2014D0314 — SL — 03.06.2014 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SKLEP KOMISIJE z dne 28. maja 2014 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje za vodne grelnike (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3452) (Besedilo velja za EGP) (2014/314/EU) (UL L 164, 3.6.2014, p.83)





popravljena z:









▼B

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. maja 2014

o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje za vodne grelnike

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3452)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/314/EU)







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje ( 1 ) in zlasti člena 8(2) Uredbe, po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli izdelkom, ki imajo zmanjšan vpliv na okolje v svojem celotnem življenjskem krogu. (2) Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine izdelkov. (3) Komisija je pripravila predhodno poročilo o tehničnih, okoljskih, gospodarskih in pravnih vidikih za skupino izdelkov „vodni grelniki“, ki se običajno uporabljajo v Uniji, ter ga je javnosti dala na voljo za pripombe. Študija, na kateri temelji to poročilo (v nadaljnjem besedilu: študija), je bila izdelana skupaj z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz Unije ter tretjih držav. (4) Izsledki študije, predstavljeni v predhodnem poročilu, so pokazali, da poraba energije v fazi uporabe izrazito prispeva k skupnemu vplivu vodnih grelnikov na okolje. Zato bilo treba spodbujati uporabo vodnih grelnikov, ki so energijsko učinkoviti in povzročajo malo emisij toplogrednih plinov, hkrati pa bi bilo treba podpreti takšne grelnike, ki uporabljajo okolju bolj prijazne tehnologije in so dokazano varni za potrošnike. (5) Primerno je oblikovati merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino izdelkov „vodni grelniki“. (6) Merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje morajo veljati štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa. (7) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:







Člen 1

1. Skupina izdelkov „vodni grelniki“ obsega izdelke, ki se uporabljajo za proizvodnjo toplote in so del vodnega sistema centralnega ogrevanja, kjer se segreta voda distribuira s črpalkami in oddajniki toplote, da se doseže in ohranja želena raven temperature notranjega prostora, kot je stavba, stanovanje ali soba. Generator toplote proizvaja toploto s pomočjo enega ali več naslednjih procesov in tehnologij:

(a) izgorevanja plinastih, tekočih ali trdnih fosilnih goriv;

(b) izgorevanja plinaste, tekoče ali trdne biomase;

(c) uporabe Joulovega zakona pri grelnih elementih z električno upornostjo;

(d) zajemanja toplote iz okolja iz zraka, vode ali tal in/ali odpadne toplote;

(e) soproizvodnje (istočasnega proizvajanja toplote in električne energije v enem procesu);

(f) (pomožne) sončne energije.

2. Največja izhodna moč vodnih grelnikov je 400 kW.

3. Kombinirani grelniki se uvrščajo v to skupino izdelkov pod pogojem, da je njihova primarna funkcija zagotavljanje toplote za ogrevanje prostorov.

4. V to skupino izdelkov se ne uvrščajo naslednji izdelki:

(a) grelniki, katerih primarna funkcija je zagotavljanje tople pitne ali sanitarne vode;

(b) grelniki za ogrevanje in distribucijo plinskih medijev za prenos toplote, kot sta para ali zrak;

(c) grelniki prostorov s soproizvodnjo z največjo električno močjo 50 kW ali več;

(d) grelniki prostorov, ki združujejo posredno ogrevanje z uporabo vodnega sistema centralnega ogrevanja in neposredno ogrevanje z neposrednim oddajanjem toplote v prostor, kjer je naprava nameščena.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „grelnik“ pomeni grelnik prostorov ali kombinirani grelnik;

2. „grelnik prostorov“ pomeni napravo, ki: (a) zagotavlja toploto za vodni sistem centralnega ogrevanja, da se doseže in ohranja želena raven temperature notranjega prostora, kot je stavba, stanovanje ali soba; (b) je opremljena z enim ali več generatorji toplote;

3. „kombinirani grelnik“ pomeni vodni grelnik prostorov, ki je zasnovan tako, da zagotavlja toploto tudi za oskrbo s toplo pitno ali sanitarno vodo določene temperature, količin in stopenj pretoka v določenih časovnih intervalih, in je priključen na zunanji oskrbovalni vir pitne ali sanitarne vode;

4. „komplet grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave“ pomeni komplet, ki se ponuja končnemu uporabniku in vsebuje enega ali več grelnikov prostorov v kombinaciji z eno ali več napravami za uravnavanje temperature in/ali eno ali več sončnimi napravami;

5. „komplet kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave“ pomeni komplet, ki se ponuja končnemu uporabniku in vsebuje enega ali več kombiniranih grelnikov v kombinaciji z eno ali več napravami za uravnavanje temperature in/ali eno ali več sončnimi napravami;

6. „sončna naprava“ pomeni sončni sistem, ki uporablja izključno sončno energijo, sončni kolektor, sončni hranilnik tople vode ali črpalko v zanki kolektorja, ki se dajejo v promet ločeno;

7. „vodni sistem centralnega ogrevanja“ pomeni sistem, ki uporablja vodo kot medij za distribucijo centralno proizvedene toplote do oddajnikov toplote za ogrevanje prostorov v stavbah ali delih stavb;

8. „generator toplote“ pomeni del grelnika, ki proizvaja toploto s pomočjo enega ali več naslednjih procesov: (a) izgorevanja fosilnih goriv in/ali biogoriv; (b) uporabe Joulovega zakona pri grelnih elementih z električno upornostjo; (c) zajemanja toplote iz okolja iz zraka, vode ali tal in/ali odpadne toplote;

9. „plinski grelnik“ pomeni grelnik prostorov ali kombinirani grelnik, opremljen z enim ali več generatorji toplote na plinasta goriva fosilnega izvora ali iz biomase;

10. „grelnik na tekoče gorivo“ pomeni grelnik prostorov ali kombinirani grelnik, opremljen z enim ali več generatorji toplote na tekoča goriva fosilnega izvora ali iz biomase;

11. „grelnik na trdno gorivo“ pomeni grelnik prostorov ali kombinirani grelnik, opremljen z enim ali več generatorji toplote na trdna goriva fosilnega izvora ali iz biomase;

12. „grelnik prostorov s kotlom“ pomeni grelnik prostorov, ki proizvaja toploto z izgorevanjem fosilnih goriv in/ali biogoriv in/ali uporabo Joulovega zakona pri grelnih elementih z električno upornostjo;

13. „plinski grelnik prostorov s kotlom“ pomeni grelnik prostorov s kotlom, opremljen z enim ali več generatorji toplote, ki delujejo z izgorevanjem plinastih goriv fosilnega izvora ali iz biomase;

14. „grelnik prostorov s kotlom na tekoče gorivo“ pomeni grelnik prostorov s kotlom, opremljen z enim ali več generatorji toplote, ki delujejo z izgorevanjem tekočih goriv fosilnega izvora ali iz biomase;

15. „grelnik prostorov s kotlom na trdno gorivo“ pomeni grelnik prostorov s kotlom, opremljen z enim ali več generatorji toplote, ki delujejo z izgorevanjem trdnih goriv fosilnega izvora ali iz biomase;

16. „grelnik prostorov s kotlom na trdno biomaso“ pomeni grelnik prostorov s kotlom, opremljen z enim ali več generatorji toplote, ki delujejo z izgorevanjem trdnih goriv iz biomase;

17. „električni grelnik prostorov s kotlom“ pomeni grelnik prostorov s kotlom, ki proizvaja toploto samo z uporabo Joulovega zakona pri grelnih elementih z električno upornostjo;

18. „električni kombinirani grelnik s kotlom“ pomeni kombinirani grelnik s kotlom, ki proizvaja toploto samo z uporabo Joulovega zakona pri grelnih elementih z električno upornostjo;

19. „toplotna črpalka za ogrevanje prostorov“ pomeni grelnik prostorov, ki za proizvodnjo toplote uporablja okoljsko toploto iz zraka, vode ali tal in/ali odpadno toploto; toplotna črpalka za ogrevanje prostorov je lahko opremljena z enim ali več dodatnimi grelniki, ki uporabljajo Joulov zakon pri grelnih elementih z električno upornostjo ali izgorevanje fosilnih goriv in/ali goriv iz biomase;

20. „kombinirani grelnik s toplotno črpalko“ pomeni toplotno črpalko za ogrevanje prostorov, ki je zasnovana tako, da zagotavlja toploto tudi za oskrbo s toplo pitno vodo ali sanitarno vodo določene temperature, količin in stopenj pretoka v določenih časovnih intervalih, in je priključena na zunanji oskrbovalni vir pitne ali sanitarne vode;

21. „grelnik s toplotno črpalko na gorivo“ pomeni grelnik s toplotno črpalko, opremljen z enim ali več generatorji toplote na plinasto ali tekoče gorivo fosilnega izvora ali iz biomase;

22. „grelnik s toplotno črpalko na električno energijo“ pomeni grelnik s toplotno črpalko, opremljen z enim ali več generatorji toplote, ki kot gorivo uporabljajo električno energijo;

23. „grelnik prostorov s soproizvodnjo“ pomeni grelnik prostorov, ki istočasno proizvaja toploto in električno energijo v enem procesu;

24. „naprava za uravnavanje temperature“ pomeni opremo, ki deluje kot vmesnik s končnim uporabnikom glede vrednosti in časovnega načrtovanja želene notranje temperature ter ustrezne podatke, kot je dejanska notranja in/ali zunanja temperatura, sporoča vmesniku grelnika, na primer centralni procesni enoti, s čimer prispeva k uravnavanju notranje temperature;

25. „sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov“ (ηs) pomeni razmerje v % med potrebo po ogrevanju prostorov v določeni sezoni ogrevanja, ki jo pokriva grelnik, in letno porabo energije, ki je potrebna za pokrivanje te potrebe;

26. „energijska učinkovitost pri ogrevanju vode“ (ηwh) pomeni razmerje v % med koristno energijo v pitni vodi ali sanitarni vodi, ki jo zagotavlja kombinirani grelnik, in energijo, ki je potrebna za njeno proizvodnjo;

27. „nazivna izhodna toplotna moč“ pomeni deklarirano izhodno toplotno moč grelnika v kW, kadar prostor in, če je ustrezno, vodo ogreva pri standardnih nazivnih pogojih; za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko se kot standardni nazivni pogoji za določanje nazivne izhodne toplotne moči upoštevajo referenčni pogoji zasnove, določeni v Uredbi Komisije (EU) št. 813/2013 ( 2 );

28. „standardni nazivni pogoji“ pomenijo delovne pogoje grelnikov v povprečnih podnebnih razmerah za določanje nazivne izhodne toplotne moči, sezonske energijske učinkovitosti pri ogrevanju prostorov, energijske učinkovitosti pri segrevanju vode, nivoja zvokovne moči, emisij dušikovih oksidov (NOx), emisij ogljikovega monoksida (CO), emisij organskih plinskih mešanic (OGC) in trdnih delcev;

29. „povprečne podnebne razmere“ pomenijo temperaturne razmere, ki so značilne za mesto Strasbourg;

30. „sezonske emisije pri ogrevanju prostorov“ pomenijo: — za kotle na trdno gorivo s samodejnim polnjenjem tehtano povprečje emisij pri nazivni izhodni toplotni moči in emisij pri 30 % nazivne izhodne toplotne moči, izraženo v mg/m3, — za kotle na trdno gorivo z ročnim polnjenjem, ki lahko delujejo pri 50 % nazivne izhodne toplotne moči v neprekinjenem načinu, tehtano povprečje emisij pri nazivni izhodni toplotni moči in emisij pri 50 % nazivne izhodne toplotne moči, izraženo v mg/m3, — za kotle na trdno gorivo z ročnim polnjenjem, ki ne morejo delovati pri 50 % ali manj nazivne izhodne toplotne moči v neprekinjenem načinu, emisije pri nazivni izhodni toplotni moči, izražene v mg/m3, — za grelnike prostorov s soproizvodnjo na trdno gorivo emisije pri nazivni izhodni toplotni moči, izražene v mg/m3;

31. „potencial globalnega segrevanja“ pomeni potencial globalnega segrevanja, kot je opredeljen v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 );

32. „Nm3“ pomeni normalni kubični meter (pri 101,325 kPa in 273,15 K).

Člen 3

Merila za podelitev znaka EU za okolje za izdelek, ki spada v skupino izdelkov „vodni grelniki“, opredeljeno v členu 1 tega sklepa, ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje so določeni v Prilogi k temu sklepu.

Člen 4

Merila za skupino izdelkov „vodni grelniki“ ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje, določeni v Prilogi, veljajo štiri leta po datumu sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za upravne namene se skupini izdelkov „vodni grelniki“ dodeli kodna številka „045“.

Člen 6

1. Vloge za znak EU za okolje za toplotne črpalke, ki zagotavljajo toploto vodnemu sistemu centralnega ogrevanja in so zajete v skupino izdelkov „električne, plinske ali plinske absorpcijske toplotne črpalke“, oddane v dveh mesecih od datuma sprejetja tega sklepa, lahko temeljijo na merilih iz Odločbe Komisije 2007/742/ES ( 4 ) ali na merilih iz tega sklepa. Vloge se ocenijo v skladu z merili, na katerih temeljijo.

2. Licence za znak EU za okolje, podeljene toplotnim črpalkam, ki zagotavljajo toploto vodnemu sistemu centralnega ogrevanja v skladu z merili iz Odločbe 2007/742/ES, se lahko uporabljajo 12 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na države članice.









