02009L0081 — SL — 01.01.2020 — 008.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B DIREKTIVA 2009/81/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 216 20.8.2009, str. 76)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

DIREKTIVA 2009/81/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES

(Besedilo velja za EGP)







KAZALO NASLOV I OPREDELITEV POJMOV, PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNA NAČELA Člen 1 Opredelitev pojmov Člen 2 Področje uporabe Člen 3 Mešana naročila Člen 4 Načela oddaje naročil NASLOV II PRAVILA O NAROČILIH POGLAVJE I Splošne določbe Člen 5 Gospodarski subjekti Člen 6 Obveznost naročnikov glede zaupnosti Člen 7 Varovanje tajnih podatkov POGLAVJE II Področje uporabe: pragi, centralni nabavni organi in izključitve Oddelek 1 Pragi Člen 8 Vrednostni pragi za naročila Člen 9 Metode za izračun ocenjene vrednosti naročil in okvirnih sporazumov Oddelek 2 Centralni nabavni organi Člen 10 Naročila in okvirni sporazumi, ki jih sklenejo centralni nabavni organi Oddelek 3 Izključena naročila Člen 11 Uporaba izključitev Člen 12 Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili Člen 13 Posebne izključitve Oddelek 4 Posebne ureditve Člen 14 Pridržana naročila POGLAVJE III Ureditev za naročila storitev Člen 15 Naročila storitev iz seznama v Prilogi I Člen 16 Naročila storitev iz seznama v Prilogi II Člen 17 Mešana naročila, ki vključujejo storitve iz seznamov v prilogah I in II POGLAVJE IV Posebna pravila, ki urejajo dokumentacijo o oddaji naročila Člen 18 Tehnične specifikacije Člen 19 Variante Člen 20 Pogoji za izvedbo naročil Člen 21 Oddaja naročil podizvajalcem Člen 22 Varovanje informacij Člen 23 Zanesljivost oskrbe Člen 24 Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o zaščiti delovnega mesta in pogoji za delo POGLAVJE V Postopki Člen 25 Postopki, ki se uporabljajo Člen 26 Postopek s pogajanji z objavo obvestila o naročilu Člen 27 Konkurenčni dialog Člen 28 Primeri, v katerih je upravičen postopek s pogajanji brez predhodnega obvestila o naročilu Člen 29 Okvirni sporazumi POGLAVJE VI Pravila objavljanja in preglednosti Oddelek 1 Objava obvestil Člen 30 Obvestila Člen 31 Neobvezna objava Člen 32 Oblika in način objave obvestil Oddelek 2 Roki Člen 33 Roki za sprejemanje prijav za sodelovanje in za sprejemanje ponudb Oddelek 3 Vsebina in načini pošiljanja informacij Člen 34 Povabilo k oddaji ponudbe, pogajanjem ali dialogu Člen 35 Obveščanje kandidatov in ponudnikov Oddelek 4 Sporočanje Člen 36 Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje Oddelek 5 Poročila Člen 37 Vsebina poročil POGLAVJE VII Vodenje postopka Oddelek 1 Splošne določbe Člen 38 Preverjanje sposobnosti in izbor udeležencev ter oddajanje naročil Oddelek 2 Merila za ugotavljanje sposobnosti Člen 39 Osebni položaj kandidata ali ponudnika Člen 40 Primernost za opravljanje poklicne dejavnosti Člen 41 Ekonomska in finančna sposobnost Člen 42 Tehnična in/ali poklicna sposobnost Člen 43 Standardi za zagotavljanje kvalitete upravljanja sistemov Člen 44 Standardi za okoljsko upravljanje Člen 45 Dodatni dokumenti in informacije Člen 46 Uradni seznami potrjenih gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu Oddelek 3 Oddaja naročila Člen 47 Merila za izbiro najugodnejše ponudbe Člen 48 Uporaba elektronskih dražb Člen 49 Neobičajno nizke ponudbe NASLOV III PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ODDAJANJE NAROČIL PODIZVAJALCEM POGLAVJE I Naročila podizvajalcem, ki jih oddajo izbrani ponudniki, ki niso naročniki Člen 50 Področje uporabe Člen 51 Načela Člen 52 Pragovi in pravila objavljanja Člen 53 Merila za priznanje sposobnosti podizvajalcem POGLAVJE II Naročila podizvajalcem, ki jih oddajo izbrani ponudniki, ki so naročniki Člen 54 Pravila, ki se uporabijo NASLOV IV PRAVILA, KI SE UPORABIJO ZA REVIZIJO Člen 55 Področje uporabe in dostop do revizijskih postopkov Člen 56 Zahteve za revizijske postopke Člen 57 Obdobje mirovanja Člen 58 Odstopanja od obdobja mirovanja Člen 59 Roki za vložitev zahtevka za revizijo Člen 60 Neveljavnost Člen 61 Kršitve tega naslova in alternativne kazni Člen 62 Roki Člen 63 Popravni mehanizem Člen 64 Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti NASLOV V STATISTIČNE OBVEZNOSTI, IZVRŠILNA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE Člen 65 Statistične obveznosti Člen 66 Vsebina statističnega poročila Člen 66a Izvajanje prenosa pooblastila Člen 66b Postopek v nujnih primerih Člen 67 Svetovalni odbor Člen 68 Sprememba pragov Člen 69 Spremembe Člen 70 Spremembe Direktive 2004/17/ES Člen 71 Spremembe Direktive 2004/18/ES Člen 72 Prenos Člen 73 Pregled in poročanje Člen 74 Začetek veljavnosti Člen 75 Naslovniki PRILOGE Priloga I Storitve iz členov 2 in 15 Priloga II Storitve iz členov 2 in 16 Priloga III Opredelitev nekaterih tehničnih specifikacij iz člena 18 Priloga IV Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih iz člena 30 Priloga V Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o podizvajanju iz člena 52 Priloga VI Značilnosti objave Priloga VII Registri Priloga VIII Zahteve v zvezi z opremo za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje in ponudb







NASLOV I

OPREDELITEV POJMOV, PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNA NAČELA

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „enotni besednjak javnih naročil“ (Commun Procurement Vocabulary, CPV) pomeni referenčno nomenklaturo za naročila, ki jih oddajo naročniki, sprejeto z Uredbo (ES) št. 2195/2002;

2. „naročila“ pomeni proti plačilu pisno sklenjene pogodbe iz člena 1(2)(a) Direktive 2004/17/ES in člena 1(2)(a) Direktive 2004/18/ES;

3. „naročila gradenj“ pomeni naročila, katerih predmet je bodisi izvedba bodisi projektiranje in izvedba gradbenih del, povezanih z eno od dejavnosti, navedenih v oddelku 45 CPV, ali gradnje ali izvedba gradnje s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika. „Gradnja“ pomeni izgradnjo objekta visoke ali inženirske gradnje, ki sama po sebi izpolnjuje svojo gospodarsko ali tehnično funkcijo;

4. „naročila blaga“ pomeni naročila, razen naročil gradnje, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup na obroke, z možnostjo odkupa proizvodov ali brez te možnosti. Naročilo, katerega predmet je nabava proizvodov in dodatno namestitvena in inštalacijska dela, se obravnava kot „naročilo blaga“;

5. „naročila storitve“ pomeni naročila, ki niso naročila gradnje ali blaga in katerih predmet je opravljanje storitev. Naročilo, katerega predmet so proizvodi in storitve, velja za „naročilo storitev“, če je vrednost storitev večja od vrednosti proizvodov, ki so vključeni v naročilo. Naročilo, katerega predmet so storitve in vključujejo dejavnosti iz oddelka 45 CPV, ki so samo dodatek glavnemu predmetu naročila, velja za javno naročilo storitev;

6. „vojaška oprema“ pomeni opremo, ki je specifično načrtovana ali prilagojena za vojaške namene, namenjena uporabi kot orožje, strelivo ali vojaško sredstvo;

7. „občutljiva oprema“,„občutljive gradnje“ in „občutljive storitve“ pomenijo opremo, gradnje in storitve za varnostne namene, ki vključujejo, zahtevajo in/ali obsegajo zaupne informacije;

8. „zaupne informacije“ pomenijo vse informacije ali sredstva, ne glede na njihovo obliko, naravo ali način posredovanja, katerim je bila pripisana določena raven varnostne razvrstitve ali varovanja, in ki v interesu nacionalne varnosti ter v skladu z zakoni in predpisi, ki veljajo v državi članici, zahtevajo zaščito pred neupravičeno pridobitvijo, uničenjem, odstranitvijo, razkritjem, izgubo, ali dostopom s strani vsake osebe brez dovoljenja, ali pred drugo obliko nevarnosti;

9. „uprava“pomeni državno, regionalno ali lokalno upravo države članice ali tretje države;

10. „kriza“ pomeni razmere, ki jih v državi članici ali v tretji državi povzroči škodljiv dogodek, ki je nedvomno večji od škodljivih dogodkov vsakdanjega življenja in znatno ogrozi ali omeji življenje in zdravje oseb, znatno vpliva na vrednost nepremičnin ali zahteva ukrepe za oskrbo prebivalstva z nujnimi potrebščinami; kriza pomeni tudi razmere, v katerih je takšen škodljiv dogodek obravnavan kot neposredna nevarnost; oboroženi spopadi in vojne so krize za namene te direktive;

11. „okvirni sporazum“ pomeni sporazum med enim ali več naročniki in enim ali več ekonomskimi subjekti, katerega namen je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki jih je treba oddati med posameznim obdobjem, zlasti v zvezi s ceno in, če je to primerno, predvideno količino;

12. „elektronska dražba“ pomeni ponavljajoči se postopek, ki vključuje elektronsko napravo za predstavitev novih cen, popravljenih navzdol, in/ali novih vrednosti za nekatere sestavne dele ponudb po začetni celotni oceni ponudb in omogoča razvrščanje ponudb z uporabo metod za avtomatsko ocenjevanje. Posledično nekatera naročila storitev in nekatera naročila gradenj, katerih predmet so intelektualne storitve, kot je načrtovanje gradenj, ne smejo biti predmet elektronskih dražb;

13. „izvajalec gradenj“, „dobavitelj blaga“ in „izvajalec storitev“ pomenijo katero koli pravno ali fizično osebo ali javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali organov, ki na trgu ponujajo bodisi izvedbo gradenj in/ali gradbeno delo, proizvode ali storitve;

14. „gospodarski subjekt“ pomeni izvajalca gradenj, dobavitelja blaga ali izvajalca storitev Uporablja se le zaradi poenostavitve besedila;

15. „kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil prijavo za sodelovanje v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali konkurenčnem dialogu;

16. „ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali konkurenčnem dialogu;

17. „naročniki“ pomeni naročnike iz člena 1(9) Direktive 2004/18/ES in naročnika iz člena 2 Direktive 2004/17/ES;

18. „centralni nabavni organ“ pomeni naročnika iz člena 1(9) Direktive 2004/18/ES in člena 2(1)(a) Direktive 2004/17/ES ali evropski javni organ, ki: — nabavlja blago in/ali storitve, namenjene naročnikom, ali — oddaja naročila ali sklepa okvirne sporazume za gradnje, dobave blaga ali storitve, namenjene naročnikom;

19. „omejeni postopki“ pomeni tiste postopke, v katerih lahko kateri koli gospodarski subjekt zahteva sodelovanje in v katerih lahko ponudbo predložijo samo tisti gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi;

20. „postopki s pogajanji“ pomeni postopke, v katerih naročnik povabi gospodarske subjekte po svoji izbiri in se z enim ali več izmed njih pogaja o pogojih naročila;

21. „konkurenčni dialog“ pomeni postopek, v katerem lahko kateri koli gospodarski subjekt zahteva sodelovanje in v katerem naročnik opravi dialog s kandidati, ki sodelujejo v postopku, s ciljem oblikovati eno ali več primernih možnosti, ki lahko izpolnijo njegove zahteve, in na katerega podlagi so izbrani kandidati povabljeni, da predložijo ponudbo. Za namen uporabe postopka iz prvega pododstavka se za naročilo šteje, da je „posebej zapleteno“, če naročnik objektivno ni sposoben: — opredeliti tehničnih sredstev v skladu s členom 18(3)(b), (c) ali (d), ki bi lahko zadovoljila njegove potrebe ali dosegla cilje, in/ali — določiti pravnih in/ali finančnih struktur projekta;

22. „oddaja naročil podizvajalcem“ pomeni sklenitev pisne pogodbe proti plačilu med uspešnim ponudnikom in enim ali več gospodarskimi subjekti z namenom izvršitve te pogodbe, katerega predmet so gradnje, dobava blaga ali izvedba storitev;

23. „povezano podjetje“ pomeni katero koli podjetje, na katerega ima izbrani ponudnik prevladujoči vpliv, neposreden ali posreden, ali katero koli podjetje, ki ima prevladujoči vpliv na izbranega ponudnika ali podjetje, ki je izbrani ponudnik, nanj pa ima prevladujoči vpliv drugo podjetje zaradi lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki veljajo zanj. Prevladujoč vpliv podjetja se domneva, v kolikor to podjetje neposredno ali posredno glede na drugo podjetje: — ima večino vpisanega kapitala podjetja, — nadzira večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih je podjetje izdalo, ali — lahko imenuje več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja;

24. „pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje. Vključuje lahko informacije, ki se pošiljajo in hranijo z elektronskimi sredstvi;

25. „elektronska sredstva“ pomeni sredstva, ki uporabljajo elektronsko opremo za obdelavo podatkov (vključno z digitalno kompresijo) in shranjevanje podatkov, ki se pošiljajo ter prejemajo po žici, radiu, mikrovalovnih, optičnih sredstvih ali drugih elektromagnetnih sredstvih;

26. „življenjski cikel“ pomeni vse mogoče naknadne stopnje proizvoda, to je raziskave in razvoj, industrijski razvoj, proizvodnja, popravilo, posodabljanje, spreminjanje, vzdrževanje, logistika, testiranje, umik in uničenje;

27. „raziskave in razvoj“ pomenijo vse dejavnosti, ki vključujejo temeljne raziskave, uporabne raziskave in eksperimentalni razvoj, ki lahko vključuje izdelavo tehnoloških modelov, to so naprave, ki prikazujejo delovanje nove zamisli ali tehnologije v primernem ali reprezentativnem okolju;

28. „civilna nabava“ pomeni naročila, ki niso zajeta s členom 2, ki zadevajo naročilo nevojaških proizvodov, gradenj ali storitev za logistične namene in ki so sklenjene v skladu s pogoji iz člena 17.

