1973D0391 — SL — 01.01.1995 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA SVETA z dne 3. decembra 1973 o postopkih posvetovanja in obveščanja v zadevah kreditnega zavarovanja, kreditnih jamstev in finančnih kreditov (73/391/EGS) (UL L 346, 17.12.1973, p.1)

spremenjena z:





spremenjena z:







Opomba: Ta konsolidirana različica vsebuje sklicevanja na evropsko obračunsko enoto in/ali eku, kar se od 1. januarja 1999 praviloma razume kot sklicevanje na euro – Uredba Sveta (EGS) št. 3308/80 (UL L 345, 20.12.1980, str. 1) in Uredba Sveta (ES) št. 1103/97 (UL L 162, 19.6.1997, str. 1).









▼B

ODLOČBA SVETA

z dne 3. decembra 1973

o postopkih posvetovanja in obveščanja v zadevah kreditnega zavarovanja, kreditnih jamstev in finančnih kreditov

(73/391/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ker je s Sklepom z dne 27. septembra 1960 ( 1 ) Svet vzpostavil Skupino za usklajevanje politike zavarovanja, kreditnih jamstev in finančnih kreditov; ker je Svet s Sklepom z dne 26. januarja 1965 ( 2 ) uvedel postopek posvetovanja v zadevah kreditnega zavarovanja, kreditnih jamstev in finančnih kreditov; ker je priporočljivo, da se na podlagi izkušenj, pridobljenih z uporabo navedenega postopka posvetovanja, sprejmejo določene spremembe, SKLENIL:







Člen 1

Določbe Priloge se uporabljajo od 1. januarja 1974.

Te določbe nadomeščajo tiste, ki jih je glede postopka posvetovanj v zadevah kreditnega zavarovanja, kreditnih jamstev in finančnih kreditov predhodno sprejel Svet.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.









PRILOGA

POSTOPKI POSVETOVANJA IN OBVEŠČANJA V ZADEVAH KREDITNEGA ZAVAROVANJA, KREDITNIH JAMSTEV IN FINANČNIH KREDITOV

NASLOV I

SPLOŠNI POSTOPEK







Oddelek I

Področje uporabe

Člen 1

Posvetovanje v skladu s postopkom, določenim v oddelku II, se opravi, če država, katera koli druga organizacija javnega prava ali katera koli organizacija za kreditno zavarovanje ali financiranje, predvideva celotno ali delno dodelitev tujih kreditov ali jamstvo zanje:

— povezano z izvozom blaga ali storitev,

— ki odstopa od norm, naštetih v Prilogi 1 ali od kakršnih koli drugih norm, ki jih sprejmejo države članice.

Člen 2

Postopek posvetovanja se uporablja ne glede na to ali:

— zadeva dobaviteljske kredite ali finančne kredite,

— ti krediti tvorijo del vsebine posameznih pogodb ali globalnih kreditnih dogovorov, kot je opisano v členu 3,

— so krediti povsem zasebni ali so v celoti ali delno sponzorirani iz javnih sredstev.

Mešani krediti, ki kombinirajo javna in zasebna sredstva ter globalne zasebne kreditne dogovore, kombinirane s subvencijami za obresti iz javnih sredstev, se za namen tega postopka štejejo za javne kredite.

Člen 3

1. „Globalni kreditni dogovor“ pomeni kakršenkoli sporazum ali izjavo kakršne koli oblike, s katerim se tretji državi ali izvoznikom ali finančnim ustanovam sporoči namen jamčenja za dobaviteljske ali finančne kredite ali za odprtje finančnih kreditov do določenega ali določljivega praga in v zvezi s povezanim zaporedjem transakcij.

Postopek posvetovanja se uporablja za te globalne dogovore celo takrat, kadar narava transakcij ni bila opredeljena in ni bila prevzeta nobena formalna obveznost, brez poseganja v pravico odločanja o vsaki posamezni pogodbi.