PRILOGA

MERILA ZA PODELITEV ZNAKA EU ZA OKOLJE TER ZAHTEVE ZA OCENJEVANJE

Merila za podelitev znaka EU za okolje vodnim grelnikom so opredeljena za vsakega izmed naslednjih vidikov:

1. minimalna energijska učinkovitost; (a) minimalna sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov; (b) minimalna energijska učinkovitost pri ogrevanju vode;

2. omejitve emisij toplogrednih plinov;

3. hladilno sredstvo in sekundarno hladilno sredstvo;

4. omejitve emisij dušikovih oksidov (NOx);

5. omejitve emisij ogljikovega monoksida (CO);

6. omejitve emisij organskih plinskih mešanic (OGC);

7. omejitve emisij trdnih delcev (PM);

8. omejitve emisij hrupa;

9. nevarne snovi in zmesi;

10. snovi, navedene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 );

11. plastični deli;

12. trajnostna zasnova izdelka;

13. navodila za vgradnjo in uporabo;

14. informacije na znaku EU za okolje.

Tabela 1 predstavlja uporabo različnih meril za vsako vrsto tehnologije generatorja toplote. V primeru kompleta grelnika prostorov, mora ta izpolnjevati vsa merila, ki se uporabljajo za vsako vrsto tehnologije generatorja toplote, iz katerih je sestavljen. Navedena merila, za katera obstaja posebna metodologija za komplete grelnikov prostorov, se uporabljajo za grelnike prostorov kot celoto.

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Kadar mora vložnik predložiti izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druga dokazila o izpolnjevanju meril, lahko ta izvirajo od vložnika ali njegovega dobavitelja ali obeh.

Kadar je mogoče, preskuse opravijo laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve evropskega standarda EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Če ni določeno drugače, so preskusne metode za vsako merilo tiste, ki so navedene v ustreznih standardih, kot je prikazano v tabeli 2 in tabeli 3 (kot je ustrezno). Po potrebi se lahko poleg preskusnih metod, navedenih za vsako posamezno merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost sprejme pristojni organ, ki ocenjuje vlogo. Metodologija za izračun sezonskih emisij pri ogrevanju prostorov je prikazana v tabeli 4.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in opravijo neodvisna preverjanja.







Tabela 1 Uporaba različnih meril za vsako vrsto tehnologije generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Merilo Plinski grelniki s kotlom Grelniki s kotlom na tekoče gorivo Grelniki s kotlom na trdno gorivo Električni grelniki s kotlom Toplotne črpalke na gorivo Električne toplotne črpalke Grelniki prostorov s soproizvodnjo 1(a) – minimalna sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov x x x x x x x 1(b) – minimalna energijska učinkovitost pri ogrevanju vode (samo za kombinirane grelnike) x x x x x x 2 – omejitve emisij toplogrednih plinov x x x x x x x 3 – hladilno sredstvo in sekundarno hladilno sredstvo x x 4 – omejitve emisij dušikovih oksidov (NOx) x x x x x 5 – omejitve emisij ogljikovega monoksida (CO) x x x x x 6 – omejitve emisij organskih plinskih mešanic (OGC) x 7 – omejitve emisij trdnih delcev (PM) x x x 8 – omejitve emisij hrupa x x x 9 – nevarne snovi in materiali x x x x x x x 10 – snovi, navedene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 x x x x x x x 11 – plastični deli x x x x x x x 12 – trajnostna zasnova izdelka x x x x x x x 13 – navodila za vgradnjo in uporabo x x x x x x x 14 – informacije na znaku EU za okolje x x x x x x x







Tabela 2 Ustrezni standardi za preskusne metode Številka Naslov Plinski grelniki s kotlom EN 676 Samodejni plinski ventilatorski gorilniki EN 15502-1 Plinski kotli za gretje – 1.del: Splošne zahteve in preskusi Grelniki s kotlom na tekoče gorivo EN 267 Ventilatorski gorilniki za tekoča goriva EN 303-1 Kotli za gretje – 1.del: Kotli z ventilatorskimi gorilniki – Terminologija, splošne zahteve, preskušanje in označevanje EN 303-2 Kotli za gretje – 2.del: Kotli z ventilatorskimi gorilniki – Posebne zahteve za kotle z razprševalnimi oljnimi gorilniki EN 303-4 Kotli za gretje – 4.del: Kotli z ventilatorskimi gorilniki – Posebne zahteve za kotle z razprševalnimi oljnimi ventilatorskimi gorilniki z močjo do 70 kW in najvišjim delovnim tlakom 3 bare – Terminologija, posebne zahteve, preskušanje in označevanje EN 304 Kotli za gretje – Preskušanje kotlov z razprševalnimi oljnimi gorilniki Grelniki s kotlom na trdno gorivo EN 303-5 Kotli za gretje – 5.del: Kotli na trdna goriva z ročnim in samodejnim polnjenjem z imensko močjo do 500 kW – Terminologija, zahteve, preskušanje in označevanje EN 14918 Trdna biogoriva – Metoda za ugotavljanje kalorične vrednosti Električni grelniki s kotlom EN 60335-2-35 Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 2-35. del: Posebne zahteve za pretočne grelnike vode Toplotne črpalke na gorivo Serija EN 12309 Absorpcijske in adsorpcijske klimatske naprave in/ali toplotne črpalke s plinskim ogrevanjem z grelno močjo do vključno 70 kW DIN 4702, 8. del Kotli za centralno ogrevanje; določitev standardne učinkovitosti in standardnih emisij Grelniki s toplotno črpalko na električno energijo Serija EN 14511 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora EN 14825 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora – Preskušanje in ocenitev ob delni obremenitvi ter izračun letnega učinka Grelniki prostorov s soproizvodnjo EN 50465 Plinske naprave – Naprave za ogrevanje s plinskimi gorivnimi celicami – Naprave za ogrevanje s plinskimi gorivnimi celicami z imensko močjo do vključno 70 kW (1) ISO 3046-1 Batni motorji z notranjim zgorevanjem – Učinek – 1. del: Izjave o moči, porabi goriva in mazalnega olja ter preskusne metode – Dodatne zahteve za motorje za splošno uporabo (1) Pričakuje se, da bo posodobljena različica standarda obsegala tudi grelnike prostorov s soproizvodnjo (glej osnutek prEN 50465:2011 Plinske naprave – Naprave za soproizvodnjo z imensko močjo do vključno 70 kW).