Člen 2

Področje uporabe

Ob upoštevanju členov 30, 45, 46, 55 in 296 Pogodbe se ta direktiva uporablja za naročila, ki se oddajo na področju obrambe in varnosti ter katerih predmet so:

(a) dobava vojaške opreme, pa tudi njenih delov, komponent in/ali sklopov;

(b) dobava občutljive opreme, pa tudi njenih delov, komponent in/ali sklopov;

(c) gradnje, blago in storitve, neposredno povezane z opremo, navedeno v točkah (a) in (b) za vse elemente njenega življenjskega cikla;

(d) gradnje in storitve za specifično vojaške namene ali občutljive gradnje in občutljive storitve.

Člen 3

Mešana naročila

1. Naročilo, katerega predmet so gradnje, blago ali storitve s področja uporabe te direktive in deloma s področja uporabe Direktive 2004/17/ES ali Direktive 2004/18/ES se odda v skladu s to direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov.

2. Oddaja naročila, katerega predmet so gradnje, blago ali storitve deloma s področja uporabe te direktive in deloma s področja, ki ni področje uporabe te direktive, Direktive 2004/17/ES ali Direktive 2004/18/ES se ne odda v skladu z določbami te direktive pod pogojem, da je oddaja enotnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov.

3. Odločitev o oddaji enotnega naročila ne sme biti sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive, Direktive 2004/17/ES ali Direktive 2004/18/ES.

Člen 4

Načela oddaje naročil

Naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enakopravno in nediskriminatorno ter delujejo na pregleden način.







NASLOV II

PRAVILA O NAROČILIH







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 5

Gospodarski subjekti

1. Kandidati ali ponudniki, ki po zakonodaji države članice, v kateri so ustanovljeni, smejo opravljati ustrezne storitve, ne smejo biti zavrnjeni samo z utemeljitvijo, da bi po zakonodaji države članice, v kateri je naročilo oddano, morali biti fizična ali pravna oseba.

Vendar se v primeru naročil storitev in gradenj ter naročil blaga, ki vključujejo dodatne storitve in/ali namestitvena ter inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevnega naročila.

2. Skupine gospodarskih subjektov lahko oddajo ponudbe ali se prijavijo kot kandidati. Od teh skupin se ne sme zahtevati, da zaradi oddaje ponudbe ali predložitve prijave za sodelovanje prevzamejo kako posebno pravno obliko; vendar pa se od izbrane skupine lahko to zahteva, ko ji je bilo naročilo oddano, v kolikor je ta sprememba nujna za uspešno izvedbo naročila.

Člen 6

Obveznost naročnikov glede zaupnosti

Brez poseganja v določbe te direktive, zlasti v določbe glede obveznosti objave oddanih naročil in v zvezi z obveščanjem kandidatov in ponudnikov v skladu s členom 30(3) in členom 35 ter v skladu z nacionalno zakonodajo, ki velja za naročnika, zlasti zakonodajo v zvezi z dostopom do informacij, naročnik v skladu s pogodbenimi obveznostmi ne sme razkriti informacij, ki jih gospodarski subjekti predložijo in označijo kot zaupne; te informacije vključujejo zlasti tehnične in poslovne skrivnosti ter zaupne vidike ponudb.

Člen 7

Varovanje tajnih podatkov

Naročniki lahko gospodarskim subjektom naložijo zahteve, katerih namen je varovanje zaupnih informacij, ki jih sporočijo med postopkom zbiranja ponudb in oddaje naročil. Lahko zahtevajo tudi, da ti gospodarski subjekti zagotovijo, da podizvajalci ravnajo v skladu s temi zahtevami.







POGLAVJE II

Pragi, centralni nabavni organi in izključitve







Oddelek 1

Pragi

Člen 8

Vrednostni pragi za naročila

Ta direktiva se uporablja za naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali večja od naslednjih pragov:

(a) ►M8 428 000 EUR ◄ za naročila blaga in storitev;

(b) ►M8 5 350 000 EUR ◄ za naročila gradenj.

Člen 9

Metode za izračun ocenjene vrednosti naročil in okvirnih sporazumov

1. Izračun ocenjene vrednosti naročila temelji na skupnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga je ocenil naročnik. Ta izračun upošteva celotni skupni znesek, vključno s katero koli dodatno možno izbiro in katero koli ponovitev naročila.

Kadar naročnik določi nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih upošteva pri izračunu ocenjene vrednosti naročila.

2. Ta ocena mora biti veljavna v trenutku pošiljanja javnega razpisa, kakor je določeno v členu 32(2), ali, v primeru, da takšna objava ni potrebna, v trenutku, ko naročnik začne postopek oddaje naročila.

3. Noben projekt gradnje ali predlagana nabava določene količine blaga in/ali storitev se ne sme ločiti, da bi se tako ustvarila dejansko enaka ločena naročila ali jih drugače deliti s tem, da bi se izognili uporabi te direktive.

4. V zvezi z naročili gradenj izračun ocenjene vrednosti upošteva stroške gradnje in celotno ocenjeno vrednost blaga, potrebnega za izvedbo gradenj, ki so ga naročniki dali na voljo izvajalcem.

5.

(a) Če lahko iz predlagane gradnje ali nakupa storitev izhaja naročilo, ki se oddaja istočasno v ločenih sklopih, se upošteva celotna ocenjena vrednost vseh teh sklopov. Če je skupna vrednost sklopov enaka pragu iz člena 8 ali večja od njega, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa. Vendar lahko naročniki odstopijo od te uporabe v zvezi s sklopi, katerih posamezna ocenjena vrednost brez DDV je manjša od 80 000 EUR za storitve ali 1 000 000 EUR za gradnje, če skupna vrednost teh sklopov ni večja kakor 20 % skupne vrednosti vseh sklopov;

(b) Če lahko iz predloga za naročilo podobnega blaga izhajajo naročila, ki se oddajajo istočasno v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov, kadar se uporablja člen 8(a) in (b). Če je skupna vrednost sklopov enaka pragu iz člena 8 ali večja od njega, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa. Vendar lahko naročniki odstopijo od te uporabe v zvezi s sklopi, katerih ocenjena vrednost brez DDV je manjša od 80 000 EUR, če skupna vrednost teh sklopov ni večja od 20 % skupne vrednosti vseh sklopov.

6. Glede naročil blaga v zvezi z nakupom na obroke, najemom, zakupom ali lizingom, je vrednost, ki se uporabi pri izračunu ocenjene vrednosti naročila, kakor sledi:

(a) pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, celotna ocenjena vrednost za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, celotna vrednost, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo;

(b) v primeru naročil za nedoločeno obdobje ali naročil, za katera obdobja ni mogoče določiti, njihova mesečna vrednost, pomnožena z 48.

7. V primeru naročil blaga ali storitev, ki se redno ponavljajo ali so predvideni za ponovitev v določenem obdobju, se ocenjena vrednost naročila izračuna na podlagi naslednjega:

(a) bodisi celotne dejanske vrednosti zaporednih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojenem, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe količine ali vrednosti, ki bi nastale v obdobju 12 mesecev po prvotni pogodbi; ali

(b) celotne ocenjene vrednosti naročil, ki so si sledila in ki so bila oddana v 12 mesecih po prvi dobavi ali med proračunskim letom, če je daljše od 12 mesecev.

Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo naročilo izločeno iz področja uporabe te direktive.

8. Pri naročilih storitev mora biti vrednost, ki se uporabi kot podlago za izračun ocenjene vrednosti naročila, kakor sledi:

(a) za naslednje storitve: (i) za zavarovalniške storitve: višina premije in druge oblike plačil; (ii) natečaje: honorarji, plačljive provizije in druge oblike plačil;

(b) za naročila storitev brez navedene celotne cene: (i) v primeru naročil za določeno obdobje, kadar je to obdobje 48 mesecev ali manj: celotna vrednost za njihovo celotno trajanje; (ii) v primeru naročil za nedoločeno obdobje ali naročil z obdobjem, daljšim od 48 mesecev: njihova mesečna vrednost, pomnožena z 48.

9. Za okvirne sporazume je ocenjena vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost brez DDV vseh naročil, predvidenih za celotno trajanje okvirnega sporazuma.







Oddelek 2

Centralni nabavni organi

Člen 10

Naročila in okvirni sporazumi, ki jih sklenejo centralni nabavni organi

1. Države članice lahko določijo, da lahko naročniki nabavijo gradnje, blago in/ali storitve od ali prek centralnega nabavnega organa ali z njegovo pomočjo.

2. Za naročnike, ki nabavljajo gradnje, blago in/ali storitve od centralnega nabavnega organa ali z njegovo pomočjo v primerih iz člena 1(18), se šteje, da so usklajeni s to direktivo:

— če je z njo usklajen centralni nabavni organ, ali

— kadar centralni nabavni organ ni naročnik, če uporabi pravila o oddaji naročila, ki so skladna z določbami te direktive in če so lahko oddana naročila predmet učinkovitih pravnih sredstev, primerljivih s tistimi iz naslova IV.







Oddelek 3

Izključena naročila

Člen 11

Uporaba izključitev

Pravil, postopkov, programov, sporazumov, ureditev ali pogodb iz tega oddelka ni mogoče uporabiti za izogibanje določbam te direktive.

Člen 12

Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili

Ta direktiva se ne uporablja za naročila, ki jih urejajo:

(a) posebna postopkovna pravila na podlagi mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki je sklenjen med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami;

(b) posebna postopkovna pravila na podlagi sklenjenega mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se nanaša na stacioniranje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi;

(c) posebna postopkovna pravila mednarodne organizacije, ki nabavlja za svoje namene, ali za naročila, ki morajo biti oddana s strani države članice v skladu s temi pravili.

Člen 13

Posebne izključitve

Ta direktiva se ne uporablja za naslednje:

(a) naročila, za katera bi uporaba določb te direktive zavezovala državo članico, da posreduje informacije, katerih razkritje šteje, da je v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti;

(b) naročila za namene obveščevalne dejavnosti;

(c) naročila, oddana v okviru progama sodelovanja, temelječega na raziskavah in razvoju, v katerem sodelujeta najmanj dve državi članici, za razvoj novega proizvoda, in, kjer je to primerno, kasnejših faz vseh delov življenjskega cikla tega proizvoda. ►C1 Ob sklenitvi takšnega programa sodelovanja izključno med državami članicami, države članice Komisiji sporočijo delež porabe za raziskave in razvoj v razmerju do skupnega stroška programa, sporazum o delitvi stroškov in morebiten predviden delež nabave za vsako državo članico; ◄

(d) naročila, oddana v tretji državi, vključno za civilno nabavo, ki se izvaja, ko so sile zunaj ozemlja Unije, če jih je treba zaradi operativnih potreb oddati z gospodarskimi subjekti, ki imajo sedež na območju, kjer se izvajajo operacije;

(e) naročila storitev, katerih predmet je nakup ali najem zemljišč s kakršnimi koli finančnimi sredstvi, že zgrajenih stavb ali drugih nepremičnin ali pravic, ki so z njimi povezane;

(f) naročila, oddana s strani ene vlade drugi vladi v zvezi z: (i) dobavo vojaške opreme ali občutljive opreme, (ii) gradnje in storitve, ki so neposredno vezane na to opremo, ali (iii) gradnje in storitve za specifično vojaške namene ali občutljive gradnje in občutljive storitve;

(g) storitve na področju arbitraže in sprave;

(h) finančne storitve, z izjemo zavarovalnih storitev;

(i) pogodbe o zaposlitvi;

(j) raziskovalne in razvojne storitve, razen tistih, od katerih ima koristi samo naročnik pri opravljanju svojih lastnih dejavnosti, pod pogojem, da opravljeno storitev v celoti plača naročnik.







Oddelek 4

Posebni režimi

Člen 14

Pridržana naročila

Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih oddaje naročila za podjetja za zaposlovanje invalidov ali določijo, da se ta naročila izvedejo v okviru programov za zaposlovanje invalidov, če je večina zadevnih zaposlenih invalidov, ki zaradi narave ali resnosti invalidnost ne morejo še naprej opravljati svojega poklica pod običajnimi pogoji.

V objavi razpisa se je treba sklicevati na to določbo.







POGLAVJE III

Ureditev za naročila storitev

Člen 15

Naročila storitev iz seznama v Prilogi I

Naročila, katerih predmet so storitve iz člena 2, ki so vključene na seznam v Prilogi I, se oddajo v skladu s členi 18 do 54.

Člen 16

Naročila storitev iz seznama v Prilogi II

Naročila, katerih predmet so storitve iz člena 2, ki so vključene na seznam v Prilogi II, se lahko oddajo samo v skladu s členom 18 in členom 30(3).

Člen 17

Mešana naročila, ki vključujejo storitve iz seznamov v prilogah I in II

Naročila, katerih predmet so storitve iz člena 2, ki so vključene na seznama tako v Prilogi I kot v Prilogi II, se oddajo v skladu s členi 18 do 54, če je vrednost storitev iz seznama v Prilogi I večja od vrednosti storitev s seznama v Prilogi II. V drugih primerih se naročila oddajo v skladu s členom 18 in členom 30(3).







POGLAVJE IV

Posebna pravila, ki urejajo dokumentacijo o oddaji naročila

Člen 18

Tehnične specifikacije

1. Tehnične specifikacije iz točke 1 Priloge III se navedejo v dokumentaciji o oddaji naročila (objave razpisa, razpisna dokumentacija, opisni ali dodatni dokumenti).

2. Tehnične specifikacije omogočajo enakopraven dostop vsem ponudnikom in ne smejo ustvarjati neupravičenih ovir za odpiranje naročil konkurenci.

3. Brez poseganja v zavezujoča nacionalna tehnična pravila (vključno tista, vezana na varnost proizvodov) ali tehnične zahteve, ki jih mora država članica izpolnjevati na podlagi mednarodnih sporazumov o standardizaciji, da bi se zagotovila interoperabilnost, zahtevana z navedenimi sporazumi, in pod pogoji, da so v skladu s pravom Skupnosti, se tehnične specifikacije določijo:

(a) ali s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz Priloge III ter, po prednostnem vrstnem redu, na: — nacionalne civilne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, — evropskih tehničnih soglasjih, — skupnih civilnih tehničnih specifikacijah, — nacionalnih civilnih standardih, ki prenašajo mednarodne standarde, — drugih mednarodnih civilnih standardih, — drugih tehničnih referenčnih sistemih, ki so jih določili evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, druge nacionalne civilne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane z načrtovanjem, izračunom in izvedbo gradenj in uporabo proizvodov, — civilne tehnične specifikacije, ki izvirajo iz panoge in ki jih panoga priznava, ali — nacionalne „obrambne standarde“, opredeljene v točki 3 Priloge III in specifikacije obrambnih sredstev, ki so podobne tem standardom. Pri vsakem sklicevanju se navedejo besede „ali enakovredni“;

(b) ali v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev; slednje lahko vključujejo okoljske značilnosti. Vendar morajo biti ti parametri dovolj natančni, da omogočajo ponudnikom opredeliti predmet naročila in da omogočijo naročnikom oddajo naročila;

(c) ali v smislu izvedbe ali funkcionalnih zahtev iz točke (b) s sklicevanjem na specifikacije iz točke (a), ki je sredstvo, s katerim se izrazi domneva o skladnosti s temi zahtevami glede izvedbe ali funkcionalnimi zahtevami;

(d) ali s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (a) v zvezi z določenimi značilnostmi ter s sklicevanjem na izvedbene ali funkcionalne zahteve iz točke (b) v zvezi z drugimi značilnostmi.

4. V primeru, da naročnik izkoristi možnost sklicevanja na specifikacije iz odstavka 3(a), ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da proizvodi in storitve, ki so ponujeni, niso skladni s tehničnimi specifikacijami, na katere se sklicuje, če ponudnik v svoji ponudbi s katerimi koli ustreznimi sredstvi in na način, ki je sprejemljiv za naročnika, dokaže, da rešitve, ki jih predlaga, na enak način izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.

Ustrezno sredstvo bi lahko bila tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preizkusih priznanega organa.

5. Kadar naročnik izkoristi možnost iz odstavka 3, da določi izvedbene ali funkcionalne zahteve, ne sme zavrniti ponudbe za gradnje, proizvode ali storitve, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, z evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim sistemom, ki jih je določil Evropski organ za standardizacijo, če se te tehnične specifikacije nanašajo na izvedbene ali funkcionalne zahteve, ki jih je ta določil.

Ponudnik mora v svoji ponudbi na način, ki je sprejemljiv za naročnika, in z ustreznimi sredstvi dokazati, da gradnja, proizvod ali storitev, ki je skladna s standardom, izpolnjuje izvedbene ali funkcionalne zahteve naročnika.

Ustrezno sredstvo bi lahko bila tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preizkusih priznanega organa.

6. Če naročniki določijo okoljske značilnosti v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev iz odstavka 3(b), lahko uporabijo tudi podrobne specifikacije ali po potrebi njene dele v skladu z evropskimi ali (več-)nacionalnimi znaki za okolje ali s katerim koli drugim znakom za okolje, pod pogojem, da:

— so navedene tehnične specifikacije primerne za določitev značilnosti blaga ali storitev, ki so predmet naročila,

— so zahteve za znak pripravljene na podlagi znanstvenih informacij,

— so znaki za okolje sprejeti ob uporabi postopka, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so vladni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter

— so na voljo vsem zainteresiranim stranem.

Naročniki lahko navedejo, da se za proizvode in storitve z znakom za okolje predpostavlja skladnost s tehničnimi specifikacijami iz razpisne dokumentacije; sprejeti morajo vsako drugo primerno dokazilo, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preizkusih priznanega organa.

7. „Priznani organi“ so v skladu s pomenom iz tega člena laboratoriji za testiranje in kalibracijo ter certifikacijski in nadzorni organi, ki so usklajeni z veljavnimi evropskimi standardi.

Naročniki sprejmejo potrdila priznanih organov s sedežem v drugih državah članicah.

8. Če tega ne upravičuje predmet naročila, se tehnične specifikacije ne sklicujejo na posamezno znamko ali vir ali na določeni postopek ali na blagovne znamke, patente, tipe ali posebno poreklo ali proizvodnjo, če bi se s takim navajanjem dajala prednost določenim podjetjem ali določenim proizvodom oziroma bi s tem bila določena podjetja ali določeni proizvodi izločeni. To sklicevanje je izjemoma dovoljeno, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta naročila v skladu z odstavkoma 3 in 4; pri takem sklicevanju se navedejo besede „ali enakovredni“.

Člen 19

Variante

1. Če je merilo za oddajo ekonomsko najugodnejša ponudba, lahko naročniki dovolijo ponudnikom, da predložijo variante.

2. Naročniki v javnem razpisu navedejo, ali dovoljujejo predložitev variant ali ne. Predložitev variant ni dovoljena brez te navedbe.

3. Naročniki, ki dovolijo predložitev variant, v razpisni dokumentaciji navedejo minimalne zahteve, ki jih variante morajo izpolniti, ter katere koli posebne zahteve za njihovo predložitev.

Obravnavajo se samo variante, ki izpolnjujejo minimalne zahteve naročnikov.

4. V postopkih za oddajo naročila blaga ali storitev naročniki, ki so dovolili predložitev variant, ne smejo zavrniti variante izključno z obrazložitvijo, da bi, če bi bila uspešna, pripeljala bodisi do naročila storitve namesto naročila blaga ali do naročila blaga namesto naročila storitve.

Člen 20

Pogoji za izvedbo naročil

Naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvajanjem naročila, če so ti pogoji v skladu z zakonodajo Skupnosti in so navedeni v razpisni dokumentaciji (obvestila o naročilu, dokumentacija o oddaji naročila, opisni ali dodatni dokumenti). Namen teh pogojev je zlasti obravnavanje oddajanja naročil podizvajalcem ali zagotavljanje varovanja zaupnih informacij in zanesljivosti oskrbe, ki ju zahteva naročnik v skladu s členi 21, 22 in 23, ali pa upoštevanje okoljskih ali socialnih vidikov.

Člen 21

Oddaja naročil podizvajalcem

1. Uspešen ponudnik lahko izbere podizvajalce za vsako oddajanje naročil podizvajalcem, ki niso zajeta v zahteve iz odstavkov 3 in 4, in zlasti ni treba, da diskriminira morebitne podizvajalce na podlagi narodnosti.

2. Naročnik lahko sam ali na zahtevo države članice od ponudnika zahteva:

— da v svoji ponudbi navede, morebiten delež naročila, ki ga ima namen oddati podizvajalcu, ki je tretja stranka, in morebitne predloge podizvajalcev ter predmet naročila, za katero jih predlaga; in/ali

— naj navede morebitno spremembo na ravni podizvajalca med izvrševanjem naročila.

3. Naročnik lahko sam ali na zahtevo države članice od uspešnega ponudnika zahteva, da uporabi določbe iz naslova III pri vseh ali določenih oddajah naročil, ki jih ima uspešni ponudnik namen oddati podizvajalcem, ki so tretje stranke.

4. Države članice lahko določijo, da ima naročnik možnost ali obveznost, da od uspešnega ponudnika zahteva, da del naročila odda podizvajalcu, ki je tretja stranka. Naročnik, ki naloži tovrstno oddajo naročila podizvajalcu, izrazi minimalni delež v obliki razpona, ki obsega najnižji in najvišji odstotek. Najvišji odstotek ne sme presegati 30 % vrednosti naročila. Razpon je sorazmeren s predmetom in vrednostjo naročila in naravo panoge, ki je vključena, vključno s stopnjo konkurenčnosti na trgu in z ustreznimi tehničnimi sposobnostmi industrijske baze.

Šteje se, da vsak odstotek oddaje naročila podizvajalcu, ki ustreza razponu vrednosti, ki jo določi naročnik, izpolnjuje zahteve oddaje naročila podizvajalcu, ki so določene v tem odstavku.

Ponudniki lahko predlagajo oddajo podizvajalcu delež skupne vrednosti naročila, ki je večji od razpona, ki ga zahteva naročnik.

Naročnik od ponudnikov zahteva, da v svoji ponudbi podrobno navedejo, kateri del ali dele svoje ponudbe nameravajo oddati podizvajalcem ter tako izpolniti zahtevo iz prvega pododstavka.

Naročnik lahko sam ali na zahtevo države članice od ponudnikov zahteva, naj podrobno navedejo tudi, kateri del ali dele svoje ponudbe nameravajo oddati podizvajalcem poleg zahtevanega odstotka, pa tudi že zbrane podizvajalce.

Uspešni ponudniki oddajo naročilo podizvajalcem v skladu z deležem, za katerega naročnik zahteva, da se odda podizvajalcu, v skladu z določbami iz naslova III.

5. V vseh primerih, ko država članica določi, da lahko naročniki zavrnejo podizvajalce, ki jih izbere ponudnik v fazi oddaje glavnega naročila ali uspešen ponudnik med izvrševanjem pogodbe, lahko ta zavrnitev temelji le na merilih, ki so veljala za izbiro ponudnikov za oddajo glavnega naročila. Če naročnik zavrne podizvajalca, mora svojo odločitev pisno obrazložiti ponudniku ali uspešnemu ponudniku ter navesti, zakaj meni, da podizvajalec ne izpolnjuje meril.

6. Zahteve iz odstavkov 2 do 5 se navedejo v objavi oddaje naročila.

7. Odstavki 1 do 5 ne posegajo v vprašanje osnovne odgovornosti gospodarskega subjekta.

Člen 22

Varovanje informacij

V primeru naročil, ki vključujejo, zahtevajo in/ali vsebujejo zaupne informacije, naročnik v razpisni dokumentaciji (obvestila o naročilih, dokumentacija o oddaji naročila, opisni ali dodatni dokumenti) natančno navede vse ukrepe in zahteve, potrebne za zagotavljanje varovanja teh informacij na zahtevani ravni.

V ta namen lahko naročnik zahteva, da ponudba vsebuje med drugim zlasti naslednje podrobnosti:

(a) zavezo ponudnika in že določenih podizvajalcev, da bodo ustrezno varovali tajnost vseh zaupnih informacij, ki so že v njihovi posesti ali ki bodo prišle v njihovo posest ves čas izvajanja naročila in po odpovedi pogodbe ali njenem poteku, v skladu z zakoni in ostalimi predpisi;

(b) zavezo ponudnika, da bo pridobil zavezo iz točke (a) od drugih podizvajalcev, če jim bo oddal naročila med izvajanjem pogodbe;

(c) zadostne informacije o že določenih podizvajalcih, na podlagi katerih naročnik ugotovi, ali ima vsak od njih zahtevane zmogljivosti za ustrezno varovanje tajnosti zaupnih informacij, do katerih imajo dostop ali ki jih morajo predložiti pri izvajanju svojih podizvajalskih dejavnosti;

(d) zavezo ponudnika, da bo predložil v točki (c) zahtevane informacije za nove podizvajalce, preden odda naročilo.

Ker ni usklajevanja sistemov nacionalnega varnostnega preverjanja na ravni Skupnosti, države članice lahko določijo, da morajo biti ukrepi in zahteve iz drugega pododstavka skladni z njihovimi nacionalnimi določbami o varnostnem preverjanju. Države članice priznajo varnostna potrdila, za katere menijo, da so enakovredna tistim, izdanim v skladu z njihovim nacionalnim pravom, ne glede na možnost izvajanja in upoštevanja nadaljnjih lastnih preiskav, če se to šteje za potrebno.

