2004R1973 — SL — 06.01.2006 — 004.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1973/2004

z dne 29. oktobra 2004

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin







POGLAVJE 1

PODROČJE VELJAVNOSTI IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje naslednjih shem podpor iz naslova IV in IV a Uredbe (ES) št. 1782/2003:

(a) poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV navedene uredbe;

(b) premija za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe;

(c) proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV navedene uredbe;

(d) plačilo na površino za oreške iz poglavja 4 naslova IV navedene uredbe;

(e) pomoč za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV navedene uredbe;

(f) pomoč za škrobni krompir iz poglavja 6 naslova IV navedene uredbe;

(g) mlečna premija in dodatna plačila za mleko iz poglavja 7 naslova IV navedene uredbe;

(h) posebna regionalna pomoč za poljščine iz poglavja 8 naslova IV navedene uredbe;

(i) pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV navedene uredbe;

(j) plačilo na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe;

(k) premija za ovce in koze iz poglavja 11 naslova IV navedene uredbe;

(l) plačilo za govedino in teletino iz poglavja 12 naslova IV navedene uredbe;

(m) pomoč za zrnate stročnice iz poglavja 13 naslova IV navedene uredbe;

(n) shema enotnega plačila na površino iz člena 143 b navedene uredbe;

(o) dopolnilna nacionalna neposredna plačila iz člena 143 c navedene uredbe;

(p) pomoč na površino za hmelj iz poglavja 10 d naslova IV navedene uredbe;

▼M4

(q) posebno plačilo za bombaž iz poglavja 10a naslova IV navedene uredbe;

(r) pomoč za oljčne nasade iz poglavja 10b naslova IV navedene uredbe;

(s) pomoč za tobak iz poglavja 10c naslova IV navedene uredbe.

▼B

2. Ta uredba določa podrobna pravila glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin v skladu s shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v skladu s plačilom na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe.

Člen 2

Plačilni pogoji

1. Neposredna plačila iz člena 1 (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) in (p) se dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,3 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14 (4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

V primeru Malte se neposredna plačila iz člena 1 (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) in (p) dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,1 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14 (4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

2. Neposredno plačilo iz člena 1 (a), (b), (c), (h) in (j) se dodeli le za površine, ki so v celoti posejane in na katerih so bili izvedeni vsi pogoji običajne pridelave v skladu z lokalnimi standardi.

Toda v primeru posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v primeru plačila za poljščine iz poglavja 1 naslova IV navedene uredbe ostanejo pridelki, ki se jih goji na povsem posejanih površinah in v skladu z lokalnimi standardi in ki ne dozorijo zaradi izjemnih vremenskih pogojev, ki jih priznava zadevna država članica, upravičeni do pomoči pod pogojem, da se zadevne površine do te stopnje rasti ne uporabljajo za druge namene.

3. V določenem letu se lahko vloži le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno obdelano površino v skladu s shemo financiranja na podlagi člena 1 (2) (b) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 ( 23 ).

Vendar:

(a) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevek za premijo za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe, je lahko predmet zahtevka za plačila za poljščine iz poglavja 10 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevek za premijo za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe, je lahko predmet zahtevka za pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za pomoč za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 je lahko predmet zahtevka za plačilo na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003, in sicer brez vpliva na drugi pododstavek člena 90 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali pa je lahko predmet zahtevka za proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(d) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za plačila za poljščine iz poglavja 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, je lahko predmet zahtevka za pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003.

4. Zemljišče, ki se uporablja za proizvajanje surovin iz člena 55 (b) in iz prve alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali je obdelano na podlagi pomoči za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV navedene uredbe, ni upravičeno do pomoči Skupnosti iz poglavja VIII naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 ( 24 ), razen do pomoči, ki je odobrena za stroške sajenja hitro rastočih vrst iz drugega pododstavka člena 31(3) te Uredbe.

Surovine iz točke b) člena 55 in iz prve alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, pridelane na zemljiščih v prahi, ter vmesni proizvodi, končni proizvodi, soproizvodi in stranski proizvodi, ki se pridobijo iz teh surovin, niso upravičeni do kakršnega koli financiranja s strani jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada na podlagi točk a) in b) člena 1 (2) Uredbe (ES) št. 1258/1999.

5. Za namen premij za stročnice iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in plačil na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe pomeni „sladka lupina“ tiste sorte lupine, ki dajejo seme, ki ne vsebuje več kot 5 % grenkih semen. Vsebnost grenkih semen se izračuna v skladu s testom iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 3

Sporočanje

Države članice po elektronski pošti posredujejo Komisiji naslednje podatke:

▼M4

(a) najpozneje do 15. septembra zadevnega leta: razpoložljive podatke o površinah oziroma o količinah v primeru mlečne premije, dodatnega plačila, semen in tobaka iz členov 95, 96, 99 in 110k Uredbe (ES) št. 1782/2003, za katere se je zahtevala pomoč za zadevno koledarsko leto, kadar je površina razdeljena na podosnovne površine;

▼B

(b) najpozneje do 31. oktobra zadevnega leta: dokončne podatke o površinah ali količinah iz točke (a), ob upoštevanju že opravljenih pregledov;

(c) najpozneje do 31. julija prihodnjega leta: končne podatke, ki ustrezajo površinam ali količinam, za katere je bila pomoč dejansko že plačana za zadevno leto, kadar je primerno po odbitku zmanjšanja površin skladno s poglavjem 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 796/2004.

Površine so izražene v hektarjih na dve decimalni mesti. Količine so izražene v tonah na tri decimalna mesta.

Člen 4

Koeficient znižanja

1. Koeficient znižanja površine v primeru, navedenem v členih 75, 78 (2), 82, 85, 89 (2), 98, 143 in 143 b (7) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zmanjšanja količin in objektivnih meril v primeru, navedenem v členu 95 (4) navedene uredbe, se določi najpozneje do 15. novembra zadevnega leta na podlagi podatkov, ki so bili sporočeni v skladu s členom 3 (b) te uredbe.

2. V primerih, navedenih v členu 75, členu 82, členu 85, členu 95 (4), členu 98, členu 143 in členu 143 (b) (7) Uredbe (ES) št. 1782/2003 morajo države članice najpozneje do 1. decembra zadevnega leta Komisiji sporočiti uporabljen koeficient znižanja, v primeru, navedenem v členu 95 (4) navedene uredbe, pa uporabljena objektivna merila.







POGLAVJE 2

POSEBEN DODATEK NA KAKOVOST ZA TRDO PŠENICO

Člen 5

Sejanje sort

1. Države članice, navedene v členu 74 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo sestaviti seznam sort trde pšenice, ki so upravičene do posebne premije na kakovost iz člena 72 te uredbe, v skladu s presejalno metodo sort, določeno v odstavkih od 2 do 5 tega člena.

2. Države članice morajo vsaj na vsaki dve leti določiti vsaj dve reprezentativni sorti. Reprezentativne sorte so najbolj certificirane sorte trde pšenice.

3. Države članice analizirajo sorte trde pšenice v skladu z naslednjimi kakovostnimi parametri in vsakemu parametru pripišejo ustrezen ponder:

(a) vsebnost beljakovin (40 %),

(b) kakovost glutena (30 %),

(c) indeks porumenelosti (20 %),

(d) specifična teža ali teža tisoč semen (10 %).

Vsota povprečij kakovostnih parametrov iz točk od (a) do (d) prvega pododstavka, pomnožena z navedeno vrednostjo v odstotkih, daje indeks kakovosti sort.

Vsaka država članica primerja za obdobje vsaj dveh let kakovostne indekse sort trde pšenice z indeksi reprezentativnih sort na regionalni ravni. Pregledati je treba tiste sorte, ki so registrirane v nacionalnem katalogu posamezne države članice, razen tistih sort, za katere ni na voljo nobenih analitičnih podatkov za zadnja tri leta, ker se jih ne uporablja več ali niso certificirana.

Zato mora vsaka država članica na podlagi povprečnega indeksa kakovosti 100, ki je pripisan reprezentativnim sortam, za vsak kakovostni parameter, naveden v točkah od (a) do (d) prvega pododstavka, izračunati odstotek, ki se ga pripiše drugim sortam trde pšenice v primerjavi z indeksom 100. Le sorte trde pšenice z indeksom, ki je enak ali višji od 98, so upravičene do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico.

4. Država članica lahko iz seznama upravičenih sort izključi sorte, ki imajo povprečno stopnjo izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“), ki presega 27 %.

5. Sorte, ki so registrirane v nacionalnem katalogu druge države članice, se lahko tudi pregledajo glede upravičenosti.

Člen 6

Analizne metode

1. Analizne metode vsebnosti beljakovin, specifične teže in stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“) so tiste, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 824/2000 ( 25 ).

2. Indeks porumenelosti se izmeri v skladu z metodo ICC 152 ali z enakovredno priznano metodo.

3. Kakovost glutena se izmeri v skladu z metodo ICC 158 ali v skladu z metodo ICC 151.

Člen 7

Količina certificiranih semen

Države članice morajo pred 1. oktobrom leta, ki je pred tistim letom, za katero se dodeli poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico, določiti najmanjšo količino semena, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/402/EGS ( 26 ), ki ga je treba uporabiti v skladu s trenutnimi kmetijskimi praksami v zadevnem pridelovalnem območju.

Člen 8

Objave in sporočila

1. Države članice objavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene na nacionalni in regionalni ravni do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico, in sicer za ozimne sorte najpozneje do 1. oktobra, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra leta, ki je pred letom, za katerega se dodeli dodatek.

2. Države članice morajo najpozneje en mesec po datumih, navedenih v odstavku 1, sporočiti Komisiji seznam iz odstavka 1 in najmanjšo količino certificiranega semena, ki jo je treba uporabiti, če je bila spremenjena.

Člen 9

Veljavnost

1. Sorte, vključene v seznam iz člena 8 (1), so upravičene do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico za obdobje petih let, ki se začne z dnem, ko so prvič vključene v ta seznam.

2. Upravičenost posamezne sorte se lahko podaljša za obdobje petih let na podlagi rezultatov analiz kakovosti, ki se izvedejo v prvem in tretjem letu tega petletnega obdobja upravičenosti.

Člen 10

Prehodni ukrepi

1. Države članice objavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene do posebnih premij na kakovost za trdo pšenico v letu 2005, in sicer za ozimne sorte najpozneje do 1. oktobra 2004, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra 2004.

2. Države članice sestavijo seznam, naveden v odstavku 1, tako da s seznama sort, registriranih v nacionalnem katalogu, odstranijo sorte, ki niso bile certificirane v letih 2003 in 2004 in tiste, ki ne izpolnjujejo vsaj dveh od štirih naslednjih pogojev:

(a) najmanjša vsebnost beljakovin je 11,5 %,

(b) najmanjša specifična teža je 78 kg/hl ali najmanjša teža tisoč semen je 42 g,

(c) največja stopnja izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“) je 27 %,

(d) najmanjša vsebnost glutena je 10 %.

3. Seznami sort, ki so upravičene do premije v letih 2005 in 2006, lahko vključujejo tudi vrste, ki so na seznamu izbranih vrst druge države članice, na podlagi rezultatov analiz kakovosti, ki jih je izvedla druga država članica.

▼M2

4. Države članice se lahko odločijo, da sestavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene do premij za kakovost za trdo pšenico v letu 2006 skladno s postopkom iz odstavka 2, in sicer najpozneje do 1. oktobra 2005 za ozimne sorte, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra 2005.

▼B







POGLAVJE 3

PREMIJA ZA STROČNICE

Člen 11

Mešanica žita in stročnic

V regijah, kjer so stročnice običajno posejane skupaj z žitom, se premija za stročnice plača na zahtevo vlagatelja pod pogojem, da pristojnim organom zadevne države članice dokaže, da so stročnice v tej mešanici prevladujoča sorta. Zadevne površine niso upravičene do posebne regionalne pomoči za poljščine iz člena 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003.







POGLAVJE 4

PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA RIŽ

Člen 12

Datumi za sejanje

Da so upravičene do proizvodno vezanega plačila za riž, morajo biti navedene površine posejane najpozneje do:

(a) 30. junija pred zadevno žetvijo za Španijo in Portugalsko,

(b) 31. maja za druge države članice proizvajalke iz člena 80 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Vendar pa se v Francoski Gvajani površine poseje posamezno za vsakega od dveh ciklov setve, najpozneje do 31. decembra in 30. junija pred posameznim ciklom, proizvodno vezano plačilo za riž pa se dodeli na podlagi povprečnih posejanih površin za posameznega od dveh ciklov setve.

Člen 13

Koeficient znižanja

Koeficient znižanja proizvodno vezanega plačila za riž iz člena 82 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se izračuna v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 14

Sporočanje

1. Države članice morajo Komisiji v skladu s členom 3 sporočiti naslednje informacije:

(a) najpozneje do 15. septembra: (i) seznam sort, registriranih v nacionalnem katalogu, kategoriziranih v skladu s kriteriji, določenimi v točki 2 Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1785/2003 ( 27 ); (ii) posejane površine, za katere so bili predloženi zahtevki za proizvodno vezano plačilo za riž, po sorti riža, po osnovni in podosnovni površini, z uporabo vzorca, določenega v Prilogi III (A) k tej uredbi, vključno s prekoračitvami osnovnih in podosnovnih površin;

(b) najpozneje do 31. oktobra spremembe glede posejanih površin, za katere so bili predloženi zahtevki za proizvodno vezano plačilo za riž, in sicer jih je treba sporočiti v skladu s pododstavkom (a) in z uporabo vzorčnega obrazca, navedenega v Prilogi III (B);

(c) najpozneje do 31. julija informacije v zvezi s posejanimi površinami, za katere je bilo plačano proizvodno vezano plačilo za riž za preteklo tržno leto, v skladu z metodo izračunavanja, opredeljeno v Prilogi II in z uporabo vzorčnega obrazca iz Priloge III (C).

2. Za Francosko Gvajano se informacije v zvezi s posejanimi površinami sporoči na podlagi povprečja posejanih površin med dvema cikloma setve.

3. Države članice lahko letno revidirajo razdelitev svoje osnovne površine ali površin na podosnovnih površinah ter objektivna merila, na podlagi katerih temeljijo te razdelitve. To sporočijo Komisiji najpozneje do 15. maja pred zadevno žetvijo.







POGLAVJE 5

PLAČILO NA POVRŠINO ZA OREŠKE

Člen 15

Pogoji za upravičenost do pomoči Skupnosti

1. Za namene tega poglavja pomeni sadovnjak homogeno in kohezivno površino, zasajeno z drevesi, ki rodijo oreške, ki ni zasajena z drugimi poljščinami ali nasadi in ki je geografsko sklenjena. Posamezna drevesa ali posamezne vrste dreves, ki rodijo oreške, zasajena vzdolž cest ali zraven drugih poljščin, se ne štejejo za sadovnjak.

▼M2

Z odstopanjem od prvega pododstavka in ne glede na odstavek 4 lahko države članice v sadovnjaku dovolijo prisotnost dreves, ki ne rodijo oreškov, če njihovo število ne presega 10 % najmanjšega števila dreves, kot določa odstavek 3, ali števila dreves z oreški, ki so dejansko zasajeni na hektar sadovnjaka, o čemer odloča država članica. Države članice lahko dovolijo tudi prisotnost kostanjev, če se spoštuje število dovoljenih dreves iz odstavka 3.

▼B

2. Le sadovnjaki, v katerih se goji oreške in ki izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 3 in 4 tega člena na dan, ki se ga določi v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 796/2004, so upravičeni do plačila na površino iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

V primeru sadovnjaka, v katerem se goji različne vrste oreškov, in kadar se pomoč razlikuje glede na funkcijo izdelkov, veljajo pogoji upravičenosti in raven pomoči, vezane na vrsto oreška, ki prevladuje.

3. Najmanjša velikost zemljišča za sadovnjak ne sme biti manjša od površine 0,10 hektarja.

Število dreves z oreški na hektar sadovnjaka ne sme biti manjše od:

(i) 125 za lešnike,

(ii) 50 za mandeljne,

(iii) 50 za orehe,

(iv) 50 za pistacije,

(v) 30 za rožiče.

4. Države članice lahko določijo najmanjšo velikost zemljišča in gostoto dreves na višji ravni od tiste, določene v odstavku 3, v skladu z objektivnimi merili in ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih površin in pridelkov.

Člen 16

Pogoji za upravičenost do nacionalne pomoči

Člen 15 velja za nacionalno pomoč iz člena 87 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Brez vpliva na člen 87 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica postavi nadaljnje kriterije upravičenosti pod pogojem, da so taki kriteriji skladni z okoljskimi, ruralnimi, socialnimi in gospodarskimi cilji programa pomoči in da ne uvedejo diskriminacije med pridelovalci. Države članice uvedejo potrebne ukrepe, da nadzorujejo, ali kmetje spoštujejo te kriterije upravičenosti.

Člen 17

Sporočanje

1. Države članice sporočijo Komisiji naslednje stvari v vsakem primeru pred datumom za vlogo zahtevka, ki ga določijo države članice v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 796/2004, in sicer najpozneje do:

(a) 31. marca višje ravni in kriterije iz člena 15 (4) in dodatne kriterije iz člena 16,

(b) 15. maja, kadar država članica razlikuje pomoč v skladu s členom 83 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, raven plačila na površino na pridelke in/ali nacionalno zajamčeno površino („NZP“).

2. Vsaka sprememba informacij, ki jih je treba sporočiti Komisiji v skladu z odstavkom 1, se uporablja za naslednje leto in jo mora zadevna država članica takoj sporočiti Komisiji skupaj z objektivnimi merili, ki upravičujejo takšno spremembo.

Člen 18

Prehodni ukrepi

1. Država članica lahko določi, ali in pod katerimi pogoji se lahko z načrti za izboljšanje iz člena 86 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 preneha pred njihovim običajnim iztekom in kdaj postanejo ustrezne površine upravičene v skladu s shemo iz poglavja 4 naslova IV te uredbe.

2. Države članice pri določitvi pogojev iz odstavka 1 zagotovijo, da:

(a) se z načrtom ne preneha pred dokončno izvedbo letnega obdobja;

(b) so bili na zadovoljstvo države članice doseženi vsi prvotni cilji načrta.







POGLAVJE 6

POMOČ ZA ŠKROBNI KROMPIR

Člen 19

Upravičenost

Pomoč za škrobni krompir iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se dodeli za krompir, ki je zajet v pogodbi o obdelovanju, navedeni v členu 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2236/2003 ( 28 ), na podlagi neto teže krompirja, ki je določena z eno od metod, opisanih v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 2235/2003 ( 29 ), in na podlagi vsebnosti škroba dobavljenega krompirja v skladu s stopnjami, določenimi v Prilogi II k tej uredbi.

Pomoč za škrobni krompir se ne dodeli za krompir, katerega vsebnost škroba je nižja od 13 %, razen kadar se uporablja drugi pododstavek člena 5 (3) Uredbe (ES) št. 2236/2003.

Člen 20

Najnižja cena

Za pomoč za škrobni krompir velja zahteva, da se predloži dokaz, da je bila plačana cena, ki ni nižja od tiste, določene v členu 4 a Uredbe (ES) št. 1868/94, na stopnji dobavitve v tovarno v skladu s stopnjami, določenimi v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2235/2003.

Uporablja se člen 10 (2) Uredbe (ES) št. 2236/2003.

Člen 21

Izplačilo

▼M4

1. Brez vpliva na člen 28 Uredbe (ES) št. 1782/2003 plača pomoč za škrobni krompir tista država članica, na ozemlju katere leži kmetijsko gospodarstvo, ki dostavlja krompir za predelavo v škrobni krompir, in sicer na kmeta, ko se vse njegove količine za tržno leto dostavijo v podjetje za proizvodnjo škroba v štirih mesecih od datuma, ko se predloži dokaz iz člena 20 te uredbe in ko se izpolnijo pogoji iz člena 19 te uredbe.

▼B

2. Države članice lahko odobrijo predplačila od 1. decembra tržnega leta na podlagi različnih delov količin škrobnega krompirja, ki se ga dobavi v podjetje za proizvodnjo škroba za navedeno tržno leto. Vsako predplačilo se dodeli za količino dobavljenega škrobnega krompirja, za katerega se predloži dokaz iz člena 20 in izpolni pogoje iz člena 19.

▼M3 —————

▼B







POGLAVJE 7

MLEČNA PREMIJA IN DODATNO PLAČILO ZA MLEKO

Člen 22

Primeri nedejavnosti

1. Kadar fizična ali pravna oseba, ki ima individualno referenčno količino, ne sodi v okvir opredelitve proizvajalca iz člena 5 (c) Uredbe (ES) št. 1788/2003 v obdobju dvanajstih mesecev, ki se konča 31. marca zadevnega leta, se za zadevno leto ne plača mlečnih premij in dodatnega plačila za mleko, razen če pred rokom za vlogo zahtevkov pristojnim organom dokaže, da se je lotila proizvodnje.

2. Odstavka 1 se ne uporablja v primerih višje sile in v ustrezno upravičenih primerih, ki začasno vplivajo na proizvodno zmogljivost zadevnih proizvajalcev in ki jih pristojni organ prizna.







POGLAVJE 8

POMOČ ZA ENERGIJSKE POLJŠČINE







ODDELEK 1

Opredelitve

Člen 23

Opredelitve

V tem poglavju:

(a) „vlagatelj“ je vsak kmet, ki obdeluje površino, navedeno v členu 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003 s ciljem, da pridobi pomoč iz navedenega člena;

(b) „prvi predelovalec“ je vsak uporabnik kmetijskih surovin, ki se loti prvega predelovanja s ciljem, da pridobi enega ali več izdelkov iz drugega odstavka člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003.







ODDELEK 2

Pogodba

Člen 24

Uporaba surovin

1. Vsako kmetijsko surovino, razen sladkorne pese, se lahko goji na območjih, zajetih v pomoč iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, pod pogojem, da je prvenstveno namenjena za uporabo v proizvodnji energentov, omenjenih v drugem odstavku tega člena.

Tržna vrednost energentov, ki so pridobljeni s predelavo surovin, je višja od tržne vrednosti vseh ostalih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni s tako predelavo, kot je določeno z metodo vrednotenja iz člena 39 (3).

2. Surovine iz odstavka 1 so zajete v pogodbi v skladu s členom 90 Uredbe (ES) št. 1782/2003 pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

3. Vlagatelji dostavijo vse požete surovine prvemu predelovalcu, ki od njih prevzame dostavo in zagotovi, da se enaka količina takih surovin uporablja v Skupnosti za proizvodnjo enega ali več energentov, tako kot je navedeno v drugem odstavku člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Če prvi predelovalec uporablja surovino, ki je dejansko požeta za proizvodnjo vmesnega proizvoda ali stranskega proizvoda, sme uporabiti enako količino takih vmesnih proizvodov ali stranskih proizvodov za izdelavo enega ali več končnih proizvodov iz prvega pododstavka.

Prvi predelovalec v primeru, navedenem v drugem pododstavku, o tem obvesti pristojni organ, pri katerem je položil varščino. Če se taka enaka količina uporabi v državi članici, ki ni tista, v kateri je surovina požeta, se pristojni organi zadevnih držav članic med seboj obvestijo o podrobnostih transakcije.

4. V skladu z nacionalnimi določbami, ki urejajo pogodbene odnose, lahko prvi predelovalec pooblasti tretjo stranko za zbiranje surovin od kmetov, ki vložijo zahtevek za pomoč. Pooblaščenec deluje v imenu in na račun predelovalca, ki ostaja edini odgovoren glede obveznosti, ki jih predpisuje to poglavje.

Člen 25

Odstopanja

1. Ne glede na člen 24 (2) in (3) lahko države članice vlagateljem dovolijo:

(a) da uporabijo hitro rastoča gozdna drevesa, zajeta pod oznakoex 0602 90 41 , ali vse žito ali oljnice, zajete pod oznakami KN 1201 00 90 , 1205 10 90 , 1205 90 00 , 1206 00 91 in 1206 00 99 , ki jih požanjejo: (i) za gorivo za ogrevanje svojega kmetijskega gospodarstva, (ii) za proizvodnjo energije ali biogoriva na gospodarstvu;

(b) da na svojih kmetijskih gospodarstvih v bioplin pod oznako KN 2711 29 00 predelajo vse požete surovine.

2. V primerih, navedenih v odstavku 1:

(a) se vlagatelji z izjavo, ki nadomesti pogodbo iz člena 26, obvežejo, da bodo uporabljali ali neposredno predelali surovino, ki jo vključuje izjava; členi od 26 do 40 se uporabljajo smiselno za te primere;

(b) dajo vlagatelji vso požeto surovino stehtati organu ali podjetju, ki ga določi država članica, in vodijo ločene račune za uporabljeno surovino in proizvode ter stranske proizvode, ki nastanejo iz njihove predelave; vendar se lahko v primeru žita, oljnic in slame ter v primeru, da se uporabi celo rastlino, tehtanje nadomesti z volumetričnim določanjem surovine.

3. Države članice, ki uporabljajo odstavek 1, uvedejo ustrezne ukrepe nadzora za zagotovitev tega, da se surovina neposredno uporablja na gospodarstvu ali se predela v bioplin, ki je zajet pod oznako KN 2711 29 00 .

4. Žita in oljnice, ki se uporabljajo v skladu z odstavkom 1 (a), se denaturira v skladu z metodo, ki jo določi država članica. Države članice lahko odobrijo, da se namesto samih oljnic denaturira olje, proizvedeno s predelavo oljnic v skladu z odstavkom 1 (a) (ii), pod pogojem, da se takšno denaturiranje izvede takoj, ko se semena predela v olje, in pod pogojem, da se preveri uporabo, za katero je seme namenjeno.