Tabela 3 Dodatni ustrezni standardi za preskusne metode za emisije v zrak Številka Naslov Emisije dušikovega oksida EN 14792 Emisije nepremičnih virov – Določanje masne koncentracije dušikovih oksidov (NOx) – Referenčna metoda: kemiluminiscenca Emisije ogljikovega monoksida EN 15058 Emisije nepremičnih virov – Določevanje masne koncentracije ogljikovega monoksida (CO) – Referenčna metoda: nedisperzivna infrardeča spektrometrija Emisije organskih plinskih mešanic EN 12619 Emisije nepremičnih virov – Določevanje masnih koncentracij celotnega organskega ogljika v plinasti fazi – Kontinuirana metoda plamenske ionizacijske detekcije Emisije suspendirane snovi EN 13284-1 Emisije nepremičnih virov – Določevanje majhnih masnih koncentracij prahu – 1. del: Ročna gravimetrijska metoda Emisije hrupa EN ISO 3744 Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči virov hrupa z merjenjem zvočnega tlaka – Inženirska metoda v pretežno prostem polju nad odbojno ravnino (ISO 3744:2010) EN ISO 3746 Akustika – Določanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa z zvočnim tlakom – Informativna metoda z merilno ploskvijo, sklenjeno okrog vira hrupa nad odbojno ravnino (ISO 3746:2010) EN 12102 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje, toplotne črpalke in razvlaževalniki z električnimi kompresorji za ogrevanje ali hlajenje prostora – Merjenje hrupa v zraku – Določanje ravni zvočne moči







Tabela 4 Metodologija za izračun sezonskih emisij pri ogrevanju prostorov Vrsta kotla na trdno gorivo Formula Kotli na trdno gorivo z ročnim polnjenjem, ki lahko delujejo pri 50 % nazivne izhodne toplotne moči v neprekinjenem načinu, in kotli na trdno gorivo s samodejnim polnjenjem Kotli na trdno gorivo z ročnim polnjenjem, ki ne morejo delovati pri 50 % ali manj nazivne izhodne toplotne moči v neprekinjenem načinu, in grelniki prostorov s soproizvodnjo na trdno gorivo ►C1 ◄ Pri čemer so: E s sezonske emisije pri ogrevanju prostorov; E s,p emisije trdnih delcev, organskih plinskih mešanic, ogljikovega monoksida in dušikovih oksidov, izmerjene pri 30 % ali 50 % nazivne izhodne toplotne moči, kot je ustrezno; E s,r emisije trdnih delcev, organskih plinskih mešanic, ogljikovega monoksida in dušikovih oksidov, izmerjene pri nazivni izhodni toplotni moči.

Merilo 1 – minimalna energijska učinkovitost

(a) – minimalna sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov

Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov η s vodnih grelnikov ne sme biti nižja od mejnih vrednosti v tabeli 5.







Tabela 5 Minimalne zahteve za sezonsko energijsko učinkovitost pri ogrevanju prostorov glede na vrsto tehnologije generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Minimalna sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov Vsi grelniki razen grelnikov s kotlom na trdno biomaso η s ≥ 98 % Grelniki s kotlom na trdno biomaso η s ≥ 79 %

(i) Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov se izračuna v skladu s postopki, določenimi v Prilogi III k Uredbi (EU) št. 813/2013 in Prilogi VII k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 811/2013 ( 6 ), vključno s, kjer je to primerno, harmoniziranimi standardi, katerih sklicne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije, ali drugimi zanesljivimi, natančnimi in ponovljivimi metodami, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metode in izpolnjujejo pogoje ter tehnične parametre iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 813/2013.

(ii) Za grelnike s kotlom na trdno gorivo se η s izračuna v skladu s postopki iz točke (i), ob upoštevanju naslednjih dodatnih zahtev: (a) izračun η s temelji na zgornji kurilni vrednosti vlažnega goriva (kot je bilo prejeto) GCVar, ki vnaša popravek zaradi vsebnosti vlage v gorivu, toda vključuje energijsko vsebnost zaradi latentne toplotne energije, shranjene v vodiku, ki se s kisikom v procesu zgorevanja pretvori v vodo. Za oceno η s se uporabijo načela iz standarda EN 303-5, za izračun η s pa se namesto spodnje kurilne vrednosti vlažnega goriva (kot je bilo prejeto) NCVar uporabi GCVar; (b) za določitev kurilne vrednosti trdne biomase, se uporabijo načela iz standarda EN 14918; (c) zgornja kurilna vrednost vlažnega goriva pri konstantni prostornini GCVar,V se izračuna na naslednji način: GCVar,V = GCVdry,V × (100 – m) / 100 [MJ/kg] pri čemer je: m vsebnost vlage vlažnega goriva (v odstotkih glede na maso); GCVdry,V zgornja kurilna vrednost suhega goriva (brez vlage) pri konstantni prostornini; (d) zgornja kurilna vrednost suhega goriva pri konstantni prostornini GCVdry,V se izračuna na naslednji način: GCVdry,V = NCVdry,P + 0,2122 × Hdry + 0,0008 × (Odry + Ndry) [MJ/kg] pri čemer je: NCVdry,P spodnja kurilna vrednost suhega goriva (vključno s pepelom) pri konstantnem tlaku; Hdry vsebnost vodika suhega goriva (v odstotkih glede na maso); Odry vsebnost kisika suhega goriva (v odstotkih glede na maso); Ndry vsebnost dušika suhega goriva (v odstotkih glede na maso); (e) spodnja kurilna vrednost suhega goriva pri konstantnem tlaku NCVdry,P se izračuna na naslednji način: NCVdry,P = NCVar,P × 100 / (100 – m) + 2,443 × m / (100 – m) [MJ/kg] pri čemer je: NCVar,P spodnja kurilna vrednost vlažnega goriva pri konstantnem tlaku; (f) treba je opozoriti, da se lahko s kombiniranjem formul pod (c), (d) in (e) GCVar,V izračuna iz NCVar,P na naslednji način: GCVar,V = NCVar,P + [0,2122 × Hdry + 0,0008 × (Odry + Ndry)] × (100 – m) / 100 + 0,02443 × m [MJ/kg]

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik predloži izjavo o skladnosti izdelka s tem merilom in rezultate preskusov, opravljenih v skladu s preskusnim postopkom, navedenim v standardih EN (vključno s prehodnimi metodami, kjer je to ustrezno), ki veljajo za določeno vrsto izdelka (glej tabelo 2). Meritve in izračuni sezonske energijske učinkovitosti pri ogrevanju prostorov se opravijo z metodologijo za sezonsko energijsko učinkovitost kompletov pri ogrevanju prostorov in v skladu s postopki iz točke (i). Za grelnike s kotlom na trdno gorivo se sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov izračuna v skladu s točko (ii).

(b) – minimalna energijska učinkovitost pri ogrevanju vode

(i) Energijska učinkovitost pri ogrevanju vode η wh kombiniranih grelnikov ali kompletov grelnikov prostorov, ki vsebujejo enega ali več kombiniranih grelnikov, ni nižja od 65 %. To merilo se ne uporablja za grelnike s kotlom na trdno gorivo.

(ii) Energijska učinkovitost pri ogrevanju vode se izračuna v skladu s postopki iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 813/2013 in Priloge VII k Delegirani uredbi (EU) št. 811/2013.

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik predloži izjavo o skladnosti izdelka s tem merilom in rezultate preskusov, opravljenih v skladu s preskusnim postopkom, navedenim v standardih EN (vključno s prehodnimi metodami, kjer je to ustrezno), ki veljajo za določeno vrsto izdelka (glej tabelo 2). Meritve in izračuni se opravijo z metodologijo za energijsko učinkovitost kompletov pri ogrevanju vode v skladu s postopki iz točke (ii).

Merilo 2 – omejitve emisij toplogrednih plinov

Emisije toplogrednih plinov vodnih grelnikov, izražene v gramih ekvivalenta CO2 na kWh izhodne toplote, izračunane z uporabo formul za skupni ekvivalentni učinek segrevanja v tabeli 7, ne presegajo vrednosti v tabeli 6.







Tabela 6 Omejitve emisij toplogrednih plinov glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Omejitve emisij toplogrednih plinov Vsi grelniki, razen grelnikov s toplotno črpalko 200 g ekvivalenta CO2/kWh izhodne toplote Grelniki s toplotno črpalko 150 g ekvivalenta CO2/kWh izhodne toplote

Emisije toplogrednih plinov se izračunajo z uporabo formul za skupni ekvivalentni učinek segrevanja v tabeli 7 (formula je odvisna od tehnologije generatorja toplote). Vsaka formula za skupni ekvivalentni učinek segrevanja je lahko sestavljena iz dveh delov, pri čemer je prvi v celoti odvisen od učinkovitosti grelnika (izražene v obliki sezonske energijske učinkovitosti pri ogrevanju prostorov η s) in vsebnosti ogljika v gorivu (izražene s parametrom β), drugi (uporablja se samo za grelnike s toplotno črpalko) pa je odvisen od emisij toplogrednih plinov zaradi uhajanja hladilnega sredstva. Emisije toplogrednih plinov zaradi uhajanja hladilnega sredstva so odvisne od potenciala globalnega segrevanja (GWP100) hladilnega sredstva in uhajanja hladilnega sredstva v fazi uporabe (izraženega kot letna stopnja uhajanja ER v odstotkih skupne mase hladilnega sredstva na leto) ter na koncu življenjskega cikla (izraženega v odstotkih skupne mase hladilnega sredstva α).







Tabela 7 Formule za skupni ekvivalentni učinek segrevanja glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Formule za skupni ekvivalentni učinek segrevanja (g ekvivalenta CO2/kWh izhodne toplote) Grelniki s kotlom Grelniki s toplotno črpalko ►C1 ◄ Grelniki prostorov s soproizvodnjo ►C1 ◄ Kompleti grelnikov prostorov ►C1 ◄

Glavni parametri v formulah za skupni ekvivalentni učinek segrevanja iz tabele 7 so opisani v tabeli 8.







Tabela 8 Glavni parametri za izračun formul za skupni ekvivalentni učinek segrevanja Parameter Opis parametra Enote Konstantna vrednost ali preskus, ki se opravi za določitev parametra βelec Intenzivnost emisij toplogrednih plinov električne energije [g ekvivalenta CO2/kWhelek] 384 βfuel Intenzivnost emisij toplogrednih plinov goriva za grelnik [g ekvivalenta CO2/kWh] Glej Tabelo 9 ηs Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov [-] Vložnik opravi preskus in vrednost deklarira (merilo 1) ηs,B Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov grelnika s kotlom pri povprečnih podnebnih razmerah [-] Vložnik opravi preskus in vrednost deklarira; to ustreza sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov kompleta brez dodatne toplotne črpalke, kot je navedeno na podatkovnih listih kompletov ηs,HP Sezonska energijska učinkovitost grelnika s toplotno črpalko pri ogrevanju prostorov pri povprečnih podnebnih razmerah [-] Vložnik opravi preskus in vrednost deklarira; to ustreza sezonski energijski učinkovitosti dodatne toplotne črpalke pri ogrevanju prostorov, kot je navedeno na podatkovnih listih kompletov ηthermal Toplotni izkoristek [-] Glej Tabelo 10 ηel Električni izkoristek [-] Glej Tabelo 10 δ Navidezna spremenljivka [-] = 0 v primeru grelnika s toplotno črpalko na električno energijo = 1 v primeru grelnika s toplotno črpalko na gorivo GWP100 Potencial globalnega segrevanja (učinek za obdobje 100 let) [g ekvivalenta CO2/g hladilnega sredstva za obdobje 100 let] Vrednost deklarira vložnik v skladu z merilom 3 m Masa hladilnega sredstva [g] Vrednost deklarira vložnik ER Letna izguba hladilnega sredstva [%/leto] Za ER se uporabi vrednost 3,5 %/leto n Življenjska doba [leto] Za n se uporabi vrednost 15 α Izguba hladilnega sredstva na koncu življenjske dobe (izguba pri odstranitvi) [%] Za α se uporabi vrednost 35 % P Obratovalna obremenitev [kW] Vrednost deklarira vložnik h Ure obratovanja pri polni obremenitvi [h/leto] 2 000 sHP Delež izhodne toplote iz grelnika s toplotno črpalko v celotni izhodni toploti [-] = (16 – T HP)/26 pri čemer je T HP temperatura (°C), pri kateri je učinkovitost (primarne) toplotne črpalke enaka učinkovitosti primarnega kotla; domneva se, da pod to temperaturo potrebo po toploti zadovoljuje kotel, nad to temperaturo pa še toplotna črpalka

Tabela 9 prikazuje, kako se oceni parameter βfuel v formulah za skupni ekvivalentni učinek segrevanja v odvisnosti od goriva za grelnik. Če je kotel zasnovan za gorivo, ki ni navedeno v tabeli, se izbere najpodobnejše gorivo, in sicer glede na vir (fosilno ali biomasa) ter obliko (plinasto, tekoče ali trdno) uporabljenega goriva.







Tabela 9 Parameter βfuel (intenzivnost emisij toplogrednih plinov) za izračun formul za skupni ekvivalentni učinek segrevanja Gorivo za grelnik Intenzivnost emisij toplogrednih plinov Vrednost [g ekvivalenta CO2/kWh] Plinasta fosilna goriva βfuel = βgas 202 Tekoča fosilna goriva βfuel = βοil 292 Trdna fosilna goriva βfuel = βcoal 392 Plinasta biomasa βfuel = βbio-gas 98 Tekoča biomasa βfuel = βbio-oil 149 Polena βfuel = βbio-log 19 Lesni sekanci βfuel = βbio-chip 16 Lesni peleti βfuel = βbio-pellet 39 Mešanica fosilnih goriv in biomase βfuel = tehtano povprečje, izpeljano iz vsote masnih deležev posameznih goriv, pomnoženih z njihovimi parametri emisij toplogrednih plinov Σ (gorivo X % × βfuel X) + (gorivo Y % × βfuel Y) + … (gorivo N % × βfuel N)

Tabela 10 prikazuje, kako se ocenita parametra η thermal in η el v formuli za skupni ekvivalentni učinek segrevanja za grelnike prostorov s soproizvodnjo.







Tabela 10 Parametra η thermal in η el za izračun formule za skupni ekvivalentni učinek segrevanja za grelnike prostorov s soproizvodnjo Parameter Enačba ηthermal ηel Za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki Za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki Pri čemer je: ηs sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov, kot je opredeljena v Uredbi (EU) št. 813/2013; ηel električni izkoristek, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 813/2013; ηel,CHP100+Sup0 električni izkoristek pri nazivni izhodni toplotni moči grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 813/2013, ne deluje; ηel,CHP100+Sup100 električni izkoristek pri nazivni izhodni toplotni moči grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 813/2013, deluje.

Ocenjevanje in preverjanje:

Podpisan certifikat proizvajalca, s katerim je deklarirana skladnost s tem merilom, se skupaj z ustrezno dokumentacijo predloži pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo. Vložnik predloži izračunane emisije toplogrednih plinov na podlagi predlaganih formul za skupni ekvivalentni učinek segrevanja in podrobno navede vse parametre, ki so se uporabili za izračun emisij toplogrednih plinov.

Merilo 3 – hladilno sredstvo in sekundarno hladilno sredstvo

Hladilno sredstvo

Potencial globalnega segrevanja za obdobje 100 let (GWP100) hladilnega sredstva ne presega vrednosti 2 000 . Vrednosti GWP100 ustrezajo vrednostim iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 842/2006. Viri sklicev na vrednosti GWP100 bi morali biti tisti, ki so opredeljeni v Prilogi I.1(7) k Uredbi Komisije (EU) št. 206/2012 ( 7 ).

Sekundarno hladilno sredstvo

V primeru grelnikov prostorov, ki uporabljajo sekundarno hladilno sredstvo, zasnova teh grelnikov ne temelji na sekundarnem hladilnem sredstvu, slanici ali aditivih, razvrščenih kot okolju nevarne snovi ali snovi, nevarne za zdravje, v smislu Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) in Direktive Sveta 67/548/EGS ( 9 ), navodila za vgradnjo pa jasno nakazujejo, da se snovi, razvrščene kot okolju nevarne snovi ali snovi, nevarne za zdravje, ne smejo uporabiti kot sekundarno hladilno sredstvo.

Ocenjevanje in preverjanje:

Hladilno sredstvo

Imena uporabljenih hladilnih sredstev, uporabljenih v izdelku, se predložijo skupaj z vlogo ter njihovimi vrednostmi GWP100, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 842/2006. Vrednosti GWP100 hladilnih sredstev se izračunajo v smislu stoletnega potenciala segrevanja enega kilograma plina glede na en kilogram CO2. Viri sklicev na vrednosti GWP100 bi morali biti tisti, ki so opredeljeni v Prilogi I.1(7) k Uredbi (EU) št. 206/2012.

Samo za sekundarna hladilna sredstva

Imena uporabljenih sekundarnih hladilnih sredstev je treba predložiti skupaj z vlogo.

Merilo 4 – omejitve emisij dušikovih oksidov (NOx)

Vsebnost emisij dušikovih oksidov (NOx) v izpušnih plinih ne presega mejnih vrednosti v tabeli 11 (ne veljajo za električne grelnike). Emisije NOx se izmerijo kot vsota dušikovega monoksida in dušikovega dioksida ter pri naslednjih obratovalnih pogojih:

— za plinske grelnike in grelnike na tekoče gorivo pri standardnih nazivnih pogojih in nazivni izhodni toplotni moči,

— za grelnike na trdno gorivo kot sezonske emisije pri ogrevanju prostorov v skladu s tabelo 4.

Merska enota je izražena v mg/kWh GCV vhodne energije ali v mg/Nm3, kot je ustrezno.







Tabela 11 Omejitve emisij NOx glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Omejitev emisij NOx Plinski grelniki z motorjem z notranjim zgorevanjem: 170 mg/kWh GCV vhodne energije z zunanjim zgorevanjem: 36 mg/kWh GCV vhodne energije Grelniki na tekoče gorivo z motorjem z notranjim zgorevanjem: 380 mg/kWh GCV vhodne energije z zunanjim zgorevanjem: 100 mg/kWh GCV vhodne energije Grelniki s kotlom na trdno gorivo 150 mg/Nm3 pri 10 % O2

Ocenjevanje in preverjanje:

Podpisan certifikat proizvajalca, s katerim je deklarirana skladnost s tem merilom, se skupaj z ustrezno dokumentacijo predloži pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo.

Emisije NOx v izpušnem plinu se določijo kot standardni faktorji emisij v skladu s pripadajočimi standardi v tabeli 2 in tabeli 3 (kjer je ustrezno).

Merilo 5 – omejitve emisij ogljikovega monoksida (CO)

Vsebnost emisij ogljikovega monoksida (CO) v izpušnih plinih ne presega mejnih vrednosti iz tabele 12 (ne veljajo za električne grelnike). Emisije CO se izmerijo pri naslednjih obratovalnih pogojih:

— za plinske grelnike in grelnike na tekoče gorivo pri standardnih nazivnih pogojih in nazivni izhodni toplotni moči,

— za grelnike na trdno gorivo kot sezonske emisije pri ogrevanju prostorov v skladu s tabelo 4.

Merska enota je izražena v mg/kWh GCV vhodne energije ali v mg/Nm3, kot je ustrezno.







Tabela 12 Omejitve emisij CO glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Omejitev emisij CO Plinski grelniki z motorjem z notranjim zgorevanjem: 150 mg/Nm3 pri 5 % O2 z zunanjim zgorevanjem: 25 mg/kWh GCV vhodne energije Grelniki na tekoče gorivo z motorjem z notranjim zgorevanjem: 200 mg/Nm3 pri 5 % O2 z zunanjim zgorevanjem: 50 mg/kWh GCV vhodne energije Grelniki na trdno gorivo s samodejnim polnjenjem: 175 mg/Nm3 pri 10 % O2 z ročnim polnjenjem: 250 mg/Nm3 pri 10 % O2

Ocenjevanje in preverjanje:

Podpisan certifikat proizvajalca, s katerim je deklarirana skladnost s tem merilom, se skupaj z ustrezno dokumentacijo predloži pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo.

Emisije CO v izpušnem plinu se določijo kot standardni faktorji emisij v skladu s pripadajočimi standardi v tabeli 2 in tabeli 3 (kjer je ustrezno).

Merilo 6 – omejitve emisij organskih plinskih mešanic (OGC)

Organske plinske mešanice (OGC) v izpušnem plinu, poznane tudi kot vsebnost organsko vezanega ogljika, ne presegajo mejnih vrednosti iz tabele 13 (veljajo samo za grelnike s kotlom na trdno gorivo). Emisije OGC se izmerijo kot sezonske emisije pri ogrevanju prostorov v skladu s tabelo 4. Merska enota je izražena v mg/Nm3.







Tabela 13 Omejitve emisij OGC glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Omejitev emisij OGC Grelniki s kotlom na trdno gorivo 7 mg/Nm3 pri 10 % O2

Ocenjevanje in preverjanje:

Podpisan certifikat proizvajalca, s katerim je deklarirana skladnost s tem merilom, se skupaj z ustrezno dokumentacijo predloži pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo.

Emisije OGC v izpušnem plinu se določijo kot standardni faktorji emisij v skladu s pripadajočimi standardi v tabeli 2 in tabeli 3 (kjer je ustrezno).