Člen 23

Zanesljivost oskrbe

Naročnik v razpisni dokumentaciji (obvestila o naročilih, dokumentacija o oddaji naročila, opisni ali dodatni dokumenti) navede svoje zahteve za zanesljivost oskrbe.

Naročnik lahko v ta namen zahteva, da ponudba vsebuje med drugim zlasti naslednje podrobnosti:

(a) potrdilo ali dokumentacijo, ki na način, ki je sprejemljiv za naročnika, dokaže, da bo ponudnik sposoben izpolniti obveznosti na področju izvoza, prenosa in tranzita blaga, povezanega s pogodbo, vključno s kakršno koli dodatno dokumentacijo iz zadevne države članice ali zadevnih držav članic;

(b) navedbo, da za proizvode in storitve ali kakršne koli rezultate teh proizvodov in storitev veljajo kakršne koli omejitve glede tega, da jih naročnik zaradi nadzora izvoza ali varnostne ureditve ne sme razkriti, prenesti ali uporabiti;

(c) potrdilo ali dokumentacijo, ki dokazuje, da organizacija in lokacija ponudnikove oskrbovalne verige omogočata, da izpolni zahteve naročnika glede zanesljivosti oskrbe, ki so določene v dokumentaciji o oddaji naročila, ter zavezo, ki zagotavlja, da morebitne spremembe v oskrbovalni verigi med izvajanjem naročila ne bo oviralo izpolnjevanja teh zahtev;

(d) zavezo ponudnika, da bo uvedel in/ali vzdrževal zmogljivosti, potrebne za izpolnjevanje morebitne večje potrebe naročnika zaradi krize glede na pogoje, ki bodo dogovorjeni;

(e) kakršne koli dodatne dokumente od ponudnikovih nacionalnih organov glede izpolnjevanja večjih potreb naročnika, ki bi nastale zaradi krize;

(f) zavezo ponudnika, da bo zagotavljal vzdrževanje, posodabljanje ali prilagoditve blaga, ki je predmet naročila;

(g) zavezo ponudnika, da bo naročnika pravočasno obvestil o kakršni koli spremembi v njegovi organizaciji, oskrbovalni verigi ali industrijski strategiji, ki bi lahko vplivala na njegove obveznosti do naročnika;

(h) zavezo ponudnika, da bo naročniku v skladu s pogoji, ki bodo dogovorjeni, zagotovil vsa posebna sredstva za proizvodnjo nadomestnih delov, komponent, montažnih delov in posebne preskusne opreme, vključno s tehničnimi risbami, licencami in navodili za uporabo, če ne more več zagotoviti tega blaga.

Od ponudnika se ne sme zahtevati, da od države članice pridobi zavezo, ki bi prejudicirala svobodo te države članice, da v skladu z ustreznim mednarodnim pravom ali pravom Skupnosti uveljavlja nacionalna merila za izdajo dovoljenj glede izvoza, prenosa ali tranzita v okoliščinah, ki vladajo v času sprejemanja odločitve o dovoljenju.

Člen 24

Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o zaščiti delovnega mesta in pogoji za delo

1. Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji navede ali ga država članica zaveže, da določi organ ali organe, od katerih lahko kandidat ali ponudnik pridobi ustrezne informacije o obveznosti v zvezi z davki, varovanjem okolja, določbah o zaščiti delovnega mesta in pogojih za delo, ki veljajo v državi članici, regiji kraju ali tretji državi, kjer je treba izvesti gradnje ali opraviti storitve, in veljajo za gradnje, ki se morajo izvesti na kraju samem, ali za storitve, ki se morajo opraviti med izvedbo naročila.

2. Naročnik, ki predloži informacije iz odstavka 1, od ponudnikov zahteva, da navedejo, da so pri pripravi ponudbe upoštevali obveznosti v zvezi z določbami o varstvu pri delu in delovnih pogojih, ki veljajo v kraju, kjer se storitev izvaja.

Prvi pododstavek ne posega v uporabo določb člena 49, ki zadevajo obravnavo neobičajno nizkih ponudb.







POGLAVJE V

Postopki

Člen 25

Postopki, ki se uporabljajo

Pri oddaji naročil morajo naročniki uporabljati nacionalne postopke, ki so prilagojeni za namene te direktive.

Naročniki lahko oddajo naročila z omejenim postopkom ali postopkom s pogajanji z objavo obvestila o naročilu.

V okoliščinah iz člena 27 lahko naročniki svoja naročila oddajo s konkurenčnim dialogom.

Naročniki lahko v posebnih primerih in okoliščinah, izrecno navedenih v členu 28, uporabijo postopek s pogajanji brez objave obvestila o naročilu.

Člen 26

Postopek s pogajanji z objavo obvestila o naročilu

1. V postopkih s pogajanjih z objavo obvestila o naročilu se naročniki s ponudniki pogajajo o ponudbah, da bi jih prilagodili zahtevam, ki so jih navedli v obvestilu o naročilu, dokumentaciji o oddaji naročila in morebitni podporni dokumentaciji, in da bi prišli do najboljše ponudbe v skladu s členom 47.

2. Med pogajanji morajo naročniki zagotoviti enakopravnost vseh ponudnikov. Zlasti ne smejo ponujati informacij na diskriminacijski način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki dobili prednost pred drugimi.

3. Naročniki lahko določijo, da se postopek s pogajanji opravi v zaporednih fazah, da bi zmanjšali število ponudb, o katerih se je treba pogajati, tako da uporabijo merila za oddajo, navedena v obvestilu o naročilu ali dokumentaciji o oddaji naročila. V obvestilu o naročilu ali dokumentaciji o oddaji naročila naročnik navede, ali je ali ni uporabil te možnosti.

Člen 27

Konkurenčni dialog

1. V primeru posebej zapletenih naročil lahko države članice določijo možnost, da naročniki uporabijo konkurenčni dialog v skladu s tem členom, če menijo, da uporaba omejenega postopka ali postopka s pogajanji z objavo obvestila o naročilu ne bo omogočila oddaje naročila.

Naročilo se mora oddati le na podlagi merila za izbiro ekonomsko najugodnejše ponudbe.

2. Naročniki objavijo obvestilo o naročilu z navedbo svojih potreb in zahtev, ki jih določijo v tem obvestilu in/ali v opisnem dokumentu.

3. Naročniki s kandidati, ki so izbrani v skladu z zadevnimi določbami členov 38 do 46, začnejo dialog, katerega cilj je določiti načine, ki so najbolj primerni za zadovoljitev njihovih potreb. V času trajanja dialoga lahko z izbranimi kandidati razpravljajo o vseh vidikih naročila.

V času trajanja dialoga naročniki zagotovijo enakopravnost med ponudniki. Zlasti ne nudijo informacij na diskriminatoren način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki dobili prednost pred drugimi.

Naročniki ne smejo drugim udeležencem razkriti predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči kandidat, ki sodeluje v dialogu, brez njegovega soglasja.

4. Naročniki lahko določijo, da se postopek opravi v zaporednih fazah, da bi zmanjšali število rešitev, o katerih je treba razpravljati v fazi dialoga, uporabljajoč merila za ocenjevanje iz obvestila o naročilu ali opisnega dokumenta. V obvestilu o naročilu ali opisnem dokumentu, se navede, da se lahko uporabi ta možnost.

5. Naročnik nadaljuje s tem dialogom, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko zadovoljijo njegove potrebe, če je potrebno po primerjavi teh rešitev.

6. Potem ko je podal izjavo, da je dialog zaključen, in je o tem obvestil udeležence, naročnik od njih zahteva, da predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so jih predložili in podrobneje opredelili v času trajanja dialoga. Te ponudbe vsebujejo vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta.

Te ponudbe se lahko na zahtevo naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in izboljšajo. Vendar ta pojasnjevanja, podrobne opredelitve, izboljšave ali dodatne informacije ne smejo pomeniti sprememb osnovnih značilnosti ponudbe ali povabila za oddajo ponudb, kjer bi odstopanja verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminatorni učinek.

7. Naročniki ocenijo predložene ponudbe na podlagi meril za ocenjevanje, ki so določena v obvestilu o naročilu ali opisnem dokumentu, ter morajo izbrati ekonomsko najugodnejšo ponudbo v skladu s členom 47.

Naročnik lahko zahteva od ponudnika, za katerega je ugotovljeno, da je predložil ekonomsko najugodnejšo ponudbo, da pojasni vidike svoje ponudbe ali potrdi obveznosti iz ponudbe, če to ne vpliva na spreminjanje bistvenih vidikov ponudbe ali povabila za oddajo ponudb in ne povzroča diskriminacije ali izkrivljanja konkurence.

8. Naročniki lahko določijo cene ali plačila udeležencem v dialogu.

Člen 28

Primeri, v katerih je upravičen postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu

V naslednjih primerih lahko naročniki oddajo naročila v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu in utemeljijo uporabo tega postopka v obvestilu o oddaji naročila, kot je zahtevano v členu 30(3):

(1) za naročila gradenj, naročila blaga in naročila storitev: (a) če v omejenem postopku, postopku s pogajanji z objavo obvestila o naročilu ali konkurenčnem dialogu ni bila predložena nobena ponudba ali nobena primerna ponudba ali nobena prijava, pod pogojem, da prvotni pogoji naročila niso bili bistveno spremenjeni, in pod pogojem, da se Komisiji pošlje poročilo, če slednja to zahteva; (b) v primeru nepravilnih ponudb ali oddaje ponudb, ki so nesprejemljive po nacionalnih določbah, skladnih s členi 5, 19, 21 do 24 in poglavjem VII naslova II, kot odgovor na omejeni postopek, postopek s pogajanji z objavo ali konkurenčni dialog, če: (i) prvotni pogoji naročila niso bistveno spremenjeni, in (ii) so v postopku s pogajanji vključeni vsi ponudniki, vendar samo tisti, ki izpolnjujejo merila iz členov 39 do 46 in so v predhodno izvedenem omejenem postopku ali konkurenčnem dialogu predložili ponudbe v skladu s formalnimi zahtevami za postopek oddaje ponudb; (c) kadar nujnost zaradi krize ni združljiva z roki, ki se zahtevajo za omejeni postopek in postopek s pogajanji z objavo obvestila o naročilu, vključno s skrajšanimi roki iz člena 33(7). To lahko velja na primer za primere iz točke (d) drugega pododstavka člena 23; (d) v kolikor je nujno potrebno, kadar iz razlogov izredne nujnosti, ki so jo narekovali dogodki, ki jih zadevni naročnik ni mogel predvideti, ni mogoče upoštevati roka za omejeni postopek ali postopek s pogajanji z objavo obvestila o naročilu, vključno s skrajšanimi časovnimi roki iz člena 33(7). Okoliščine, zaradi katerih je nastala skrajna nuja, ne smejo v nobenem primeru biti takšne, da bi jih lahko pripisali naročniku; (e) kadar se zaradi tehničnih razlogov ali varstva izključnih pravic naročilo lahko zaupa samo enemu določenemu gospodarskemu subjektu;

(2) za naročila storitev in naročila blaga: (a) za storitve na področju raziskav in razvoja, ki niso omenjene v členu 13; (b) ter za proizvode, ki se izdelujejo izključno za namene raziskav in razvoja, z izjemo količinske proizvodnje zaradi preživetja proizvoda na trgu ali povrnitve stroškov raziskav in razvoja;

(3) za naročila blaga: (a) ko gre za dodatne nabave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo običajnega blaga ali inštalacij ali kot povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi zamenjava dobavitelja prisilila naročnika, da nabavi material, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem. Trajanje teh naročil in ponavljajočih se naročil ne sme presegati obdobja petih let, razen v izjemnih okoliščinah, ki se določijo z upoštevanjem pričakovane življenjske dobe katerega koli dobavljenega predmeta, instalacije ali sistema ter tehničnih težav, ki jih lahko povzroči zamenjava dobavitelja; (b) za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah; (c) za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji bodisi od dobavitelja blaga, ki zaradi prenehanja dejavnosti, ki gre v dokončno likvidacijo ali od stečajnega upravitelja, če se s tem strinjajo upniki ali po podobnem postopku po nacionalni zakonodaji ali predpisih;

(4) za naročila gradenj in naročila storitev: (a) za dodatne gradnje ali storitve, ki niso vključene v prvotno dodeljenem projektu ali v prvotnem naročilu, vendar so zaradi nepredvidenih okoliščin postale potrebne za izvedbo naročila gradenj ali storitev, ki so v tem projektu ali naročilu opisane, pod pogojem, da se naročilo odda gospodarskemu subjektu, ki izvaja prvotno naročilo: (i) če teh dodatnih gradenj ali storitev ni mogoče tehnično ali ekonomsko ločiti od prvotnega naročila, ne da bi to naročnikom povzročilo resne težave, ali (ii) če so te storitve ali gradnje, čeprav bi se lahko ločile od izvajanja prvotnega naročila, brezpogojno potrebne za njegovo dokončanje. Vendar skupna vrednost naročil, oddanih za dodatne gradnje ali storitve, ne sme presegati 50 % zneska prvotnega naročila;. (b) za dodatne gradnje ali storitve, ki predstavljajo ponovitev podobnih gradenj ali storitev, zaupanih istemu gospodarskemu subjektu, ki mu je isti naročnik oddal prvotno naročilo, če so te gradnje ali storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je prvotno naročilo bilo oddano na podlagi omejenega postopka, postopka s pogajanji z objavo obvestila o naročilu ali konkurenčnem dialogu. Že ob povabilu k oddaji ponudb za prvi projekt naročniki objavijo morebitno uporabo tega postopka, pri čemer upoštevajo celotne ocenjene stroške kasnejših gradenj ali storitev, če uporabljajo določbe člena 8. Ta postopek se lahko uporablja samo pet let po sklenitvi pogodbe o oddaji prvotnega naročila, razen v izjemnih okoliščinah, ki se določijo z upoštevanjem pričakovane življenjske dobe katerega koli dobavljenega predmeta, instalacije ali sistema ter tehničnih težav, ki jih lahko povzroči zamenjava dobavitelja;

(5) za naročila, povezana z opravljanjem storitev letalskega ali pomorskega prometa za oborožene sile ali varnostne sile, ki se ali se bodo izvajale v tujini, ko mora naročnik zagotoviti te storitve od gospodarskih subjektov, ki jamčijo veljavnost svojih ponudb le za takšna krajša obdobja, da ni mogoče upoštevati časovnega roka za omejeni postopek ali postopek s pogajanji z objavo obvestila o naročilu, vključno s skrajšanimi časovnimi roki iz člena 33(7).

Člen 29

Okvirni sporazumi

1. Države članice lahko določijo možnost, da naročniki lahko sklenejo okvirne sporazume.

2. Za sklenitev okvirnega sporazuma naročniki upoštevajo postopkovna pravila iz te direktive za vse faze do oddaje naročil na podlagi tega sporazuma. Stranke okvirnega sporazuma se izberejo ob uporabi meril za ocenjevanje v skladu s členom 47.

Naročila na podlagi okvirnega sporazuma se oddajo v skladu s postopki iz odstavkov 3 in 4. Ti postopki se lahko uporabijo le med naročniki in gospodarskimi subjekti, ki so prvotne stranke okvirnega sporazuma.

Pri oddaji naročil na podlagi okvirnega sporazuma stranke v nobenem primeru ne smejo bistveno spreminjati pogojev iz tega okvirnega sporazuma, zlasti ne v primeru iz odstavka 3.

Veljavnost okvirnega sporazuma ne sme biti daljša od sedmih let, razen v izjemnih okoliščinah, ki se določijo z upoštevanjem pričakovane življenjske dobe katerega koli dobavljenega predmeta, instalacije ali sistema ter tehničnih težav, ki jih lahko povzroči zamenjava dobavitelja.

V tako izjemnih okoliščinah naročnik zagotovi primerno utemeljitev za te okoliščine v obvestilu iz člena 30(3).

Naročniki ne smejo uporabljati okvirnih sporazumov neustrezno ali tako, da preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo konkurenco.

3. Če se okvirni sporazum sklene z enim gospodarskim subjektom, se naročila na podlagi tega sporazuma oddajo v skladu s pogoji iz okvirnega sporazuma.

V zvezi z oddajo teh naročil se naročniki lahko v pisni obliki posvetujejo z gospodarskim subjektom, stranko okvirnega sporazuma, in zahtevajo, da po potrebi dopolni svojo ponudbo.

4. Kadar se okvirni sporazum sklene z večjim številom gospodarskih subjektov, morajo biti slednji vsaj trije, v kolikor je število gospodarskih subjektov, ki izpolnjujejo pogoje za udeležbo zadostno in/ali je dovolj sprejemljivih ponudb za uporabo meril za dodelitev.

Naročila na podlagi okvirnih sporazumov, sklenjenih z večjim številom gospodarskih subjektov, se lahko oddajo bodisi:

— ob uporabi pogojev iz okvirnega sporazuma brez ponovnega odpiranja konkurence bodisi,

— kadar vsi pogoji niso določeni v okvirnem sporazumu, po ponovnem odprtju natečaja med strankami na podlagi istih in po potrebi natančneje določenih pogojev ter, če je to primerno, drugih pogojev iz dokumentacije o oddaji naročila okvirnega sporazuma, v skladu z naslednjim postopkom: (a) za vsako naročilo, ki ga je treba oddati, se naročniki v pisni obliki posvetujejo z gospodarskimi subjekti, ki so sposobni izvesti naročilo; (b) naročniki določijo rok, ki je dovolj dolg, da ponudnikom omogoča predložitev ponudb za vsako posebno naročilo, upoštevajoč dejavnike, kot so zapletenost predmeta naročila in čas, ki je potreben za pošiljanje ponudb; (c) ponudbe se predložijo v pisni obliki, s tem, da njihova vsebina ostane zaupna do izteka roka, določenega za odgovor; (d) naročniki oddajo vsako naročilo ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo na podlagi meril za ocenjevanje iz dokumentacije o oddaji naročila okvirnega sporazuma.







POGLAVJE VI

Pravila objavljanja in preglednosti







Oddelek 1

Objava obvestil

Člen 30

Obvestila

1. Naročniki lahko s predhodnim informativnim obvestilom, ki ga objavi Komisija ali sami v svojem „profilu kupca“, kot je opisan v točki 2 Priloge VI, seznanijo javnost:

(a) pri naročanju blaga, o ocenjeni celotni vrednosti naročil ali okvirnih sporazumov glede na področje proizvoda, ki jih nameravajo oddati oziroma skleniti v naslednjih 12 mesecih. Področje proizvoda določijo naročniki s sklicevanjem na nomenklaturo CPV;

(b) pri naročanju storitev, o ocenjeni celotni vrednosti naročil ali okvirnih sporazumov iz vsake kategorije storitev, ki jih nameravajo skleniti v naslednjih 12 mesecih;

(c) pri naročilu gradenj, o bistvenih značilnostih naročil ali okvirnih sporazumov, ki jih nameravajo oddati ali skleniti.

Obvestilo iz prvega pododstavka se pošlje Komisiji ali objavi v profilu kupca čim prej po odločitvi, ki potrdi projekt, za katerega nameravajo naročniki oddati naročila oziroma skleniti okvirne sporazume.

Naročniki, ki objavijo predhodno informativno obvestilo o svojem profilu kupca, po elektronski poti pošljejo Komisiji obvestilo o objavi predhodnega informativnega obvestila o profilu kupca v skladu z obliko in podrobnimi postopki za pošiljanje objav iz točke 3 Priloge VI.

Objava obvestil iz prvega pododstavka je obvezna le, kadar naročniki uporabijo možnost skrajšanja rokov za sprejemanje ponudb iz člena 33(3).

Ta odstavek se ne uporablja za postopke s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu.

2. Naročniki, ki želijo oddati naročilo ali skleniti okvirni sporazum po omejenem postopku, postopku s pogajanji z objavo obvestila ali konkurenčnem dialogu, sporočijo svojo namero v obvestilu o naročilu.

3. Naročniki, ki so oddali naročilo ali sklenili okvirni sporazum, pošljejo obvestilo o izidih postopka oddaje naročil najpozneje 48 dni po oddaji naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma.

Če se okvirni sporazumi sklenejo v skladu s členom 29, naročniki niso dolžni poslati obvestila o izidih postopka oddaje naročil za vsako oddajo naročila na podlagi tega sporazuma.

Objava določenih informacij o oddaji naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma se lahko izpusti, če bi objava teh informacij ovirala izvajanje zakona ali bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, zlasti z obrambnimi in/ali varnostnimi interesi, če bi škodila bodisi zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov bodisi posegala v pošteno konkurenco med njimi.

Člen 31

Neobvezna objava

Naročniki lahko objavijo obvestila o naročilih, za katera ne velja zahteva glede objave iz te direktive, v skladu s členom 32.

Člen 32

Oblika in način objave obvestil

1. Obvestila vsebujejo informacije iz Priloge IV in, če je to primerno, katero koli drugo informacijo, za katero naročnik meni, da je koristna, v obliki standardnih obrazcev, ki jih je Komisija sprejela v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 67(2).

2. Obvestila, ki jih naročniki pošiljajo Komisiji, pošljejo bodisi z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točki 3 Priloge VI ali z drugimi sredstvi. Če se uporablja pospešeni postopek iz člena 33(7), se objave pošljejo bodisi s telefaksom ali z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točke 3 Priloge VI.

Obvestila se objavijo v skladu s tehničnimi lastnostmi objave iz točke 1(a) in (b) Priloge VI.

3. Obvestila, ki se pošiljajo z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točke 3 Priloge VI, se objavijo najpozneje pet dni po pošiljanju.

Obvestila, ki se ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točke 3 Priloge VI, se objavijo najpozneje 12 dni po pošiljanju ali v primeru pospešenega postopka iz člena 33(7) najpozneje pet dni po pošiljanju.

4. Obvestila o naročilih se objavijo v celoti v uradnem jeziku Skupnosti, ki ga izbere naročnik, pri čemer ta izvirna jezikovna različica predstavlja edino verodostojno besedilo. V drugih uradnih jezikih se objavi povzetek pomembnih elementov vsakega obvestila.

Stroške, ki jih ima Komisija z objavo takšnih obvestil, krije Skupnost.

5. Obvestila in njihova vsebina ne smejo biti objavljena na nacionalni ravni ali v profilu kupca pred datumom pošiljanja Komisiji.

Obvestila, ki jih naročnik objavi na nacionalni ravni, ne vsebujejo informacij, ki niso navedene v objavah, poslanih Komisiji ali ki niso objavljene o profilu kupca v skladu s prvim pododstavkom člena 30(1), navedejo pa datum pošiljanja obvestila Komisiji ali njegove objave v profilu kupca.

Predhodna informativna obvestila ne smejo biti objavljena v profilu kupca, preden je Komisiji poslano obvestilo o njihovi objavi v tej obliki; v njih se navede datum tega pošiljanja.

6. Vsebina obvestil, ki se ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopkom za pošiljanje iz točke 3 Priloge VI, je omejena na približno 650 besed.

7. Naročniki morajo biti zmožni predložiti dokazilo o datumih pošiljanja objav.

8. Komisija izda naročniku potrdilo o objavi poslanih informacij z navedbo datuma takšne objave. To potrdilo je dokazilo o objavi.







Oddelek 2

Roki

Člen 33

Roki za sprejemanje prijav za sodelovanje in za sprejemanje ponudb

1. Naročniki pri določanju rokov za sprejemanje ponudb ali prijav za sodelovanje upoštevajo zlasti zapletenost naročila in čas, ki je potreben se pripravo ponudb, brez poseganja v minimalne roke, ki jih določa ta člen.

2. V omejenih postopkih, postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu in uporabe konkurenčnega dialoga je minimalni rok za sprejemanje prijav za sodelovanje 37 dni od dneva pošiljanja obvestila o naročilu.

V primeru omejenih postopkov je minimalni rok za sprejemanje ponudb 40 dni od datuma pošiljanja povabila za oddajo ponudb.

3. Ko naročniki objavijo predhodno informativno obvestilo, se praviloma lahko minimalni rok za sprejemanje ponudb po drugem pododstavku odstavka 2 skrajša na 36 dni, vendar v nobenem primeru na manj kakor 22 dni.

Rok teče od datuma, na katerega je bilo poslano povabilo za oddajo ponudb.

Skrajšani roki iz prvega pododstavka se dovolijo pod pogojem, da predhodno informativno obvestilo vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo za obvestilo o naročilu iz Priloge V, v kolikor so te informacije na voljo ob objavi obvestila in če je bilo predhodno informativno obvestilo poslano v objavo najmanj 52 dni in največ 12 mesecev pred datumom pošiljanja obvestila o naročilu.

4. Kadar se obvestila pripravijo in pošiljajo z elektronskimi sredstvi v obliki in po postopkih za pošiljanje iz odstavka 3 Priloge VI, se lahko rok za sprejemanje prijav za sodelovanje iz prvega pododstavka odstavka 2 skrajša za sedem dni.

5. Roki za sprejemanje ponudb iz drugega pododstavka odstavka 2 se lahko skrajšajo za pet dni, če naročnik po elektronski poti ponuja neomejen in celovit neposreden dostop do dokumentacije o oddaji naročila in vseh dodatnih dokumentov od datuma objave v skladu s Prilogo VI, pri čemer navede v besedilu objave internetni naslov, na katerem so ti dokumenti dostopni.

To skrajšanje se lahko doda tistim iz odstavka 4.

6. Če se zaradi kakršnega koli razloga dokumentacija o oddaji naročila in dodatni dokumenti ali dodatne informacije, čeprav so bile pravočasno zahtevane, ne predložijo v rokih iz člena 34 ali če se ponudbe lahko predložijo šele po obisku lokacije ali po pregledu dokumentov, ki dopolnjujejo dokumentacijo o oddaji naročila, na kraju samem, se roki za sprejemanje ponudb podaljšajo, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb.

7. Kadar se v omejenih postopkih in postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu zaradi nujnosti izkaže, da se roki iz tega člena ne morejo upoštevati, lahko naročniki določijo:

— rok za sprejemanje prijav za sodelovanje, ki ne sme biti krajši od 15 dni od dneva pošiljanja obvestila o naročilu ali krajši od 10 dni, če je bilo obvestilo poslano z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopkom za pošiljanje objav iz točke 3 Priloge VI, in

— v primeru omejenih postopkov rok za sprejemanje ponudb, ki ni krajši od 10 dni od datuma povabila k oddaji ponudb.







Oddelek 3

Vsebina in načini pošiljanja informacij

Člen 34

Povabilo k oddaji ponudbe, pogajanjem ali dialogu

1. V omejenih postopkih, postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu in konkurenčnem dialogu naročniki hkrati v pisni obliki povabijo izbrane kandidate, da oddajo svoje ponudbe ali da začnejo s pogajanji, v primeru konkurenčnega dialoga pa, da sodelujejo v dialogu.

2. Povabilo kandidatov vsebuje bodisi:

— izvod razpisne dokumentacije ali opisnega dokumenta in kateri koli dodatni dokument, ali

— navedbo dostopa do dokumentov iz prve alinee, če so neposredno dostopni z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 33(5).

3. Če ima dokumentacijo o oddaji naročila, opisni dokument in/ali dodatne dokumente drug subjekt in ne naročnik, ki je zadolžen za postopek oddaje naročil, se v povabilu navedejo naslov, na katerem je mogoče zahtevati to dokumentacijo ter, če je to primerno, skrajni rok, do katerega se ti dokumenti lahko zahtevajo, znesek, ki ga je treba plačati za pridobitev dokumentov, in plačilni postopki. Pristojna služba pošlje to dokumentacijo gospodarskemu subjektu takoj po prejemu zahteve.

4. Naročnik ali pristojna služba pošlje dodatne informacije v zvezi z dokumentacijo o naročilu, opisnim dokumentom in/ali dodatnimi dokumenti najmanj šest dni pred iztekom roka za sprejemanje ponudb, pod pogojem, da je to zahtevano pravočasno. V omejenem ali pospešenem postopku s pogajanji je ta rok štiri dni.

5. Povabilo poleg elementov iz odstavkov 2, 3 in 4 vsebuje vsaj:

(a) sklicevanje na objavljeno obvestilo o naročilu;

(b) skrajni rok za sprejemanje ponudb, naslov, na katerega morajo biti ponudbe poslane, ter jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene. V postopku s konkurenčnim dialogom teh informacij ne bo v povabilu k sodelovanju v dialogu, marveč v povabilu k oddaji ponudbe;

(c) v primeru konkurenčnega dialoga datum in naslov, ki sta določena za začetek dialoga, ter jezik ali jezike, ki jih je treba uporabljati;

(d) sklicevanje na vse morebitne priloge (dokumentov), ki jih je treba oddati bodisi kot dodatek preverljivim izjavam ponudnika v skladu s členom 38 ali kot dodatek informacijam iz navedenega člena ter v skladu s pogoji iz členov 41 in 42;

(e) relativni pomen meril za oddajo naročila ali, če je to primerno, padajoče zaporedje po pomembnosti meril, uporabljenih za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, če niso navedena v obvestilu o naročilu, razpisni dokumentaciji ali opisnem dokumentu.

Člen 35

Obveščanje kandidatov in ponudnikov

1. Naročniki čim prej obvestijo kandidate in ponudnike o sprejetih odločitvah v zvezi z oddajo naročila ali sklenitvijo okvirnega sporazuma, vključno z razlogi za odločitev, da ne oddajo naročila ali ne sklenejo okvirnega sporazuma, za katerega je bil objavljen javni razpis, ali da ponovno začnejo postopek; naročniki te informacije ponudijo v pisni obliki, če se take informacije od njih zahtevajo.

2. Na zahtevo zainteresirane stranke naročnik ob upoštevanju odstavka 3 v čim krajšem času in najpozneje v petnajstih dneh po prejemu pisnega zahtevka obvesti:

(a) vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave,

(b) vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, vključujoč zlasti razloge v zvezi s primeri iz člena 18(4) in (5), razloge za svojo odločitev o neenakovrednosti ali za svojo odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo izvedbenih ali funkcionalnih zahtev ter, v primerih iz členov 22 in 23, razloge za svojo odločitev o neupoštevanju zahtev o varovanju informacij in zanesljivosti oskrbe;

(c) vsakega ponudnika, ki je oddal sprejemljivo ponudbo, ki je bila zavrnjena, o lastnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu izbranega ponudnika ali strank okvirnega sporazuma.

3. Naročniki se lahko odločijo, da ne sporočijo nekaterih informacij iz odstavka 1 v zvezi z oddajo naročila ali sklenitvijo okvirnega sporazuma, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakonodaje, bilo v nasprotju z javnim interesom, zlasti obrambnimi in/ali varnostnimi interesi, škodilo zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov ali oviralo pošteno konkurenco med njimi.







Oddelek 4

Sporočanje

Člen 36

Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje

1. Vsa sporočila in izmenjava informacij iz tega naslova se lahko pošiljajo po pošti, faksu, z elektronskimi sredstvi v skladu z odstavkoma 4 in 5, po telefonu v primerih in okoliščinah iz odstavka 6 ali ob uporabi kombinacije teh sredstev, kot jih izbere naročnik.

2. Izbrana sredstva sporočanja morajo biti splošno dostopna in ne smejo omejevati gospodarskih subjektov pri dostopu do postopka oddaje naročil.

3. Sporočanje ter izmenjava in shranjevanje informacij se izvedejo tako, da se zagotovi varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti prijav za sodelovanje in ponudb, in da naročnik pregleda vsebino prijav za sodelovanje in ponudb šele po izteku roka za njihovo oddajo.

4. Orodja, ki se uporabijo za sporočanje po elektronski poti, kakor tudi njihove tehnične lastnosti morajo biti nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna z informacijskimi in komunikacijskimi tehnološkimi proizvodi v splošni uporabi.

5. Za naprave za elektronsko pošiljanje in sprejemanje ponudb ter naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje se uporabljajo naslednja pravila:

(a) informacije v zvezi s podrobnostmi, ki so potrebne za elektronsko oddajo ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifro, so na voljo zainteresiranim stranem. Poleg tega so naprave za elektronsko sprejemanje ponudb in prijav za sodelovanje v skladu z zahtevami iz Priloge VIII;

(b) države članice lahko v skladu s členom 5 Direktive 1999/93/ES zahtevajo, da se elektronskim ponudbam doda izpopolnjeni elektronski podpis v skladu z odstavkom 1 navedene direktive;

(c) države članice lahko uvedejo ali obdržijo prostovoljne sisteme akreditacije, katerih cilj je izboljšanje ravni storitev v zvezi s certificiranjem teh naprav;

(d) kandidati se obvežejo, da bodo pred iztekom roka za oddajo ponudb ali prijav za sodelovanje predložili dokumente, potrdila in izjave iz členov 39 do 44 in 46, če ne obstajajo v elektronski obliki.

6. Za pošiljanje prijav za sodelovanje se uporabljajo naslednja pravila:

(a) prijave za sodelovanje v postopkih za oddajo naročil se lahko oddajo v pisni obliki ali po telefonu;

(b) pri telefonskih prijavah za sodelovanje se mora poslati pisna potrditev pred iztekom roka za njihovo sprejemanje;

(c) naročniki lahko zahtevajo, da se prijave za sodelovanje, poslane po faksu, morajo potrditi po pošti ali z elektronskimi sredstvi, če je to potrebno za namene zakonitega dokaza. Vsako tako zahtevo skupaj z rokom za pošiljanje potrditve po pošti ali z elektronskimi sredstvi mora naročnik navesti v obvestilu o naročilu.







Oddelek 5

Poročila

Člen 37

Vsebina poročil

1. Naročniki za vsako naročilo ali okvirni sporazum pripravijo pisno poročilo v potrditev, da je bil postopek izbire izveden pregledno in nediskriminatorno, ki vsebuje vsaj naslednje:

(a) ime in naslov naročnika, predmet in vrednost naročila ali okvirnega sporazuma;

(b) izbrani postopek oddaje naročila;

(c) v primeru konkurenčnega dialoga okoliščine, ki upravičujejo uporabo tega postopka;

(d) v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu, razloge iz člena 28, ki upravičujejo uporabo tega postopka; če je to primerno, utemeljitev za prekoračitev rokov iz drugega pododstavka člena 28(3)(a) in tretjega pododstavka člena 28(4)(b) in utemeljitev za prekoračitev omejitve na 50 % iz drugega pododstavka člena 28(4)(a);

(e) če je primerno, razloge, ki upravičujejo trajanje okvirnega sporazuma, ki presega sedem let;

(f) imena uspešnih kandidatov in obrazložitev njihovega izbora;

(g) imena izključenih kandidatov in obrazložitev njihove zavrnitve;

(h) obrazložitev za zavrnitev ponudb;

(i) ime uspešnega ponudnika in razloge, za izbiro njegove ponudbe, ter, če je to znano, delež naročila ali okvirnega sporazuma, ki ga uspešni ponudnik namerava ali ga bo moral oddati v podizvajanje tretjim osebam;

(j) če je potrebno, razloge, zakaj je naročnik odločil, da ne odda naročila ali sklene okvirnega sporazuma.

2. Naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za dokumentiranje poteka postopkov za oddajo naročila, ki se izvajajo z elektronskimi sredstvi.

3. Poročilo ali njegove najpomembnejše sestavine se sporočijo Komisiji, če slednja to zahteva.







POGLAVJE VII

Vodenje postopka







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 38

Preverjanje sposobnosti in izbor udeležencev ter oddajanja naročil

1. Naročila se oddajajo na podlagi meril za ocenjevanje iz členov 47 in 49, ob upoštevanju člena 19, potem ko naročniki preverijo sposobnost gospodarskih subjektov, ki niso izključeni po členih 39 in 40, v skladu s pogoji za udeležbo glede na gospodarski in finančni položaj, strokovno in tehnično znanje ali sposobnost iz členov 41 do 46 ter, če je potrebno, v skladu z nediskriminatornimi pravili in kriteriji iz odstavka 3.

2. Naročniki lahko od kandidatov zahtevajo minimalno stopnjo usposobljenosti v skladu s členoma 41 in 42.

Količina informacij iz členov 41 in 42 ter zahtevane minimalne stopnje usposobljenosti za posamezno naročilo morajo biti povezane in sorazmerne s predmetom naročila.

Te minimalne stopnje se navedejo v obvestilu o naročilu.

3. V omejenih postopkih, postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu in konkurenčnem dialogu lahko naročniki omejijo število primernih kandidatov, ki jih bodo povabili, da oddajo ponudbe ali sodelujejo v dialogu. V tem primeru:

— naročniki v obvestilu o naročilu navedejo objektivna in nediskriminatorna merila ali pravila, ki jih nameravajo uporabiti, minimalno število kandidatov, ki jih nameravajo povabiti, ter, če je to primerno, njihovo maksimalno število. Minimalno število kandidatov, ki jih nameravajo povabiti, ne sme biti manj kot tri;

— tako naročniki povabijo vsaj toliko kandidatov, kolikor je bilo vnaprej določeno kot minimum, če je na voljo zadostno število ustreznih kandidatov.

Če je število kandidatov, ki izpolnjujejo pogoje za udeležbo in minimalne stopnje sposobnosti, manjše kakor minimalno število, lahko naročniki nadaljujejo s postopkom tako, da povabijo kandidata oziroma kandidate, ki imajo zahtevane sposobnosti.

Če naročniki meni, da je število primernih kandidatov prenizko za zagotovitev pristne konkurence, lahko začasno prekine postopek in ponovno objavi začetno obvestilo o naročilu v skladu s členoma 30(2) in 32 ter določi nov rok za oddajo prijav za sodelovanje. V tem primeru so kandidati, izbrani po prvi objavi, in kandidati, izbrani po drugi objavi, povabljeni v skladu s členom 34. Ta možnost ne posega v zmožnost naročnika, da prekliče tekoči postopek za oddajo naročila in sproži nov postopek.

4. V okviru postopka za oddajo naročila naročnik ne sme vključiti gospodarskih subjektov, ki se niso prijavili za sodelovanje, ali kandidatov, ki nimajo zahtevanih sposobnosti.

5. Če naročniki uporabijo možnost zmanjšanja števila rešitev, o katerih je treba razpravljati, ali ponudb, o katerih se je treba pogajati, kakor je določeno v členih 26(3) in 27(4), to storijo ob uporabi meril za ocenjevanje, ki so navedena v obvestilu o naročilu ali dokumentaciji o oddaji naročila. V končni fazi dobljeno število zagotavlja pristno konkurenco, če je dovolj rešitev ali primernih kandidatov.







Oddelek 2

Merila za priznanje sposobnosti

Člen 39

Osebni položaj kandidata ali ponudnika

1. Vsak kandidat ali ponudnik, ki mu je zaradi enega ali več razlogov navedenih spodaj, izrečena pravnomočna sodba, s katero je naročnik seznanjen, je izključen iz postopka oddaje naročila:

(a) sodelovanje v hudodelskih združbah iz člena 2(1) Skupnega ukrepa 98/733/PNZ ( 1 );

(b) korupcija iz člena 3 Akta z dne 26. maja 1997 ( 2 ) oziroma v členu 2(1) Okvirnega sklepa 2003/568/PNZ ( 3 );

(c) goljufija v smislu člena 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti ( 4 );

(d) teroristična kazniva dejanja ali kazniva dejanja, povezana s terorističnimi dejavnostmi, kot so opredeljena v členu 1 oziroma členu 3 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ ( 5 ) ali spodbujanje, pomoč oziroma podpora in poskus, kot so opredeljeni v členu 4 navedenega okvirnega sklepa;

(e) pranje denarja in financiranje terorizma, kot sta opredeljena v členu 1 Direktive 2005/60/ES ( 6 ).

