Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti  
►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 109/2011  
z dne 27. januarja 2011  
o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za 
homologacijo za nekatere kategorije motornih vozil in njihovih priklopnikov v zvezi s sistemi za 
preprečevanje škropljenja  
(Besedilo velja za EGP)  
(UL L 34, 9.2.2011, str. 2)  
spremenjena z:  
Uradni list  
št. stran  datum  
►M1 Uredba Komisije (EU) št. 519/2013 z dne 21. februarja 2013  L 158  74  10.6.2013  
►M2 Uredba Komisije (EU) 2015/166 z dne 3. februarja 2015  L 28  3  4.2.2015  2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 1
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 109/2011  
z dne 27. januarja 2011  
o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in 
Sveta glede zahtev za homologacijo za nekatere kategorije motornih vozil in njihovih priklopnikov v zvezi s sistemi za 
preprečevanje škropljenja
 
(Besedilo velja za EGP)  
EVROPSKA KOMISIJA JE –  
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih 
delov in samostojnih tehni čnih enot, namenjenih za taka vozila (
 1 ) in 
zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,  
ob upoštevanju naslednjega:  
(1) Uredba (ES) št. 661/2009 je posami čna uredba za namene 
postopka homologacije, dolo čenega z Direktivo 2007/46/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpo ­
stavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter siste ­
mov, sestavnih delov in samostojnih tehni čnih enot, namenjenih 
za taka vozila (okvirna direktiva) (  2 ). 
(2) Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 
91/226/EGS z dne 27. marca 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za prepre čevanje škropljenja izpod koles 
nekaterih kategorij motornih in priklopnih vozil (
 3 ). 
(3) Uredba (ES) št. 661/2009 dolo ča temeljne dolo čbe o zahtevah za 
homologacijo motornih vozil v zvezi z njihovimi sistemi za preprečevanje škropljenja ter homologacijo sistemov za prepre če­
vanje škropljenja kot samostojnih tehni čnih enot. Zato je treba 
določiti posebne postopke, preskuse in zahteve za takšno homo ­
logacijo.
 
(4) V ta namen je primerno v to uredbo prenesti zahteve iz Direktive 
91/226/EGS in jih po potrebi prilagoditi znanstvenemu in tehni ­ 
čnemu razvoju.  
(5) Podro čje uporabe te uredbe mora biti v skladu s podro čjem 
uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 in tako omejeno na vozila kategorij N in O. Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehni čnega odbora za motorna vozila –  ▼
B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 2  
( 1 ) UL L 200, 31.7.2009, str. 1. 
( 2 ) UL L 263, 9.10.2007, str. 1. 
( 3 ) UL L 103, 23.4.1991, str. 5.
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:  
▼M2 
Člen 1  
Področje uporabe  
Ta uredba se uporablja za vozila kategorij N in O, kakor sta opredeljeni 
v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES, in sisteme za prepre čevanje škro ­
pljenja, namenjene vgradnji na vozila kategorij N in O.  
▼B 
Člen 2  
Opredelitev pojmov  
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
1. „sistem za prepre čevanje škropljenja“ je sistem, ki je namenjen 
zmanjšanju razprševanja vode, ki jo dvigujejo kolesa pri vrtenju in ga sestavljajo blatnik, zavesice in zasloni, opremljeni z napravo za prepre čevanje škropljenja;
 
2. „blatnik“ je tog ali poltog sestavni del, katerega naloga je prestre ­
zati vodo, ki jo me čejo kolesa, in jo usmerjati proti tlom, in je 
lahko v celoti ali delno sestavni del nadgradnje ali nekega drugega dela vozila, kot npr. spodnji del nakladalne ploš čadi;
 
3. „zavesica“ je gibljiv del, ki je pritrjen navpi čno za kolesom na 
spodnjem delu podvozja ali nakladalne površine ali na blatniku, ter mora tudi zmanjšati ogroženost drugih udeležencev v prometu zaradi drobnih delcev, kot npr. kamen čkov, ki bi jih kolesa morebiti 
dvignila v zrak;
 
4. „naprava za prepre čevanje škropljenja“ je del sistema za zaš čito 
pred škropljenjem, ki lahko vklju čuje ločevalec vode/zraka ter 
absorber energije;  
5. „ločevalec vode/zraka“ je element, ki tvori del zunanjega zaslona 
in/ali zavesice, ki prepuš ča zrak in zadržuje razpršeno vodo;  
6. „absorber energije“ je element, ki tvori del blatnika in/ali zaslona 
in/ali zavesice, ki absorbira energijo vodnega curka in s tem zmanj ­ 
šuje pršenje vodne megle;  
7. „zunanji zaslon“ je element, nameš čen približno v navpi čni ravnini, 
ki je vzporedna z vzdolžno ravnino vozila, in je lahko del blatnika ali nadgradnje vozila;
 
8. „krmiljena kolesa“ so kolesa, na katera deluje krmilni sistem vozila;  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 3
 
9. „samosledljiva os“ je os, ki je centralno pritrjena tako, da lahko 
opiše vodoravni lok;  
10. „samokrmilna kolesa“ so kolesa, na katera ne vpliva krmilna 
naprava vozila, vendar se zaradi vpliva sile trenja s podlago lahko nagibajo iz osnovne smeri za kot, ki ni ve čji od 20°;
 
11. „dvižna os“ je os, kakor je opredeljena v to čki 2.15 Priloge I k 
Direktivi 97/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta (  1 ); 
12. „neobremenjeno vozilo“ je vozilo, pripravljeno za vožnjo, kakor je 
opredeljeno v to čki 2.6 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES;  
13. „tekalna plast“ je del pnevmatike, kakor je opredeljen v to čki 2.8 
Priloge II k Direktivi 92/23/EGS (  2 ); 
14. „tip naprave za prepre čevanje škropljenja“ ozna čuje naprave, ki se 
med seboj ne razlikujejo v naslednjih glavnih zna čilnostih:  
(a) fizikalni princip, na katerem temelji zmanjšanje škropljenja 
(absorbiranje energije vode, lo čevalec zraka in vode);  
(b) materiali;  
(c) oblika;  
(d) mere, če te vplivajo na obnašanje materiala;  
15. „sedlasti vla čilec“ je vle čno vozilo, kakor je opredeljeno v to čki 
2.1.1.2.2 Priloge I k Direktivi 97/27/ES;  
16. „najve čja tehnično dovoljena masa (M)“ je najve čja tehnično dovo­
ljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca, kakor je 
opisana v to čki 2.8 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES;  
17. „tip vozila glede na prepre čevanje škropljenja“ so dokon čana, nedo ­
delana ali dodelana vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v nasled ­
njih vidikih:  
— tip na vozilu nameš čene naprave za prepre čevanje škropljenja,  
— proizvajal čeva oznaka tipa sistema za prepre čevanje škropljenja.  
Člen 3  
ES-homologacija vozila glede na sisteme za prepre čevanje 
škropljenja  
1. Proizvajalec ali zastopnik proizvajalca homologacijskemu organu 
predloži vlogo za ES-homologacijo vozila glede na sisteme za prepre ­ 
čevanje škropljenja.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 4  
( 1 ) UL L 233, 25.8.1997, str. 1. 
( 2 ) UL L 129, 14.5.1992, str. 95.
 2. Vloga mora biti sestavljena v skladu z obrazcem iz opisnega lista 
iz dela 1 Priloge I.  
3. Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III in IV k tej uredbi, 
homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda številko homolo ­
gacije v skladu s sistemom števil čnega ozna čevanja iz Priloge VII k 
Direktivi 2007/46/ES.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.  
4. Za namene odstavka 3 homologacijski organ izda certifikat o ES- 
homologaciji, sestavljen v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge I.  
Člen 4  
ES-homologacija samostojne tehni čne enote sistemov za 
preprečevanje škropljenja  
1. Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu pred ­
loži vlogo za ES-homologacijo samostojne tehni čne enote za tip sistema 
za prepre čevanje škropljenja.  
Vloga se sestavi v skladu z obrazcem iz opisnega lista iz dela 1 
Priloge II.  
2. Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III in IV k tej uredbi, 
homologacijski organ podeli ES-homologacijo samostojne tehni čne 
enote in izda številko homologacije v skladu s sistemom števil čnega 
označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu samo ­
stojne tehni čne enote.  
3. Za namene odstavka 2 homologacijski organ izda certifikat o ES- 
homologaciji, sestavljen v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge II.  
Člen 5  
Oznaka ES-homologacije samostojne tehni čne enote  
Vsaka samostojna tehni čna enota, skladna s tipom, za katero je bila v 
skladu s to uredbo podeljena ES-homologacija samostojne tehni čne 
enote, mora imeti oznako ES-homologacije samostojne tehni čne enote, 
kakor je dolo čeno v delu 3 Priloge II.  
Člen 6  
Veljavnost in razširitev homologacij, podeljenih v skladu z 
Direktivo 91/226/EGS  
Nacionalni organi dovolijo prodajo in za četek uporabe vozil in samo ­
stojnih tehni čnih enot, homologiranih v skladu z Direktivo 91/226/EGS  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 5
 
pred 1. novembrom 2012, in še naprej podeljujejo razširitve homolo ­
gacij za navedena vozila in samostojne tehni čne enote pod pogoji iz 
Direktive 91/226/EGS.  
Člen 7  
Začetek veljavnosti  
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v  Uradnem listu 
Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh 
državah članicah.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 6
 
PRILOGA I  
UPRAVNI DOKUMENTI ZA ES-HOMOLOGACIJO VOZIL GLEDE NA 
NJIHOVE SISTEME ZA PREPRE ČEVANJE ŠKROPLJENJA  
D E L 1  
Opisni list  
VZOREC  
Opisni list št. … v zvezi z ES-homologacijo vozila glede na njihove sisteme za 
preprečevanje škropljenja  ►M2 __________  ◄. 
Naslednji podatki morajo biti predloženi v treh izvodih in morajo vsebovati 
seznam priloženih dokumentov. Vse risbe morajo biti predložene v ustreznem 
merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne 
fotografije morajo biti dovolj podrobne.  
Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljajo elektronsko, 
je treba predložiti informacije o njihovem delovanju.  
0. SPLOŠNO  
0.1 Znamka (blagovna znamka proizvajalca) ..................................................  
0.2 Tip ................................................................................ ...............................  
0.2.1 Trgovska imena ( če obstajajo) ...................................................................  
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu  (b) ..........................  
0.3.1 Mesto navedene oznake ................................................................ ..............  
0.4 Kategorija vozila  (c) ........................................................................ ..............  
0.5 Ime in naslov proizvajalca ........................................................... ..............  
0.8 Naslovi proizvodnih tovarn ........................................................................  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi) ..................................  
1. SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU  
1.1 Fotografije in/ali risbe vzor čnega vozila ...................................................  
1.3 Število osi in koles ...................................................... ...............................  
1.3.1 Število in položaj osi z dvojnimi kolesi ...................................................  
1.3.2 Število in lega krmiljenih osi .....................................................................  
2. MASE IN MERE  (f)(g) 
(v kg in mm) (po potrebi navesti sklic na risbo)  
2.1 Medosne razdalje (pri polni obremenitvi)  (g)(l) ...........................................  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 7
 
2.6 Masa vozila, pripravljenega za vožnjo (najve čja in najmanjša za vsako 
izvedbo) Masa vozila z nadgradnjo in vle čno napravo, če jo je vgradil 
proizvajalec, pri vle čnih vozilih druge kategorije kot M1, pripravljenih za 
vožnjo, ali masa šasije ali šasije s kabino, brez nadgradnje in/ali vle čne 
naprave, če proizvajalec ne montira nadgradnje in/ali vle čne naprave 
(vključno s teko činami, orodjem, rezervnim kolesom, če je vgrajeno, in 
voznikom ter pri avtobusih tudi z enim članom osebja, če je v vozilu 
poseben sedež za osebje)  (h) (največja in najmanjša za vsako izvedbo) …  
2.6.1 Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno 
osjo obremenitev na spojno to čko (najve čja in najmanjša za vsako 
izvedbo) ........................................................................ ...............................  
2.8 Najve čja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih 
proizvajalca  (i)(3) ............................................................................. ..............  
9. NADGRADNJA  
9.20 Sistem za prepre čevanje škropljenja izpod koles ......................................  
9.20.0 Obstaja: da/ne/nepopoln  (1) ..........................................................................  
9.20.1 Kratek opis vozila glede na sistem za prepre čevanje škropljenja izpod 
koles in njegove sestavne dele ..................................................................  
9.20.2 Podrobne risbe sistema za prepre čevanje škropljenja izpod koles in polo ­ 
žaja tega sistema na vozilu, iz katerih so razvidne mere, prikazane na slikah v Prilogi VI k Uredbi (EU) št. 109/2011, in ki upoštevajo kombi ­
nacije pnevmatika/platiš če, ki štrlijo najbolj navzven ..............................
 
9.20.3 Številka homologacije naprave (številke homologacije naprav) za prepre ­ 
čevanje škropljenja, če obstaja(-jo) … ........................................................  
Datum, podpis  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 8
 
D E L 2  
VZOREC  
(največji format: A4 (210 × 297 mm))  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskega organa  
Sporočilo o: 
— ES-homologaciji (  1 ) 
— razširitvi ES-homologacije (  1 ) 
— zavrnitvi ES-homologacije (  1 ) 
— preklicu ES-homologacije (  1 ) 9 
> > > > > = 
> > > > > ; tipa vozila glede na njegove 
sisteme za prepre čevanje škroplje ­
nja 
v skladu z Uredbo (EU) št. …/…, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo 
(EU) št. …/… (  1 ) 
Številka ES-homologacije: ......................................................................................  
Razlog za razširitev: ................................................................................ ...............  
ODDELEK I  
0.1. Znamka (blagovna znamka proizvajalca): ...................................................  
0.2. Tip: … ............................................................................. ...............................  
0.2.1. Trgovska imena ( če obstajajo): ...................................................... ..............  
0.3. Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (  2 ): 
................................................................... .....................................................  
0.3.1. Mesto navedene oznake: ................................................................ ..............  
0.4. Kategorija vozila (  3 ): ...................................................... ...............................  
0.5. Ime in naslov proizvajalca: ..........................................................................  
0.8. Imena in naslovi proizvodnih tovarn: ................................................. .........  
0.9. Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi): ...................................  
ODDELEK II  
1. Dodatni podatki: glej Dopolnilo.  
2. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ..........................................  
3. Datum poro čila o preskusu: ...............................................................................  
4. Številka poro čila o preskusu: .............................................................................  
5. Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.  
6. Kraj: ................................................................ .....................................................  
7. Datum: ................................................................................ .................................  
8. Podpis: ................................................................................ .................................  
9. Priložen je seznam dokumentov, ki so shranjeni pri homologacijskem organu 
in jih je mogo če pridobiti na zahtevo.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 9  
( 1 ) Neustrezno črtati. 
( 2 ) Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je 
treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??). 
( 3 ) Kakor je opredeljeno v oddelku A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.
 Dopolnilo  
k certifikatu o ES-homologaciji št.  
1. Dodatne informacije  
1.1 Značilnosti naprav za prepre čevanje škropljenja (tip, kratek opis, blagovna 
znamka ali trgovsko ime, številke homologacij sestavnih delov):  
5. Opombe (po potrebi):  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 10
 
PRILOGA II  
UPRAVNI DOKUMENTI ZA ES-HOMOLOGACIJO SISTEMOV ZA 
PREPRE ČEVANJE ŠKROPLJENJA KOT SAMOSTOJNIH TEHNI ČNIH 
ENOT  
D E L 1  
Opisni list  
VZOREC  
Opisni list št. … v zvezi z ES-homologacijo samostojnih tehni čnih enot sistemov 
za prepre čevanje škropljenja.  
Naslednji podatki morajo biti predloženi v trojniku in morajo vsebovati seznam 
dokumentov. Vse risbe morajo biti predložene v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo 
biti dovolj podrobne.
 
Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote iz tega opisnega lista 
upravljani elektronsko, morajo biti dodani podatki o njihovem delovanju.  
0. SPLOŠNO  
0.1. Znamka (blagovna znamka proizvajalca) .......................................................  
0.2. Tip … ........................................................... .....................................................  
0.5. Ime in naslov proizvajalca ................................................................ ..............  
0.7. Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin pritrditve 
oznake ES-homologacije ..................................................................................  
0.8. Naslovi proizvodnih tovarn .............................................................................  
0.9. Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi) .......................................  
1. OPIS NAPRAVE  
1.1. Tehni čni opis naprave za prepre čevanje škropljenja z navedbo fizikalnega 
principa njenega delovanja in preskusa, ki ga je treba opraviti ...................  
1.2. Uporabljeni materiali .......................................................................................  
1.3. Dovolj podrobna risba ali risbe v primernem merilu, da jo ali jih je mogo če 
prepoznati. Risbe morajo prikazovati mesto, ki je namenjeno oznaki ES- homologacije za sestavni del ..........................................................................
 
Datum  
Podpis  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 11
 
D E L 2  
VZOREC  
(največji format: A4 (210 × 297 mm))  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskega organa  
Sporočilo o: 
— ES-homologaciji (  1 ) 
— razširitvi ES-homologacije (  1 ) 
— zavrnitvi ES-homologacije (  1 ) 
— preklicu ES-homologacije (  1 ) 9 
> > > > > = 
> > > > > ; tipa sistema za prepre čevanje škro ­
pljenja kot samostojne tehni čne 
enote 
v skladu z Uredbo (EU) št. …/…, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo 
(EU) št. …/… (  1 ) 
Številka ES-homologacije: ......................................................................................  
Razlog za razširitev: ................................................................................ ...............  
ODDELEK I  
0.1. Znamka (blagovna znamka proizvajalca): ...................................................  
0.2. Tip: ........................................................... .....................................................  
0.3. Oznaka za identifikacijo tipa, če je oznaka na samostojni tehni čni enoti (  2 ): 
................................................................... .....................................................  
0.3.1. Mesto navedene oznake: ................................................................ ..............  
0.5. Ime in naslov proizvajalca: ..........................................................................  
0.7. Mesto in na čin namestitve oznake ES-homologacije: ................................  
0.8. Imena in naslovi proizvodnih obratov: ........................................................  
0.9. Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi): ...................................  
ODDELEK II  
1. Dodatni podatki (po potrebi): glej Dopolnilo.  
2. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ..........................................  
3. Datum poro čila o preskusu: ...............................................................................  
4. Številka poro čila o preskusu: .............................................................................  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 12  
( 1 ) Neustrezno črtati. 
( 2 ) Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, zajetih v tem opisnem listu, je treba te 
znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).
 5. Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.  
6. Kraj: ................................................................ .....................................................  
7. Datum: ................................................................................ .................................  
8. Podpis: ................................................................................ .................................  
9. Priložen je seznam dokumentov, ki so shranjeni pri homologacijskem organu 
in jih je mogo če pridobiti na zahtevo.................................................................  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 13
 
Dopolnilo  
k certifikatu o ES-homologaciji št.  
1. Dodatne informacije  
1.1. Princip delovanja naprave: absorpcija energije/lo čevanje vode in zraka (  1 ) 
1.2. Značilnosti naprave za prepre čevanje škropljenja (kratek opis, blagovna 
znamka ali trgovsko ime, številka(-e):  
5. Morebitne pripombe:  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 14  
( 1 ) Neustrezno črtati.
 D E L 3  
Oznaka ES-homologacije samostojne tehni čne enote  
1. Oznaka ES-homologacije samostojne tehni čne enote je sestavljena iz:  
1.1 Pravokotnika okrog male črke „e“, ki ji sledijo identifikacijska številka 
države članice, ki je podelila ES-homologacijo samostojne tehni čne enote:  
1 za Nem čijo 
2 za Francijo  
3 za Italijo  
4 za Nizozemsko  
5 za Švedsko  
6 za Belgijo  
7 za Madžarsko  
8 za Češko 
9 za Španijo  
11 za Združeno kraljestvo  
12 za Avstrijo  
13 za Luksemburg  
17 za Finsko  
18 za Dansko  19 za Romunijo  
20 za Poljsko  
21 za Portugalsko  
23 za Gr čijo 
24 za Irsko  
►M1 25 za Hrvaško ◄ 
26 za Slovenijo  
27 za Slovaško  
29 za Estonijo  
32 za Latvijo  
34 za Bolgarijo  
36 za Litvo  
49 za Ciper  
50 za Malto  
1.2 Zraven pravokotnika je „osnovna številka homologacije“ iz oddelka 4 
številke homologacije, pred katero stoji dvomestno število, ki ozna čuje 
zaporedno številko te uredbe ali zadnjo ve čjo tehnično spremembo te 
uredbe. Trenutno je zaporedna številka „00“.  
2. Oznaka ES-homologacije samostojne tehni čne enote mora biti nameš čena na 
napravo za prepre čevanje škropljenja tako, da je neizbrisna ter jasno in 
lahko berljiva tudi po vgradnji naprave na vozilo.  
3. Primer oznake ES-homologacije samostojne tehni čne enote je prikazan v 
nadaljevanju.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 15
 
Primer oznake ES-homologacije samostojne tehni čne enote
  
_____________  
Pojasnjevalne opombe  
Legenda ES-homologacijo samostojne tehni čne enote je izdala Nizozemska pod 
številko 0046. Prvi dve števki „00“ nakazujeta, da je bila samostojna 
tehnična enota homologirana v skladu s to uredbo. Simbol „A“ naka ­
zuje, da je to tip naprave, ki absorbira energijo.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 16
 
PRILOGA III  
DEL 1  
Zahteve za naprave za prepre čevanje škropljenja  
0. SPLOŠNE ZAHTEVE  
0.1 Naprave za prepre čevanje škropljenja morajo biti izdelane tako, da pri 
normalni uporabi na mokri cesti pravilno delujejo. Razen tega ne smejo 
imeti konstrukcijskih ali proizvodnih napak, ki škodljivo vplivajo na 
njihovo pravilno delovanje ali obnašanje.  
1. POTREBNI PRESKUSI  
1.1 Glede na fizikalni princip njihovega delovanja se na napravah za prepre ­ 
čevanje škropljenja opravijo ustrezni preskusi, kot so opisani v delih 2 in 
3, in morajo dati rezultate, zahtevane v to čki 5 navedenih delov.  
2. VLOGA ZA ES-HOMOLOGACIJO SESTAVNEGA DELA  
2.1 Vlogo za podelitev ES-homologacije sestavnega dela na podlagi člena 7 
Direktive 2007/46/ES za tip naprave za prepre čevanje škropljenja vloži 
proizvajalec.  
2.2 Vzorec opisnega lista je dolo čen v delu 1 Priloge II.  
2.3 Tehni čni službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se 
predložijo:  
Štirje vzorci, od katerih so trije namenjeni za preskuse, četrti pa ostane v 
preskuševalnem laboratoriju zaradi poznejših preverjanj. Preskuševalni 
laboratorij lahko zahteva dodatne vzorce.  
2.4 Oznake  
2.4.1 Na vsakem vzorcu morata biti jasno in neizbrisno navedena blagovna 
znamka in oznaka tipa. Dovolj prostora mora biti tudi za oznako ES- 
homologacije.  
2.4.2 Homologacijski oznaki se v skladu s to čko 1.3 Dodatka k Prilogi VII k 
Direktivi 2007/46/ES doda simbol „A“ za napravo absorpcijskega tipa ali črka „S“ za napravo, ki lo čuje vodo od zraka.
 
DEL 2  
Preskusi na napravah za prepre čevanje škropljenja absorpcijskega tipa  
1. PRINCIP  
S tem preskusom se s pomo čjo količine ugotavlja sposobnost naprave, da 
zadrži vodo, ki brizga nanjo iz niza šob. Namen postavitve pri preskusu je, da simulira razmere, v katerih naprava deluje, ko je vgrajena na vozilu ter 
je izpostavljena taki koli čini in hitrosti vode, kot jo kolesa dvignejo s tal 
med vožnjo.
 ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 17
 
2. OPREMA  
Namestitev elementov pri preskusu je prikazana na sliki 8 v Prilogi VI.  
3. PRESKUSNI POGOJI  
3.1. Preskusi se morajo opraviti v zaprtem prostoru z mirujo čo atmosfero (brez 
prepiha).  
3.2. Temperatura okolja in vzorcev mora biti 21 °C (± 3 °C).  
3.3. Uporabiti je treba deionizirano vodo.  
3.4. Vzorce je treba za vsak preskus pripraviti z obrizganjem.  
4. POSTOPEK  
4.1 Vzorec, širok 500 mm (+ 0/– 5 mm) in visok 750 mm, se pritrdi na 
navpično ploščo preskuševalne naprave tako, da je v mejah tlorisa zbiralne 
posode in da ni ovire, ki bi odklanjala curek vode pred stikom s presku ­ 
šancem ali po njem.  
4.2 Preskušanec se obrizga z najmanj 90 l in najve č 120 l vode s pretokom 
0,675 l/s (+/– 0,01 l/s) iz vodoravne oddaljenosti 500 mm (+/– 2 mm) 
(slika 8 v Prilogi VI).  
4.3 Voda naj po vzorcu ste če v zbiralno posodo. Izra čuna se delež vode v 
zbiralni posodi glede na koli čino izbrizgane vode.  
4.4 Preskus na vzorcu se izvede petkrat v skladu s to čkama 4.2 in 4.3. Izra ­ 
čuna se povpre čni delež v seriji petih preskusov.  
5. REZULTATI  
5.1 Povpre čni delež, izra čunan v to čki 4.4, mora znašati najmanj 70 %.  
5.2 Če v seriji petih preskusov najve čji in najmanjši delež zajete vode odsto ­
pata od povpre čnega deleža za ve č kot 5 %, je treba serijo petih preskusov 
ponoviti.  
Če v drugi seriji petih preskusov najve čji in najmanjši delež zajete vode 
znova odstopata od povpre čnega deleža za ve č kot 5 % in če manjša 
vrednost ne izpolnjuje zahtev iz to čke 5.1, se homologacija zavrne.  
5.3 Preveri se, ali navpi čni položaj naprave vpliva na dobljene rezultate. Če 
vpliva, se postopek iz to čk 4.1 do 4.4 ponovi v položajih, v katerih se 
zajame najve č in najmanj vode; tudi pri tem veljajo zahteve iz to čke 5.2.  
Povprečje posameznih rezultatov se nato upošteva za izra čun povpre čnega 
deleža. Ta povpre čni delež mora biti 70 % ali ve č. ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 18
 
DEL 3  
Preskusi na napravah za prepre čevanje škropljenja, ki lo čujejo vodo od 
zraka  
1. PRINCIP  
S tem preskusom se ugotavlja u činkovitost poroznega materiala pri zadr ­ 
ževanju vode, s katero se obrizga s tla čnim razpršilnikom zrak/voda.  
Oprema, ki se uporablja za ta preskus, mora simulirati razmere, katerim je 
izpostavljen material na vozilu glede na koli čino in hitrost vode, ki jo 
pnevmatike dvignejo s tal med vožnjo.  
2. OPREMA  
Namestitev elementov pri preskusu je prikazana na sliki 9 v Prilogi VI.  
3. PRESKUSNI POGOJI  
3.1 Preskusi se morajo opraviti v zaprtem prostoru z mirujo čo atmosfero (brez 
prepiha).  
3.2 Temperatura okolja in vzorcev mora biti 21 °C (± 3 °C).  
3.3 Uporabiti je treba deionizirano vodo.  
3.4 Vzorci se za vsak preskus pripravijo z obrizganjem.  
4. POSTOPEK  
4.1 Vzorec 305 x 100 mm se pritrdi navpi čno, pri čemer se pazi, da je vzorec 
tesno ob zgornji zakrivljeni ploš či in da je zbiralna posoda pravilno 
nameščena. V posodo razpršilnika se nalije 1 l (± 0,005 l) vode in postavi, 
kot je prikazano na sliki.  
4.2 Razpršilnik mora biti nastavljen, kakor sledi:  
tlak (na razpršilniku): 5 bar + 10 %/– 0 %  
pretok: 1 l/min ± 5 s  
razprševanje: krožno, v premeru 50 mm ± 5 mm pri oddaljenosti od 
vzorca 200 mm ± 5 mm, premer šobe 5 mm ± 0,1 mm.  
4.3 Razpršuje se, dokler ne zmanjka vodne megle, nato se zapiše porabljeni 
čas. Voda naj 60 sekund prosto odteka s preskušanca v zbiralno posodo, 
nato se izmeri koli čina zajete vode. Izmeri se koli čina vode, ki je ostala v 
posodi razpršilnika. Izra čuna se delež zajete vode glede na koli čino 
razpršene vode.  
4.4 Preskus se izvede petkrat, nato se izra čuna povpre čni delež zajete vode. 
Pred vsakim preskusom se preveri, ali so zbiralna posoda, posoda razpršil ­
nika in merilna posoda suhe.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 19
 
5. REZULTATI  
5.1 Povpre čni delež, izra čunan v to čki 4.4, mora znašati najmanj 85 %.  
5.2 Če v seriji petih preskusov najve čji in najmanjši delež zajete vode odsto ­
pata od povpre čnega deleža za ve č kot 5 %, je treba serijo petih preskusov 
ponoviti. Če v drugi seriji petih preskusov najve čji in najmanjši delež 
zajete vode spet odstopata od povpre čnega deleža za ve č kot 5 % in če 
manjša vrednost ne izpolnjuje zahtev iz to čke 5.1, se homologacija zavrne.  
5.3 Kadar navpi čna namestitev preskušanca vpliva na dobljene rezultate, se 
postopek, opisan v to čkah 4.1 do 4.4, ponovi v položajih, v katerih se 
zajame najve č in najmanj vode; tudi pri tem veljajo zahteve iz to čke 5.2.  
Zahteva iz to čke 5.1 velja še naprej za navedbo rezultatov vsakega 
preskusa.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 20
 
PRILOGA IV  
Zahteve za homologacijo vozil glede na njihove sisteme za prepre čevanje 
škropljenja  
0. SPLOŠNO  
▼M2 
0.1 Vozila kategorij N in O, razen terenskih vozil, kakor sta opredeljeni v 
Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES, so tako zasnovana in/ali opremljena s 
sistemi za prepre čevanje škropljenja izpod koles, da izpolnjujejo zahteve 
te priloge. Za vozila s podvozjem/kabino se lahko te zahteve uporabljajo samo za kolesa, ki jih pokriva kabina.
 
Po presoji proizvajalca se za vozila kategorij N  1 , N  2 , katerih najve čja 
dovoljena masa obremenjenega vozila ne presega 7,5 tone, O  1 in O  2 
namesto zahtev iz te priloge uporabljajo zahteve Uredbe Komisije 
(EU) št. 1009/2010 (  1 ), kot so dolo čene za vozila kategorije M  1 . V 
takem primeru opisni list vklju čuje vse podatke, pomembne za okrove 
koles, kakor so dolo čeni v členu 3(2) navedene uredbe.  
▼B 
0.2 Dolo čbe iz te priloge v zvezi z napravami za prepre čevanje škropljenja, 
kakor so opredeljene v členu 2(4), niso obvezne za vozila kategorij N, 
O 1 in O  2 z največjo tehnično dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, 
šasije s kabino, vozila brez nadgradnje ali vozila, pri katerih bi bile 
naprave za prepre čevanje škropljenja nezdružljive z uporabo teh vozil. 
Če pa so take naprave kljub temu vgrajene na ta vozila, morajo biti 
skladne z zahtevami te uredbe.  
1. Vozilo, ki predstavlja tip vozila v postopku homologacije in je oprem ­
ljeno s sistemom za prepre čevanje škropljenja, je treba predložiti 
tehnični službi, pristojni za opravljanje preskusov za podelitev homolo ­
gacije.  
SPLOŠNE ZAHTEVE  
2. OSI  
2.1 Dvižne osi  
Če je vozilo opremljeno z eno ali ve č dvižnimi osmi, mora sistem za 
preprečevanje škropljenja pokrivati vsa kolesa pri spuš čeni osi, pri 
dvignjeni osi pa tista kolesa, ki so v stiku s cestiš čem. 
2.2 Samosledljive osi  
V tej uredbi se samosledljiva os tega tipa šteje in upošteva kot os, 
opremljena s krmilnimi kolesi.  
Če je vozilo opremljeno s samosledljivo osjo, mora sistem za prepre če­
vanje škropljenja izpolnjevati pogoje, ki se uporabljajo za nekrmiljena kolesa, če je vgrajen na vrtljivem delu. Če ni vgrajen na tem delu, mora 
izpolnjevati pogoje, ki se uporabljajo za krmiljena kolesa.
 ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 21  
( 1 ) Uredba Komisije (EU) št. 1009/2010 z dne 9. novembra 2010 o zahtevah za homolo ­
gacijo okrovov koles nekaterih motornih vozil in o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 
Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih 
vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehni čnih enot, 
namenjenih za taka vozila (UL L 292, 10.11.2010, str. 21).
 3. NAMESTITEV ZUNANJEGA ZASLONA  
Razdalja „c“ med tangencialno vzdolžno ravnino zunanje stene pnevma ­
tike ne glede na izboklino pnevmatike nad naležno površino in notranjim 
robom zaslona ne sme biti ve čja od 100 mm (sliki 1a in 1b v 
Prilogi VI).  
4. STANJE VOZILA  
Zaradi preverjanja skladnosti s to uredbo mora biti vozilo v naslednjem 
stanju:  
(a) biti mora neobremenjeno in s kolesi, obrnjenimi naravnost naprej;  
(b) pri polpriklopnikih morajo biti nakladalne površine vodoravne;  
(c) pnevmatike morajo biti napolnjene do normalnega tlaka.  
5. SISTEMI ZA PREPRE ČEVANJE ŠKROPLJENJA IZPOD KOLES  
5.1 Sistem za prepre čevanje škropljenja mora ustrezati zahtevam iz to čke 6 
ali 8.  
5.2 Sistemi za prepre čevanje škropljenja na nekrmiljenih ali samokrmiljenih 
kolesih, ki jih prekriva pod nadgradnje ali spodnji del nakladalne ploš ­ 
čadi, morajo ustrezati bodisi zahtevam iz to čke 6 ali 8 ali pa iz to čke 7.  
POSEBNE ZAHTEVE  
6. Zahteve za sisteme za prepre čevanje škropljenja, ki absorbirajo energijo 
brizgajoče vode na oseh s krmiljenimi ali samokrmiljenimi ali nekrmi ­
ljenimi kolesi  
6.1 Blatniki  
6.1.1 Blatniki morajo pokrivati prostor neposredno nad pnevmatiko ali pnev ­
matikami, pred in za njo ali njimi, kakor sledi:  
(a) pri enojnih ali ve čkratnih oseh mora prednji rob (C) segati tako dale č 
naprej, da doseže premico O–Z, pri čemer kot Θ (theta) ni ve č kot 
45° nad vodoravno ravnino.  
Zadnji rob (slika 2 v Prilogi VI) mora segati navzdol tako, da je 
največ 100 mm nad vodoravno premico, ki poteka skozi središ če 
kolesa;  
(b) pri ve čkratnih oseh se kot Θ nanaša samo na sprednjo os, zahteva o 
višini zadnjega roba pa se nanaša samo na zadnjo os;  
(c) blatnik mora imeti zadostno skupno širino „q“ (slika 1a v Prilogi 
VI), da lahko pokrije vsaj širino pnevmatike „b“ ali pri dvojnih 
kolesih celotno širino obeh pnevmatik „t“, pri čemer je treba upošte ­
vati najve čje zunanje mere pnevmatike in kolesa, kakor jih je dolo čil 
proizvajalec. Vrednosti „b“ in „t“ se izmerita na višini pesta, pri tem 
pa se ne upoštevajo oznake, rebra, zaš čitni obroči in podobno na 
stenah pnevmatike.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 22
 
6.1.2 Na prednji strani zadnjega dela blatnika mora biti vgrajena naprava za 
preprečevanje škropljenja, ki ustreza zahtevam iz dela 2 Priloge III. 
Notranja stran blatnika mora biti obložena s tem materialom do višine, določene s premico, ki poteka skozi sredino kolesa in z vodoravno 
ravnino oklepa kot najmanj 30° (slika 3 Priloge VI).
 
6.1.3 Če so blatniki sestavljeni iz ve č delov, po vgradnji ne smejo imeti 
nobene odprtine, ki bi med vožnjo omogo čala škropljenje izpod koles. 
Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če pri obremenjenem ali neobreme ­
njenem vozilu morebiten radialni curek, ki te če od sredine kolesa 
navzven po celotni širini tekalne površine pnevmatike in znotraj 
območja, ki ga pokriva blatnik, vedno zadene ob del sistema za prepre ­ 
čevanje škropljenja izpod koles.  
6.2 Zunanji zasloni  
6.2.1 Spodnji rob zunanjega zaslona pri enojnih oseh ne sme biti zunaj nasled ­
njih razdalj in polmerov, izmerjenih od središ ča kolesa, razen na najn ­
ižjih točkah, kjer je lahko zaobljen (slika 2 v Prilogi VI).  
Zračno vzmetenje:  
(a) osi s krmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi: 
od sprednjega roba (proti sprednjemu delu vozila) 
(vrh C) 
do zadnjega roba (proti zadnjemu delu vozila) (vrh A) 9 
> > > > = 
> > > > ; R
 v ≤ 1,5 R  
(b) osi z nekrmiljenimi kolesi: 
od sprednjega roba (vrh C) 
do zadnjega roba (vrh A)  9 
= 
; R v ≤ 1,25 R  
Mehansko vzmetenje:  
(a) za splošne primere} R  v ≤ 1,8 R  
(b) za nekrmiljena kolesa vozil s tehni čno dovoljeno maso ve č kot 7,5 
t} R  v ≤ 1,5 R  
pri čemer je R polmer pnevmatike, nameš čene na vozilo, R  v pa radialna 
oddaljenost, na kateri je spodnji rob zunanjega zaslona.  
6.2.2 Pri ve čkratnih oseh se zahteve iz to čke 6.2.1 ne uporabljajo med navpi ­ 
čnimi prečnimi ravninami, ki potekajo skozi središ či prve in zadnje osi, 
pri čemer je zunanji zaslon lahko raven, da se zagotovi neprekinjenost 
delovanja sistema za prepre čevanje škropljenja izpod koles (slika 4 
Priloge VI).  
6.2.3 Razdalja med najvišjo in najnižjo to čko sistema za prepre čevanje škro ­
pljenja (blatnik in zunanji zaslon), izmerjena na katerem koli preseku, 
pravokotnem na blatnik (glej sliki 1b in 2 v Prilogi VI), mora na vseh 
točkah za navpi čno premico, ki poteka skozi središ če kolesa ali središ če 
prvega kolesa pri ve čkratnih oseh znašati vsaj 45 mm. Ta razdalja se 
lahko pred to premico postopoma zmanjšuje.  
6.2.4 V zunanjih zaslonih ali med njimi in drugimi deli vozila ne sme biti 
odprtin, skozi katere bi med vožnjo lahko uhajalo škropljenje.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 23
 
6.2.5 Zahteve iz to čk 6.2.3 in 6.2.4 lokalno ni nujno upoštevati, če je zaslon 
sestavljen iz razli čnih elementov, ki se med seboj neodvisno premikajo.  
6.2.6 Vle čna vozila za polpriklopnike s spuš čenim podvozjem, in sicer tista, 
pri katerih je višina naležne ploskve sedla (kot je opredeljena v to čki 
6.20 standarda ISO 612 iz leta 1978) enaka ali manjša od 1 100 mm, so lahko zasnovana tako, da so izvzeta iz zahtev iz to čk 6.1.1.a, 6.1.3 in 
6.2.4. V zvezi s tem se lahko zgodi, da blatniki in zasloni ne pokrivajo 
območja neposredno nad pnevmatikami zadnjih osi, ko so ta vle čna 
vozila spojena s polpriklopnikom, zato da se sistem za prepre čevanje 
škropljenja izpod koles ne uni či. Vendar pa morajo blatniki in zasloni 
teh vozil ustrezati zahtevam iz zgornjih to čk na obmo čjih več kot 60° od 
navpične premice, ki poteka skozi središ če kolesa, pred pnevmatikami in 
za njimi.
 
Navedena vozila morajo biti zato zasnovana tako, da izpolnjujejo 
zahteve iz prvega odstavka, kadar se uporabljajo brez polpriklopnika.  
Da bi vozila lahko izpolnjevala navedene zahteve, imajo lahko blatniki 
in zasloni na primer odstranljive dele.  
6.3 Zavesice  
6.3.1 Za širino zavesice velja predpis za „q“ iz to čke 6.1.1(c), razen za kateri 
koli del zavesice znotraj blatnika. V takšnem primeru mora ta del zave ­
sice imeti širino vsaj enako širini tekalne plasti pnevmatike.  
Širina dela zavesice, ki je nameš čen pod blatnikom, mora izpolnjevati 
pogoj iz tega odstavka, pri čemer je dovoljeno odstopanje ± 10 mm na 
vsaki strani.  
6.3.2 Položaj zavesice mora biti približno navpi čen. 
6.3.3 Spodnji rob je lahko od tal oddaljen najve č 200 mm (slika 3 v 
Prilogi VI).  
Ta razdalja se pri zadnji osi pove ča na 300 mm, če radialna oddaljenost 
spodnjega roba zunanjega zaslona (R  v ) ni večja od polmera pnevmatik 
na kolesih na navedeni osi.  
Največja višina spodnjega roba zavesice glede na tla se lahko pove ča na 
300 mm, če proizvajalec meni, da je to tehni čno ustrezno glede na 
značilnosti vzmetenja.  
6.3.4 Vodoravno merjeno zavesica ne sme biti ve č kot 300 mm oddaljena od 
zadnjega dela pnevmatike.  
6.3.5 Pri ve čkratnih oseh, pri katerih je oddaljenost „d“ med pnevmatikami na 
sosednjih oseh manjša od 250 mm, morajo imeti zavesice samo zadnja kolesa. Če je oddaljenost „d“ med pnevmatikami na sosednjih oseh 
najmanj 250 mm, mora biti zavesica za vsakim kolesom (slika 4 Priloge 
VI).
 ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 24
 
6.3.6 Pri uporabi sile 3 N na 100 mm širine zavesice v to čki 50 mm nad 
spodnjim robom zavesice odklon zavesice ne sme biti ve čji od 100 mm 
proti zadnjemu delu vozila.  
6.3.7 Celotna površina pred delom zavesice, ki ima predpisane najmanjše 
mere, mora biti opremljena z napravo za prepre čevanje škropljenja, ki 
ustreza zahtevam iz dela 2 Priloge III.  
6.3.8 Med zadnjim spodnjim robom blatnika in zavesico ne sme biti odprtine, 
skozi katero bi lahko uhajalo škropljenje.  
6.3.9 Kadar naprava za prepre čevanje škropljenja ustreza zahtevam, ki se 
nanašajo na zavesice (to čka 6.3), ni potrebna dodatna zavesica.  
7. Zahteve za sisteme za prepre čevanje škropljenja z napravami za prepre ­ 
čevanje škropljenja absorpcijskega tipa za dolo čene osi z nekrmiljenimi 
ali samokrmiljenimi kolesi (glej to čko 5.2)  
7.1 Blatniki  
7.1.1 Blatniki morajo prekrivati prostor neposredno nad kolesom ali kolesi. 
Sprednji in zadnji robovi morajo segati vsaj do vodoravne ravnine, ki se dotika zgornjega roba kolesa ali koles (slika 5 Priloge VI). Zadnja stran pa se lahko zamenja z zavesico, pri čemer mora le-ta segati do zgornjega 
dela blatnika (ali ustreznega dela).
 
7.1.2 Celotna notranja površina zadnjega dela blatnika mora biti opremljena z 
napravo za prepre čevanje škropljenja, ustrezno zahtevam iz dela 2 
Priloge III.  
7.2 Zunanji zasloni  
7.2.1 Pri enojnih ali ve čkratnih oseh, pri katerih so sosednje pnevmatike med 
seboj oddaljene vsaj 250 mm, mora zunanji zaslon pokrivati površino, ki 
sega od spodnjega do zgornjega dela blatnika in je na eni strani omejena s tangento na zgornjem robu pnevmatike ali pnevmatik in navpi čno 
tangento na sprednjem robu pnevmatike, na drugi strani pa z blatnikom 
ali zavesico za kolesom ali kolesi (slika 5b Priloge VI).
 
Pri večkratnih oseh mora biti zunanji zaslon nameš čen na vsakem 
kolesu.  
7.2.2 Med zunanjim zaslonom in notranjim delom blatnika ne sme biti 
odprtin, skozi katere bi lahko uhajalo škropljenje.  
7.2.3 Kadar zavesica ni nameš čena za vsakim kolesom (glej to čko 6.3.5), 
mora zunanji zaslon segati neprekinjeno od zunanjega roba zavesice 
do navpične ravnine, ki poteka skozi skrajno sprednjo to čko pnevmatike 
prve osi (slika 5a Priloge VI).  
7.2.4 Celotna notranja površina zunanjega zaslona, ki ne sme biti nižja od 100 
mm, mora biti opremljena z napravo za prepre čevanje škropljenja absorpcij ­
skega tipa skladno z zahtevami iz dela 2 Priloge III.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 25
 
7.3 Te zavesice morajo segati do spodnjega dela blatnika in morajo biti 
skladne s to čkami od 6.3.1 do 6.3.9.  
8. Zahteve za sisteme za prepre čevanje škropljenja, opremljene z napra ­
vami za prepre čevanje škropljenja, ki lo čujejo vodo od zraka, za osi s 
krmiljenimi in nekrmiljenimi kolesi  
8.1 Blatniki  
8.1.1 Blatniki morajo biti skladni z zahtevami iz to čke 6.1.1(c).  
8.1.2 Blatniki za enojne ali ve čkratne osi, pri katerih je razdalja med pnev ­
matikami na dveh sosednjih oseh ve čja od 300 mm, morajo ravno tako 
ustrezati zahtevam iz to čke 6.1.1(a).  
8.1.3 Pri ve čkratnih oseh, pri katerih oddaljenost med pnevmatikami na dveh 
sosednjih oseh ne presega 300 mm, morajo biti blatniki skladni z vzor ­
cem, prikazanim na sliki 7.  
8.2 Zunanji zasloni  
8.2.1 Spodnji robovi zunanjih zaslonov morajo biti opremljeni z napravami za 
preprečevanje škropljenja, ki lo čujejo vodo od zraka, skladno z zahte ­
vami iz dela 3 Priloge III.  
8.2.2 Pri enojnih ali ve čkratnih oseh, pri katerih je oddaljenost med pnevma ­
tikami dveh sosednjih osi ve čja od 300 mm, mora spodnji rob naprave 
za prepre čevanje škropljenja, ki je nameš čena na zunanjem zaslonu, 
imeti naslednje najve čje mere in polmere, merjene iz središ ča kolesa 
(sliki 6 in 7 Priloge VI): 
(a) osi s krmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi: 
od sprednjega roba (proti sprednjemu delu vozila) 
(vrh C na 30°) 
do zadnjega roba (proti zadnjemu delu vozila) (vrh A na 100 mm) 9 
> > > > = 
> > > > ; R
 v ≤ 1,05 R  
(b) osi z nekrmiljenimi kolesi: 
od prednjega roba (vrh C na 20°) 
do zadnjega roba (vrh A na 100mm)  9 
= 
; R v ≤ 1,00 R  
pri čemer je  
R = polmer pnevmatike na vozilu;  
R v = radialna oddaljenost spodnjega roba zunanjega zaslona od središ ča 
kolesa.  
8.2.3 Pri ve čkratnih oseh, pri katerih razdalja med pnevmatikami na dveh 
sosednjih oseh ni ve čja od 300 mm, morajo zunanji zasloni, nameš čeni 
v medosnem prostoru, potekati, kot je opredeljeno v to čki 8.1.3, in se 
morajo razprostirati navzdol tako, da se ne nahajajo ve č od 100 mm nad 
vodoravno premico, ki poteka skozi središ ča koles (slika 7 Priloge VI).  
8.2.4 Globina zunanjega zaslona v vseh to čkah za navpi čno linijo, ki poteka 
skozi središ če kolesa, ne sme biti manjša od 45 mm. Ta globina se lahko 
pred to linijo postopoma zmanjšuje.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 26
 
8.2.5 V zunanjih zaslonih ali med zunanjimi zasloni in blatniki ne sme biti 
odprtin, skozi katere bi lahko uhajalo škropljenje.  
8.3 Zavesice  
8.3.1 Zavesice morajo:  
(a) biti skladne s to čko 6.3 (slika 3 Priloge VI) ali  
(b) biti skladne s to čkami 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 in 8.3.2 (slika 6 
Priloge VI).  
8.3.2 Naprave za prepre čevanje škropljenja, ki so skladne s zahtevami iz 
Priloge IV, je treba pritrditi na zavesice iz to čke 8.3.1(b) vsaj vzdolž 
celega roba.  
8.3.2.1 Spodnji rob naprave za prepre čevanje škropljenja ne sme biti oddaljen 
od tal ve č kot 200 mm.  
Največja višina spodnjega roba zavesice glede na tla se lahko pove ča na 
300 mm, če proizvajalec meni, da je to tehni čno ustrezno glede na 
značilnosti vzmetenja.  
8.3.2.2 Naprava za prepre čevanje škropljenja mora biti globoka najmanj 100 
mm. 
8.3.2.3 Razen spodnjega dela, ki vklju čuje napravo za prepre čevanje škropljenja, 
pri uporabi sile 3 N, ki deluje na vsakih 100 mm širine zavesice, izmer ­
jeno v prese čišču zavesice z napravo za prepre čevanje škropljenja v 
položaju delovanja v to čki 50 mm nad spodnjim robom zavesice, odklon 
zavesice iz to čke 8.3.1(b) ne sme biti ve čji od 100 mm proti zadnjemu 
delu vozila.  
8.3.3 Vodoravno merjeno zavesica ne sme biti ve č od 200 mm oddaljena od 
zadnjega dela pnevmatike.  
9. Pri ve čkratnih oseh ni nujno, da sistem za prepre čevanje škropljenja na 
osi, ki ni zadnja, pokriva celotno širino tekalne površine pnevmatike, če 
lokalno obstaja možnost motenj med sistemom za prepre čevanje škro ­
pljenja in zgradbo osi, vzmetenja ali podvozja.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 27
 
PRILOGA V  
Skladnost proizvodnje in prenehanje proizvodnje  
1. Skladnost proizvodnje  
1.1 Vsaka naprava za prepre čevanje škropljenja, ozna čena z oznako ES-homo ­
logacije, mora biti skladna s homologiranim tipom. Organ, ki je izdal 
oznako ES-homologacije, obdrži en vzorec, ki se skupaj s certifikatom o 
ES-homologaciji sestavnega dela lahko uporabi za preverjanje skladnosti naprav, ki imajo oznako ES-homologacije sestavnega dela in so dane v promet, z navedenimi zahtevami.
 
1.2 Tip naprave se dolo či z vzorcem in v opisni dokumentaciji pri oddaji vloge 
za podelitev ES-homologacije sestavnega dela. Za naprave, katerih zna čil­
nosti so enake zna čilnostim vzorca in katerih drugi sestavni deli se ne 
razlikujejo od delov vzorca, razen razli čic, ki ne vplivajo na lastnosti iz te 
priloge, se šteje, da sodijo k istemu tipu.  
1.3 Proizvajalec opravi rutinske preskuse, s katerimi zagotovi skladnost proiz ­
vodnje s homologiranim tipom.  
V ta namen mora proizvajalec imeti laboratorij, ki ima zadostno opremo za 
opravljanje bistvenih preskusov, ali pa preskuse skladnosti proizvodnje zanj 
opravi pooblaš čen laboratorij.  
Rezultati preverjanj skladnosti proizvodnje morajo biti pristojnim organom 
dostopni vsaj eno leto.  
1.4 Pristojni organi lahko opravijo tudi naklju čne preskuse.  
1.5 Skladnost proizvodnje s tipom naprave, ki mu je bila podeljena homologa ­
cija, je treba preverjati pod pogoji in po postopku, kakor je opredeljen v Prilogi III.
 
Na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo sestavnega dela, da proizva ­
jalec le-temu na voljo vzorce homologiranega tipa, da opravi preskuse ali 
preveri skladnost.  
1.6 Da so naprave skladne, se šteje, če 9 od 10 naklju čno izbranih vzorcev 
izpolnjuje zahteve iz to čke 4 dela 2 in to čke 4 dela 3 Priloge III.  
1.7 Če pogoj iz to čke 1.6 ni izpolnjen, je treba preskusiti še 10 naklju čno 
izbranih vzorcev.  
Povprečje vseh opravljenih meritev mora biti skladno z dolo čili iz točke 4 
dela 2 in to čke 4 dela 3 Priloge III; noben rezultat posami čnih meritev ne 
sme biti manjši od 95 % predpisane vrednosti.  
2. Prenehanje proizvodnje  
Imetnik ES homologacije sestavnega dela, ki preneha proizvodnjo, mora o 
tem takoj obvestiti pristojne organe.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 28
 
PRILOGA VI  
SLIKE  
Slika 1a  
Širina (q) blatnika (a) in položaj zaslona (j)
  
Opomba:  Slike se nanašajo na ustrezne to čke v Prilogi IV.  
Slika 1b  
Primer merjenja zunanjega zaslona
  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 29
 
Slika 2  
Mere blatnika in zunanjega zaslona
  
Opomba:  
1. Slike se nanašajo na ustrezne to čke v Prilogi IV.  
2. T: obseg blatnika.  
Slika 3  
Položaj blatnika in zavesice as
  
Opomba:  Slike se nanašajo na ustrezne to čke v Prilogi IV.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 30
 
Slika 4  
Shema sklopa sistema za prepre čevanje škropljenja (blatnik, zavesica, 
zunanji zaslon), ki vklju čuje naprave za prepre čevanje škropljenja 
(absorpcijskega tipa) za ve čkratne osi
  
Slika 5  
Shema sklopa sistema za prepre čevanje škropljenja, ki vklju čuje naprave za 
preprečevanje škropljenja (naprave absorpcijskega tipa) za osi s 
samokrmiljenimi ali nekrmiljenimi kolesi  
(Priloga IV – to čki 5.2 in 7)
  
(a) Večkratne osi, pri katerih je razdalja med pnevmatikami manjša od 250 mm.
  
(b) Enojne osi ali ve čkratne osi, pri katerih je razdalja med pnevmatikami 
najmanj 250 mm  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 31
 
Slika 6  
Shema sklopa sistema za prepre čevanje škropljenja, ki vklju čuje naprave za 
preprečevanje škropljenja z napravami za lo čevanje vode in zraka za osi s 
krmiljenimi, samokrmiljenimi ali nekrmiljenimi kolesi
  
Opomba:  
1. Slike se nanašajo na ustrezne to čke v Prilogi IV.  
2. T: obseg blatnika.  
Slika 7  
Shema sklopa sistema za prepre čevanje škropljenja, ki vklju čuje naprave za 
preprečevanje škropljenja (blatnik, zavesica, zunanji zaslon) za ve čkratne 
osi, pri katerih je razdalja med pnevmatikami najve č 300 mm
  
Opomba:  
1. Slike se nanašajo na ustrezne to čke v Prilogi IV.  
2. T: obseg blatnika.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 32
 
Slika 8  
Namestitev elementov pri preskusu naprav za prepre čevanje škropljenja 
absorpcijskega tipa  
(Del 2 Priloge III)
  
Opomba:  
A = dovod vode iz črpalke  
B = tok proti zbiralni posodi  
C = zbiralna posoda z notranjimi merami 500 (+ 5/– 0) mm dolžine in 75 (+ 2/– 
0) mm širine  
D = cev iz nerjavnega jekla, zunanji premer 54 mm, debelina sten 1,2 (+/– 0,12) 
mm, hrapavost notranje in zunanje površine Ra med 0,4 in 0,8 μm 
E = 12 cilindri čnih radialno izvrtanih lukenj z raziglenimi pravokotno brušenimi 
robovi; njihov premer, izmerjen na notranji in zunanji strani cevi, je 1,68 (+ 
0,010/– 0) mm  
F = 500 (+ 0/– 5) mm širok vzorec za preskušanje  
G = toga ravna ploš ča 
Vse dolžinske mere so prikazane v milimetrih.  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 33
 
Slika 9  
Namestitev elementov pri preskusu naprav za prepre čevanje škropljenja 
ločevalnega tipa  
(Del 3 Priloge III)
  ▼B 2011R0109 — SL — 24.02.2015 — 002.001 — 34