1985R3821 — SL — 01.05.2006 — 011.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (EGS) 3821/85

z dne 20. decembra 1985

o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 75 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker je Uredba (EGS) 1463/70 ( 4 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 2828/77 ( 5 ), uvedla tahograf (nadzorno napravo) v cestnem prometu; ker naj se ob upoštevanju sprememb, navedenih v nadaljnjem besedilu, za razjasnitev zadev vsi ustrezni predpisi združijo v eno besedilo in se zato Uredba (EGS) št. 1463/70 Sveta razveljavi; ker naj izjeme iz člena 3(1) za nekatere prevoze potnikov vseeno ostanejo v veljavi še določen čas; ker uporaba tahografa, ki omogoča zapis časovnih obdobij, predvidenih z Uredbo (EGS) 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom, zagotavlja učinkovit nadzor teh določb ( 6 ); ker je obvezna uporaba tahografa lahko določena samo za vozila, ki so registrirana v državah članicah; ker so lahko nekatera taka vozila izvzeta iz področja uporabe te uredbe, ne da bi s tem povzročali težave; ker naj se države članice z dovoljenjem Komisije pooblastijo, da v izjemnih okoliščinah nekatera vozila oprostijo uporabe določb te uredbe; ker naj se v nujnih primerih te oprostitve priznajo za določen čas brez predhodnega dovoljenja Komisije; ker naj za zagotovitev učinkovitega nadzora naprava zanesljivo deluje, se preprosto uporablja in je konstruirana tako, da je vsakršna možnost zlorabe čim manjša; ker je v ta namen zlasti pomembno, da naprava za vsakega voznika posebej in na ločenih vložkih zagotavlja dovolj natančen in čitljiv zapis posameznih časovnih obdobij; ker bo avtomatsko zapisovanje drugih elementov vožnje vozila, kot sta hitrost in prevožena razdalja, znatno prispevalo k varnosti cestnega prometa in spodbujalo razumno upravljanje vozila; ker se zato zdi primerno, da ta naprava zapisuje tudi te elemente; ker je treba določiti standarde Skupnosti za konstruiranje in vgradnjo tahografa ter predvideti postopek za odobritev EGS, da se na celotnem območju držav članic izognemo vsem oviram pri registraciji vozil, opremljenih s tako napravo, začetku njihovega delovanja ali uporabe ter pri uporabi teh naprav; ker naj se Komisijo pooblasti, da v primeru različnih mnenj med državami članicami glede odobritve tipa EGS sprejme odločitev v sporu, če ga vpletene države v šestih mesecih niso mogle rešiti; ker bi bilo za izvajanje te uredbe in preprečevanje zlorab koristno, da se voznikom, ki za to zaprosijo, izda izvod njihovega tahografskega vložka; ker naj delodajalci in vozniki zaradi kontrole časa vožnje in počitka poskrbijo, da naprava deluje pravilno in da skrbno izvajajo predpisane postopke; ker je treba določbe o številu tahografskih vložkov, ki jih mora imeti voznik pri sebi, spremeniti zaradi zamenjave gibljivega tedna z negibljivim; ker je zaradi tehničnega napredka nujno hitro prilagajanje tehničnih specifikacij, opredeljenih v prilogah k tej uredbi; ker naj se za lažje izvajanje ukrepov, nujnih v ta namen, predvidi postopek vzpostavitve tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v okviru svetovalnega odbora; ker naj države članice o ugotovljenih kršitvah izmenjujejo informacije, ki so na voljo; ker naj se za zanesljivo in pravilno delovanje tahografa določijo enotne zahteve za občasne kontrolne in inšpekcijske preglede po vgradnji naprave, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

Načela in področje uporabe

Člen 1

Tahograf mora v smislu te uredbe po konstrukciji, vgradnji, uporabi in kontrolnih pregledih ustrezati zahtevam te uredbe ►M6 in njenih Prilog I ali I(B) in II ◄ , ki sta sestavni del uredbe.

Člen 2

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov, kot jih določa člen 1 Uredbe (EGS) 3820/85.

Člen 3

1. Tahograf (nadzorna naprava) se vgradi in uporablja v vozilih, ki so registrirana v državi članici in se uporabljajo za prevoz oseb ali blaga po cesti, razen v vozilih, omenjenih v členih 4 in 14(1) Uredbe (EGS) 3820/85.

2. Države članice lahko vozila, ki so navedena v členu 13(1) Uredbe (EGS) 3820/85, oprostijo uporabe te uredbe. O vsaki oprostitvi na podlagi tega odstavka države članice obvestijo Komisijo.

3. Države članice lahko po predhodnem dovoljenju Komisije oprostijo uporabe te uredbe vozila za prevoze iz člena 13(2) Uredbe (EGS) 3820/85. V nujnih primerih lahko odobrijo začasno oprostitev za obdobje do 30 dni, o kateri takoj obvestijo Komisijo. Komisija o vsaki oprostitvi na podlagi tega odstavka obvesti druge države članice.

4. Države članice lahko za notranji promet zahtevajo vgradnjo in uporabo tahografa skladno s to uredbo pri vsakem vozilu, za katero se vgradnja in uporaba po odstavku 1 ne zahtevata.







POGLAVJE II

Odobritev tipa

Člen 4

▼M6

V tem poglavju beseda „tahograf“ pomeni „tahograf ali njegovi sestavni deli“.

▼B

Vloge za odobritev EGS v zvezi s tipom tahografa ali vzorcem tahografskega vložka ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ proizvajalec ali njegov pooblaščenec skupaj z ustreznimi tehničnimi specifikacijami predloži državi članici. Za vsak tip tahografa ali tahografskega vložka ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ se lahko predloži vlogo le eni državi članici.

Člen 5

▼M6

Država članica izda odobritev ES za sestavni del vsakega tipa tahografa, za vsak vzorec tahografskega vložka ali pomnilniške kartice, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge I ali I(B) k tej uredbi, če država članica lahko preveri, da so proizvedeni vzorci v skladu z odobrenim tipom.

Varnost sistema mora biti v skladu s tehničnimi zahtevami iz Priloge I(B). Komisija v skladu s postopkom iz člena 18 zagotovi, da navedena priloga določa, da se za tahograf ne more izdati odobritev ES za sestavni del tipa, dokler celotni sistem (sam tahograf, vozniška kartica in električni priključki menjalnika) ne izkaže zmožnosti preprečevanja poskusov zlorab ali ponarejanja podatkov o času vožnje. Potrebne preskuse izvajajo strokovnjaki, ki poznajo sodobne tehnike zlorab.

▼B

Za vse spremembe ali dodatke k odobrenemu vzorcu je treba pridobiti dodatno odobritev EGS za tip od države članice, ki je izdala prvotno odobritev tipa EGS.

Člen 6

Države članice izdajo prosilcu odobritev z znakom EGS, ki je v skladu z vzorcem v Prilogi II, za vsak tip tahografa ali tahografskega vložka ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ , ki so ga odobrile po členu 5.

Člen 7

Pristojni organi države članice, katerim je bila predložena vloga za odobritev tipa, pošljejo za vsak tip tahografa ali vzorec tahografskega vložka ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ , ki ga odobrijo ali njegovo odobritev zavrnejo, pristojnim organom drugih držav članic v enem mesecu certifikat o odobritvi tipa skupaj s kopijami ustreznih specifikacij oziroma ob zavrnitvi obvestijo pristojne organe o svoji odločitvi in navedejo razloge za takšno odločitev.

Člen 8

1. Če država članica, ki je izdala odobritev tipa EGS, kot to določa člen 5, ugotovi, da neki tahograf ali tahografski vložki ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ , ki imajo odobritev z znakom EGS, katero je izdala, ne ustrezajo odobrenemu prototipu, sprejme potrebne ukrepe, da se zagotovi skladnost proizvedenih vzorcev z odobrenim prototipom. Ti ukrepi lahko po potrebi vključujejo tudi odvzem odobritve tipa EGS.

2. Država članica, ki je izdala odobritev tipa EGS, tako odobritev odvzame, če tahograf ali tahografski vložek ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ , ki ju je odobrila, nista v skladu s to uredbo ali njenimi prilogami, ali če se pri uporabi pokaže splošna napaka, zaradi katere sta tahograf ali tahografski vložek ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ neprimerna za uporabo, ki sta ji namenjena.

3. Če država članica obvesti državo članico, ki je izdala odobritev tipa EGS, o primerih iz odstavka 1 in 2, po posvetovanju z njo ukrepa, kot je določeno v teh odstavkih, pri čemer upošteva odstavek 5.

4. Država članica, ki ugotovi, da je prišlo do enega od primerov iz odstavka 2, lahko do nadaljnjega prepove dajanje tahografa ali tahografskih vložkov ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ v promet in uporabo. Enako velja v primerih iz odstavka 1 za tahograf ali tahografske vložke ►M6 ali pomnilniška kartica ◄ , ki so bili oproščeni začetne overitve EGS, če proizvajalec po ustreznem opozorilu ne uskladi naprave z odobrenim vzorcem ali z zahtevami te uredbe.

V vsakem primeru pristojni organi držav članic obvestijo drug drugega in Komisijo v enem mesecu o vsakem odvzemu odobritve tipa EGS ali vseh drugih ukrepih na podlagi odstavkov 1, 2 in 3 in navedejo razloge za tako ukrepanje.

5. Če država članica, ki izda odobritev tipa EGS, spodbija obstoj katerega koli primera iz odstavkov 1 in 2, o katerem je bila obveščena, si vpletena država članica prizadeva spor rešiti in o tem obvešča Komisijo.

Če države članice niso s pogovori dosegle sporazuma v štirih mesecih od datuma obvestila iz odstavka 3, Komisija po posvetu s strokovnjaki iz vseh držav članic in ob upoštevanju vseh pomembnih dejavnikov, npr. ekonomskih in tehničnih, v šestih mesecih sprejeme odločitev, ki jo hkrati posreduje vpletenim in drugim državam članicam. Komisija v vsakem primeru posebej določi rok za izvajanje svoje odločitve.

Člen 9

1. V vlogi za odobritev tipa EGS za tahografski vložek prosilec navede tip(e) tahografa, s katerim(i) se bo ta tahografski vložek uporabljal, in zagotovi ustrezni tip(e) tahografa za preskus tahografskega vložka.

2. Pristojni organi vsake države članice v certifikatu o odobritvi vzorca tahografskega vložka navedejo, s katerim tipom ali s katerimi tipi tahografov se ta tahografski vložek lahko uporablja.

Člen 10

Države članice ne smejo zavrniti registracije vozil ali prepovedati zagona ali uporabe vozil, ki so opremljena s tahografom, samo zaradi dejstva, da so opremljena s tako napravo, če ima ta naprava odobritev z znakom EGS iz člena 6 in napisno ploščico v obliki nalepke iz člena 12.

Člen 11

Vse odločitve v skladu s to uredbo, s katerimi se zavrne ali odvzame odobritev tipa tahografa ali tahografskega vložka, natančno navajajo razloge, na katerih temeljijo. Odločitev se zadevni stranki sporoči, hkrati pa se jo obvesti o pravnih sredstvih, ki jih ima na voljo po zakonodaji držav članic in rokih za njihovo uveljavitev.







POGLAVJE III

Vgradnja in nadzor

Člen 12

1. Tahograf lahko vgradijo ali popravijo samo pooblaščeni serviserji ali servisne delavnice, ki jih v ta namen pooblastijo pristojni organi držav članic potem, ko so se na lastno željo seznanile z mnenji zadevnih proizvajalcev.

▼M6

Veljavnost kartic pooblaščenih servisnih delavnic in serviserjev ne sme prekoračiti enega leta.

Če kartica, izdana pooblaščeni servisni delavnici oziroma serviserju, ni podaljšana, če je poškodovana, ne deluje pravilno, je izgubljena ali ukradena, organ v petih delovnih dneh od dne, ko je prejel podrobno opredeljeno zahtevo, izda nadomestno kartico.

Če je izdana nova kartica, s katero se zamenja stara, je na novi kartici ista informativna številka servisne delavnice, indeks pa povečan za eno. Organ, ki je kartico izdal, vodi register izgubljenih, ukradenih in poškodovanih kartic.

Države članice ukrenejo vse potrebno, da preprečijo ponarejanje kartic, razdeljenih pooblaščenim serviserjem in servisnim delavnicam.

▼M6

2. Pooblaščeni serviser ali servisna delavnica na pečate odtisne posebno oznako in poleg tega vnese v tahograf v skladu s Prilogo I(B) elektronske varnostne podatke, zlasti za kontrolo avtentifikacije. Pristojni organi vsake države članice vodijo register uporabljenih oznak in elektronskih varnostnih podatkov ter izdanih kartic pooblaščenih servisnih delavnic in serviserjev.

3. 3. Pristojni organi držav članic pošljejo Komisiji sezname pooblaščenih serviserjev in servisnih delavnic ter kartic, ki so jim bile izdane, in poleg tega kopije oznak in potrebnih informacij v zvezi z uporabljenimi elektronskimi varnostnimi podatki.

▼B

4. V potrditev, da je bila vgradnja tahografa opravljena v skladu z zahtevami te uredbe, se pritrdi napisna ploščica v obliki nalepke, kot je določeno v ►M6 prilogi I in I(B) ◄ .

▼M3

5. Vsak pečat lahko odstranijo serviserji ali servisne delavnice, ki jih pooblastijo pristojni organi v skladu z odstavkom 1 tega člena, ali pa se odstrani v okoliščinah, opisanih v Prilogi I, poglavju V, odstavku 4 ►M6 ali v Prilogi I(B), oddelku VI(c) ◄ te uredbe.

▼B







POGLAVJE IV

Uporaba opreme

▼M6

Člen 13

Če voznik vozi vozilo, opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I(B), delodajalec in voznik zagotavljata pravilno delovanje in ustrezno uporabo tahografa, pa tudi vozniške kartice.

▼B

Člen 14

▼M6

1. Delodajalec izda voznikom vozil, opremljenih s tahografi v skladu s Prilogo I, zadostno število tahografskih vložkov, pri čemer upošteva osebno naravo teh vložkov, trajanje prevoza in morebitno dolžnost nadomestitve poškodovanih vložkov ali vložkov, ki jih je odvzel pooblaščeni inšpektor. Delodajalec izda voznikom samo vložke, katerih vzorec je odobren in primeren za uporabo v napravi, ki je vgrajena v vozilo.

Če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I(B), morata delodajalec in voznik zagotoviti, da se ob upoštevanju trajanja prevoza zahtevani izpis iz Priloge I(B) ob inšpekciji lahko pravilno izvede.

▼M11

2. Podjetje hrani tahografske vložke in izpise, kadar koli so bili izpisi narejeni v skladu s členom 15(1), v časovnem zaporedju in čitljivi obliki vsaj eno leto po njihovi uporabi in kopije na njihovo zahtevo izroči zadevnim voznikom. Podjetje prav tako izroči kopije prenesenih podatkov iz voznikovih kartic zadevnim voznikom na njihovo zahtevo in tiskane izpise teh kopij. Tahografske vložke, izpise in prenesene podatke je treba predložiti ali predati na zahtevo vsakega pooblaščenega inšpektorja.

▼M6

3. Pristojni organ države članice, v kateri ima voznik običajno prebivališče, na voznikovo zahtevo izda vozniško kartico, opredeljeno v Prilogi I(B).

Država članica lahko od vsakega voznika, za katerega se uporablja Uredba (EGS) št. 3820/85 in ima običajno prebivališče na njenem ozemlju, zahteva, da je imetnik vozniške kartice.

(a) V tej uredbe pomeni „običajno prebivališče“ kraj, kjer oseba ponavadi, to je najmanj 185 dni v koledarskem letu, živi zaradi osebnih in poklicnih vezi ali oseba brez poklicnih vezi zaradi osebnih vezi, ki kažejo tesno povezavo med to osebo in krajem, kjer živi. Za običajno prebivališče osebe, ki ima poklicne vezi drugje kakor osebne vezi in ki zato živi izmenoma v različnih krajih v dveh ali več državah članicah, se šteje kraj njegovih osebnih vezi, če se takšna oseba tja redno vrača. Ni nujno, da je ta zadnji pogoj izpolnjen, če oseba živi v državi članici, da bi opravljala nalogo za določen čas.

(b) Vozniki morajo svoje običajno prebivališče ustrezno dokazati z osebno izkaznico ali kakim drugim veljavnim dokumentom.

(c) Če pristojni organi države članice, ki izdajo vozniško kartico, podvomijo v verodostojnost izjave o običajnem prebivališču, predložene v skladu s točko (b), ali če gre za neko posebno kontrolo, lahko zahtevajo dodatne informacije ali dokazila.

(d) Pristojni organi države članice izdajateljice se, kolikor je to mogoče, prepričajo, da prosilec še ni imetnik veljavne vozniške kartice.

4.

(a) Pristojni organ države članice vozniško kartico opremi z osebnimi podatki voznika v skladu z določbami Priloge I(B). Vozniška kartica ne sme veljati več kakor pet let. Voznik je lahko imetnik samo ene vozniške kartice. Voznik je pooblaščen, da uporablja samo svojo osebno vozniško kartico. Voznik ne sme uporabljati poškodovane vozniške kartice ali kartice, ki je potekla. Če je izdana nova vozniška kartica, ki nadomesti staro, ima nova kartica isto številko izdaje vozniške kartice, pri čemer se indeks poveča za eno. Organ, ki kartice izdaja, vodi evidenco o izdanih, ukradenih, izgubljenih in poškodovanih vozniških karticah najmanj za čas, ki je enak času njihove veljavnosti. Če je vozniška kartica poškodovana, če ne deluje pravilno ali če je izgubljena ali ukradena, organ izda nadomestno kartico v petih delovnih dneh od dneva, ko je prejel podrobno zahtevo. Ob zahtevi za podaljšanje kartice, ki se ji približuje datum poteka veljavnosti, organ pred tem datumom izda novo kartico, če mu je bila zahteva poslana v roku iz drugega pododstavka člena 15(1).

(b) Vozniške kartice se izdajo samo prosilcem, za katere se uporablja Uredba (EGS) št. 3820/85.

(c) Vozniška kartica je vezana na osebo. V uradnem roku veljavnosti ne more biti razveljavljena ali začasno odvzeta iz nobenega razloga, razen če pristojni organ države članice ugotovi, da je ponarejena ali da voznik uporablja kartico, katere imetnik ni on sam, ali da je kartico pridobil na podlagi lažnih izjav in/ali ponarejenih dokumentov. Če država članica, ki ni država članica izdajateljica, sprejme takšne ukrepe razveljavitve ali začasnega odvzema, mora kartico vrniti organom države članice, ki jo je izdala, in navesti razloge za njeno vrnitev.

(d) Države članice vozniške kartice, ki so jih izdale, medsebojno priznavajo. Če imetnik veljavne vozniške kartice, ki jo je izdala država članica, pridobi običajno prebivališče v drugi državi članici, lahko zaprosi za zamenjavo svoje vozniške kartice z enakovredno vozniško kartico; država članica, ki izvede zamenjavo, je odgovorna, da po potrebi preveri dejansko veljavnost predložene kartice. Države članice, ki izvedejo zamenjavo, vrnejo staro kartico organom države članice izdajateljice in navedejo razloge za vrnitev.

(e) Če država članica nadomesti ali zamenja vozniško kartico, se nadomestitev ali zamenjava in morebitna poznejša nadomestitev ali podaljšanje evidentirajo v tej državi članici.

(f) Države članice ukrenejo vse potrebno za preprečitev vsake možnosti ponarejanja vozniških kartic.

5. Države članice zagotovijo, da so podatki, potrebni za nadzor skladnosti z Uredbo (EGS) št. 3820/85 in Direktivo Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti ( 7 ), ki so zapisani in shranjeni v tahografih v skladu s Prilogo I(B) k tej uredbi, na voljo najmanj 365 dni po njihovem zapisu in pod pogoji, ki zagotavljajo varnost in točnost podatkov.

Države članice ukrenejo vse potrebno za zagotovitev, da zaradi nadaljnje prodaje ali jemanja tahografov iz obratovanja predvsem ne bo ovirana zadovoljiva uporaba tega odstavka.

▼B

Člen 15

1. Vozniki ne smejo uporabljati umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ►M6 ali vozniška kartica ◄ . Zato morajo biti vložki primerno zaščiteni.

▼M6

Če želi voznik svojo vozniško kartico podaljšati, zaprosi pristojne organe države članice, v kateri ima bivališče, najmanj 15 delovnih dni pred datumom poteka njene veljavnosti.

▼B

Če je tahografski vložek ►M6 ali vozniška kartica ◄ , na katerem je že zapis, poškodovan, voznik poškodovani vložek priloži rezervnemu vložku, s katerim ga nadomesti.

▼M6

Če je vozniška kartica poškodovana, ne deluje pravilno ali je izgubljena ali ukradena, voznik v sedmih koledarskih dneh pristojne organe države članice, v kateri ima običajno prebivališče, zaprosi za njeno zamenjavo.

▼M11

Če je voznikova kartica poškodovana, pokvarjena ali ni v posesti voznika, voznik:

(a) na začetku vožnje izpiše podrobne podatke o vozilu, ki ga vozi, in na ta izpis vpiše: (i) podatke, ki omogočijo identifikacijo voznika (ime, voznikova kartica ali številka vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom; (ii) obdobja iz točk (b), (c) in (d) druge alinee odstavka 3;

(b) na koncu vožnje izpiše podatke, ki se nanašajo na časovna obdobja, ki jih zapiše nadzorna naprava, evidentira vsa obdobja drugega dela, razpoložljivosti in počitka, ki so se zgodili od izdelave izpisa na začetku vožnje in jih ni zapisal tahograf, in označi na ta dokument podatke, ki omogočajo voznikovo identifikacijo (ime, voznikova kartica ali številka vozniškega dovoljenja), vključno s podpisom voznika.

▼B

2. Vozniki morajo uporabljati tahografske vložke ►M6 ali vozniška kartica ◄ za vsak dan vožnje od prevzema vozila dalje. Tahografski vložek ►M6 ali vozniška kartica ◄ se ne odvzame pred koncem delovnega dneva, razen če je odvzem drugače dovoljen. Tahografski vložek ►M6 ali vozniška kartica ◄ se ne sme uporabljati daljše obdobje od tistega, za katerega je namenjen.

▼M11

Če voznik zaradi morebitne oddaljenosti od vozila ne more primerno uporabljati vgrajene naprave, se časovna obdobja iz točk (b), (c) in (d) druge alinee odstavka 3:

(a) če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I, vpišejo na tahografski vložek ročno, avtomatsko ali na drug način tako, da so čitljiva in se tahografski vložek ne umaže; ali

(b) če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo IB, vpišejo na voznikovo kartico z uporabo naprave za ročno vpisovanje, ki je v tahografu.

Če je v vozilu, ki ima vgrajen tahograf v skladu s Prilogo IB, več voznikov, vsak voznik zagotovi, da je njegova voznikova kartica vstavljena v ustrezno režo v tahografu.

▼B

Če je v vozilu več voznikov, vnesejo ustrezne spremembe na tahografske vložke tako, da se podatki iz točk od 1 do 3 poglavja II Priloge I zapišejo na tahografski vložek voznika, ki dejansko vozi vozilo.

3. Vozniki:

— zagotovijo, da čas zapisa na vložku ustreza uradnemu času v državi registracije vozila,

— upravljajo preklopne mehanizme, ki omogočajo ločen in razločen zapis naslednjih časovnih obdobij: — (a) od oznako : čas vožnje; ▼M11 (b) „drugo delo“ pomeni vsako dejavnost razen vožnje, kot so opredeljena v členu 3(a) Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu ( 8 ), in tudi vsako delo za istega ali drugega delodajalca znotraj prevozniškega sektorja ali zunaj njega ter ga je treba zapisati pod oznako ; (c) “čas pripravljenosti“, opredeljen v členu 3(b) Direktive 2002/15/ES, je treba zapisati pod oznako ; ▼B (d) pod oznako : čas odmora med delom in dnevnega počitka.

▼M11 —————

▼B

5. Vsak član posadke na svoj tahografski vložek vpiše naslednje podatke:

(a) na začetku uporabe tahografskega vložka - priimek in ime;

(b) datum in kraj začetka in prenehanja uporabe tahografskega vložka;

(c) registrsko številko vsakega vozila, ki mu je dodeljeno na začetku prve vožnje, ki se zapisuje na vložku in pozneje, če med uporabo tahografskega vložka zamenja vozilo;

(d) stanje kilometrskega števca: — na začetku prve vožnje, ki se zapiše na vložku, — na koncu zadnje vožnje, ki se zapiše na vložku, — če zamenja vozilo med delovnim dnem (stanje števca v vozilu, ki mu je bilo dodeljeno, in stanje števca v vozilu, ki mu bo dodeljeno);

(e) čas vsake zamenjave vozila.

▼M6

5a. Voznik vnese v tahograf v skladu s Prilogo I(B) oznake držav, v katerih začne in konča svoje dnevno delo. Država članica pa lahko zahteva, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze znotraj njenega ozemlja, doda oznaki države podrobnejše geografske podatke, če je država članica o njih uradno obvestila Komisijo pred 1. aprilom 1998 in jih je manj kot 20.

Gornje vnose podatkov izvede voznik in so lahko popolnoma ročni, ali če je tahograf povezan s satelitskim sledilnim sistemom, samodejni.

▼B

6. ►M6 Tahograf, opredeljen v Prilogi I ◄ mora biti konstruirana tako, da je pooblaščenim inšpektorjem po potrebi po odprtju naprave omogočeno odčitavanje zapisa za zadnjih devet ur pred kontrolnim pregledom, pri čemer se vložek ne sme trajno deformirati, poškodovati ali umazati.

Poleg tega mora biti naprava konstruirana tako, da je brez odpiranja ohišja mogoče preveriti, če zapisovanje poteka.

▼M11

7.

(a) Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I, mora voznik na zahtevo inšpektorja predložiti: (i) tahografske vložke za tekoči teden in tiste, ki jih je voznik uporabljal v predhodnih 15 dneh; (ii) voznikovo kartico, če jo ima; in (iii) vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem tednu in v predhodnih 15 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (ES) št. 561/2006. Vendar pa po 1. januarju 2008 časovna obdobja iz (i) in (iii) pokrivajo tekoči dan in predhodnih 28 dni.

(b) Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo IB, mora voznik na zahtevo inšpektorja predložiti: (i) voznikovo kartico, katere imetnik je; (ii) vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem tednu in v predhodnih 15 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (ES) št. 561/2006; in (iii) tahografske vložke, ki ustrezajo istemu obdobju, kot je obdobje iz prejšnjega pododstavka, v katerem je vozil vozilo z vgrajenim tahografom v skladu s Prilogo I. Vendar pa po 1. januarju 2008 časovna obdobja iz (ii) pokrivajo tekoči dan in predhodnih 28 dni.

(c) Pooblaščeni inšpektor lahko skladnost z Uredbo (ES) št. 561/2006 preveri z analizo tahografskih vložkov, z analizo prikazanih ali izpisanih podatkov, ki jih je tahograf zapisal, ali z analizo voznikove kartice ali, če te ni, z analizo katerega koli drugega spremnega dokumenta, ki utemeljuje neskladnost z eno izmed določb, kot so tiste, navedene v členu 16(2) in (3).

▼M6

8. Podatke, ki so zapisani na tahografskem vložku, shranjeni v tahografu ali na vozniški kartici, ali tahografske izpise, opredeljene v Prilogi I(B), je prepovedano ponarejati, zatajiti ali uničiti. Isto velja za vsako zlorabo tahografa, tahografskega vložka ali vozniške kartice, ki bi lahko imela za posledico ponarejanje, zatajitev ali uničenje podatkov in/ali izpisanih informacij. Na vozilu ne sme biti nobene naprave, ki bi jo bilo mogoče uporabiti v ta namen.

▼B

Člen 16

1. V primeru okvare ali nepravilnega delovanja tahografa mora delodajalec pri pooblaščenem serviserju ali v pooblaščeni servisni delavnici zagotoviti popravilo takoj, ko je to mogoče.

Če se vozilo ne more vrniti v bazo v enem tednu po okvari ali po ugotovitvi nepravilnega delovanja, se popravilo opravi na poti.

Z ukrepi, ki jih sprejmejo države članice skladno s členom 19, lahko pristojni organi prepovedo uporabo vozila v primerih, ko okvara ali nepravilno delovanje ni bilo odpravljeno, kot določajo prejšnji pododstavki.

▼M6

2. Medtem ko je tahograf neuporaben ali deluje napačno, voznik na tahografski vložek ali vložke ali na začasni vložek, dodan tahografskemu vložku ali vozniški kartici, na katerega vnese podatke, ki omogočajo njegovo identifikacijo (številko vozniške kartice in/ali ime in/ali številko vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom, označi vse informacije za različna časovna obdobja, ki jih tahograf ni več pravilno zapisal ali izpisal.

Če je vozniška kartica poškodovana, ne deluje pravilno ali je izgubljena ali ukradena, voznik na koncu takšne vožnje izpiše podatke, nanašajoče se na časovna obdobja, ki jih je zapisal tahograf, in označi na tem dokumentu podrobnosti, ki omogočajo njegovo identifikacijo (številko vozniške kartice in/ali ime in/ali številko vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom.

▼M6

3. Če je vozniška kartica poškodovana ali ne deluje pravilno, jo voznik vrne pristojnemu organu države članice, v kateri ima običajno prebivališče. V zvezi s tatvino vozniške kartice se poda uradna prijava pristojnim organom države, v kateri je do tatvine prišlo.

Izguba vozniške kartice se z uradno izjavo sporoči pristojnim organom države, ki je kartico izdala, in pristojnim organom države članice običajnega prebivališča, če sta različni.

Voznik lahko nadaljuje vožnjo brez vozniške kartice največ 15 koledarskih dni, ali kadar je to potrebno za vrnitev vozila v njegove poslovne prostore, daljše obdobje, če lahko dokaže nezmožnost predložitve oziroma uporabe kartice med tem obdobjem.

Če so organi države članice, v kateri ima voznik običajno prebivališče, različni od organov, ki so kartico izdali, in če so ti zaprošeni, da to vozniško kartico podaljšajo, nadomestijo ali zamenjajo, natančno obvestijo organe, ki so izdali staro kartico, o razlogih za njeno podaljšanje, nadomestitev ali zamenjavo.

▼B







POGLAVJE V

Končne določbe

▼M6

Člen 17

1. Spremembe, potrebne za prilagoditev prilog tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18.

2. Tehnične specifikacije, ki se nanašajo na naslednje oddelke Priloge I(B), se sprejmejo čimprej in po možnosti pred 1. julijem 1998 po istem postopku:

(a) Poglavje II — (d)17.: — prikazovanje in izpisovanje napak tahografa, — (d)18.: — prikazovanje in izpisovanje napak vozniške kartice, — (d)21.: — prikazovanje in izpisovanje zbirnih poročil;

(b) Poglavje III — (a)6.3: — standardi za zaščito elektronskih naprav vozila pred električnimi motnjami in magnetnimi polji, — (a)6.5: — zaščita (varnost) celotnega sistema, — (c)1.: — opozorilni signali, ki kažejo na notranjo okvaro tahografa, — (c)5.: — oblika opozoril, — (f): — največje dopustno odstopanje;

(c) Poglavje IV, A: — 4.: — standardi, — 5.: — varnost, vključno z zaščito podatkov, — 6.: — temperaturni razpon, — 8.: — električne značilnosti, — 9.: — logična struktura vozniške kartice, — 10.: — funkcije in ukazi, — 11.: — osnovne datoteke; in poglavje IV, B;

(d) in Poglavje V: tiskalnik in standardni izpisi.

▼M9

Člen 18

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 9 ), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 19

1. Države članice pravočasno in po posvetovanju s Komisijo sprejmejo zakone in druge predpise, ki so nujni za izvajanje te uredbe.

Taki ukrepi med drugim vključujejo reorganizacijo, postopek in mehanizme za izvajanje kontrolnih pregledov skladnosti ter kazni v primeru kršitev.

2. Države članice si medsebojno pomagajo pri uporabi te uredbe in nadzoru uporabe.

3. V okviru te medsebojne pomoči si pristojni organi držav članic redno sporočajo podatke, ki so na voljo, glede:

— kršitev te uredbe, ki jih zagrešijo nerezidenti, in naloženih kazni za take kršitve,

— kazni, ki jih države članice naložijo svojim državljanom, ki so take kršitve zagrešili v drugih državah članicah.

Člen 20

Uredba EGS 1463/70 se razveljavi.

Vendar se člen 3(1) omenjene uredbe uporablja za vozila in voznike v mednarodnih linijskih prevozih potnikov do 31. decembra 1989, če vozila za take prevoze niso opremljena z tahografom, ki se uporablja skladno s to uredbo.

▼M2

Člen 20a

Ta uredba se do 1. januarja 1991 ne uporablja za vozila, ki so bila pred tem datumom registrirana na ozemlju nekdanje Nemške demokratične republike.

Ta uredba se do 1. januarja 1993 ne uporablja za vozila, ki opravljajo samo notranje prevoze na ozemlju Zvezne Republike Nemčije. Vendar se ta uredba uporablja od dneva začetka njene veljavnosti za vozila, ki prevažajo nevarne snovi.

▼B

Člen 21

Ta uredba začne veljati 29. septembra 1986.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

ZAHTEVE GLEDE KONSTRUKCIJE, PRESKUŠANJA, VGRADNJE IN KONTROLNIH PREGLEDOV

I. OPREDELITVE IZRAZOV

V tej prilogi imajo izrazi naslednji pomen:

(a) tahograf (nadzorna naprava): naprava, ki se vgradi v cestna vozila za avtomatski ali polavtomatski prikaz in zapis podatkov o gibanju vozil in določenih obdobjih dela njihovih voznikov;

(b) tahografski vložek: vložek za zapis in shranitev zapisanih podatkov, ki se vstavi v tahograf in na katerega njegovi pisalni mehanizmi zapisujejo potrebne informacije;

(c) konstanta tahografa: število, ki označuje vrednost potrebnega vhodnega signala za prikaz in zapis prevožene razdalje enega kilometra; ta konstanta mora biti izražena v obratih na kilometer (k =…obr/km) ali v impulzih na kilometer (k = …imp/km);

(d) koeficient vozila: število, ki označuje vrednost izhodnega signala, ki ga odda tisti del vozila, ki vozilo povezuje s tahografom (spojna os menjalnika hitrosti ali kolesna os vozila), ko vozilo prevozi razdaljo enega kilometra, ki se meri pod standardnimi pogoji preskušanja (glej točko 4 poglavja VI te priloge); koeficient je naveden v obratih na kilometer (k = …obr/km) ali v impulzih na kilometer (k = …imp/km);

(e) dejanski obseg kolesnih pnevmatik: povprečje razdalj, ki jih vsako od pogonskih koles prevozi med popolnim obratom. Meritev teh razdalj se izvede pod standardnimi pogoji preskušanja (glej točko 4 poglavja VI te priloge) in izrazi v (l =…mm)

II. SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE TAHOGRAFA (NADZORNE NAPRAVE)

Tahograf mora zagotoviti zapis teh elementov:

1. razdalje, ki jo vozilo prevozi;

2. hitrosti vozila;

3. časa vožnje;

4. časa drugih delovnih opravil ali razpoložljivosti za delo;

5. delovnega odmora in časa dnevnega počitka;

6. odpiranje ohišja, v katerem je tahografski vložek;

▼M1

7. za elektronske tahografe, tj. tahografe, ki dobivajo električne signale od zaznaval za prevoženo razdaljo in hitrost, vsako prekinitev električnega napajanja tahografa (razen osvetlitve), napajanja na zaznavalu za prevoženo razdaljo in hitrost ter vsako prekinitev na signalnem vodniku zaznavala za prevoženo razdaljo in hitrost, ki je daljša od 100 milisekund.

▼B

Za vozila, ki jih uporabljata dva voznika, mora tahograf omogočiti hkratno, vendar razločno zapisovanje časa iz točk 3, 4 in 5 na dveh različnih vložkih.

III. ZAHTEVE GLEDE KONSTRUKCIJE TAHOGRAFA

(a) Splošno

1. Tahograf mora obvezno imeti naslednje mehanizme: 1.1 Kazalnike: — prevožene razdalje (merilnik razdalje) — hitrosti (merilnik hitrosti) — časa (merilnik časa, ura) 1.2 Zapisovalnike: — zapisovalnik prevožene razdalje — zapisovalnik hitrosti — en zapisovalnik časa ali več takih zapisovalnikov, ki izpolnjujejo zahteve iz Poglavja III(c)4. ▼M1 1.3 Evidentirna naprava, s katero se na tahografskem vložku ločeno zapisuje: — vsako odpiranje ohišja z vložkom, — za elektronski tahograf, kakor je opredeljen v točki 7 poglavja II, vsaka prekinitev električnega napajanja tahografa (razen osvetlitve), ki je daljša od 100 milisekund, najpozneje takrat, ko se napajanje ponovno vklopi, — za elektronski tahograf, kakor je opredeljen v točki 7 poglavja II, vsaka prekinitev napajanja na zaznavalu za prevoženo razdaljo in hitrost ter vsako prekinitev na signalnem vodniku zaznavala za prevoženo razdaljo in hitrost, ki je daljša od 100 milisekund. ▼B

2. Morebitna prisotnost dodatnih mehanizmov v tahografu, ki niso navedeni v tem seznamu, ne sme motiti pravilnega delovanja obvezno predpisanih mehanizmov in ne ovirati odčitavanja teh mehanizmov. Za odobritev tipa je treba tahograf predložiti skupaj z morebitnimi dodatnimi mehanizmi.

3. Materiali 3.1 Vsi sestavni deli tahografa morajo biti narejeni iz dovolj stabilnih, mehansko odpornih materialov s stabilnimi elektromagnetnimi značilnostmi. 3.2 Vsako spremembo v sestavnih delih tahografa ali naravi uporabljenih materialov za njeno proizvodnjo mora pred uporabo odobriti pristojni organ, ki je odobril tip tahografa.

4. Merjenje prevožene razdalje Prevožene razdalje se lahko merijo in zapisujejo: — med gibanjem vozila naprej in nazaj ali — samo med gibanjem vozila naprej. Morebitni zapis manevriranja med vzvratno vožnjo vozila ne sme vplivati na jasnost in natančnost drugih zapisov.

5. Merjenje hitrosti 5.1 Razpon merjenja hitrosti je določen v certifikatu o odobritvi tipa. 5.2 Lastna frekvenca in dušenje tahografa morata biti taka, da kazalniki in zapisovalniki hitrosti lahko v razponu merjenja sledijo spremembam pospeškov do 2 m/s2 v mejah sprejetih odstopanj.

6. Merjenje časa (ura) 6.1 Komanda mehanizma za nastavitev ure mora biti v ohišju, kjer je tahografski vložek, na katerega se vsako odpiranje tega ohišja avtomatsko zapiše. 6.2 Če mehanizem za pomikanje tahografskega vložka upravlja ura, mora njeno pravilno delovanje po popolnem navitju vsaj za 10 % presegati najdaljši čas zapisovanja, ki ustreza največji možni količini vložkov v tahografu.

7. Osvetlitev in zaščita 7.1 Kazalniki tahografa morajo imeti nezaslepljujočo osvetlitev. .2 Vsi notranji deli opreme morajo biti za normalne pogoje uporabe zaščiteni pred vlago in prahom. Med drugim naj bodo varovani tudi pred posegi z ohišjem, ki ga je mogoče zapečatiti.

(b) Kazalniki tahografa

1. Kazalnik prevožene razdalje (merilnik prevožene razdalje)

1.1 Najnižja vrednost na lestvici za prevoženo razdaljo mora biti 0,1 kilometra. Oznake za razdaljo sto metrov se morajo jasno razločevati od oznak za polne kilometre.

1.2 Oznake na merilniku prevožene razdalje naj bodo jasno čitljive z vidno višino vsaj 4 mm.

1.3 Merilnik prevožene razdalje mora imeti zmogljivost zapisa najmanj do 99999,9 km.

2. Merilniki hitrosti

2.1 Skala hitrosti mora imeti v razponu merjenja enakomerne razdelke, ki naraščajo po 1, 2, 5 ali 10 kilometrov na uro. Vrednost med posameznimi razdelki na skali hitrosti (med dvema zaporednima oznakama) ne sme presegati 10 % največje hitrosti, prikazane na skali.

2.2 Številčno označevanje zunaj razpona merjenja ni potrebno.

2.3 Dolžina vsakega presledka na skali, ki predstavljao 10 kilometrov razlike v hitrosti na uro, ne sme biti krajša od 10 mm.

2.4 Pri kazalčnem merilniku hitrosti razdalja med kazalcem in čelno stranjo merilnika ne sme presegati 3 mm.

3. Merilnik časa (ura)

Merilnik časa mora biti viden z zunanje strani tahografa, odčitavanje mora biti jasno, enostavno in nedvoumno.

(c) Zapisovalniki tahografa

1. Splošno

1.1 Vsak tahograf, ne glede na obliko tahografskega vložka (trak ali disk), mora imeti oznako, ki omogoča pravilno vstavitev tahografskega vložka tako, da se pokrivata čas, prikazan na uri, in časovna oznaka na vložku.

1.2 Mehanizem za pomikanje tahografskega vložka mora zagotoviti njegovo prosto pomikanje, prosto vstavljanje in odstranjevanje.

1.3 Mehanizem za pomikanje tahografskih vložkov v obliki diska mora regulirati urni mehanizem. V tem primeru bo krožno pomikanje vložka neprekinjeno in enakomerno, z najmanjšo hitrostjo sedem milimetrov na uro (7 mm/h), merjeno na notranjem robu obroča, ki omejuje področje zapisa hitrosti. Če mehanizem za pomikanje tahografskih vložkov v obliki traku regulira urni mehanizem, mora biti hitrost premočrtnega pomikanja najmanj 10 milimetrov na uro (10 mm/h).

1.4 Zapisi prevožene razdalje, hitrosti vozila in vsakega odpiranja ohišja tahografa, kjer so tahografski vložki, morajo biti avtomatski.

2. Zapisovanje prevožene razdalje

2.1 Vsak kilometer prevožene razdalje se mora na ustrezni koordinati izpisati v razdalji najmanj 1mm.

2.2 Tudi pri hitrostih, ki se gibajo v zgornji meji merjenja hitrosti, mora biti zapis prevožene razdalje še vedno jasno čitljiv.

3. Zapisovanje hitrosti

3.1 Ne glede na obliko tahografskega vložka se mora zapisovalna igla normalno premikati premočrtno in navpično na smer pomikanja vložka. Vendar je dovoljeno tudi krivuljasto premikanje zapisovalne igle, če so izpolnjeni naslednji pogoji: — zapis z iglo je navpičen na povprečni obod (če so vložki v obliki diska) ali na os področja, namenjenega zapisu hitrosti (če so vložki v obliki traku), — razmerje med polmerom krivulje sledi, ki jo začrta zapisovalna igla in širino prostora, ki je namenjen zapisu hitrosti ne sme biti manjše od 2,4: 1 ne glede na obliko tahografskega vložka, — oznake na časovni skali morajo prehajati prek področja zapisa v krivulji istega polmera kot ga ima sled, zarisana z zapisovalno iglo. Presledki med oznakami na časovni skali naj predstavljajo največ čas ene ure.

3.2 Vsaka sprememba hitrosti za 10 kilometrov na uro (10 km/h) mora biti na zapisu označena s premikom za najmanj 1,5 milimetrov na ustrezni koordinati.

4. Zapisovanje časa

▼M1

4.1 Tahograf mora biti zasnovan tako, da se čas vožnje zapisuje vedno samodejno in da je po potrebi mogoče z uporabo preklopne naprave ločeno zapisovati še druga časovna obdobja, navedena v členu 15(3), druga alinea (b), (c) in (d) Uredbe.

▼B

4.2 Iz značilnosti sledi, njihovih relativnih položajev in, če je to potrebno, iz oznak, navedenih v členu 15 te uredbe, mora biti mogoče jasno razlikovanje med različnimi časovnimi obdobji. Različna časovna obdobja se morajo na zapisu razločevati po različni debelini njihovih sledi ali na drug način, ki je najmanj enako učinkovit glede čitljivosti in razlage zapisa.

4.3 Če vozilo uporablja posadka, sestavljena iz več voznikov, morajo biti zapisi iz točke 4.1. na dveh različnih tahografskih vložkih, pri čemer vsak voznik dobi enega. V tem primeru mora različne vložke pomikati bodisi en sam mehanizem bodisi ga morajo pomikati ločeni sinhronizirani mehanizmi.

(d) Naprava za zapiranje

1. Ohišje, v katerem je tahografski vložek ali so tahografski vložki in stikalo mehanizma za nastavitev ure, mora biti opremljeno s ključavnico.

2. Vsako odpiranje ohišja, v katerem so tahografski vložek ali vložki in stikalo mehanizma za nastavitev ure, se mora avtomatsko označiti na tahografskem vložku ali vložkih.

(e) Napisi

1. Na številčnici naprave morajo biti naslednji napisi: — ob številki, ki jo kaže merilnik prevožene razdalje, mora biti zapisana enota za merjenje razdalje v „km“, — ob skali hitrosti oznaka „km/h“, — področje merjenja merilnika hitrosti v obliki „Vmin … km/h, Vmax … km/h“. Ta napis ni potreben, če je to označeno že na napisni ploščici tahografa. Vendar te zahteve ne veljajo za tahografe, ki so bili odobreni pred 10. avgustom 1970.

2. Na napisni ploščici, ki mora biti vgrajena v tahograf, morajo biti naslednje navedbe, ki morajo biti na montirani napravi vidne: — ime in naslov proizvajalca naprave, — številka proizvajalca in leto izdelave, — odobritev z znakom za tip tahografa — konstanta tahografa v obliki „k = … obr/km“ ali „k = … imp/km“, — neobvezno razpon merjenja hitrosti v obliki, kot jo navaja točka 1, — če občutljivost instrumenta na nagnjenost pod kotom lahko vpliva na zapis podatkov nad dovoljenimi vrednostmi, se dovoljeni kot nagnjenosti izrazi tako, da: — — a predstavlja kot nagnjenosti, ki se izmeri z vodoravnega položaja sprednje strani naprave (ki gleda navzgor), na katerega je instrument umerjen, β in γ sta največji vrednosti dovoljenega odstopanja navzgor in navzdol glede na kot α.

(f) Največja dovoljena odstopanja vrednosti (za merilnike in zapisovalnike)

1. Na preskusnem valju pred montažo: (a) prevožena razdalja: odstopanje ± 1 % od dejanske razdalje pri razdalji najmanj en kilometer; (b) hitrost: odstopanje ± 3 km/h od dejanske hitrosti; (c) čas: odstopanje ± 2 min. na dan in največ 10 min. na sedem dni, če čas urnega teka po navitju ni krajši od tega časa.

2. Ob montaži: (a) prevožena razdalja: odstopanje ± 2 % od dejanske razdalje pri razdalji najmanj en kilometer; (b) hitrost: odstopanje ± 4 km/h od dejanske hitrosti; (c) čas: odstopanje ± 2 min. na dan ali ± 10 min. na sedem dni.

3. Med uporabo: (a) prevožena razdalja: odstopanje ± 4 % od dejanske razdalje pri razdalji najmanj en kilometer; (b) hitrost: odstopanje ± 6 km/h od dejanske hitrosti; (c) čas: odstopanje ± 2 minuti na dan ali ± 10 minut na sedem dni.

4. Največja dovoljena odstopanja vrednosti iz točk 1., 2. in 3. veljajo za temperature od 0 °C do 40 °C, pri čemer se temperatura meri v neposredni bližini tahografa.

5. Največja dovoljena odstopanja iz točk 2. in 3. veljajo za merjenje pod pogoji, ki so določeni v 6. poglavju.

IV. TAHOGRAFSKI VLOŽKI

(a) Splošno

1. Tahografski vložki morajo biti take kakovosti, da ne motijo normalnega delovanja tahografa in da so zapisi na njih neizbrisni, lahko čitljivi in razpoznavni. V normalnih pogojih vlažnosti in temperature morajo ohraniti svoje dimenzije in vse na njih posnete zapise. Poleg tega mora biti nanje mogoče zapisovati podatke iz člena 15(5) te uredbe, ne da bi se poškodovalo ali vplivalo na čitljivost zapisov. V normalnih pogojih hranjenja morajo ostati zapisi jasno čitljivi najmanj eno leto.

2. Najmanjša zmogljivost zapisa na tahografskih vložkih mora biti 24 ur, ne glede na njihovo obliko. Če je povezanih več tahografskih diskov (kolutov), da bi povečali zmogljivost nepretrganega zapisovanja brez posredovanja osebja, morajo biti povezave med njimi narejene tako, da ne prihaja do prekinitev ali prekrivanja zapisov na mestih, kjer zapisi prehajajo iz enega diska na drugega.

(b) Področja zapisa in njihove lestvice

1. Tahografski vložki imajo naslednja področja zapisa: — področje, izključno namenjeno oznakam, ki se nanašajo na hitrost, — področje, izključno namenjeno oznakam, ki se nanašajo na prevoženo razdaljo, — eno področje ali več področij, namenjeno oznakam za čas vožnje, čas opravljanja drugih delovnih opravil in razpoložljivosti, čas odmorov in čas dnevnega počitka voznikov.

2. Področje za zapis hitrosti mora imeti skalo z razdelki po 20 kilometrov na uro ali manj. Na skali mora biti ustrezna hitrost označena s številkami. Oznaka „km/h“ mora biti na tem področju označena najmanj enkrat. Zadnja oznaka na skali mora ustrezati zgornji meji razpona merjenja.

3. Področje za zapis prevožene razdalje mora biti označeno tako, da je brez težav mogoče odčitati število prevoženih kilometrov.

4. Področje ali področja za zapis časovnih obdobij iz točke 1., mora(jo) biti označena tako, da je mogoče jasno razločevati med različnimi časovnimi obdobji.

(c) Podatki, ki morajo biti natisnjeni na tahografskem vložku

Vsak vložek mora, v natisnjeni obliki, vsebovati naslednje informacije:

— ime in naslov ali trgovsko ime proizvajalca,

— odobritev vzorca tahografskega vložka z znakom,

— odobritev vzorca ali vzorcev tahografov, v katerih se vložek lahko uporablja, z znakom,

— zgornja meja razpona merjenja hitrosti v kilometrih na uro.

Kot dodatna minimalna zahteva mora biti na vsakem vložku natisnjena vsaj ena časovna skala s takimi razdelki, da je mogoče direktno odčitavanje časovnih presledkov po petnajst minut in hkrati preprosto določanje časovnih presledkov po pet minut.

(d) Prostor za ročno vpisovanje podatkov

Na vložkih mora biti predvideno dovolj prostora, da lahko voznik vpiše najmanj naslednje podatke:

— priimek in ime voznika,

— datum in kraj začetka in konca uporabe vložka,

— registrska številka vozila ali registrske številke vozil, ki ga (jih) vozi voznik med uporabo vložka,

— odčitki s kilometrskega števca v vozilu ali vozilih, ki jih vozi voznik med uporabo vložka,

— čas zamenjave vozila.

V. VGRADNJA TAHOGRAFA

1. Tahografi morajo biti vgrajeni v vozilih na takem mestu, da voznik s svojega sedeža zlahka nadzoruje merilnik hitrosti, merilnik prevožene razdalje in merilnik časa, hkrati pa morajo biti vsi deli teh instrumentov, vključno njihovi prenosni deli, zaščiteni pred naključnimi poškodbami.

2. Omogočeno mora biti prilagajanje konstante tahografa koeficientu vozila s pomočjo ustrezne naprave - pretvornika. Vozila z dvema razmerjema ali več razmerji zadnjih osi morajo biti opremljena s preklopno napravo, s katero je možno avtomatsko uskladiti ta razmerja z razmerjem, za katerega je bil tahograf prilagojen vozilu.

3. Po kontrolnem pregledu ob prvi vgradnji tahografa se ob napravo ali na napravo pritrdi napisna ploščica v obliki nalepke tako, da je dobro vidna. Po vsakem posegu pooblaščenega serviserja ali servisne delavnice, ki zahteva spremembo v nastavitvi same vgradnje, je treba prilepiti novo napisno ploščico, ki nadomešča prejšnjo. Na napisni ploščici morajo biti vsaj naslednje navedbe: — ime, naslov ali trgovsko ime pooblaščenega serviserja ali servisne delavnice, — koeficient vozila, v obliki „w = … obr/km“ ali „w = … imp/km“, — dejanski obseg kolesnih pnevmatik v obliki „1 = … mm“, — datumi določitve koeficienta vozila in meritve dejanskega obsega koles.

4. Zapečatenje Zapečateni morajo biti naslednji deli: (a) napisna ploščica tahografa v obliki nalepke, razen če je pritrjena tako, da je ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem uničile oznake na njej; (b) oba dela povezave med tahografom in vozilom; (c) adapter sam in točka vklopa v tokokrog; (d) preklopni mehanizem za vozila z dvema razmerjema ali več razmerji osi; (e) povezave, ki pretvornik in preklopni mehanizem povezujejo z drugimi deli tahografa; (f) ohišja, ki so predvidena po Poglavju III(a)7.2; ▼M3 (g) vsako ohišje, ki omogoča dostop do naprave za prilagoditev konstante tahografa karakterističnemu koeficientu vozila. ▼B V posebnih primerih se lahko ob odobritvi tipa tahografa predvidijo še drugi pečati, v certifikatu o odobritvi tipa pa je treba navesti mesto teh pečatov. ►M3 Pečati, navedeni v (b) in (c) in (e), se lahko odstranijo: — v nujnih primerih, — da se vgradi, naravna ali popravi naprava za omejevanje hitrosti ali katera koli druga naprava, ki prispeva k varnosti v cestnem prometu, če tahograf še naprej deluje zanesljivo in pravilno ter ga pooblaščeni serviser ali servisna delavnica ponovno zapečati takoj po namestitvi naprave za omejevanje hitrosti ali katere koli druge naprave, ki prispeva k varnosti v cestnem prometu, ali v sedmih dneh v drugih primerih. ◄ Vsako odpiranje pečatov je treba pisno utemeljiti z navedbo razlogov. Ta utemeljitev mora biti pripravljena in na voljo pristojnemu organu.

▼M4

5. Kabli, ki povezujejo tahograf z oddajnikom, morajo biti zaščiteni z neprekinjenim, s plastiko prevlečenim in pred rjo zaščitenim jeklenim plaščem z zavihanimi konci, razen če je z drugimi sredstvi zagotovljena enakovredna zaščita pred zlorabo (npr. z elektronskim nadzorom, kot je kodiranje signalov), ki je sposobna odkriti prisotnost vsake naprave, nepotrebne za pravilno delovanje tahografa, in katere namen je preprečiti natančno delovanje tahografa s povzročitvijo kratkega stika ali prekinitvijo ali s spremembo elektronskih podatkov zaznavala za prevoženo razdaljo in hitrost. Za neprekinjenega v smislu te uredbe se šteje spoj, ki ga sestavljajo zapečateni priključki. Prej omenjeni elektronski nadzor se lahko zamenja z elektronsko kontrolo, ki zagotavlja, da je tahograf sposoben zapisati vsako gibanje vozila neodvisno od signala zaznavala za prevoženo razdaljo in hitrost. ▼M5 Za namene uporabe te točke so vozila M 1 in N 1 vozila, opredeljena v Delu A Priloge II k Direktivi Sveta 70/156/EGS ( 10 ). Za tista vozila, ki so opremljena s tahografi skladno z uredbo in zanje ni predvidena namestitev armiranega kabla med zazanvala razdalje in hitrosti ter tahografom, se pretvornik namesti čim bližje zazanavalom razdalje in hitrosti. Armirani kabel se namesti od pretvornika do tahografa.

▼B

VI. KONTROLNI IN INŠPEKCIJSKI PREGLEDI

Države članice imenujejo organe, ki izvajajo kontrolne in inšpekcijske preglede.

1. Certifikacija novih ali popravljenih instrumentov

Pravilno delovanje vsakega posameznega tahografa, novega ali popravljenega, točnost njegovih oznak in zapisov v mejah, določenih v Poglavju III(f)1, se certificira z zapečatenjem v skladu s Poglavjem V(f)4.

V ta namen lahko države članice uvedejo začetno preverjanje, ki vključuje kontrolni pregled in potrditev skladnosti nove ali popravljene naprave z odobrenim tipom vzorca in/ali z zahtevami te uredbe in njenih prilog, ali za certifikacijo pooblastijo proizvajalce oz. njihove pooblaščene zastopnike.

2. Vgradnja

Pri vgradnji v vozilo morajo naprava in celotna oprema izpolnjevati določbe o največjih dovoljenih odstopanjih iz poglavja III(f)2.

Kontrolne preskuse opravljajo pooblaščeni serviser ali servisna delavnica na lastno odgovornost.

3. Občasni kontrolni pregledi

(a) Občasni kontrolni pregledi tahografov, vgrajenih v vozila, se izvajajo najmanj vsaki dve leti in se lahko izvedejo ob tehničnem pregledu vozil. Ti kontrolni pregledi vključujejo pregled: — pravilnega delovanja tahografa, — opremljenosti z znakom za odobritev tipa, ki ga mora imeti tahograf, — namestitve napisne ploščice tahografa v obliki nalepke, — nepoškodovanosti pečatov na napravi in drugih delih opreme, — dejanskega obsega kolesnih pnevmatik.

(b) Kontrolni pregled upoštevanja skladnosti z določbo Poglavja III (f) 3 o največjih dovoljenih odstopanjih med uporabo mora biti opravljen vsaj enkrat na šest let, čeprav posamezne države članice lahko določijo krajši časovni presledek za vozila, ki so registrirana na njihovem ozemlju. Ob tem kontrolnem pregledu je treba obvezno zamenjati napisno ploščico v obliki nalepke.

4. Ugotavljanje napak

Napake pri vgradnji in med uporabo se ugotavljajo pod naslednjimi pogoji, ki se štejejo za standardne pogoje preizkušanja:

— prazno vozilo v normalnem teku,

— pritisk v pnevmatikah v skladu z navodili proizvajalca,

— obraba pnevmatik v zakonsko dovoljenih mejah,

— gibanje vozila: vozilo se mora z lastnim pogonom premikati v ravni črti, na ravni površini, s hitrostjo 50 ± 5 km/h. Preskus se lahko izvede tudi na ustreznem preskusnem valju hitrosti, pod pogojem, da je natančnost primerljiva.

▼M8









PRILOGA I B

ZAHTEVE GLEDE IZDELAVE, PRESKUŠANJA, NAMESTITVE IN KONTROLE

VSEBINA I. OPREDELITVE POJMOV … II. SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE ZAPISOVALNE NAPRAVE … 1. Splošne značilnosti… 2. Funkcije … 3. Režimi delovanja … 4. Varnost … III. ZAHTEVE GLEDE IZDELAVE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA ZAPISOVALNO NAPRAVO… 1. Spremljanje vstavljanja in izvlačenja kartic… 2. Merjenje hitrosti in razdalj … 2.1 Merjenje prevožene razdalje … 2.2 Merjenje hitrosti … 3. Merjenje časa … 4. Spremljanje voznikovih dejavnosti … 5. Spremljanje stanja vožnje … 6. Voznikovi ročni vnosi … 6.1 Vnos krajev, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo … 6.2 Ročni vnos voznikovih dejavnosti … 6.3 Vnos posebnih stanj … 7. Upravljanje blokad s strani podjetja… 8. Spremljanje nadzornih dejavnosti… 9. Zaznavanje dogodkov in/ali napak … 9.1 Dogodek „vstavitev neveljavne kartice“ … 9.2 Dogodek „navzkrižje med karticami“ … 9.3 Dogodek „časovno prekrivanje“ … 9.4 Dogodek„vožnja brez ustrezne kartice“ … 9.5 Dogodek „vstavitev kartice med vožnjo“ … 9.6 Dogodek „zadnja seja s kartico nepravilno zaključena“ … 9.7 Dogodek „prekoračitev hitrosti“ … 9.8 Dogodek „izpad napajanja“ … 9.9 Dogodek „napaka v podatkih o gibanju“ … 9.10 Dogodek „poskus kršenja varnosti“ … 9.11 Napaka „kartica“ … 9.12 Napaka „zapisovalna naprava“ … 10. Vgrajeni preskusi in preskusi lastnega delovanja … 11. Branje iz pomnilnika podatkov … 12. Zapisovanje in hranjenje podatkov v pomnilniku podatkov … 12.1 Identifikacijski podatki naprave … 12.1.1 Identifikacijski podatki enote na vozilu … 12.1.2 Identifikacijski podatki zaznavala gibanja … 12.2 Varnostni elementi … 12.3 Podatki o vstavljanju in izvlačenju voznikove kartice … 12.4 Podatki o voznikovih dejavnostih … 12.5 Kraji, v katerih se dnevne delovne izmene začenjajo in/ali končajo … 12.6 Podatki števca prevožene poti … 12.7 Podrobni podatki o hitrosti … 12.8 Podatki o dogodkih … 12.9 Podatki o napakah … 12.10 Kalibracijski podatki … 12.11 Podatki o nastavljanju časa … 12.12 Podatki o nadzornih dejavnostih … 12.13 Podatki o blokadah s strani podjetja … 12.14 Podatki o prenosih podatkov v naprave … 12.15 Podatki o posebnih stanjih … 13. Branje s tahografskih kartic … 14. Zapisovanje in hranjenje podatkov na tahografskih karticah … 15. Prikazovanje … 15.1 Privzeti prikaz … 15.2 Opozorilni prikaz … 15.3 Dostop do menijev … 15.4 Drugi prikazi … 16. Tiskanje … 17. Opozorila … 18. Prenos podatkov na zunanje medije … 19. Iznos podatkov na dodatne zunanje naprave … 20. Kalibriranje … 21. Nastavljanje časa … 22. Delovne karakteristike … 23. Gradiva … 24. Oznake … IV. ZAHTEVE GLEDE IZDELAVE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA TAHOGRAFSKE KARTICE … 1. Vidni podatki … 2. Varnost … 3. Standardi … 4. Okoljske in električne tehnične zahteve … 5. Hranjenje podatkov … 5.1 Identifikacijski podatki kartice in varnostni podatki … 5.1.1 Identifikacija aplikacije … 5.1.2 Identifikacija čipa … 5.1.3 Identifikacija kartice s tiskanim vezjem … 5.1.4 Varnostni elementi … 5.2 Voznikova kartica … 5.2.1 Identifikacija kartice … 5.2.2 Identifikacija imetnika kartice … 5.2.3 Podatki o vozniškem dovoljenju … 5.2.4 Podatki o uporabljanih vozilih … 5.2.5 Podatki o voznikovih dejavnostih … 5.2.6 Kraji, v katerih se dnevne delovne izmene začenjajo in/ali končajo … 5.2.7 Podatki o dogodkih … 5.2.8 Podatki o napakah … 5.2.9 Podatki o nadzornih dejavnostih … 5.2.10 Podatki o sejah s kartico … 5.2.11 Podatki o posebnih stanjih … 5.3 Delavniška kartica … 5.3.1 Varnostni elementi … 5.3.2 Identifikacija kartice … 5.3.3 Identifikacija imetnika kartice … 5.3.4 Podatki o uporabljanih vozilih … 5.3.5 Podatki o voznikovih dejavnostih … 5.3.6 Podatki o začetkih in/ali zaključkih dnevnih delovnih izmen … 5.3.7 Podatki o dogodkih in napakah … 5.3.8 Podatki o nadzornih dejavnostih … 5.3.9 Podatki o kalibriranju in nastavljanju časa … 5.3.10 Podatki o posebnih stanjih … 5.4 Nadzorna kartica … 5.4.1 Identifikacija kartice … 5.4.2 Identifikacija imetnika kartice … 5.4.3 Podatki o nadzornih dejavnostih … 5.5 Kartica podjetja … 5.5.1 Identifikacija kartice … 5.5.2 Identifikacija imetnika kartice … 5.5.3 Podatki o dejavnostih podjetja … V. NAMESTITEV ZAPISOVALNE NAPRAVE… 1. Namestitev … 2. Namestitvena ploščica … 3. Plombiranje … VI. PREVERJANJA, KONTROLE IN POPRAVILA… 1. Odobritev izvajalcev ali delavnic … 2. Preverjanje novih in popravljenih instrumentov… 3. Pregled namestitve… 4. Redne kontrole … 5. Meritve pogreškov … 6. Popravila … VII. IZDAJANJE KARTIC … VIII. ODOBRITEV TIPA ZAPISOVALNE NAPRAVE IN TAHOGRAFSKIH KARTIC … 1. Splošno … 2. Varnostni certifikat … 3. Funkcionalni certifikat … 4. Certifikat skupne uporabnosti … 5. Certifikat odobritve tipa … 6. Izjemni postopek: prvi preskusi skupne uporabnosti … Dodatek 1. Slovar podatkov Dodatek 2. Tehnični podatki tahografskih kartic Dodatek 3. Grafični znaki Dodatek 4. Izpisi Dodatek 5. Prikaz Dodatek 6. Zunanji vmesniki Dodatek 7. Protokol prenosa podatkov v naprave Dodatek 8. Protokol kalibriranja Dodatek 9. ODOBRITEV TIPA — SEZNAM OBVEZNIH PRESKUSOV Dodatek 10. GENERIČNI VARNOSTNI CILJI Dodatek 11. SKUPNI VARNOSTNI MEHANIZMI

I. OPREDELITVE POJMOV

V tej prilogi

(a) „aktiviranje“ pomeni : fazo, v kateri se vzpostavijo polna delovna sposobnost zapisovalne naprave in vse funkcije, vključno z varnostnimi funkcijami, Za aktiviranje zapisovalne naprave sta potrebna uporaba delavniške kartice in vpis gesla PIN,

(b) „avtentifikacija“ pomeni : funkcijo, namenjeno ugotavljanju in preverjanju priglašene identitete,

(c) „avtentičnost“ pomeni : lastnost, da informacija prihaja od vira, katerega identiteto je mogoče preveriti,

(d) „vgrajeni preskus“ (BIT) pomeni : preskuse, ki se izvedejo na zahtevo, sproži pa jih operater ali zunanja oprema,

(e) „koledarski dan“ pomeni : dan, ki se začne ob uri 00.00 in traja do ure 24.00. Vsi koledarski dnevi so vezani na čas UTC (usklajeni svetovni čas),

(f) „kalibriranje“ pomeni : posodobitev ali potrditev parametrov vozila, ki se hranijo v pomnilniku podatkov. Parametri vozila obsegajo identifikacijo vozila (VIN, VRM in državo članico, v kateri je vozilo registrirano) in značilnosti vozila (w, k, l, dimenzije avtoplaščev, nastavitve naprave za omejevanje hitrosti (če obstaja), tekoči čas UTC, tekočo vrednost števca prevožene poti), za kalibriranje zapisovalne naprave je potrebna delavniška kartica,

(g) „številka kartice“ pomeni : niz 16 alfanumeričnih znakov, ki nedvoumno identificira tahografsko kartico v državi članici. Številka kartice obsega zaporedno tekočo številko (če obstaja), tekočo številko zamenjave in tekočo številko obnovitve, kartica je zato nedvoumno identificirana s kodo države izdajateljice in številko kartice,

(h) „zaporedna tekoča številka kartice“ pomeni : štirinajsti alfanumerični znak v številki kartice, ki služi za razlikovanje med karticami, izdanimi podjetju, ki je upravičeno do prejema več tahografskih kartic. Podjetje ali organ nedvoumno identificira prvih 13 znakov številke kartice,

(i) „zaporedna številka obnovitve kartice“ pomeni : šestnajsti alfanumerični znak v številki kartice, ki se poveča za eno ob vsaki obnovitvi tahografske kartice,

(j) „zaporedna številka zamenjave kartice“ pomeni : petnajsti alfanumerični znak v številki kartice, ki se poveča za eno ob vsaki zamenjavi tahografske kartice,

(k) „značilni koeficient vozila“ pomeni : številsko karakteristiko, ki pomeni vrednost signala, ki ga odda del vozila, s katerim je povezana zapisovalna naprava (izhodna gred menjalnika ali pogonska gred kolesa), med tem ko vozilo prevozi razdaljo enega kilometra pri standardnih preskusnih pogojih (glej poglavje VI(5)). Značilni koeficient je izražen v impulzih na kilometer (w = … imp/km),

(l) „kartica podjetja“ pomeni : tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo lastniku ali imetniku vozil, opremljenih z zapisovalno napravo, kartica podjetja identificira podjetje in omogoča prikaz, prenos podatkov v napravo in izpis podatkov, shranjenih v zapisovalni napravi, ki jo je blokiralo to podjetje,

(m) „konstanta zapisovalne naprave“ pomeni : številčno značilnost, ki podaja vrednost vhodnega signala, potrebno za prikaz in zapis prevožene razdalje enega kilometra; ta konstanta se izraža v impulzih na kilometer (k = … imp/km),

(n) „čas neprekinjene vožnje“ izračuna zapisovalna naprava kot ( 11 ) : čas neprekinjene vožnje se izračuna kot dosedanji skupni čas vožnje določenega voznika od konca njegovega zadnjega obdobja RAZPOLOŽLJIVOSTI, obdobja ODMORA/POČITKA ali NEZNANEGA ( 12 )obdobja, daljšega od 45 minut (to obdobje je bilo lahko razdeljeno v več obdobij, dolgih 15 minut ali več). V izračunu se po potrebi upoštevajo pretekle dejavnosti, shranjene v voznikovi kartici. Če voznik ni vstavil svoje kartice, izračun temelji na zapisih v pomnilniku podatkov za sedanje obdobje, ko v ustrezni reži ni vstavljena nobena kartica,

(o) „nadzorna kartica“ pomeni : tahografsko kartico, ki jo organ države članice izda nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor, nadzorna kartica identificira nadzorni organ in morda nadzornega referenta ter omogoča dostop do podatkov, shranjenih v pomnilniku podatkov ali na voznikovi kartici za branje, izpis in/ali prenos,

(p) „skupni čas odmorov“ izračuna zapisovalna naprava kot (12) : skupni čas odmorov od vožnje določenega voznika se izračuna kot dosedanji skupni čas obdobij RAZPOLOŽLJIVOSTI, obdobij ODMOROV/POČITKOV ali NEZNANIH (12) obdobij, dolgih 15 minut ali več, od konca njegovega zadnjega obdobja RAZPOLOŽLJIVOSTI, obdobja ODMORA/POČITKA ali NEZNANEGA (12) obdobja, ki je trajalo 45 minut ali (to obdobje je bilo lahko razdeljeno v več obdobij, dolgih 15 minut ali več). V izračunu se po potrebi upoštevajo pretekle dejavnosti, shranjene v voznikovi kartici. Ne upoštevajo se morebitna neznana obdobja negativnega trajanja (čas začetka neznanega obdobja > čas konca neznanega obdobja) zaradi časovnega prekrivanja med dvema različnima zapisovalnima napravama. Če voznik ni vstavil svoje kartice, izračun temelji na zapisih v pomnilniku podatkov za sedanje obdobje, ko v ustrezni reži ni vstavljena nobena kartica,

(q) „pomnilnik podatkov“ pomeni : elektronsko napravo za hranjenje podatkov, vgrajeno v zapisovalno napravo,

(r) „digitalni podpis“ pomeni : podatke, dodane bloku podatkov, ali kriptografsko transformacijo tega bloka podatkov, ki omogočajo prejemniku dokazati avtentičnost in celovitost bloka podatkov,

(s) „prenos podatkov v napravo“ pomeni : kopiranje, skupaj z digitalnim podpisom, dela ali celote niza podatkov shranjenih v pomnilniku podatkov vozila ali v pomnilniku tahografske kartice, pri prenosu se noben shranjeni podatek ne sme spremeniti ali zbrisati,

(t) „voznikova kartica“ pomeni : tahografsko kartico, ki jo organ države članice izda določenemu vozniku, voznikova kartica identificira voznika in omogoča hranjenje podatkov o voznikovih dejavnostih,

(u) „efektivni obseg avtoplaščev“ pomeni : povprečje razdalj, ki jih prevozijo vsa posamezna pogonska kolesa vozila (kolesa, ki premikajo vozilo) med enim polnim obratom. Merjenje teh razdalj se opravlja pri standardnih preskusnih pogojih (poglavje VI(5)), rezultati so izraženi kot „l = … mm“. Proizvajalec vozila lahko nadomesti merjenje teh razdalj s teoretičnim izračunom, v katerem upošteva porazdelitev mase med osmi pri praznem in na vožnjo pripravljenem vozilu ( 13 ). Metodo takega teoretičnega izračuna odobri pristojni organ države članice,

(v) „dogodek“ pomeni : nenormalno delovanje, ki ga zazna zapisovalna naprava, katerega vzrok je lahko poskus zlorabe,

(w) „napaka“ pomeni : nenormalno delovanje, ki ga zazna zapisovalna naprava, katerega vzrok je lahko nepravilno delovanje ali odpoved opreme,

(x) „namestitev“ pomeni : vgradnjo zapisovalne naprave v vozilo,

(y) „zaznavalo gibanja“ pomeni : del zapisovalne naprave, ki daje signal, ustrezajoč hitrosti in/ali prevoženi poti vozila,

(z) „neveljavna kartica“ pomeni : kartico, ki je zaznana kot kartica z napako ali pri kateri začetna avtentifikacija ni bila uspešno kočana ali kateri se veljavnost še ni začela ali pa je že potekla,

(aa) „zunaj področja veljavnosti“ pomeni : stanje, v katerem po določibah Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 uporaba zapisovalne naprave ni potrebna,

(bb) „prekoračitev hitrosti“ pomeni : prekoračitev odobrene najvišje hitrosti vozila, opredeljeno kot poljubno več kakor 60 sekund dolgo obdobje, v katerem izmerjena hitrost vozila presega omejitev, nastavljeno na napravi za omejevanje hitrosti vozila, ki jo določa Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o namestitvi in uporabi naprav za omejevanje hitrosti pri nekaterih kategorijah motornih vozil v Skupnosti ( 14 ),

(cc) „redna kontrola“ pomeni : skupek del, opravljenih za preveritev, ali zapisovalna naprava deluje pravilno in ali njene nastavitve ustrezajo parametrom vozila,

(dd) „tiskalnik“ pomeni : del zapisovalne naprave, ki služi za izpisovanje shranjenih podatkov,

(ee) „zapisovalna naprava“ pomeni : vso opremo, ki se namesti v vozila za avtomatsko ali polavtomatsko prikazovanje, zapisovanje in hranjenje podatkov o gibanju teh vozil in o določenih delovnih obdobjih njihovih voznikov,

(ff) „obnovitev“ pomeni : izdajo nove tahografske kartice, ko obstoječi tahografski kartici poteče veljavnost ali ne deluje pravilno in je vrnjena pristojnemu izdajatelju. Pri obnovitvi kartice je z gotovostjo znano, da ne obstajata hkrati dve veljavni kartici,

(gg) „popravilo“ pomeni : kakršno koli popravilo zaznavala gibanja ali enote v vozilu, pri katerem je potreben odklop napajanja, odklop od drugih delov zapisovalne naprave ali odpiranje,

(hh) „zamenjava“ pomeni : izdaja tahografske kartice za nadomestitev obstoječe kartice, ki je bila prijavljena kot izgubljena, ukradena ali nepravilno delujoča in ni bila vrnjena pristojnemu izdajatelju. Z zamenjavo kartice je vedno povezano tveganje hkratnega obstoja dveh veljavnih kartic,

(ii) „varnostno certificiranje“ pomeni : proces certificiranja, ki ga opravi certifikacijski organ ITSEC ( 15 ), za zagotovitev, da obravnavana zapisovalna naprava (ali njen del) ali tahografska kartica izpolnjuje varnostna merila, opredeljena v dodatku 10, „Generični varnostni cilji“,

(jj) „samopreskus“ pomeni : preskuse, ki jih zapisovalna naprava ciklično in avtomatsko izvaja za ugotavljanje napak,

(kk) „tahografska kartica“ pomeni : pametno kartico, namenjeno za uporabo z zapisovalno napravo. Tahografska kartica omogoča na zapisovalni napravi ugotavljati identiteto (ali identifikacijsko skupino) imetnika kartice in omogoča prenos ter hranjenje podatkov. Tipi tahografskih kartic so: — voznikova kartica; — nadzorna kartica; — delavniška kartica; — kartica podjetja,

(ll) „odobritev tipa“ pomeni : proces, s katerim država članica potrdi, da obravnavana zapisovalna naprava (ali sestavni del) ali tahografska kartica izpolnjuje zahteve te uredbe,

(mm) „mere avtoplašča“ pomenijo : oznako mer avtoplašča (zunanjih voznih koles) v skladu z Direktivo 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 ( 16 ),

(nn) „identifikacija vozila“ pomeni : števila, ki identificirajo vozilo: registrsko številko vozila (VRN) z oznako države, v kateri je vozilo registrirano, in identifikacijsko številko vozila (VIN) ( 17 ),

(oo) „enota v vozilu (VU)“ pomeni : zapisovalno napravo, razen zaznavala gibanja in povezovalnih kablov zaznavala gibanja. Enota v vozilu je lahko ena sama enota ali več enot, porazdeljenih po vozilu, če le izpolnjuje varnostne zahteve te uredbe,

(pp) v izračunih, ki jih opravlja zapisovalna naprava, „teden“ pomeni : obdobje od časa 00.00 UTC v ponedeljek do časa 24.00 UTC v nedeljo,

(qq) „delavniška kartica“ pomeni : tahografsko kartico, ki jo organ države članice izda proizvajalcu zapisovalne naprave, proizvajalcu vozil ali delavnici, odobrenim v navedeni državi članici. Delavniška kartica identificira imetnika in omogoča preskušanje, kalibriranje in/ali prenos podatkov v zapisovalno napravo,

II. SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE ZAPISOVALNE NAPRAVE

Vsako vozilo, opremljeno z zapisovalno napravo v skladu z določbami te priloge mora biti opremljeno s prikazovalnikom hitrosti in števcem prevožene poti. Ti funkciji sta lahko vključeni v zapisovalno napravo.

1. Splošne značilnosti

Naloge zapisovalne naprave so zapisovanje, hranjenje, prikaz, tiskanje in iznos podatkov povezanih z voznikovimi dejavnostmi.

Zapisovalna napravo obsega kable, zaznavalo gibanja in enoto v vozilu.

Enota v vozilu obsega procesno enoto, pomnilnik za podatke, uro realnega časa, dve vmesniški napravi za pametne kartice (voznikovo in sovoznikovo), tiskalnik, prikazovalnik, enoto za vizualno opozarjanje, konektor za kalibriranje/prenos podatkov in priprave za uporabnikovo vnašanje podatkov.

Zapisovalna naprava je lahko z dodatnimi konektorji povezana tudi z drugimi napravami.

Nobena odobrena ali neodobrena vključitev v zapisovalno napravo ali priključitev nanjo kakršne koli funkcije ali ene naprave ali več ne sme posegati ali odpreti možnosti za poseganje v pravilno in varno delovanje zapisovalne naprave ali kršiti določb te uredbe.

Uporabniki zapisovalne naprave se identificirajo napravi s tahografskimi karticami.

Zapisovalna naprava omogoča uporabniku selektiven dostop do podatkov in funkcij glede na tip in/ali identiteto uporabnika. Zapisovalna naprava zapisuje in hrani podatke v svojem pomnilniku podatkov in na tahografske kartice.

To poteka v skladu z Direktivo 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o zaščiti posameznika pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku teh podatkov ( 18 ).

2. Funkcije

Zapisovalna naprava mora zagotavljati naslednje funkcije:

— spremljanje vstavljanja in izvlačenja kartic,

— merjenje hitrosti in razdalj,

— merjenje časa,

— spremljanje voznikovih dejavnosti,

— spremljanje stanja vožnje,

— voznikove ročne vnose: — — vnos krajev, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali zaključijo, — ročni vnos voznikovih dejavnosti, — vnos posebnih stanj,

— upravljanje blokad s strani podjetja,

— spremljanje nadzornih dejavnosti,

— zaznavanje dogodkov in/ali napak,

— vgrajeni preskusi in preskusi lastnega delovanja,

— branje iz pomnilnika podatkov,

— zapisovanje in hranjenje v pomnilniku podatkov,

— branje s tahografskih kartic,

— zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice,

— prikazovanje,

— tiskanje,

— opozarjanje,

— prenos podatkov na zunanje medije,

— iznos podatkov na dodatne zunanje naprave,

— kalibriranje,

— nastavljanje časa.

3. Režimi delovanja

Zapisovalna naprava mora imeti štiri režime delovanja:

— delovni režim,

— nadzorni režim,

— režim kalibriranja,

— režim dela v podjetju.

Zapisovalna naprava se mora preklopiti v naslednji režim delovanja glede na veljavni tahografski kartici, vstavljeni v vmesniških napravah za kartice.







Režim delovanja Voznikova reža Brez kartice Voznikova kartica Nadzorna kartica Delavniška kartica Kartica podjetja Sovoznikova reža Brez kartice Delovni Delovni Nadzorni Kalibriranje Dela v podjetju Voznikova kartica Delovni Delovni Nadzorni Kalibriranje Dela v podjetju Nadzorna kartica Nadzorni Nadzorni Kontrolni Nadzorni (1) Delovni Delovni Delavniška kartica Kalibriranje Kalibriranje Delovni Kalibriranje (1) Delovni Kartica podjetja Dela v podjetju Dela v podjetju Delovni Delovni Dela v podjetju (1) (1) V teh stanjih mora zapisovalna naprava uporabljati le tahografsko kartico v voznikovi reži.

Zapisovalna naprava mora ignorirati vstavljene neveljavne kartice; mogoče mora biti le prikazovanje, tiskanje ali prenos podatkov, shranjenih na kartici s pretečeno veljavnostjo.

Vse funkcije, naštete v točki II.2, morajo delovati v katerem koli režimu delovanja; pri tem veljajo naslednje izjeme:

— funkcija kalibiranja je dosegljiva le v režimu kalibriranja,

— možnosti funkcije nastavljanja časa so omejene, kadar oprema ni v režimu kalibriranja,

— funkcije voznikovega ročnega vnosa so dosegljive le v delovnem režimu in režimu kalibriranja,

— funkcija upravljanja blokad s strani podjetja je dosegljiva le v režimu del v podjetju,

— funkcija spremljanja nadzornih dejavnosti deluje le v nadzornem režimu,

— funkcija prenosa podatkov ni dosegljiva v delovnem režimu (razen kakor določa zahteva št. 150).

Zapisovalna naprava lahko iznaša katere koli podatke na prikazovalnik, tiskalnik ali vmesnike za zunanje naprave; pri tem veljajo naslednje izjeme:

— v delovnem režimu mora biti zbrisan vsak osebni identifikacijski podatek (priimek in ime(-na)), različen od teh podatkov na vstavljeni tahografski kartici, in delno zbrisana (zbrisana vsaka liha števka od leve proti desni) številka kartice, različna od vstavljene tahografske kartice,

— v režimu del v podjetju je možno iznašanje podatkov povezanih z voznikom (zahteve št. 081, 084 in 087) le za obdobja, ki niso blokirana s strani kakega drugega podjetja (ki se identificira s prvimi 13 števkami številke kartice podjetja),

— kadar v zapisovalno napravo ni vstavljena nobena kartica, je mogoče podatke povezane z voznikom iznašati le za tekoči dan in za zadnjih osem koledarskih dni.

4. Varnost

Cilji varnosti sistema so zaščita pomnilnika podatkov s tem, da preprečuje nepooblaščene dostope do podatkov in nepooblaščeno manipuliranje z njimi ter da zaznava poskuse takih posegov, zaščita celovitosti in avtentičnosti podatkov, izmenjanih med zaznavalom gibanja in enoto v vozilu, zaščita celovitosti in avtentičnosti podatkov, izmenjanih med zapisovalno opremo in tahografskimi karticami, in preverjanje celovitosti in avtentičnosti prenesenih podatkov.

Za zagotovitev varnosti sistema mora zapisovalna naprava izpolnjevati varnostne zahteve, določene v generičnih varnostnih ciljih za zaznavalo gibanja in enoto v vozilu (dodatek 10).

III. ZAHTEVE GLEDE IZDELAVE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA ZAPISOVALNO NAPRAVO

1. Spremljanje vstavljanja in izvlačenja kartic

Zapisovalna naprava mora spremljati stanje vmesniških naprav za kartice, da zazna vstavitve in izvleke kartic.

Po vstavitvi kartice mora zapisovalna naprava ugotoviti, ali je vstavljena kartica veljavna tahografska kartice, in če je, identificirati tip kartice.

Zapisovalna naprava mora biti projektirana tako, da se po pravilni vstavitvi tahografske kartice v vmesniško napravo za kartice ta zaskoči v vstavljenem položaju.

Sprostitev tahografskih kartic mora biti mogoča le, ko se vozilo ustavi in so na kartici že shranjeni potrebni podatki. Za sprostitev kartice mora biti potreben aktivni poseg uporabnika.

2. Merjenje hitrosti in razdalj

Ta funkcija mora neprekinjeno meriti in po potrebi posredovati vrednost števca, ustrezajočo celotni prevoženi poti vozila.

Ta funkcija mora neprekinjeno meriti in po potrebi posredovati vrednost hitrosti vozila.

Funkcija merjenja hitrosti mora posredovati tudi podatek, ali se vozilo premika ali pa je ustavljeno. Da se vozilo premika, velja, kakor hitro funkcija prejema od zaznavala gibanja več kakor 1 imp/s najmanj pet sekund zaporedoma; drugače velja, da je vozilo ustavljeno.

Napravi za prikaz hitrosti (merilnik hitrosti) in celotne prevožene poti (števec prevožene poti) vgrajeni v vozilo, opremljeno z zapisovalno napravo v skladu z določbami te uredbe, morata biti v skladu z zahtevami glede največjih dopustnih pogreškov, določenih v tej prilogi (poglavji III(2)(1) in III(2)(2)).

2.1 Merjenje prevožene razdalje

Prevožena razdalja se lahko meri na enega od naslednjih načinov:

— s seštevanjem vseh premikov vozila naprej in nazaj, ali

— z upoštevanjem samo premikov vozila naprej.

Zapisovalna naprava mora meriti razdalje v območju od 0 do 9999999,9 km.

Razdalja mora biti izmerjena v naslednjih dopustnih mejah (razdalje najmanj 1 000 m):

— ± 1 % pred namestitvijo,

— ± 2 % ob namestitvi in ob rednih kontrolah,

— ± 4 % med uporabo.

Razdalja mora biti merjena z ločljivostjo enako ali boljšo od 0,1 km.

2.2 Merjenje hitrosti

Zapisovalna naprava mora meriti hitrosti v območju od 0 do 220 km/h.

Za zagotovitev največjega dopustnega pogreška prikazane hitrosti ± 6 km/h med uporabo in ob upoštevanju:

— največjega dopustnega pogreška ± 2 km/h zaradi odstopanj vhodnih podatkov (odstopanja avtoplaščev, …),

— največjega dopustnega pogreška merjenj ± 1 km/h med nameščanjem in ob rednih kontrolah,

mora zapisovalna naprava pri hitrostih med 20 in 180 km/h in pri značilnih koeficientih vozila med 4 000 in 25 000 imp/km meriti hitrost v okviru največjega dopustnega pogreška ± 1 km/h (pri stalni hitrosti).

Opomba: Ločljivost pomnilnika podatkov vnese v podatke o hitrosti, ki jih hrani zapisovalna naprava, še dodatni največji dopustni pogrešek ± 0,5 km/h.

V 2 sekundah po končani spremembi hitrosti do 2 m/s2 mora biti hitrost spet merjena pravilno in v okviru normalnihnajvečjih dopustnih pogreškov.

Hitrost mora biti merjena z ločljivostjo enako ali boljšo od 1 km/h.

3. Merjenje časa

Funkcija merjenja časa mora meriti čas neprekinjeno in posredovati UTC čas in datum v digitalni obliki.

Pri vseh dejavnostih z zapisovalno napravo, pri katerih nastopa čas (zapisovanju, tiskanju, izmenjavi in prikazu podatkov) se uporabljata UTC čas in datum.

Za prikaz lokalnega časa mora biti mogoče spreminjati zamik časa za prikaz, v polurnih korakih.

Pri pogojih odobritve tipa mora biti lezenje časa v mejah ± 2 sekundi na dan.

Čas mora biti merjen z ločljivostjo enako ali boljšo od 1 sekunde.

Merjenje časa mora pri pogojih odobritve tipa teči neodvisno od izklopa zunanjega napajanja, če je ta izklop krajši od 12 mesecev.

4. Spremljanje voznikovih dejavnosti

Ta funkcija mora neprekinjeno in ločeno nadzirati dejavnosti enega voznika in enega sovoznika.

Voznikove dejavnosti so: VOŽNJA, DELO, RAZPOLOŽLJIVOST ali ODMOR/POČITEK.

Voznik in/ali sovoznik mora imeti možnost ročne izbire dejavnosti DELO, RAZPOLOŽLJIVOST ali ODMOR/POČITEK.

Kadar se vozilo premika, se mora za voznika avtomatsko izbrati dejavnost VOŽNJA, za sovoznika pa se mora avtomatsko izbrati dejavnost RAZPOLOŽLJIVOST.

Ko se vozilo ustavi, se mora za voznika avtomatsko izbrati dejavnost DELO.

Za prvo spremembo dejavnosti v času 120 sekund od avtomatske spremembe v dejavnost DELO zaradi ustavitve vozila, velja, da je nastopila v trenutku, ko se je vozilo ustavilo (kar lahko prekliče prvotno spremembo v dejavnost DELO).

Ta funkcija mora funkcijam zapisovanja posredovati spremembe dejavnosti z ločljivostjo ene minute.

Če v določeni koledarski minuti nastopi dejavnost VOŽNJA, ta minuta v celoti šteje kot minuta VOŽNJE.

Če je v minuti neposredno pred določeno koledarsko minuto in v minuti neposredno za njo nastopila dejavnost VOŽNJA, ta koledarska minuta v celoti šteje kot minuta VOŽNJE.

Določena koledarska minuta, ki po gornjih zahtevah ne šteje kot minuta VOŽNJE, v celoti velja kot minuta tiste dejavnosti, ki je neprekinjeno trajala najdalj v tej minuti (ali zadnje od enako dolgih najdalj trajajočih dejavnosti).

Ta funkcija mora tudi neprekinjeno spremljati čas neprekinjene vožnje in kupni čas odmorov voznika.

5. Nadzor stanja vožnje

Ta funkcija mora neprekinjeno in avtomatsko nadzorovati stanje vožnje.

Stanje vožnje POSADKA mora biti izbrano, kadar sta v napravi vstavljeni dve veljavni voznikovi kartici, v vseh ostalih primerih pa stanje vožnje POSAMEZNIK.

6. Voznikovi ročni vnosi

6.1 Vnos krajev, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo

Ta funkcija mora omogočati vnos krajev, v katerih se začnejo in/ali končajo dnevne delovne izmene voznika in/ali sovoznika.

Kraj je opredeljen kot država, po potebi pa še dodatno kot regija.

Ob izvleku voznikove (ali delavniške) kartice mora zapisovalna naprava pozvati (so)voznika k vnosu „kraja, v katerem se konča dnevna delovna izmena“.

Zapisovalna naprava mora dopuščati (so)vozniku, da ta poziv spregleda.

Mogoči morajo biti tudi vnosi krajev začetkov in/ali koncev dnevnih delovnih izmen brez vstavljene kartice ali ob drugih časih, ne le pri vstavljanju ali izvleku kartice.

6.2 Ročni vnos voznikovih dejavnosti

Takoj po vstavitvi voznikove (ali delavniške) kartice, in le tedaj, mora zapisovalna naprava:

— prikazati imetniku kartice datum in čas njegovega zadnjega izvleka kartice, in

— pozvati imetnika kartice, naj opredeli, ali pomeni sedanja vstavitev kartice nadaljevanje tekoče dnevne delovne izmene ali ne.

Zapisovalna naprava mora dopuščati, da imetnik kartice sploh ne odgovori na to vprašanje, ali da odgovori pritrdilno ali nikalno.

— če imetnik kartice ne odgovori na vprašanje, ga mora zapisovalna naprava pozvati, naj vnese „kraj začetka dnevne delovne izmene“. Zapisovalna naprava mora dopuščati imetniku kartice, da ta poziv spregleda. Če vnese kraj, mora ta podatek zapisovalna naprava zapisati v pomnilnik podatkov in na tahografsko kartico skupaj s časom vstavitve kartice,

— ob pritrdilnem ali nikalnem odgovoru mora zapisovalna naprava imetnika kartice pozvati, naj ročno vnese eno izmed dejavnosti DELO, RAZPOLOŽLJIVOST ali ODMOR/POČITEK, skupaj z datumi in časi njihovih začetkov in koncev, izključno v okviru obdobja od zadnjega izvleka do sedanje vstavitve kartice, in ne sme dopuščati, da bi se posamezne dejavnosti med seboj časovno prekrivale. To se izvede v skladu z naslednjimi postopki: — — če imetnik kartice na vprašanje odgovori pritrdilno, ga mora zapisovalna naprava pozvati, naj ročno vnese svoje dejavnosti, v časovnem zaporedju, v obdobju od zadnjega izvleka do sedanje vstavitve kartice. Proces je zaključen, ko se čas zaključka ročno vnešene dejavnosti pokrije s časom vstavitve kartice. — če imetnik kartice na vprašanje odgovori nikalno, mora zapisovalna naprava: — — pozvati imetnika kartice, naj ročno vnese svoje dejavnosti, v časovnem zaporedju, v obdobju od zadnjega izvleka do konca zadevne dnevne delovne izmene (ali do konca dejavnosti, povezanih z vozilom, če je dnevna delovna izmena po delovnem dnevniku trajala še naprej). Zato mora zapisovalna naprava pred sprejemom imetnikovega ročnega vnosa posamezne dejavnosti imetnika pozvati, naj označi, ali čas zaključka zadnje zapisane dejavnosti pomeni tudi zaključek prejšnje delovne izmene (glej spodnjo opombo), — Opomba: če imetnik ne navede časa zaključka prejšnje delovne izmene, in ročno vnese dejavnost, katere zaključek se pokriva s časom vstavitve kartice, mora zapisovalna naprava: — predpostaviti, da se je dnevna delovna izmena končala ob začetku prvega obdobja POČITKA (ali preostalega NEZNANEGA obdobja) po izvleku kartice ali ob času izvleka kartice, če ni bilo vnešeno nikakršno obdobje POČITKA (in ni nobeno obdobje ostalo NEZNANO), — predpostaviti, da je čas začetka (glej spodaj) enak času vstavitve kartice, — nadaljevati s spodaj opisanimi koraki, — nato v primeru, če je čas konca obravnavane delovne izmene različen od časa izvleka kartice, ali če ni bil vnešen kraj zaključka dnevne delovne izmene, pozove imetnika kartice, naj „potrdi ali vnese kraj zaključka dnevne delovne izmene“ (zapisovalna naprava mora dopuščati imetniku kartice, da ta poziv spregleda). Če imetnik kartice vnese ta kraj, ga mora zapisovalna naprava zapisati na tahografsko kartico le v primeru, če je različen od kraja, vnešenega ob izvleku kartice (če je bil takrat vnešen) in to skupaj s časom zaključka delovne izmene, — nato pozove imetnika kartice, naj vnese „čas začetka“ tekoče dnevne delovne izmene (ali začetka dejavnosti, povezanih s tem vozilom, če je imetnik kartice do sedaj uporabljal tahografski vložek) in pozove imetnika kartice k vnosu „kraja začetka dnevne delovne izmene“ (zapisovalna naprava mora dopuščati imetniku kartice, da ta poziv spregleda). Če imetnik kartice vnese ta kraj, ga mora zapisovalna naprava zapisati na tahografsko kartico skupaj s časom začetka delovne izmene. Če je čas začetka delovne izmene enak času vstavitve kartice, se v pomnilnik podatkov zapiše tudi kraj, — nato v primeru, če je čas začetka različen od časa vstavitve kartice, pozove imetnika kartice k ročnemu vnosu dejavnosti, v časovnem zaporedju, od časa začetka do časa vstavitve kartice. Proces je zaključen, ko se čas zaključka ročno vnešene dejavnosti pokrije s časom vstavitve kartice, — nato mora zapisovalna naprava omogočiti imetniku kartice še spreminjati podatke ročno vnešenih dejavnosti, do potrditve vnosa s posebnim ukazom; po tej potrditvi pa zapisovalna naprava ne sme dopuščati nobenega spreminjanja več, — če na začetni poziv imetnik kartice ne vnese nikakršne dejavnosti, mora zapisovalna naprava predpostaviti, da je imetnik kartice poziv spregledal.

Med celotnim procesom mora zapisovalna naprava čakati na imetnikove vnose najdalj naslednje čakalne čase:

— eno minuto, če v tem času ne zazna nobenega posredovanja imetnika kartice (z vizualnim, po možnosti pa tudi zvočnim opozorilom po 30 sekundah), ali

— do trenutka izvleka kartice ali vstavitve kartice drugega voznika (ali delavniške kartice), ali

— do trenutka, ko se vozilo začne premikati,

v tem primeru mora zapisovalna naprava sprejeti kot veljavne vse že vnešene dejavnosti.

6.3 Vnos posebnih stanj

Zapisovalna naprava mora vozniku omogočati vnos naslednjih dveh posebnih stanj v realnem času:

— „ZUNAJ PODROČJA VELJAVNOSTI“ (začetek, zaključek)

— „PREVOZ S TRAJEKTOM/VLAKOM“

Stanje „PREVOZ S TRAJEKTOM/VLAKOM“ ni mogoče, kadar velja stanje „ZUNAJ PODROČJA VELJAVNOSTI“.

Odprto stanje „ZUNAJ OBMOČJA VELJAVNOSTI“ mora zapisovalna naprava avtomatsko zaključiti, če voznik svojo kartico vstavi ali izvleče.

7. Upravljanje blokad s strani podjetja

Ta funkcija mora omogočati upravljanje blokad, ki jih nastavi podjetje za omejitev lastnega dostopa do podatkov v režimu del v podjetju.

Blokade s strani podjetja sestavljata začetni datum/čas (vklop blokade) in zaključni datum/čas (izklop blokade) povezana z identifikacijo podjetja navedeno v številki kartice podjetja (ob vklopu blokade).

Blokade je mogoče vklapljati in izklapljati le v realnem času.

Izklop blokade mora biti mogoč le podjetju, katerega blokada je vključena (podjetju, ki ga določa prvih 13 števk številke kartice podjetja) ali

blokada mora biti izklopljena avtomatsko, ko svojo blokado nastavi drugo podjetje.

Če določeno podjetje nastavi svojo blokado, prejšnja blokada pa je bila vklopljena za isto podjetje, se smatra, da prejšnja blokada ni izklopljena, pač pa ostane vklopljena še naprej.

8. Spremljanje nadzornih dejavnosti

Ta funkcija mora spremljati dejavnosti PRIKAZOVANJA, TISKANJA, VU (enota v vozilu) in PRENOS v nadzornem režimu.

Ta funkcija mora v nadzornem režimu nadzirati tudi dejavnost NADZOR PREKORAČITVE HITROSTI. Velja, da se je nadzor prekoračitve hitrosti izvedla, kadar se v nadzornem režimu pošlje obvestilo „prekoračitev hitrosti“ na tiskalnik ali na prikazovalnik ali kadar so se iz pomnilnika podatkov VU prenesli podatki o „dogodkih in napakah“.

9. Zaznavanje dogodkov in/ali napak

Ta funkcija mora zaznavati naslednje dogodke in/ali napake:

9.1 Dogodek „vstavitev neveljavne kartice“

Ta dogodek se mora sprožiti ob vstavitvi kakršnekoli neveljavne kartice in/ali ob poteku veljavnosti vstavljene veljavne kartice.

9.2 Dogodek „navzkrižje med karticami“

Ta dogodek se mora sprožiti ob nastopu katerekoli od kombinacij veljavnih kartic označenih z X v naslednji tabeli:







Navzkrižje med karticami Voznikova reža Brez kartice Voznikova kartica Nadzorna kartica Delavniška kartica Kartica podjetja Sovoznikova reža Brez kartice Voznikova kartica X Nadzornakartica X X X Delavniška kartica X X X X Kartica podjetja X X X

9.3 Dogodek „časovno prekrivanje“

Ta dogodek se mora sprožiti, kadar je s kartice prebrani datum/čas zadnjega izvleka voznikove kartice poznejši od tekočega datuma/časa zapisovalne naprave, v katero je kartica vstavljena.

9.4 Dogodek „vožnja brez ustrezne kartice“

Ta dogodek se mora sprožiti ob katerikoli od kombinacij tahografskih kartic, označenih z X v naslednji tabeli, ko se voznikova dejavnost preklopi v VOŽNJO ali ob kakršnikoli spremembi režima delovanja v času, ko je voznikova dejavnost VOŽNJA.







Vožnja brez ustrezne kartice Voznikova reža Brez kartice ali neveljavna kartica Voznikova kartica Nadzorna kartica Delavniška kartica Kartica podjetja Sovoznikova reža Brez kartice ali neveljavna kartica X X X Voznikova kartica X X X X Nadzorna kartica X X X X X Delavniška kartica X X X X Kartica podjetja X X X X X

9.5 Dogodek „vstavitev kartice med vožnjo“

Ta dogodek se mora sprožiti ob vstavitvi tahografske kartice v katerokoli režo med tem, ko je voznikova dejavnost VOŽNJA.

9.6 Dogodek „zadnja seja s kartico nepravilno zaključena“

Ta dogodek se mora sprožiti, kadar zapisovalna naprava ob vstavitvi kartice zazna, da prejšnja seja s kartico ni bila zaključena pravilno glede na določbe v točki III(1) (kartica je bila izvlečena pred shranitvijo vseh potrebnih podatkov nanjo). Ta dogodek morajo sprožiti samo voznikove in delavniške kartice.

9.7 Dogodek „prekoračitev hitrosti“

Ta dogodek se mora sprožiti ob vsaki prekoračitvi hitrosti.

9.8 Dogodek „zpad napajanja“

Ta dogodek se mora sprožiti, kadar naprava ni v režimu kalibriranja, kadar prekinitev napajanja zaznavala gibanja in/ali enote v vozilu traja dlje kakor 200 milisekund. Prag prekinitve mora opredeliti proizvajalec. Prehodni izpad napajanja ob zagonu motorja vozila ne sme sprožiti tega dogodka.

9.9 Dogodek „napaka v podatkih o gibanju“

Ta dogodek se mora sprožiti ob prekinitvi normalnega pretoka podatkov med zaznavalom gibanja in enot v vozilu in/ali ob napaki celovitosti ali avtentičnosti podatkov pri prenosu podatkov med zaznavalom gibanja in enoto v vozilu.

9.10 Dogodek „poskus kršenja varnosti“

Ta dogodek se mora sprožiti, kadar naprava ni v režimu kalibriranja, ob kateremkoli dogodku, ki vpliva na varnost zaznavala gibanja in/ali enote v vozilu predpisano za ti napravi v generičnih varnostnih ciljih.

9.11 Napaka „kartica“

Ta dogodek se mora sprožiti ob napaki tahografske kartice med delovanjem.

9.12 Napaka „zapisovalna naprava“

Ta napaka se mora sprožiti, kadar naprava ni v režimu kalibriranja, ob kateri koli od naslednjih odpovedi:

— interna napaka VU,

— napaka na tiskalniku,

— napaka na prikazovalniku,

— napaka pri prenosu podatkov,

— napaka na zaznavalu.

10. Vgrajeni preskusi in preskusi lastnega delovanja

Zapisovalna naprava mora sama zaznavati napake z izvajanjem vgrajenih preskusov in preskusov lastnega delovanja po naslednji tabeli:







Preskušani podsestav Preskus lastnega delovanja Vgrajeni preskus Programska oprema Celovitost Pomnilnik podatkov Dostop Dostop, celovitost podatkov Vmesniške naprave za kartice Dostop Dostop Tipkovnica Ročno preverjanje Tiskalnik (določi proizvajalec) Izpis Prikazovalnik Vizualno preverjanje Prenos podatkov (izvajanje samo med prenosom podatkov) Pravilno delovanje Zaznavalo Pravilno delovanje Pravilno delovanje

11. Branje iz pomnilnika podatkov

Zapisovalna naprava mora biti zmožna brati vse podatke, shranjene v svojem pomnilniku podatkov.

12. Zapisovanje in hranjenje podatkov v pomnilniku podatkov

V okviru te točke velja naslednje:

— „365 dni“ pomeni 365 koledarskih dni povprečnih voznikovih dejavnosti v vozilu. Povprečna dejavnost na dan na vozilo je opredeljena kot najmanj šest voznikov ali sovoznikov, šest ciklov vstavitve in izvleka kartice ter 256 sprememb dejavnosti. „365 dni“ torej pomeni najmanj 2 190 (so)voznikov, 2 190 ciklov vstavitve in izvleka kartice in 93 440 sprememb dejavnosti,

— časi so zapisani z ločljivostjo ene minute, če ni predpisano drugače,

— vrednosti števca prevožene poti so zapisani z ločljivostjo enega kilometra,

— hitrosti so zapisane z ločljivostjo 1 km/h.

Na podatke shranjene v pomnilniku podatkov pri pogojih postopka odobritve tipa ne sme vplivati noben izklop zunanjega napajanja, če je ta izklop krajši od dvanajst mesecev.

Zapisovalna naprava mora biti zmožna zapisati in hraniti implicitno ali eksplicitno v svojem pomnilniku podatkov naslednje podatke:

12.1 Identifikacijski podatki naprave

12.1.1 Identifikacijski podatki enote na vozilu

Zapisovalna naprava mora biti zmožna hraniti v svojem pomnilniku podatkov naslednje identifikacijske podatke enote v vozilu:

— ime proizvajalca,

— naslov proizvajalca,

— kataloška številka,

— serijska številka,

— številka verzije programske opreme,

— datum namestitve verzije programske opreme,

— leto izdelave opreme,

— številka odobritve.

Identifikacijske podatke enote v vozilu zapiše in shrani enkrat za vselej proizvajalec enote v vozilu, razen podatkov povezanih s programsko opremo in številke odobritve, ki se lahko spremenijo ob nadgradnji programske opreme.

12.1.2 Identifikacijski podatki zaznavala gibanja

Zaznavalo gibanja mora biti zmožno hraniti v svojem pomnilniku naslednje identifikacijske podatke:

— ime proizvajalca,

— kataloška številka,

— serijska številka,

— številka odobritve,

— identifikator vgrajenega varnostnega dela (npr. številka vgrajenega čipa/procesorja),

— identifikator operacijskega sistema (npr. številka verzije programske opreme).

Identifikacijske podatke zaznavala gibanja zapiše in shrani v zaznavalo gibanja enkrat za vselej proizvajalec zaznavala gibanja.

Enota v vozilu mora biti zmožna zapisati in hraniti v svojem pomnilniku podatkov naslednje identifikacijske podatke trenutno povezanega zaznavala gibanja:

— serijska številka,

— številka odobritve,

— datum prve povezave.

12.2 Varnostni elementi

Zapisovalna naprava mora biti zmožna hraniti naslednje varnostne elemente:

— evropski javni ključ,

— certifikat države članice,

— certifikat naprave,

— zasebni ključ naprave.

Varnostne elemente zapisovalne naprave vnese v napravo proizvajalec enote v vozilu.

12.3 Podatki o vstavljanju in izvlačenju voznikove kartice

Za vsak cikel vstavljanja in izvleka voznikove ali delavniške kartice v napravo mora zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapisati in shraniti naslednje podatke:

— priimek in ime(na) imetnika kartice, shranjene na kartici,

— številka kartice, država izdajateljica in datum poteka veljavnosti, zapisani na kartici,

— datum in čas vstavitve,

— vrednost števca prevožene poti ob vstavitvi kartice,

— reža, v katero je vstavljena kartica,

— datum in čas izvleka,

— vrednost števca prevožene poti ob izvleku kartice,

— naslednji podatki o vozilu, ki ga je pred tem uporabljal voznik, shranjeni na kartici: — — registrska številka vozila in država, v kateri je registrirano, — datum in čas izvleka kartice,

— zastavica, ki kaže, ali je ob vstavitvi imetnik kartice ročno vnesel svoje dejavnosti ali ne.

Pomnilnik podatkov mora biti zmožen hraniti te podatke najmanj 365 dni.

Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se morajo novi podatki prepisovati čez najstarejše podatke.

12.4 Podatki o voznikovih dejavnostih

Zapisovalna naprava mora zapisovati in hraniti v svojem pomnilniku podatkov ob vsaki spremembi voznikove/sovoznikove dejavnosti in/ali ob vsaki spremembi stanja vožnje in/ali ob vsaki vstavitvi ali izvleku voznikove ali delavniške kartice naslednje podatke:

— stanje vožnje (POSADKA, POSAMEZNIK),

— reža (VOZNIK, SOVOZNIK),

— stanje kartice v ustrezni reži (VSTAVLJENA, NI VSTAVLJENA) (glej opombo),

— dejavnost (VOŽNJA, RAZPOLOŽLJIVOST, DELO, ODMOR/POČITEK),

— datum in čas spremembe.

Opomba: VSTAVLJENA pomeni, da je v reži vstavljena veljavna voznikova ali delavniška kartica. NI VSTAVLJENA pomeni nasprotno, tj., v reži ni vstavljena veljavna voznikova ali delavniška kartica (npr. vstavljena je kartica podjetja ali pa v reži ni kartice).

Opomba: Podatki o dejavnostih, ki jih ročno vnese voznik, se ne zapišejo v pomnilnik podatkov.

Pomnilnik podatkov mora biti zmožen hraniti podatke o dejavnostih voznika najmanj 365 dni.

Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se morajo novi podatki prepisovati čez najstarejše podatke.

12.5 Kraji, v katerih se dnevne delovne izmene začenjajo in/ali končajo

Zapisovalna naprava mora zapisati in hraniti v svojem pomnilniku podatkov ob vsakem voznikovem vnosu kraja začetka in/ali zaključka dnevne delovne izmene naslednje podatke:

— če pride v poštev, številka (so)voznikove kartice in država izdajateljica,

— datum in čas vnosa (ali datum/čas povezan z vnosom, kadar je vnos opravljen s postopkom ročnega vnosa),

— vrsta vnosa (začetek ali konec, stanje vnosa),

— vnešena država in regija,

— vrednost števca prevožene poti vozila.

Pomnilnik podatkov mora biti zmožen hraniti podatke o začetkih in koncih dnevnih delovnih izmen najmanj 365 dni (ob predpostavki, da en voznik vnese dva zapisa na dan).

Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se morajo novi podatki prepisovati čez najstarejše podatke.

12.6 Podatki števca prevožene poti

Zapisovalna naprava mora zapisati v svoj pomnilnik podatkov vrednost števca prevožene poti in ustrezajoči datum vsak koledarski dan ob polnoči.

Pomnilnik podatkov mora biti zmožen hraniti ob polnoči zapisane vrednosti števca prevožene poti najmanj 365 koledarskih dni.

Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se morajo novi podatki prepisovati čez najstarejše podatke.

12.7 Podrobni podatki o hitrosti

Zapisovalna naprava mora zapisati in hraniti v svojem pomnilniku podatkov trenutno hitrost vozila in odgovarjajoči datum in čas vsako sekundo in hraniti te podatke za najmanj zadnjih 24 ur gibanja vozila.

12.8 Podatki o dogodkih

V okviru te točke velja, da se čas zapisuje z ločljivostjo ene sekunde.

Zapisovalna naprava mora zapisati in hraniti v svojem pomnilniku podatkov za vsak zaznani dogodek naslednje podatke po naslednjih pravilih shranjevanja:







Dogodek Pravila shranjevanja Podatki, ki se zapišejo za vsak dogodek Navzkrižje med karticami — 10 najnovejših dogodkov — datum in čas začetka dogodka, — datum in čas konca dogodka, — tipa, številki in državi izdajateljici obeh kartic, ki sta povzročili navzkrižje. Vožnja brez ustrezne kartice — najdaljši dogodek na vsakega od 10 zadnjih dni nastopov dogodkov, — pet najdaljših dogodkov v zadnjih 365 dneh. — datum in čas začetka dogodka, — datum in čas konca dogodka, — tipi, številke in države izdajateljice kartic, ki so bile vstavljene ob začetku in/ali koncu dogodka, — število podobnih dogodkov v tem dnevu. Vstavitev kartice med vožnjo — zadnji dogodek na vsakih 10 zadnjih dni nastopov dogodkov, — datum in čas dogodka, — tip, številka in država izdajateljica kartice, — število podobnih dogodkov v tem dnevu. Zadnja seja s kartico nepravilno zaključena — 10 najnovejših dogodkov — datum in čas vstavitve kartice, — tip, številka in država izdajateljica kartice, — podatki zadnje seje, prebrani s kartice: — — datum in čas vstavitve kartice, — VRN in država članica, v kateri je vozilo registrirano. Prekoračitev hitrosti (1) — najresnejši tak dogodek na vsakih 10 zadnjih dni nastopov dogodkov (tj. dogodek z najvišjo povprečno hitrostjo), — pet najresnejših dogodkov v zadnjih 365 dneh, — prvi dogodek, ki je nastopil po zadnjem kalibriranju. — datum in čas začetka dogodka, — datum in čas konca dogodka, — najvišja hitrost izmerjena med dogodkom, — aritmetična povprečna hitrost izmerjena med dogodkom, — tip, številka in država izdajateljica voznikove kartice (če pride v poštev), — število podobnih dogodkov v tem dnevu. Izpad napajanja (2) — najdaljši dogodek na vsakega od 10 zadnjih dni nastopov dogodkov, — pet najdaljših dogodkov v zadnjih 365 dneh. — datum in čas začetka dogodka, — datum in čas konca dogodka, — tipi, številke in države izdajateljice kartic, ki so bile vstavljene ob začetku in/ali koncu dogodka, — število podobnih dogodkov v tem dnevu. Napaka podatkov o gibanju — najdaljši dogode