotovitev o upravičenosti zahtevane pomoči ali podpore. Pregledi na terenu so lahko omejeni na preglede meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti, ki so pomembne za ugotovitev o upravičenosti zahtevane pomoči ali podpore. Pregledi na terenu vključujejo meritve površin le, kadar je to potrebno za sklepno ugotovitev o skladnosti s temi merili za upravičenost, zavezami ali drugimi obveznostmi.

▼M8

Za namene točke (c) prvega pododstavka se lahko pregledi meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti, ki jih ni mogoče spremljati s podatki satelitov Sentinel programa Copernicus ali drugimi vsaj enakovrednimi podatki, omejijo na vzorec vsaj 50 % kmetijskih parcel, ki jih prijavi upravičenec. Pristojni organ lahko ta vzorec izbere naključno ali na podlagi drugih meril. Kadar se vzorec kmetijskih parcel izbere naključno in pregledi razkrijejo kakršno koli neskladnost, pristojni organ ugotovitve ekstrapolira na podlagi vzorca ali pa pregleda vse kmetijske parcele. Kadar se vzorec izbere na podlagi drugih meril in pregledi razkrijejo kakršno koli neskladnost, pristojni organ pregleda vse kmetijske parcele.

▼M6

2. Če pristojni organ opravi preglede s spremljanjem v skladu z odstavkom 1 ter lahko dokaže učinkovite operativne postopke, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 7, 17 in 29 te uredbe, in kakovost identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, kot je bila ocenjena v skladu s členom 6 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014:

(a) se členi 25, 26, 30, 31, 32, 34, 35 in 36, člen 37(2), (3) in (4) ter člena 38 in 40 te uredbe ne uporabljajo;

(b) se preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola pri rasti konoplje, ki se izvede v skladu s členom 9 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, opravi na 30 % površine ali 20 % površine, če ima država članica vzpostavljen sistem predhodne odobritve.

3. Pristojni organ se lahko odloči za opravljanje pregledov s spremljanjem na ravni posamezne sheme pomoči ali ukrepa podpore na površino ali vrste operacij ali za opredeljene skupine upravičencev, pri katerih se opravijo pregledi na kraju samem za plačilo za zeleno komponento iz točk od (a) do (h) člena 31(1).

V prvih dveh letih vloge se lahko pristojni organ odloči, da bo preglede s spremljanjem opravil za upravičence do sheme pomoči ali podpornih ukrepov na površinah, izbranih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril. V takih primerih so površine, ki so predmet pregleda s spremljanjem, v drugem letu vloge večje kot v prvem letu vloge.

Če se pristojni organ odloči opraviti preglede v skladu s prvim ali drugim pododstavkom, se odstavka 1 in 2 uporabljata le za upravičence, pri katerih se opravijo pregledi s spremljanjem.

▼M8

4. Kadar postopek iz točke (a) odstavka 1 razkrije ugotovitve, ki so pomembne za sheme neposrednih plačil, ukrepe za razvoj podeželja in zahteve in/ali standarde, ki se ne pregledujejo s spremljanjem, se lahko pristojni organi odločijo upoštevati navedene ugotovitve le glede upravičencev, izbranih v skladu s členi 30, 31, 32 in 68 za preglede na kraju samem v zvezi s shemami neposrednih plačil, ukrepi za razvoj podeželja in zahtevami in/ali standardi, ki se ne pregledujejo s spremljanjem. Izjema se omeji na tri leta po 1. januarju koledarskega leta, v katerem je pristojni organ začel opravljati preglede s spremljanjem.

▼M6

Člen 40b

Uradna obvestila

▼M8

Države članice Komisiji do 1. decembra koledarskega leta pred koledarskim letom, v katerem začnejo opravljati preglede s spremljanjem, sporočijo svojo odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem in navedejo sheme ali ukrepe ali vrste operacij ter, kjer je ustrezno, območja takih shem ali ukrepov, ki so predmet pregledov s spremljanjem, in merila, ki se uporabljajo za njihov izbor. Komisija do 1. novembra vsakega koledarskega leta pripravi predlogo za predložitev uradnih obvestil, v kateri opredeli elemente, ki jih mora vsebovati tako uradno obvestilo.

▼M8 —————

▼B

Člen 41

Poročilo o kontroli

1. Za vsak pregled na kraju samem na podlagi tega oddelka se pripravi poročilo o kontroli, na podlagi katerega je mogoče pregledati podrobnosti o opravljenih pregledih in izpeljati ugotovitve o skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi. V poročilu so navedeni zlasti:

(a) sheme pomoči ali podporni ukrepi, pregledane vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo;

(b) prisotne osebe;

(c) pregledane kmetijske parcele, izmerjene kmetijske parcele, vključno z, kadar je to ustrezno, rezultati meritev na izmerjeno kmetijsko parcelo in uporabljenimi metodami meritev;

(d) kadar je ustrezno, rezultati meritev nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja, in uporabljene metode meritev;

(e) ali je bil upravičenec uradno obveščen o pregledu in če je bil, koliko vnaprej;

(f) kakršni koli posebni kontrolni ukrepi, ki jih je treba izvesti v okviru posamičnih shem pomoči ali shem podpore;

(g) kakršni koli nadaljnji kontrolni ukrepi, ki so bili izvedeni;

(h) kakršna koli ugotovljena neskladnost, ki bi lahko zahtevala navzkrižno obveščanje v zvezi z drugimi shemami pomoči, podpornimi ukrepi in/ali navzkrižno skladnostjo;

(i) kakršna koli ugotovljena neskladnost, zaradi katere bi bilo lahko v naslednjih letih potrebno nadaljnje ukrepanje.

▼M6

Če se v skladu s členom 40a opravijo pregledi s spremljanjem, se točke od (b) do (e) prvega pododstavka ne uporabljajo. V poročilu o kontroli so navedeni rezultati pregledov s spremljanjem na ravni parcele.

▼B

2. Upravičencu se omogoči podpis poročila med pregledom, da potrdi svojo navzočnost pri pregledu in doda svoja opažanja. Če države članice uporabijo poročilo o kontroli, pripravljeno z elektronskimi sredstvi med pregledom, pristojni organ omogoči elektronski podpis upravičenca ali pa se poročilo o kontroli nemudoma pošlje upravičencu in se mu tako omogoči, da ga podpiše in doda svoja opažanja. Če je ugotovljena kakršna koli neskladnost, upravičenec prejme kopijo poročila o kontroli.

▼M1

Z odstopanjem od prvega pododstavka, kadar država članica uporablja možnost uvedbe kolektivnih zahtevkov, se država članica lahko odloči, da kolektivu ne bo dala možnosti, da podpiše poročilo o kontroli, če med pregledom ni bila odkrita nobena neskladnost. Če se pri takih pregledih odkrije kakršna koli neskladnost, se podpis poročila omogoči, preden pristojni organ na podlagi ugotovitev izpelje sklepe glede kakršnih koli posledičnih zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev ali kazni.

▼M8

Če je pregled na kraju samem opravljen z daljinskim zaznavanjem v skladu s členom 40 ali spremljanjem v skladu s členom 40a, se lahko država članica odloči, da upravičencu ne bo omogočila podpisa poročila o kontroli, če se pri pregledu z daljinskim zaznavanjem ali spremljanjem ne odkrijejo nobene neskladnosti. Če se pri takih pregledih ali s spremljanjem odkrije kakršna koli neskladnost, se podpis poročila omogoči, preden pristojni organ na podlagi ugotovitev izpelje sklepe glede kakršnih koli posledičnih zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev ali upravnih kazni. Kadar se uporabi pregled s spremljanjem, se šteje, da je ta obveznost izpolnjena, če so upravičenci o neskladnosti obveščeni prek orodij za komunikacijo z upravičenci v skladu s točko (d) člena 40a(1) in če lahko upravičenci vložijo ugovor na neskladnosti, še preden pristojni organ izpelje sklepe glede kakršnih koli posledičnih zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev ali upravnih kazni.

▼B







Oddelek 3

Pregledi na kraju samem vlog za pomoč na žival in zahtevkov za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival

Člen 42

Pregledi na kraju samem

1. S pregledi na kraju samem se preveri, ali so izpolnjena vsa merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti, zajemajo pa vse živali, za katere so bile predložene vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo v okviru shem pomoči za živali ali ukrepov podpore na žival, ki jih je treba preveriti.

Če je država članica določila obdobje v skladu s členom 21(1)(d), se vsaj 50 % minimalne stopnje pregledov na kraju samem, določene v členu 32 ali 33, razporedi čez navedeno obdobje za zadevno shemo pomoči za živali ali ukrep podpore na žival. ►M1 Kadar pa se obdobje obvezne reje začne pred predložitvijo vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo ali ga ni mogoče določiti vnaprej, lahko države članice odločijo, da se pregledi na kraju samem, določeni v členu 32 ali 33, razporedijo čez obdobje, v katerem je lahko žival upravičena do plačila ali podpore. ◄

Če držav