1999R2157 — SL — 15.05.2014 — 002.002

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (ES) št. 2157/1999 z dne 23. septembra 1999 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (ECB/1999/4) (UL L 264, 12.10.1999, p.21)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (ES) št. 2157/1999

z dne 23. septembra 1999

o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij

(ECB/1999/4)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljevanju „Pogodba“) in zlasti člena 110(3) Pogodbe, Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju „Statut“) in zlasti členov 34.3 in 19.1 Statuta, in Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne23. november 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij ( 1 ) (v nadaljevanju „Uredba Sveta“) in zlasti člena 6(2) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 34.3 Statuta v povezavi s členom 43.1 Statuta, odstavkom 8 Protokola št. 25 o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske in odstavkom 2 Protokola št. 26 o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Dansko, ta uredba nesodelujočim državam članicam ne podeljuje nobenih pravic in ne nalaga nobenih obveznosti. (2) Uredba Sveta določa meje in pogoje, v skladu s katerimi ima Evropska centralna banka (ECB) pravico naložiti globe ali periodične denarne kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz njenih uredb in odločb. (3) Člen 6(2) Uredbe Sveta daje ECB pooblastilo za sprejemanje uredb, ki naj podrobneje določijo ureditev za nalaganje sankcij v skladu z Uredbo Sveta. (4) Druge uredbe Sveta ali ECB lahko določijo posebne sankcije na posebnih področjih in se lahko sklicujejo na to uredbo glede načel in postopkov v zvezi z nalaganjem takih sankcij. (5) Pri izvajanju postopka za določanje ustrezne sankcije mora ECB zagotoviti, da se v največji možni meri upošteva pravica tretjih oseb do obrambe v skladu s splošnimi načeli prava in sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti na tem področju, zlasti obstoječe sodne prakse, ki se nanaša na preiskovalna pooblastila Evropske komisije na področju konkurence. (6) V zvezi z odkrivanjem kršitev uredb ali sklepov ECB ni nobenih zakonskih ovir za izmenjavo informacij v okviru Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). (7) Pri uvedbi postopka za ugotavljanje kršitev je treba je upoštevati načelo prepovedi ponovnega sojenja o isti stvari (ne bis in idem). (8) Pravila, ki urejajo pooblastila ECB in pristojnih nacionalnih centralnih bank v okviru postopka za ugotavljanje kršitev, morajo zagotoviti učinkovito izvedbo temeljite preiskave domnevne kršitve in istočasno zagotoviti visoko raven zaščite pravic zadevnih podjetij do obrambe in zaupnosti postopka za ugotavljanje kršitev. (9) Lahko bo potrebna pomoč organov držav članic, da se zagotovi učinkovito izvajanje pooblastil ECB in pristojnih nacionalnih centralnih bank pri izvajanju postopka za ugotavljanje kršitev. (10) Zadevno podjetje ima pravico do zaslišanja potem, ko se zaključi morebitna preiskovalna faza postopka za ugotavljanje kršitev in potem, ko je prejelo poročilo o ugotovljenem dejanskem stanju v preiskavi in obvestilo o obtožbah. (11) Postopek za ugotavljanje kršitev mora biti izveden v skladu z načeli zaupnosti in poslovne skrivnosti. Zaupnost ali poslovna skrivnost ne sme vplivati na pravico zadevnega podjetja do obrambe. (12) Odločbo o kršitvi lahko pregleda Svet Evropske centralne banke. Treba je določiti pogoje, pod katerimi tak nadaljnji pregled poteka. (13) ECB se lahko zaradi povečanja preglednosti in učinkovitosti svojih pooblastil za nalaganje sankcij odloči za objavo svojih dokončnih odločb o sankcijah ali drugih informacij v zvezi s tem. Glede na posebne značilnosti finančnih trgov je objava odločbe o naložitvi sankcije izreden ukrep, ki ga ECB uporabi samo po preučitvi okoliščin določenega primera, možnih posledic take odločbe na ugled zadevnega podjetja in njegovih zakonitih poslovnih interesov. Taka odločitev za objavo mora upoštevati načelo prepovedi razlikovanja in jamčiti enake konkurenčne pogoje. V tej zvezi je zaželeno, da se pred sprejetjem odločitve o objavi posvetuje z ustreznimi nadzornimi organi. Objava o naložitvi sankcije ne sme v nobenem primeru razkriti informacij zaupne narave. (14) Odločba o naložitvi denarne obveznosti mora biti izvedena v skladu s členom 256 Pogodbe. Na nacionalne centralne banke se lahko prenese sprejetje vseh ukrepov, ki so za to potrebni. (15) Zaradi dobre in učinkovite administracije se zdi, da je treba za sankcioniranje manjših kršitev predvideti poenostavljen postopek za ugotavljanje kršitev. (16) Ta uredba velja za primere neskladnosti, ki so predvideni v členu 7(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske Centralne banke ( 2 ) (v nadaljevanju „Uredba Sveta o obveznih rezervah“) v okviru meja in pogojev, ki so določeni v istem členu 7(2). Posebne značilnosti primerov neskladij z zahtevami obveznih rezerv, kot so določene v členu 7(1) Uredbe Sveta o obveznih rezervah upravičujejo sprejetje posebnega pravnega režima, ki omogoča hiter postopek nalaganja sankcij in istočasno ne krši pravic zadevnega podjetja do obrambe. (17) ECB mora ravnati v skladu z Uredbo Sveta in to uredbo pri izvajanju pooblastil, ki so določena v členu 7 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 3 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe izraz „pristojna nacionalna centralna banka“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, pod jurisdikcijo katere je prišlo do domnevne kršitve. Drugi izrazi imajo isti pomen, kot je določeno v členu 1 Uredbe Sveta.

▼C1

Člen 1a

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja samo za sankcije, ki jih ECB lahko naloži pri izvajanju centralnobančnih nalog, ki niso povezane z nadzorom. Ne uporablja se za upravne kazni, ki jih ECB lahko naloži pri izvajanju nadzorniških nalog.

▼M2

Člen 1b

Neodvisna preiskovalna enota

1. Za potrebe odločanja, ali je treba uvesti postopek za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 2, in izvajanja pooblastil, določenih v členu 3, ECB ustanovi interno neodvisno preiskovalno enoto (v nadaljnjem besedilu: preiskovalna enota), ki jo sestavljajo preiskovalni uradniki, ki opravljajo svoje preiskovalne naloge neodvisno od Izvršilnega odbora in Sveta ECB ter ne sodelujejo v razpravah Izvršilnega odbora in Sveta ECB.

2. Če ECB meni, da obstaja razlog za sum, da je bila storjena ena ali več kršitev, zadevo obravnava Izvršilni odbor.

3. Če Izvršilni odbor meni, da bi ustrezna sankcija lahko presegla prag, določen v členu 10(1), se ne uporabi poenostavljeni postopek iz člena 10, ampak Izvršilni odbor zadevo odstopi preiskovalni enoti. Preiskovalna enota se odloči, ali bo uvedla postopek za ugotavljanje kršitev ali ne.

4. Sklicevanja na ECB v členih 2 do 4, členu 5(1) do (3) in členu 6 se razumejo kot sklicevanja na preiskovalno enoto v ECB ali, kadar se uporabi poenostavljeni postopek po členu 10, na Izvršilni odbor.

5. Določbe tega člena ne posegajo v pristojnost pristojne nacionalne centralne banke, da uvede postopek za ugotavljanje kršitev in izvaja preiskave v skladu s to uredbo.

▼B

Člen 2

Uvedba postopka za ugotavljanje kršitev

▼M2

1. Na osnovi istih dejstev se proti istemu podjetju ne sme uvesti več kot en postopek za ugotavljanje kršitev. Zato ECB ali pristojna nacionalna centralna banka ne smeta sprejeti nobenih odločitev o uvedbi postopka za ugotavljanje kršitev, dokler se medsebojno ne obvestita in posvetujeta.

▼B

2. Pred odločitvijo o uvedbi postopka za ugotavljanje kršitve lahko ECB in/ali pristojna nacionalna centralna banka od zadevnega podjetja zahtevata vse informacije v zvezi z domnevno kršitvijo.

▼M2

3. ECB ali pristojna nacionalna centralna banka sta na zahtevo upravičeni, da si medsebojno pomagata in sodelujeta pri izvajanju postopka za ugotavljanje kršitev, zlasti s posredovanjem informacij, za katere menita, da so koristne.

▼B

4. Če se zadevne stranke ne dogovorijo drugače, vsa komunikacija med ECB oziroma pristojno nacionalno centralno banko in zadevnim podjetjem poteka v uradnem jeziku Skupnosti, ki je hkrati uradni jezik (ali eden od uradnih jezikov) države članice, pod jurisdikcijo katere je prišlo do domnevne kršitve.

Člen 3

Pristojnosti ECB in pristojne nacionalne centralne banke

1. Pristojnosti, ki jih Uredba Sveta podeljuje ECB in pristojni nacionalni centralni banki pri izvajanju preiskave, vključujejo, za namene pridobivanja informacij, ki se nanašajo na domnevno kršitev, pravico do iskanja vseh informacij in pravico, da se začne z iskanjem ne da bi se pred tem obvestilo zadevno podjetje.

2. Osebje ECB oziroma pristojne nacionalne centralne banke, ki je v skladu z internimi pravili pooblaščeno za iskanje informacij v prostorih zadevnega podjetja, lahko svoje pristojnosti izvajajo ob predložitvi uradnega pooblastila v pisni obliki, ki je izdano v skladu z internimi pravili.

3. Vsaka zahteva zadevnemu podjetju na osnovi pooblastil, ki so podeljena ECB oziroma pristojni nacionalni centralni banki, mora vsebovati natančne podatke o predmetu in namenu preiskave.

Člen 4

Pomoč organov držav članic

1. ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka lahko zaprosi za pomoč organe držav članic kot previdnostni ukrep.

2. Noben organ države članice ne sme nadomestiti lastne ocene ECB oziroma pristojne nacionalne centralne banke o potrebnosti preiskave.

Člen 5

Obvestilo o obtožbah

1. ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka obvesti zadevno podjetje o ugotovljenem dejanskem stanju v vseh opravljenih preiskavah in o obtožbah, ki so bile podane proti zadevnemu podjetju, preden sprejme odločbo o naložitvi sankcije.

2. ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka pri obveščanju o obtožbah določi rok, v katerem zadevno podjetje lahko ECB oziroma pristojno državno nacionalno banko pisno obvesti o svojih stališčih glede podanih obtožb, ne da bi to vplivalo na razvoj teh stališč na ustnem zaslišanju, če se tako zahteva v pisnih pripombah. Ta rok ne sme biti krajši od 30 delovnih dni in začne teči od prejema obvestila iz odstavka 1.

3. Po prejemu odgovora zadevnega podjetja se ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka odloči, ali bo izvedla nadaljnja poizvedovanja z namenom reševanja odprtih zadev. Zadevnemu podjetju se pošlje dodatno obvestilo o obtožbah v skladu z odstavkom 1 samo, če rezultat nadaljnjih poizvedovanj, ki jih je opravila ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka, upošteva nova dejstva proti zadevnemu podjetju ali če se spremenijo dokazi za sporne kršitve.

4. ECB pri svoji odločitvi o naložitvi sankcije obravnava samo tiste obtožbe, o katerih je bilo poslano obvestilo na način, ki je določen v odstavku 1, in glede katerih je imelo zadevno podjetje priložnost izraziti svoja mnenja.

Člen 6

Pravice in dolžnosti zadevnega podjetja

1. Zadevno podjetje sodeluje z ECB oziroma pristojno nacionalno centralno banko v preiskovalni fazi postopka za ugotavljanje kršitev. Zadevno podjetje ima pravico oddati dokumente, knjige ali spise, ali njihove kopije ali izvlečke, in podati pisne ali ustne razlage.

2. Oviranje, neskladje ali neizpolnjevanje dolžnosti, ki jih zadevnemu podjetju naloži ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka pri izvajanju svojih pooblastil v postopku ugotavljanja kršitev, so lahko zadostna osnova za uvedbo postopka za ugotavljanje kršitev pod pogoji te uredbe in lahko povzročijo naložitev periodičnih denarnih kazni.

3. Zadevno podjetje ima v postopku za ugotavljanje kršitev pravico do pravnega zastopanja.

4. Ko je zadevno podjetje obveščeno v skladu s členom 5(1), ima pravico dostopa do dokumentov in drugih materialov, ki jih zbere ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka in ki predstavljajo osnovo za dokaze o domnevni kršitvi.

5. Če zadevno podjetje pisno zaprosi tudi za ustno zaslišanje, to opravijo na odrejen datum osebe, ki jih za ta namen imenuje ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka. Ustna zaslišanja potekajo v prostorih ECB ali pristojne nacionalne centralne banke. Ustna zaslišanja niso javna. Osebe zaslišijo ločeno ali v navzočnosti drugih oseb, povabljenih k zaslišanju. Zadevno podjetje lahko v razumnih mejah predlaga, da ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka zasliši osebe, ki lahko podprejo kateri koli vidik njegovih pisnih pripomb.

6. Bistveno vsebino izjav, ki jih poda vsaka zaslišana oseba, je treba zapisati v zapisnik, ki ga zaslišana oseba prebere in potrdi le v zvezi s svojo lastno izjavo.

7. Informacije in zahteve za navzočnost pri ustnih zaslišanjih, ki jih izda ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka, se pošljejo naslovniku s priporočeno pošto s povratnico, ali pa se izročijo osebno s potrdilom o prejemu.

Člen 7

Zaupnost postopka za ugotavljanje kršitev

1. Postopek za ugotavljanje kršitev se mora izvajati v skladu z načeli zaupnosti in poslovne skrivnosti.

2. Brez poseganja v člen 6(4) zadevno podjetje nima dostopa do dokumentov ali drugih materialov, ki so v lasti ECB ali pristojne nacionalne centralne banke, za katere se šteje, da so zaupni glede tretjih strank ali ECB ali pristojne nacionalne centralne banke. To vključuje zlasti dokumente ali druge materiale, ki vsebujejo informacije v zvezi s poslovnimi interesi drugih podjetij, ali interne dokumente ECB, pristojnih nacionalnih centralnih bank, drugih institucij ali organov Skupnosti, ali drugih nacionalnih centralnih bank, kot so zapiski, osnutki in drugi delovni dokumenti.

▼M2

Člen 7a

Vložitev predloga Izvršilnemu odboru

1. Če preiskovalna enota oziroma pristojna nacionalna centralna banka po zaključka postopka za ugotavljanje kršitev menita, da bi morala biti zadevnemu podjetju naložena sankcija, vložita predlog Izvršilnemu odboru, v katerem navedeta, da je zadevno podjetje storilo kršitev, in določita znesek sankcije, ki naj se mu naloži.

2. Preiskovalna enota oziroma pristojna nacionalna centralna banka utemeljita svoj predlog samo z dejstvi in očitki, o katerih se je zadevno podjetje imelo možnost izjaviti.

3. Če Izvršilni odbor meni, da je spis, ki sta ga predložili preiskovalna enota oziroma pristojna nacionalna centralna banka, nepopoln, jima ga lahko vrne skupaj z obrazloženo zahtevo za dodatne informacije.

4. Če se Izvršilni odbor na podlagi popolnega spisa strinja s predlogom preiskovalne enote oziroma pristojne nacionalne centralne banke, da se zadevnemu podjetju naloži sankcija, sprejme odločitev v skladu s tem predlogom.

5. Če Izvršilni odbor na podlagi popolnega spisa meni, da dejstva, opisana v predlogu preiskovalne enote oziroma pristojne nacionalne centralne banke, ne predstavljajo zadostnih dokazov za kršitev, lahko sprejme odločitev, s katero primer zaključi.

6. Če se Izvršilni odbor na podlagi popolnega spisa strinja s tem, da je zadevno podjetje storilo kršitev, kot je navedeno v predlogu preiskovalne enote oziroma pristojne nacionalne centralne banke, ne strinja pa se s predlagano sankcijo, sprejme odločitev, v kateri navede, kakšna sankcija je po njegovem mnenju ustrezna.

7. Če se Izvršilni odbor na podlagi popolnega spisa ne strinja s predlogom preiskovalne enote oziroma pristojne nacionalne centralne banke, ampak zaključi, da je zadevno podjetje storilo drugačno kršitev ali da obstaja drugačno dejansko stanje za predlog preiskovalne enote oziroma pristojne nacionalne centralne banke, o svojih ugotovitvah in očitkih zoper zadevno podjetje pisno obvesti zadevno podjetje.

8. Izvršilni odbor sprejme odločitev, v kateri navede, ali je zadevno podjetje storilo kršitev, in določi sankcijo, če jo je treba naložiti. Odločitve, ki jih sprejme Izvršilni odbor, temeljijo samo na dejstvih in očitkih, o katerih se je imelo zadevno podjetje možnost izjaviti.

▼B

Člen 8

Pregled odločbe, ki ga opravi Svet Evropske centralne banke

1. Svet ECB lahko zahteva od zadevnega podjetja, Izvršilnega odbora ECB in/ali pristojne nacionalne centralne banke, da zagotovi dodatne informacije za pregled odločbe Izvršilnega odbora ECB.

2. Svet ECB določi rok, do katerega je potrebno posredovati informacije, ki pa ne sme biti krajši od 10 delovnih dni.

Člen 9

Izvršba odločbe

1. Ko odločba o naložitvi sankcije postane dokončna, se lahko Svet ECB po posvetu z ustreznimi nacionalnimi nadzornimi organi odloči za objavo odločbe ali informacij, ki se na odločbo nanašajo, v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Takšna odločitev za objavo mora upoštevati zakonite interese zadevnega podjetja, da varuje svoje poslovne interese in tudi vse druge posamezne interese.

2. V odločbi ECB je določen način plačila sankcij.

3. ECB lahko zahteva od nacionalne centralne banke države članice, pod jurisdikcijo katere je treba izvršiti sankcijo, da sprejme vse ukrepe, ki so za to potrebni.

4. Nacionalna centralna banka poroča ECB o izvršitvi sankcije.

▼M1

5. Zadevna nacionalna centralna banka ali ECB, odvisno od primera, hrani vse informacije, ki se nanašajo na določanje in izvrševanje sankcij, v spisu, ki ga je treba hraniti najmanj pet let od datuma dokončnosti odločbe o naložitvi sankcije. Pristojna nacionalna centralna banka pošlje ECB kopije celotne izvirne dokumentacije in gradiv, s katerimi razpolaga in ki se nanašajo na postopek za ugotavljanje kršitev.

▼B

Člen 10

Poenostavljen postopek za manjše kršitve

1. V primeru manjših kršitev se lahko Izvršilni odbor ECB odloči za uporabo poenostavljenega postopka za ugotavljanje kršitev. Sankcije, ki se naložijo po tem postopku, ne smejo presegati 25 000 evrov.

2. Poenostavljeni postopek vključuje naslednje korake:

(a) izvršilni odbor ECB obvesti zadevno podjetje o domnevni kršitvi;

(b) v obvestilu morajo biti navedena vsa dejstva, ki predstavljajo dokaze o domnevni kršitvi, in ustrezne sankcije;

(c) v obvestilu mora biti zadevno podjetje obveščeno, da se uporablja poenostavljeni postopek in da ima podjetje pravico ugovora zoper tak postopek v roku 10 delovnih dni od prejema obvestila, in

(d) če se ugovor vloži pred potekom roka, ki je določen v (c) zgoraj, se šteje, da je postopek za ugotavljanje kršitev uveden in rok 30 delovnih dni, v katerem je možno izkoristiti pravico do zaslišanja, začne teči s potekom roka, ki je določen v (c) zgoraj. Če pred rokom, ki je določen v (c), ni vložen ugovor, postane odločba Izvršilnega odbora ECB o naložitvi sankcije dokončna.

3. Ta člen ne posega v postopek, ki se uporablja v primeru neskladnosti z zahtevami obveznih rezerv, kot je določen v členu 11 te uredbe.

Člen 11

Postopek v primeru neskladnosti z zahtevami obveznih rezerv

1. V primeru neskladnosti, kot jih predvideva člen 7(1) Uredbe Sveta o obveznih rezervah, se členi 2(1) in (3), členi 3, 4 in 5 ter člen 6, z izjemo odstavka 3, te uredbe ne uporabljajo. Rok, ki je predviden v členu 8(2), se skrajša na pet delovnih dni.

2. Izvršilni odbor ECB lahko določi in objavi kriterije, na podlagi katerih bo izvajal sankcije, predvidene v členu 7(1) Uredbe Sveta o obveznih rezervah. Taki kriteriji se lahko objavijo z obvestilom v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

3. Preden se naložijo sankcije v skladu s členom 7(1) Uredbe Sveta o obveznih rezervah, Izvršilni odbor ECB ali v njegovem imenu pristojna nacionalna centralna banka obvesti zadevno podjetje o domnevnih kršitvah in ustreznih sankcijah. Obvestilo mora vsebovati vsa relevantna dejstva domnevne kršitve in mora obvestiti zadevno podjetje, da se bodo z odločbo Izvršilnega odbora ECB naložile sankcije, razen če ne predloži ugovora.

4. Zadevno podjetje ima po prejemu obvestila na razpolago pet delovnih dni, da:

— potrdi domnevno kršitev in pristane na plačilo določene sankcije, kar pomeni, da se je postopek za ugotavljanje kršitev zaključil, — ali

— posreduje pisne informacije, razlago ali ugovor, za katera meni, da so relevantna za odločitev ali naj se sankcije naložijo ali ne. Zadevno podjetje lahko priloži tudi relevantne dokumente kot dokazilo vsebine odgovora. Pristojna nacionalna centralna banka brez nepotrebnega zadrževanja posreduje spis Izvršilnemu odboru ECB, ki se potem odloči ali bo naložil sankcijo ali ne.

5. Če zadevno podjetje v določenem roku ne pošlje pisnega ugovora, velja, da se z odločbo Izvršilnega odbora ECB naložijo sankcije. Ko odločba postane dokončna v skladu z določbami Uredbe Sveta, se zadevnemu podjetju zaračuna znesek sankcije, ki je naveden v obvestilu.

6. V situacijah, ki so predvidene v odstavku 4, prva alinea, ter v odstavku 5, ECB oziroma pristojna nacionalna centralna banka v imenu ECB pisno obvesti ustrezne nadzorne organe.

Člen 12

Roki

1. Brez vpliva na člen 4 Uredbe Sveta roki, ki so predvideni v tej uredbi, začnejo teči od dneva, ki sledi sprejemu poslanega sporočila ali njegove osebne izročitve. Vsa sporočila zadevnega podjetja mora naslovnik prejeti ali pa morajo biti poslana s priporočeno pošto pred pretekom roka.

2. Kjer bi rok potekel na soboto, nedeljo ali praznik, se rok podaljša do konca naslednjega delovnega dne.

3. Za namene te uredbe so za ECB dela prosti dnevi tisti, ki so navedeni v Prilogi k tej uredbi, medtem ko so za nacionalne centralne banke dela prosti dnevi tisti, ki so z zakonom določeni na ustreznem območju države članice, kjer se nahaja zadevno podjetje. Temu ustrezno se tolmači tudi izraz „delovni dan“. ECB po potrebi ažurira prilogo k tej uredbi.









PRILOGA (Informativno)

Seznam dela prostih dni (iz odstavka 3 člena 12)







Novo leto 1. januar Pustni torek (pol dneva) datum se spreminja Veliki petek datum se spreminja Velikonočni ponedeljek datum se spreminja Praznik dela 1. maj Obletnica deklaracije Roberta Schumana 9. maj Vnebohod datum se spreminja Binkoštni ponedeljek datum se spreminja Telovo datum se spreminja Dan združitve Nemčije 3. oktober Dan mrtvih 1. november Božični večer 24. december Božič 25. december 26. december 26. december Silvestrovo 31. december