Merilo 7 – omejitve emisij trdnih delcev (PM)

Vsebnost emisij trdnih delcev (PM) v izpušnih plinih ne presega mejnih vrednosti iz tabele 14. Emisije PM se izmerijo pri naslednjih obratovalnih pogojih:

— za grelnike na tekoče gorivo pri standardnih nazivnih pogojih in nazivni izhodni toplotni moči,

— za grelnike na trdno gorivo kot sezonske emisije pri ogrevanju prostorov v skladu s tabelo 4.

Merska enota je izražena v mg/Nm3.







Tabela 14 Omejitve emisij PM glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Omejitev emisij PM Grelniki na tekoče gorivo z motorjem z notranjim zgorevanjem: 1 mg/Nm3 pri 5 % O2 z zunanjim zgorevanjem: ni omejitev Grelniki na trdno gorivo 20 mg/Nm3 pri 10 % O2

Ocenjevanje in preverjanje:

Podpisan certifikat proizvajalca, s katerim je deklarirana skladnost s tem merilom, se skupaj z ustrezno dokumentacijo predloži pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo.

Emisije PM v izpušnem plinu se določijo kot standardni faktorji emisij v skladu s pripadajočimi standardi v tabeli 2 in tabeli 3 (kjer je ustrezno).

Merilo 8 – omejitve emisij hrupa

Emisije hrupa ne presegajo vrednosti iz tabele 15. Emisije hrupa se izmerijo pri standardnih nazivnih pogojih in nazivni izhodni toplotni moči. Merska enota je izražena v dB(A) ali dB(C), kot je ustrezno.







Tabela 15 Omejitve emisij hrupa glede na tehnologijo generatorja toplote Tehnologija generatorja toplote Meritev Omejitev emisij hrupa Grelniki s toplotno črpalko z zunanjim zgorevanjem in električne toplotne črpalke Mejna vrednost A-vrednotenega nivoja zvokovne moči (LWAd, lim) 17 + 36 × log(PN + 10) dB(A) Grelniki s toplotno črpalko z motorjem z notranjim zgorevanjem Mejna vrednost A-vrednotenega nivoja zvokovnega tlaka (LPAd, lim) 30 + 20 × log (0,4 × PN + 15) dB(A) Mejna vrednost C-vrednotenega nivoja zvokovnega tlaka (LPCd, lim) LPAd, lim + 20 dB(C) Grelniki prostorov s soproizvodnjo z motorjem z notranjim zgorevanjem Mejna vrednost A-vrednotenega nivoja zvokovnega tlaka (LPAd, lim) 30 + 20 × log (PE + 15) dB(A) Mejna vrednost C-vrednotenega nivoja zvokovnega tlaka (LPCd, lim) LPAd, lim + 20 dB(C)

Opomba: PN pomeni imensko (polna obremenitev) ali deklarirano izhodno toplotno moč; PE pomeni električno izhodno moč.

Ocenjevanje in preverjanje:

Podpisan certifikat proizvajalca, s katerim je deklarirana skladnost s tem merilom, se skupaj z ustrezno dokumentacijo predloži pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo.

Preskusi se izvajajo v skladu z EN 12102 za grelnike s toplotno črpalko z zunanjim zgorevanjem in električne toplotne črpalke ter EN ISO 3744 ali EN ISO 3746 za toplotne črpalke in grelnike prostorov s soproizvodnjo z motorji z notranjem zgorevanjem. Poročilo o preskusu se predloži skupaj z vlogo.

Merilo 9 – nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 izdelek ali njegovi deli ne smejo vsebovati snovi iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 niti snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v razrede ali kategorije nevarnosti, navedenih v tabeli 16, v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 ali Direktivo 67/548/EGS.







Tabela 16 Seznam stavkov o nevarnosti in opozorilnih stavkov Stavek o nevarnosti (1) Opozorilni stavek (2) H300 Smrtno pri zaužitju R28 H301 Strupeno pri zaužitju R25 H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno R65 H310 Smrtno v stiku s kožo R27 H311 Strupeno v stiku s kožo R24 H330 Smrtno pri vdihavanju R23/26 H331 Strupeno pri vdihavanju R23 H340 Lahko povzroči genetske okvare R46 H341 Sum povzročitve genetskih okvar R68 H350 Lahko povzroči raka R45 H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju R49 H351 Sum povzročitve raka R40 H360F Lahko škoduje plodnosti R60 H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku R61 H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. R60/61/60-61 H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. R60/63 H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. R61/62 H361f Sum škodljivosti za plodnost R62 H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka R63 H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. R62-63 H362 Lahko škoduje dojenim otrokom R64 H370 Škoduje organom R39/23/24/25/26/27/28 H371 Lahko škoduje organom R68/20/21/22 H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti R48/25/24/23 H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti R48/20/21/22 H400 Zelo strupeno za vodne organizme R50/50-53 H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki R50-53 H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki R51-53 H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki R52-53 H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme R53 EUH059 Nevarno za ozonski plašč R59 EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin R29 EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin R31 EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin R32 EUH070 Strupeno ob stiku z očmi R39-41 (1) Kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008. (2) Kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

Uporaba snovi ali zmesi v končnem izdelku, ki se jim med obdelavo spremenijo lastnosti na način, da ugotovljena nevarnost ni več prisotna, je izvzeta iz zgoraj omenjenih zahtev.

Mejne koncentracije za snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v razrede ali kategorije nevarnosti iz tabele 16, in za snovi, ki izpolnjujejo merila iz člena 57(a), (b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ne presegajo splošnih ali posebnih mejnih koncentracij, določenih v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1272/2008. Če so določene posebne mejne koncentracije, imajo prednost pred splošnimi.

Mejne koncentracije za snovi, ki izpolnjujejo merila iz člena 57(d), (e) ali (f) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ne presegajo 0,1 % mase na maso.

Snovi ali zmesi v tabeli 17 so posebej izvzete iz prepovedi, določene v členu 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010.







Tabela 17 Odstopanja od prepovedi v členu 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 Snovi, deli ali proizvodi za katere veljajo odstopanja Odstopanja Proizvodi z maso pod 25 g Vsi stavki o nevarnosti in opozorilni stavki Homogeni deli kompleksnih proizvodov z maso pod 25 g Vsi stavki o nevarnosti in opozorilni stavki Nikelj v nerjavnem jeklu H351/372 in R40/48/23

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik za vsak proizvod in/ali homogeni del kompleksnega proizvoda z maso nad 25 g predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj s pripadajočo dokumentacijo, kot so izjave o skladnosti, ki jih podpišejo dobavitelji snovi, in izvodi ustreznih varnostnih listov v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 za snovi ali zmesi. Mejne koncentracije za snovi in zmesi se v varnostnih listih določijo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

Merilo 10 – snovi, navedene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, opredeljene kot snovi, ki lahko vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene v seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, odstopanje od prepovedi iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 ni možno, če koncentracija teh snovi v zmeseh, proizvodu ali katerem koli homogenem delu kompleksnega proizvoda presega 0,1 % m/m. Če je koncentracija nižja od 0,1 % m/m, veljajo posebne mejne koncentracije, določene v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Ocenjevanje in preverjanje:

Seznam snovi, ki so opredeljene kot snovi, ki zbujajo veliko skrb, in so vključene na seznam snovi, ki bodo morda vključene v postopek avtorizacije v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na naslovu:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Sklic na seznam se navede na datum vloge.

