1999D0468 — SL — 23.07.2006 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SKLEP SVETA z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 1 ) (1999/468/ES) (UL L 184, 17.7.1999, p.23)

spremenjena z:









▼B

SKLEP SVETA

z dne 28. junija 1999

o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 2 )

(1999/468/ES)







SVET EVROPSKE UNIJE JE - ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 202 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Svet mora v pravnih aktih, ki jih sprejema, prenesti pristojnost za izvajanje svojih predpisov na Komisijo. Svet lahko glede izvajanja te pristojnosti postavi nekatere zahteve. Poleg tega si lahko Svet v posebnih in utemeljenih primerih pridrži pravico, da sam neposredno uresničuje izvedbena pooblastila. (2) Svet je sprejel Sklep 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 5 ). Ta sklep je predvidel omejeno število postopkov za izvajanje te pristojnosti. (3) Deklaracija št. 31, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Amsterdamska pogodba, Komisijo poziva, naj Svetu predloži predlog za spremembo Sklepa 87/373/EGS. (4) Zaradi jasnosti je primerneje, da se Sklep 87/373/EGS ne spremeni, temveč nadomesti z novim sklepom, Sklep 87/373/EGS pa razveljavi. (5) Zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in predvidljivosti pri izbiri vrste odbora je prvi cilj tega sklepa določiti merila za izbiro postopkov v odborih, pri čemer ta merila niso zavezujoča ►M1 razen v primeru tistih, ki urejajo regulativni postopek s pregledom ◄ . (6) Upravljalni postopek je treba uporabiti v primeru upravljalnih ukrepov, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami. Komisija mora takšne ukrepe sprejeti po postopku, ki omogoča odločanje v ustreznih rokih. V primerih, ko so Svetu predloženi ukrepi, ki niso nujni, pa mora Komisija v okviru svoje diskrecijske pravice izvajanje ukrepov odložiti. (7) Regulativni postopek je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin ter ukrepi za prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb temeljnega akta. Takšne izvedbene ukrepe je treba sprejeti po učinkovitem postopku, ki je v celoti v skladu s pravico Komisije do zakonodajne pobude. ob upoštevanju naslednjega: ▼M1 (7a) Regulativni postopek s pregledom je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb. Ta postopek mora obema vejama zakonodajne oblasti omogočiti pregled teh ukrepov še pred njihovim sprejetjem. Bistvene določbe zakonodajnega akta lahko spremeni samo zakonodajalec na podlagi Pogodbe. ▼B (8) Svetovalni postopek je treba uporabiti v vseh primerih, pri katerih se ta postopek šteje za najustreznejšega. Svetovalni postopek ostaja v uporabi v primerih, kjer se trenutno uporablja. (9) Drugi cilj tega sklepa je poenostaviti zahteve za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ter okrepiti sodelovanje Evropskega parlamenta v primerih, ko je bil temeljni akt, ki Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, sprejet po postopku iz člena 251 Pogodbe. Zato se je štelo za primerno zmanjšati število postopkov in jih prilagoditi vsakokratnim pooblastilom pristojnih institucij ter dati Evropskemu parlamentu možnost, da Komisija oziroma Svet upoštevata njegovo mnenje, kadar menita, da osnutek ukrepa, predložen odboru, ali predlog, predložen Svetu po regulativnem postopku, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu. ▼M1 (10) Tretji cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje Evropskega parlamenta in v ta namen se določi, da ga mora Komisija redno obveščati o postopkih v odborih, mu posredovati dokumente, ki se nanašajo na dejavnosti odborov, in ga obvestiti, kadar Svetu predloži ukrepe ali osnutke ukrepov, ki bi jih bilo potrebno sprejeti; posebno pozornost je treba nameniti obveščanju Evropskega parlamenta o delu odborov v okviru regulativnega postopka s pregledom in tako zagotoviti, da bo lahko Evropski parlament odločitve sprejemal v predvidenem roku. ▼B (11) Četrti cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje javnosti v zvezi s postopki v odborih in s tem namenom zagotoviti, da za odbore veljajo načela in pogoji javnega dostopa do dokumentov, ki veljajo za Komisijo, zagotoviti objavo seznama vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, in letnega poročila o delu odborov ter poskrbeti, da se napotila na dokumente, ki se nanašajo na odbore in so bili posredovani Evropskemu parlamentu, objavijo v registru. (12) Ta sklep ne vpliva na posebne postopke v odborih, ustanovljenih za izvrševanje skupne trgovinske politike in predpisov o konkurenci, določenih v Pogodbah, ki trenutno ne temeljijo na Sklepu 87/373/EGS - SKLENIL:







Člen 1

Razen v posebnih in utemeljenih primerih, kadar si Svet v skladu s temeljnim aktom pridrži pravico, da določena izvedbena pooblastila neposredno uresničuje sam, so ta pooblastila podeljena Komisiji v skladu z ustreznimi določbami temeljnega akta. Te določbe predpisujejo bistvene elemente tako podeljenih pooblastil.

Kadar temeljni akt za sprejem izvedbenih ukrepov predvideva določene postopkovne zahteve, morajo le-te biti skladne s postopki iz členov 3, 4, 5 ►M1 , 5a ◄ in 6.

Člen 2

1. Brez poseganja v odstavek 2, je pri izbiri postopkov za sprejem izvedbenih ukrepov treba upoštevati naslednja merila: ◄ pri izbiri postopkov za sprejem izvedbenih ukrepov je treba upoštevati naslednja merila:

(a) upravljalne ukrepe, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami, je treba sprejeti po upravljalnem postopku;

(b) ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin, je treba sprejeti po regulativnem postopku; kadar temeljni akt predvideva prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb akta z izvedbenimi postopki, je treba te ukrepe sprejeti po regulativnem postopku;

(c) ne glede na točki (a) in (b) se svetovalni postopek uporabi v vseh primerih, kjer se šteje za najustreznejšega.

▼M1

2. Če je v temeljnem aktu, sprejetem po postopku iz člena 251 Pogodbe, predvideno sprejetje ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb tega akta, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb, se takšni ukrepi sprejmejo po regulativnem postopku s pregledom.

▼B

Člen 3

Svetovalni postopek

1. Komisiji pomaga svetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje, po potrebi z glasovanjem, o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve.

3. Mnenje se zabeleži v zapisniku; poleg tega ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.

4. Komisija čim bolj upošteva mnenje, ki ga da odbor. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.

Člen 4

Upravljalni postopek

1. Komisiji pomaga upravljalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, ki jo določa člen 205(2) ►M1 in (4) ◄ Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

3. Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Vendar če ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma posreduje Svetu. V tem primeru lahko Komisija izvajanje sprejetih ukrepov odloži za obdobje, določeno v temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljše od treh mesecev od datuma posredovanja ukrepov Svetu.

4. V obdobju, določenem v odstavku 3, lahko Svet s kvalificirano večino odloči drugače.

Člen 5

Regulativni postopek

1. Komisiji pomaga regulativni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, ki jo določa člen 205(2) ►M1 in (4) ◄ Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

3. Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.

4. Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo, in obvesti Evropski parlament.

5. Če Evropski parlament meni, da predlog, ki ga je predložila Komisija na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, ki so predvidena v tem temeljnem aktu, Svet seznani s svojim stališčem.

6. Svet lahko, kadar je to potrebno zaradi takšnega stališča, predlog sprejme s kvalificirano večino v roku, določenem v posameznem temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljši od treh mesecev od datuma predložitve stališča Svetu.

Če v tem roku Svet s kvalificirano večino nasprotuje predlogu, ga Komisija ponovno preuči. Komisija lahko Svetu predloži spremenjen predlog, ponovno predloži svoj predlog ali predloži zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

Če po izteku navedenega roka Svet niti ne sprejme predlaganega izvedbenega akta niti predlogu izvedbenih ukrepov ne nasprotuje, sprejme predlagani izvedbeni akt Komisija.

▼M1

Člen 5a

Regulativni postopek s pregledom

1. Komisiji pomaga odbor za regulativni postopek s pregledom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

3. Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, se uporabi naslednji postopek:

(a) Komisija nemudoma predloži osnutek ukrepov Svetu in Evropskemu parlamentu v pregled.

(b) Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko nasprotujeta sprejetju navedenega osnutka Komisije in v svoji odločitvi navedeta, da osnutek ukrepov, ki ga je predložila Komisija, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti.

(c) Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta osnutku ukrepov v roku treh mesecev od njihove predložitve, jih Komisija ne sprejme. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

(d) Če Evropski parlament ali Svet po izteku tega roka ne nasprotujeta osnutku ukrepov, jih Komisija sprejme.

4. Če ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, niso skladni z mnenjem odbora, ali če mnenja ni, se uporabi naslednji postopek:

(a) Komisija nemudoma predloži predlog v zvezi s potrebnimi ukrepi Svetu in hkrati tudi Evropskemu parlamentu.

(b) Svet o tem predlogu odloča s kvalificirano večino v roku dveh mesecev od njegove predložitve.

(c) Če Svet v tem roku s kvalificirano večino nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija Svetu predloži spremenjeni predlog ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

(d) Če namerava Svet sprejeti predlagane ukrepe, te nemudoma predloži Evropskemu parlamentu. Če Svet ne odloči v roku dveh mesecev, Komisija ukrepe nemudoma predloži v Evropskemu parlamentu.

(e) Evropski parlament lahko v roku štirih mesecev od predložitve predloga v skladu s točko (a) z večino svojih članov nasprotuje sprejetju navedenih ukrepov in v svoji odločitvi navede, da predlagani ukrepi presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ti ukrepi niso skladni s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti.

(f) Če Evropski parlament v tem roku nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

(g) Če Evropski parlament po izteku navedenega roka ne nasprotuje predlaganim ukrepom, jih lahko sprejmeta, odvisno od primera, Svet ali Komisija.

5. Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 lahko temeljni akt v izjemnih, ustrezno utemeljenih primerih predvidi:

(a) podaljšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena za dodaten mesec, če je to upravičeno zaradi kompleksnosti ukrepov, ali

(b) skrajšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena, če je to potrebno zaradi večje učinkovitosti.

6. V temeljnem aktu je lahko predvideno, da se v nujnih primerih, ko ni mogoče upoštevati rokov za regulativni postopek s pregledom iz odstavkov 3, 4 in 5, uporabi naslednji postopek:

(a) Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, jih Komisija sprejme in se ti začnejo nemudoma izvajati. O ukrepih takoj obvesti Evropski parlament in Svet.

(b) Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko v roku meseca dni po prejemu tega sporočila nasprotujeta ukrepom, ki jih je sprejela Komisija, in v svoji odločitvi navedeta, da presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti.

(c) V primeru nasprotovanja Evropskega parlamenta ali Sveta, Komisija ukrepe razveljavi. Vendar se lahko ukrepi začasno ohranijo, če so utemeljeni z varovanjem zdravja, varnostjo ali varstvom okolja. V tem primeru Komisija odboru nemudoma predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe. Začasni ukrepi ostanejo veljavni, dokler jih ne nadomesti dokončni akt.

▼B

Člen 6

Zaščitni postopek

Kadar temeljni akt Komisiji podeljuje pooblastilo za odločanje o zaščitnih ukrepih, se lahko uporabi naslednji postopek:

(a) Komisija obvesti Svet in države članice o vsaki odločitvi za zaščitne ukrepe. Določeno je lahko, da se Komisija pred sprejemom odločitve posvetuje z državami članicami v skladu s postopki, določenimi za posamezne primere;

(b) vsaka država članica lahko odločitev Komisije predloži Svetu v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu;

(c) v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu, lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev. V temeljnem aktu je lahko alternativno določeno, da lahko Svet s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije ter da se odločitev Komisije šteje za razveljavljeno, če Svet v navedenem roku ni sprejel odločitve.

Člen 7

1. Na podlagi standardiziranega poslovnika, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, sprejme vsak odbor na predlog svojega predsednika poslovnik odbora.

Kolikor je potrebno, obstoječi odbori svoje poslovnike prilagodijo standardiziranemu poslovniku.

2. Za odbore se uporabljajo načela in pogoji za dostop javnosti do dokumentov, ki se uporabljajo za Komisijo.

3. Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov ►M1 na način, ki zagotavlja preglednost sistema posredovanja ter identifikacijo posredovanih informacij in posameznih faz postopka ◄ . S tem namenom Evropski parlament prejema dnevne rede sej odborov, odborom predložene osnutke ukrepov za izvrševanje aktov, sprejetih po postopku iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanj in povzetke zapisov sej ter sezname organov in organizacij, katerim pripadajo osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike. Evropski parlament je redno obveščen o ukrepih ali predlogih za sprejem ukrepov, ki jih Komisija posreduje Svetu.

4. V roku šestih mesecev od dneva začetka veljavnosti tega sklepa Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi seznam vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju izvedbenih pooblastil. V seznamu se za vsak odbor posebej navede temeljni akt oziroma akti, na podlagi katerih je bil odbor ustanovljen. Od leta 2000 dalje Komisija objavlja tudi letno poročilo o delu odborov.

5. Podatki o vseh dokumentih, poslanih Evropskemu parlamentu na podlagi odstavka 3, postanejo javno dostopni v registru, ki ga Komisija ustanovi leta 2001.

Člen 8

Če Evropski parlament v obrazloženi resoluciji opozori, da osnutek izvedbenih ukrepov, ki naj bi bili sprejeti in so bili predloženi odboru na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s členom 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, Komisija osnutek ponovno preuči. Ob upoštevanju resolucije in upoštevajoč roke postopka v teku lahko Komisija odboru predloži nov osnutek ukrepov, nadaljuje s postopkom ali pa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog na podlagi Pogodbe.

Komisija obvesti Evropski parlament in odbor o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta, in o svojih razlogih zanje.

Člen 9

Sklep 87/373/EGS se razveljavi.

Člen 10

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.