2. Če med posvetovanjem o dodelitvi globalnega dogovora – javne ali zasebne narave – država članica ali Komisija zaprosi za ustno posvetovanje, in če v teku tega ustnega posvetovanja ►A2 sedem ◄ držav članic zaprosi, da naj vse ali del posameznih pogodb, vključenih v ta globalni dogovor, predstavljajo predmet prejšnjih posvetovanj, se posvetovanje uporablja za take pogodbe.

3. Katera koli država članica, ki je odobrila globalni dogovor po datumu tega dogovora in vsakih šest mesecev po tem, druge države članice uradno obvesti o stanju uporabe tega dogovora.







Oddelek II

Postopek

Člen 4

V primeru posamezne pogodbe država članica, ki je začela s posvetovanjem, preskrbi naslednje podatke:

(a) namembno državo;

(b) lokacijo transakcije ali, če te ni, naslov sedeža družbe pogodbenice v namembni državi;

(c) značilnosti transakcije: — naravo transakcije: vrsto materiala in približno število predmetov, ki naj se dobavijo, — ocenjeno vrednost v skladu z lestvico v Prilogi 2, — ali so kupci in katerikoli garanti javni ali zasebni, — če gre transakcija na mednarodni razpis, rok za predložitev ponudb;

(d) glavne pogoje kredita, ki jih predlaga morebitni prejemnik;

(e) pogoje kredita, ki jih ponujajo organi v državi izvoznici: — odstotek plačila na kredit, — trajanje kredita in njegov začetek (t.j. ob vsaki dobavi, po zadnji dobavi, ob usposobitvi za zagon), — stopnjo odplačevanja, — če se odplačevanje ne izvaja po enakih obrokih v rednih presledkih med začetkom in koncem trajanja kredita, natančne podrobnosti o tem, kako naj bi se to izvedlo (odstotek vsakega obroka in točen datum odplačila), — znesek dejanske subvencije za obresti, če se razlikuje od tistega, ki se dobi običajno; obrestno mero, če naj se kredit dodeli iz javnih sredstev, — stroški kreditnega zavarovanja, če se ti razlikujejo od tistih, ki se plačajo običajno, — obseg in pogoje kakršne koli podpore pri lokalnih stroških;

(f) natančne razloge za neuporabo ali odstopanje od norm, določenih v členu 1. Treba je navesti naslednje okoliščine, če so na voljo: kreditno pomoč; konkurenco iz tretje države (z navedbo ali je podprta ali ne); transakcijo, ki naj se vključi v globalni dogovor, predmet prejšnjega posvetovanja.

Člen 5

V primeru globalnega kreditnega dogovora država članica, ki je začela s posvetovanjem, preskrbi naslednje podatke:

(a) namembno državo;

(b) prag globalnega kreditnega dogovora;

(c) namen kredita: — kraj, kjer naj bi se transakcija izvedla, če je znan, — vrsto materiala, katerega dobava se pričakuje, — ali so kreditojemalci in kateri koli garanti javni ali zasebni;

(d) kreditne pogoje kot po členu 4(e) in pogoje za izbor posameznih pogodb (npr. roke za vključitev v globalni dogovor, minimalne pogodbene cene, ki naj se določijo, če sploh);

(e) natančne razloge za neuporabo ali za odstopanje od norm, določenih v členu 1. Treba je navesti naslednje okoliščine, če so na voljo: kreditno pomoč; konkurenco iz tretje države (z navedbo ali je podprta ali ne).

Člen 6

Pri prenosu podatkov se upošteva naslednje znake:

— posamezne pogodbe: črka, ki ustreza državi članici, ki se posvetuje, ki ji sledi zaporedna številka za vsako leto; če je pogodba vključena v globalni dogovor, se navede tudi oštevilčenje takega globalnega dogovora,

— globalni zasebni kreditni dogovori: črka „X“, ki ji sledi črka, ustrezajoča državi članici, ki se posvetuje, in zaporedna številka za vsako leto,

— javni ali mešani krediti: črka „A“, ki ji sledi črka, ustrezajoča državi članici, ki se posvetuje, in zaporedna številka za vsako leto.

Člen 7

Da bi državam članicam omogočili usklajevanje njihovih stališč v primernem in ustreznem času, se v členih 4 in 5 določene podatke prenese nemudoma po začetku raziskav, bodisi jamstev in predlaganih kreditov samih bodisi po kateri koli drugi odločitvi, ki glede na pogoje nacionalnih predpisov ali nacionalne upravne prakse, predstavlja predpogoj za kasnejši pregled takih jamstev in kreditov.

Člen 8

Če nastanejo spremembe v dejavnikih, ki upravičujejo odstopanje od norm, ali če so predlagani novi temeljni pogoji kredita, ki se razlikujejo od tistih, ki jih je država članica, ki se posvetuje, začetno določila, se izvede ponovno posvetovanje pod revidirano oznako.

Če pa so novi predlagani pogoji bolj omejujoči, je zadevna država članica zavezana le k neposrednemu obvestilu pod začetno oznako.

Člen 9

Podatki, določeni v členih 4 in 5, odgovori določeni v členu 10 in uradna obvestila iz člena 15 se po teleksu prenesejo prejemnikom, ki jih določi vsaka država članica, Komisija oziroma sekretariat Sveta.

Vsa korespondenca v zvezi s posvetovanjem nosi številko slednjega in oznako namembne države.

Člen 10

1. Države članice in Komisija lahko:

— navedejo, da pogoji, ki jih predvideva država članica, ki se posvetuje, ne potrebujejo nobenih pripomb,

— zaprosijo državo članico, ki se posvetuje, da predloži dodatne podrobnosti,

— podajo mnenja in zadržke ali izrazijo negativno mnenje; samo mnenje, ki je izrecno navedeno kot „negativno mnenje“, se upošteva kot tako,

— zaprosijo za posvetovalni sestanek.

2. Če posvetovanjem podvržene transakcije prejmejo negativno mnenje ►A2 sedem ◄ držav članic, se posvetovalni sestanek opravi samodejno.

3. Država članica, ki se posvetuje odloži odločitev do izteka obdobij, določenih v členu 11, ali, kadar se posvetovalni sestanek opravi samodejno po odstavku 2, dokler se tak sestanek ne opravi, razen takrat, ko se uporablja člen 13.

Člen 11

V členu 10(1) predpisan postopek je treba začeti v obdobju 7. koledarskih dni od datuma začetnega dopisa države članice, ki se posvetuje.

Če se na državo članico, ki se posvetuje, najkasneje do datuma izteka časovne omejitve 7. koledarskih dni, naslovi zaprosila za dodatne podrobnosti, mora le-ta odgovoriti najkasneje v 5. koledarskih dneh.

Udeležencem navedenega postopka se dovoli, da v obdobju največ treh delovnih dni od prejema takih dodatnih podrobnosti izrazijo svoje mnenje.

Člen 12

Če država članica, ki se posvetuje, ali Komisija, v rokih, predpisanih v členu 11, ne odgovorita, se to šteje za odsotnost mnenj, kot je opredeljeno v členu 10(1)(1).

Takoj ko država članica, ki je zaprosila za dodatne podrobnosti, uradno obvesti prejemnike, navedene v členu 9, o tem da do datuma izteka v členu 11(2) predpisanega roka ni prejela odgovora, se samodejno opravi posvetovalni sestanek in se uporablja člen 10(3).

Člen 13

Če država članica, ki se posvetuje, meni da je taka odločitev neodložljiva, lahko kot izjemen ukrep sprejme takojšnjo odločitev o predlagani transakciji.

Vendar pa se ta določba, razen v primeru javnih kreditov, ne uporablja:

— v primeru odločitve o dodelitvi ali jamstvu za kredit, ki temelji le na konkurenci znotraj Skupnosti. Vendar pa se možnost sprejema takojšnje odločitve o transakcijah dovoli po pogojih, za katere se je druga država članica že odločila, da jih bo podprla,

— kolikor kakršen koli v mednarodnem kontekstu določen postopek, katerega članice so vse države članice, daje kot edino možnost vsem udeležencem na voljo, da v primerih nuje skrajšajo roke za odgovor.

Člen 14

Posvetovalni sestanki se opravijo ob katerem koli sestanku Skupine za usklajevanje politike kreditnega zavarovanja, kreditnih jamstev in finančnih kreditov, ustanovljene s Sklepom Sveta z dne 27. septembra 1960, ali njenih podskupin. Poleg tega pa se na zaprosilo katere koli države članice med posameznimi sestanki Skupine ali njenih podskupin skličejo posebni sestanki.

Države članice in Komisija prejemnikom iz člena 9 po možnosti štiri koledarske dni pred posvetovalnim sestankom pošljejo sezname zadev, ki jih nameravajo predložiti v razpravo.

Posvetovalni sestanki se opravijo na sedežu sekretariata Sveta.

Člen 15

V vseh primerih se končno odločitev glede vsake transakcije sporoči drugim državam članicam. Uradnemu obvestilu o taki odločitvi se priloži izjavo o razlogih za to, da država članica, ki se posvetuje, ni mogla upoštevati kakršnih koli pripomb, zadržkov ali negativnih mnenj, ki so jih izrazili partnerji, s katerimi se je posvetovala.







NASLOV II

POSEBNI POSTOPKI

Člen 16

Katera koli država članica lahko vpraša drugo državo članico, ali ve za transakcijo, ki do takrat ni bila predmet posvetovanja, zlasti pa za domnevne pogoje kredita, ki jih navaja izvoznik ali finančna ustanova. Če na ta zaprosila za podrobnosti v sedmih koledarskih dneh ni odgovora, je država članica, ki sprašuje, upravičena šteti, da vprašana država članica pozna to zadevo, in da so bili domnevni kreditni pogoji vzpostavljeni. V skladu s postopkom, predpisanim pod Naslovom I, ima država članica, ki zaproša, pravico do začetka posvetovanja, z izrecno navedbo, da je razlog za to konkurenčna situacija, za katero se šteje, da je bila vzpostavljena.

Če je država članica že začela posvetovanje in druga država članica, ki je bila pozvana naj podpre isto transakcijo, vpraša za končno stališče prvo navedene države, opustitev odgovora na tako vprašanje po preteku roka petih delovnih dni, pomeni,da država članica, ki zaproša, lahko šteje, da tako vprašana država članica zadevo podpira pod pogoji, navedenimi med posvetovanjem.

Člen 17

Nevezani krediti, ki odstopajo od norm, določenih v Prilogi I ali od katerih koli drugih norm, ki jih sprejme država članica, imajo v okviru Skupine za usklajevanje politike za kreditno zavarovanje, kreditna jamstva in finančne kredite za posledico uradno obvestilo:

— o temeljnih sestavinah kreditov, dodeljenih v času predhodnega trimesečja,

— o uporabi nevezanih kreditov ob koncu predhodnega leta.

Člen 18

Ko država članica s tretjo državo sklene sporazum, ki se nanaša na morebitno odobritev kredita brez določitve točnih pogojev zanj:

— v primeru vezanih kreditov po sklenitvi sporazuma pošlje v členu 9 navedenim prejemnikom uradno obvestilo o njegovih glavnih značilnostih,

— se v primeru nevezanih kreditov za te kredite enako uporabljajo uradna obvestila, določena v členu 17.

Kar zadeva dodelitve nevezanih kreditov, so te tudi lahko predmet uradnega obvestila, kot to določa člen 17.







NASLOV III

OBČASNA POROČILA

Člen 19

Skupina za usklajevanje politike za kreditno zavarovanje, kreditna jamstva in finančne kredite po postopku, navedenem v Naslovih I in II, predloži polletna poročila.

Ne glede na ta občasna poročila se sestavi tudi dodatna poročila, če tako zahteva narava in pomembnost težav, ki so se pojavile pri uporabi ustreznega postopka.









PRILOGA 1

NORME SKUPNOSTI, OD KATERIH BREZ POSVETOVANJA NISO MOŽNA ODSTOPANJA

▼M1

A. Trajanje kreditov

Trajanje vsakega dodeljenega kredita, bodisi dobaviteljskega kredita ali finančnega kredita, ne sme biti daljše od petih let, izračunano na podlagi naslednjih izhodišč:

1. Investicijsko blago, ki vsebuje posamezne same po sebi uporabne dele (na primer lokomotive): — povprečni rok zapadlosti ali dejanske datume, ko mora kupec fizično prevzeti blago v svoji državi.

2. Investicijsko blago za celotne obrate ali tovarne, kadar dobavitelj ni odgovoren za prevzem: — datum, ko mora kupec fizično prevzeti celotno blago (razen nadomestnih delov), dobavljeno po pogodbi.

3. Gradbene pogodbe, kadar izvajalec ni odgovoren za usposobitev za zagon: — datum, ko je bila gradnja dokončana.

4. Pogodbe o montažnih (ali gradbenih) delih, kadar je dobavitelj (ali izvajalec) pogodbeno odgovoren za usposobitev za zagon: — datum, ko je dobavitelj (ali izvajalec) dokončal montažo (ali gradnjo) in predhodne preskuse, s katerimi se zagotovi, da je pripravljena za delovanje, ne glede na to, ali je bila montaža (ali gradnja) v tem času izročena kupcu v skladu s pogodbenimidoločbami in ne glede na kakršno koli nadaljnjo obvezo dobavitelja (ali izvajalca), ki jo je morda sklenil, na primer za zagotovitev učinkovitega delovanja ali za usposabljanje lokalnega osebja.

5. V primeru točk 2, 3 in 4, kadar pogodba določa ločeno izvedbo posameznih delov projekta: — datum začetka za vsak posamezen del ali povprečni datum začetka ali, kadar dobavitelj ne sklene pogodbe za ves projekt temveč za njegov bistveni del, datum začetka, ki se nanaša na projekt kot celoto.

▼B

B. Odstotek lokalnih stroškov

V primeru jamstva za zasebne kredite, saldo deleža lokalnih stroškov v kreditu ne sme presegati 5 % pogodbene cene:

— vendar se posvetovanje ne začne v primeru pogodb, ki določajo plačilo lokalnega deleža stroškov najkasneje do izteka obdobja treh mesecev, računano od zaključka vseh del ali dobav,

— za pravilno razlago tega pravila: — — „saldo v kreditu“ pomeni saldo, ki ostane po odštetju od lokalnega deleža stroškov vseh plačil na račun v zvezi s pogodbo, — „lokalni delež stroškov“ pomeni delež v pogodbeni ceni, ki predstavlja strošek, ki ga izvoznik pričakuje na kraju v smislu plačil zaposlenim in drugih, ter plačil za blago in materiale, — „pogodba“ pomeni kakršno koli vrsto pogodbe za dobavo blaga in materiala; za izvedbo del; mešane pogodbe (t.j. dobava in dela), — „plačila na račun“ pomenijo vse zneske, ki naj se plačajo med naročilom in končno izvedbo del ali dobav.

C. Lizing pogodbe

Za namene uporabe pravil, ki so predmet te Odločbe, se lizing pogodbe štejejo za kredite. Če njihovo celotno trajanje ni izrecno omejeno, se šteje, da je tako trajanje daljše od petih let.









PRILOGA 2

LESTVICA VREDNOSTI, KI NAJ SE UPORABIJO

▼M1







Kategorija I: do 750 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija II: od 600 000 do 1 200 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija III: od 1 000 000 do 2 200 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija IV: od 2 000 000 do 3 200 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija V: od 3 000 000 do 5 000 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija VI: od 4 800 000 do 7 600 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija VII: od 7 400 000 do 11 200 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija VIII: od 10 000 000 do 22 000 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija IX: od 20 000 000 do 44 000 000 posebnih pravic črpanja. Kategorija X: več kot 40 000 000 posebnih pravic črpanja.