Države članice določijo izvedbene pogoje za ta odstavek v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti.

Določijo lahko tudi odstopanje od zahteve iz prvega pododstavka zaradi prevladujočih zahtev v splošnem interesu.

Za namene tega odstavka naročniki, kadar je primerno, zahtevajo od kandidatov ali ponudnikov, da predložijo dokumente iz odstavka 3, ter lahko v primeru dvomov v zvezi z osebnim položajem teh kandidatov ali ponudnikov zaprosijo pristojne organe, da pridobijo vse informacije o osebnem položaju zadevnih kandidatov ali ponudnikov, za katere menijo, da so potrebni. Če informacije zadevajo kandidata ali ponudnika s sedežem v državi, ki ni država naročnika, lahko naročnik zaprosi pristojne organe za sodelovanje. Ob upoštevanju nacionalne zakonodaje države članice, kjer imajo kandidati ali ponudniki sedež, se te zahteve nanašajo na pravne in/ali fizične osebe, vključujoč, če je to primerno, direktorje družbe in katero koli drugo osebo, pooblaščeno za zastopanje, odločanje ali nadzor v zvezi s kandidatom ali ponudnikom.

2. Vsak gospodarski subjekt je lahko izključen iz postopka oddaje naročila, če:

(a) je bodisi v stečaju bodisi v postopku likvidacije, kadar z njegovimi posli upravlja sodišče, kadar se je začel postopek z upniki, kadar je opustil poslovno dejavnost ali je v kateri koli podobnem položaju, ki izhaja iz sorodnega postopka po nacionalnih zakonih ali predpisih;

(b) je bodisi subjekt v postopku za objavo stečaja, naloga za prisilno likvidacijo ali sodne izvedbe ali dogovora z upniki bodisi v drugih podobnih postopkih po nacionalnih zakonih ali predpisih;

(c) je bil s pravnomočno sodbo v skladu s pravnimi predpisi zadevne države obsojen za prestopek v zvezi s svojim poklicnim ravnanjem, kot recimo kršitev veljavne zakonodaje o izvozu obrambne in/ali varnostne opreme;

(d) je bil spoznan za krivega zaradi hude poklicne napake, ki je bila dokazana s sredstvi, ki jih naročniki lahko utemeljijo, kot je na primer kršitev obveznosti na področju varovanja informacij ali zanesljivosti oskrbe med prejšnjim naročilom;

(e) je bilo zanj ugotovljeno, na podlagi kakršnih koli dokazov, vključno z zaupnimi viri podatkov, da ni dovolj zanesljiv, da bi lahko izključili grožnje varnosti države članice;

(f) ni izpolnjeval obveznosti v zvezi s plačili prispevkov za socialno varnost v skladu z zakonskimi določbami države, kjer ima sedež, ali določbami države naročnika;

(g) ni izpolnjeval obveznosti v zvezi s plačili davkov v skladu z zakonskimi določbami države, kjer ima sedež, ali določbami države naročnika;

(h) je kriv resnih zavajajočih razlag pri dajanju informacij, zahtevanih v skladu s tem poglavjem, ali teh informacij ni zagotovil.

Države članice določijo izvedbene pogoje za ta odstavek v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti.

3. Kot zadosten dokaz, da noben primer iz odstavka 1 ali odstavka 2(a), (b), (c), (f) ali (g) ne velja za gospodarski subjekt, naročniki sprejmejo naslednje:

(a) v zvezi z odstavkom 1 in odstavkom 2(a), (b) ali (c) predložitev izpisa iz „sodnega registra“ ali, če tega ni, enakovreden dokument, ki ga izda pristojni sodni ali upravni organ v državi izvora ali v državi, iz katere oseba prihaja, in iz katerega je razvidno, da so bile te zahteve izpolnjene;

(b) v zvezi z odstavkom 2(f) in (g) potrdilo, ki ga je izdal pristojni organ v zadevni državi članici.

Če zadevna država članica takšnih dokumentov ali potrdil ne izdaja ali če dokumenti in potrdila ne zajemajo vseh primerov iz odstavka 1 ter odstavka 2(a), (b) in (c), jih je mogoče nadomestiti z zapriseženo izjavo ali, v državah članicah, kjer ne obstaja določba o zapriseženi izjavi, zapriseženo izjavo zadevne osebe pred pravosodnim ali upravnim organom, notarjem ali pristojnim organom poklicnih ali gospodarskih subjektov v državi izvora ali v državi, iz katere oseba prihaja.

4. Države članice določijo državne organe in subjekte, ki so pristojni za izdajo dokumentov, potrdil in izjav iz odstavka 3 in o tem nemudoma obvestijo Komisijo. To obvestilo ne posega v zakonodajo o varstvu podatkov.

Člen 40

Primernost za opravljanje poklicne dejavnosti

Če mora biti kandidat za opravljanje svoje poklicne dejavnosti vpisan v register poklicev ali trgovski register države članice izvora ali države članice, v kateri je registriral dejavnost, se od njega lahko zahteva, da predloži dokazilo o vpisu v ta register, ali da predloži zapriseženo izjavo ali potrdilo iz dela A Priloge VII v zvezi z naročili gradenj, iz dela B Priloge VII v zvezi z naročili blaga ter iz dela C Priloge VII v zvezi z naročili storitev. Seznami, omenjeni v Prilogi VII, so opisni. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh spremembah svojih registrov in dokazov, omenjenih v teh seznamih.

Če morajo kandidati imeti posebno dovoljenje ali morajo biti člani posebne organizacije, da bi lahko v svoji državi izvora opravljali zadevno storitev, lahko naročnik od njih zahteva, da v postopkih za oddajo naročil storitev predložijo dokazila o tem dovoljenju ali članstvu.

Ta člen ne posega v zakonodajo Skupnosti o svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev.

Člen 41

Ekonomska in finančna sposobnost

1. Kot dokaz o finančnem in gospodarskem položaju gospodarskega subjekta storitve je praviloma možno predložiti eno ali več naslednjih dokazil:

(a) ustrezne bančne izpiske ali, če je to primerno, dokazilo o zadevnem škodnem zavarovanju poklicnega tveganja;

(b) bilance stanja ali izvlečke iz bilanc stanja, če zakonodaja države, v kateri je gospodarski subjekt registriran, zahteva objavo bilance stanja;

(c) računovodski izkaz celotnega prometa podjetja ter, če je to primerno, prometa na področju, ki ga pokriva naročilo za največ tri prejšnja finančna leta, upoštevajoč datum ustanovitve podjetja ali začetka poslovanja gospodarskega subjekta, če so informacije o takšnem prometu na voljo.

2. Gospodarski subjekt se lahko, če je primerno in v zvezi s posameznim naročilom, sklicuje na sposobnosti drugih subjektov, ne glede na pravno naravo povezave z njimi. V tem primeru mora naročniku predložiti dokazilo, da bo imel na voljo potrebna sredstva, na primer za izvedbo posla, ki ga bodo za ta namen opravili ti subjekti.

3. Pod enakimi pogoji se lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 4 sklicuje na sposobnosti sodelujočih s to skupino ali drugih subjektov.

4. Naročniki v obvestilu o naročilu navedejo, katero dokazilo ali dokazila iz odstavka 1 zahtevajo in katera druga dokazila je treba predložiti.

5. Če gospodarski subjekt zaradi katerega koli razloga ne more predložiti dokazil, ki jih zahteva naročnik, lahko svoj ekonomski in finančni položaj dokaže s katerim koli drugim dokumentom, za katerega naročnik meni, da je primeren.

Člen 42

Tehnična in/ali poklicna sposobnost

1. Dokazila o tehnični sposobnosti gospodarskega subjekta se lahko načeloma glede na lastnosti, količino ali pomen gradenj, blaga ali storitev predložijo na naslednje načine:

(a) (i) s seznamom gradenj, opravljenih v zadnjih petih letih, in s priloženimi potrdili o zadovoljivi izvedbi za najpomembnejše gradnje. V teh potrdilih se navedejo vrednost, datum in kraj opravljenih gradenj z obvezno navedbo, ali so bile opravljene po predpisih stroke in ustrezno zaključene. Pristojni organ, če je to primerno, predloži ta potrdila neposredno naročniku; (ii) s seznamom najpomembnejših dobav blaga ali opravljenih storitev načeloma v zadnjih petih letih, skupaj z zadevnimi zneski, datumi in javnimi ali zasebnimi prejemniki. Dokazilo o dobavi blaga in izvajanju storitev se predloži: — če je bil prejemnik naročnik, v obliki potrdil, ki jih izda ali sopodpiše pristojni organ, — če je bil prejemnik zasebni naročnik, v obliki potrdila kupca ali, če tega ni, v obliki izjave gospodarskega subjekta;

(b) z navedbo strokovnega osebja ali strokovnih organov, ki bodo sodelovali pri izvedbi naročila, ne glede na to, ali neposredno pripadajo gospodarskemu subjektu ali ne, in zlasti tistih organov, ki so odgovorni za kontrolo kakovosti, ter v primeru naročil gradenj tistih, od katerih lahko naročnik zahteva, da opravijo gradnjo;

(c) z opisom tehničnih sredstev in ukrepov, ki jih gospodarski subjekt uporablja za zagotovitev kakovosti, ter sredstev podjetja za študije in raziskave, kot tudi notranjih pravil v zvezi z intelektualno lastnino;

(d) s pregledom – ki ga opravi naročnik ali v njegovem imenu pristojni uradni organ države, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, če ta organ s tem soglaša – proizvodnih zmogljivosti dobavitelja blaga ali tehničnih zmogljivosti gospodarskega subjekta ter po potrebi sredstev za študije in raziskave, ki so mu na voljo, ter ukrepov za nadzor kakovosti, ki jih bo izvajal;

(e) v primeru naročil storitev, gradenj in blaga, ki vključujejo tudi namestitvena ter inštalacijska dela ali storitve, z dokazili o izobrazbi in strokovni sposobnosti gospodarskega subjekta in/ali vodstvenih delavcev podjetja ter zlasti osebe ali oseb, odgovornih za opravljanje storitev ali izvedbo gradnje;

(f) če gre za naročila gradenj in naročila storitev ter samo v ustreznih primerih, z navedbo ukrepov za okoljsko upravljanje, ki jih bo lahko gospodarski subjekt uporabil med izvajanjem naročila;

(g) z izjavo o povprečnem letnem številu zaposlenih in številu vodstvenih delavcev izvajalca storitev ali gradenj v zadnjih treh letih;

(h) z izjavo o orodjih, materialu in tehnični opremi, številu zaposlenih ter znanju in/ali virih oskrbe – skupaj z geografsko lokacijo, če je ta zunaj ozemlja Unije – ki bodo gospodarskemu subjektu na voljo za izvedbo naročila, izpolnjevanje morebitnih večjih potreb naročnika zaradi krize ali za zagotavljanje vzdrževanja, posodobitve ali prilagoditve blaga, ki je predmet naročila;

(i) v zvezi s proizvodi, ki jih je treba dobaviti, s predložitvijo: (i) vzorcev, opisov in/ali fotografij, katerih verodostojnost se mora potrditi, če to zahteva naročnik; (ii) potrdil, ki jih izdajo uradne pooblaščene ustanove ali pristojne agencije za kontrolo kvalitete, s katerimi se potrdi skladnost izdelkov s tehničnimi specifikacijami ali veljavnimi standardi;

(j) pri naročilih, ki vključujejo, imajo za posledico in/ali vsebujejo zaupne informacije, dokazil o usposobljenosti za ravnanje s takšnimi informacijami, njihovo skladiščenje in prenašanje na stopnji zaščite, ki jo zahteva naročnik. Ker ni usklajevanja sistemov nacionalnega varnostnega preverjanja na ravni Skupnosti, države članice lahko določijo, da morajo bi ti dokazi skladni z ustreznimi določbami njihovih nacionalnih zakonov o varnostnem preverjanju. Države članice priznajo varnostna potrdila, za katere menijo, da so enakovredne tistim, izdanim v skladu z njihovim nacionalnim pravom, ne glede na možnost izvajanja in upoštevanja nadaljnjih lastnih preiskav, če se to šteje za potrebno. Naročnik lahko, kadar je primerno, kandidatom, ki še niso opravili varnostnega preverjanja, da več časa, da opravijo takšno preverjanje. V tem primeru v javnem razpisu navede to možnost in določi rok. Naročnik lahko od nacionalnega varnostnega organa države kandidata ali imenovanega varnostnega organa te države zahteva, da preveri skladnost prostorov in naprav, ki se bodo lahko uporabili, industrijskih in upravnih postopkov, ki se bodo izvajali, načinov upravljanja informacij in/ali položaja osebja, ki bi se lahko zaposlilo za izvedbo naročila.

2. Gospodarski subjekt se lahko, kadar je primerno in v zvezi s posameznim naročilom, sklicuje na zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno naravo povezave z njimi. V tem primeru naročniku predloži dokazilo, da bo imel na voljo potrebna sredstva za izvedbo naročila, na primer s predstavitvijo obveznosti navedenih subjektov, da gospodarskemu subjektu dajo na voljo potrebna sredstva.

3. Pod enakimi pogoji se lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 5 sklicuje na sposobnosti sodelujočih s to skupino ali drugih subjektov.

4. Pri postopkih za oddajo naročil – katerih predmet so dobave blaga, v zvezi s katerim je treba izbrati lokacijo ali opraviti dela instalacij, opravljanje storitev in/ali izvedba gradenj – se lahko sposobnost gospodarskih subjektov, da opravijo storitev ali izvedejo instalacije ali gradnje, oceni zlasti glede na njihove veščine, učinkovitost, izkušnje in zanesljivost.

5. Naročnik v obvestilu navede, katera spričevala iz prvega odstavka je izbral in katera druga spričevala je treba predložiti.

6. Če gospodarski subjekt zaradi katerega koli razloga ne more predložiti dokazil, ki jih zahteva naročnik, lahko svojo tehnično in/ali poklicno sposobnost dokaže s katerim koli drugim dokumentom, za katerega naročnik meni, da je primeren.

Člen 43

Standardi za sisteme vodenja kakovosti

Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, izdanih s strani neodvisnih pooblaščenih organov, ki potrjujejo usklajenost gospodarskega subjekta z nekaterimi standardi za sisteme vodenja kakovosti, se sklicujejo na sisteme vodenja kakovosti, ki temeljijo na ustreznih evropskih standardih, potrjenih s strani neodvisnih pooblaščenih organov, ki so usklajeni z evropskimi standardi v zvezi z izdajanjem akreditacij in potrdil. Naročniki sprejmejo enakovredna potrdila, ki jih izdajo neodvisni pooblaščeni organi s sedežem v drugih državah članicah. Od gospodarskih subjektov sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih sistemih vodenja kakovosti.

Člen 44

Standardi za okoljsko upravljanje

Če naročniki v primerih iz člena 42(1)(f) zahtevajo predložitev potrdil, izdanih s strani neodvisnih organov, ki potrjujejo usklajenost gospodarskega subjekta z nekaterimi standardi za okoljsko upravljanje, se sklicujejo na Sistem Skupnosti za okoljsko upravljanje in presojanje (EMAS) ali na standarde za okoljsko upravljanje, ki temeljijo na evropskih ali mednarodnih standardih, potrjenih s strani organov, ki so usklajeni bodisi z zakonodajo Skupnosti bodisi ustreznimi evropskimi ali mednarodnimi standardi v zvezi s potrjevanjem. Naročniki sprejmejo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Od gospodarskih subjektov sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih ukrepih za okoljsko upravljanje.

Člen 45

Dodatni dokumenti in informacije

Naročnik lahko zahteva od gospodarskih subjektov, da predložijo dodatke k potrdilom, ki se zahtevajo v skladu s členi 39 do 44.

Člen 46

Uradni seznami potrjenih gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu

1. Države članice lahko določijo bodisi uradne sezname potrjenih izvajalcev gradenj, dobaviteljev blaga ali izvajalcev storitev bodisi izdajo potrdil s strani certifikacijskih organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu.

Države članice prilagodijo pogoje za vpis na navedene sezname in za izdajo potrdil s strani certifikacijskih organov določbam iz člena 39(1) in (2)(a) do (d) in (h), člena 40, člena 41(1), (4) in (5), člena 42(1)(a) do (i), (2) in (4), člena 43 ter, kadar je primerno, člena 44.

Poleg tega države članice prilagodijo te pogoje tudi členu 41(2) in členu 42(2) glede vlog za vpis, predloženih s strani gospodarskih subjektov, ki pripadajo isti skupini in zahtevajo, da jim druge družbe v skupini dajo na voljo svoja sredstva. V tem primeru morajo gospodarski subjekti organu, ki ureja uradni seznam, predložiti dokazilo, da bodo imeli ta sredstva na voljo med celotnim obdobjem veljavnosti potrdila, ki potrjuje, da so vpisani na uradni seznam in da bodo morale v tem obdobju družbe, na katere se gospodarski subjekti sklicujejo pri svojem vpisu na seznam, neprekinjeno izpolnjevati zahteve za ugotavljanje sposobnosti iz členov, navedenih v drugem pododstavku.

2. Gospodarski subjekti, ki so vpisani na uradne sezname ali ki imajo potrdilo, lahko za vsako naročilo predložijo naročniku potrdilo o vpisu na seznam, ki ga je izdal naročnik, ali potrdilo, ki ga je izdal pristojni certifikacijski organ. Potrdila navajajo sklicevanja, ki so jim omogočila vpis na seznam/pridobitev potrdila, in uvrstitev iz tega seznama.

3. Vpis na uradne sezname, ki so jih potrdili pristojni organi, ali potrdilo, ki ga je izdal certifikacijski organ za namene naročnikov iz drugih držav članic, ne predstavlja domneve o usposobljenosti, razen v zvezi s členom 39(1) in (2)(a) do (d) in (h), členom 40, členom 41(1)(b) in (c) ter členom 42(1)(a)(i), (b) do (g) v primeru izvajalcev gradenj, členom 42(1)(a)(ii), (b) do (e) in (i) v primeru dobaviteljev blaga in členom 42(1)(a)(ii), (b) do (e) in (g) v primeru izvajalcev storitev.

4. Informacij, ki jih je mogoče razbrati iz vpisa v uradne sezname ali potrdila, se ne sme preverjati brez utemeljitve. Glede plačila prispevkov za socialno varnost in davkov se lahko pri vsakem naročilu od vsakega registriranega gospodarskega subjekta zahteva dodatno potrdilo.

Naročniki drugih držav članic uporabljajo odstavek 3 in prvi pododstavek tega odstavka le za gospodarske subjekte s sedežem v državi članici, ki ima uradni seznam.

5. Za noben vpis gospodarskih subjektov iz drugih držav članic na uradni seznam ali za izdajo potrdil le-tem s strani organov iz odstavka 1 se ne sme zahtevati dodatnih dokazil ali izjav, razen tistih, ki se zahtevajo od nacionalnih gospodarskih subjektov, in v vsakem primeru nobenih dodatnih dokazil ali izjav, razen tistih iz členov 39 do 43 ter, kadar je primerno, člena 44.

Vendar je mogoče, da ta vpis ali izdaja potrdil za gospodarske subjekte iz drugih držav članic ni pogoj za njihovo sodelovanje pri naročilu. Naročniki sprejmejo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Sprejmejo tudi druga enakovredna dokazna sredstva.

6. Gospodarski subjekti se lahko kadar koli prijavijo za vpis na uradni seznam ali za izdajo potrdila. O odločitvi organa, ki ureja seznam, ali odločitvi pristojnega certifikacijskega organa morajo biti obveščeni v razumno kratkem roku.

7. Certifikacijski organi iz odstavka 1 so organi, ki so usklajeni z evropskimi standardi za izdajo potrdil.

8. Države članice, ki imajo uradne sezname ali certifikacijske organe iz odstavka 1, morajo obvestiti Komisijo in druge države članice o naslovu organa, ki mu je treba poslati vlogo.







Oddelek 3

Oddaja naročila

Člen 47

Merila za izbiro najugodnejše ponudbe

1. Brez poseganja v nacionalne zakone in druge predpise v zvezi s plačilom določenih storitev naročniki naročila oddajo na podlagi naslednjih meril:

(a) če je naročilo oddano na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe s stališča naročnika, na podlagi različnih meril, ki so vezana na predmet naročila, na primer kakovosti, cene, tehničnih prednosti, funkcionalnih lastnosti, okoljskih značilnosti, tekočih stroškov, stroškov, ki nastanejo v življenjski dobi proizvoda, stroškovne učinkovitosti, poprodajnih storitev in tehnične pomoči, datuma dobave ter roka za dobavo ali dokončanje del, zanesljivosti oskrbe, interoperabilnosti in operativnih značilnosti; ali

(b) samo na podlagi najnižje cene.

2. Brez poseganja v tretji pododstavek naročnik – v primeru iz odstavka 1(a) v razpisni dokumentaciji (obvestilo o naročilu, dokumentacija o oddaji naročila, opisni ali dodatni dokumenti) – navede relativni ponder, ki velja za vsako merilo, ki je izbrano za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe.

Ta ponder se lahko izrazi z določitvijo razpona, katerega maksimalni obseg je treba primerno prilagoditi.

Če po mnenju naročnika ponderja meril ni mogoče določiti zaradi dokazljivih razlogov, naročnik – v razpisni dokumentaciji (objave javnega razpisa, dokumentacija o oddaji naročila, opisni ali dodatni dokumenti) – navede merila v padajočem zaporedju njihove pomembnosti.

Člen 48

Uporaba elektronskih dražb

1. Države članice lahko določijo možnost, da naročniki uporabljajo elektronske dražbe.

2. Pri odprtih in omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji po predhodnem obvestilu o naročilu lahko naročniki določijo, da se pred oddajo naročila izvede elektronska dražba, če je mogoče natančno določiti specifikacije naročila.

V enakih okoliščinah se lahko elektronska dražba izvede po ponovnem odpiranju razpisa med strankami okvirnega sporazuma, kakor je določeno v drugi alinei drugega pododstavku člena 29(4).

Elektronska dražba temelji:

— le na cenah, če se naročilo odda ponudniku z najnižjo ceno, ali

— samo na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb, navedenih v dokumentaciji o oddaji naročila, če se ponudba odda ekonomsko najugodnejšemu ponudniku.

3. Naročniki, ki se odločijo za uporabo elektronske dražbe, to navedejo v obvestilu o naročilu.

Dokumentacija o oddaji naročila vsebuje med drugim naslednje podrobnosti:

(a) elemente, katerih vrednost bo predmet elektronske dražbe, če so ti elementi merljivi in se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih;

(b) morebitne omejitve vrednosti, ki jih je mogoče predložiti, kot izhajajo iz specifikacij predmeta naročila;

(c) informacije, ki bodo na voljo ponudnikom med potekom elektronske dražbe, ter, če je to primerno, kdaj jim bodo na voljo;

(d) ustrezne informacije v zvezi s postopkom elektronske dražbe;

(e) pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko dražili, in zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri dražitvi;

(f) ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno elektronsko opremo ter z modalitetami in tehničnimi specifikacijami za povezavo.

4. Pred začetkom elektronske dražbe naročniki opravijo začetno ocenjevanje ponudb v skladu z merilom/merili za ocenjevanje in z utežmi, ki so za njih določene.

Vsi ponudniki, ki predložijo sprejemljive ponudbe, istočasno prejmejo elektronsko povabilo k predložitvi novih cen in/ali novih vrednosti; povabilo vsebuje vse ustrezne informacije v zvezi s posamezno povezavo z elektronsko opremo, ki se uporablja, ter navaja datum in čas začetka elektronske dražbe. Elektronska dražba se lahko izvede v več zaporednih fazah. Elektronska dražba se ne sme začeti prej kakor dva delovna dneva po datumu odpošiljanja povabil.

5. Če je treba naročilo oddati na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe, se povabilu doda izid celotnega ocenjevanja zadevne ponudbe, ki je opravljeno v skladu s tehtanjem iz prvega pododstavka člena 47(2).

V povabilu se navede tudi matematična formula, ki jo je treba uporabiti pri elektronski dražbi za določitev avtomatičnih uvrstitev na podlagi predloženih novih cen in/ali novih vrednosti. Ta formula vključuje ponder za vsa merila za ocenjevanje, predvidena za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, ki so navedena v obvestilu o naročilu ali v razpisni dokumentaciji; vendar se za ta namen vsi razponi vnaprej zmanjšajo na določeno vrednost.

Če so dovoljene variantne ponudbe, je treba za vsako variantno ponudbo določiti ločeno formulo.

6. Med vsako fazo elektronske dražbe naročniki vsem ponudnikom nemudoma sporočijo vsaj toliko informacij, da jim v vsakem trenutku omogočajo seznanitev s svojo uvrstitvijo. Prav tako lahko sporočajo tudi druge informacije v zvezi z ostalimi predloženimi cenami ali vrednostmi, če je to navedeno v dokumentaciji o oddaji naročila. Poleg tega lahko v vsakem trenutku objavijo število udeležencev v tej fazi dražbe. Vendar pa naročniki med potekom faz elektronske dražbe v nobenem primeru ne smejo razkriti identitete ponudnikov.

7. Naročniki zaključijo elektronsko dražbo na enega ali več od naslednjih načinov:

(a) v skladu z datumom in časom, ki sta vnaprej določena v povabilu k sodelovanju na dražbi;

(b) ko ne prejmejo novih cen ali vrednosti, ki bi ustrezale zahtevam v zvezi z minimalnimi razlikami. V tem primeru naročniki v povabilu za udeležbo v dražbi določijo čas, ki mora preteči od prejema zadnje ponudbe, preden bodo zaključili elektronsko dražbo;

(c) ko se izvedejo vse faze dražbe, ki so določene v povabilu k sodelovanju pri dražbi.

Kadar se naročniki odločijo, da zaključijo elektronsko dražbo v skladu s točko (c) in po potrebi v kombinaciji z ureditvijo iz točke (b), so v povabilu za udeležbo v dražbi navedeni urniki vsake faze dražbe.

8. Po zaključku elektronske dražbe naročniki glede na rezultate elektronske dražbe dodelijo naročilo v skladu s členom 47.

Naročniki ne smejo uporabljati elektronske dražbe nepravilno ali na tak način, da ovi