Člen 26

Pogodba

1. Vlagatelji v podporo svojih zahtevkov za pomoč predložijo svojim pristojnim organom pogodbe, ki so jih sklenili s prvim predelovalcem.

2. Vlagatelji zagotovijo, da se v pogodbah navede sledeče:

(a) imena in naslovi pogodbenih strank;

(b) trajanje pogodbe;

(c) vrste vseh zadevnih surovin in kmetijske površine, posajene s posamezno vrsto;

(d) kakršne koli pogoje, ki se uporabljajo za dostavo predvidenih količin surovin;

(e) zagotovilo, da bodo izpolnili svoje obveznosti iz člena 24 (3);

(f) nameravano osnovno končno uporabo za surovino, pri čemer je vsaka končna uporaba skladna s pogoji, ki so določeni v členih 24 (1) in 39 (3).

3. Vlagatelji zagotovijo, da so pogodbe sklenjene pravočasno, tako da ima prvi predelovalec možnost predložiti kopije svojemu pristojnemu organu v roku, ki je določen v členu 34 (1).

4. Za namene nadzora smejo države članice zahtevati od vsakega vlagatelja, da sklene le eno dobavno pogodbo za vsako surovino.







ODDELEK 3

Sprememba in prekinitev pogodbe

Člen 27

Sprememba in prekinitev pogodb

Če pogodbene stranke spremenijo ali prekinejo pogodbo potem, ko je vlagatelj že vložil zahtevek za pomoč, lahko vlagatelj ohrani tak zahtevek za pomoč zgolj pod pogojem, da najpozneje do roka, ki je določen v zadevni državi članici za spremembo zahtevka, obvesti ustrezni pristojni organ o taki spremembi ali prekinitvi, da lahko tako omogoči potrebne inšpekcijske nadzore.

Člen 28

Izjemne okoliščine

Pristojni organ sme, ko pridobi zadostne dokaze takih izjemnih okoliščin, brez vpliva na člen 27, če vlagatelj obvesti svoj pristojni organ, da zaradi izjemnih okoliščin ne bo mogel dobaviti vseh ali del surovin iz pogodbe, odobriti take spremembe pogodbe, ki so utemeljene, ali sme odobriti njihovo prekinitev.

Če se površina, ki je zajeta v pogodbi, zaradi sprememb zmanjša ali če se pogodba prekine, potem vlagatelj izgubi pravico do pomoči, navedene v tem poglavju za površine, ki se izločijo iz pogodbe.

Člen 29

Spremembe končne uporabe

Prvi predelovalci smejo, brez vpliva na člen 27, smejo spremeniti nameravane osnovne končne uporabe surovin iz člena 26 (2) (f), če se surovine iz pogodbe dostavijo prvim predelovalcem in če so izpolnjeni pogoji iz člena 31 (1) in prvega pododstavka člena 34 (3).

Spremembe končne uporabe se izvedejo skladno s pogoji iz drugega pododstavka člena 24 (1) in iz člena 39 (3).

Prvi predelovalci o tem, zaradi potrebnih nadzorov, predhodno uradno obvestijo svoje pristojne organe.







ODDELEK 4

Reprezentativni pridelki in dobavljene količine

Člen 30

Reprezentativni pridelki

Vsako leto države članice z ustreznim postopkom določijo reprezentativne izdelke, ki morajo biti doseženi, in o tem obvestijo zadevne vlagatelje.

Člen 31

Količine, ki jih je treba dostaviti

1. Vlagatelji prijavijo svojim pristojnim organom celotno količino požetih surovin glede na vrste ter potrdijo dostavljene količine surovin in osebe, ki so jim dostavili surovine.

2. Dejanske količine, ki jih vlagatelji dostavijo prvim predelovalcem, morajo biti vsaj enake reprezentativnemu pridelku.

Vendar pa lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma sprejmejo količino, ki je za do 10 % nižja od količine reprezentativnega pridelka.

Nadalje, če pristojni organi odobrijo spremembo ali prekinitev pogodb skladno s členom 28, smejo ti pristojni organi, če se jim to zdi upravičeno, zmanjšati količine, ki jih morajo vlagatelji dostaviti skladno s prvim pododstavkom tega odstavka.







ODDELEK 5

Pogoji za plačilo pomoči

Člen 32

Izplačilo

1. Pomoč se lahko vlagateljem izplača, še preden se surovina predela. Vendar pa se taka plačila izplačajo le takrat, ko se zahtevane količine surovin dostavijo prvemu predelovalcu skladno s tem poglavjem in takrat, ko:

(a) je predložena izjava iz člena 31 (1);

(b) je kopija pogodbe deponirana pri pristojnem organu prvega predelovalca v skladu s členom 34 (1) in ko so izpolnjeni pogoji iz člena 24 (1);

(c) je pristojni organ prejel dokazilo, da je bila vložena polna varščina iz člena 35 (2);

(d) je organ, pristojen za plačilo, preveril, da so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v členu 26, za vsako vlogo.

2. V primeru dvoletnih poljščin, če se surovine požanjejo in dostavijo le v drugem letu obdelovanja, se izplača plačilo v vsakem letu od dveh let po sklenitvi pogodbe, predvidene v členu 26, pod pogojem, da pristojni organi ugotovijo, da:

(a) so obveznosti iz odstavka 1, točk (b), (c) in (d) tega člena izpolnjene od prvega leta obdelovanja;

(b) so izpolnjene obveznosti, določene v odstavku 1 (a) tega člena, informacije iz prvega pododstavka člena 34 (3) pa so posredovane v drugem letu obdelovanja.

Za prvo leto obdelovanja se plačila izplača le, če pristojni organi prejmejo dokazilo, da je bila položena varščina, tako kot je predvideno v členu 35 (2). Za drugo leto obdelovanje se plačilo lahko izplača brez položene varščine.

3. V primeru trajnih nasadov in večletnih poljščin se pomoč izplača vsako leto od dneva, ko je bila sklenjena pogodba. Pogoji, določeni v odstavku 2, se uporabljajo smiselno.







ODDELEK 6

Pogodba in obveznosti vlagateljev in prvih predelovalcev

Člen 33

Število predelovalcev

Energente pridobivajo v glavnem drugi predelovalci.

Člen 34

Pogodba in obveznosti vlagateljev in prvih predelovalcev

1. Prvi predelovalci deponirajo kopijo pogodbe svojemu pristojnemu organu v roku, ki ga določi zadevna država članica, in najpozneje do končnega roka za oddajo zahtevkov za zadevno leto v zadevni državi članici.

Če vlagatelji in prvi predelovalci v določenem letu spremenijo ali prekinejo pogodbe pred datumom iz člena 27, deponirajo prvi predelovalci najpozneje do tega datuma pri svojih pristojnih organih kopijo spremenjene ali prekinjene pogodbe.

2. Prvi predelovalci predložijo svojim pristojnim organom informacije o zadevni predelovalni verigi, zlasti glede cen in tehničnih predelovalnih koeficientov, ki se uporabijo za določanje količin končnih proizvodov, ki se lahko pridobijo, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 40 (1).

3. Prvi predelovalci, ki so od vlagateljev prevzeli surovine, obvestijo svoje pristojne organe o količinah prejetih surovin, ob tem navedejo vrste, ime in naslov pogodbene stranke, ki je dostavila surovine, kraj dostave in sklic na pogodbo, v roku, ki ga določijo države članice, in ki omogoči, da se plačila izplačajo v roku, ki je naveden v členu 28 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Če država članica prvega predelovalca ni ista kot država članica, v kateri so se surovine pridelale, sporočijo zadevni pristojni organ prvega predelovalca v štiridesetih delovnih dneh po prejemu informacij iz prvega pododstavka vlagateljevemu pristojnemu organu celotne količine surovin, ki so bile dostavljene.







ODDELEK 7

Varščine

Člen 35

Prvi predelovalci

1. Prvi predelovalci položijo pri pristojnih organih polno varščino, iz odstavka 2, do roka za oddajo vlog za plačilo za zadevno leto v zadevni državi članici.

2. Varščine, ki jih je treba položiti za vsako surovino, se izračuna tako, da se pomnoži vsota vseh površin, ki jih zajema pogodba, podpisana s strani prvega predelovalca in uporabljena za pridelovanje te surovine, v višini 60 evrov na hektar.

3. Kadar se pogodbe spremenijo ali prekinejo skladno s členoma 27 ali 28, se temu ustrezno prilagodijo tudi položene varščine.

4. Odstotek varščine se objavi za vsako surovino pod pogojem, da pristojni organ zadevnega prvega predelovalca poseduje dokazilo, da je bila ta količina surovine predelana skladno z zahtevo iz člena 26 (2) (f), ob upoštevanju, če je to potrebno, sprememb na podlagi člena 29.

Člen 36

Primarne in podrejene zahteve

1. Naslednje zahteve so osnovne zahteve v smislu člena 20 Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 ( 30 ):

(a) zahteva za predelavo količin surovin pretežno v končne proizvode, ki so navedeni v pogodbi; surovine se predelajo do 31. julija drugega leta, ki sledi letu žetve;

(b) zahteva, da se proizvodom priloži kontrolno kopijo T5 v skladu s členoma 37 in 37 te Uredbe.

2. Naslednje zahteve, naložene prvim predelovalcem, so podrejene zahteve v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85:

(a) zahteva za dostavo vseh surovin, ki jih vlagatelj dostavi v skladu s členom 24 (3) te uredbe;

(b) obveznost, da se deponirajo kopije pogodb, skladno s členom 34 (1) te uredbe;

(c) obveznost, da se predložijo informacije, ki so predpisane, skladno s prvim pododstavkom člena 34 (3) te uredbe;

(d) obveznost, da se položi varščina, skladno s členom 35 (1) te uredbe.







ODDELEK 8

Dokumentacija za prodajo, prenos ali dostavo v drugo državo članico ali za izvoz

Člen 37

Kontrolna kopija T5

Kadar prvi predelovalci prodajo ali prenesejo drugim predelovalcem v drugih državah članicah vmesne proizvode, ki jih vključujejo pogodbe, predvidene v členu 26, se proizvodom priložijo kontrolne kopije T5, ki se izdajo skladno z Uredbo (EGS) št. 2454/93.

V okence 104 kontrolnih kopij T5 se pod naslov „Drugo“ vpiše nekaj od naslednjega:

— Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

— Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

— Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

— Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

— Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

— To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

— Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

— À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

— Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

— Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

— Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

— A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

— Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

— Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

— A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

— Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

— Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

— Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

— Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

Člen 38

Druge možnosti za kontrolno kopijo T5

Če se kontrolna kopija T5 ne vrne v urad odhoda organa, ki je odgovoren za nadzor v državi članici, v kateri ima sedež prvi predelovalec, v dveh mesecih po izteku roka za predelavo surovin iz člena 36 (1) (a), in sicer zaradi okoliščin, za katere prvi predelovalec ni odgovoren, se lahko kot drugo možnost za kontrolno kopijo T5 sprejme naslednjo dokumentacijo:

(a) račune za nabavo vmesnih izdelkov;

(b) izpiske drugih predelovalcev, ki potrjujejo končno predelovanje surovin v energente iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) potrjene fotokopije računovodskih dokumentov od drugih predelovalcev, ki dokazujejo, da je bilo predelovanje izvedeno.







ODDELEK 9

Pregledi

Člen 39

Vodenje evidence

1. Pristojni organ države članice opredeli zapise, ki jih morajo voditi predelovalci, in njihovo pogostost, ki bo vsaj mesečna.

Takšni zapisi zajemajo vsaj naslednje informacije:

(a) količine različnih surovin, kupljenih za predelavo;

(b) količine predelanih surovin in količine ter tipi končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov, ki so pridobljeni iz teh surovin;

(c) izgube med predelavo;

(d) uničene količine in razloge za tako uničenje;

(e) količine in tipe proizvodov, ki jih predelovalec proda ali prenese, ter dosežene cene;

(f) imena in naslove nadaljnjih predelovalcev, če je to potrebno.

2. Pristojni organ prvega predelovalca pregleda, ali je predložena pogodba v skladu s pogoji iz člena 24 (1). Kadar ti pogoji niso izpolnjeni, se uradno obvestijo pristojni organi vlagatelja.

3. Z namenom izračunavanja gospodarske vrednosti proizvoda iz člena 24 (1) zadevni pristojni organi na podlagi informacij iz člena 34 (2) primerjajo skupno vrednost vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku. Vsaka vrednost je enaka ustrezni količini, pomnoženi s povprečjem bivših tovarniških cen, ki so bile zabeležene v prejšnjem tržnem letu. Kadar take cene niso na voljo, pristojni organi določijo ustrezne cene, zlasti na podlagi informacij iz člena 34 (2).

Člen 40

Pregledi v prostorih predelovalca

1. Pristojni organi držav članic, v katerih se izvaja predelovanje, preverijo skladnost s členom 24 (1) vsaj v prostorih 25 % predelovalcev s sedežem na njihovem ozemlju, ki se jih izbere na osnovi analize tveganja. Takšni nadzori vključujejo vsaj:

(a) primerjavo skupne vrednosti vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku;

(b) analizo proizvodnega sistema predelovalca, ki vključuje fizične preglede in nadzore poslovnih dokumentov, da bi tako, v primeru predelovalcev, preverili skladnost dobav surovin, končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov.

Za namen nadzorov iz točke (b) prvega pododstavka temelji presoja pristojnih organov na tehničnih predelovalnih koeficientih za obravnavane surovine. Če taki koeficienti za izvoz v zakonodaji Skupnosti obstajajo, se uporabijo. Če pa ne obstajajo, ampak obstajajo drugi koeficienti v zakonodaji Skupnosti, se uporabijo slednji. V vseh drugih primerih temelji nadzor predvsem na koeficientih, ki jih je splošno sprejela predelovalna industrija.

2. Za predelovalne postopke iz člena 25 se izvede preglede pri 10 % vlagateljev, izbranih na osnovi analize tveganja, ob upoštevanju:

(a) zneskov pomoči;

(b) števila kmetijskih parcel in površine, zajete v zahtevkih za pomoč;

(c) razvoja od prejšnjega leta;

(d) rezultatov pregledov iz preteklih let;

(e) ostalih parametrov, ki jih določijo države članice, na podlagi reprezentativnosti predloženih izjav.

3. Kadar pregledi iz odstavka 2 razkrijejo nepravilnosti v vsaj 3 % primerov, izvede pristojni organ med letom dodatne preglede in posledično poveča odstotek kmetov, pri katerih je treba v naslednjem letu izvesti pregled na kraju samem.

4. Če se predvideva, da je mogoče določene elemente pregledov iz odstavkov 1 in 2 izvesti na osnovi vzorca, mora ta vzorec zagotavljati zanesljivo in reprezentativno raven nadzora.

5. Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, ki ga podpiše inšpektor in ki vsebuje podrobnosti o izvedenih pregledih. Poročilo mora še posebej navajati:

(a) datum pregleda;

(b) navzoče osebe;

(c) pregledano obdobje;

(d) uporabljene tehnike pregleda, vključno z, če je to potrebno, referenco na metode vzorčenja;

(e) rezultate pregledov.

Člen 41

Pridelava konoplje

Uporabljajo se določbe, ki se nanašajo na konopljo iz člena 29 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 ( 31 ) in iz člena 33 Uredbe (ES) št. 796/2004.

Člen 42

Dodatni ukrepi in medsebojna pomoč

1. Države članice sprejmejo vse nadaljnje ukrepe, potrebne za pravilno izvajanje tega poglavja, in si nudijo medsebojno pomoč, potrebno za namene pregledov, ki se zahtevajo skladno s tem poglavjem. Kadar to poglavje ne predvideva primernih znižanj in izključitev, lahko države članice uporabijo ustrezne nacionalne sankcije proti udeležencem na trgu, ki so vključeni v postopek odobravanja pomoči.

2. Če je to potrebno ali zahtevano s tem poglavjem, si države članice medsebojno pomagajo, da bi tako zagotovile učinkovite nadzore, in da bi tako omogočile pristnosti posredovanih dokumentov in pravilnost izmenjanih podatkov, ki jih je treba preveriti.







ODDELEK 10

Izključitev iz pomoči in vrednotenje

Člen 43

Izključitev surovin iz pomoči za energijske poljščine in najmanjša pridelovalna površina

1. Države članice lahko izključijo katero koli kmetijsko surovino iz pomoči za energijske poljščine, kadar taki materiali povzročajo težave s stališča nadzorov, javnega zdravja, okolja, kazenskega prava ali znižane stopnje končnih energentov.

2. Za vsako surovino iz člena 24 lahko države članice določijo najmanjšo pridelovalno površino.

Člen 44

Vrednotenje

Pred 15. oktobrom, ki sledi koncu zadevnega leta, za katerega se dodeli pomoč, pošljejo države članice Komisiji vse informacije, potrebne za vrednotenje pomoči za energijske poljščine.

Takšne informacije vključujejo predvsem:

(a) površine, ki ustrezajo posamezni vrsti surovine;

(b) količine posameznih tipov pridobljenih končnih proizvodov, stranskih proizvodov in soproizvodov, vključno s podrobnostmi o tipu uporabljene surovine;

(c) ukrepe iz člena 25;

(d) surovine, izključene iz pomoči za energijske poljščine v skladu s členom 43 (1), in najmanjše pridelovalne površine iz člena 43 (2).







POGLAVJE 9

POSEBNA REGIONALNA POMOČ ZA POLJŠČINE

Člen 45

Datum setve

Da je navedena površina upravičena do posebne regionalne pomoči za poljščine, predvidene v členu 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003, mora biti posejana do datuma, ki ga določijo države članice in ki ne sme biti določeno čas po 15. juniju.







POGLAVJE 10

POMOČ ZA SEMENA

Člen 46

Certificirana semena

V primeru uporabe člena 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se pomoč dodeli za pridelavo osnovnega in uradno certificiranega semena, kakor je določeno z Direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS in 2002/57/ES in ki je skladno s standardi in pogoji, določnimi v teh direktivah, v skladu s členi od 47 do 50 te uredbe.

Člen 47

Pridelava semen

1. Seme se pridela:

(a) v skladu s pogodbo o pridelovanju, sklenjeno med semenarnami ali gojiteljem ter pridelovalcem semena;

(b) neposredno s strani semenarne ali gojitelja; takšna pridelava je potrjena z deklaracijo o pridelovanju.

2. Semenarne ali gojitelji, navedene v odstavku 1, odobrijo ali registrirajo države članice. Odobritev ali registracija s strani države članice velja v celotni Skupnosti.

3. Semenarna ali gojitelj, ki goji ali je gojil seme v državi članici, ki ni tista, v kateri je bila izvedena odobritev ali registracija iz odstavka 2, predloži pristojnim organom te druge države članice na njihovo zahtevo vse informacije, potrebne za preverjanje upravičenosti do pomoči.

Člen 48

Teritorialna upravičenost

Vsaka država članica odobri pomoč le za seme, pridelano na njenem ozemlju v koledarskem letu, v katerem se začne tržno leto, za katero je bila pomoč določena.

Pomoč se dodeli za vsa semena, pridelana pod pogoji, ki zagotavljajo enako obravnavo upravičencev, ne glede na njihov sedež v Skupnosti.

Člen 49

Trženje semen

Pomoč se dodeli le pod pogojem, da je prejemnik seme dejansko tržil za setev, najpozneje do 15. junija leta po žetvi. „Tržiti“ pomeni imeti na razpolago ali na zalogi, razstavljanje ali ponujanje za prodajo, prodajo ali dostavo drugim osebam.

▼M4

Člen 49a

Predplačila

Države članice lahko dodelijo predplačila gojiteljem semen od 1. decembra tržnega leta. Taka plačila so sorazmerna s količino semena za setev, ki se je že dala na trg, v smislu člena 49, če so izpolnjeni vsi pogoji iz poglavja 10.

▼B

Člen 50

Sorte Cannabis sativa L.

Sorte Cannabis sativa L, ki so upravičene do pomoči v skladu s členom 99 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, so tiste, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 796/2004.







POGLAVJE 11

PLAČILO NA POVRŠINO ZA POLJŠČINE







ODDELEK 1

Splošne določbe za upravičenost do plačila na površino za poljščine

Člen 51

Upravičeno zemljišče

1. Za namen poglavja 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003 velja, da:

(a) „trajni pašnik“ pomeni „trajni pašnik“ v smislu točke (2) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004;

(b) „trajni nasadi“ pomeni „trajni nasadi“ v smislu točke (c) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004.

2. Za namene prvega odstavka člena 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003 so zemljišča, ki so v letu 2003 trajni pašniki:

(a) zemljišča, za katere kmet v svojem zahtevku za pomoč za leto 2003 navede, da so trajni pašniki in

(b) zemljišča, ki jih kmet v svojem zahtevku za pomoč za leto 2003 ne navede, razen če se da prikazati, da so bila ta zemljišča trajni pašnik v letu 2003.

3. V skladu z odstavkom 3 člena 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica odstopa le od prvega odstavka tega člena, za katerega veljajo naslednji pogoji:

(a) za površine, za katere velja program prestrukturiranja, opredeljen kot „sprememba strukture in/ali upravičene površine kmetijskega gospodarstva za plačilo, kot jo naložijo javni organi“, države članice ukrepajo, da preprečijo znatno povečanje celotne kmetijske površine, ki je upravičena do plačila na površino za poljščine; to lahko vključuje zlasti izravnalni ukrep, v katerem se prej upravičene površine štejejo za neupravičene; površine, ki so jih države članice na novo razglasile za upravičene površine, po programu prestrukturiranja, ne smejo presegati na novo razglašenih površin, ki po navedenem programu niso upravičene za več kot 5 %;

(b) v primeru takšne ali drugačne oblike javne intervencije, če na podlagi tovrstne intervencije kmetje gojijo pridelke na zemljišču, ki do takrat ni bilo upravičeno do plačila na površino za poljščine, da nadaljujejo s svojimi običajnimi kmetijskimi dejavnostmi in ko omenjena intervencija pomeni, da prvotno upravičeno zemljišče nima več tega statusa, zaradi česar se skupna vrednost upravičenega zemljišča bistveno ne poveča, države članice ne smejo povečati skupne upravičene kmetijske površine za več kot 0,1 % od skupne osnovne površine, niti začasno niti za stalno;

(c) kadar lahko kmetje navedejo pomembne objektivne razloge za zamenjavo zemljišča, ki ni upravičeno do plačila na površino za poljščine, za tako zemljišče, ki je do takega plačila upravičeno, na svojem gospodarstvu, države članice preverijo, ali ne obstajajo nobeni utemeljeni razlogi za zavrnitev take zamenjave, zlasti s stališča okoljskih tveganj; kmetje hkrati v načrtu, ki ga dostavijo Komisiji, predložijo dokazilo, da skupen obseg upravičenega zemljišča ostaja nespremenjen; nikakor pa zamenjave ne smejo vplivati na povečanja skupne upravičene njivske površine na kmetijskem gospodarstvu; države članice zagotovijo sistem za predhodno obveščanje in odobritev takih zamenjav.

Člen 52

Plačilni pogoji

Brez vpliva na člen 2 se plačila na površine za poljščine plačuje samo za površine:

(a) ki se nahajajo v regijah, ki so podnebno in kmetijsko primerne za pridelovanje poljščin; države članice so pristojne, da določijo regije, ki niso primerne za pridelovanje določenih poljščin;

(b) na katerih se poljščine obdeluje vsaj do začetka cvetenja ob normalnih pogojih rasti.

Glede trde pšenice je treba poljščine, za katere se dodeli plačilo, pridelovati tudi v skladu z lokalnimi standardi vsaj do 30. junija, razen če se jih spravi popolnoma zrele pred tem datumom.

Člen 53

Regionalni znesek

1. Če se pridelovalčeve površine, ki so upravičene do plačila na površino za poljščine, nahajajo v več kot eni pridelovalni regiji, se znesek za izplačilo določi glede na lokacijo vsake površine, zajete v njegovem zahtevku.

2. Državam članicam, ki pridelujejo koruzo v določenih regijah predvsem za silažo, se dovoli, da uporabijo pridelek krmnega žita v tej regiji za vse površine, posejane s koruzo v zadevnih regijah.







ODDELEK 2

Posebne določbe, ki veljajo za nekatere poljščine

Člen 54

Travna silaža

1. Za namene člena 100 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je „travna silaža“ poljščina, ki raste na površinah, pretežno zasejanimi s travami, ki se spravijo zelene vsaj enkrat na leto, zaradi konzerviranja v zaprtem okolju z anaerobno fermentacijo.

Površine, ki so v zadevnem tržnem letu registrirane za pridelovanje semena trave, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/401/EGS, se ne kvalificirajo za plačila na površino za poljščine.

2. Določbe tega poglavja se uporabijo za travno silažo, z izjemo pogoja v zvezi s cvetenjem iz točke (b) prvega odstavka člena 52.

3. Kmetje v državah članicah, ki namenijo specifično območje za pridelavo travne silaže iz Priloge VI, so upravičeni do plačila na površino za travno silažo.

Člen 55

Trda pšenica

1. Zahtevki za pomoč glede dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico, ki sta določena v členu 105 Uredbe (ES) št. 1782/2003, so veljavni le, če:

(a) je zahtevek za plačilo na površino, tako kot je navedeno v členu 101 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vložen za isto število hektarov, posejanih s trdo pšenico;

(b) če je uporabljena najmanjša količina semena, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/402/EGS.

2. Države članice pred 1. oktobrom leta, ki je pred letom, za katerega se dodeli pomoč, določijo minimalno količino certificiranega semena, ki ga je treba uporabiti v skladu s kmetijsko prakso v zadevni državi članici, in o tem obvestijo kmete.

Člen 56

Lan in konoplja, gojena za vlakna

1. Za plačilo na površino za lan in konopljo, gojena za vlakna, veljajo naslednji pogoji:

(a) predložitev kopije pogodbe ali obveze iz prvega odstavka člena 106 Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 15. septembra leta, za katerega se dodeli plačilo, ali pred tem datumom, če država članica tako določi;

(b) uporaba semena naslednjih sort: ▼M1 ————— ▼B (ii) za konopljo, gojeno za vlakna, se uporablja sorte, navedene v Prilogi II Uredbe (ES) št. 796/2004 z dne 15. maja leta, za katerega se dodeli plačilo, in hkrati sorte, ki so certificirane v skladu z Direktivo 2002/57/EGS ( 32 ).

2. Za namene odobritve plačila na površino za konopljo, gojeno za vlakna, lahko države članice določijo najmanjšo stopnjo setve, ki je združljiva z dobro prakso gojenja konoplje.

Člen 57

Datum setve

Z odstopanjem od člena 109 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice preložijo končni rok za setev najpozneje do 15. junija za poljščine iz Priloge VIII k tej uredbi in za območja, ki jih opredelijo zadevne države članice, ki se nahajajo v regijah iz te Priloge.







ODDELEK 3

Osnovne površine, referenčni pridelki in zgornje meje

Člen 58

Namakane in nenamakane površine

1. Če regionalizacijski načrti iz člena 103 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določijo različne pridelke za namakane in nenamakane površine, določijo države članice predpise za ugotavljanje, ali se površine namakajo med tržnim letom ali ne. Določijo predvsem:

(a) seznam poljščin, za katere se lahko dodelijo plačila na površino po stopnji pridelka pri namakanju;

(b) opis opreme za namakanje, ki jo mora imeti kmet na voljo; taka oprema mora biti sorazmerna z namakano površino in mora zagotavljati vodo, potrebno za normalen razvoj rastlin v obdobju rasti;

(c) ustrezno namakalno obdobje.

2. Odstavek 1 se ne uporablja, če predstavlja namakanje zgodovinsko posebnost, povezano s parcelami, in če omogoča, da se regije razlikujejo od drugih in uvrstijo v seznam, tako kot pri pridelovalnih regijah „regadío“ v Španiji.

Člen 59

Prekoračitev osnovnih površin

1. Za določitev morebitnih prekoračitev regionalnih osnovnih površin v skladu s členom 102 Uredbe (ES) št. 1782/2003 upošteva pristojni organ zadevne države članice naslednje:

(a) regionalno osnovno površino iz Priloge IV k tej uredbi;

(b) vsoto površin, zajeto v zahtevkih za plačila na površino, predloženih za vsako poljščino, vključno z, v primeru uporabe člena 71 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ustrezno obvezno praho.

Prostovoljna praha se upošteva pri površinah, ki niso namakane, ki niso posejane s koruzo in/ali ki niso pod travno silažo.

2. Vsota površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki za pomoč, ne vključujejo površin ali delov površin, ki so zajeti v zahtevkih, pri katerih administrativna preverjanja pokažejo, da so očitno neupravičene.

Če je to primerno, se upošteva površina, ugotovljena med preverjanjem na kraju samem, v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Površine, posejane s poljščinami v skladu s poglavjem 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in površine, ki se uporabljajo kot utemeljitev zahtevka za pomoč v okviru poglavja 12 naslova IV te uredbe, se dodajo vsoti površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki, prilagojene v skladu z odstavkom 2.

4. Prekoračitev osnovne površine se izračuna v skladu s tabelo iz Priloge VI.

Člen 60

Prekoračitev omejenih površin s trdo pšenico

1. Za določitev morebitne prekoračitve omejene površine s trdo pšenico, za katero se lahko odobri dodatek k plačilu na površino iz člena 105 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, upoštevajo pristojni organi držav članic vsoto površin, ki jih zajemajo zahtevki za dodatek k plačilom na površino za trdo pšenico, prilagojeno v skladu s členom 59 (2) te uredbe in, če je to primerno, zmanjšano v skladu s členom 102 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Odstavek 1 se uporablja za določanje prekoračitve omejenih površin, ki so upravičene do posebne pomoči za trdo pšenico iz člena 105 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 61

Dokončna stopnja prekoračitve površin in koeficient znižanja

1. Če je ugotovljeno, da so površine iz členov 59 in 60 prekoračene, ugotovijo zadevne države članice najpozneje do 31. oktobra zadevnega leta dokončno stopnjo prekoračitve, zaokroženo na dve decimalki.

2. Dokončna stopnja prekoračitve, določena na tak način, se uporablja za izračunavanje sorazmernega zmanjšanja površine, ki je upravičena do:

(a) plačila na površino za poljščine v skladu s členom 102 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico v skladu s členom 105 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter po uporabi člena 102 (1) te uredbe.

Člen 62

Podosnovne površine

Za namene člena 102 (5) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določijo države članice in o tem obvestijo Komisijo najpozneje do 15. septembra zadevnega leta, za katerega se predloži zahtevek za plačilo na površino, naslednje:

(a) nacionalno osnovno površino, ki se razdeli;

(b) kriterije, ki jih država članica uporabi, da ugotovi delne osnovne površine;

(c) podosnovne površine (število, ime in velikost);

(d) podrobna pravila za zgoščene ukrepe, ki veljajo v primeru prekoračitve.

Člen 63

Zgornja meja zneska za plačila

Za določitev morebitne prekoračitve zgornje meje plačil in ustreznega koeficienta znižanja iz člena 102 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 upoštevajo pristojni organi držav članic sorazmerno zmanjšanje upravičenih površin iz člena 102 (1) in člena 105 (2) te uredbe.







ODDELEK 4

Praha

Člen 64

Opredelitev

Za namene člena 107 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je „praha“ neobdelana površina, za katero je upravičeno plačilo na površino v skladu s členom 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 65

Pogoji

1. Uporablja se člen 32 Uredbe (ES) št. 795/2004.

2. Z odstopanjem od člena 107 (9) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in za leti 2005 ter 2006 lahko Malta določi zahteve za najmanjšo velikost površine v prahi na manj kot 0,1 ha po velikosti ter na manj kot 10 metrov po širini.

Člen 66

Regionalna razčlenitev

1. Zahtevki za pomoč iz naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003 se po regijah vodijo v skladu z regionalizacijskim načrtom iz člena 103 te uredbe.

2. Za vsak zahtevek za plačilo na površino v dani pridelovalni regiji je potrebna ustrezna izjava o uvedbi prahe, vsaj glede ustreznega števila hektarov v isti pridelovalni regiji.

3. Država članica lahko predvideva odstopanje od odstavka 2 v skladu z objektivnimi merili.

4. Z odstopanjem od odstavka 2 se obvezna praha, ki ustreza zahtevku za plačilo na površino, lahko uveljavi v celoti ali delno:

(a) v Španiji, v regiji „secano“, v primeru posestev, ki se nahajajo v pridelovalnih regijah „secano“ in „regadío“;

(b) v drugi pridelovalni regiji, pod pogojem, da se površine v prahi nahajajo v pridelovalnih regijah, ki mejijo na tiste, v katerih se nahajajo obdelovalne površine.

5. Pri uporabi odstavkov 3 in 4 se površino v prahi prilagodi tako, da se upošteva razlika med pridelki, uporabljenimi za izračun plačila glede prahe v zadevnih regijah. Vendar uporaba tega odstavka ne vodi k manjšemu številu hektarov v prahi, kot zahteva obveznost.

Člen 67

Metuljnice

1. Za namene uporabe druge alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 so „metuljnice“ površine, posejane z eno ali več sortami krmnih metuljnic, ki so navedene v Prilogi VII k tej uredbi. Sejanje skupaj z žitom in/ali s travo se dovoli ob upoštevanju naslednjih pogojev:

(a) površina je posejana pretežno s krmnimi metuljnicami;

(b) ne sme se jih požeti ločeno.

Kadar posebni regionalni okoljski standardi, ki so jih določile države članice, za organske poljščine postavljajo zgornjo mejo za površino, posejano s krmnimi metuljnicami, je treba izpolnjevati pogoje glede površin, posejanih pretežno s krmnimi metuljnicami, določene pod točko (a), če je izpolnjenih vsaj 85 % omejitve, ki so jo določile države članice

2. Površine, na katerih so metuljnice iz odstavka 1 med 15. januarjem in 31. avgustom upravičene do sheme pomoči iz Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 ( 33 ), niso upravičene do plačil na površino.

Člen 68

Plačila za prostovoljno praho

Za namene člena 107 (6) Uredbe (ES) št. 1782/2003, v primeru uporabe člena 66 te uredbe, lahko države članice kmetom dovolijo pustiti v prahi najmanj 10 % površine, za katero vložijo zahtevek za plačilo na površino za poljščine in hkrati površine, ki je ne uporabljajo le zato, da so upravičeni do plačila za praho. Država članica lahko določi višji odstotek ob upoštevanju posebnih razmer in zagotavljanju zadostne zasedbe kmetijskega zemljišča.

Osnovni znesek za prostovoljno praho za tržno leto 2005/2006 znaša 63,00 €/t. Če se za namakano zemljišče določijo drugačni pridelki kot za nenamakano, se za praho uporabi enaka plačila kot za nenamakano zemljišče.

Države članice izvajajo ustrezne ukrepe, združljive s specifičnim položajem površin, ki so v prahi, da zagotovijo njihovo ohranjanje pod dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji in varstvo okolja.







ODDELEK 5

Končne določbe

Člen 69

Sporočanje

1. Države članice pošljejo Komisiji podatke, ki so navedeni v Prilogi IX, v standardni obliki, opisani v tej prilogi, v katerih se opredeli pridelovalna regija, osnovna površina in država, v skladu s časovnim razporedom, določenim v členu 3.

2. Če se ugotovi, da so bile površine iz členov 59 in 60 prekoračene, zadevna država članica takoj določi dokončno stopnjo prekoračitve, najpozneje pa do 15. novembra zadevnega leta, in to sporoči Komisiji najpozneje do 1. decembra zadevnega leta. Podatki, ki se uporabljajo za izračun stopnje prekoračitve osnovne površine, se posredujejo v obliki iz Priloge VI.

3. Če se stopnja prekoračitve porazdeli v skladu s členoma 102 (5) in 105 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, obvesti zadevna država članica o takšni razdelitvi Komisijo najpozneje do 15. novembra.

4. V primeru uporabe člena 63 zadevna država članica obvesti Komisijo o dokončnem koeficientu znižanja najpozneje do 1. decembra zadevnega leta.







POGLAVJE 12

PREMIJE ZA OVCE IN KOZE







ODDELEK 1

Neposredna plačila

Člen 70

Zahtevki in obdobje obvezne reje

1. Poleg zahtev na podlagi integriranega upravnega in nadzornega sistema iz poglavja 4, naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003 („integrirani sistem“) navedejo kmetje v svojih zahtevkih za premije za ovce samice in koze in za dodatne premije, ali v letu, za katerega se zahteva premijo, tržijo ovčje mleko, mlečne proizvode iz ovčjega mleka ali ne.

2. Zahtevki za premijo v korist kmetov, ki redijo ovce samice in/ali koze samice, se predložijo pristojnim organom v obdobju, ki ga določi zadevna država članica, ki pa se ne začne pred 1. novembrom, ki je pred začetkom, in ne konča po 30. aprilu, ki sledi začetku leta, za katerega se predloži zahtevke.

Toda Združeno kraljestvo lahko za Severno Irsko in Veliko Britanijo določi različni obdobji.

3. Obdobje iz člena 115 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, za katero se kmet obveže, da bo na svojem gospodarstvu obdržal določeno število ovc samic in/ali koz samic, za katere se zahteva premijo („obdobje obvezne reje“), obsega 100 dni, s pričetkom prvi dan po zadnjem dnevu obdobja za predložitev zahtevkov iz odstavka 2.

Člen 71

Površine, upravičene do premije za koze

Kriteriji iz člena 113 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 so izpolnjeni na površinah, navedenih v Prilogi X.

Toda države članice redno preverijo, če se te kriterije še naprej izpolnjuje na vseh površinah, navedenih v Prilogi X in ki sodijo v njihovo ozemlje. Po tem vrednotenju države članice Komisijo obvestijo o morebitni potrebi po spremembi Priloge X pred 31. julijem leta, ki je pred letom, za katerega se bo uporabljala sprememba. Obvestilo mora še posebno navesti območja, dele območij, navedene v Prilogi X, ki na izpolnjujejo več kriterijev iz člena 113 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter morebitna območja, ki izpolnjujejo te kriterije, vendar še niso navedena v Prilogi X. Za ta potencialno nova območja posredujejo države članice Komisiji podrobno obrazloženo izjavo za svoj predlog.

Člen 72

Zahtevek za dodatno premijo in za premijo za koze

1. Da ima koristi od dodatne premije ali premije za koze, predloži kmet, ki ima vsaj 50 %, vendar manj kot 100 % površine njegovega gospodarstva, ki se uporablja za kmetijstvo, za površine iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali za površine, navedene v Prilogi X k tej uredbi, izjavo ali izjave, ki navajajo lokacijo njegovega zemljišča, v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.

2. Kmet, ki mora vsako leto predložiti izjavo o celotni kmetijski površini njegovega gospodarstva v uporabi skupaj z zahtevkom za pomoč, tako kot je navedeno v členu 22 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, navede v izjavi te parcele, ki se uporabljajo za kmetijstvo in ki se nahajajo na površinah iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na površinah, navedenih v Prilogi X k tej Uredbi;

Kmet, kateremu ni treba predložiti izjave, omenjene v prvem odstavku, predloži vsako leto posebno izjavo, v kateri, če je to primerno, uporablja sistem za določanje kmetijskih parcel v okviru integriranega sistema.

Posebna izjava navaja lokacijo celotnega zemljišča, ki ga kmet poseduje, ima v najemu ali uporablja po kakršnih koli dogovorih, in s tem navaja površine in opredeljuje parcele, ki se uporabljajo za kmetijstvo in ki se nahajajo na površinah iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na površinah, navedenih v Prilogi X k tej uredbi. Države članice lahko določijo, da se posebno izjavo priloži zahtevku za premijo za ovce samice in/ali koze. Države članice lahko tudi zahtevajo, da se sestavi posebno izjavo na podlagi obrazca za „zahtevek za enotno plačilo“.

3. Pristojni nacionalni organ lahko zahteva predložitev lastniške listine, pogodbe o najemu ali pisnega dogovora med kmeti in, če je to primerno, potrdila lokalne ali regionalne oblasti, ki je dala zemljišče, ki se uporablja za kmetijstvo, na voljo zadevnemu kmetu. Potrdilo navaja površino zemljišča, ki se ga dodeli proizvajalcu, in parcele, ki se nahajajo na površinah iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na površinah, navedenih v Prilogi X k tej uredbi.

Člen 73

Kmetje, ki se ukvarjajo s sezonsko selitvijo živali

1. Zahtevki za premije, ki jih predložijo kmetje, katerih registrirani naslovi kmetij so na eni od geografskih površin iz člena 114 (2) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in kmetje ki se želijo kvalificirati za dodatno premijo, navajajo naslednje:

(a) kraj ali kraje, kjer se izvede sezonska selitev živali za trenutno leto;

(b) obdobje vsaj 90 dni, ki je navedeno v členu 114 (2) (a) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in ki je določeno za trenutno leto.

2. Zahtevkom za premije kmetov iz odstavka 1 se priloži dokumentacijo, ki potrjuje, da je bila sezonska selitev živali dejansko izvedena, razen v primerih višje sile ali v primeru vpliva primerno utemeljenih naravnih okoliščin, ki vplivajo na življenje črede, v dveh predhodnih letih; hkrati se tem zahtevam priloži zlasti potrdilo lokalne ali regionalne oblasti v kraju sezonske selitve, ki potrjuje, da je selitev dejansko trajala vsaj 90 dneh zapored.

Ko države članice zahtevke pregledajo, morajo zagotoviti, da se kraj sezonske selitve, navedene v zahtevku za premijo, dejansko nahaja na površini iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 74

Upravičenost

1. Premije se kmetom plača na osnovi števila ovc samic in/ali koz samic, ki jih imajo na svojem gospodarstvu v obdobju obvezne reje, navedenem v členu 70 (3).

2. Upravičene živali so tiste, ki izpolnjujejo pogoje iz opredelitev, navedenih v členu 112 Uredbe (ES) št. 1782/2003, na zadnji dan obdobja obvezne reje.

Člen 75

Seznam kmetov, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode iz ovčjega mleka

Države članice vsako leto najpozneje trideseti dan obdobja obvezne reje sestavijo seznam kmetov, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode iz ovčjega mleka, na osnovi izjav kmetov iz člena 70 (1).

Ob sestavljanju seznama države članice upoštevajo rezultate nadzorov in druge vire informacij, ki so na voljo pristojnim organom, zlasti informacije, ki so jih pridobili od predelovalcev ali distributerjev v zvezi s trženjem ovčjega mleka ali proizvodov iz ovčjega mleka s strani kmetov.

Člen 76

Uradno obvestilo

1. Države članice morajo obvestiti Komisijo:

(a) najpozneje do 31. julija vsakega leta o informacijah, povezanih z zahtevki za premije, predloženimi za trenutno leto, na podlagi vzorčnega obrazca iz Priloge XI;

(b) najpozneje do 31. julija vsakega leta o številu in znesku premij, plačanih v prejšnjem letu po uvedbi znižanja pomoči iz člena 120 Uredbe (ES) št. 1782/2003, po potrebi, na podlagi vzorčnega obrazca iz Priloge XII k tej uredbi;

(c) najpozneje do 31. oktobra vsakega leta o morebitnih spremembah seznama geografskih površin, na katerih se izvaja sezonska selitev živali, iz člena 114 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in iz člena 73 te uredbe.

Informacije, zahtevane v prvem pododstavku, so na zahtevo na voljo nacionalnim organom, odgovornim za sestavljanje uradnih statistik v sektorju ovčjega in kozjega mesa.

2. Kadar se informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, spremenijo, zlasti kot posledica pregledov ali popravkov ali izboljšav prejšnjih številk, je treba Komisiji sporočiti posodobljene informacije v enem mesecu po spremembi.







ODDELEK 2

Omejitve, rezerve in prenosi

Člen 77

Brezplačno pridobljene pravice

Razen v primerno upravičenih izjemnih okoliščinah, ko je kmet dobil premijske pravice brezplačno iz nacionalnih rezerv, se mu ne odobri, da bi te svoje pravice prenesel in/ali jih dal v začasni zakup za obdobje treh let od datuma pridobitve teh pravic.

Člen 78

Uporaba pravic

1. Kmet, ki je nosilec pravic, lahko te uporablja tako, da jih izkoristi sam in/ali jih da v zakup drugemu kmetu.

2. Če kmet ni uporabil najnižjega odstotka svojih pravic iz odstavka 4 v vsakem letu, se neuporabljeni del prenese v nacionalne rezerve, razen v naslednjih primerih:

(a) kadar ima kmet največ 20 pravic do premije, pa ni uporabil najnižjega odstotka svojih pravic v vsakem od dveh zaporednih koledarskih let, se le del neporabljenih pravic v zadnjem koledarskem letu prenese v nacionalne rezerve;

(b) kadar kmet sodeluje v ekstenzifikacijskem programu, ki ga priznava Komisija;

(c) kadar kmet sodeluje v programu predčasnega upokojevanja, ki ga priznava Komisija in pri katerem prenos in/ali začasni zakup pravic ni obvezen;

(d) v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah.

3. Začasni zakup je možen samo glede na cela leta in mora zajemati vsaj najmanjše število živali, tako kot je določeno v členu 79 (1). Na koncu vsakega obdobja začasnega zakupa, ki ne sme presegati treh zaporednih let, mora kmet, razen če pravice prenese, zase spet pridobiti vse svoje pravice za najmanj dve zaporedni leti. Če kmet sam ne izkoristi vsaj najnižjega odstotka svojih pravic iz odstavka 4 v obeh dveh letih, mora država članica, razen v izjemnih in utemeljeno upravičenih primerih, letno odvzeti in vrniti v nacionalne rezerve tisti del pravic, ki jih kmet ni izkoristil.

Če pa kmetje sodelujejo v programu predčasne upokojitve, ki ga priznava Komisija, lahko države članice poskrbijo, da se podaljša celotno trajanje začasnega zakupa na podlagi takega programa.

Kmetom, ki so se obvezali, da bodo sodelovali v ekstenzifikacijskih programih v skladu z ukrepi iz člena 2 (1) (c) Uredbe Sveta (EGS) št. 2078/92 ( 34 ) ali v ekstenzifikacijskih programih v skladu s členoma 22 in 23 Uredbe (ES) št. 1257/1999, se ne sme odobriti tega, da bi svoje pravice začasno dali v zakup in/ali jih prenesli v obdobju svojega sodelovanja. Vendar pa ta določba ne velja, če program dovoljuje prenos in/ali začasni zakup pravic kmetov, katerih sodelovanje pri ukrepih, ki niso navedeni v tem pododstavku, zahteva pridobitev teh pravic.

4. Najnižji odstotek uporabe pravic za premijo je 70 %.

Vendar pa države članice lahko ta odstotek povečajo na 100 %. Države članice o povišanem odstotku, ki ga nameravajo uporabiti, Komisijo obvestijo vnaprej.

Člen 79

Prenos pravic in začasni zakup

1. Države članice lahko na podlagi svojih proizvodnih struktur določijo najnižje število pravic do premij, ki so lahko predmet delnega prenosa, vendar hkrati ne vključujejo prenosa gospodarstva. Ta minimum ne sme preseči 10 pravic do premij.

2. Prenos pravic do premij in začasni zakup teh pravic velja šele, ko sta kmet, ki svoje pravice prenaša in/ali jih daje v zakup, in kmet, ki je te pravice sprejel, o tem obvestila pristojni organ države članice.

Takšno uradno obvestilo mora biti dano do roka, ki ga določi država članica in ki ne sme biti določen po datumu, na katerega se konča obdobje za vlogo zahtevka za premije v tej državi članici, razen če se prenos uveljavlja z dedovanjem. V teh primerih mora biti kmet, ki pravice sprejme, sposoben predložiti ustrezne pravne dokumenta, ki dokazujejo, da je on ali ona dedič ali dedinja pokojnega kmeta.

3. Število pravic, prenesenih brez nadomestila v nacionalno rezervo, v primeru prenosa pravic brez prenosa gospodarstva, v nobenem primeru ne sme biti manjše od ena.

Člen 80

Sprememba individualne zgornje meje

Ob prenosu ali začasnem zakupu pravic do premij morajo države članice postaviti novo individualno zgornjo mejo in obvestiti kmete, ki jih to zadeva, o številu pravic do premij, do katerih so upravičeni, in sicer najpozneje v 60 dneh od zadnjega dne obdobja, znotraj katerega je proizvajalec vložil zahtevek.

Prvi odstavek se ne uporablja, če se prenos uveljavlja z dedovanjem, kot je navedeno v členu 79 (2).

Člen 81

Kmetje, ki niso lastniki zemlje, na kateri kmetujejo

Kmetje, ki kmetujejo samo na zemlji v javni ali kolektivni lasti in ki se odločijo, da bodo prenehali uporabljati to zemljo za pašo in da bodo prenesli vse svoje pravice na drugega kmeta, se obravnavajo enako kot kmetje, ki prodajajo ali prenašajo svoja gospodarstva. V vseh drugih primerih je treba takšne kmete obravnavati enako kot kmete, ki samo prenašajo svoje pravice do premij.

Člen 82

Prenos prek nacionalnih rezerv

Kadar države članice določijo, da se prenos pravic opravi prek nacionalnih rezerv, uporabljajo nacionalne predpise analogno tistim iz tega poglavja. V takšnih primerih:

(a) lahko države članice poskrbijo, da se začasni zakup opravi prek nacionalnih rezerv;

(b) v primeru prenosa pravic do premij ali v primeru začasnega zakupa, skladno s točko (a), začne prenos v rezerve veljati šele, ko pristojni organi države članice o tem obvestijo kmeta, ki prenaša in/ali daje v zakup pravice, prenosi iz rezerv na drugega kmeta pa začnejo veljati, ko oblasti o tem obvestijo kmeta.

Poleg tega morajo nacionalni predpisi iz prvega odstavka zagotoviti, da država članica za del pravic, ki niso zajete v drugem pododstavku člena 117 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, obvezno plača nadomestilo, ki ustreza plačilu, ki bi bilo izplačano v primeru neposrednega prenosa med kmeti, zlasti ob upoštevanju trenda v proizvodnji v zadevni državi članici. Plačilo mora biti enako plačilu, ki se zaračuna kmetu, ki prejme enakovredne pravice iz nacionalnih rezerv.

Člen 83

Izračun individualnih omejitev

V začetnih izračunih in pri naslednjih uskladitvah individualnih omejitev do pravic do premij se uporabi le cela števila.

Zaradi tega se tam, kjer končni rezultat aritmetičnih izračunov ni celo število, uporabi najbližje celo število. Vendar, če je rezultat izračunov točno med dvema celima številoma, se uporabi višje število.

Člen 84

Uradno obvestilo

1. Države članice najpozneje do 1. marca 2005 obvestijo Komisijo o delu prenesenih pravic do premij, ki se jih bo preneslo v nacionalne rezerve v skladu s členom 117 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v skladu z ukrepi iz člena 117 (3) te uredbe, kjer se uporabljajo, ter pred 1. januarjem vsakega leta o morebitnih spremembah glede tega.

2. Z uporabo tabele iz Priloge XII države članice najpozneje do 30. aprila vsako leto Komisijo obvestijo o naslednjem:

(a) o številu pravic do premij, vrnjenih brez kompenzacijskega plačila v nacionalne rezerve, po prenosu pravic brez prenosa gospodarstva v preteklem letu;

(b) o številu neuporabljenih pravic do premij iz člena 118 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, prenesenih v nacionalne rezerve v preteklem letu;

(c) o številu pravic, dodeljenih po členu 118 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 v preteklem letu;

(d) o številu pravic do premij, dodeljenih kmetom na območjih z omejenimi možnostmi iz nacionalnih rezerv v preteklem letu;

(e) o datumih obdobij in rokov, povezanih s prenosi pravic in z vlogo zahtevkov za premije.







ODDELEK 3

Dodatna plačila

Člen 85

Dodatna plačila

Države članice, ki uporabljajo člen 71 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, morajo Komisiji posredovati informacije o nacionalnih dogovorih v zvezi z dodeljevanjem dodatnih plačil iz člena 119 te uredbe. Če se to uporablja, vključujejo takšne informacije predvsem naslednje:

(a) kar zadeva plačila na glavo: (i) okvirne zneske na glavo in načine dodelitve, (ii) okvirno napoved celotne porabe in število zajetih hektarov, (iii) posebne zahteve glede obremenitve, (iv) druge informacije o pravilih uporabe;

(b) kar zadeva plačila na površino, če je to potrebno: (i) izračun osnovnih regionalnih površin, (ii) okvirne zneske na hektar, (iii) okvirno napoved celotne porabe in števila zajetih hektarov, (iv) druge informacije o pravilih uporabe;

(c) podrobnosti o drugih shemah, ki so bile izdelane za izplačevanje dodatnih plačil.

Države članice obvestijo Komisijo o morebitnih spremembah svojih nacionalnih ureditev v roku enega meseca od datuma takšne spremembe.







ODDELEK 4

Splošne določbe

▼M3 —————

▼B







POGLAVJE 13

PLAČILA ZA GOVEDINO IN TELETINO







ODDELEK 1

Posebna premija

(člen 123 Uredbe (ES) št. 1782/2003)

Člen 87

Zahtevki

1. 1. Poleg zahtev iz integriranega sistema mora vsak zahtevek za neposredno plačilo, tako kot je omenjeno v členu 22 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebovati:

(a) razčlenitev števila živali po starosti;

(b) napotilo k potnemu listu ali upravnemu dokumentu, ki spremlja živali iz zahtevka.

2. Zahtevke se lahko vloži le v zvezi z živalmi, za katere velja, da so na datum začetka obdobja obvezne reje iz člena 90:

(a) v primeru bikov, stare sedem mesecev ali več;

(b) v primeru volov: (i) stare od sedem do devetnajst mesecev, v primeru prvega starostnega obdobja; (ii) stare najmanj dvajset mesecev, v primeru drugega starostnega obdobja.

Člen 88

Dodelitev premije

Za živali, za katere niso upravičene posebne premije, bodisi zaradi uporabe sorazmernega zmanjševanja iz člena 123 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 bodisi uporabe obremenitve živali iz člena 131 te uredbe, ne velja več zahtevek iste starostne skupine in se mora za njih plačati premijo.

Člen 89

Potni listi in administrativni dokumenti

1. V skladu s pogoji iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000, se v primeru, da potni list ni na voljo, le-ta nadomesti z administrativnim dokumentom, tako kot je omenjeno v členu 123 (3) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Pristojni organi države članice morajo zagotoviti, da potni listi ali administrativni dokumenti zagotavljajo, da je na eno žival in na eno starostno skupino odobrena le ena premija. Države članice morajo po potrebi pri tem cilju pomagati druga drugi.

3. Države članice lahko zagotovijo, da ima nacionalni administrativni dokument iz odstavka 1 obliko:

(a) dokumenta, ki spremlja vsako posamezno žival;

(b) izčrpnega seznama, ki ga ima kmet in ki vsebuje vse podatke, potrebne za administrativni dokument, pod pogojem, da obravnavane živali ostanejo pri istem kmetu od datuma, ko je bil vložen prvi zahtevek, dokler se ne oddajo v zakol;

(c) izčrpnega seznama, ki ga imajo centralni organi in ki vsebuje podatke, potrebne za administrativni dokument, pod pogojem, da država članica ali regija države članice, ki izkoristi to možnost, opravi na vseh živalih iz zahtevka preglede na kraju samem, preveri premike teh živali in jasno označi vsako pregledano žival, kar mora kmet dovoliti;

(d) izčrpnega seznama, ki ga imajo centralni organi in ki vsebuje vse podatke, potrebne za administrativni dokument, pod pogojem, da država članica sprejme potrebne ukrepe, ki zagotovijo, da se premija ne odobri dvakrat za isto starostno skupino in da se na zahtevo takoj priskrbi informacije glede statusa premije vsake živali.

4. Države članice, ki se odločijo, da bodo izkoristile eno ali več možnosti iz odstavka 3, bodo Komisijo o tem pravočasno obvestile in ji predložile ustrezne izvedbene določbe.

Za namene točke (c) odstavka 3, se bo Veliko Britanijo in Severno Irsko obravnavalo kot regiji države članice.

Člen 90

Obdobje obvezne reje

Ohranitveno obdobje iz člena 123 (3) (a) Uredbe (ES) št. 1782/2003 bo trajalo dva meseca in se bo začelo dan po predložitvi zahtevka.

Vendar pa se lahko države članice odločijo, da lahko kmet določi druge datume začetka obdobja, pod pogojem, da se le-to ne začne kasneje od dveh mesecev po dnevu predložitve zahtevka.

Člen 91

Regionalna zgornja meja

1. Če zahtevek za sorazmerno zmanjšanje iz člena 123 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 navaja manjše število upravičenih živali od celega števila, se dodeli ustrezni del zneska premije na enoto glede na decimalko. V ta namen se upošteva le prvo decimalno mesto.

2. Če se države članice odločijo, da bodo uvedle različne regije ali spremenile obstoječe regije na svojem ozemlju v smislu člena 122 (a) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo o svoji odločitvi obvestiti Komisijo pred 1. januarjem tistega leta, v katerem bodo določile regije in postavile zgornjo mejo. Vsako naknadno spremembo je treba sporočiti Komisiji pred 1. januarjem zadevnega leta.

Člen 92

Omejitve števila živali na gospodarstvo

1. Če se države članice odločijo spremeniti ali odstopati od meje 90 glav živine na gospodarstvo in na starostno skupino iz člena 123 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2004, morajo o tem obvestiti Komisijo pred 1. januarjem zadevnega koledarskega leta.

Če države članice določijo najmanjše število živali na gospodarstvo, pod katerim se proporcionalno zmanjšanje ne bo zahtevalo, morajo o tem obvestiti Komisijo pred 1. januarjem zadevnega koledarskega leta.

2. Vsako naknadno spremembo v zahtevku odstavka 1 je treba sporočiti Komisiji pred 1. januarjem zadevnega leta.

Člen 93

Izdaja dovoljenj v času zakola

1. Države članice lahko odobrijo posebno premijo v času zakola na naslednji način:

(a) v primeru bikov, za posamezno starostno obdobje;

(b) v primeru volov, za prvo ali drugo starostno obdobje ali s kombiniranjem odobritev premij za obe starostni obdobji.

2. Države članice, ki se odločijo odobriti posebno premijo v času zakola v skladu z odstavkom 1, morajo zagotoviti, da bo premija prav tako odobrena v primeru, da se upravičene živali pošlje v drugo državo članico ali se jo izvozi v tretjo državo.

3. Če se država članica odloči odobriti posebno premijo v času zakola v skladu z odstavkom 1, se začnejo ta oddelek, člen 120 in člena 121 (1) in (2) uporabljati s potrebnimi spremembami z odobritvijo premije.

4. Poleg informacij iz člena 121 (1), pokažejo zahtevki za pomoč, ali je žival bik ali vol, spremljati pa jih mora dokument z zahtevanimi podatki za člen 89 (2). Po izbiri države članice je ta dokument eden izmed naslednjih:

(a) potni list ali kopija potnega lista, če je sestavljen iz več izvodov;

(b) kopija potnega lista, če je sestavljen samo iz enega izvoda, ki ga je potem treba vrniti pristojnemu organu za namene člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000; v takem primeru bo država članica ukrepala in zagotovila, da informacije iz kopije ustrezajo originalu;

(c) nacionalni administrativni dokument, če potni list ni dostopen pod pogoji iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000.

Države članice lahko opustijo uporabo državnega administrativnega dokumenta. V takem primeru morajo zagotoviti, da se premija ne dodeli dvakrat za isto starostno obdobje za živali, s katerimi so trgovali znotraj Skupnosti.

Če računalniške zbirke podatkov iz člena 3 (b) Uredbe (ES) št. 1760/2000 vsebujejo, v zadovoljstvo države članice, potrebne informacije, s pomočjo katerih se zagotovi, da se odobri le ena premija za vsako žival in starostno skupino, zahtevki za pomoč ne potrebujejo dokumenta iz prvega pododstavka tega odstavka.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka, ko države članice prosijo za možnost iz prvega pododstavka člena 121 (2), države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da kmet lahko določi živali, za katere prosi za posebno premijo.

5. Za bike mora dokazilo o zakolu vsebovati maso klavnih trupov.

6. Za dostavljene živali se mora izdati dokaz o dostavi, ki je razviden iz namembne države članice.

V takem primeru zahtevki za pomoč vključujejo:

(a) ime in naslov pošiljatelja (ali ekvivalentno oznako);

(b) identifikacijsko številko živali;

(c) izjavo, da žival ni mlajša od devetih mesecev.

Zahtevke za pomoč je potrebno predložiti preden žival zapusti ozemlje zadevne države članice, dokaz o dostavi pa je potrebno predložiti v roku treh mesecev od datuma, ko je žival zapustila ozemlje zadevne države članice.

Člen 94

Podatki o sistemu dodeljevanja

1. Z odstopanjem od člena 90 se premija dodeli kmetom, ki so redili živali najmanj dva meseca, živali pa so bile po tem obdobju v manj kakor enem mesecu zaklane ali odposlane in v manj kakor dveh mesecih izvožene.

Za vole se pri plačilu premije upoštevajo naslednja pravila:

(a) premija za prvo starostno obdobje se dodeli samo, če je kmet redil žival vsaj dva meseca znotraj obdobja, ko je bila žival stara vsaj sedem mesecev in manj kot dvaindvajset mesecev;

(b) premija za drugo starostno obdobje se dodeli samo, če je kmet vsaj dva meseca redil žival, ki ni stara manj kot dvajset mesecev;

(c) premija za ti dve obdobji se dodeli skupaj samo, če je kmet redil žival vsaj štiri zaporedne mesece, v skladu z zahtevami glede starosti iz točk (a) in (b);

(d) premija za drugo starostno obdobje se lahko dodeli samo, če je žival prišla iz druge države članice, ko je že dosegla starost devetnajstih mesecev.

2. V zvezi z izračunom obremenitve iz člena 131 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se vsaka žival, ki je predmet kombiniranega zahtevka za dve starostni obdobji, upošteva dvakrat.

3. Masa klavnih trupov se ugotovi na podlagi klavnih trupov po definiciji iz člena 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 1208/81 ( 35 ).

Če klavni trupi ne ustrezajo tej opredelitvi, se uporabijo korekcijski faktorji iz Priloge Uredbi Komisije (EGS) št. 563/82 ( 36 ).

Če se zakol opravi v klavnici, za katero ne velja ocenjevalna lestvica Skupnosti za klavne trupe odraslega goveda, lahko države članice dovolijo, da se masa klavnih trupov ugotavlja na podlagi žive mase zaklane živali. V takem primeru je masa klavnih trupov enaka ali večja od 185 kg, če je bila živa masa zaklane živali enaka ali večja od 340 kg.

Člen 95

Uradno obvestilo

Države članice pred začetkom zadevnega koledarskega leta obvestijo Komisijo o svoji odločitvi ali o kakršnih koli drugih spremembah, v zvezi z zahtevkom iz člena 93 in v zvezi s pomembnimi postopki.







ODDELEK 2

Zunajsezonska premija

(člen 124 Uredbe (ES) št. 1782/2003)

Člen 96

Vlaganje zahtevka

Komisija odloči do najkasneje 1. septembra koledarskega leta, v katerih državah članicah bo zunajsezonska premija odobrena za naslednje koledarsko leto.

Če se države članice odločijo za uporabo člena 124 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo o tem obvestiti Komisijo do najkasneje 1. januarja koledarskega leta, za katerega je bila premija odobrena.

Člen 97

Upravičenost do premije

1. Zunajsezonsko premijo se dodeli le za vole iz države članice, ki uporablja zunajsezonsko premijo, in za katere je ta država članica že prejela posebno premijo ali pa za vole, za katere se obravnava, kot da je bila zunajsezonska premija prejeta v skladu s členom 88, in bodo zaklani v državi članici, ki uporablja zunajsezonsko premijo.

2. Zunajsezonska premija se dodeli le tistemu kmetu, ki je zadnji redil žival pred zakolom.

Člen 98

Zahtevki

1. Kmet mora vložiti zahtevek pri pristojnem organu države članice, na ozemlju katere je njegovo gospodarstvo.

2. Zahtevek se sestavi v skladu s členoma 93 (4) in 121, ki se uporabljata smiselno.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preverjanje dodelitev posebnih premij in redno, nenapovedano preverjajo natančnost potrdil iz člena 121.







ODDELEK 3

Premija za krave dojilje

(členi od 125 do 129 Uredbe (ES) št. 1782/2003)

Člen 99

Krave mesnih pasem

Za namene členov 122 (d) in 129 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, krave govejih pasem, določene v Prilogi XV k tej uredbi, ne spadajo k mesnim pasmam.

Člen 100

Najvišja individualna referenčna količina

1. Če se države članice odločijo spremeniti ali odstopati od najvišje individualne referenčne količine 120.000 kg iz člena 125 (2) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo o tem obvestiti Komisijo pred 1. januarjem zadevnega koledarskega leta.

2. Vsako naknadno spremembo v zahtevku odstavka 1 je treba sporočiti Komisiji pred 1. januarjem zadevnega leta.

Člen 101

Obdobje obvezne reje

Šestmesečno ohranitveno obdobje iz člena 125 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se bo začelo dan po predložitvi zahtevka.

Člen 102

Zahtevki

1. Brez poseganja v zahteve integriranega sistema, v katerem se vloži zahtevek za premijo v skladu s členom 125 (2) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003, mora zahtevek za neposredna plačila iz člena 22 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vsebovati:

(a) izjavo, v kateri je navedena individualna referenčna količina mleka, dostopna proizvajalcu 31. marca pred začetkom 12-mesečne dobe uporabe sistema dodatnega obdavčenja v zadevnem koledarskem letu; če ta količina na dan zahtevka ni znana, jo je treba sporočiti pristojnemu organu takoj, ko je to mogoče;

(b) jamstvo kmeta, da ne bo povečal svoje individualne referenčne količine nad kvantitativno omejitev, določeno v členu 125 (2) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003, v 12-mesečnem obdobju, ki prične teči na dan vložitve zahtevka.

Točka (b) se ne uporablja, če je država članica odpravila kvantitativno mejo.

2. Zahtevke je treba vložiti znotraj celotnega obdobja šestih mesecev v koledarskem letu, ki ga določa država članica.

Države članice lahko določijo posamezna obdobja za vložitev zahtevka znotraj tega celotnega obdobja.

Člen 103

Povprečna mlečnost

Povprečna mlečnost se izračuna na podlagi povprečnih mlečnosti iz Priloge CVI. Vendar pa lahko države članice za ta izračun uporabijo dokument, ki ga priznavajo in ki potrjuje povprečno mlečnost mlečne črede na kmeta.

Člen 104

Dodatna nacionalna premija

1. Dodatna nacionalna premija za krave dojilje iz člena 125 (5) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko dodeli le tistemu kmetu, ki isto koledarsko leto prejme premijo za krave dojilje.

Dodatno nacionalno premijo za krave dojilje se lahko dodeli le znotraj omejitve števila živali, primernih za premijo za krave dojilje, če je to sprejemljivo po določitvi proporcionalnega zmanjšanja iz drugega pododstavka člena 129 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Države članice lahko določijo dodatne pogoje za dodelitev dodatne nacionalne premije za krave dojilje. Komisijo morajo o tem obvestiti v primernem času, še preden ti pogoji začnejo veljati.

3. Komisija se mora najpozneje do 1. septembra vsakega koledarskega leta odločiti, katere države članice izpolnjujejo pogoje, določene v tretjem pododstavku člena 125 (5) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 105

Individualna zgornja meja

Država članica bo določila individualno zgornjo mejo na kmeta v skladu s členom 126 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 106

Uradno obvestilo

1. Države članice morajo najkasneje 1. marca 2005 uradno obvestiti Komisijo o kakršnih koli spremembah postopkov, ki jih uporabljajo za izvajanje znižanja individualne zgornje meje, v skladu s členom 126 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Države članice morajo obvestiti Komisijo:

(a) do najkasneje 1. marca 2005 o spremembah metod izračunavanja znižanja, v skladu z drugim pododstavkom člena 127 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) pred 1. januarjem vsako leto, kadar je to ustrezno, o spremembah ukrepov iz člena 127 (2) (a) te uredbe.

3. Države članice Komisiji z uporabo tabele iz dela 3 Priloge XVIII najpozneje do 1. marca pošljejo začasno uradno obvestilo, dokončno uradno obvestilo pa do 31. julija za vsako koledarsko leto:

(a) o številu pravic do premij, vrnjenih brez kompenzacijskega plačila v nacionalne rezerve, po prenosu pravic brez prenosa gospodarstva v preteklem koledarskem letu;

(b) o številu neuporabljenih pravic do premij po členu 109 (2), prenesenih v nacionalne rezerve znotraj preteklega koledarskega leta;

(c) o številu pravic, dodeljenih po členu 128 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 znotraj preteklega koledarskega leta.

Člen 107

Brezplačno pridobljene pravice

Kmetu se, razen v primerno upravičenih izjemnih primerih, če je dobil pravice do premij brezplačno iz nacionalnih rezerv, ne odobri, da bi te svoje pravice prenesel in/ali jih dal v začasni zakup v naslednjih treh koledarskih letih.

Člen 108

Uporaba pravic

1. Kmet, ki je nosilec pravic, lahko le-te uporablja tako, da jih izkoristi sam in/ali jih da v zakup drugemu proizvajalcu.

2. Če kmet ni uporabil vsaj najnižjega odstotka svojih pravic, določenih v skladu z odstavkom 4, znotraj posameznega koledarskega leta, se neuporabljeni del prenese v nacionalne rezerve, razen:

— če ima kmet največ sedem pravic do premij, pa ni uporabil najnižjega odstotka svojih pravic, določenih v skladu z odstavkom 4, znotraj dveh zaporednih koledarskih let, v takem primeru se del neporabljenih pravic v zadnjem koledarskem letu prenese v nacionalne rezerve,

— če kmet sodeluje v ekstenzifikacijskem programu, ki ga priznava Komisija,

— če kmet sodeluje v programu predčasnega upokojevanja, ki ga priznava Komisija, pri katerem prenos in/ali začasni zakup pravic ni obvezen, — ali

— v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih.

3. Začasni zakup je možen samo glede na cela koledarska leta in mora zajemati vsaj najmanjše število živali, tako kot je določeno v členu 109 (1). Na koncu vsakega obdobja začasnega zakupa, ki ne sme presegati treh zaporednih let, mora kmet, razen če pravice prenese, spet pridobiti vse svoje pravice zase za najmanj dve zaporedni koledarski leti. Če kmet sam ne izkoristi vsaj najnižjega odstotka svojih pravic, določenih v skladu z odstavkom 4, v obeh letih, mora država članica, razen v izjemnih in utemeljeno upravičenih primerih, odvzeti in vrniti letno v nacionalne rezerve tisti del pravic, ki jih kmet ni izkoristil.

Če pa kmetje sodelujejo v programu predčasne upokojitve, ki ga priznava Komisija, lahko države članice poskrbijo, da se podaljša celotno trajanje začasnega zakupa na podlagi takega programa.

Kmetom, ki so se obvezali, da bodo sodelovali v ekstenzifikacijskih programih v skladu z ukrepi iz člena 2 (1) (c) Uredbe Sveta (EGS) št. 2078/92 ( 37 ) ali v ekstenzifikacijskih programih v skladu s členoma 22 in 23 Uredbe (ES) št. 1257/1999 ( 38 ), se ne sme odobriti, da bi svoje pravice v obdobju svojega sodelovanja začasno dali v zakup in/ali jih prenesli. Vendar pa ta določba ne velja, če program dovoljuje prenos in/ali začasni zakup pravic kmetov, sodelovanje katerih pri ukrepih, ki niso navedeni v tem pododstavku, zahteva pridobitev teh pravic.

4. Najnižji odstotek uporabe pravic za premijo je 70 %. Vendar pa lahko države članice ta delež povečajo na 100 %.

Države članice o povišanem odstotku, ki ga nameravajo uporabiti, Komisijo obvestijo vnaprej.

Člen 109

Prenos pravic in začasni zakup

1. Države članice lahko na podlagi svojih proizvodnih struktur določijo najnižje število pravic do premij, ki so lahko predmet delnega prenosa, vendar hkrati ne vključujejo prenosa gospodarstva. Ta minimum ne sme preseči petih pravic do premij.

2. Prenos pravic do premij in začasni zakup teh pravic velja šele, ko sta kmet, ki svoje pravice prenaša in/ali jih daje v zakup, in kmet, ki je te pravice sprejel, o tem obvestila pristojni organ države članice.

Takšno uradno obvestilo mora biti dano do roka, ki ga določi država članica in ki ne sme biti določen po datumu, na katerega je proizvajalec, ki sprejme te pravice, vložil zahtevek za premijo, razen če se prenos pravic uveljavlja z dedovanjem. V tem primeru mora biti kmet, ki pravice sprejme, sposoben predložiti ustrezne pravne dokumenta, ki dokazujejo, da je on ali ona dedič pokojnega kmeta.

Člen 110

Sprememba individualne zgornje meje

Ob prenosu ali začasnem zakupu pravic do premij morajo države članice postaviti novo individualno zgornjo mejo in obvestiti kmete, ki jih to zadeva, o številu pravic do premij, do katerih so upravičeni, in sicer najpozneje v 60 dneh od zadnjega dne obdobja, znotraj katerega je kmet vložil zahtevek.

Prvi odstavek se ne uporablja, če se prenos uveljavlja z dedovanjem.

Člen 111

Kmetje, ki niso lastniki zemlje, na kateri kmetujejo

Kmetje, ki kmetujejo samo na zemlji v javni ali kolektivni lasti in se odločijo, da bodo na tej zemlji prenehali kmetovati in bodo prenesli vse svoje pravice na drugega kmeta, so obravnavani enako kot kmetje, ki prodajajo ali prenašajo svoja gospodarstva. V vseh drugih primerih je treba takšne kmete obravnavati enako kot kmete, ki samo prenašajo svoje pravice do premij.

Člen 112

Prenos prek nacionalnih rezerv

Kadar države članice določijo, da se prenos pravic brez prenosa gospodarstva opravi prek nacionalnih rezerv v skladu s členom 127 (2) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo uporabiti nacionalne predpise analogno tistim iz členov od 23 do 26. Poleg tega velja da:

— država članica lahko določi, da se začasni zakup izvede prek nacionalnih rezerv;

— če se pravice do premij prenašajo ali začasno zakupijo v primerih, v katerih se uporablja prva alinea, velja prenos v rezerve šele potem, ko je pristojni organ države članice o tem obvestil kmeta, in velja prenos iz rezerv na drugega kmeta šele potem, ko je ta organ tega o tem kmeta obvestil.

Poleg tega morajo te določbe zagotoviti, da bo država članica plačala za del pravic, ki niso navedene v drugem pododstavku člena 127 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in ki ustrezajo tistim, ki bi sicer nastale iz neposrednega prenosa med kmetoma, pri čemer se še zlasti upošteva trend proizvodnje v državi članici. To plačilo mora biti enako plačilu, ki ga bodo zahtevali kmetje, ki bodo prejeli enakovredne pravice iz nacionalnih rezerv.

Člen 113

Delne pravice

1. Če izračuni, ki jih je treba izdelati v skladu s členi od 105 do 112, dajo rezultate, ki niso cela števila, se upošteva samo prvo decimalno mesto števila.

2. Če so za kmete ali za nacionalne rezerve rezultat uporabe določb tega oddelka delne pravice do premij, se te delne pravice seštejejo.

3. Če ima kmet delno pravico, se ta prenese samo na ustrezni del celotnega zneska premije, in če je primerno, samo na ustrezni del dodatne nacionalne premije iz člena 104 in na del ekstenzifikacijskega plačila iz člena 118.

Člen 114

Posebni program za telice

1. Države članice, ki želijo uporabiti možnost iz člena 129 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo o tem obvestiti Komisijo in ji hkrati predložiti ustrezne podatke, na podlagi katerih se bo dalo ugotoviti, ali so pogoji iz člena 129 (1) te uredbe izpolnjeni.

Zadevne države članice bodo prav tako, če bo to ustrezno, sporočile ustrezno zgornjo mejo, ki so jo določile.

Komisija bo odločila, katere države članice izpolnjujejo pogoje iz člena 129 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Odločitev, veljavna v času začetka veljave te uredbe, bo veljala še naprej.

2. Države članice, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 129 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, bodo pred 1. januarjem zadevnega leta obvestile Komisijo o ugotovljenih spremembah posebne nacionalne zgornje meje.

3. Države članice, ki uporabljajo posebne programe, morajo določiti merila za zagotovitev, da se premija plača kmetom, čreda telic katerih je namenjena za obnovo črede krav. Ta merila lahko vključujejo še posebno starostne omejitve in/al