02016R1076 — SL — 11.06.2019 — 002.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) 2016/1076 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 8. junija 2016 o uporabi režimov za izdelke s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (prenovitev) (UL L 185 8.7.2016, str. 1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) 2016/1076 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 8. junija 2016

o uporabi režimov za izdelke s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu

(prenovitev)







POGLAVJE 1

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN DOSTOP NA TRG

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba za izdelke s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav uporablja režimeñtr, določene v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu.

Člen 2

Področje uporabe

1 Ta uredba se uporablja za izdelke s poreklom iz regij in držav, navedenih v Prilogi I.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22 za spreminjanje Priloge I, da se dodajo regije ali države iz skupine držav AKP, ki so zaključile pogajanja o sporazumu z Unijo, ki izpolnjuje vsaj zahteve iz člena XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (GATT 1994).

3. Regija ali država ostane na seznamu iz Priloge I, razen če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 22 o spremembi Priloge I, da se črta to regijo ali državo s seznama iz navedene priloge, zlasti kadar:

(a) regija ali država navede, da ne namerava ratificirati sporazuma, ki ji je omogočil vključitev na seznam iz Priloge I;

(b) do ratifikacije sporazuma, ki je regiji ali državi omogočil vključitev na seznam iz Priloge I, ni prišlo v razumnem časovnem obdobju, tako da se je začetek veljavnosti sporazuma neupravičeno zavlekel, ali

(c) sporazum preneha veljati ali zadevna regija ali država na podlagi sporazuma nima več pravic in dolžnosti, vendar sporazum še vedno velja.

Člen 3

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22 za spreminjanje Priloge I k tej uredbi, in sicer tako da se ponovno vključijo tiste regije ali države iz skupine držav AKP, ki so bile z Uredbo (EU) št. 527/2013 črtane iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1528/2007 in so po tem črtanju sprejele potrebne ukrepe za ratifikacijo njihovih zadevnih sporazumov.

Člen 4

Dostop na trg

1. Uvozne dajatve se odpravijo za vse izdelke iz poglavij 1 do 97, razen iz poglavja 93, harmoniziranega sistema s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I. Za takšno odpravo se uporabljajo splošni zaščitni ukrepi iz členov 9 do 20.

2. Za izdelke iz poglavja 93 harmoniziranega sistema s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, se še naprej uporabljajo veljavne dajatve v skladu s klavzulo države z največjimi ugodnostmi.

3. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke s poreklom iz Južne Afrike. Za takšne izdelke se uporabljajo ustrezne določbe STRS. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 22, da se tej uredbi doda priloga, v kateri bodo določeni režimi, ki se bodo uporabljali za izdelke s poreklom iz Južne Afrike, ko bodo ustrezne trgovinske določbe STRS nadomeščene z ustreznimi določbami sporazumov, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi SGP.

4. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke iz tarifne številke 0803 00 19 s poreklom iz regije ali države, navedene v Prilogi I, in sproščene v prosti promet v najbolj oddaljenih regijah Unije pred 1. januarjem 2018. Odstavek 1 tega člena in člen 8 se ne uporabljata za izdelke iz tarifne številke 1701 s poreklom iz regije ali države, navedene v Prilogi I, in sproščene v prosti promet v francoskih čezmorskih departmajih pred 1. januarjem 2018. Ti obdobji se podaljšata do 1. januarja 2028, razen če se pogodbenice zadevnih sporazumov ne dogovorijo drugače. Komisija o prenehanju veljavnosti te določbe zainteresirane strani obvesti z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije.







POGLAVJE II

PRAVILA O POREKLU IN UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 5

Pravila o poreklu

1. Pravila o poreklu, določena v Prilogi II, se uporabljajo pri ugotavljanju, ali je izdelek po poreklu iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I.

2. Pravila o poreklu, določena v Prilogi II, se nadomestijo s pravili o poreklu, priloženimi k vsakemu sporazumu z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, ko se navedeni sporazum bodisi začasno uporablja ali ko začne veljati, kar koli nastopi prej. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, da gospodarske subjekte obvesti o datumu začasne uporabe ali začetka veljavnosti, od katerega se za izdelke s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, uporabljajo pravila o poreklu v sporazumu.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22 v zvezi s tehničnimi spremembami Priloge II, kadar je treba upoštevati spremembe drugih aktov carinske zakonodaje Unije.

4. Sklepi o upravljanju Priloge II se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(5).

Člen 6

Upravno sodelovanje

1. Kadar Komisija na podlagi objektivnih informacij ugotovi nezagotavljanje upravnega sodelovanja ali nepravilnosti ali goljufijo, lahko v skladu s tem členom začasno opusti odpravo dajatev iz členov 4, 7 in 8 (v nadaljnjem besedilu: ustrezna obravnava).

2. V tem členu nezagotavljanje upravnega sodelovanja med drugim pomeni:

(a) ponavljajoče se nespoštovanje ustreznih obveznosti, ki zahtevajo preverjanje porekla zadevnega izdelka oziroma izdelkov;

(b) ponavljajoče se zavračanje ali neupravičeno odlašanje pri izvajanju ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu;

(c) ponavljajoče se zavračanje ali neupravičeno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje misij v zvezi z upravnim sodelovanjem, da bi se preverila pristnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo ustrezne obravnave.

Za namen tega člena je nepravilnosti ali goljufijo med drugim mogoče ugotoviti, kadar se uvoz blaga, ki presega običajno raven proizvodnje in izvoznih zmogljivosti zadevne regije ali države, brez zadovoljive obrazložitve močno poveča.

3. Kadar Komisija na podlagi informacij, ki jih zagotovi država članica, ali na lastno pobudo ugotovi, da so pogoji, določeni v odstavkih 1 in 2 tega člena, izpolnjeni, je ustrezno obravnavo mogoče opustiti v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(4), pod pogojem, da je Komisija pred tem:

(a) obvestila odbor iz člena 19(2);

(b) obvestila zadevno regijo ali državo v skladu s kakršnimi koli ustreznimi postopki, ki se uporabljajo med Unijo in navedeno državo ali regijo, in

(c) objavila obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, ki navaja, da je bilo ugotovljeno nezagotavljanje upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufija.

4. Obdobje opustitve na podlagi tega člena ne sme biti daljše, kot je potrebno za zaščito finančnih interesov Unije. To obdobje ne sme presegati šestih mesecev, lahko pa se podaljša. Ob koncu tega obdobja Komisija sklene bodisi končati opustitev bodisi podaljšati obdobje opustitve v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(4).

5. Postopki za začasno opustitev, določeni v odstavkih 2, 3 in 4, se nadomestijo s tistimi, določenimi v katerem koli sporazumu z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, ko se navedeni sporazum začasno uporablja ali ko začne veljati, kar koli nastopi prej. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, da gospodarske subjekte obvesti o datumu začasne uporabe ali začetka veljavnosti, od katerega se za izdelke, ki jih zajema ta uredba, uporabljajo postopki za začasno opustitev v sporazumu.

6. Komisija za izvajanje začasne opustitve, določene v katerem koli sporazumu z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, brez neupravičenega odlašanja:

(a) obvesti Odbor iz člena 19(2), da je bilo ugotovljeno nezagotavljanje upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufija, ter

(b) objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, ki navaja, da je bilo ugotovljeno nezagotavljanje upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufija.

Sklep o opustitvi ustrezne obravnave se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(4).







POGLAVJE III

PREHODNE UREDITVE







ODDELEK 1

Riž

Člen 7

Tarifne kvote po stopnji dajatve nič

Uvozne dajatve se ne uvedejo za izdelke iz tarifne številke 1006.







ODDELEK 2

Sladkor

Člen 8

Tarifne kvote po stopnji dajatve nič

Uvozne dajatve se ne uvedejo za izdelke iz tarifne številke 1701.







POGLAVJE IV

SPLOŠNE ZAŠČITNE DOLOČBE

Člen 9

Opredelitve

V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „industrija Unije“ pomeni vse proizvajalce v Uniji, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke in ki delujejo znotraj ozemlja Unije, ali tiste proizvajalce v Uniji, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji del celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji;

(b) „resna škoda“ pomeni znatno splošno poslabšanje položaja industrije Unije;

(c) „grožnja resne škode“ pomeni resno škodo, ki nedvomno neposredno grozi;

(d) „motnje“ pomenijo težave v sektorju ali industriji;

(e) „grožnja motnje“ pomeni motnje, ki nedvomno neposredno grozijo.

Člen 10

Načela

1. Zaščitni ukrep se lahko uvede v skladu z določbami, določenimi v tem poglavju, kadar se izdelki s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, uvažajo v Unijo v tako povečanih količinah in pod takimi pogoji, da to povzroči ali grozi, da bo povzročilo kar koli od navedenega:

(a) resno škodo industriji Unije;

(b) motnje v sektorju gospodarstva, zlasti kjer te motnje povzročajo večje socialne probleme ali težave, ki bi lahko privedle do resnega poslabšanja gospodarskih razmer v Uniji, ali

(c) motnje na trgih kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Priloga I k Sporazumu STO o kmetijstvu, ali pri mehanizmih, ki upravljajo navedene trge.

2. V primerih, kadar se izdelki s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, v Unijo uvažajo v tako povečanih količinah in pod takimi pogoji, da lahko povzroči ali grozi, da bo povzročil motnje v gospodarskih razmerah ene ali več najbolj oddaljenih regij Unije, se lahko v skladu z določbami, določenimi v tem poglavju, uvede zaščitni ukrep.

Člen 11

Določitev pogojev za uvedbo zaščitnih ukrepov

1. Določitev resne škode ali grožnje resne škode med drugim zajema naslednje dejavnike:

(a) obseg uvoza, zlasti pri znatnem povečanju, bodisi v absolutnem smislu bodisi v sorazmernem glede na proizvodnjo ali potrošnjo v Uniji;

(b) ceno uvoza, predvsem kjer je prišlo do znatno nelojalnega nižanja cen v primerjavi s ceno podobnega izdelka v Uniji;

(c) posledični učinek na industrijo Unije, kakor je razviden iz trendov nekaterih ekonomskih dejavnikov, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, prodaja, tržni delež, znižanje cen ali preprečevanje zvišanja cen, ki bi običajno nastopilo, dobički, donos vloženega kapitala, denarni tok in zaposlitev;

(d) druge dejavnike poleg uvoznih trendov, ki povzročajo ali so morda povzročili škodo industriji Unije.

2. Določitev motnje ali grožnje motnje temelji na objektivnih dejavnikih, vključno z naslednjimi elementi:

(a) povečanje obsega uvoza bodisi v absolutnem smislu bodisi v sorazmernem glede na proizvodnjo v Uniji in uvoz iz drugih virov ter

(b) učinek takšnega uvoza na cene ali

(c) učinek takšnega uvoza na industrijo Unije ali zadevni gospodarski sektor, med drugim v zvezi z ravnmi prodaje, proizvodnjo, finančnim stanjem in zaposlovanjem.

3. Pri ugotavljanju, ali so pogoji uvoza takšni, da lahko povzročijo ali grozijo, da bodo povzročili motnje na trgu kmetijskih proizvodov ali mehanizmov, ki upravljajo navedene trge, vključno z uredbami, ki vzpostavljajo skupne ureditve trgov, se upoštevajo vsi ustrezni objektivni dejavniki, vključno z enim ali več od naslednjih elementov:

(a) obseg uvoza v primerjavi z uvozom iz prejšnjih koledarskih ali tržnih let, odvisno od primera, notranja proizvodnja in potrošnja, ter ravni v prihodnosti, načrtovane glede na reforme skupnih tržnih ureditev;

(b) raven notranjih cen v primerjavi z referenčnimi ali ciljnimi cenami, če so na voljo, oziroma, kadar niso na voljo, v primerjavi s povprečnimi cenami na notranjem trgu v enakem obdobjem v prejšnjih tržnih letih;

(c) na trgih za izdelke iz tarifne številke 1701, razmere, kadar v dveh zaporednih mesecih povprečna tržna cena Unije za beli sladkor pade pod 80 % povprečne tržne cene Unije za beli sladkor v prejšnjem tržnem letu.

4. Pri ugotavljanju, ali so pogoji iz odstavkov 1, 2 in 3 v primeru najbolj oddaljenih regij Unije izpolnjeni, se analize omejijo na območje zadevnih najbolj oddaljenih regij oziroma regije Unije. Posebno pozornost se nameni obsegu lokalne industrije, njenemu finančnemu stanju in razmeram zaposlovanja.

Člen 12

Začetek postopka

1. Preiskava se začne na zahtevo države članice ali na pobudo Komisije, če je za Komisijo očitno, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo takšen začetek.

2. Države članice obvestijo Komisijo, če bi uvozni trendi katere koli od regij ali držav, navedenih v Prilogi I, zahtevali sprejem zaščitnih ukrepov. Ta informacija vsebuje razpoložljive dokaze, kot so določeni na podlagi meril iz člena 11. Komisija posreduje te informacije vsem državam članicam v treh delovnih dneh po njihovem prejemu.

3. Kadar je očitno, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Postopek se začne v enem mesecu od dneva prejema informacij od države članice.

Komisija obvesti države članice o svoji analizi informacij, in sicer običajno v 21 dneh od datuma, ko je Komisija informacijo prejela.

4. Če Komisija meni, da obstaja katera koli okoliščina iz člena 10, takoj obvesti zadevno regijo ali državo s seznama v Prilogi I o svoji nameri, da začne preiskavo. Obvestilo lahko spremlja povabilo na posvetovanje s ciljem, da bi razjasnili položaj in dosegli obojestransko zadovoljivo rešitev.

Člen 13

Preiskava

1. Po začetku postopka Komisija začne preiskavo.

2. Komisija lahko od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo takšni zahtevi. Kadar so te informacije v splošnem interesu ali kadar država članica zanje zaprosi, jih Komisija pošlje vsem državam članicam, če niso zaupne; če so zaupne, Komisija pošlje le povzetek, ki ni zaupen.

3. Komisija lahko v primeru preiskave, omejene na najbolj oddaljene regije Unije, od pristojnih lokalnih organov zahteva, da informacije iz odstavka 2 zagotovijo preko zadevne države članice.

4. Preiskava se konča, če je le mogoče, v šestih mesecih po njenem začetku. V izrednih primerih se lahko ta rok podaljša za nadaljnje tri mesece.

Člen 14

Uvedba začasnih zaščitnih ukrepov

1. Začasni zaščitni ukrepi se uporabljajo v kritičnih okoliščinah, ko bi odlašanje povzročilo škodo, ki bi se težko odpravila, na podlagi predhodne ugotovitve, da obstaja katera koli okoliščina iz člena 10. Takšni začasni zaščitni ukrepi se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(4), v nujnih primerih pa v skladu s členom 19(6).

2. Zaradi posebnih razmer v najbolj oddaljenih regijah Unije in njihove občutljivosti za morebitno nenadno povečanje uvoza se v postopkih, ki jih zadevajo, uporabijo začasni zaščitni ukrepi, če predhodno ugotavljanje pokaže, da se je uvoz povečal. Takšni začasni zaščitni ukrepi se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(4), v nujnih primerih pa v skladu s členom 19(6).

3. Kadar država članica zahteva takojšnje ukrepanje Komisije in kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 ali 2, Komisija sprejme odločitev najpozneje v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.

4. Začasni zaščitni ukrepi so lahko v obliki povišanja carin za zadevne izdelke do ravni, ki ne presega carine, ki se uporablja za druge članice STO, ali v obliki tarifnih kvot.

5. Začasni zaščitni ukrepi se ne uporabljajo več kot 180 dni. V primerih, kadar so začasni ukrepi omejeni na najbolj oddaljene regije, se začasni ukrepi ne uporabljajo več kot 200 dni.

6. Če se začasni zaščitni ukrepi razveljavijo, ker preiskava pokaže, da pogoji, določeni v členih 10 in 11, niso bili izpolnjeni, se kakršna koli pobrana dajatev na podlagi teh ukrepov samodejno povrne.

Člen 15

Zaključek postopka in preiskave brez ukrepov

Kadar se šteje, da zaščitni ukrepi niso potrebni, se postopek in preiskava zaključita v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(5).

Člen 16

Uvedba dokončnih zaščitnih ukrepov

1. Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo na to, da obstaja katera koli okoliščina iz člena 10, Komisija zahteva posvetovanja z zadevno regijo ali državo v okviru ustreznih institucionalnih režimov, določenih v ustreznih sporazumih, ki so podlaga za vključitev regije ali države v Prilogo I, da bi se poiskala obojestransko zadovoljiva rešitev.

2. Če posvetovanja iz odstavka 1 tega člena v 30 dneh po posredovanju zadeve zadevni regiji ali državi ne privedejo do obojestransko zadovoljive rešitve, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(5) v 20 delovnih dneh po koncu obdobja posvetovanja sprejme sklep o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov.

3. Dokončni zaščitni ukrepi so lahko v eni od naslednjih oblik:

(a) opustitev nadaljnjega znižanja stopnje uvozne dajatve za zadevne izdelke s poreklom iz zadevne regije ali države;

(b) povišanje carin za zadevne izdelke do ravni, ki ne presega carine, ki se uporablja za druge članice STO;

(c) tarifna kvota.

4. Za isti izdelek iz iste regije ali države se ne sme uporabiti noben dokončni zaščitni ukrep manj kot eno leto po tem, ko so se iztekli ali bili ukinjeni prejšnji takšni ukrepi.

Člen 17

Trajanje in pregled zaščitnih ukrepov

1. Zaščitni ukrep velja samo tako dolgo, kot je to potrebno za preprečitev ali odpravo resne škode ali motenj. To obdobje ne sme presegati dveh let – vključno s trajanjem kakršnega koli začasnega ukrepa – razen če se podaljša v skladu z odstavkom 2. Kadar je ukrep omejen na eno ali več najbolj oddaljenih regij Unije, obdobje uporabe ne sme presegati štirih let.

2. Začetno obdobje trajanja zaščitnega ukrepa se lahko izjemoma podaljša, če se ugotovi, da je zaščitni ukrep še naprej potreben za preprečitev ali odpravo resne škode ali motenj.

3. Podaljšanje se sprejme v skladu s postopki iz te uredbe, ki veljajo za preiskavo, in z uporabo enakih postopkov, kakor v primeru začetnih ukrepov.

Skupno trajanje zaščitnega ukrepa ne sme presegati štirih let, vključno s kakršnim koli začasnim ukrepom. V primeru, da je ukrep omejen na eno ali več najbolj oddaljenih regij Unije, se časovna omejitev podaljša na osem let.

4. Če trajanje zaščitnega ukrepa presega eno leto, se ukrep postopno sprosti v rednih časovnih presledkih v obdobju njegove uporabe, vključno z obdobjem morebitnega podaljšanja.

Z zadevno regijo ali državo se v ustreznih institucionalnih organih, določenih v ustreznih sporazumih, izvajajo redna posvetovanja, z namenom, da se oblikuje časovni razpored za odpravo zaščitnih ukrepov, takoj ko to dopuščajo okoliščine.

Člen 18

Nadzorni ukrepi

1. Kadar so uvozni trendi izdelka s poreklom iz države AKP takšni, da bi lahko takšen uvoz povzročil katero koli od okoliščin iz člena 10, se lahko za uvoz navedenega izdelka uvede predhodni nadzor Unije.

2. Komisija sprejme sklep o uvedbi nadzornih ukrepov v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(4).

3. Nadzorni ukrepi veljajo omejen čas. Če ni določeno drugače, prenehajo veljati ob koncu šestmesečnega obdobja, ki sledi prvemu šestmesečnemu obdobju po njihovi uvedbi.

4. Kadar je to potrebno, so nadzorni ukrepi lahko omejeni na območje ene ali več najbolj oddaljenih regij Unije.

5. O sklepu o uvedbi nadzornih ukrepov se nemudoma obvesti ustrezni institucionalni organ, določen v ustreznih sporazumih, ki regiji ali državi omogočajo vključitev na seznam iz Priloge I.

Člen 19

Postopek v odboru

1. Komisiji za namene členov 14, 15, 16 in 18 te uredbe pomaga Odbor za zaščitne ukrepe, ustanovljen s členom 3(1) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Komisiji za namene členov 5 in 6 te uredbe in za namene člena 6(11) in (13) ter člena 36(4) Priloge II k tej uredbi pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 285(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

3. Komisiji za namene členov 7 in 8 te uredbe pomaga Odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov, ustanovljen s členom 229(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

5. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

6. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, v povezavi s členom 4 Uredbe.

Člen 20

Izredni ukrepi z omejeno ozemeljsko uporabo

Kadar se izkaže, da so pogoji, določeni za sprejetje zaščitnih ukrepov, izpolnjeni v eni ali več državah članicah, lahko Komisija po preučitvi alternativnih rešitev izjemoma odobri uporabo nadzornih in zaščitnih ukrepov, ki so omejeni na zadevno državo članico ali države članice, če meni, da so takšni ukrepi na tej ravni primernejši od ukrepov, ki se uporabljajo v vsej Uniji. Takšni ukrepi morajo biti časovno strogo omejeni in morajo čim manj ovirati delovanje notranjega trga.







POGLAVJE V

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 21

Prilagajanje tehničnemu razvoju

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22 v zvezi s tehničnimi spremembami člena 6 in členov 9 do 20, ki so morda potrebne zaradi razlik med to uredbo in sporazumi, ki so podpisani in se začasno uporabljajo ali ki so v skladu s členom 218 PDEU sklenjeni z regijami ali državami iz Priloge I.

Člen 22

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 21. junija 2013. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2(2) in (3), člena 4(3), člena 5(3) in člena 21 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 20. februarja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Prenos pooblastila iz člena 2(2) in (3), člena 3, člena 4(3), člena 5(3) in člena 21 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3, člena 4(3), člena 5(3) oziroma člena 21, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

7. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2(2) in (3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za štiri mesece.

Člen 23

Poročilo

Komisija vključi informacije o izvajanju te uredbe v svoje letno poročilo o uporabi in izvajanju ukrepov trgovinske zaščite, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 22a Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 ( 4 ).







POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1528/2007 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

SEZNAM REGIJ ALI DRŽAV, KI SO ZAKLJUČILA POGAJANJA V SMISLU ČLENA 2(2)

ANTIGVA IN BARBUDA

ZVEZA BAHAMI

BARBADOS

BELIZE

REPUBLIKA BOCVANA

ZVEZA DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

REPUBLIKA FIDŽI

REPUBLIKA GANA

GRENADA

KOOPERATIVNA REPUBLIKA GVAJANA

JAMAJKA

REPUBLIKA KAMERUN

REPUBLIKA KENIJA

▼M2

KRALJEVINA LESOTO

▼B

REPUBLIKA MADAGASKAR

REPUBLIKA MAURITIUS

▼M2

REPUBLIKA MOZAMBIK

▼B

REPUBLIKA NAMIBIJA

NEODVISNA DRŽAVA PAPUA NOVA GVINEJA

FEDERACIJA SAINT KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

SAINT VINCENT IN GRENADINE

▼M3

NEODVISNA DRŽAVA SAMOA

▼B

REPUBLIKA SEJŠELI

REPUBLIKA SLONOKOŠČENA OBALA

REPUBLIKA SURINAM

KRALJEVINA SVAZI

REPUBLIKA TRINIDAD IN TOBAGO

REPUBLIKA ZIMBABVE









PRILOGA II

Pravila o poreklu

V ZVEZI Z OPREDELITVIJO POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ IN NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

NASLOV I: Splošne določbe Členi 1. Opredelitev pojmov NASLOV II: Opredelitev pojma izdelki s poreklom Členi 2. Splošne zahteve 3. V celoti pridobljeni izdelki 4. Zadosti obdelani ali predelani izdelki 5. Nezadostni postopki obdelave ali predelave 6. Kumulacija porekla 7. Enota kvalifikacije 8. Dodatki, nadomestni deli in orodja 9. Garniture 10. Nevtralne sestavine NASLOV III: Zahteve glede ozemlja Členi 11. Načelo teritorialnosti 12. Neposredni prevoz 13. Razstave NASLOV IV: Dokazilo o poreklu Členi 14. Splošne zahteve 15. Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 16. Naknadno izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1 17. Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 18. Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu 19. Pogoji za izjavo na računu 20. Pooblaščeni izvoznik 21. Veljavnost dokazila o poreklu 22. Tranzitni postopek 23. Predložitev dokazila o poreklu 24. Uvoz po delih 25. Izjeme pri dokazilu o poreklu 26. Informativni postopek za kumulacijske namene 27. Dokazilne listine 28. Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin 29. Razlike in oblikovne napake 30. Zneski, izraženi v eurih NASLOV V: Dogovori o upravnem sodelovanju Členi 31. Medsebojna pomoč 32. Preverjanje dokazil o poreklu 33. Preverjanje izjav dobaviteljev 34. Kazni 35. Proste cone 36. Odstopanja NASLOV VI: Ceuta in Melilla Členi 37. Posebni pogoji NASLOV VII: Končne določbe Členi 38. Dodatki KAZALO DODATKI DODATEK 1: Uvodne opombe k seznamu v Dodatku 2 DODATEK 2: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da izdelani izdelek lahko pridobi status blaga s poreklom DODATEK 2A: Odstopanja od seznama obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da izdelani izdelek lahko pridobi status blaga s poreklom v skladu s členom 4 te priloge DODATEK 3: Obrazec za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 DODATEK 4: Izjava na računu DODATEK 5A: Izjava dobavitelja za izdelke s statusom preferencialnega porekla DODATEK 5B: Izjava dobavitelja za izdelke, ki nimajo statusa preferencialnega porekla DODATEK 6: Informativno potrdilo DODATEK 7: Izdelki, za katere se člen 6(5) te priloge ne uporablja DODATEK 8: Ribiški proizvodi, za katere se člen 6(5) te priloge začasno ne uporablja DODATEK 9: Sosednje države v razvoju DODATEK 10: Izdelki, za katere se določbe o kumulaciji iz člena 2(2) ter člena 6(1) in (2) te priloge uporabljajo po 1. oktobru 2015 in za katere se določbe člena 6(5), (9) in (12) te priloge ne uporabljajo DODATEK 11: Izdelki, za katere se določbe člena 6(5), (9) in (12) te priloge ne uporabljajo DODATEK 12: Čezmorske države in ozemlja







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej prilogi:

(a) „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave;

(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke;

(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII GATT 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti);

(f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

(g) „vrednost materialov“ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se je ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale na zadevnem ozemlju;

(h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost teh materialov, kakor so opredeljeni v točki (g), ki se smiselno uporablja;

(i) „dodana vrednost“ pomeni ceno izdelka franko tovarna, zmanjšano za carinsko vrednost materialov, uvoženih v Unijo ali države AKP;

(j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavljajo harmonizirani sistem poimenovanja in sistem šifrskih oznak blaga, ki se v tej prilogi navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v določeno tarifno številko;

(l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali ki so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelke, ki so zajeti na enem računu;

(m) „ozemlja“ pomenijo ozemlja, vključno s teritorialnim morjem;

(n) „ČDO“ pomeni čezmorske države in ozemlja iz Dodatka 12.







NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

1. Za namene te uredbe se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz držav AKP iz Priloge I, za namene te priloge v nadaljnjem besedilu imenovane „države AKP“:

(a) izdelki, ki so v celoti pridobljeni v državah AKP v smislu člena 3 te priloge;

(b) izdelki, pridobljeni v državah AKP, ki vključujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v teh državah, pod pogojem, da so bili taki materiali v državah AKP zadosti obdelani in predelani v smislu člena 4 te priloge.

2. Za namene izvajanja odstavka 1 ozemlja držav AKP štejejo za eno ozemlje.

Izdelki s poreklom, narejeni iz materialov, v celoti pridobljenih ali zadosti obdelanih ali predelanih v dveh ali več državah AKP, štejejo za izdelke s poreklom iz države AKP, kjer je bila opravljena zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da ta obdelava ali predelava presega postopke iz člena 5 te priloge.

3. Za izdelke iz Dodatka 10 se odstavek 2 uporablja šele po 1. oktobru 2015.

Člen 3

V celoti pridobljeni izdelki

1. Šteje se, da so bili v celoti pridobljeni v državah AKP ali v Uniji:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njihove zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

(d) proizvodi iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) akvakulturni proizvodi, vključno z marikulturo, kjer so ribe rojene in gojene;

(g) proizvodi morskega ribolova in drugi proizvodi iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili zunaj njihovih teritorialnih voda;

(h) proizvodi, izdelani na njihovih predelovalnih ladjah izključno iz proizvodov iz točke (g);

(i) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni samo za obnavljanje surovin, vključno z rabljenimi gumami, primernimi samo za protektiranje ali za uporabo kot odpadek;

(j) odpadki in ostanki tam izvedenih postopkov izdelave;

(k) proizvodi, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njihovega teritorialnega morja, pod pogojem, da imajo izključne pravice do izkoriščanja morskega dna ali podzemlja;

(l) tam izdelano blago, izključno iz proizvodov, opredeljenih v točkah (a) do (k).

2. Izraza „njihova plovila“ in „njihove predelovalne ladje“ v točkah (g) in (h) odstavka 1 se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje, ki:

(a) so registrirane v državi članici ali državi AKP;

(b) plujejo pod zastavo države članice ali države AKP;

(c) izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev:

(i) so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov države AKP ali države članice ali

(ii) so v lasti podjetij, ki:

— imajo sedež ali glavni kraj poslovanja v državi AKP ali državi članici ter

— so v najmanj 50-odstotni lasti države AKP, javnih organizacij te države ali državljanov te države ali države članice.

3. Ne glede na odstavek 2 Unija privoli, da se na predlog države AKP plovilo, ki ga zakupi ali najame ta država, obravnava kot „njihovo plovilo“ za izvajanje ribolovnih dejavnosti v njeni izključni ekonomski coni pod naslednjimi pogoji:

(a) da je država AKP Uniji ponudila priložnost pogajanj o ribolovnem sporazumu, vendar Unija te ponudbe ni sprejela;

(b) da je Komisija sprejela najemno ali zakupno pogodbo kot pogodbo, ki zagotavlja ustrezne možnosti v zvezi z razvojem zmogljivosti zadevne države AKP za ribarjenje za svoje lastne potrebe in na zadevno državo AKP zlasti prenaša odgovornost za navtično in poslovno upravljanje plovila, s katerim razpolaga za daljše časovno obdobje.

Člen 4

Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene te priloge se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani v državah AKP ali v Uniji, če so izpolnjeni pogoji, navedeni na seznamu v Dodatku 2 ali Dodatku 2A. V teh pogojih so za vse izdelke, za katere velja ta uredba, navedeni postopki obdelave ali predelave v zvezi z izdelavo materialov brez porekla, ti pogoji pa se uporabljajo samo v zvezi s takimi materiali. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev s seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, zanj ne uporabljajo in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so bili morda uporabljeni pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz dodatkov 2 in 2A za ta izdelek ne bi smeli uporabiti pri izdelavi tega izdelka, kljub temu lahko uporabijo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna;

(b) z uporabo tega odstavka ni presežen kateri od odstotkov, ki so na seznamu navedeni kot zgornja vrednost materialov brez porekla.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3.

(a) Ne glede na odstavek 1 in po predhodnem uradnem obvestilu pacifiške države AKP Komisiji se predelani ribiški proizvodi iz tarifnih številk 1604 in 1605 , predelani ali izdelani na kopnem v tej državi iz materialov brez porekla tarifne številke 0302 ali 0303 , ki so bili izkrcani v pristanišču te države, štejejo kot zadosti obdelani ali predelani za namene člena 2. Uradno obvestilo Komisiji navaja razvojne koristi za ribiški sektor te države ter vključuje potrebne informacije o zadevni vrsti in izdelkih, ki se bodo izdelovali, pa tudi navedbo posameznih zadevnih količin.

(b) Pacifiška država AKP pripravi poročilo za Unijo o izvajanju točke (a), in sicer najpozneje tri leta po obvestilu.

(c) Točka (a) se uporablja brez poseganja v sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki veljajo v Uniji, učinkovito ohranjanje in trajnostno upravljanje ribolovnih virov ter podporo boju proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim v regiji.

4. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo, če v členu 5 ni predvideno drugače.

Člen 5

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1. Brez poseganja v odstavek 2 naslednji postopki veljajo kot nezadostna obdelava ali predelava, da bi izdelki pridobili status izdelkov s poreklom, ne glede na to, ali so izpolnjene zahteve iz člena 4:

(a) postopki za zagotovitev ohranjanja izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, vlaganje v solne vodne raztopine, vodne raztopine z žveplovim dioksidom ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) preprosti postopki, ki zajemajo odstranjevanje prahu, sejanje ali prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov), pranje, barvanje, rezanje;

(c) zamenjava embalaže ter ločevanje in združevanje tovorkov;

(d) preprosto pakiranje v steklenice, čutare, vreče, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali plošče itd., ter vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(e) pritrjevanje oznak, nalepk in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo;

(f) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst; mešanje sladkorja s katerim koli drugim materialom;

(g) preprosto sestavljanje delov v popoln izdelek;

(h) kombinacija dveh ali več postopkov iz točk (a) do (g);

(i) zakol živali;

(j) luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit in riža;

(k) postopek barvanja sladkorja ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje sladkorja;

(l) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

2. Pri ugotavljanju, ali predelava ali obdelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem proizvodu v državah AKP ali Uniji.

Člen 6

Kumulacija porekla

Kumulacija s ČDO in Unijo

1. Materiali s poreklom iz Unije ali ČDO štejejo za materiale s poreklom iz držav AKP, če so vključeni v tam pridobljen izdelek. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kakor določa člen 5.

2. Obdelava in predelava v Uniji ali ČDO veljata za izvedeni v državah AKP, če so materiali v teh državah obdelani ali predelani bolj, kakor določa člen 5.

3. Za določanje, ali so izdelki s poreklom iz ČDO, se smiselno uporabljajo določbe te priloge.

4. Za izdelke iz Dodatka 10 se določbe iz tega člena uporabljajo šele po 1. oktobru 2015.

Kumulacija z Južno Afriko

5. Če so materiali s poreklom iz Južne Afrike vključeni v izdelek, pridobljen v državah AKP, se štejejo, ob upoštevanju določb iz odstavkov 6, 7, 8, in 11, za materiale s poreklom iz držav AKP, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kot je navedeno v členu 5. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

6. Izdelki, ki pridobijo status izdelkov s poreklom na podlagi odstavka 5, še naprej veljajo za izdelke s poreklom iz držav AKP samo, če tam dodana vrednost presega vrednost uporabljenih materialov s poreklom iz Južne Afrike. Če temu ni tako, se šteje, da so ti izdelki s poreklom iz Južne Afrike. Pri določitvi porekla se ne upoštevajo materiali s poreklom iz Južne Afrike, ki so bili zadosti obdelani ali predelani v državah AKP.

7. Kumulacija iz odstavka 5 se ne uporablja za izdelke iz dodatkov 7, 10 in 11.

8. Kumulacija iz odstavka 5 se uporablja za izdelke iz Dodatka 8 samo, če so tarife za te izdelke, ki veljajo v okviru STRS, odpravljene. Komisija v Uradnem listu Evropske unije (serija C) objavi datum, ko so izpolnjeni pogoji iz tega odstavka.

9. Brez poseganja v odstavka 7 in 8 se obdelava in predelava, opravljeni v Južni Afriki, štejeta, kot da sta bili opravljeni v neki drugi državi članici Južnoafriške carinske unije (SACU), ki je država AKP, če so bili materiali deležni nadaljnje obdelave ali predelave v tej drugi državi članici SACU.

10. Brez poseganja v odstavka 7 in 8 in na zahtevo držav AKP se obdelava in predelava, opravljeni v Južni Afriki, štejeta, kot da sta bili opravljeni v državah AKP, če so materiali deležni nadaljnje obdelave ali predelave v neki državi AKP v okviru regionalnega sporazuma o gospodarskem povezovanju.

11. O zahtevah držav AKP se odloči v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(5) te uredbe.

12. Kumulacija iz odstavka 5 se lahko uporabi samo, če uporabljeni južnoafriški materiali pridobijo status izdelkov s poreklom z uporabo pravil o poreklu, ki so enaka kot pravila iz te priloge. Kumulacija iz odstavkov 9 in 10 se lahko uporablja samo v skladu s pravili o poreklu, ki so enaka kot pravila v tej prilogi.

Kumulacija s sosednjimi državami v razvoju

13. Na zahtevo držav AKP se materiali s poreklom iz sosednje države v razvoju, ki ni država AKP in ki sodi v skladno geografsko enoto, štejejo za materiale s poreklom iz držav AKP, če so vključeni v tam pridobljen izdelek. Ni treba, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani, pod pogojem, da:

— obdelava ali predelava, opravljena v državi AKP, presega postopke, naštete v členu 5,

— so države AKP, Unija in druge države sklenile sporazum o primernih upravnih postopkih za zagotovitev pravilnega izvajanja tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za proizvode iz tune, uvrščene v poglavje 3 ali 16 harmoniziranega sistema, in za riževe proizvode iz tarifne številke 1006 .

Za določanje, ali so izdelki s poreklom iz sosednje države v razvoju, se uporabljajo določbe te priloge.

O zahtevah držav AKP se odloči v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(5) te uredbe. V takih odločitvah se opredeli tudi izdelke, za katere se kumulacije iz tega odstavka ne sme dovoliti.

Člen 7

Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo te priloge je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

To pomeni, da:

(a) kadar je izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvrščen po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota predstavlja enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz nekega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v isto tarifno številko harmoniziranega sistema, se pri uporabi te priloge vsak izdelek obravnava posebej.

2. Kadar je embalaža po splošnem pravilu 5 harmoniziranega sistema pri uvrstitvi vključena v izdelek, je vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 8

Dodatki, nadomestni deli in orodja

Dodatki, nadomestni deli in orodja, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 9

Garniture

Garniture, opredeljene v splošnem pravilu 3 harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, če so vsi sestavni deli izdelki s poreklom. Kljub temu se takrat, kadar je posamezna garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in iz izdelkov brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 10

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali je izdelek s poreklom, ni treba ugotavljati porekla za naslednje, kar bi lahko bilo uporabljeno pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodje;

(d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.







NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 11

Načelo teritorialnosti

1. Pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II morajo biti nepretrgoma izpolnjeni v državah AKP, razen kot je določeno v členu 6.

2. Če je blago po poreklu iz držav AKP, Unije ali ČDO, izvoženo v drugo državo, vrnjeno, razen kot je določeno v členu 6, se šteje kot blago brez porekla, razen če je carinskim organom mogoče zadovoljivo dokazati, da:

(a) je vrnjeno blago isto blago, kakor je bilo izvoženo, ter

(b) v zvezi z blagom, v obdobju, ko se je nahajalo v navedeni državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

Člen 12

Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje iz te uredbe se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz te priloge in se prevažajo neposredno med ozemlji držav AKP, Unije, ČDO ali Južne Afrike za namene člena 6 brez vstopa na katero koli drugo ozemlje. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno samo nedeljeno pošiljko, lahko prevažajo čez druga ozemlja po potrebi s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na teh ozemljih pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Izdelki s poreklom se lahko pošiljajo po cevovodih čez ozemlja, ki niso ozemlja držav AKP ali Unije.

2. Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, se carinskim organom države uvoznice predloži:

(a) en sam prevozni dokument, ki zajema prevoz iz države izvoznice preko države tranzita, ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki:

(i) vsebuje natančen opis izdelkov;

(ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev ter

(iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita,

ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 13

Razstave

1. Za izdelke s poreklom, poslane iz države AKP na razstavo v državo ali ozemlje, ki ni med tistimi iz člena 6, in po razstavi prodane za uvoz v Unijo, se pri uvozu koristijo določbe te uredbe, pod pogojem, da se carinskim organom predloži zadovoljiv dokaz, da:

(a) je izvoznik poslal te izdelke iz države AKP v državo ali ozemlje razstave in jih tam razstavil;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Uniji;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj zatem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo, ter

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2. Dokazilo o poreklu se izda ali sestavi v skladu z določbami naslova IV in predloži carinskim organom države uvoznice na običajen način. Na njem sta navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatno dokumentarno dokazilo o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za katero koli trgovinsko, industrijsko, kmetijsko ali obrtno razstavo, sejem ali podobno javno prireditev ali prikaz, ki ni organiziran za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerim so izdelki pod carinskim nadzorom.







NASLOV IV

DOKAZILO O POREKLU

Člen 14

Splošne zahteve

1. Ob uvozu v Unijo se za izdelke s poreklom iz držav AKP uporabijo določbe te uredbe ob predložitvi:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je naveden v Dodatku 3, ali

(b) v primerih iz člena 19(1), izjava, v nadaljnjem besedilu imenovana „izjava na računu“, ki jo izvoznik da na računu, dobavnici ali katerem koli drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevne izdelke opisuje dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati. Besedilo izjave na računu je navedeno v Dodatku 4.

2. Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu te priloge in v primerih, določenih v členu 25, veljajo ugodnosti iz določb te uredbe brez potrebe po predložitvi katerega koli dokumenta iz navedenega odstavka.

Člen 15

Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda carinski organ države izvoznice na podlagi pisne zahteve izvoznika ali, na izvoznikovo odgovornost, njegovega pooblaščenega zastopnika.

2. Za ta namen izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in zahtevek, katerih vzorca sta navedena v Dodatku 3. Ti obrazci se izpolnijo v skladu z določbami te priloge. Če se izpolnjujejo ročno, morajo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izdelki so opisani v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti zapolnjeno, se pod zadnjo vrstico poimenovanja potegne vodoravna črta in se prečrta prazen prostor pod njo.

3. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov izvozne države AKP, v kateri se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status izdelkov s poreklom in izpolnitev drugih zahtev iz te priloge.

4. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda carinski organ izvozne države AKP, če se za zadevne izdelke lahko šteje, da so izdelki po poreklu iz držav AKP držav ali iz ene izmed drugih držav ali ozemelj iz člena 6, in če so izpolnjene druge zahteve iz te priloge.

5. Carinski organi, ki izdajajo potrdila, ukrenejo vse potrebno za preverjanje porekla izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz te priloge. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi ustrezen. Carinski organi, ki izdajajo potrdila, tudi zagotovijo, da so obrazci iz odstavka 2 pravilno izpolnjeni. Zlasti preverijo, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti goljufije.

6. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 se na potrdilu navede v polju 11.

7. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 16

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1

1. Ne glede na člen 15(7) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če:

(a) ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin ali

(b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Za izvajanje odstavka 1 izvoznik v zahtevi navede kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navede tudi razloge za to zahtevo.

3. Carinski organi lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo naknadno samo po opravljenem preverjanju, če se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

4. Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 vsebujejo naslednji zaznamek:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“

5. Zaznamek iz odstavka 4 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 17

Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2. Na ta način izdani dvojnik se označi z naslednjim zaznamkom:

„DUPLICATE“

3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4. Dvojnik nosi datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 in začne učinkovati s tem dnem.

Člen 18

Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Če so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v državi AKP ali Uniji, je za namen pošiljanja vseh ali nekaterih teh izdelkov drugam znotraj držav AKP ali Uniji izvirno dokazilo o poreklu mogoče nadomestiti z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR.1. Nadomestno potrdilo ali nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega izdelki spadajo.

Člen 19

Pogoji za izjavo na računu

1. Izjavo na računu iz točke (b) člena 14(1) lahko da:

(a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 20 ali

(b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2. Izjava na računu se lahko da, če se posamezni izdelek lahko šteje za izdelek s poreklom iz držav AKP ali iz ene od drugih držav ali ozemelj iz člena 6 in če so izpolnjene druge zahteve iz te priloge.

3. Izvoznik, ki daje izjavo na računu, mora biti kadar koli pripravljen, da na zahtevo carinskih organov države izvoznice predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla blaga kot tudi izpolnitev drugih zahtev iz te priloge.

4. Izvoznik da izjavo na računu tako, da na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument natipka, odtisne ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Dodatku 4, pri čemer uporabi eno izmed jezikovnih različic iz navedenega dodatka, v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in s tiskanimi črkami.

5. Izjave na računu morajo imeti izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 20 ne zahteva, da podpisuje take izjave, pod pogojem, da carinskim organom države izvoznice da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na računu, po kateri ga je možno prepoznati, kot da jo je lastnoročno podpisal.

6. Izjavo na računu lahko da izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali naknadno, če je predložena v državi uvoznici najpozneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Člen 20

Pooblaščeni izvoznik

1. Carinski organi države izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika, ki pogosto pošilja izdelke po določbah te uredbe, da daje izjave na računu ne glede na vrednost izdelkov, na katere se nanaša. Izvoznik, ki prosi za tako pooblastilo, carinskim organom predloži zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanja statusa porekla teh izdelkov kot tudi za preverjanje izpolnjevanja drugih zahtev iz te priloge.

2. Carinski organi države izvoznice lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

3. Carinski organi države izvoznice pooblaščenemu izvozniku dodelijo številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi na računu.

4. Carinski organi države izvoznice spremljajo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja svoja pooblastila.

5. Carinski organi države izvoznice lahko to pooblastilo kadar koli odvzamejo. To storijo, če pooblaščeni izvoznik ne zagotavlja več jamstev iz odstavka 1, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 ali drugače nepravilno uporablja pooblastilo.

Člen 21

Veljavnost dokazila o poreklu

1. Dokazilo o poreklu velja deset mesecev od dne izdaje v državi izvoznici in se v tem roku predloži carinskim organom države uvoznice.

2. Dokazila o poreklu, ki se carinskim organom države uvoznice predložijo po poteku roka za predložitev, določenega v odstavku 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, če so jim bili proizvodi predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 22

Tranzitni postopek

Če se izdelki vnesejo v državo AKP, ki ni država porekla, začne teči nadaljnje štirimesečno obdobje veljavnosti na datum, ko carinski organ v državi tranzita v polje 7 na potrdilu o gibanju blaga EUR.1 vpiše naslednje:

— besedo „tranzit“,

— ime države tranzita,

— uradni žig, katerega vzorčni odtis je bil dan na razpolago Komisiji v skladu s členom 31, in

— datum zaznamkov.

Člen 23

Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom države uvoznice po postopkih, ki se uporabljajo v tej državi. Ti organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu ter lahko zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo potrebne pogoje za izvajanje te uredbe.

Člen 24

Uvoz po delih

Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi države uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema iz oddelkov XVI in XVII ali tarifnih številk 7308 in 9406 harmoniziranega sistema uvažajo po delih, se carinskim organom ob uvozu prvega dela za take izdelke predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 25

Izjeme pri dokazilu o poreklu

1. Izdelki, ki jih posamezniki pošiljajo drugim posameznikom kot majhne tovorke ali ki so del osebne prtljage potnika, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo potrebno predložiti dokazilo o poreklu, pod pogojem, da ti izdelki niso uvoženi v trgovinske namene, da je dana izjava o izpolnjevanju zahtev iz te priloge in da o resničnosti take izjave ni nobenega dvoma. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži navedenemu dokumentu.

2. Občasni uvoz, pri katerem gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje.

3. Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 EUR pri majhnih tovorkih ali 1 200 EUR pri izdelkih, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 26

Informativni postopek za kumulacijske namene

1. Ob uporabi člena 2(2) in člena 6(1) se za materiale iz drugih držav AKP, Unije ali ČDO,status blaga s poreklom v skladu s to prilogo dokazuje s potrdilom o gibanju blaga EUR.1 ali izjavo dobavitelja, vzorec zanjo je v Dodatku 5A, ki jo da izvoznik v državi ali ČDO, od koder so materiali.

2. Ob uporabi člena 2(2) in člena 6(2) ter (9) se obdelava ali predelava, izvedena v drugih državah AKP, Unije, ČDO ali Južni Afriki, dokazuje z izjavo dobavitelja, primer katere je v Dodatku 5B in ki jo da izvoznik v državi ali ČDO, od koder so materiali.

3. Dobavitelj predloži ločeno izjavo dobavitelja za vsako pošiljko materiala na trgovinskem računu, povezanim s to odpremo, ali v prilogi k temu računu, ali na dobavnici, ali drugem trgovinskem dokumentu, povezanim s to odpremo, ki opisuje zadevne materiale dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati.

4. Izjava dobavitelja se lahko sestavi na vnaprej natisnjenem obrazcu.

5. Izjava dobavitelja mora imeti izvirni lastnoročni podpis. Če pa sta izjava dobavitelja in račun sestavljena s pomočjo elektronske obdelave podatkov, izjave dobavitelja ni treba podpisati lastnoročno, pod pogojem, da lahko carinski organ v državi, v kateri je izjava dobavitelja sestavljena, zadovoljivo identificira odgovornega uslužbenca dobavnega podjetja. Navedeni carinski organi lahko določijo pogoje za izvajanje tega odstavka.

6. Izjava dobavitelja se predloži pristojnemu carinskemu uradu v izvozni državi, ki prejme zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 27

Dokazilne listine

Listine iz člena 15(3) in člena 19(3), ki se uporablja za dokazovanje, da se izdelki, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1, ali izjava na računu, lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz države AKP ali ene od drugih držav ali ozemelj iz člena 6 in da izpolnjujejo druge zahteve iz te priloge, lahko med drugim sestojijo iz naslednjega:

(a) neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v poslovnih knjigah ali v notranjem knjigovodstvu izvoznika ali dobavitelja;

(b) dokumentov, ki dokazujejo, da imajo uporabljeni materiali status materialov s poreklom, in ki so izdani ali sestavljeni v državi AKP ali eni od drugih držav ali ozemelj iz člena 6, v kateri se ti dokumenti uporabljajo v skladu z domačim pravom;

(c) dokumenti, ki dokazujejo obdelavo ali predelavo materialov v državah AKP, Unije ali ČDO in ki so izdani ali sestavljeni v državi AKP, Unije ali ČDO, v kateri se ti dokumenti uporabljajo v skladu z domačim pravom;

(d) potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali izjav na računu, ki dokazujejo, da imajo uporabljeni materiali status materialov s poreklom, in ki so izdani ali sestavljeni v državah AKP ali eni od drugih držav ali ozemelj iz člena 6 ter v skladu s to prilogo.

Člen 28

Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin

1. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora vsaj tri leta hraniti dokumente iz člena 15(3).

2. Izvoznik, ki daje izjavo na računu, mora vsaj tri leta hraniti kopijo te izjave in dokumente iz člena 19(3).

3. Carinski organ države izvoznice, ki izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, mora hraniti zahtevek iz člena 15(2) vsaj tri leta.

4. Carinski organi države uvoznice morajo vsaj tri leta hraniti potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na računih, ki so jim bile predložene.

Člen 29

Odstopanja in oblikovne napake

1. Če so med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljena manjša odstopanja, to še ne pomeni ničnosti navedenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2. Očitne oblikovne napake, kot so na primer tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne smejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 30

Zneski, izraženi v eurih

1. Za uporabo člena 19(l)(b) in člena 25(3) v primerih, ko se izda račun v drugi valuti kot v eurih, vsako leto vsaka od teh držav določi zneske v nacionalnih valutah države AKP, držav članic in drugih držav ali ozemelj, omenjenih v členu 6, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih.

2. Za pošiljko se uporabljajo določbe člena 19(l)(b) ali člena 25(3) glede na valuto, v kateri je sestavljen račun, v skladu z zneskom, ki ga je določila zadevna država.

3. Zneski, ki se uporabljajo v kateri koli nacionalni valuti, so v navedeni nacionalni valuti enakovredni zneskom, izraženih v eurih na prvi delovni dan oktobra vsako leto. Zneski se predložijo Komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4. Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki izhaja iz pretvorbe zneska, izraženega v eurih, v njeno nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki izhaja iz pretvorbe, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko protivrednost zneska, izraženega v eurih, v svoji nacionalni valuti ohrani nespremenjeno, če se v času letne prilagoditve iz odstavka 3 zaradi pretvorbe navedenega zneska pred zaokrožanjem v nacionalni valuti poveča za manj kot 15 %. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi pretvorba povzročila zmanjšanje protivrednosti.

5. Zneske, izražene v eurih, pregleda Komisija. Komisija pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.







NASLOV V

DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 31

Medsebojna pomoč

1. Države AKP pošljejo Komisiji vzorce uporabljanih žigov, skupaj z naslovi carinskih organov, pristojnih za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR.1 ter za kasnejše preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 in izjav na računu.

Potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na računu se sprejemajo za uporabo preferencialnega obravnavanja od datuma, ko Komisija prejme informacije.

Komisija te informacije pošlje carinskim organom držav članic.

2. Za zagotovitev pravilne uporabe te priloge si Unija, ČDO in države AKP medsebojno pomagajo prek pristojnih carinskih uprav pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, izjav na računu ali izjav dobavitelja ter doslednosti informacij iz teh dokumentov.

Organi, ki se jih zaprosi za pomoč, zagotovijo ustrezne informacije glede pogojev, pod katerimi je bil izdelek izdelan, pri čemer zlasti navedejo pogoje, pod katerimi so bila v različnih posameznih državah AKP, državah članicah in ČDO upoštevana pravila o poreklu.

Člen 32

Preverjanje dokazil o poreklu

1. Dokazila o poreklu se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi države uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti teh dokumentov, statusu porekla teh izdelkov ali izpolnitvi drugih zahtev iz te priloge.

2. Za namene izvajanja odstavka 1 carinski organi države uvoznice carinskim organom države izvoznice vrnejo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo na računu ali kopijo teh listin in, kadar je to primerno, navedejo razloge za zahtevo za preverjanje. V podporo zahtevi za preverjanje se posreduje vsak pridobljen dokument ali informacija, ki kaže, da so podatki na dokazilu o poreklu napačni.

3. Preverjanje opravijo carinski organi države izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi ustrezen.

4. Če se carinski organi države uvoznice odločijo, da bodo med čakanjem na izide preverjanja začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo teh izdelkov, se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju katerih koli previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni.

5. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o izidih tega preverjanja obveščeni čim prej. Ti rezultati jasno izkazujejo, ali so dokumenti pristni in ali se izdelke lahko šteje za izdelke s poreklom iz držav AKP ali ene od držav ali ozemelj iz člena 6 ter ali izpolnjujejo druge zahteve iz te priloge.

6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje dovolj informacij za določitev pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo.

7. Kadar postopek preverjanja ali kakršne koli druge razpoložljive informacije kažejo na kršenje določb iz te priloge, se opravijo ustrezne poizvedbe za ugotavljanje in preprečevanje takšnih kršitev.

Člen 33

Preverjanje izjav dobaviteljev

1. Preverjanje izjav dobaviteljev se opravi naključno ali kadar koli carinski organi uvozne države utemeljeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali točnosti ali celovitosti informacij v zvezi s pravim poreklom zadevnih materialov.

2. Carinski organi, ki jim je predložena izjava dobavitelja, lahko od carinskih organov države, v kateri je bila izjava podana, zahtevajo izdajo informativnega potrdila, katerega vzorec je naveden v Dodatku 6. Alternativno carinski organi, ki jim je izjava dobavitelja predložena, od izvoznika lahko zahtevajo, da predloži informativno potrdilo, ki so ga izdali carinski organi države, v kateri je izjava sestavljena.

Urad, ki je izdal informativno potrdilo, hrani njegovo kopijo vsaj tri leta.

3. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja obveščeni čim prej. Rezultati morajo zanesljivo pokazati, ali je izjava v zvezi s statusom materiala točna.

4. Zaradi preverjanja dobavitelji najmanj tri leta hranijo kopijo dokumenta, ki vsebuje izjavo, skupaj z vsemi potrebnimi dokazili o resničnem statusu materialov.

5. Carinski organi v državi, kjer je sestavljena izjava dobavitelja, imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo ali opraviti kakršno koli kontrolo, za katero menijo, da je primerna za preverjanje točnosti izjave dobavitelja.

6. Katero koli potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava na računu, izdano oziroma dano na podlagi netočne izjave dobavitelja, velja za nično.

Člen 34

Kazni

Kazni se izrečejo vsakomur, ki sestavi ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da bi pridobil preferencialno obravnavo izdelkov.

Člen 35

Proste cone

1. Narediti je treba, kar je potrebno za zagotovitev, da se izdelki, za trgovanje s katerimi velja dokazilo o poreklu ali izjava dobavitelja in za katere se tekom prevoza uporabi prosta cona na ozemlju držav AKP, ne nadomestijo z drugim blagom in da niso deležni drugih postopkov kot tistih, ki se običajno uporabljajo za preprečevanje njihovega kvarjenja.

2. Kadar se izdelki s poreklom z odstopanjem od odstavka 1 uvozijo v prosto cono na podlagi dokazila o poreklu in se na njih opravijo predelave ali obdelave, zadevni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu z določbami te priloge.

Člen 36

Odstopanja

1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države upravičenke slednji odobri začasno odstopanje od določb iz te priloge, kadar:

(a) država upravičenka zaradi notranjih ali zunanjih dejavnikov začasno ne more ravnati v skladu s pravili za pridobitev porekla, določenimi v tej prilogi, čeprav je v preteklosti že lahko, ali

(b) država upravičenka zahteva čas za uskladitev s pravili za pridobitev porekla, določenimi v tej prilogi.

2. Takšno začasno odstopanje je omejeno na trajanje učinka notranjih ali zunanjih dejavnikov, zaradi katerih je bilo odstopanje zahtevano, ali na čas, ki ga država upravičenka potrebuje za uskladitev s pravili.

3. Pisna zahteva za odstopanje se predloži Komisiji. V njej se navedejo razlogi za odstopanje, kot so opredeljeni v odstavku 1, priložijo pa se ji tudi ustrezne dokazilne listine.

4. Ukrepi na podlagi tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(5) te uredbe.

Unija v skladu s tem členom pritrdilno odgovori na vse zahteve držav AKP, ki so primerno utemeljene v skladu s tem členom in ki ne morejo povzročiti resne škode obstoječi industriji Unije.







NASLOV VI

CEUTA IN MELILLA

Člen 37

Posebni pogoji

1. Izraz „Unija“, ki se uporablja v tej prilogi, ne zajema Ceute in Melille. Izraz „izdelki s poreklom iz Unije“ ne zajema izdelkov s poreklom iz Ceute in Melille.

2. Določbe te priloge se smiselno uporabljajo pri določanju, ali se lahko za izdelke šteje, da imajo poreklo iz držav AKP ob uvozu v Ceuto in Melillo.

3. Če so izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti, Melilli ali Uniji, deležni obdelave ali predelave v državah AKP, se šteje, kot da so bili v celoti pridobljeni v državah AKP.

4. Za obdelavo ali predelavo, izvedeno v Ceuti, Melilli ali Uniji, se šteje, kot da je bila izvedena v državah AKP, če so materiali nadalje obdelani ali predelani v državah AKP.

5. Za namene izvajanja odstavkov 3 in 4 tega člena se nezadostni postopki s seznama v členu 5 ne obravnavajo kot obdelava ali predelava.

6. Ceuta in Melilla se štejeta za enotno ozemlje.







NASLOV VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 38

Dodatki

Dodatki k tej prilogi so njen sestavni del.









Dodatek 1

Uvodne opombe k seznamu v Dodatku 2

Opomba 1:

Ta seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 4 te priloge.

Opomba 2:

1. Prva dva stolpca na seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za to tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kjer je, v nekaterih primerih, pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, se pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo samo za del tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

2. Če je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali pa je navedena številka poglavja in je zato poimenovanje proizvodov v stolpcu 2 splošno, se zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo za vse proizvode, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1.

3. Če seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

4. Kadar je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcu 3 in v stolpcu 4, ima izvoznik možnost izbire, da uporabi pravilo iz stolpca 3 ali tisto iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

1. Določbe člena 4 Priloge v zvezi z izdelki s statusom blaga s poreklom, ki se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, če je bil ta status pridobljen v tovarni, kjer se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v Uniji ali državah AKP.

Primer:

Motor iz tarifne številke 8407 , za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 72 24 .

Če je bilo to kovanje opravljeno v Uniji iz ingota brez porekla, potem je jeklo že pridobilo poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 72 24 s seznama. Tako se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima poreklo ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v Uniji. Vrednost ingota brez porekla se tako ne upošteva, ko se sešteva vrednost uporabljenih materialov brez porekla.

2. Pravilo na seznamu pomeni minimalno obdelavo ali predelavo in več predelave ali obdelave prav tako dodeli status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Če torej pravilo določa, da je mogoče na neki stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba tega materiala na zgodnejši stopnji obdelave dovoljena, medtem ko na poznejši ni dovoljena.

3. Ne glede na opombo 3.2 se v primeru, ko pravilo določa, da se lahko uporabijo „materiali iz katere koli tarifne številke“, lahko uporabijo tudi materiali iz iste tarifne številke, kakršno ima proizvod, toda ob upoštevanju katerih koli posebnih omejitev, ki jih to pravilo lahko vsebuje. Vendar izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključujoč druge materiale pod tarifno številko …“ pomeni, da se lahko uporabijo samo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko kakor proizvod z drugačnim poimenovanjem od poimenovanja izdelka v stolpcu 2 seznama.

4. Kadar pravilo na seznamu določa, da se proizvod lahko izdela iz več kakor enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en material ali več materialov. Ne zahteva pa uporabe vseh.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tarifnih številk 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se med drugimi materiali lahko uporabijo kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko eno, ali drugo, ali pa oboje.

5. Kadar pravilo v seznamu določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.3 v zvezi s tekstilom.)

Primer:

Pravilo za pripravljeno hrano iz tarifne številke 1904 , ki posebej izključuje uporabo žita in njegovih izdelkov, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelani iz žita.

Vendar to ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz posameznih materialov, določenih na seznamu, lahko izdelani iz enakovrstnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave.

Primer:

V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni možno začeti pri netkanem blagu – čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo – to je na stopnji vlaken.

6. Če pravilo s seznama navaja za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, dve odstotni postavki, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla nikoli ne sme preseči višje od navedenih odstotkov. Poleg tega posamezni odstotki ne smejo biti preseženi v zvezi s posebnimi materiali, za katere se uporabljajo.

Opomba 4:

1. Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in razen če ni drugače določeno, zajema vlakna, ki so bila mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena.

2. Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0503 , svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003 , pa tudi volnena vlakna, fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105 , bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305 .

3. Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so na seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63 in se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej.

4. Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se na seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, za rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507 .

Opomba 5:

1. Če se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njihovi izdelavi, ki skupaj predstavljajo 10 % ali manj skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov, ne uporabljajo pogoji, določeni v stolpcu 3 seznama. (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj.)

2. Vendar se dovoljeno odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so naslednji:

— svila,

— volna,

— groba živalska dlaka,

— fina živalska dlaka,

— konjska žima,

— bombaž,

— materiali za izdelavo papirja in papir,

— lan,

— konoplja,

— juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

— sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

— kokosova vlakna, abaka, ramija in druga rastlinska tekstilna vlakna,

— sintetični filamenti,

— umetni filamenti,

— prevodni filamenti,

— sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

— sintetična rezana vlakna iz poliestra,

— sintetična rezana vlakna iz poliamida,

— sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

— sintetična rezana vlakna iz poliimida,

— sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena,

— sintetična rezana vlakna iz polifenilensulfida,

— sintetična rezana vlakna iz polivinilklorida,

— druga sintetična rezana vlakna,

— umetna rezana vlakna iz viskoze,

— druga umetna rezana vlakna,

— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, posukana ali ne,

— preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, posukana ali ne,

— izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vključujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali obarvanim lepilom med dvema plastičnima slojema,

— drugi izdelki iz tarifne številke 5605 .

Primer:

Preja iz tarifne številke 5205 , izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506 , je mešana preja. Zato se sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne zadovoljujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), lahko uporabijo, če njihova skupna teža ne presega 10 % teže preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tarifne številke 5112 , izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5509 , je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (po katerih se zahteva izdelava iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ta zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih, nečesanih in ne kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi, če njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.

Primer:

Čopasta tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802 , izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 5210 , je mešan proizvod le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, ki sta uvrščeni v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice.

Primer:

Če bi bila ta čopasta tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz sintetične tkanine iz tarifne številke 5407 , je očitno, da je uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je potemtakem čopasta tekstilna tkanina mešani izdelek.

3. Za izdelke, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti polietra, povezano ali nepovezano“, je dovoljeno odstopanje pri preji 20 %.

4. Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, pri čemer so plasti zlepljene z prozornim ali barvnim lepilom med plastičnima slojema“, je dovoljeno odstopanje pri traku 30 %.

Opomba 6:

1. Pri tekstilnih izdelkih, na seznamu označenih z opombo, ki se nanaša na to uvodno opombo, se lahko uporabita tekstilno okrasje in pribor, ki ne ustrezata pravilu za zadevni izdelani izdelek, določenemu na seznamu v stolpcu 3, pod pogojem, da njihova teža ne presega 10 odstotkov celotne teže vseh uporabljenih materialov.

Tekstilno okrasje in pribor sta razvrščena v poglavjih 50 do 63. Podloge in medvloge ne veljajo za pozamentarijo in pribor.

2. Nobenemu okrasju in priboru ali drugim uporabljenim materialom, ki vsebujejo tekstil, ni treba zadovoljevati pogojev, določenih v stolpcu 3, čeprav ne sodijo v obseg opombe 3.5.

3. Vendar se lahko v skladu z opombo 3.5 uporablja katero koli okrasje in pribor ali drugi izdelki brez porekla, ki ne vsebujejo tekstila, če so narejeni iz materialov iz stolpca 3.

Na primer ( 5 ), če pravilo na seznamu določa, da mora biti za neko oblačilo, kot je bluza, uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih elementov, kot so gumbi, ker ne morejo biti izdelani iz tekstilnih materialov.

4. Kadar se uporablja odstotno pravilo, je pri izračunu vrednosti uporabljenih materialov brez porekla treba upoštevati vrednost okrasja in pribora.

Opomba 7:

1. Za tarifne številke ex 27 07 , 2713 do 2715 , ex 29 01 , ex 29 02 in ex 34 03 so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja ( 6 );

(c) razbijanje (kreking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil);

(f) proces, ki vsebuje naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija.

2. Za tarifne številke 2710 , 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja (6) ;

(c) razbijanje (kreking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil);

(f) proces, ki vsebuje naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija;

(j) samo za težka olja, ki se uvrščajo v tarifno številko ex 27 10 , razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266–59 T);

(k) samo v zvezi z izdelki, ki se uvrščajo v tarifno številko 2710 , deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(l) samo za težka olja, ki se uvrščajo v tarifno številko ex 27 10 , obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar vodik predstavlja aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 27 10 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno takrat, kadar se želi izboljšati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces;

(m) samo v zvezi z gorivom, ki se uvršča v tarifno številko ex 27 10 , atmosferska destilacija, če se manj kakor 30 % količine proizvodov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C, po metodi ASTM D 86;

(n) samo v zvezi s težkimi olji, razen plinskih in kurilnih, ki se uvrščajo v tarifno številko ex 27 10 , obdelava z visokofrekvenčnimi razelektritvami skozi krtačke.

3. Za tarifne številke ex 27 07 , 2713 do 2715 , ex 29 01 , ex 29 02 in ex 34 03 enostavne operacije, kakršne so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebnosti žvepla kot rezultat mešanja proizvodov z različno vsebnostjo žvepla, katera koli kombinacija teh operacij ali podobne operacije ne podelijo porekla.









Dodatek 2

Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da izdelani izdelek lahko pridobi status blaga s poreklom

Izdelki, vključeni na seznam, niso vsi nujno zajeti v tej uredbi. Zato je treba upoštevati druge dele te uredbe.







Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelave ali predelave, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da je možno podeliti status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) Poglavje 1 Žive živali Vse uporabljene živali iz poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene Poglavje 2 Meso in užitni klavnični odpadki Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 že v celoti pridobljeni ex poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, razen Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni 0304 Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna 0305 Ribe, sušene, soljene ali v slanici; prekajene ribe, kuhane ali ne, pred ali med prekajevanjem; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za prehrano ljudi Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex 03 06 Raki, v oklepu ali brez, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex 03 07 Mehkužci, v lupini ali ne, sušeni, soljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji razen rakov in mehkužcev, sušeni, soljeni ali v solnici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 04 Mlečni izdelki; perutninska in ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni 0403 Pinjenec, kislo mleko in smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne ali z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali ne, aromatizirano ali ne ali z dodanim sadjem, oreščki ali kakavom ali ne Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, — so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) tar. št. 2009 s poreklom, — vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 05 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 5 v celoti pridobljeni ex 05 02 Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča Čiščenje, razkuževanje, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak Poglavje 06 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni, — vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 07 Užitne vrtnine in nekateri koreni in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni Poglavje 08 Užitno sadje in oreščki; lupine agrumov ali dinj in lubenic Izdelava, pri kateri: — je vse uporabljeno sadje in oreščki v celoti pridobljeno, — vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 09 Kava, čaj, mate čaj in začimbe; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 9 v celoti pridobljeni 0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli odstotek kave Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 0902 Čaj, pravi, aromatiziran ali ne Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex 09 10 Mešanice začimb Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke Poglavje 10 Žita Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni ex poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen za: Izdelava, pri kateri so vse uporabljene žitarice, užitne vrtnine, koreni in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljeni ex 11 06 Moka, zdrob in prah iz sušenih, oluščenih stročnic iz tar. št. 0713 Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708 Poglavje 12 Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 12 v celoti pridobljeni 1301 Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljnate smole (na primer balzami) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 1301 ne sme presegati 50 % cene izdelka franko tovarna 1302 Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, pridobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: – sluzi in sredstva za zgoščevanje, pridobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za zgoščevanje – drugo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 14 v celoti pridobljeni ex poglavje 15 Olja in masti živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za: Izdelava, pri kateri se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka 1501 Prašičja maščoba (vključno z mastjo) in piščančja maščoba, razen tistih iz tar. št. 0209 ali 1503 : – maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz tar. številk 0203 , 0206 ali 0207 ali kosti iz tar. št. 0506 – drugo Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih izdelkov prašičev iz tarifne številke 0203 ali 0206 ali iz mesa in užitnih klavničnih izdelkov perutnine iz tarifne številke 0207 1502 Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tar. št. 1503 – maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz tar. številk 0201 , 0202 , 0204 ali 0206 ali kosti iz tar. št. 0506 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni 1504 Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, rafinirani ali nerafinirani, toda kemično nemodificirani: – trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1504 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni ex 15 05 Prečiščen lanolin Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505 1506 Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, prečiščene ali neprečiščene, toda kemično nemodificirane: – trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1506 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni 1507 do 1515 Rastlinska olja in njihove frakcije: – sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje kopre, palmovih jedrc, orehov palme babasu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano Izdelava, pri kateri se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka – trdne frakcije, razen iz jojoba olja Izdelava iz drugih materialov iz tar. št. 1507 do 1515 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni 1516 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, delno ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali nerafinirani, toda nadalje nepredelani Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni, — so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507 , 1508 , 1511 in 1513 1517 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti in olj ali njihovih frakcij iz tarifne številke 1516 Izdelava, pri kateri: — so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni, — so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507 , 1508 , 1511 in 1513 ex poglavje 16 Proizvodi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; razen za: Izdelava iz živali iz poglavja 1 1604 in 1605 Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec; Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 17 Sladkorji in sladkorni izdelki; razen za: Izdelava, pri kateri se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka ex 17 01 Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, aromatizirana ali obarvana Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1702 Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi brez dodatkov za aromatiziranje ali barvil; umetni med in mešanice umetnega ter naravnega medu; karamelni sladkor: – kemično čista maltoza in fruktoza Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1702 – drugi sladkorji v trdnem stanju, aromatizirani ali obarvani Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali s poreklom ex 17 03 Melase, pridobljene pri ekstrakciji ali rafiniranju sladkorja, aromatiziranega ali obarvanega Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1704 Sladkorni izdelki (vključno z belo čokolado), brez kakava Izdelava, pri kateri: — se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka, — vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 18 Kakav in kakavovi izdelki Izdelava, pri kateri: — se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka, — vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1901 Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta brez dodatka kakava ali z dodatkom manj kot 40 mas. % kakava, izračunano na povsem razmaščeni osnovi, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404 brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom manj kot 5 mas. % kakava, izračunano na povsem razmaščeni osnovi, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: – ekstrakt slada Izdelava iz žit iz poglavja 10 – drugo Izdelava, pri kateri: — se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka, — vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1902 Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, cmoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen: – ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev Izdelava, pri kateri morajo biti vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni – ki vsebujejo 20 mas. % mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev Izdelava, pri kateri: — morajo biti vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni, — so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni 1903 Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen krompirjevega škroba iz tarifne številke 1108 1904 Pripravljena živila, pridobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (na primer koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu Izdelava: — iz materialov, ki niso uvrščeni v tarifno številko 1806 , — pri kateri morajo biti vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“) v celoti pridobljeni, — pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1905 Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule za farmacevtske proizvode, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz poglavja 11 ex poglavje 20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen za: Izdelava, pri kateri morajo biti vse uporabljeno sadje, oreški ali vrtnine v celoti pridobljeni ex 20 01 Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali