1998R0850 — SL — 01.01.2014 — 011.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 850/98

z dne 30. marca 1998

za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov







SVET EVROPSKE SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), (1) ker je Uredba (ES) št. 894/97 ( 4 ) konsolidirana različica Uredbe (EGS) št. 3094/86 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov in je bila redno in precej spreminjana; (2) ker so izkušnje pri uporabi Uredbe (EGS) št. 3094/86 odkrile določene pomanjkljivosti, ki imajo za posledico težave pri uporabi in izvrševanju, ki bi jih bilo treba popraviti, predvsem z zmanjšanjem števila različnih specifikacij, ki zadevajo velikosti mrežnih očes, z izločitvijo koncepta zaščitenih vrst in z omejevanjem števila mrež z različnimi velikostmi mrežnih očes, ki se jih sme imeti na krovu; ker je zato primerno nadomestiti Uredbo (ES) št. 894/97 z novim besedilom, z izjemo njenih členov 11, 18, 19 in 20; (3) ker je treba na ravni Skupnosti opredeliti določena načela in postopke za določitev tehničnih ohranjevalnih ukrepov, tako da lahko vsaka država upravlja ribolovne dejavnosti v morskih vodah v skladu s svojo jurisdikcijo in suverenostjo; (4) ker je treba vzpostaviti ravnovesje med prilagajanjem tehničnih ohranjevalnih ukrepov raznolikosti ribištev in med potrebo po homogenih predpisih, ki jih je preprosto uporabljati; (5) ker člen 130r(2) Pogodbe določa načelo, da morajo vsi ukrepi Skupnosti vključevati zahteve po varstvu okolja, predvsem z vidika previdnostnega načela; (6) ker je treba prakso vračanja morskih organizmov v morje čim bolj zmanjšati; (7) ker je treba zagotoviti zaščito območij odraščanja, ob upoštevanju posebnih bioloških pogojev v različnih conah, ki jih to zadeva; (8) ker je Svet v Direktivi 92/43/EGS ( 5 ) določil ukrepe za ohranitev naravnih bivališč ter prosto živečih živali in rastlinstva; ker vsebuje seznam morskih organizmov, ki spadajo na področje, ki ga obravnava ta uredba, imena vrst, ki so zaščitene z zahtevami omenjene direktive; (9) ker je Evropski parlament 25. oktobra 1996 sprejel sklep o poročilu Komisije o izvajanju tehničnih ukrepov v skupni ribiški politiki; (10) ker je treba za zagotovitev zaščite morskih bioloških virov in uravnoteženega izkoriščanja ribolovnih virov določiti tehnične ohranjevalne ukrepe, ki med drugim določajo velikosti mrežnih očes in njihovih kombinacij, ki so primerne za lov določenih vrst, ter druge lastnosti ribolovnega orodja, poleg tega pa tudi najmanjše velikosti morskih organizmov in omejitve ribolova na določenih območjih in v določenih časovnih obdobjih, z določenimi orodji in opremo; (11) ker je treba z vidika znanstvenega svetovanja predpisati določbe za povečanje mrežnih očes vlečnih mrež v primeru ribolova določenih vrst morskih organizmov ter predpisati določbe za obvezno uporabo mrežnega materiala s kvadratastimi mrežnimi očesi, saj imajo te lahko pomembno vlogo pri zmanjšanju ulova nedoraslih morskih organizmov; (12) ker je treba določiti velikosti mrežnih očes za pritrjena orodja, da bi se izognili možnosti uporabe vedno manjših mrežnih očes pri pritrjenih orodjih, kar ima za posledico povečanje stopenj smrtnosti pri nedoraslih ciljnih vrst zadevnih ribištev; (13) ker se po zemljepisnih območjih vrstna sestava ulovov in s tem povezani ribolovni običaji razlikujejo; ker te razlike opravičujejo uporabo drugačnih ukrepov na teh območjih; (14) ker je določene vrste, ki naj bi jih predelali v ribjo moko ali ribje olje, mogoče loviti z mrežami z majhnimi mrežnimi očesi, če tak ribolov nima negativnega vpliva na druge vrste; (15) ker je treba uporabiti najmanjše velikosti glede na vrste, ki predstavljajo glavni delež iztovora flot Skupnosti, in glede na tiste vrste, ki preživijo vračanje v morje; (16) ker mora biti najmanjša velikost vrste skladna s selektivnostjo mrežnih očes, ki se jih uporablja za to vrsto; (17) ker je treba določiti način merjenja velikosti morskih organizmov; (18) ker je treba sprejeti posebne določbe glede ulova sledov in njihovega obdržanja na krovu, da bi zaščitili nedorasle slede; (19) ker je treba sprejeti posebne določbe glede ulova sardonov in tunov ter njunega obdržanja na krovu, da bi upoštevali tradicionalne ribolovne običaje na določenih območjih; (20) ker mora biti, da bi na določenih območjih zagotovili nadzor ribolovnih dejavnosti plovil, ki izpolnjujejo posebne pogoje, dostop do takšnih območij predmet posebnih ribolovnih dovoljenj, kot je navedeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o določitvi splošnih določb glede posebnih ribolovnih pravic ( 6 ); (21) ker ima uporaba zapornih plavaric za jate rib, ki se znajdejo skupaj z morskimi sesalci, lahko za posledico ulov in smrt teh sesalcev; ker je uporaba zapornih plavaric, kadar je pravilna, lahko učinkovita metoda ribolova za samo želeno ciljno vrsto; ker je treba zato obkrožitev morskih sesalcev z zapornimi plavaricami prepovedati; (22) ker ta uredba, da ne bi ovirali znanstvenega raziskovanja, umetnega obnavljanja staležev ali premeščanja, ne sme veljati za operacije, ki bodo morda potrebne zaradi takšnih dejavnosti; (23) ker Uredba Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določitvi lastnosti ribiških plovil ( 7 ) in Uredba Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o vzpostavitvi nadzornega sistema, ki se uporablja za skupno ribiško politiko ( 8 ), vsebujeta določene ukrepe, ki so potrebni v smislu ohranitve, in jih zato ni treba ponavljati; (24) ker morajo biti Komisija in države članice, kjer je ohranitev resno ogrožena, pooblaščene za ustrezne začasne ukrepe; (25) ker je treba v skladu s pregledom skladnosti ukrepov z zakonodajo Skupnosti, ki ga opravi Komisija, in glede na skupno ribiško politiko ohraniti ali sprejeti dodatne nacionalne ukrepe, ki so strogo lokalnega značaja; (26) ker je treba, kjer so potrebna podrobna pravila o izvajanju te uredbe, takšna pravila sprejeti v skladu s postopki, določenimi v členu 18 Uredbe (EGS) št. 3760/92 ( 9 ), SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Ta uredba, ki določa tehnične ohranjevalne ukrepe, velja za lov in iztovarjanje ribolovnih virov, ki se pojavljajo v morskih vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic in se nahajajo v eni od regij, določenih v členu 2, razen če ni drugače določeno v členih 26 in 33.

▼M12

Člen 1a

V členu 4(2)(c), členu 46(1)(b) in opombi 5 v Prilogi I se beseda „Skupnost“ ali pripadajoči pridevnik nadomesti z besedo „Unija“ ali pripadajočim pridevnikom in izvedejo vse slovnične prilagoditve, potrebne zaradi te nadomestitve.

▼B







NASLOV I

OPREDELITVE

Člen 2

1. Za namen te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve morskih voda:

(a) Regija 1

Vse vode, ki so severno ali zahodno od črte, ki teče iz točke na zemljepisni širini 48° S in zemljepisni dolžini 18° Z, od tam naravnost proti severu do zemljepisne širine 60° S, od tam naravnost proti vzhodu do zemljepisne širine 5° Z, od tam naravnost na sever do zemljepisne širine 60°30′ S, od tam naravnost proti vzhodu do zemljepisne dolžine 4° Z, od tam naravnost proti severu do zemljepisne širine 64° S, od tam naravnost na vzhod do obale Norveške.

(b) Regija 2

Vse vode, ki so severno od zemljepisne širine 48° S, vendar ne vključujejo voda v Regiji 1 in razdelkov IIIb, IIIc in IIId ICES.

(c) Regija 3

Vse vode, ki ustrezajo podobmočjema VIII in IX ICES.

(d) Regija 4

Vse vode, ki ustrezajo podobmočju X ICES.

(e) Regija 5

Vse vode v tistem delu vzhodnega in srednjega Atlantika, ki vključujejo razdelke 34.1.1, 34.1.2 in 34.1.3 ter podobmočje 34.2.0 ribolovne cone 34 področja CECAF.

(f) Regija 6

Vse vode, ki so oddaljene od obal francoskega departmaja Guyana in spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.

(g) Regija 7

Vse vode, ki so oddaljene od francoskih departmajev Martiniqua in Guadeloupa ter spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.

▼M13

(h) Regija 8

Vse vode ob obalah francoskih departmajev Réunion in Mayotte, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.

▼M12

(i) Regija 9

Vse vode Črnega morja, ki ustrezajo geografskemu podobmočju 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) ( 10 ) in Resoluciji GFCM/33/2009/2.

▼B

2. Zemljepisna območja, ki so v tej uredbi označena s črkami „ICES“ in „CECAF“ so tista, ki sta jih določila Mednarodni svet za raziskovanje morja in Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik. V skladu z naknadnimi spremembami so opisana v sporočilih Komisije št. 85/C 335/02 ( 11 ) in št. 85/C 347/05 ( 12 ).

3. Regije, navedene v odstavku 1, se lahko razdeli v zemljepisna območja, zlasti na podlagi opredelitev, navedenih v odstavku 2, v skladu s postopkom, navedenim v členu 48.

4. Ne glede na odstavek 2, za namen te uredbe:

— je Kattegat na severu omejen s črto, ki gre iz svetilnika Skagen do svetilnika v Tistlarni, od tam pa do najbližje točke na švedski obali, na jugu pa s črto, ki gre od rta Hasenøre do točke Gniben, od Korshagea do Spodsbjerga in od rta Gilbjerg do Kullna,

— je Skagerrak na zahodu omejen s črto, ki gre od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes, in na jugu s črto, ki gre od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna, od tam pa do najbližje točke na švedski obali,

— obsega Severno morje podobmočje IV ICES, sosedni del razdelka IIa ICES, ki je južno od zemljepisne širine 64° S, in tisti del razdelka IIIa ICES, ki ga ne zajema definicija Skagerraka, navedena v drugi alinei.

Člen 3

Za namen te uredbe:

(a) morski organizmipomenijo vse morske ribe, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami v času njihovega bivanja v morju, rake in mehkužce ter njihove dele;

(b) velikost mrežnega očesavlečne mreže pomeni velikost mrežnih očes kakršne koli vreče ali podaljškov, ki se nahaja na krovu ribiškega plovila in je pritrjena na kakršno koli vlečno mrežo oziroma primerna za pritrditev nanjo. Velikost mrežnih očes je treba določiti s postopki, opredeljenimi v Uredbi (EGS) št. 2108/84 ( 13 ). Ta opredelitev velikosti mrežnih očes se ne uporablja za velikost mrežnih očes pri mrežnih materialih s kvadratastimi mrežnimi očesi;

(c) večnitni mrežni materialpomeni mrežni material, ki je narejen iz dveh ali več ribiških sukancev, kjer se sukanci med vozli lahko ločijo, ne da bi se poškodovala struktura sukancev;

(d) mrežni material s kvadratastimi mrežnimi očesipomeni tako nameščen mrežni material, da je od dveh parov vzporednic, ki jih tvorijo stranice mrežnih očes, en par vzporeden z vzdolžno osjo mreže, drugi pa pod pravim kotom nanjo;

(e) velikost mrežnega očesa ploskve ali okna s kvadratastimi mrežnimi očesipomeni največjo določljivo velikost mrežnih očes takšne ploskve ali okna, vstavljenega v vlečno mrežo. Velikost mrežnega očesa je treba določiti s postopki iz Uredbe (EGS) št. 2108/84;

(f) brezvozelni mrežni materialpomeni mrežni material, ki je sestavljen iz mrežnih očes s štirimi stranicami, ki so približno enake dolžine, kjer se koti mrežnih očes oblikujejo s prepletanjem sukancev dveh sosednjih stranic mrežnega očesa;

(g) pridnene zabodne ali zapletne mrežepomenijo kakršno koli mirujoče orodje, narejeno iz enega kosa mreže, ki je pritrjen ali ga je mogoče s kakršnimi koli sredstvi pritrditi na dno morja;

(h) trislojne mrežepomenijo kakršno koli mirujoče orodje, sestavljeno iz dveh ali več kosov mreže, ki so skupaj vzporedno obešeni na eno samo glavno vrv in so s kakršnimi koli sredstvi pritrjeni na dno morja ali jih je tja mogoče pritrditi.