Vložnik predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj s pripadajočo dokumentacijo, kot so izjave o skladnosti, ki jih podpišejo dobavitelji snovi, in izvodi ustreznih varnostnih listov v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 za snovi in zmesi. Mejne koncentracije za snovi in zmesi se v varnostnih listih določijo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

Merilo 11 – plastični deli

Če se v proizvodnem procesu uporabi kakršen koli mehčalec, ta izpolnjuje zahteve glede nevarnih snovi iz meril 9 in 10.

Vsebnost klora v plastičnih delih proizvodov ali homogenih delih kompleksnih proizvodov z maso 25 g ali več ne presega 50 % mase.

Plastični deli z maso 50 g ali več so označeni v skladu z zahtevami iz evropskega standarda EN ISO 11469, da se zagotovi njihova reciklaža, predelava ali odstranitev na ustrezen način na koncu življenjske dobe.

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik skupaj z dokumentacijo, kot so izjava o skladnosti, ki jo podpišejo dobavitelji snovi, in izvodi ustreznih varnostnih listov, predloži tudi izjavo o skladnosti s tem merilom. Vložnik predloži informacije o mehčalcih, uporabljenih v izdelku. Vložnik predloži informacije o najvišji vsebnosti klora v plastičnih delih. Prav tako se pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo, predložijo izjava o skladnosti, ki jo podpišejo dobavitelji plastičnih delov, ter izvodi ustreznih varnostnih listov o materialih in snoveh. Vložnik predloži informacije o namerno dodanih snoveh, ki se uporabljajo kot zaviralci gorenja.

Merilo 12 – trajnostna zasnova izdelka

Izdelek je zasnovan tako, da lahko njegove zamenljive sestavne dele preprosto zamenjajo serviserji. Informacije o tem, katere dele je mogoče zamenjati, so jasno navedene na informativnem listu, ki je priložen izdelku. Vložnik tudi zagotovi, da so originalni ali enakovredni rezervni deli na voljo najmanj deset let od dneva nakupa.

Popravilo ali zamenjava izdelka sta za vsaj pet let zajeta v garancijo.

Vložnik poskrbi, da na koncu življenjske dobe izdelek brezplačno prevzame in zagotovi njegovo ustrezno reciklažo ali predelavo materialov, medtem ko dele, ki jih ni možno reciklirati, odstrani na okolju sprejemljiv način. V informacijah o izdelku so zajete podrobnosti veljavnega sistema za vračanje.

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik skupaj z ustrezno dokumentacijo, vključno z vzorcem ali vzorci informacijskih listov izdelka in garancijskimi pogoji, predloži tudi izjavo o skladnosti s tem merilom.

Merilo 13 – navodila za vgradnjo in uporabo

Izdelku so priložena ustrezna navodila za vgradnjo in uporabo, ki vsebujejo vse tehnične podrobnosti, potrebne za ustrezno priključitev, in nudijo nasvete za pravilno in okolju prijazno delovanje izdelka ter njegovo vzdrževanje. Navedena navodila vsebujejo naslednje informacije v tiskani (na embalaži ali v dokumentaciji, priloženi izdelku) ali elektronski obliki:

(a) izjavo, da je bil izdelku podeljen znak EU za okolje, s kratko in natančno razlago, kaj to pomeni, poleg splošnih podatkov ob znaku EU za okolje;

(b) splošne podatke o ustreznih merah grelnikov za različne značilnosti/velikosti stavb;

(c) podatke o porabi energije grelnika;

(d) ustrezna navodila za vgradnjo, vključno z: (i) navodili, ki navajajo, da morajo grelnik vgraditi v celoti usposobljeni monterji; (ii) morebitnimi posebnimi varnostnimi ukrepi, ki jih je treba upoštevati pri sestavljanju ali vgraditvi grelnika; (iii) navodili, ki navajajo, da je po priključitvi treba ustrezno prilagoditi kontrolne nastavitve („krivuljo ogrevanja“) grelnika; (iv) podrobnostmi, če je ustrezno, o vrednostih emisij v ozračje, ki jih morajo dosegati dimni plini med delovanjem, in o tem, kako je treba nastaviti grelnik, da jih bo dosegal. Navodila morajo zlasti navajati, da: — je treba grelnik prilagoditi s pomočjo merilnih naprav za merjenje CO, O2 ali CO2, NOx, temperature in saj, da se zagotovi, da nobena od mejnih vrednosti iz meril 2, 4, 5, 6 in 7 ni prekoračena, — se za merilne naprave naredijo luknje na istih mestih, kot so bile narejene za laboratorijske preskuse, — se rezultati meritev shranijo na posebnem obrazcu ali diagramu, pri čemer en izvod obdrži končni uporabnik; (v) navodili za tehnologijo z nizko temperaturo dimnih plinov, ki navajajo, da mora sistem biti opremljen s tehnologijo za zaviranje korozije; (vi) navodili za kondenzacijske kotle, ki navajajo, da mora dimnik biti zaščiten pred kondenzatom z nizko pH vrednostjo; (vii) informacijami o tem, koga lahko monter kontaktira za pomoč pri vgraditvi;

(e) navodila o delovanju za serviserje;

(f) navodila za uporabo, vključno z: (i) napotitvami na pooblaščene monterje in serviserje; (ii) priporočili za ustrezno uporabo in vzdrževanje grelnika ter primerna goriva za uporabo in njihovo skladiščenje zaradi optimalnega zgorevanja ter časovnim načrtom za redno vzdrževanje; (iii) nasveti, kako lahko gospodarna uporaba zmanjša grelnikov vpliv na okolje, zlasti informacijami o ustrezni uporabi izdelka za zmanjšanje porabe energije; (iv) informacijami, če je ustrezno, o razumevanju merilnih rezultatov in njihovem izboljšanju; (v) informacijami o tem, katere rezervne dele je možno zamenjati;

(g) priporočila o primerni odstranitvi izdelka na koncu življenjske dobe.

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik v okviru svoje vloge pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti izdelka s tem merilom in vzorec oz. vzorce navodil za uporabo ali povezavo do spletnega mesta proizvajalca, na katerem so te informacije.

Merilo 14 – informacije na znaku EU za okolje

Neobvezen del znaka s prostorom za besedilo vsebuje naslednje besedilo:

— izboljšana energijska učinkovitost,

— manjše emisije toplogrednih plinov,

— manjše emisije v zrak.

Navodila za uporabo neobvezne oznake s poljem za besedilo so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka EU za okolje“ na spletni strani:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo %20guidelines.pdf.

Ocenjevanje in preverjanje:

Vložnik predloži vzorec v tiskani obliki, ki vsebuje oznako, skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom.