2008D0411 — SL — 14.05.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA KOMISIJE z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1873) (Besedilo velja za EGP) (2008/411/ES) (UL L 144, 4.6.2008, p.77)

spremenjena z:









▼B

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. maja 2008

o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1873)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/411/ES)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) ( 1 ) in zlasti člena 4(3) Odločbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Komisija je v sporočilu z naslovom „Hiter dostop do spektra za brezžične elektronske komunikacijske storitve z večjo prilagodljivostjo“ ( 2 ), v katerem je med drugim obravnavala pas 3 400–3 800 MHz, podprla bolj prilagodljivo uporabo spektra. Države članice so v mnenju Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG – Radio Spectrum Policy Group) o politiki brezžičnega dostopa za elektronske komunikacijske storitve (WAPECS – Wireless Access Policy for Electronic Communications Services) z dne 23. novembra 2005 poudarile tehnološko nevtralnost in nevtralnost storitev kot pomembna politična cilja za dosego bolj prilagodljive uporabe spektra. V mnenju so tudi navedle, da se ta politična cilja ne smeta uresničevati prehitro, temveč postopoma, da bi se izognili motnjam na trgu. (2) Določitev pasu 3 400–3 800 MHz za fiksne, nomadske in mobilne aplikacije je pomemben sestavni del poenotenja mobilnega, fiksnega in radiodifuzijskega sektorja, ki odraža tehnične inovacije. Namen storitev, zagotovljenih v tem frekvenčnem pasu, mora biti zlasti dostop končnega uporabnika do širokopasovnih komunikacij. (3) Brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, za katere bo določen pas 3 400–3 800 MHz, bodo predvidoma večinoma vseevropske, saj bodo uporabniki takih elektronskih komunikacijskih storitev v eni državi članici lahko imeli dostop tudi do enakovrednih storitev v vsaki državi članici. (4) Komisija je 4. januarja 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES pooblastila Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu „CEPT“), da za aplikacije s širokopasovnim brezžičnim dostopom (BWA – Broadband Wireless Access) opredeli pogoje za zagotavljanje usklajenih radiofrekvenčnih pasov v EU. (5) Kot odgovor na navedeno pooblastilo je CEPT izdala poročilo o širokopasovnem brezžičnem dostopu (poročilo CEPT št. 15), iz katerega je razvidno, da je vzpostavitev fiksnih, nomadskih in mobilnih omrežij v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz tehnično izvedljiva pod pogoji, opisanimi v sklepu Odbora za elektronske komunikacije ECC/DEC/(07)02 in njegovem priporočilu ECC/REC/(04)05. (6) Rezultate pooblastila CEPT je treba uporabljati v Skupnosti, države članice pa jih morajo začeti nemudoma izvajati zaradi povpraševanja na trgu po prizemnih elektronskih komunikacijskih storitvah, ki v teh pasovih zagotavljajo širokopasovni dostop. Zaradi razlik pri trenutni uporabi in povpraševanju na trgu za podpasova 3 400–3 600 MHz in 3 600–3 800 MHz na nacionalni ravni, je treba za določitev in razpoložljivost teh dveh podpasov določiti različna roka. (7) Pri določevanju in zagotavljanju razpoložljivosti pasu 3 400–3 800 MHz v skladu z rezultati pooblastila glede širokopasovnega brezžičnega dostopa je treba upoštevati, da v teh pasovih obstajajo tudi druge aplikacije in da ni izključeno, da se bodo ti pasovi v prihodnosti uporabljali za druge sisteme in storitve, za katere bodo ti pasovi dodeljeni v skladu s Pravilnikom o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze ITU (določitev na neizključni podlagi). Poročilo ECC 100 vsebuje ustrezna merila delitve, ki omogočajo, da v istih in sosednjih pasovih obstajajo tudi drugi sistemi in storitve. To poročilo tudi potrjuje, da je delitev s satelitskimi storitvami pogosto izvedljiva glede na njihovo razširjenost v Evropi, zahteve za geografsko ločevanje in ocenjevanje dejanskih topografskih pogojev terena za vsak posamezni primer. (8) Maske robov spektralnega bloka (BEM) so tehnični parametri, ki se uporabljajo za cel blok spektra določenega uporabnika ne glede na število kanalov, ki jih zaseda izbrana tehnologija uporabnika. Namen teh mask je, da se uporabljajo kot del sistema za izdajo dovoljenj za uporabo spektra. Veljajo tako za oddajanje znotraj bloka spektra (tj. moč znotraj bloka) kot tudi za oddajanje izven bloka (tj. stranska sevanja). Predstavljajo regulativne zahteve, katerih cilj je obvladovanje tveganja škodljivega motenja med sosednjimi omrežji, in ne posegajo v omejitve, določene v standardih za opremo v okviru Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (Direktiva R&TTE) ( 3 ). (9) Uskladitev tehničnih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra ne zajema dodeljevanja, postopkov za izdajo dovoljenj ter rokov, in ne določa, ali naj se pri dodeljevanju radijskih frekvenc uporabljajo konkurenčni postopki za izbiro, saj bodo te izvajale države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti. (10) Razlike v obstoječih nacionalnih položajih bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence. Obstoječi regulativni okvir predvideva za države članice orodja, s katerimi lahko te težave odpravljajo sorazmerno, nediskriminatorno in nepristransko v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) ( 4 ) in Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) ( 5 ). (11) Če pas 3 400–3 800 MHz uporabljajo druge obstoječe aplikacije v tretjih državah, lahko to omeji uvedbo in uporabo tega pasu za elektronska komunikacijska omrežja v več državah članicah. Podatke o takih omejitvah je treba sporočiti Komisiji v skladu s členoma 7 in 6(2) Odločbe št. 676/2002/ES ter objaviti v skladu s členom 5 Odločbe št. 676/2002/ES. (12) Da bi tudi dolgoročno zagotovili učinkovito uporabo pasu 3 400–3 800 MHz, morajo uprave še naprej izvajati študije, ki bi lahko pripomogle k večji učinkovitosti in inovativnejši uporabi, kot npr. o uporabi zankastih omrežnih arhitektur. Take študije je treba upoštevati pri proučevanju morebitne revizije te odločbe. (13) Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:







Člen 1

Namen te odločbe je uskladiti pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ne glede na zaščito in nadaljnje obratovanje drugih obstoječih uporab v tem pasu.

▼M1

Člen 2

1. Brez poseganja v zaščito in neprekinjeno delovanje drugih obstoječih uporab v tem pasu, države članice na neizključni podlagi določijo in nato zagotovijo razpoložljivost frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v skladu s parametri, določenimi v Prilogi. Državam članicam tudi ni treba uporabljati parametrov iz Priloge z vidika pravic do uporabe za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz, ki veljajo na datum sprejetja tega sklepa, dokler izvajanje navedenih pravic ne preprečuje uporabe navedenega pasu v skladu s Prilogo.

2. Države članice zagotovijo, da omrežja iz odstavka 1 ustrezno ščitijo sisteme v sosednjih pasovih.

3. Državam članicam v geografskih območjih, v katerih je usklajevanje s tretjimi državami pogojeno z odstopanjem od parametrov iz Priloge, ni treba izvajati obveznosti iz te odločbe.

Države članice si čim bolj prizadevajo, da razrešijo taka odstopanja, ki jih, vključno z zadevnimi geografskimi območji, sporočijo Komisiji, ter da objavijo ustrezne podatke v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES.

▼B

Člen 3

Države članice dovolijo uporabo pasu 3 400–3 800 MHz v skladu s členom 2 za fiksna, nomadska in mobilna elektronska komunikacijska omrežja.

▼M1

Države članice olajšajo sklepanje sporazumov o čezmejnem usklajevanju, da bi omogočile obratovanje navedenih omrežij, pri čemer upoštevajo obstoječe regulativne postopke in pravice.

▼B

Člen 4

Države članice nadzorujejo uporabo pasu 3 400–3 800 MHz in Komisiji sporočajo svoje ugotovitve, s čimer zagotovijo redno in pravočasno revizijo Odločbe.

▼M1

Člen 4a

Države članice najpozneje do 30. junija 2015 uveljavijo pogoje iz Priloge.

Države članice poročajo o uporabi te odločbe najpozneje do 30. septembra 2015.

▼B

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

▼M1









PRILOGA

PARAMETRI IZ ČLENA 2

A. SPLOŠNI PARAMETRI

1. Prednostni dupleksni način obratovanja v podpasu 3 400–3 600 MHz je časovni dupleks (TDD).

2. Države članice lahko alternativno uporabljajo frekvenčni dupleks (FDD) kot način obratovanja v podpasu 3 400–3 600 MHz zaradi: (a) zagotavljanja večje učinkovitosti uporabe spektra, npr. pri deljenju obstoječih pravic do uporabe med obdobjem soobstoja ali izvajanju tržnega upravljanja s spektrom; ali (b) zaščite obstoječe uporabe ali preprečevanja motenj; ali (c) usklajevanja z državami nečlanicami EU. Kjer se uporablja način FDD, dupleksni razmik znaša 100 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava FDD) v spodnjem delu pasu začne pri 3 410 MHz in konča pri 3 490 MHz, oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava FDD) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 3 510 MHz in konča pri 3 590 MHz.

3. Dupleksni način obratovanja v podpasu 3 600–3 800 MHz je časovni dupleks.

4. Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz. Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka je poravnana z robom ustreznega podpasa ali pa od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz ( 6 ). Glede na dupleksni način obratovanja so ustrezni podpasovi naslednji: 3 400 MHz in 3 600 MHz za TDD; 3 410 MHz in 3 510 MHz za FDD.

5. Oddajanje bazne in terminalske postaje v pasu 3 400–3 800 MHz je v skladu z masko robov spektralnega bloka v tej prilogi.

B. TEHNIČNI POGOJI ZA BAZNE POSTAJE – MASKA ROBOV SPEKTRALNEGA BLOKA

Naslednji tehnični parametri za bazne postaje, t. i. maske robov spektralnega bloka (BEM), so bistveni sestavni del pogojev, potrebnih za zagotovitev sočasnega obstoja sosednjih omrežij, ko niso sklenjeni dvostranski ali večstranski sporazumi med operaterji takšnih sosednjih omrežij. Lahko se uporabljajo tudi manj strogi tehnični parametri, če se tako dogovorijo operaterji takih omrežij.

Maska robov spektralnega bloka je sestavljena iz več elementov iz tabele 1, tako za podpas 3 400–3 600 MHz kot za podpas 3 600–3 800 MHz. Omejitev moči osnove, zasnovana za zaščito spektra drugih operaterjev, in omejitve moči v prehodnem območju, ki omogočajo padec odziva filtra od vrednosti znotraj bloka do omejitve moči osnove, so elementi zunaj bloka. Zaščitni pasovi se uporabijo samo v primeru uporabe FDD v podpasu 3 400–3 600 MHz. Maska robov spektralnega bloka se lahko uporabi za bazne postaje z različnimi ravnmi moči (običajno se imenujejo makro, mikro, piko in femto bazne postaje ( 7 )).

Tabele 2 do 6 vsebujejo omejitve moči za različne elemente maske robov spektralnega bloka. Omejitev moči znotraj bloka se uporablja za blok, ki ga ima v lasti operater. Omejitve moči so podane tudi za zaščitne pasove in za zaščito radarskega delovanja pod 3 400 MHz.

Frekvenčni razponi v tabelah 1 do 6 so odvisni od dupleksnega načina, izbranega za podpas 3 400–3 600 MHz (TDD ali alternativno FDD). PMax je največja nosilna moč za zadevno bazno postajo, merjena kot EIRP ( 8 ). Sinhronizirano obratovanje pomeni obratovanje v načinu TDD v dveh različnih omrežjih, kjer ni simultanega oddajanja navzgor in navzdol, kot je opredeljeno v ustreznih standardih.

Da se določi maska robov spektralnega bloka, so elementi iz tabele 1 kombinirani v naslednjih korakih:

1. omejitev moči znotraj bloka se uporabi za blok, dodeljen operaterju;

2. določijo se prehodna območja in uporabijo ustrezne omejitve moči. Prehodna območja se lahko prekrivajo z zaščitnimi pasovi, v tem primeru se uporabijo omejitve moči za prehodna območja;

3. za preostali spekter, dodeljen FDD ali TDD, se uporabijo omejitve moči osnove;

4. za preostali spekter zaščitnega pasu se uporabijo omejitve moči za zaščitni pas;

5. za spekter pod 3 400 MHz se uporabi ena izmed dodatnih omejitev moči osnove.

Slika kaže primer kombinacije različnih elementov maske robov spektralnega bloka.

V primeru nesinhroniziranih omrežij TDD se lahko skladnost dveh sosednjih operaterjev z zahtevami glede maske robov spektralnega bloka doseže z uvedbo frekvenčnega razmika (npr. s postopkom odobritve na nacionalni ravni) med robovi spektralnega bloka obeh operaterjev. Kot druga možnost se za dva sosednja operaterja lahko uvedejo t. i. omejeni bloki, kar bi od njiju zahtevalo, da omejita raven moči, uporabljeno v najvišjih ali najnižjih delih njihovih dodeljenih spektralnih blokov ( 9 ).







Tabela 1 Opredelitev elementov maske robov spektralnega bloka Element maske robov spektralnega bloka Opredelitev Znotraj bloka Nanaša se na blok, za katerega je opredeljena maska robov spektralnega bloka. Osnova Spekter, ki se uporabi za TDD, navzgornjo povezavo FDD ali navzdolnjo povezavo FDD, razen bloka, dodeljenega operaterju, in ustreznih prehodnih območij. Prehodno območje Za bloke v navzdolnji povezavi FDD se prehodno območje uporabi 0 do 10 MHz pod in 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju. Za bloke TDD se prehodno območje uporabi 0 do 10 MHz pod in 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju. Prehodno območje se uporabi za sosednje bloke TDD, dodeljene drugim operaterjem, če so omrežja sinhronizirana, ali za spektre med sosednjimi bloki TDD, ki so ločeni s 5 ali 10 MHz. Prehodna območja se ne uporabijo za sosednje bloke TDD, dodeljene drugim operaterjem, če omrežja niso sinhronizirana. Prehodno območje se ne uporabi pod 3 400 MHz ali nad 3 800 MHz. Zaščitni pasovi V primeru dodelitve FDD se uporabijo naslednji zaščitni pasovi: 3 400–3 410, 3 490–3 510 (dupleksna vrzel) in 3 590–3 600 MHz. V primeru prekrivanja med prehodnimi območji in zaščitnimi pasovi se uporabijo prehodne omejitve moči. Dodatna osnova Spekter pod 3 400 MHz.







Tabela 2 Omejitev moči znotraj bloka Element maske robov spektralnega bloka Frekvenčni razpon Omejitev moči Znotraj bloka Blok, dodeljen operaterju Ni obvezno. Če organi zahtevajo zgornjo mejo, se mora uporabiti vrednost, ki ne presega 68 dBm/5 MHz na anteno.

Pojasnila k tabeli 2

Za femto bazne postaje bi se morala uporabiti regulacija moči, da se zmanjša motenje sosednjih kanalov. Zahteva glede regulacije moči za femto bazne postaje izvira iz potrebe po zmanjšanju motenja iz opreme, ki jo lahko uporabijo potrošniki in je posledično ni možno uskladiti z omrežji v okolici.







Tabela 3 Omejitve moči osnove Element maske robov spektralnega bloka Frekvenčni razpon Omejitev moči Osnova Navzdolnja povezava FDD (3 510–3 590 MHz). Sinhronizirani bloki TDD (3 400–3 800 MHz ali 3 600–3 800 MHz). Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno Osnova Navzgornja povezava FDD (3 410–3 490 MHz). Nesinhronizirani bloki TDD (3 400–3 800 MHz ali 3 600–3 800 MHz). – 34 dBm/5 MHz EIRP na celico (1) (1) Sosednji operaterji lahko sporazumno določijo izjemo za to osnovo za femto bazne postaje, če ni tveganja motenja makro baznih postaj. V navedenem primeru se lahko uporabi – 25 dBm/5 MHz EIRP na celico.

Pojasnila k tabeli 3

Osnova za navzdolnjo povezavo TDD in sinhronizirani TDD je izražena s kombiniranjem dušenja glede na največjo nosilno moč s stalno zgornjo mejo. Izmed obeh zahtev se uporabi strožja. Stalna meja zagotavlja zgornjo mejo za motnje iz bazne postaje. Če sta dva bloka TDD sinhronizirana, med baznimi postajami ne bo motenj. V tem primeru se uporablja enaka osnova kot za območje navzdolnje povezave FDD.

Omejitev moči osnove za navzgornjo povezavo FDD in nesinhronizirani TDD je izražena samo kot stalna meja.







Tabela 4 Omejitve moči za prehodna območja Element maske robov spektralnega bloka Frekvenčni razpon Omejitev moči Prehodno območje – 5 do 0 MHz odmika od spodnjega roba bloka ali 0 do 5 MHz odmika od zgornjega roba bloka Min(PMax – 40,21) dBm/5 MHz EIRP na anteno Prehodno območje – 10 do – 5 MHz odmika od spodnjega roba bloka ali 5 do 10 MHz odmika od zgornjega roba bloka Min(PMax – 43,15) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Pojasnila k tabeli 4

Omejitve moči za prehodna območja so opredeljena zato, da se omogoči zmanjšanje moči z ravni znotraj bloka na ravni osnove ali zaščitnih pasov. Zahteve so izražene kot dušenje glede na največjo nosilno moč, kombinirano s stalno zgornjo mejo. Izmed obeh zahtev se uporabi strožja.







Tabela 5 Omejitve moči za zaščitne pasove za FDD Element maske robov spektralnega bloka Frekvenčni razpon Omejitev moči Zaščitni pas 3 400–3 410 MHz – 34 dBm/5 MHz EIRP na celico Zaščitni pas 3 490–3 500 MHz – 23 dBm/5 MHz na antenska vrata Zaščitni pas 3 500–3 510 MHz Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno Zaščitni pas 3 590–3 600 MHz Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Pojasnila k tabeli 5

Za zaščitni pas 3 400–3 410 MHz je omejitev moči izbrana kot enaka osnovi v sosednji navzgornji povezavi FDD (3 410–3 490 MHz). Za zaščitna pasova 3 500–3 510 MHz in 3 590–3 600 MHz je izbrana omejitev moči enaka osnovi v sosednji navzdolnji povezavi FDD (3 510–3 590 MHz). Za zaščitni pas 3 490–3 500 MHz omejitev moči temelji na zahtevi za stransko oddajanje vrednosti –30 dBm/MHz na antenskih vratih pri pretvorbi na 5 MHz pasovne širine.







Tabela 6 Dodatne omejitve moči osnove za bazne postaje za posebne primere v državah Primer Element maske robov spektralnega bloka Frekvenčni razpon Omejitev moči A Države Unije z vojaškimi radiolokacijskimi sistemi pod 3 400 MHz Dodatna osnova Pod 3 400 MHz za TDD in FDD (1) – 59 dBm/MHz EIRP (2) B Države Unije z vojaškimi radiolokacijskimi sistemi pod 3 400 MHz Dodatna osnova Pod 3 400 MHz za TDD in FDD (1) – 50 dBm/MHz EIRP (2) C Države Unije brez uporabe sosednjih pasov ali z uporabo, ki ne zahteva dodatne zaščite Dodatna osnova Pod 3 400 MHz za TDD in FDD Ni relevantno (1) Organi se lahko odločijo, da uvedejo zaščitni pas pod 3 400 MHz. V navedenem primeru se lahko omejitev moči uporabi samo pod zaščitnim pasom. (2) Organi lahko izberejo omejitev iz primera A ali B, odvisno od ravni zaščite, ki jo zahteva radar v zadevni regiji.

Pojasnila k tabeli 6

Dodatne omejitve moči osnove izražajo potrebo po zaščiti za vojaško radiolokacijo v nekaterih državah. Primeri A, B in C se lahko uporabijo za regijo ali državo, tako da ima lahko sosednji pas različne ravni zaščite na različnih geografskih območjih ali državah, odvisno od uporabe sistemov sosednjih pasov. Drugi ukrepi za blažitev, kot so geografski razmik, usklajevanje za vsak posamezen primer ali dodatni zaščitni pas, bi lahko bili potrebni za način obratovanja TDD. Dodatne omejitve moči osnove iz tabele 6 se uporabljajo samo za celice na prostem. V primeru celic v zaprtem prostoru se lahko omejitve moči omilijo od primera do primera. Za terminalske postaje so lahko potrebni drugi ukrepi za blažitev, kot sta geografski razmik ali dodatni zaščitni pas za način obratovanja FDD in TDD.







Slika Primer kombiniranja elementov maske robov spektralnega bloka za bazne postaje za blok FDD, ki se začne pri 3 510 MHz (1) (1) Zlasti je treba opozoriti, da so za različne dele spektra opredeljene različne ravni osnove in da se omejitev moči nižjih prehodnih območij delno uporablja za zaščitni pas 3 490–3 510 MHz. Spekter pod 3 400 MHz ni bil vključen v sliko, čeprav se element maske robov spektralnega bloka „dodatna osnova“ lahko uporabi za zaščito vojaške radiolokacije.

C. TEHNIČNI POGOJI ZA TERMINALSKE POSTAJE







Tabela 7 Zahteva znotraj bloka – omejitev moči znotraj bloka v primeru maske robov spektralnega bloka terminalske postaje Največja moč znotraj bloka (1) 25 dBm (1) Ta omejitev moči je določena kot EIRP za fiksne in vgrajene terminalske postaje ter kot skupna sevalna moč (TRP) za mobilne ali nomadske terminalske postaje. Za izotropne antene sta EIRP in TRP enaka. Za to vrednost velja dovoljeno odstopanje (do 2 dB), opredeljeno v harmoniziranih standardih, da se upoštevata obratovanje pod izjemnimi okoljskimi pogoji in razpršitev.

Države članice lahko pod določenimi pogoji omilijo omejitev iz tabele 7, npr. za fiksne terminalske postaje, če zaščita in neprekinjeno obratovanje za druge obstoječe rabe v pasu 3 400–3 800 MHz nista ogrožena in so izpolnjene čezmejne obveznosti.