NASLOV II

MREŽE IN POGOJI ZA NJIHOVO UPORABO







POGLAVJE I

DOLOČBE ZA VLEČNA ORODJA

▼M2

Člen 4

1. Za vsako od regij ali zemljepisnih območij, navedenih v Prilogah I do V, in odvisno od primernosti glede časovnega obdobja, so ciljne vrste za vsak razpon velikosti mrežnih očes takšne, kakor je določeno v ustrezni prilogi.

2.

(a) Med katerim koli ribolovnim potovanjem je uporaba katere koli kombinacije vlečnih mrež, ki imajo več kot en razpon velikosti mrežnega očesa, prepovedana — v celotni regiji 1 in 2, razen Skagerraka in Kattegata, in odvisno od časovnega obdobja, kjer je to primerno, razen če velikosti mrežnih očes takih uporabljenih mrež niso v skladu z največ eno od dovoljenih kombinacij razponov mrežnih očes, določenih v Prilogi VIII in — znotraj regije 3, razen razdelka IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7°23′ 48″ Z, razen če velikosti mrežnih očes takih uporabljenih mrež niso v skladu z največ eno od dovoljenih kombinacij razponov mrežnih očes, določenih v Prilogi IX.

(b) Znotraj vsake od regij ali zemljepisnih območij, navedenih v Prilogah III, IV in V, in odvisno od časovnega obdobja, kjer je to primerno, je med katerim koli ribolovnim potovanjem dovoljena uporaba katere koli kombinacije vlečnih mrež v razponih velikosti mrežnih očes, določenih v ustrezni prilogi.

(c) Kapitani ribiških plovil, ki med katerim koli ribolovnim potovanjem ne izpolnjujejo ladijskega dnevnika v skladu z določbami člena 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93, znotraj voda Skupnosti med navedenim potovanjem ne smejo uporabljati nobene kombinacije vlečnih mrež, ki imajo več kot en razpon velikosti mrežnega očesa. Ta zahteva ne velja za ribolovna potovanja znotraj ribolovnih vod Skupnosti v regijah 4, 5 in 6.

(d) Plovila lahko prevažajo na krovu med katerim koli ribolovnim potovanjem kakršno koli kombinacijo vlečnih mrež, ki imajo razpon mrežnih očes, ki niso skladni s pogoji iz pododstavkov (a) ali (b), pod pogojem, da so vse te mreže zvezane in zložene v skladu z določbami člena 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. Za vsako vlečno mrežo, ki ni zvezana in zložena v skladu s prej navedeno določbo, velja, kakor da je v uporabi.

(e) Kadarkoli ribiško plovilo ali več kot eno ribiško plovilo vleče istočasno več kakor eno mrežo, mora biti vsaka mreža istega razpona mrežnega očesa.

(f) Uporaba katere koli vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa: — manj kakor 16 mm je prepovedana v regiji 3, razen v razdelku IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7°23′ 48″ Z, — manj kakor 40 mm je prepovedana v razdelku IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7°23′ 48″ Z, — manj kot 20 mm je prepovedana v regijah 4 in 5, — manj kot 45 mm je prepovedana v regiji 6.

3. Kapitani ribiških plovil, ki med katerim koli ribolovnim potovanjem ne izpolnjujejo ladijskega dnevnika v skladu z določbami člena 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93, ne smejo ribariti v več kakor eni od regij ali zemljepisnih območij, navedenih v Prilogah I do V. Ta zahteva se ne uporablja za plovila, ki med katerim koli ribolovnim potovanjem uporabljajo samo vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa 100 mm ali več.

4.

(a) Za vsako ribolovno potovanje, med katerim se uporablja katera koli kombinacija vlečnih mrež z več kakor enim razponom mrežnega očesa, se prepove iztovarjanje, kadar: (i) je ulov ujet v regijah 1 ali 2, razen v Skagerraku in Kattegatu, in je katera koli uporabljena mreža z velikostjo mrežnega očesa 100 mm ali več, razen če odstotna sestava ulova, obdržanega na krovu, ne izpolnjuje ustreznih pogojev iz Priloge X(A); ali (ii) je ulov ujet v Skagerraku in Kattegatu in je katera koli uporabljena mreža z velikostjo mrežnega očesa 90 mm ali več, razen če odstotna sestava ulova, obdržanega na krovu, ne izpolnjuje ustreznih pogojev iz Priloge X(B); ali (iii) je ulov ujet v regiji 3, razen v razdelku IXa ICES vzhodno od 7°23′ 48″ Z, in je katera koli uporabljena mreža z velikostjo mrežnega očesa 70 mm ali več, razen če odstotna sestava ulova, obdržanega na krovu, ne izpolnjuje ustreznih pogojev iz Priloge XI(A); ali (iv) je ulov ujet v razdelku IXa ICES vzhodno od 7°23′ 48″ Z, in je katera koli uporabljena mreža z velikostjo mrežnega očesa 55 mm ali več, razen če odstotna sestava ulova, obdržanega na krovu, ne izpolnjuje ustreznih pogojev iz Priloge XI(B);

▼M6

(b) Za vsako ribolovno potovanje, med katerim se uporabljajo samo vlečne mreže z enim razponom velikosti mrežnega očesa, se iztovarjanja prepovejo, kadarkoli ulov, ujet v regijah ali na zemljepisnih območjih, navedenih v Prilogah I do V, in obdržan na krovu, ni skladen z odgovarjajočimi pogoji iz ustrezne priloge.

▼M2

5.

(a) Odstotek ciljnih vrst in drugih vrst se dobi tako, da se združijo vse količine ciljnih in drugih vrst, ki se obdržijo na krovu ali pretovorijo, kakor je določeno v Prilogah od I do V.

(b) Vendar se podrobna pravila za izračun odstotka ciljnih vrst in drugih vrst, obdržanih na krovu, ko so te ulovljene z mrežo ali mrežami, ki jih eno ali več kot eno ribiško plovilo vleče hkrati, sestavijo v skladu s postopkom iz člena 48.

6. Pred 31. majem 2001 države članice poročajo Komisiji o uporabi pogojev iz tega člena, člena 15 in ustreznih prilog. Komisija na podlagi teh poročil predloži ustrezne predloge. Svet na podlagi katerega koli takega predloga odloči pred 31. oktobrom 2001.

▼B

Člen 5

1. Odstotke, navedene v prilogah od I do V ter X in XI, se izračuna kot razmerje žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru ulova.

2. Vseeno se pri računanju odstotkov, navedenih v odstavku 1, za ribiško plovilo, s katerega so količine morskih organizmov pretovorili, upošteva tudi te količine.

3. Kapitani ribiških plovil, ki ne izpolnjujejo ladijskega dnevnika v skladu z določbami člena 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93, ne smejo pretovoriti morskih organizmov na drugo plovilo ali prejeti pretovorjenih morskih organizmov z drugega plovila.

4. Odstotki, navedeni v odstavku 1, se lahko izračunajo na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev.

▼M6 —————

▼B

6. Za namen tega člena se ekvivalentna teža celotnega škampa dobi tako, da se teža škampovih zadkov pomnoži s tri.

Člen 6

▼M6

1.

(a) Prepovedano je prevažanje na krovu ali uporaba katere koli pridnene vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže, ki ima več kakor 100 očes v katerem koli obsegu vreče v ožjem pomenu, brez spojnic in prikrajkov. Ta določba se uporablja za pridnene vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže, katerih velikost mrežnega očesa je med 90 do 119 milimetrov.

▼B

(b) Prvi pododstavek ne velja za vlečne mreže z gredjo.

2. Znotraj katere koli posamične vreče stricto sensu se število mrežnih očes okrog katerega koli oboda vreče ne sme povečevati od sprednjega proti zadnjemu koncu. Ta določba velja za vse vlečne mreže, pri katerih je mrežno oko veliko 55 milimetrov ali večje.

3. Število mrežnih očes, brez tistih na robovih, v kateri koli točki na katerem koli obodu katerega koli razširjajočega ali podaljšujočega dela ni manjše od največjega števila mrežnih očes na obodu sprednjega konca vreče stricto sensu, brez zank na robovih. Ta določba velja za vse vlečne mreže, pri katerih je mrežno oko veliko 55 milimetrov ali večje.

Člen 7

1.

(a) Ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti vsaj 80 milimetrov se lahko vstavi v katero koli vlečno mrežo.

(b) Alternativno je lahko katera koli pridnena vlečna mreža, danska potegalka ali podobna vlečna mreža, pri kateri so mrežna očesa velika 100 milimetrov ali več, opremljena s ploskvami, dovoljenimi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1866/86 z dne 12. junija 1986 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltiškega morja, Beltsa in Sounda ( 14 ).

2. Vsaka ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi:

(a) je nameščena v zgornji polovici ali na zgornji površini mreže pred kakršnim koli podaljškom ali na katerikoli točki med sprednjim delom kakršnega koli podaljška in zadnjim delom vreče;

(b) je ne smejo nikakor ovirati niti notranji niti zunanji dodatki;

(c) v dolžino meri vsaj tri metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo ladje z manj kot 112 kilovati; v tem primeru mora biti dolga vsaj dva metra;

(d) je izdelana iz brezvozelnega mrežnega materiala ali iz mrežnega materiala z nedrsečimi vozli in mora biti vstavljena tako, da mrežna očesa ostanejo med ribolovom ves čas popolnoma odprta;

(e) je izdelana tako, da je število mrežnih očes v sprednji vrsti mrežnih očes ploskve enako številu mrežnih očes v zadnji vrsti mrežnih očes ploskve ali večje.

3. V vsaki mreži, v kateri je ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi vstavljena v nezoženem delu mreže, je lahko med vsako stranico površine in poleg ležečimi robovi mreže največ pet rombastih mrežnih očes.

V kateri koli mreži, v kateri je v zožen del mreže v celoti ali deloma vstavljena ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi, je lahko med zadnjo vrsto mrežnih očes v ploskvi s kvadratastimi mrežnimi očesi in poleg ležečimi robovi mreže največ pet rombastih mrežnih očes.

▼M6

4. Ne glede na odstavek 1(a) je katera koli pridnena vlečna mreža, danska potegalka ali podobna vlečna mreža, katere velikost mrežnega očesa je od 70 do 79 milimetrov, opremljena s ploskvijo s kvadratnimi mrežnimi očesi, ki ima velikost mrežnega očesa 80 milimetrov ali več.

▼B

5. Ne glede na odstavek 1(a) je prepovedano, da se na krovu obdržijo kakršne koli količine rakov iz rodu Pandalus, ki so bili ujeti s kakršno koli pridneno vlečno mrežo z velikostjo mrežnih očes v razponu od 32 do 54 milimetrov, če mreža ni opremljena s ploskvijo ali oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi, pri katerem je velikost mrežnih očes 70 milimetrov ali več ►M6 ali z mrežo z izločevalno rešetko, katere uporaba je določena v skladu s pogoji iz člena 46 ◄ .

6. Pogoji odstavkov 4 in 5 veljajo samo v regijah 1 in 2.

7. Meritve velikosti mrežnih očes katerega koli mrežnega materiala s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki je vstavljen v kateri koli del mreže, se pri ocenjevanju velikosti mrežnih očes vlečne mreže ne upoštevajo.

Člen 8

1. Prevažanje na krovu ali uporaba kakršnih koli vlečnih mrež, katerih vreča je v celoti ali deloma izdelana iz enonitnega mrežnega materiala z debelino sukanca več kot osem milimetrov, je prepovedana.

2. Prevažanje na krovu ali uporaba kakršnih koli vlečnih mrež, katerih vreča je v celoti ali deloma izdelana iz večnitnega mrežnega materiala, je prepovedana, razen če so snopi sukancev približno enako debeli in razen če je vsota debelin sukancev v snopu na kateri koli stranici katerega koli mrežnega očesa največ 12 milimetrov.

3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za pelagične vlečne mreže.

Člen 9

1. Prepovedano je prevažanje na krovu ali uporaba kakršne koli vlečne mreže, katere vreča je v celoti ali deloma izdelana iz kakršne koli vrste mrežnega materiala, katerega mrežna očesa niso kvadratasta ali rombasta.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za nobeno vlečno mrežo, pri kateri ima vreča mrežna očesa, ki so velika največ 31 milimetrov.

▼M6

Člen 10

Strgače so izvzete iz določb člena 4. Vendar je med katerim koli potovanjem, kadar so strgače na krovu, prepovedano

(a) pretovarjati morske organizme in

(b) obdržati na krovu ali iztovoriti katero koli količino morskih organizmov, razen če vsaj 95 % teže morskih organizmov ne predstavljajo školjke.

▼B







POGLAVJE II

DOLOČBE ZA MIRUJOČA ORODJA

Člen 11

1. Za vsako od regij ali zemljepisnih območij, omenjenih v prilogah VI in VII, in, kjer je tako določeno, odvisno od časovnega obdobja, je prepovedana uporaba ali shranjevanje na krovu kakršne koli zabodne, zapletne ali trislojne mreže, razen če:

(a) ulov, ujet s to mrežo in obdržan na krovu, vključuje odstotek ciljnih vrst, ki je vsaj 70 %, in

— v primeru pridnenih zabodnih in zapletnih mrež, velikost mrežnih očes ustreza eni od kategorij, določenih v ustrezni prilogi, — v primeru trislojnih mrež velikost mrežnih očes v tistem delu mreže, kjer so mrežna očesa najmanjša, ustreza eni od kategorij, določenih v ustrezni prilogi. (b)

▼M12

To odstopanje se uporablja brez poseganja v člen 34b(2)(c).

▼B

2. Najmanjši odstotek ciljnih vrst je mogoče dobiti tako, da se združijo količine vseh ujetih ciljnih vrst.

▼M12

Člen 11a

V regiji 9 je najmanjša velikost mrežnega očesa pri pridnenih mrežah, kadar se uporabljajo za lov romba, 400 milimetrov.

▼B

Člen 12

1. Odstotek, naveden v členu 11(1), se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

2. Odstotek, naveden v odstavku 1, je mogoče izračunati na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev.

Člen 13

Člena 11 in 12 se ne uporabljata za ulove salmonidov, piškurjev ali glenavic.







POGLAVJE III

SPLOŠNE DOLOČBE O MREŽAH IN POGOJIH NJIHOVE UPORABE

Člen 14

Sortiranje se lahko izvaja neposredno po odstranitvi ulova iz mreže ali mrež.

▼M2

Člen 15

1. Količine ujetih morskih organizmov, ki presegajo dovoljene odstotke, določene v Prilogah od I do VII ter X in XI, ne smejo biti iztovorjene, temveč se pred iztovarjanjem vrnejo v morje.

2. Vsakič med ribolovnim potovanjem in po razvrščanju ulova je odstotek ciljnih vrst iz Prilog od I do VII, zadržanih na krovu, vsaj polovica minimalnih odstotkov ciljnih vrst, navedenih v teh prilogah.

3. Kapitani ribiških plovil, ki so dolžni izpolnjevati ladijski dnevnik, zagotovijo, da potem ko prvih 24 ur ribolovnega potovanja mine, mora biti zahteva po najnižjem odstotku ciljnih vrst, kakor je določeno v Prilogah od I do VII ter X in XI, izpolnjena v času vsakega izpolnjevanja ladijskega dnevnika skladno s pogoji, določenimi v členu 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

4. Kadarkoli med ribolovnim potovanjem plovilo na novo zapluje v katero koli od regij ali zemljepisnih območij, navedenih v Prilogah od I do V, mora biti minimalni odstotek ciljnih vrst, določenih v Prilogah od I do VII ter X in XI, ulovljenih in obdržanih na krovu iz regije ali zemljepisnega območja, kjer je med tem potovanjem prej ribarilo, izpolnjen v dveh urah.

▼B

Člen 16

Ne sme se uporabljati nobene naprave, s katero se mrežno oko v katerem koli delu ribiške mreže zamaši ali kako drugače učinkovito zmanjša.

Ta določba ne izključuje uporabe določenih naprav, katerih seznam in tehnične opise je treba sestaviti v skladu s postopkom, navedenim v členu 48.







NASLOV III

NAJMANJŠA VELIKOST MORSKIH ORGANIZMOV

▼M12

Člen 17

Morski organizem je premajhen, če so njegove mere manjše od najmanjših mer, določenih v Prilogi XII in Prilogi XIIa za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.

▼B

Člen 18

1. Merjenje velikosti morskega organizma poteka v skladu z določbami, določenimi v Prilogi XIII.

2. Kadar je določena več kot ena metoda merjenja velikosti morskega organizma, velja, da je organizem najmanjše dovoljene velikosti, če ima uporaba katere koli od metod za rezultat velikost, ki je enaka ustrezni minimalni velikosti ali večja od nje.

3. Jastoge, raroge ter školjke in polže, ki spadajo v katero koli vrsto, za katero je najmanjša velikost določena v Prilogi XII, se sme obdržati na krovu le cele in se jih sme izkrcati le cele.

▼M6

4.

(a) Za ulov velikih rakovic, ulovljenih z vršami ali košarami, lahko največ 1 % teže skupnega ulova velikih rakovic ali delov rakovic, obdržanih na krovu med katerim koli ribolovnim potovanjem ali iztovorjenih na koncu katerega koli ribolovnega potovanja, sestoji iz odlomljenih klešč rakovic.

(b) Za ulov velikih rakovic, ulovljenih s katerim koli drugim ribolovnim orodjem, kot so vrše ali košare, se lahko na krovu obdrži največ 75 kg odlomljenih klešč rakovic v katerem koli trenutku med ribolovnim potovanjem ali se lahko iztovori na koncu ribolovnega potovanja.

▼B

Člen 19

1. Podmernih morskih organizmov se ne obdrži na krovu oziroma pretovori, izkrca, prevaža, shrani, proda, razstavi ali ponudi v prodajo, temveč se jih takoj vrne v morje.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za:

(a) sardele, sardone, slede, šure in skuše, v mejah 10 % žive teže skupnega ulova vsake od teh vrst, obdržanega na krovu. Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš je treba izračunati kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru. Odstotek se lahko izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči;

(b) morske organizme, različne od tistih v prilogah od I do V, opredeljene kot ciljne vrste za kategorije velikosti mrežnih očes, ki so manjše od 16 milimetrov oziroma so v razponu od 16 do 31 milimetrov, ter so bili ulovljeni z vlečnim orodjem z velikostjo mrežnih očes, ki je manj kot 32 milimetrov, če se omenjeni organizmi ne sortirajo in se ne prodajajo, razkazujejo ali ponujajo za prodajo za človeško uporabo.

3. Vendar pa se sardele, sardoni, šuri ali skuše, ki so bili ujeti za živo vabo, lahko obdržijo na krovu, če se ohranijo živi.

▼M12

4. Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za regijo 9.







NASLOV IIIa

UKREPI ZA ZMANJŠANJE ZAVRŽKOV

Člen 19a

Prepoved višanja vrednosti ulova

1. V regijah 1, 2, 3 in 4 je med ribolovnimi dejavnostmi prepovedano zavreči vrste, za katere veljajo kvote in ki so lahko zakonito iztovorjene.

2. Določbe iz odstavka 1 ne posegajo v obveznosti, določene v tej uredbi ali v katerem koli pravnem aktu na področju ribištva.

Člen 19b

Določbe o spremembi ribolovnega območja in prepoved uhajanja

1. Kadar v regijah 1, 2, 3 in 4 količina podmerne skuše, sleda ali šura presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, plovilo spremeni ribolovno območje.

2. V regijah 1, 2, 3 in 4 je prepovedano spuščanje skuše, sleda ali šura, preden je mreža v celoti na krovu ribiškega plovila, saj bi to povzročilo škodo v obliki mrtvih ali umirajočih rib.

▼B







NASLOV IV

POSEBNE DOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA RIBOLOV DOLOČENIH MORSKIH ORGANIZMOV

Člen 20

Omejitve pri ribolovu sleda

1. Prepovedano je, da se obdrži na krovu slede, ki so bili ujeti v spodaj omenjenih zemljepisnih območjih in obdobjih:

(a) od 1. januarja do 30. aprila na zemljepisnem območju, ki se nahaja severovzhodno od črte, ki teče med Mull of Kintyre in Corsewall Point;

(b) od 1. julija do 31. oktobra na zemljepisnem območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 55° 30′ S, — zemljepisna širina 55° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 57° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 57° 00′ S;

(c) od 15. avgusta do 15. septembra na območju, ki se razteza od šest do dvanajst milj od vzhodne obale Velike Britanije, merjeno od temeljnih črt med zemljepisnima širinama 55° 30′ S in 55° 45′ S;

▼M12 —————

▼B

(e) od 15. avgusta do 30. septembra na območju, ki se razteza od šest do dvanajst milj od vzhodne obale Velike Britanije, merjeno od temeljnih črt med zemljepisnima širinama 54° 10′ S in 54° 45′ S;

▼M3

(i) od 21. septembra do 15. novembra znotraj dela razdelka VIIa ICES, ki ga omejujejo obala otoka Man in ravne črte, potegnjene zaporedno med naslednjimi koordinatami: — zemljepisna širina 54° 20'00″ S, zemljepisna dolžina 04° 25'05″ Z in zemljepisna širina 54° 20'00″ S, zemljepisna dolžina 03°57'02″ Z, — zemljepisna širina 54° 20'00″ S, zemljepisna dolžina 03° 57'02″ Z in zemljepisna širina 54° 17'05″ S, zemljepisna dolžina 03°56'08″ Z, — zemljepisna širina 54° 17'05″ S, zemljepisna dolžina 03° 56'08″ Z in zemljepisna širina 54° 14'06″ S, zemljepisna dolžina 03°57'05″ Z, — zemljepisna širina 54° 14'06″ S, zemljepisna dolžina 03° 57'05″ Z in zemljepisna širina 54° 00'00″ S, zemljepisna dolžina 04°07'05″ Z, — zemljepisna širina 54° 00'00″ S, zemljepisna dolžina 04° 07'05″ Z in zemljepisna širina 53° 51'05″ S, zemljepisna dolžina 04°27'08″ Z, — zemljepisna širina 53° 51'05″ S, zemljepisna dolžina 04° 27'08″ Z in zemljepisna širina 53° 48'00″ S, zemljepisna dolžina 04° 50'00″ Z, — zemljepisna širina 53° 48'05″ S, zemljepisna dolžina 04° 50'00″ Z in zemljepisna širina 54° 04'05″ S, zemljepisna dolžina 04° 50'00″ Z; (ii) od 21. septembra do 31. decembra znotraj dela razdelka VIIa ICES, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — vzhodna obala Severne Irske na zemljepisni širini 54° 15′ S, — zemljepisna širina 54°15′ S, zemljepisna dolžina 5°15′ Z, — zemljepisna širina 53°50′ S, zemljepisna dolžina 5°50′ Z, — vzhodna obala Irske na zemljepisni širini 53°50′ S; (f)

▼B

(g) vse leto znotraj razdelka VIIa ICES na zemljepisnem območju med zahodnimi obalami Škotske, Anglije in Walesa ter črto, ki teče dvanajst milj od osnovnih črt obal, na jugu omejeno z zemljepisno širino 53° 20′ S in na severozahodu s črto, ki teče med Mull of Galloway (Škotska) in Point of Ayre (Isle of Man);

(h) vse leto v Logan Bayu, ki je opredeljen kot vode vzhodno od črte, ki teče od Mull of Logan, ki se nahaja na zemljepisni širini 54° 44′ S in zemljepisni dolžini 4° 59′ Z, do Laggantalluch Heada, ki se nahaja na zemljepisni širini 54° 41′ S in zemljepisni dolžini 4° 58′ Z;

(i) v letu 1997 in vsako tretje leto potem od drugega petka v januarju za obdobje šestnajstih zaporednih dni na območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — jugovzhodna obala Irske na zemljepisni širini 52° 00′ S, — zemljepisna širina 52° 00′ S, zemljepisna dolžina 6° 00′ Z, — zemljepisna širina 52° 30′ S, zemljepisna dolžina 6° 00′ Z, — jugovzhodna obala Irske na zemljepisni širini 52° 30′ S;

(j) v letu 1997 in vsako tretje leto potem od prvega petka v novembru za obdobje šestnajstih zaporednih dni na območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — južna obala Irske na zemljepisni dolžini 9° 00′ Z, — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 9° 00′ Z, — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 11° 00′ Z, — zemljepisna širina 52° 30′ S, zemljepisna dolžina 11° 00′ Z, — zahodna obala Irske na zemljepisni širini 52° 30′ S;

(k) v letu 1998 in vsako tretje leto potem od prvega petka v novembru za obdobje šestnajstih zaporednih dni na območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — južna obala Irske na zemljepisni dolžini 9° 00′ Z, — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 9° 00′ Z, — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 7° 30′ Z, — južna obala Irske na zemljepisni širini 52° 00′ S.

2. Ladje lahko obdržijo na krovu količine sleda iz katerega koli opisanega območja, če te ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov na krovu, ki so bili ulovljeni na vsakem posamičnem območju v enem od opredeljenih obdobij.

3. Ne glede na odstavek 1, točki (f)(ii) in (h), ladje, ki niso daljše od 12,2 metra in so iz matičnih pristanišč, ki se nahajajo na vzhodni obali Irske in Severne Irske med zemljepisnima širinama 53° 00′ S in 55° 00′ S, lahko obdržijo na krovu količine sleda iz območij, določenih v odstavku 1, točkah (f)(ii) in (h). Edina dovoljena metoda ribolova je ribolov z visečimi mrežami, pri katerih so mrežna očesa velika 54 milimetrov ali več.

▼M12

Člen 20a

Omejitve za ribolov sleda v vodah Unije v razdelku ICES IIa

Od 1. januarja do 28. februarja ter od 16. maja do 31. decembra je prepovedano iztovarjati sled, ulovljen v vodah Unije v razdelku ICES IIa, ali ga obdržati na krovu.

▼B

Člen 21

Omejitve pri ribolovu papaline, da bi zaščitili sleda

1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo papaline, ujete na zemljepisnih območjih in v obdobjih, ki so omenjena spodaj:

(a) od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra na statističnem območju 39E8 ICES. Za namen te uredbe je to območje ICES tisto območje, ki ga omejuje črta, ki teče naravnost vzhodno od vzhodne obale Velike Britanije vzdolž zemljepisne širine 55° 00′ S do točke na zemljepisni dolžini 1° 00′ Z, od tam pa naravnost proti severu do točke na zemljepisni širini 55° 30′ S in od tam naravnost proti zahodu do obale Velike Britanije;

(b) od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra v notranjih morskih vodah Moray Firtha zahodno od zemljepisne dolžine 3° 30′ Z ter v notranjih morskih vodah Firth of Fortha zahodno od zemljepisne dolžine 3° 00′ Z;

(c) od 1. julija do 31. oktobra na zemljepisnem območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 55° 30′ S, — zemljepisna širina 55° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 57° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 57° 00′ S.

2. Ladje lahko obdržijo na krovu količine papaline iz katerega koli opisanega območja, če te ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov na krovu, ki so bili ulovljeni na vsakem posamičnem območju v enem od opredeljenih obdobij.

Člen 22

Omejitve pri ribolovu skuše

1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo skuše, ki so bile ulovljene na zemljepisnem območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate:

— točka na južni obali Velike Britanije na zemljepisni dolžini 2° 00′ Z,

— zemljepisna širina 49° 30′ S, zemljepisna dolžina 2° 00′ Z,

— zemljepisna širina 49° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ Z,

— zemljepisna širina 52° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ Z,

— točka na zahodni obali Velike Britanije na zemljepisni širini 52° 00′ S,

razen kadar teža skuš ne presega 15 % žive teže skupnih količin skuš in drugih organizmov na krovu, ki so bile ulovljene na tem območju.

2. Odstavek 1 se ne uporablja:

(a) za ladje, ki lovijo izključno z zabodnimi mrežami in/ali ročnimi ribiškimi vrvicami;

(b) za ladje, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali drugimi podobnimi vlečnimi mrežami, če imajo na krovu najmanj 75 % žive teže morskih organizmov, ki niso sardoni, sledi, šuri, skuše, pelagični glavonožci in sardele, izračunano kot odstotek skupne žive teže vseh morskih organizmov na krovu;

(c) za ladje, ki niso opremljene za ribolov in na katere se skuše pretovarjajo.

3. Za vse skuše na krovu šteje, da so bile ujete na območju, določenem v odstavku 1, razen za tiste, za katere je bilo izjavljeno, da so bile na krovu preden je ladja vstopila na to območje, v skladu s postopkom, opisanim v naslednjih pododstavkih.

Kapitan plovila, ki ima namen vstopiti na to območje zaradi ribolova in ki ima na krovu skuše, največ 36 in najmanj 24 ur pred vstopom ladje na to območje, obvesti nadzorne organe države članice, v čigar območju ima namen loviti ribe, o približnem času in kraju prihoda na to območje.

Ob vstopu na območje pristojni nadzorni organ obvesti o količinah skuš, ki jih ima na krovu in so zapisane v ladijskem dnevniku. Od kapitana se lahko zahteva, da predloži v potrditev ladijski dnevnik in ulov na krovu v času in na kraju, ki ga določi pristojni nadzorni organ. Ta čas ne sme biti kasneje kot šest ur po tem, ko nadzorni organ prejme sporočilo, ki navaja količine skuše na krovu, kraj pa mora biti čim bližje točki vstopa na območje.

Kapitan ribiškega plovila, ki ima namen vstopiti na območje zaradi pretovarjanja skuš na svojo ladjo, mora nadzorni organ države članice, na katere območju bo prišlo do pretovarjanja, obvestiti o načrtovanem času in kraju pretovarjanja največ 36 in najmanj 24 ur pred začetkom pretovarjanja. Takoj po koncu pretovarjanja kapitan obvesti pristojni nadzorni organ o količinah skuš, ki so bile pretovorjene na to ladjo.

▼M6 —————

▼B

Člen 23

Omejitve pri ribolovu sardona

1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo sardoni, ujeti z uporabo pelagičnih koč v razdelku VIIIc ICES, ali da se na tem območju lovi sardone s pelagičnimi kočami.

2. Na območju, omenjenem v odstavku 1, je prepovedano sočasno prevažanje na krovu pelagičnih koč in zapornih plavaric.

▼M7 —————

▼B

Člen 25

Omejitve pri lovu kozic, da bi zaščitili bokoplute

1. Prepovedano je, da se na krovu obdrži kakršna koli količina navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic, ujetih s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki imajo velikost mrežnih očes med 16 in 31 milimetri, razen če ima ladja na krovu nameščeno delujočo napravo, ki je namenjena ločevanju bokoplut od navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic po ulovu.

▼M5

2. Najkasneje do 1. julija 2002 se za lov navadne peščene kozice in Ezopove kozice uporabljata koča z izločevalcem ali koča z izločevalno rešetko v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države članice uvedejo v skladu s členom 46. Taka pravila se lahko nanašajo samo na mreže, ki jih vlečejo ribiška plovila.

▼B

3. Vendar pa na krovu tistih ribiških plovil, ki ne izpolnjujejo določb, predpisanih v odstavkih 1 in 2, lahko obdržijo količine navadnih peščenih kozic ali Ezopovih kozic, če te količine ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov na krovu.

Člen 26

Omejitve pri ribolovu lososa in morske postrvi

1. Lososa in morske postrvi se ne obdrži na krovu, pretovori, izkrca, prevaža, shrani, proda, razstavi ali ponudi v prodajo, temveč se ju nemudoma vrne v morje, kadar sta ulovljena:

— v vodah, ki se nahajajo izven meje šestih milj, merjeno od temeljnih črt držav članic v regijah 1, 2, 3 in 4,

— z odstopanjem od člena 2(1), izven voda pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic v regijah 1, 2, 3 in 4, razen voda pod jurisdikcijo Grenlandije in otočja Faeroe,

— pri ribolovu s kakršno koli vlečno mrežo.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za lososa in morsko postrv, ki sta bila ulovljena znotraj Skagerraka in Kattegata.

Člen 27

Omejitve pri ribolovu norveškega moliča, da bi zaščitili druge somerne ribe

1. Prepovedano je, da se na krovu obdrži norveški molič, ki je bil ulovljen s kakršnim koli vlečnim orodjem na območju, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje točke:

— točko 56° S na vzhodni obali Velike Britanije do 2° V,

— črto, ki teče severno do 58° S, zahodno do 0° 30′ Z, severno do 59° 15′ S, vzhodno do 1° V, severno do 60° S, zahodno do zemljepisne dolžine 0° 00′,

— od tam severno do 60° 30′ S, zahodno do obale Shetlandskih otokov, potem zahodno od 60° S na zahodni obali Shetlandskih otokov do 3° Z, južno do 58° 30′ S,

— in na koncu zahodno do obale Velike Britanije.

2. Vendar pa lahko ladje obdržijo na krovu količine norveškega moliča, ki so s tega območja in ulovljene z orodjem, opisanim v odstavku 1, če ne presegajo 5 % skupne teže morskih organizmov na krovu, ki so bili z navedenim orodjem ulovljeni na navedenem območju.

Člen 28

Omejitve pri ribolovu osliča

1. Prepovedan je ribolov s kakršno koli vlečno mrežo, dansko potegalko ali podobno vlečno mrežo na zemljepisnih območjih in med obdobji, ki so omenjena spodaj:

▼M6

(a) od 1. oktobra do 31. januarja naslednjega leta, znotraj zemljepisnega območja, omejenega s črto, ki zaporedno veže naslednje koordinate: — zemljepisna širina 43° 46,5′ S, zemljepisna dolžina 7° 54,4′ Z, — zemljepisna širina 44° 1,5′ S, zemljepisna dolžina 7° 54,4′ Z, — zemljepisna širina 43° 25′ S, zemljepisna dolžina 9° 12′ Z, — zemljepisna širina 43° 10′ S, zemljepisna dolžina 9° 12′ Z;

▼M6 —————

▼B

(c) od 1. decembra do zadnjega dne februarja v naslednjem letu na zemljepisnem območju, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate: — točko na zahodni obali Portugalske na zemljepisni širini 37° 50′ S, — zemljepisno širino 37° 50′ S, zemljepisno dolžino 9° 08′ Z, — zemljepisno širino 37° 00′ S, zemljepisno dolžino 9° 07′ Z, — točko na zahodni obali Portugalske na zemljepisni širini 37° 00′ S.

2. Na območjih in med obdobji, ki so navedena v odstavku 1, je treba prepovedati prevažanje na krovu kakršnih koli vlečnih mrež, danskih potegalk ali podobne vlečne opreme, razen če je ta oprema zvezana in zložena v skladu z določbami, opredeljenimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

Člen 29

▼M6

Pogoji, ki se uporabljajo v glavnem območju odraščanja morske plošče

▼B

1. Ladjam, katerih celotna dolžina presega osem metrov, je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene koče, danske potegalke ali podobnega vlečnega orodja na naslednjih zemljepisnih območjih:

(a) območje znotraj 12 milj od obal Francije, severno od zemljepisne širine 51° 00′ S, Belgije in Nizozemske do zemljepisne širine 53° 00′ S, merjeno od osnovnih črt;

(b) območje, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate: — točka na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 57° 00′ S, — zemljepisna širina 57° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 15′ V, — zemljepisna širina 55° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 15′ V, — zemljepisna širina 55° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 54° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 54° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 30′ V, — zemljepisna širina 54° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 30′ V, — zemljepisna širina 54° 00′ S, zemljepisna dolžina 6° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina 6° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina 5° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 30′ S, zemljepisna dolžina 5° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 30′ S, zemljepisna dolžina 4° 15′ V, — zemljepisna širina 53° 00′ S, zemljepisna dolžina 4° 15′ V, — točka na obali Nizozemske na zemljepisni širini 53° 00′ S;

(c) območje znotraj dvanajstih milj od zahodne obale Danske od zemljepisne širine 57° 00′ S severno do svetilnika Hirtshals, merjeno od osnovnih črt.

2.

(a) Vendar pa se plovilom, katerim je bilo v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1627/94 izdano posebno ribolovno dovoljenje, dovoli ribolov na območjih, navedenih v odstavku 1, ob uporabi vlečnih mrež z gredjo. Prepovedana je uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo oziroma kakršnih koli vlečnih mrež z gredjo, pri kateri dolžina gredi oziroma pri katerih skupna dolžina gredi, merjena kot vsota dolžin vseh gredi, presega devet metrov, ali kjer je gred mogoče podaljšati do dolžine, ki presega devet metrov, razen kadar se uporablja oprema, katere velikost mrežnih očes je med 16 in 31 milimetri. Dolžino gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z njenimi dodatki.

(b) Ne glede na člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 se lahko za plovila, ki presegajo osem metrov celotne dolžine, izdajo posebna ribolovna dovoljenja za namen, naveden v (a).

(c) Plovila, ki jim je bilo izdano posebno ribolovno dovoljenje, navedeno v točkah (a) in (b), morajo izpolnjevati naslednja merila: — vključena so na seznam, ki ga mora vsaka država članica predložiti Komisiji, tako da skupna moč motorjev plovil na takšnem seznamu ne presega skupne moči motorjev, ki je razvidna za vsako državo članico na dan 1. januarja 1998, — njihova moč motorja nikoli ne presega 221 kilovatov (kW), v primeru motorjev z omejeno močjo pa pred omejitvijo ni presegala 300 kW.

(d) Katero koli posamezno plovilo na seznamu je mogoče nadomestiti z drugim plovilom ali plovili, če: — nobena zamenjava ne bo vodila k povečanju skupne moči motorjev za državo članico, navedene v prvi alinei točke (c), — moč motorja nobenega nadomestnega plovila nikoli ne presega 221 kW, — motor katerega koli nadomestnega plovila ni omejen, in — celotna dolžina katerega koli nadomestnega plovila ne presega 24 metrov.

(e) Motor katerega koli posameznega plovila, vključenega na seznam države članice, se lahko zamenja, če: — zamenjava motorja ne vodi do moči motorja ladje, ki bi kadar koli presegala 221 kW, — nadomesten motor ni omejen, in — moč nadomestnega motorja ni takšna, da bi nadomestitev lahko pripeljala do povečanja skupne moči motorjev, kakor je navedena v prvi alinei točke (c) za to državo članico.

(f) Ribiškim plovilom, ki ne izpolnjujejo zahtev, določenih v tem odstavku, se njihovo posebno ribolovno dovoljenje odvzame.

3. Ne glede na odstavek 2(a) se plovilom, ki imajo posebno ribolovno dovoljenje in katerih osnovna dejavnost je lov navadne peščene kozice, dovoli uporaba vlečnih mrež z gredjo, katerih skupna dolžina gredi, merjeno kot vsota dolžin vsake gredi, presega devet metrov, kadar uporabljajo orodja, pri kateri je velikost mrežnih očes med 80 in 99 milimetrov, če je bilo tem plovilom v ta namen izdano dodatno posebno ribolovno dovoljenje. To dodatno posebno ribolovno dovoljenje je treba vsako leto obnavljati.

Vsako plovilo, ki mu je bilo izdano takšno dodatno posebno ribolovno dovoljenje, je mogoče nadomestiti z drugim plovilom, če:

— nadomestno plovilo ne presega 70 BRT in njegova celotna dolžina ne presega 20 metrov, ali

— zmogljivost nadomestnega plovila ne presega 180 kW in celotna dolžina nadomestnega plovila ne presega 20 metrov.

Ribiškim plovilom, ki več ne izpolnjujejo zahtev, določenih v tem odstavku, se njihovo dodatno posebno ribolovno dovoljenje odvzame.

4.

(a) Z odstopanjem od odstavka 1: — plovilom, katerih moč motorja nikoli ne preseže 221 kW, in, v primeru motorjev z omejeno močjo, pred omejitvijo ni presegala 300 kW, ►M3 se dovoli ribolov na območjih, navedenih v tem odstavku, ob uporabi pridnenih koč s širilkami ali danske potegalke ◄ , — plovilom v paru, katerega skupna moč motorjev nikoli ne presega 221 kW, in v primeru motorjev z omejeno močjo, pred omejitvijo ni presegala 300 kW, se dovoli ribolov na omenjenih območjih s pridnenimi vlečnimi mrežami za vleko v paru.

▼M3

(b) Vendar pa se plovilom, katerih moč motorja presega 221 kW, dovoli uporabljati pridnene koče s širilkami ali danske potegalke, oziroma se plovilom v parih, katerih skupna moč motorja presega 221 kW dovoli uporabljati pridnene vlečne mreže za vleko v paru, če: — ulov peščenke in/ali papaline, obdržan na krovu in ulovljen na omenjenih območjih, predstavlja vsaj 90 % skupne žive teže morskih organizmov, ki so na krovu in so bili ujeti na omenjenih območjih, in — količine morske plošče in/ali morskega lista, obdržane na krovu in ujete na omenjenih območjih, ne presegajo 2 % skupne žive teže morskih organizmov, ki so na krovu in so bili ulovljeni na omenjenih območjih; — ali (i) ►M3 — v primeru pridnenih koč s širilkami ali pridnenih vlečnih mrež za vleko v paru je velikost uporabljenega mrežnega očesa vsaj 100 milimetrov in ◄ — količine morske plošče in/ali morskega lista, obdržane na krovu in ujete na omenjenih območjih, ne presegajo 5 % skupne teže morskih organizmov, ki so na krovu in so bili ulovljeni na omenjenih območjih; — ali (ii) — je velikost uporabljenega mrežnega očesa vsaj 100 milimetrov, in — je uporaba takšne velikosti mrežnih očes omejena na območje znotraj dvanajstih milj od obale Francije severno od zemljepisne širine 51° 00′ S, in — ►M1 količine morskih plošč in/ali morskih listov ◄ , obdržane na krovu in ujete na omenjenih območjih, ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov, ki so na krovu in so bili ulovljeni na omenjenih področjih; (iii) ▼M3 (iv) v primeru danske potegalke je velikost uporabljenega mrežnega očesa vsaj 100 milimetrov. ▼B

5. ►M3 Na območjih, kjer se vlečnih mrež z gredjo, koč s širilkami, pridnenih vlečnih mrež za vleko v paru ali danskih potegalk ne sme uporabljati ◄ , je treba prepovedati prevažanje takšnih mrež na krovu, razen če so zvezane in zložene v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

6. Podrobne predpise o uporabi tega člena se sestavi v skladu s postopkom, določenim v členu 48.

▼M12

Člen 29a

Zaprtje območja za ribolov prave peščenke v podobmočju ICES IV

1. Prepovedano je iztovarjati ali obdržati na krovu pravo peščenko, ulovljeno v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— vzhodna obala Anglije na zemljepisni širini 55°30′ S,

— zemljepisna širina 55°30′ S, zemljepisna dolžina 01°00′ Z,

— zemljepisna širina 58°00′ S, zemljepisna dolžina 01°00′ Z,

— zemljepisna širina 58°00′ S, zemljepisna dolžina 02°00′ Z,

— vzhodna obala Škotske na zemljepisni dolžini 02°00′ Z.

2. Dovoljen je ribolov za namene znanstvenih raziskav, s katerimi se spremlja stalež prave peščenke na območju in posledice zaprtja.

▼M10

Člen 29b

Omejitve pri ribolovu škampa

1. V spodaj določenih obdobjih je ribolov:

(i) s pridnenimi ali podobnimi vlečnimi mrežami, ki delujejo v stiku z morskim dnom, in

(ii) s košarami prepovedan v geografskih območjih, omejenih z loksodromami, ki povezujejo naslednje geografske lege, izmerjene v skladu s standardom WGS84: (a) od 1. junija do 31. avgusta: širina 42°23′ S, dolžina 08°57′ Z širina 42°00′ S, dolžina 08°57′ Z širina 42°00′ S, dolžina 09°14′ Z širina 42°04′ S, dolžina 09°14′ Z širina 42°09′ S, dolžina 09°09′ Z širina 42°12′ S, dolžina 09°09′ Z širina 42°23′ S, dolžina 09°15′ Z širina 42°23′ S, dolžina 08°57′ Z (b) od 1. maja do 31. avgusta: širina 37°45′ S, dolžina 009°00′ Z širina 38°10′ S, dolžina 009°00′ Z širina 38°10′ S, dolžina 009°15′ Z širina 37°45′ S, dolžina 009°20′ Z

2. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s pridnenimi ali podobnimi vlečnimi mrežami, ki so med ribolovom v stiku z morskim dnom, v geografskih območjih in obdobju iz odstavka 1(b) dovoljen pod pogojem, da prilov škampa ne presega 2 % skupne teže ulova.

▼M12

3. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s košarami, ki ne ujamejo škampa, dovoljen v geografskem območju in obdobjih iz navedenega odstavka.

▼M10

4. V geografskih območjih in izven obdobij iz odstavka 1, prilovi škampa ne smejo presegati 5 % skupne teže ulova.

5. V geografskih območjih in izven obdobij iz odstavka 1 države članice zagotovijo, da stopnje ribolovnega napora plovil, ki lovijo s pridnenimi ali podobnimi vlečnimi mrežami, ki delujejo v stiku z morskim dnom, ne presegajo stopenj ribolovnega napora plovil zadevne države članice v enakem obdobju in v istih geografskih območjih v letu 2004.

6. Države članice Komisiji sporočijo svoje ukrepe za izpolnjevanje dolžnosti iz odstavka 5. Če Komisija ugotovi, da ukrepi države članice ne izpolnjujejo navedene dolžnosti, lahko predlaga spremembe teh ukrepov. Če med Komisijo in zadevno državo članico ni sklenjen dogovor o ukrepih, lahko Komisija sprejme ukrepe v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ( 15 ).

▼M12

Člen 29c

Predel Rockall za vahnjo v podobmočju ICES VI

1. Prepovedane so vse oblike ribolova vahnje v Rockallu, razen ribolova s parangalom, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 57°00′ S, 15°00′ Z

— 57°00′ S, 14°00′ Z

— 56°30′ S, 14°00′ Z

— 56°30′ S, 15°00′ Z

— 57°00′ S, 15°00′ Z.

Člen 29d

Omejitve ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI

1. Prepovedano je izvajanje kakršnih koli ribolovnih dejavnosti za trsko, vahnjo in mola znotraj tistega dela razdelka ICES VIa, ki leži vzhodno ali južno od loksodrom, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 54°30′ S, 10°35′ Z

— 55°20′ S, 09°50′ Z

— 55°30′ S, 09°20′ Z

— 56°40′ S, 08°55′ Z

— 57°00′ S, 09°00′ Z

— 57°20′ S, 09°20′ Z

— 57°50′ S, 09°20′ Z

— 58°10′ S, 09°00′ Z

— 58°40′ S, 07°40′ Z

— 59°00′ S, 07°30′ Z

— 59°20′ S, 06°30′ Z

— 59°40′ S, 06°05′ Z

— 59°40′ S, 05°30′ Z

— 60°00′ S, 04°50′ Z

— 60°15′ S, 04°00′ Z.

2. Vsa ribiška plovila, prisotna v območju iz odstavka 1 tega člena, zagotovijo, da je vse ribolovno orodje na krovu privezano in shranjeno v skladu s členom 47 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike ( 16 ).

3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za „jigging“, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, če:

(a) na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za „jigging“, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, ter

(b) se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, saja in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov.

4. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 milimetrov, če:

(a) ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 milimetrov, ter

(b) se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke.

5. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa, večjo od 120 milimetrov, če:

(a) se uporabljajo samo na območju južno od 59°S;

(b) je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 20 km na plovilo;

(c) je najdaljši čas izvleka 24 ur ter

(d) mol in trska predstavljata največ 5 % ulova.

6. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa, večjo od 90 milimetrov, če:

(a) se uporabljajo samo v območju treh morskih milj od obale in največ 10 dni v koledarskem mesecu;

(b) je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 1 000 metrov;

(c) je najdaljši čas izvleka 24 ur ter

(d) morske mačke predstavljajo najmanj 70 % ulova.

7. Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju, določenem v navedenem odstavku, dovoli lov škampa, če:

(a) uporabljeno ribolovno orodje vključuje izločevalno rešetko v skladu s točkami 2 do 5 Priloge XIVa ali kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc ali pa ima drugo orodje enako visoko selektivnost;

(b) so mrežna očesa ribolovnega orodja velika najmanj 80 milimetrov;

(c) najmanj 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, so škampi.

Komisija na podlagi pozitivnega mnenja STECF sprejme izvedbene akte, s katerimi določi orodja, za katera se šteje, da imajo enako visoko selektivnost za namen točke (a).

8. Odstavek 7 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 59°05′ S, 06°45′ Z

— 59°30′ S, 06°00′ Z

— 59°40′ S, 05°00′ Z

— 60°00′ S, 04°00′ Z

— 59°30′ S, 04°00′ Z

— 59°05′ S, 06°45′ Z.

9. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, določenem v navedenem odstavku, dovoljeno loviti z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem, če:

(a) imajo vse mreže na krovu plovila mrežna očesa, velika vsaj 120 milimetrov za plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov in 110 milimetrov za vsa druga plovila;

(b) na krovu obdržan ulov obsega manj kot 90 % saja, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc, ter

(c) je skupna dolžina plovila 15 metrov ali manj, ne glede na količino saja, obdržano na krovu, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVd.

10. Komisija najpozneje 1. januarja 2015 in najpozneje vsaki dve leti po tem ob upoštevanju znanstvenega mnenja STECF oceni lastnosti orodij, opredeljene v odstavku 9, in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog za spremembo odstavka 9.

11. Odstavek 9 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 59°05′ S, 06°45′ Z

— 59°30′ S, 06°00′ Z

— 59°40′ S, 05°00′ Z

— 60°00′ S, 04°00′ Z

— 59°30′ S, 04°00′ Z

— 59°05′ S, 06°45′ Z.

12. Vsako leto od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajanje vseh ribolovnih dejavnosti z uporabo katere koli opreme, navedene v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže ( 17 ), v območju v razdelku ICES VIa, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 55°25′ S, 07°07′ Z

— 55°25′ S, 07°00′ Z

— 55°18′ S, 06°50′ Z

— 55°17′ S, 06°50′ Z

— 55°17′ S, 06°52′ Z

— 55°25′ S, 07°07′ Z

Kapitan ribiškega plovila ali druga oseba na krovu od osebe na krovu ne zahteva niti ji ne dovoli, da bi poskušala loviti, iztovarjati, pretovarjati ali imeti na krovu ribe, ulovljene na specificiranem območju.

13. Vsaka zadevna država članica od 1. januarja do 31. decembra vsako leto izvaja program opazovanja na krovu, pri katerem se vzorčijo ulovi in zavržki plovil, ki uporabijo odstopanja iz odstavkov 5, 6, 7 in 9. Programi opazovanja se izvajajo brez poseganja v obveznosti na podlagi ustreznih pravil, namenjeni pa so ocenjevanju ulovov in zavržkov trske, vahnje in mola z vsaj 20-odstotno natančnostjo.

14. Zadevne države članice pripravijo poročilo o skupni količini ulovov in zavržkov v vsakem koledarskem letu za plovila, ki so vključena v program opazovanja, in ga najpozneje 1. februarja naslednjega koledarskega leta predložijo Komisiji.

15. Komisija najpozneje 1. januarja 2015 in najpozneje vsaki dve leti po tem ob upoštevanju znanstvenega mnenja STECF oceni položaj staleža trske, vahnje in mola na območju, določenem v odstavku 1, in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog spremembe tega člena.

Člen 29e

Omejitve ribolova trske v podobmočju ICES VII

1. Vsako leto od 1. februarja do 31. marca je prepovedano izvajanje vseh ribolovnih dejavnosti v podobmočju ICES VII znotraj območja, ki ga sestavljajo statistični pravokotniki ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Ta prepoved se ne uporablja znotraj šestih morskih milj od temeljne črte.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju in časovnih obdobjih iz navedenega odstavka dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za „jigging“, vrš in košar, če:

(a) na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za „jigging“, vrš in košar, ter

(b) se ne iztovorijo, se na krovu ne obdržijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 milimetrov, če:

(a) ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 milimetrov, ter

(b) se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke.

Člen 29f

Posebna pravila za zaščito modrega lenga

1. Vsako leto od 1. marca do 31. maja je prepovedano obdržati na krovu vsakršno količino modrega lenga, ki presega 6 ton na ribolovno potovanje v območjih v razdelku ICES VIa, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

(a) rob epikontinentalnega pasu Škotske: — 59°58′ S, 07°00′ Z — 59°55′ S, 06°47′ Z — 59°51′ S, 06°28′ Z — 59°45′ S, 06°38′ Z — 59°27′ S, 06°42′ Z — 59°22′ S, 06°47′ Z — 59°15′ S, 07°15′ Z — 59°07′ S, 07°31′ Z — 58°52′ S, 07°44′ Z — 58°44′ S, 08°11′ Z — 58°43′ S, 08°27′ Z — 58°28′ S, 09°16′ Z — 58°15′ S, 09°32′ Z — 58°15′ S, 09°45′ Z — 58°30′ S, 09°45′ Z — 59°30′ S, 07°00′ Z — 59°58′ S, 07°00′ Z;

(b) rob Rosemary bank: — 60°00′ S, 11°00′ Z — 59°00′ S, 11°00′ Z — 59°00′ S, 09°00′ Z — 59°30′ S, 09°00′ Z — 59°30′ S, 10°00′ Z — 60°00′ S, 10°00′ Z — 60°00′ S, 11°00′ Z,

razen v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 59°15′ S, 10°24′ Z

— 59°10′ S, 10°22′ Z

— 59°08′ S, 10°07′ Z

— 59°11′ S, 09°59′ Z

— 59°15′ S, 09°58′ Z

— 59°22′ S, 10°02′ Z

— 59°23′ S, 10°11′ Z

— 59°20′ S, 10°19′ Z

— 59°15′ S, 10°24′ Z.

2. Ob vstopu in izstopu iz območij iz odstavka 1 poveljnik ribiškega plovila v ladijski dnevnik zabeleži datum, čas ter kraj vstopa in izstopa.

3. Če plovilo v katerem koli od območij iz odstavka 1 doseže 6 ton modrega lenga:

(a) takoj preneha z ribolovom in zapusti območje, v katerem se nahaja;

(b) ne sme ponovno vstopiti v nobeno od območij, dokler ulova ne iztovori;

(c) ne sme vrniti v morje nobene količine modrega lenga.

4. Opazovalci iz člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev ( 18 ), napoteni na ribiška plovila, ki so v enem od območij iz odstavka 1, poleg opravljanja nalog iz odstavka 4 navedenega člena za ustrezne vzorce ulova modrega lenga izmerijo ribe v vzorcih in določijo njihovo stopnjo spolne zrelosti. Države članice na podlagi mnenja STECF oblikujejo podrobne protokole za vzorčenje in primerjanje rezultatov.

5. Vsako leto od 15. februarja do 15. aprila je prepovedano uporabljati pridnene vlečne mreže, parangale in zabodne mreže v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

— 60°58.76′ S, 27°27.32′ Z

— 60°56.02′ S, 27°31.16′ Z

— 60°59.76′ S, 27°43.48′ Z

— 61°03.00′ S, 27°39.41′ Z

— 60°58.76′ S, 27°27.32′ Z.

Člen 29g

Ukrepi za ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah v podobmočjih ICES I in II

1. Usmerjeni ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah v podobmočjih ICES I in II je dovoljen samo v obdobju od 1. julija do 31. decembra vsako leto, in sicer za plovila, ki so prej lovila rdečega okuna v upravnem območju NEAFC, kakor je opredeljeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika ( 19 ).

2. Plovila omejijo prilov rdečega okuna pri drugih ribolovih na največ 1 % celotnega ulova, obdržanega na krovu.

3. Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.

4. Z odstopanjem od člena 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010 poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ta ribolov, dnevno poročajo o ulovih.

5. Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo v skladu s členom 9(1) navedene uredbe, evidentirana v skladu z njenim členom 9(3).

6. Države članice zagotovijo, da znanstveni opazovalci na krovu plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, zberejo znanstvene informacije. Zbrane informacije vsebujejo vsaj reprezentativne podatke glede spola, starosti in dolžine ulovljenih rib za različne globine. Pristojni organi v državah članicah te informacije sporočijo ICES.

7. Komisija države članice obvesti o datumu, ko sekretariat NEAFC obvesti pogodbenice NEAFC, da je bil celotni dovoljeni ulov v celoti izkoriščen. Od tega datuma države članice plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, prepovejo usmerjeni ribolov rdečega okuna.

Člen 29h

Ukrepi za ribolov rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki mejijo nanj

1. Ribolov rdečega okuna je prepovedan v mednarodnih vodah v podobmočju ICES V in vodah Unije v podobmočjih ICES XII in XIV.

Z odstopanjem od prvega pododstavka je dovoljen ribolov rdečega okuna od 11. maja do 31. decembra na območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84 (v nadaljnjem besedilu: ohranitveno območje rdečega okuna):

— 64°45′ S, 28°30′ Z

— 62°50′ S, 25°45′ Z

— 61°55′ S, 26°45′ Z

— 61°00′ S, 26°30′ Z

— 59°00′ S, 30°00′ Z

— 59°00′ S, 34°00′ Z

— 61°30′ S, 34°00′ Z

— 62°50′ S, 36°00′ Z

— 64°45′ S, 28°30′ Z.

2. Ne glede na odstavek 1 se lahko s pravnim aktom Unije ribolov rdečega okuna dovoli zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, od 11. maja do 31. decembra vsakega leta, in sicer na podlagi znanstvenega mnenja in pod pogojem, da je NEAFC v zvezi z rdečimi okuni na tem geografskem območju pripravila obnovitveni načrt. Ta ribolov je dovoljen le plovilom Unije, ki so jim njihove države članice podelile ustrezna dovoljenja in jih priglasile Komisiji, kot zahteva člen 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010.

3. Prepovedana je uporaba vlečnih mrež z mrežnimi očesi, manjšimi od 100 milimetrov.

4. Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.

5. Poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ribolov zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna, pošiljajo dnevna poročila o ulovu, določena v členu 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010, potem ko so ribolovne dejavnosti zadevnega koledarskega dne zaključene. V poročilu so navedeni ulovi na krovu, ki so bili ulovljeni od zadnjega poročila o ulovih.

6. Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo, skladna s členom 9(1) navedene uredbe in evidentirana v skladu z njenim členom 9(3).

7. Poročila iz odstavka 6 se pripravijo v skladu z ustreznimi pravili.

▼B







NASLOV V

OMEJITVE DOLOČENIH TIPOV RIBOLOVA IN S TEM POVEZANIH DEJAVNOSTI

Člen 30

Omejitve uporabe pridnenega vlečnega orodja

1. Plovilom je prepovedano, da imajo na krovu ali uporabljajo kakršno koli vlečno mrežo z gredjo, pri kateri dolžina gredi oziroma skupna dolžina gredi, če jih je več, merjena kot vsota dolžin vseh gredi, presega 24 metrov ali jo je mogoče podaljšati do dolžine, ki presega 24 metrov. Dolžino gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z njenimi dodatki.

▼M12

(1a) Odstavek 1 se ne uporablja za regijo 9.

▼B

2. Plovilom je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo, pri kateri je velikost mrežnih očes med 32 in 99 milimetri, na obeh naslednjih zemljepisnih območjih:

(a) Severno morje severno od črte, ki povezuje naslednje točke: — točko na vzhodni obali Velike Britanije na zemljepisni širini 55° S, — potem vzhodno do zemljepisne širine 55° S, zemljepisne dolžine 5° V, — potem severno do zemljepisne širine 56° S, — in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56° S;

▼M1

(b) Razdelek Vb ICES in podobmočje VI ICES severno od severne zemljepisne širine 56o.

▼B

Na območjih, navedenih pod (a) in (b) je prepovedano shranjevati na krovu kakršno koli vlečno mrežo z gredjo, pri kateri je velikost mrežnega očesa med 32 in 99 milimetri, razen če je takšna mreža zvezana in zložena v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

3. Na zemljepisnem območju, določenem v odstavku 2(a), je plovilom prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže s širilkami, pridnene vlečne mreže za vleko z dvema ploviloma ali danske potegalke, pri kateri je velikost mrežnega očesa med 80 in 99 milimetri. Na tem območju je prepovedano shranjevati na krovu kakršno koli pridneno vlečno mrežo s širilkami, pridneno vlečno mrežo za vleko z dvema ploviloma ali dansko potegalko, pri kateri je velikost mrežnega očesa med 80 in 99 milimetri, razen če je mreža zvezana in zložena v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

▼M8

4. Ploviloma se prepoveduje uporaba pridnenih vlečnih mrež ali podobnih vlečnih mrež, ki so v stiku z morskim dnom na območju, omejenim s črto, ki povezuje naslednje koordinate:







Zemljepisna širina 59o 54′ S Zemljepisna dolžina 6o 55′ Z Zemljepisna širina 59o 47′ S Zemljepisna dolžina 6o 47′ Z Zemljepisna širina 59o 37′ S Zemljepisna dolžina 6o 47′ Z Zemljepisna širina 59o 37′ S Zemljepisna dolžina 7o 39′ Z Zemljepisna širina 59o 45′ S Zemljepisna dolžina 7o 39′ Z Zemljepisna širina 59o 54′ S Zemljepisna dolžina 7o 25′ Z

▼M9

5. Ladjam je prepovedana uporaba kakršnih koli zabodnih, zapletnih ali trislojnih mrež na globinah, večjih od 200 metrov, in kakršnih koli pridnenih vlečnih mrež ali podobnih vlečnih mrež, ki delujejo v stiku z morskim dnom, na območjih, ki jih omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate:

(a) območje, imenovano „Madeira in Kanarski otoki“



zemljepisna širina 27° 00′ S zemljepisna dolžina 19° 00′ Z zemljepisna širina 26° 00′ S zemljepisna dolžina 15° 00′ Z zemljepisna širina 29° 00′ S zemljepisna dolžina 13° 00′ Z zemljepisna širina 36° 00′ S zemljepisna dolžina 13° 00′ Z zemljepisna širina 36° 00′ S zemljepisna dolžina 19° 00′ Z

(b) območje, imenovano „Azori“



zemljepisna širina 36° 00′ S zemljepisna dolžina 23° 00′ Z zemljepisna širina 39° 00′ S zemljepisna dolžina 23° 00′ Z zemljepisna širina 42° 00′ S zemljepisna dolžina 26° 00′ Z zemljepisna širina 42° 00′ S zemljepisna dolžina 31° 00′ Z zemljepisna širina 39° 00′ S zemljepisna dolžina 34° 00′ Z zemljepisna širina 36° 00′ S zemljepisna dolžina 34° 00′ Z

▼B

Člen 31

Neobičajni načini ribolova

1. Prepovedan je lov morskih organizmov na načine, ki vključujejo uporabo razstreliv, strupenih snovi ali snovi za omamljanje ter električnega toka.

2. Prepovedana je prodaja, razstavljanje ali ponujanje za prodajo morskih organizmov, ki so bili ulovljeni na načine, ki vključujejo uporabo kakršne koli vrste izstrelka.

▼M12

Člen 31a

Ribolov z uporabo električnega toka v razdelkih ICES IVc in IVb

1. Z odstopanjem od člena 31 se ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVc in IVb južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

— točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55° S,

— nato vzhodno do zemljepisne širine 55° S in zemljepisne dolžine 5° V,

— nato severno do zemljepisne širine 56° S

— in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56° S.

2. Ribolov z uporabo električnega toka je dovoljen le, če:

(a) največ 5 % ladjevja države članice z vlečnimi mrežami z gredjo uporablja vlečno mrežo z električnim tokom;

(b) največja električna moč v kW za vsako vlečno mrežo z gredjo ne presega dolžine gredi v metrih, pomnožene z 1,25;

(c) je efektivna napetost med elektrodami največ 15 V;

(d) je plovilo opremljeno s samodejnim računalniškim sistemom upravljanja, ki beleži največjo moč, ki jo uporablja gred, in efektivno napetost med elektrodami za najmanj zadnjih 100 izvlečenj mreže. Nepooblaščena oseba tega samodejnega računalniškega sistema upravljanja ne more spreminjati;

(e) je prepovedana uporaba ene ali več prepletenih plašilnih verig na vzpenjalni vrvi.

▼B

Člen 32

Omejitve uporabe samodejne sortirne opreme

1. Prepovedano je, da se na krovu ribiškega plovila prevaža ali uporablja oprema, ki je zmožna samodejnega sortiranja sleda, skuše ali šura po velikosti ali spolu.

2. Vendar pa sta prevažanje in uporaba takšne opreme dovoljena, če:

(a) plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja bodisi vlečnega orodja z velikostjo mrežnih očes, ki je manjša od 70 milimetrov, bodisi ene ali več zapornih plavaric ali podobnega ribolovnega orodja; ali

(i) je celoten ulov, ki ga je mogoče zakonito obdržati na krovu, shranjen v zamrznjenem stanju, so presortirane ribe zamrznjene takoj po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje, razen kakor zahteva člen 19; in (ii) je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja takojšnjo zamrznitev in ne dovoljuje vračanja morskih organizmov v morje. (b)

3. Katero koli plovilo, ki ima dovoljenje za ribolov v Baltiku, Beltsu ali Soundu, lahko v Kattegatu prevaža samodejno sortirno opremo, če je bilo v ta namen izdano posebno ribolovno dovoljenje.

Posebno ribolovno dovoljenje določa vrste, območja, časovna obdobja in kakršne koli druge pogoje, ki so primerni za uporabo in prevažanje sortirne opreme na krovu.

▼M12

Člen 32a

Omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov

1. Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kakor je opredeljeno v členu 3(2) Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 milimetrov.

Prečke se zavarijo. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne presega 10 milimetrov. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne presegajo 15 milimetrov v premeru.

2. Za plovila za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, je prepovedana možnost raztovarjanja rib pod njihovo vodno črto iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo.

3. Poveljnik plovila pošlje pristojnim ribiškim organom države članice zastave risbe, ki se nanašajo na zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, in so jih potrdili pristojni organi države članice zastave, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti predloženih risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.

▼M7 —————

▼B

Člen 34

Omejitve ribolovnih dejavnosti v coni dvanajstih milj okrog Velike Britanije in Irske

1. Plovilom je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo na območju znotraj dvanajstih milj od obal Velike Britanije in Irske, merjeno od temeljnih črt, od katerih se merijo teritorialne vode.

2. Vendar pa lahko na območjih, navedenih v odstavku 1, z vlečnimi mrežami z gredjo lovijo ribe plovila iz katere koli od naslednjih kategorij:

(a) plovilo, ki je začelo delovati pred 1. januarjem 1987 in katerega moč motorja ne presega 221 kW in, v primeru motorja z omejeno močjo, pred omejitvijo ni presegala 300 kW;

(b) plovilo, ki je začelo delovati po 31. decembru 1986 in katerega moč motorja ni omejena, njegova moč pa ne presega 221 kW in celotna dolžina plovila ne presega 24 metrov;

(c) plovilo, ki so mu po 31. decembru 1986 motor zamenjali z motorjem, katerega moč ni omejena in katerega moč ne presega 221 kW.

3. Ne glede na odstavek 2 je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo, pri kateri dolžina gredi oziroma skupne dolžine gredi, če gre za več vlečnih mrež z gredjo, merjeno kot vsota dolžin vsake gredi, presega devet metrov oziroma je gred mogoče podaljšati do dolžine, ki presega devet metrov, razen če se uporablja orodje, pri katerem je velikost mrežnega očesa med 16 in 31 milimetri. Dolžino gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z njenimi dodatki.

4. Ribiškim plovilom, ki ne izpolnjujejo meril, določenih v odstavkih 2 in 3, se ne dovoli opravljanje ribolovnih dejavnosti, navedenih v teh odstavkih.

5. Plovilom, ki ne smejo uporabljati vlečnih mrež z gredjo, je na območjih, navedenih v tem členu, prepovedano prevažanje takšnih mrež na krovu, razen če so zvezane in zložene v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

6. Podrobna pravila za uresničevanje tega člena se sestavi v skladu s postopkom, določenim v členu 48.

▼M12

Člen 34a

Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju

1. Od 14. februarja do 30. aprila je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže, kakršne koli zabodne mreže, trislojne mreže, zapletne mreže ali podobne mirujoče mreže ali kakršnega koli ribolovnega orodja, opremljenega s trnki, v navedenem delu razdelka ICES VIIa, omejenem z:

— vzhodno obalo Irske in vzhodno obalo Severne Irske ter

— ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske koordinate: — — točko na vzhodni obali polotoka Ards na Severnem Irskem na 54°30′ S, — 54°30′ S, 04°50′ Z, — 53°15′ S, 04°50′ Z — in točko na vzhodni obali Irske na 53°15′ S.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju in časovnem obdobju iz navedenega odstavka:

(a) dovoli uporaba pridnene vlečne mreže s širilkami, če na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže: — imajo velikost mrežnega očesa 70 do 79 milimetrov ali 80 do 99 milimetrov, — imajo le enega od dovoljenih razponov velikosti mrežnega očesa, — ne vključujejo nobenega posameznega mrežnega očesa, ne glede na njegovo mesto v mreži, ki je večje od 300 milimetrov, in — se uporabljajo samo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: — — 53°30′ S, 05°30′ Z — 53°30′ S, 05°20′ Z — 54°20′ S, 04°50′ Z — 54°30′ S, 05°10′ Z — 54°30′ S, 05°20′ Z — 54°00′ S, 05°50′ Z — 54°00′ S, 06°10′ Z — 53°45′ S, 06°10′ Z — 53°45′ S, 05°30′ Z — 53°30′ S, 05°30′ Z;

(b) dovoli uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko pod pogojem, da na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže: — izpolnjujejo pogoje iz točke (a), — so v primeru izločevalca izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o vzpostavitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za ohranitev staleža trske v Irskem morju (ICES) razdelku VIIa ( 20 ), ter — so v primeru izločevalnih rešetk v skladu s točkami 2 do 5 Priloge XIVa k tej uredbi;

(c) dovoli tudi uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: — 53°45′ S, 06°00′ Z — 53°45′ S, 05°30′ Z — 53°30′ S, 05°30′ Z — 53°30′ S, 06°00′ Z — 53°45′ S, 06°00′ Z.

Člen 34b

Uporaba zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27° Z

1. Plovila Unije ne uporabljajo pridnenih zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na nobenem mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27° Z.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se dovoli uporaba naslednjega orodja:

(a) zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 120 milimetrov in manjša od 150 milimetrov, zabodnih mrež v razdelkih ICES VIIIa, VIIIb, VIIId in podobmočju ICES X z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 milimetrov in manjša od 130 milimetrov, in zabodnih mrež v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 80 milimetrov in manjša od 110 milimetrov, če: — se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, — imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5, — so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti, — je vsaka mreža dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 25 km na plovilo, — je najdaljši čas izvleka 24 ur;

(b) zapletnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 250 milimetrov, če: — se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, — imajo globino največ 15 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,33, — niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti, — je vsaka mreža dolga največ 10 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 100 km na plovilo, — je najdaljši čas izvleka 72 ur;

(c) zabodnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 milimetrov in manjša od 130 milimetrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII vzhodno od 27° Z, če: — se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino več kot 200 metrov in manj kot 600 metrov, — imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5, — so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti, — je vsaka mreža dolga največ 4 morske milje in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo, — je najdaljši čas izvleka 24 ur, — oslič predstavlja najmanj 85 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, — se število plovil, ki sodelujejo v ribolovu, ne dvigne nad raven, zabeleženo leta 2008, — poveljnik plovila, ki sodeluje v tem ribolovu, pred odhodom iz pristanišča v ladijski dnevnik zabeleži količino in celotno dolžino orodja, ki je na krovu plovila. Inšpekcijsko se pregleda vsaj 15 % odhodov, — ima poveljnik plovila na krovu 90 % orodja, kakor je potrjeno v ladijskem dnevniku Unije za navedeno potovanje ob iztovarjanju, in — se količina vseh ulovljenih vrst, ki presega 50 kg, vključno z vsemi zavrženimi količinami, ki presegajo 50 kg, zabeleži v ladijski dnevnik Unije;

(d) trislojnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 220 milimetrov, v podobmočju ICES IX, če: — se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, — imajo globino največ 30 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,44, — niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti, — je vsaka mreža dolga največ 5 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo, — je najdaljši čas izvleka 72 ur.

3. Vendar to odstopanje ne velja za upravno območje NEAFC.

4. Vsem plovilom, ki uporabljajo pridnene zabodne mreže, zapletne mreže ali trislojne mreže na katerem koli mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X, se izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

5. Plovilo ima na krovu naenkrat le eno vrsto orodja, opisanega v odstavku 2(a), 2(b) ali 2(d). Plovila imajo lahko na krovu mreže s skupno dolžino, ki je 20 % večja od najdaljše dolžine ladjevij, ki se lahko uporabijo naenkrat.

6. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov iz odstavka 4 v ladijski dnevnik zabeleži količino in dolžine orodij, ki jih ima plovilo na krovu, preden zapusti pristanišče in ko se vrne v pristanišče; poveljnik je odgovoren za vsakršno neskladje med obema količinama.

7. Pristojni organi imajo pravico do odstranitve zanemarjenega orodja na morju v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X v naslednjih primerih:

(a) orodje ni ustrezno označeno;

(b) oznake boj ali podatki sistema za spremljanje plovil kažejo, da lastnika več kot 120 ur ni bilo na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;

(c) orodje se uporablja v vodah z zaznamovano globino, ki je večja od dovoljene;

(d) velikost mrežnih očes orodja je nezakonita.

8. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov iz odstavka 4 med vsakim ribolovnim potovanjem v ladijski dnevnik vpiše naslednje podatke:

— velikost mrežnih očes uporabljene mreže,

— nominalno dolžino ene mreže,

— število mrež v ladjevju,

— skupno število uporabljenih ladjevij,

— položaj vsakega uporabljenega ladjevja,

— globino vsakega uporabljenega ladjevja,

— čas izvleka vsakega uporabljenega ladjevja,

— količino kakršnega koli izgubljenega orodja, njegovo zadnje znano mesto in datum izgube.

9. Ribiška plovila z dovoljenjem za ribolov iz odstavka 4 lahko iztovarjajo samo v pristaniščih, ki jih določijo države članice na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 2347/2002.

10. Količina morskih psov, obdržanih na krovu vsakega plovila, ki uporablja vrsto orodja, opisano v odstavku 2(b) in (d), ne presega 5 % žive teže skupne količine morskih organizmov, obdržanih na krovu.

11. Komisija lahko po posvetovanju s STECF sprejme izvedbene akte, da v podobmočjih ICES VIII, IX in X izključi nekatere vrste ribolova države članice iz uporabe odstavkov 1 do 9, kadar informacije držav članic kažejo, da te vrste ribolova povzročajo zelo nizko raven prilovov in zavržkov morskega psa.

Člen 34c

Pogoji za ribolov z vlečnim orodjem, dovoljenim v Biskajskem zalivu

1. Z odstopanjem od določb člena 5(2) Uredbe Komisije (ES) št. 494/2002 z dne 19. marca 2002 o vzpostavljanju dodatnih tehničnih ukrepov za obnovitev staleža osliča v podobmočjih III, IV, V, VI in VII ICES in razdelkih VIII a, b, d, e ICES ( 21 ) se dovolijo ribolovne dejavnosti z uporabo vlečnih mrež, danskih potegalk in podobnega orodja z velikostjo mrežnega očesa 70 do 99 milimetrov, z izjemo vlečnih mrež z gredjo, v območju, določenem v členu 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 494/2002, če ima orodje kvadratasto mrežno ploskev v skladu s Prilogo XIVb.

2. Pri ribolovu v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb se dovoli uporaba selektivne mreže in njenih dodatkov pred vrečo in/ali kvadrataste mrežne ploskve z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 60 milimetrov, v spodnjem delu priključka pred vrečo. Določbe iz člena 4(1), člena 6 in člena 9(1) te uredbe ter iz člena 3(a) in (b) Uredbe (ES) št. 494/2002 se ne uporabljajo za del vlečne mreže, v katerega so vstavljena selektivna orodja.

Člen 34d

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v upravnem območju NEAFC

1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in pridnenimi parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

del Reykjanes Ridge: — 55°04.5327′ S, 36°49.0135′ Z — 55°05.4804′ S, 35°58.9784′ Z — 54°58.9914′ S, 34°41.3634′ Z — 54°41.1841′ S, 34°00.0514′ Z — 54°00′ S, 34°00′ Z — 53°54.6406′ S, 34°49.9842′ Z — 53°58.9668′ S, 36°39.1260′ Z — 55°04.5327′ S, 36°49.0135′ Z

območje severnega Srednjeatlantskega hrbta: — 59°45′ S, 33°30′ Z — 57°30′ S, 27°30′ Z — 56°45′ S, 28°30′ Z — 59°15′ S, 34°30′ Z — 59°45′ S, 33°30′ Z

območje srednjega Srednjeatlantskega hrbta (Charlie-Gibbs Fracture zone in Subpolar Frontal Region): — 53°30′ S, 38°00′ Z — 53°30′ S, 36°49′ Z — 55°04.5327′ S, 36°49′ Z — 54°58.9914′ S, 34°41.3634′ Z — 54°41.1841′ S, 34°00′ Z — 53°30′ S, 30°00′ Z — 51°30′ S, 28°00′ Z — 49°00′ S, 26°30′ Z — 49°00′ S, 30°30′ Z — 51°30′ S, 32°00′ Z — 51°30′ S, 38°00′ Z — 53°30′ S, 38°00′ Z

območje južnega Srednjeatlantskega hrbta: — 44°30′ S, 30°30′ Z — 44°30′ S, 27°00′ Z — 43°15′ S, 27°15′ Z — 43°15′ S, 31°00′ Z — 44°30′ S, 30°30′ Z

Altair Seamounts: — 45°00′ S, 34°35′ Z — 45°00′ S, 33°45′ Z — 44°25′ S, 33°45′ Z — 44°25′ S, 34°35′ Z — 45°00′ S, 34°35′ Z

Antialtair Seamounts: — 43°45′ S, 22°50′ Z — 43°45′ S, 22°05′ Z — 43°25′ S, 22°05′ Z — 43°25′ S, 22°50′ Z — 43°45′ S, 22°50′ Z

Hatton Bank: — 59°26′ S, 14°30′ Z — 59°12′ S, 15°08′ Z — 59°01′ S, 17°00′ Z — 58°50′ S, 17°38′ Z — 58°30′ S, 17°52′ Z — 58°30′ S, 18°22′ Z — 58°03′ S, 18°22′ Z — 58°03′ S, 17°30′ Z — 57°55′ S, 17°30′ Z — 57°45′ S, 19°15′ Z — 58°11.15′ S, 18°57.51′ Z — 58°11.57′ S, 19°11.97′ Z — 58°27.75′ S, 19°11.65′ Z — 58°39.09′ S, 19°14.28′ Z — 58°38.11′ S, 19°01.29′ Z — 58°53.14′ S, 18°43.54′ Z — 59°00.29′ S, 18°01.31′ Z — 59°08.01′ S, 17°49.31′ Z — 59°08.75′ S, 18°01.47′ Z — 59°15.16′ S, 18°01.56′ Z — 59°24.17′ S, 17°31.22′ Z — 59°21.77′ S, 17°15.36′ Z — 59°26.91′ S, 17°01.66′ Z — 59°42.69′ S, 16°45.96′ Z — 59°20.97′ S, 15°44.75′ Z — 59°21′ S, 15°40′ Z — 59°26′ S, 14°30′ Z

North West Rockall: — 57°00′ S, 14°53′ Z — 57°37′ S, 14°42′ Z — 57°55′ S, 14°24′ Z — 58°15′ S, 13°50′ Z — 57°57′ S, 13°09′ Z — 57°50′ S, 13°14′ Z — 57°57′ S, 13°45′ Z — 57°49′ S, 14°06′ Z — 57°29′ S, 14°19′ Z — 57°22′ S, 14°19′ Z — 57°00′ S, 14°34′ Z — 56°56′ S, 14°36′ Z — 56°56′ S, 14°51′ Z — 57°00′ S, 14°53′ Z

South-West Rockall (Empress of Britain Bank): — 56°24′ S, 15°37′ Z — 56°21′ S, 14°58′ Z — 56°04′ S, 15°10′ Z — 55°51′ S, 15°37′ Z — 56°10′ S, 15°52′ Z — 56°24′ S, 15°37′ Z

Logachev Mound: — 55°17′ S, 16°10′ Z — 55°34′ S, 15°07′ Z — 55°50′ S, 15°15′ Z — 55°33′ S, 16°16′ Z — 55°17′ S, 16°10′ Z

West Rockall Mound: — 57°20′ S, 16°30′ Z. — 57°05′ S, 15°58′ Z — 56°21′ S, 17°17′ Z — 56°40′ S, 17°50′ Z — 57°20′ S, 16°30′ Z.

2. Če pri ribolovnih dejavnostih v novih in obstoječih območjih pridnenega ribolova znotraj upravnega območja NEAFC količina živih koral ali živih spužev, ujetih med vleko, presega 60 kg živih koral in/ali 800 kg živih spužev, plovilo obvesti svojo državo zastave, preneha z ribolovom in se umakne vsaj 2 morski milji stran od položaja, ki je po podatkih, ki so na voljo, najbližje natančnemu položaju, kjer je bil ulov izveden.

Člen 34e

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelkih ICES VIIc, VIIj in VIIk

1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in pridnenimi parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Belgica Mound Province: — 51°29.4′ S, 11°51.6′ Z — 51°32.4′ S, 11°41.4′ Z — 51°15.6′ S, 11°33.0′ Z — 51°13.8′ S, 11°44.4′ Z — 51°29.4′ S, 11°51.6′ Z

Hovland Mound Province: — 52°16.2′ S, 13°12.6′ Z — 52°24.0′ S, 12°58.2′ Z — 52°16.8′ S, 12°54.0′ Z — 52°16.8′ S, 12°29.4′ Z — 52°04.2′ S, 12°29.4′ Z — 52°04.2′ S, 12°52.8′ Z — 52°09.0′ S, 12°56.4′ Z — 52°09.0′ S, 13°10.8′ Z — 52°16.2′ S, 13°12.6′ Z

North-West Porcupine Bank (območje I): — 53°30.6′ S, 14°32.4′ Z — 53°35.4′ S, 14°27.6′ Z — 53°40.8′ S, 14°15.6′ Z — 53°34.2′ S, 14°11.4′ Z — 53°31.8′ S, 14°14.4′ Z — 53°24.0′ S, 14°28.8′ Z — 53°30.6′ S, 14°32.4′ Z

North-West Porcupine Bank (območje II): — 53°43.2′ S, 14°0.8′ Z — 53°51.6′ S, 13°53.4′ Z — 53°45.6′ S, 13°49.8′ Z — 53°36.6′ S, 14°07.2′ Z — 53°43.2′ S, 14°10.8′ Z

South-West Porcupine Bank: — 51°54.6′ S, 15°07.2′ Z — 51°54.6′ S, 14°55.2′ Z — 51°42.0′ S, 14°55.2′ Z — 51°42.0′ S, 15°10.2′ Z — 51°49.2′ S, 15°06.0′ Z — 51°54.6′ S, 15°07.2′ Z

2. Vsa plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območjih za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenih v odstavku 1 tega člena, so na seznamu odobrenih plovil in se jim izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Plovila, vključena na seznam odobrenih plovil, imajo na krovu izključno ribolovna orodja za pelagični ribolov.

3. Plovila, ki nameravajo izvajati pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenih v odstavku 1 tega člena, irski center za spremljanje ribištva štiri ure vnaprej obvestijo, da nameravajo vpluti v območje za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, kakor je določeno v členu 4(15) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu.

4. Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenem v odstavku 1, imajo operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v celoti v skladu z ustreznimi pravili, kadar se nahajajo v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov.

5. Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1, vsako uro pošiljajo poročila sistema za spremljanje plovil.

6. Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov in so ta ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1 zaključila, o izplutju iz območja obvestijo irski center za spremljanje ribištva. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu.

7. Za ribolov pelagičnih vrst v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1 velja omejitev, da imajo lahko plovila na krovu mreže z velikostjo mrežnega očesa 16–31 milimetrov ali 32–54 milimetrov oziroma z njimi izvajajo ribolov.

Člen 34f

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelku ICES VIIIc

1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in pridnenimi parangali, v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

El Cachucho:

— 44°12′ S, 05°16′ Z

— 44°12′ S, 04°26′ Z

— 43°53′ S, 04°26′ Z

— 43° 53′ S, 05°16′ Z

— 44°12′ S, 05°16′ Z.

2. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko plovila, ki so s pridnenimi parangali lovila tabinjo belico leta 2006, 2007 in 2008, od svojih ribolovnih organov pridobijo dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009, na podlagi katerega lahko še naprej izvajajo navedeni ribolov v območju južno od 44°00.00′ S. Vsa plovila, ki so pridobila takšno dovoljenje, imajo ne glede na svojo skupno dolžino operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v skladu z ustreznimi pravili, kadar lovijo v območju iz odstavka 1.

▼M13

Člen 34g

Omejitve ribolovnih dejavnosti v coni štiriindvajsetih milj okrog Mayotta

Plovilom je prepovedana uporaba kakršnih koli zapornih plavaric pri lovu na jate tunov ali tunom podobnih rib na območju znotraj štiriindvajsetih milj od obal Mayotta, kot najbolj oddaljene regije v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, merjeno od temeljnih črt, od katerih se merijo teritorialne vode.

▼B







NASLOV VI

POSEBNE DOLOČBE ZA SKAGERRAK IN KATTEGAT

Člen 35

Ne glede na člen 19(1) se lahko premajhni morski organizmi, ulovljeni v Skagerraku ali Kattegatu, obdržijo na krovu oziroma pretovarjajo, izkrcavajo, prevažajo, shranjujejo, prodajajo, razstavljajo ali ponujajo v prodajo, če so v mejah 10 % žive teže skupnega ulova, ki se obdrži na krovu.

Člen 36

Lososa in morske postrvi se ne obdrži na krovu oziroma pretovarja, izkrca, shranjuje, prodaja, razstavlja ali ponuja v prodajo, temveč se ju nemudoma vrne v morje, če sta ulovljena v katerem koli delu Skagerraka ali Kattegata, ki se nahaja izven meje štirih milj, merjeno od temeljnih črt držav članic.

Člen 37

1. Od 1. julija do 15. septembra je v vodah, ki se nahajajo znotraj treh milj od temeljnih črt v Skagerraku in Kattegatu, prepovedana uporaba vlečnih mrež, pri katerih je velikost mrežnega očesa manjša od 32 milimetrov.

2. Vendar pa se pri ribolovu z vlečno mrežo v teh vodah in v obdobju, omenjenem v odstavku 1, lahko uporabljajo:

— za severno kozico (Pandalus borealis) mreže, pri katerih je mrežno oko veliko vsaj 30 milimetrov,

— za ogorčico (Zoarces viviparus), glavače (Gobiidae) ali kaplje (Cottus spp.), ki bodo služili kot vabe, mreže s katero koli velikostjo mrežnih očes.

▼M12 —————

▼B

Člen 39

V Kattegatu je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo.

Člen 40

V obdobjih in na območjih, navedenih v členih 37, 38 in 39 te uredbe, kjer se ne sme uporabljati vlečnih mrež ali vlečnih mrež z gredjo, je prepovedano prevažanje takšnih mrež na krovu, razen če so zvezane in zložene v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

▼M7 —————

▼B







NASLOV VII

TEHNIČNE DOLOČBE

Člen 42

Postopki obdelave

1. Prepovedano je, da se na krovu ribiškega plovila izvaja kakršna koli fizična ali kemična predelava rib za izdelavo ribje moke, ribjega olja ali podobnih izdelkov ali za pretovarjanje ulova rib v takšne namene. Ta prepoved ne velja za predelavo ali pretovarjanje drobovja.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za proizvajanje surimija in ribje kaše na krovu ribiške ladje.

Člen 43

Znanstveno raziskovanje

1. Ta uredba ne velja za ribolov, ki se opravlja zgolj v namen znanstvenih raziskav in se izvaja z dovoljenjem in pooblastilom zadevne države članice ali držav članic, in o katerih so bile Komisija in država članica ali države članice, v čigar vodah se izvaja raziskava, vnaprej obveščene.

2. Morske organizme, ki so bili ulovljeni v namene, ki so podrobno določeni v odstavku 1, se sme prodajati, shranjevati, razstavljati ali ponujati v prodajo, če:

— izpolnjujejo standarde, določene v Prilogi XII k tej uredbi ter standarde trženja, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 3759/92 z dne 17. decembra 1992 o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in za proizvode iz ribogojstva ( 22 ), ali

— se prodajajo neposredno za namene, ki ne vključujejo človeške uporabe.

Člen 44

Umetno obnavljanje staležev in premeščanje

1. Ta uredba se ne uporablja za ribolov, ki se izvaja samo za namene