2006R1405 — SL — 07.02.2009 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1405/2006

z dne 18. septembra 2006

o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju naslednjega: (1) Zaradi izjemne zemljepisne lege je preskrba nekaterih egejskih otokov s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, za nadaljnjo predelavo ali kot kmetijskih vložkov, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega objektivni dejavniki, ki izvirajo iz otoške lege in oddaljenosti, dodatno obremenjujejo gospodarske subjekte in proizvajalce na navedenih egejskih otokih in močno ovirajo njihove dejavnosti. V nekaterih primerih so gospodarski subjekti in proizvajalci izpostavljeni dvojni izoliranosti. To prikrajšanost je mogoče ublažiti z znižanjem cen navedenih osnovnih proizvodov. Zato je primerno uvesti posebnen režim preskrbe in tako zagotoviti preskrbo egejskih otokov ter nadomestiti dodatne stroške, ki nastanejo zaradi odročnosti, otoškega značaja in oddaljenosti. (2) Težave, s katerimi se soočajo egejski otoki, so še večje zaradi majhnosti otokov. Da bi zagotovili učinkovitost predvidenih ukrepov, naj se taki ukrepi uporabljajo le za otoke, ki spadajo k „manjšim otokom“. (3) Politika skupnosti za pomoč lokalni proizvodnji na manjših egejskih otokih, določena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2019/93 z dne 19. julija 1993 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov ( 1 ), vključuje številne proizvode in ukrepe za njihovo proizvodnjo, trženje ali predelavo. Izkazalo se je, da so navedeni ukrepi učinkoviti in zagotavljajo ohranjanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Skupnost bi morala nadaljevati s podporo proizvodnih linij, ki so ključni dejavnik pri ohranjanju okoljskega, socialnega in gospodarskega ravnovesja na manjših egejskih otokih. Kot pri politiki za razvoj podeželja so izkušnje pokazale, da lahko tesnejše partnerstvo z lokalnimi oblastmi pripomore k bolj ciljno usmerjenemu razreševanju določenih vprašanj, ki vplivajo na zadevne otoke. Podpora lokalni proizvodnji bi se morala torej nadaljevati na najustreznejši gospodarski ravni s splošnim programom, ki bi ga morala Grčija predložiti Komisiji. (4) Da bi dosegli nižje cene na manjših egejskih otokih in ublažili dodatne stroške zaradi njihove odročnosti, otoškega značaja in oddaljenosti in hkrati ohranili konkurenčnost proizvodov Skupnosti, bi bilo za preskrbo manjših egejskih otokov s proizvodi Skupnosti treba dodeliti pomoč. Pri takšni pomoči bi bilo treba upoštevati dodatne stroške prevoza na manjše egejske otoke, pri kmetijskih vložkih in proizvodih, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške zaradi otoškega značaja in oddaljenosti. (5) Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe preskrbe manjših egejskih otokov, zato ta režim ne ovira pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske prednosti posebnega režima preskrbe ne bi smele povzročiti preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvoz teh proizvodov z manjših egejskih otokov bi bilo zato treba prepovedati. Vendar pa bi bilo odpošiljanje ali izvoz teh proizvodov treba dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene ali kadar se pri predelanih proizvodih s tem omogoči regionalna trgovina. Upoštevati bi bilo treba tudi izvoz v tretje države ter v skladu s tem dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okvirih tradicionalnega izvoza. Ta omejitev se prav tako ne bi smela uporabljati za tradicionalno odpošiljanje predelanih proizvodov. Zavoljo jasnosti bi morala ta uredba natančno določiti referenčno obdobje, ki je podlaga za določitev teh tradicionalno izvoženih ali odposlanih količin. (6) Da bodo cilji posebnega režima preskrbe uresničeni, se morajo gospodarske prednosti posebnega režima preskrbe odražati na ravni proizvodnih stroškov in vplivati na znižanje cen vse do ravni končnega uporabnika. Te gospodarske ugodnosti bi bilo zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenašajo dalje na končnega uporabnika, poskrbeti pa je treba tudi za ustrezen nadzor. (7) Da bi pripomogli k uresničitvi ciljev razvoja lokalne kmetijske proizvodnje in preskrbe s kmetijskimi proizvodi, je treba uskladiti raven programiranja preskrbe zadevnih otokov, partnerski pristop Komisije in Grčije pa bi moral biti sistematičen. Zato bi morali organi, ki jih imenuje Grčija, pripraviti program preskrbe, Komisiji pa bi se moral predložiti v odobritev. (8) Kmete na manjših egejskih otokih bi bilo treba spodbujati k ponudbi kakovostnih proizvodov in jim pomagati pri trženju teh proizvodov. (9) Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva na manjših egejskih otokih, nastalih zaradi odročnosti, otoškega značaja, oddaljenosti, majhne površine, goratega terena, podnebja in njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov, se lahko dopusti odstopanje od dosledne politike Komisije, po kateri državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ni dovoljena. (10) Izvajanje te uredbe ne bi smelo ogroziti ravni posebne podpore, ki so jo manjši egejski otoki prejemali do sedaj. Da bi tako lahko izvajali ustrezne ukrepe, bi morala imeti Grčija na razpolago zneske, ki ustrezajo podpori, ki jo je Skupnost že odobrila v okviru Uredbe (EGS) št. 2019/93. Novi sistem podpore za kmetijsko proizvodnjo na manjših egejskih otokih, ki ga določa ta uredba, bi moral biti usklajen s podporo za enake proizvodne linije, ki je v veljavi drugod v Skupnosti, in treba bi bilo razveljaviti Uredbo (EGS) št. 2019/93. (11) V skladu z načelom subsidiarnosti in v duhu Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ( 2 ) je upravljanje posebnih ukrepov za manjše egejske otoke primerno prenesti na Grčijo. Te ukrepe je torej mogoče izvajati s programom podpore, ki ga je predložila Grčija in ga je odobrila Komisija. (12) Grčija se je odločila, da bo s 1. januarjem 2006 v vsej državi uporabljala shemo enotnega plačila. Treba bi bilo spremeniti Uredbo (ES) št. 1782/2003 in tako zagotoviti uskladitev režimov, ki zadevajo manjše egejske otoke. (13) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 3 ). (14) Program, predviden s to uredbo, bi bilo treba začeti s 1. januarjem 2007. Da pa bi se ta program lahko začel s tem datumom, bi bilo treba Grčiji in Komisiji omogočiti, da vse pripravljalne ukrepe sprejmeta med datumom začetka veljavnosti te uredbe in datumom začetka uporabe programa – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe in opredelitev

▼M1

1. Ta uredba določa posebne ukrepe za kmetijstvo za odpravo težav, s katerimi se zaradi odročnosti in otoškega značaja soočajo manjši egejski otoki (v nadaljnjem besedilu „manjši otoki“).

▼B

2. V tej uredbi „manjši otoki“ pomenijo vse otoke v Egejskem morju, razen otokov Kreta in Evia.

Člen 2

Program podpore Skupnosti

Uvede se program podpore Skupnosti za manjše otoke. Program vključuje:

(a) poseben režim preskrbe, predviden v Poglavju II; in

(b) posebne ukrepe v podporo lokalnim linijam kmetijske proizvodnje, predvidene v Poglavju III.







POGLAVJE II

POSEBNI REŽIM PRESKRBE

Člen 3

Predhodna bilanca preskrbe

▼M1

1. Za preskrbo s kmetijskimi proizvodi, naštetimi v Prilogi I k Pogodbi (v nadaljnjem besedilu „kmetijski proizvodi“), ki so na manjših otokih osnovnega pomena za prehrano ljudi, za izdelavo drugih proizvodov ali kot kmetijski vložki, se uvede poseben režim preskrbe.

▼B

2. V predhodni bilanci preskrbe se količinsko določijo letne potrebe po kmetijskih proizvodih iz odstavka 1. Predhodno bilanco preskrbe pripravijo organi, ki jih imenuje Grčija, Komisiji pa se predloži v odobritev.

Lahko se pripravi tudi ločena predhodna bilanca z oceno potreb podjetij, ki pakirajo ali predelujejo proizvode za domači trg ali tiste, ki se tradicionalno pošiljajo v druge dele Skupnosti ali se izvažajo v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov.

Člen 4

Delovanje posebnega režima preskrbe

1. Dodeli se pomoč za preskrbo manjših otokov s proizvodi iz člena 3(1).

Znesek pomoči se določi ob upoštevanju dodatnih stroškov trženja proizvodov na manjših otokih, izračunanih na običajnih odpremnih pristaniščih celinske Grčije in pristaniščih tranzitnih otokov ali natovarjanja za končne namembne otoke.

2. Pri izvajanju posebnega režima preskrbe se upoštevajo zlasti:

(a) posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti;

(b) tradicionalni trgovinski tokovi s pristanišči celinske Grčije in med otoki v Egejskem morju;

(c) gospodarski vidik predlagane pomoči;

(d) kjer je to ustrezno, potreba po neoviranem potencialnem razvoju lokalnih proizvodov.

3. Pravice iz posebnega režima preskrbe so pogojene s tem, da se gospodarske prednosti dejansko prenesejo na končnega uporabnika.

Člen 5

Izvoz v tretje države in odpošiljanje v druge dele Skupnosti

1. Proizvodi, zajeti v posebni režim preskrbe, se lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Skupnosti le pod pogoji, določenimi v skladu s postopkom iz člena 15(2).

Ti pogoji vključujejo zlasti povračilo pomoči, prejete na podlagi posebnega režima preskrbe.

2. Izvoz v tretje države ali odpošiljanje v druge dele Skupnosti je mogoče za proizvode, ki so bili na manjših otokih predelani iz proizvodov, deležnih ugodnosti posebnega režima preskrbe v okviru omejitev tradicionalnega izvoza in odpošiljanja. Količine, ki naj se izvozijo ali odpošljejo, določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 15(2).

Za takšen izvoz se ne odobri nobeno izvozno nadomestilo.

▼M1 —————

▼B







POGLAVJE III

UKREPI V PODPORO LOKALNI KMETIJSKI PROIZVODNJI

Člen 7

Podporni ukrepi

▼M1

1. Program podpore vključuje ukrepe, potrebne za zagotovitev stalnosti in razvoja lokalnih linij kmetijske proizvodnje na manjših otokih, ki sodi na področje uporabe naslova II tretjega dela Pogodbe.

▼B

2. Program podpore se pripravi na tisti geografski ravni, ki po presoji Grčije velja za najustreznejšo. Izdelajo ga pristojni organi, ki jih imenuje Grčija, ta jih po posvetovanju s pristojnimi organi in organizacijami z ustrezne teritorialne ravni predloži Komisiji v odobritev.

Člen 8

Združljivost in usklajenost

1. Ukrepi, sprejeti v okviru programa podpore, morajo biti združljivi z zakonodajo Skupnosti in usklajeni z drugimi politikami Skupnosti ter z ukrepi, sprejetimi za izvajanje teh politik.

2. Ukrepi, sprejeti v okviru programa podpore, so skladni z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih instrumentov skupne kmetijske politike, in zlasti skupne tržne ureditve, razvoja podeželja, kakovosti proizvodov, dobrega počutja živali in varstva okolja.

Zlasti se noben ukrep v okviru tega poglavja ne sme financirati:

(a) kot dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili;

(b) kot podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja s strani Skupnosti v okviru Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine ( 4 );

(c) kot podpora ukrepom v okviru področja uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja in Evropskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 5 ).

Člen 9

Vsebina programa podpore

Program podpore lahko vsebuje:

(a) kvantificiran opis stanja trenutne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju rezultatov razpoložljivih vrednotenj, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja;

(b) opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge in kvantificirane cilje ter oceno pričakovanih učinkov na ravni gospodarstva, okolja in družbe, vključno z učinki na zaposlovanje;

(c) časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno skupno finančno preglednico, v kateri so prikazana sredstva, ki se lahko uporabijo;

(d) utemeljitev združljivosti in usklajenosti različnih ukrepov programa podpore ter opredelitev meril, ki se uporabijo za spremljanje in vrednotenje;

▼M1

(e) ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programa podpore, tudi v zvezi z obveščanjem javnosti, spremljanjem in vrednotenjem;

▼B

(f) določitev pristojnega organa, odgovornega za izvajanje programa podpore, ter določitev organov ali povezanih organov na primerni ravni.

Člen 10

Spremljanje

Postopki ter fizični in finančni kazalci za zagotavljanje učinkovitega spremljanja izvajanja programa podpore se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 15(2).







POGLAVJE IV

SPREMLJEVALNI UKREPI

Člen 11

Državna pomoč

1. Za kmetijske proizvode, za katere se uporabljajo členi 87, 88 in 89 Pogodbe, lahko Komisija v sektorjih proizvodnje, predelave in trženja omenjenih proizvodov odobri pomoč za tekoče poslovanje, da bi zmanjšali posebne omejitve, s katerimi se sooča kmetijska proizvodnja na manjših otokih zaradi odročnosti, otoškega značaja in oddaljenosti teh otokov.

2. Grčija lahko odobri dodatno financiranje za izvedbo programa podpore. Grčija v takšnem primeru Komisijo obvesti o državni pomoči, Komisija pa jo lahko v skladu s to uredbo odobri kot del programa podpore. Takšno obvestilo o pomoči velja za obvestilo v smislu prvega stavka člena 88(3) Pogodbe.

▼M2

3. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 tega člena ter z odstopanjem od člena 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 ( 6 ) in člena 3 Uredbe (ES) št. 1184/2006 ( 7 ) se členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne uporabljajo za plačila, ki jih države članice v skladu s to uredbo izvedejo po členih 4 in 7 te uredbe.

▼B







POGLAVJE V

FINANČNE DOLOČBE

Člen 12

Finančna sredstva

1. Ukrepi iz te uredbe štejejo za ukrepe intervencije za stabiliziranje kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 8 ).

2. Skupnost financira ukrepe, predvidene v poglavjih II in III do višine letnega zneska 23,93 milijona EUR.

3. Znesek, ki se letno dodeli za posebni režim preskrbe iz Poglavja II, ne sme presegati 5,47 milijona EUR.







POGLAVJE VI

SPLOŠNE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Osnutek programa podpore

1. Grčija najkasneje do 31. oktobra 2006 Komisiji predloži osnutek programa podpore v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 12(2) in (3).

V osnutku programa podpore je podan osnutek predhodne bilance preskrbe z navedbo proizvodov, njihovih količin in obsega pomoči za preskrbo iz Skupnosti, obenem pa tudi osnutek programa za podporo lokalni proizvodnji.

2. Komisija ovrednoti predložen program podpore in po postopku iz člena 15(2) odloči o njegovi potrditvi.

3. Program podpore se začne 1. januarja 2007.

Člen 14

Izvedbena pravila

Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 15(2). Med njimi so zlasti:

(a) pogoji, pod katerimi lahko Grčija spremeni količine in raven pomoči, namenjene preskrbi, ter ukrepi za podporo ali dodelitev sredstev, namenjenih za podporo lokalni proizvodnji;

(b) določbe, povezane z minimalnimi pogoji, ki jih mora Grčija izpolnjevati pri nadzoru in upravnih kaznih.

Člen 15

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga Upravljalni odbor za neposredna plačila, ustanovljen na podlagi člena 144 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (v nadaljnjem besedilu „odbor“).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 16

Nacionalni ukrepi

Grčija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s to uredbo, zlasti kar zadeva nadzor in upravne kazni, ter o njih obvesti Komisijo.

Člen 17

Obvestila in poročila

1. Grčija najkasneje do 15. februarja vsako leto Komisijo obvesti o razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstvih, ki jih namerava v naslednjem letu porabiti za izvajanje programa podpore.

2. Grčija najkasneje 30. junija vsako leto Komisiji predloži poročilo o izvajanju ukrepov, predvidenih s to uredbo, za predhodno leto.

3. Najkasneje 31. decembra 2011 in nato vsakih pet let Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži splošno poročilo, iz katerega je razviden učinek ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, vključno s primernimi predlogi, kjer je to ustrezno.

Člen 18

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 2019/93 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2007.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo in se razlagajo v skladu s primerjalno tabelo iz Priloge k tej uredbi.

Člen 19

Prehodni ukrepi

Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 15(2) sprejme prehodne ukrepe, ki so potrebni, da se zagotovi nemoten prehod z ukrepov na podlagi Uredbe (EGS) št. 2019/93 na ukrepe, uvedene s to uredbo.

Člen 20

Spremembe Uredbe (ES) št. 1782/2003

Uredba (ES) št. 1782/2003 se spremeni:

1. Člen 70 se spremeni, kakor sledi: (a) v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim: „(b) vsa druga neposredna plačila, opredeljena v Prilogi VI, ki se odobrijo kmetom v referenčnem obdobju v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, Kanarskih otokih in Egejskih otokih.“; (b) v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „2. Države članice dodelijo neposredna plačila iz odstavka 1 v okviru zgornjih mej, določenih v skladu s členom 64(2), pod pogoji, določenimi v poglavjih 3, 6 in 7 do 13 naslova IV.“.

2. V členu 71(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „2. Brez poseganja v člen 70(2) zadevna država članica v prehodnem obdobju izvrši neposredna plačila, predvidena v Prilogi VI, pod pogoji, določenimi v poglavjih 3, 6 in 7 do 13 naslova IV, v okviru proračunskih zgornjih mej, ki ustrezajo delu teh neposrednih plačil v nacionalni zgornji meji, navedeni v členu 41 te uredbe in določeni v skladu s postopkom iz člena 144(2).“.

3. V Prilogah I in VI se vrstica, ki se nanaša na „egejske otoke“, črta.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007. Členi 11, 13 in 14 pa se uporabljajo od datuma začetka veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA







Primerjalna tabela Uredba (EGS) št. 2019/93 Ta uredba Člen 1 Člen 1 Člen 2 Člen 3 Člen 3(1) Člen 4(1) Člen 3(2) Člen 4(2) Člen 3(3) Člen 4(3) Člen 3(4) Člen 5(1) Člen 3(5) Člen 5(2) Člen 3a(1)(a) — Člen 3a(1)(b) Člen 12(3) Člen 3a(1)(c) Člena 4(3) in 14(b) Člen 3a(1)(d) Člen 6 Člen 3a(2) Člen 6 Člen 5 Člen 7(1) Člen 6 — Člen 8 — Člen 9 — Člen 11 — Člen 12 — Člen 13 — Člen 13a Člen 15 Člen 14 Člen 12(1) Člen 14a Člen 16 Člen 15(1) Člen 17(2) Člen 15(2) Člen 17(3) Člen 16 Člen 21