1994R1626 — SL — 01.05.2004 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1626/94

z dne 27. junija 1994

o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev ribiških virov v Sredozemlju







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker ohranjanje in upravljanje z ribiškimi viri v Sredozemlju na ravni Skupnosti v obdobju prvih 10 let skupne ribiške politike ni bilo pravno urejeno zato, ker je zaradi posebnih okoliščin v tem morju težje uporabljati pravila, podobna tistim, ki se od leta 1983 uporabljajo za Atlantik in Severno morje; ker je sedaj prišel čas za odpravo težav, ki trenutno vplivajo na vire v Sredozemlju, z uvedbo usklajenega sistema upravljanja, ki ustreza tamkajšnjim okoliščinam, ob hkratnem upoštevanju oziroma spremembi obstoječih nacionalnih predpisov zaradi zaščite staležev na uravnovešen, in kjer je to primerno, progresiven način; ker si mora Skupnost v sodelovanju z vsemi zadevnimi obalnimi državami prizadevati tudi za vzpostavitev skupne politike upravljanja in izkoriščanja sredozemskih staležev rib; ker, poleg tega, sistem upravljanja, ki ga uvaja ta uredba, zajema dejavnosti, ki se nanašajo na ribolov sredozemskih staležev, ki ga opravljajo plovila pod zastavo tretje države v pristaniščih Skupnosti; ker je treba prepovedati orodje, ki pri uporabi v Sredozemlju, čezmerno prispeva k poslabšanju morskega okolja ali izčrpavanju nekaterih staležev; ker je treba del obalnega območja rezervirati za najbolj selektivno orodje, ki ga uporabljajo mali ribiči, ker se ne glede na območje geografske veljavnosti Uredbe Sveta (EGS) št. 3094/86 z dne 7. oktobra 1986 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranjanje ribiških virov ( 4 ), v Sredozemlju že uporabljajo določbe navedene uredbe v zvezi z visečimi mrežami in zapornimi plavaricami; ker je primerno določiti značilnosti glavnih tipov ribolovnega orodja, ki se uporablja v Sredozemlju, zlasti najmanjšo velikost očes mrež ter najmanjšo velikost nekaterih vrst rib, rakov, mehkužcev in drugih ribiških proizvodov, ki so značilni za Sredozemlje, zaradi preprečevanja njihovega čezmernega izkoriščanja; ker je, da bi prav tako se izognili situacijam, v katerih se ulovi veliko število podmerskih osebkov, treba zaščititi določena območja, kjer se zbirajo mladi osebki, ob upoštevanju lokalnih bioloških pogojev v teh različnih območjih,; ker je poleg tega primerno, da pri ureditvi ribištev v Sredozemlju, zakonodaja Skupnosti in nacionalna zakonodaja upoštevata posebne potrebe posameznih vrst in okolij, ki so bila priznana kot občutljiva ali ogrožena; ker se za to, da ne bi ovirali znanstvenih raziskav, ta uredba ne bi smela uporabljati za dejavnosti, ki so potrebne za take raziskave; ker je treba ohraniti nacionalne ukrepe, ki dopolnjujejo ali presegajo najmanjše zahteve sistema, ki ga vzpostavlja ta uredba, ali ukrepe, ki urejajo odnose med tistimi, ki se ukvarjajo z ribiškimi dejavnostmi; ker se taki ukrepi lahko ohranijo ali uvedejo potem, ko Komisija pregleda njihovo združljivost s pravom Skupnosti in skladnost s skupno ribiško politiko; ker bi bilo v navedenem obdobju in v skladu s postopkom, ki zagotavlja najmanjši negativni vpliv na vire in dejavnosti ribičev Skupnosti, treba sprejeti nacionalne ukrepe, dovoljene z določ bami te uredbe; ker člen 2(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 3760/92 z dne 20. decembra 1992 o vzpostavitvi sistema Skupnosti na področju ribištva in ribogojstva ( 5 ) obvezuje države članice k zagotovitvi, da nekomercialne ribiške dejavnosti ne ogrožajo ohranjanja in upravljanja virov, ki so dovoljeni s skupno ribiško politiko; ker je ta obveznost zlasti pomembna v Sredozemlju zaradi precejšnjega obsega tovrstnih dejavnosti v tem morju in ker je treba omejiti kakršne koli negativne učinke le-teh na stanje staležev; ker je Skupnost podpisnica Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki vsebuje načela in pravila, ki urejajo ohranjanje in upravljanje z morskimi biološkimi viri, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

1. Ta uredba velja za vse ribiške in sorodne dejavnosti, ki se izvajajo na območju morskih voda Sredozemlja vzhodno od poldnevnika 5o 36' zahodne zemljepisne dolžine pod suverenostjo ali v jurisdikciji držav članic razen zalivov in lagun. Uporablja se tudi za take dejavnosti, ki jih v Sredozemlju zunaj teh voda opravljajo plovila Skupnosti.

2. Države članice s sredozemsko obalo lahko še naprej sprejemajo svojo zakonodajo na območjih, zajetih v odstavku 1, kar vključuje tudi nekomercialno ribištvo, tako da sprejemajo ukrepe, ki dopolnjujejo ali presegajo najmanjše zahteve sistema, ki ga vzpostavlja ta uredba, če so taki ukrepi združljivi s pravom Skupnosti in v skladu s skupno ribiško politiko.

Pri sprejemanju takih ukrepov so države članice posebej pozorne na ohranjanje občutljivih ali ogroženih vrst ali območij, zlasti tistih, naštetih v Prilogi I.

3. Komisijo se pravočasno obvesti o kakršnih koli načrtih za uvedbo ali spremembo nacionalnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje z naravnimi viri, tako da lahko poda svoja opažanja v skladu s postopkom, določenim v členu 14 Uredbe (EGS) št. 3094/86.

Člen 2

1. Prepovedana je uporaba za ribolovne namene in hranjenje na krovu toksičnih snovi, sredstev za omamljanje ali korozivnih snovi, generatorjev za elektrošoke in eksplozivov.

2. Prepovedana je uporaba Andrejevih križev in podobnega vlečnega orodja za nabiranje koral ter uporaba pnevmatskih kladiv ali drugih udarnih naprav za nabiranje mehkužcev litofagov.

3. S 1. januarjem 2002 je prepovedana uporaba obkroževalnih in vlečnih mrež, nameščenih s plovila in vodenih z obale (obalnih potegalk), razen če Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino na podlagi znanstvenih podatkov, ki dokazujejo, da njihova uporaba nima negativnega učinka na vire, ne odloči drugače.

Člen 3

1. Prepovedana je uporaba vlečnih mrež, potegalk ali podobnih mrež do treh navtičnih milj od obale oziroma do 50 m izobat, kadar je ta globina dosežena na krajših razdaljah, ne glede na način vleke ali prevoza, razen tam, kjer je z nacionalno zakonodajo predvideno odstopanje glede na obalni pas treh milj, ki se razširja prek teritorialnih voda države članice.

▼M5

Kljub temu pa se lahko vsako ribolovno opremo, ki se uporablja na razdalji od obale, ki je manjša od tiste, določene v prvem pododstavku, in skladno z nacionalno zakonodajo, veljavno s 1. januarjem 1994, uporablja do 31. decembra 2002, razen če Svet, ki odloča s kvalificirano večino na predlog Komisije, zaradi znanstvenih podatkov, ki dokazujejo, da njena uporaba nima negativnega vpliva na vire, odloči drugače.

▼M5

1a. Uporabo ribolovne opreme pod pogoji drugega pododstavka odstavka 1 se prepove, z izjemo „gangui“ ribištva, razen če je zadevna država članica sprejela ukrepe, s katerimi zagotavlja, da za to ribištvo:

— prepoved, predvidena v odstavku 3, ni ogrožena,

— ribarjenje ne moti dejavnosti ladij, ki uporabljajo orodje, razen potegalk ali podobnih vlečnih mrež,

— ribarjenje je omejeno na ciljne živalske vrste, za katere ne velja najmanjša iztovorna velikost skladno s členom 8,

— ribarjenje je omejeno na tak način, da je ulov živalskih vrst iz Priloge IV minimalen,

— za ladje veljajo posebne ribolovne dovolilnice, ki se jih izda skladno z Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah glede posebnih ribolovnih dovolilnic ( 6 ).

Te ukrepe se pred 31. decembrom 2000 sporoči Komisiji.

▼B

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se dovoli uporaba strgač za ulov lupinarjev ne glede na razdaljo od obale in globino, pod pogojem, da ulov drugih vrst razen lupinarjev ne presega 10 % skupne teže skupnega ulova.

3. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami ali podobnimi mrežami nad travniki pozejdonke (Posidonia Oceanica) ali drugimi morskimi cvetnicami.

4. Prepovedano je postavljanje kakršnih koli obkroževalnih mrež znotraj območja 300 m od obale oziroma znotraj 30 m izobat, kadar je ta globina dosežena na krajših razdaljah.

▼M6 —————

▼B

Člen 4

1. Države članice sestavijo seznam zaščitenih območij, v katerih so ribiške dejavnosti omejene zaradi bioloških razlogov, ki so tipični zanje.

2. Pristojni organi zadevnih držav članic, na podlagi ustreznih ciljev ohranjanja in v skladu s to uredbo, sestavijo seznam ribolovnega orodja, ki se sme uporabljati v zaščitenih območjih, in ustrezna tehnična pravila.

3. Komisijo se uradno obvesti o ukrepih iz odstavkov 1 in 2, le-ta pa jih sporoči drugim državam članicam.

Člen 5

1. Države članice določijo omejitve glede tehničnih lastnosti glavnih tipov orodja v skladu z minimalnimi zahtevami, navedenimi v Prilogi II.

2. Omejitve iz odstavka 1 se uradno sporočijo Komisiji v skladu s členom 1(3).

Pri izvajanju pooblastil v skladu s členom 14 Uredbe (EGS) št. 3094/86 Svet upošteva značilnosti ribiških dejavnosti, ki so značilne za zadevne vode.

▼M6 —————

▼B

Člen 6

1. Prepovedana je uporaba in posedovanje na krovu vlečnih mrež ali podobnega vlečnega orodja, zabodnih ali obkroževalnih mrež, razen če je velikost očes mreže v delu mreže, ki ima najmanjša očesa mreže, enaka ali večja od ene od najmanjših velikosti očes iz Priloge III.

Kljub temu se lahko kakršno koli ribolovno orodje z najmanjšo velikostjo očes manjšo od velikosti očes mreže iz Priloge III, uporablja do ►M5 31. decembra 2002 ◄ , v skladu z nacionalno zakonodajo, veljavno 1. januarja 1994, razen če Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino, na podlagi znanstvenih spoznanj, ki dokazujejo, da njegova uporaba nima negativnega učinka na vire, ne odloči drugače.

▼M5

1a. Uporabo ribolovnega orodja pod pogoji drugega pododstavka odstavka 1 se prepove, razen če je zadevna država članica sprejela ukrepe, s katerimi zagotavlja, da za to ribištvo:

— ribarjenje je omejeno na ciljne živalske vrste, za katere ne velja najmanjša iztovorna velikost skladno s členom 8,

— ribarjenje je omejeno na tak način, da je ulov živalskih vrst iz Priloge IV minimalen,

— za ladje veljajo posebna ribolovna dovoljenja, ki se jih izda skladno z Uredbo (ES) št. 1627/94.

Te ukrepe se pred 31. decembrom 2000 sporoči Komisiji.

▼B

2. Velikosti očes mreže so določene v skladu s postopkom iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2108/84 ( 7 ).

3. Dolžina mreže se določi z dolžino plavajoče vrvi. Velikost mreže je opredeljena kot vsota višine očes mreže (vključno z vozli), kadar so mokre in raztegnjene pravokotno na plavajočo vrv.

Člen 7

Države članice lahko prepovejo iztovarjanje zunaj krajev, ki so posebej pripravljeni ali pooblaščeni za ta namen. Kadar države članice sprejmejo take ukrepe, jih morajo takoj uradno sporočiti Komisiji, ki nato obvesti druge države članice.

Člen 8

1. Ribe, raki, mehkužci ali drugi ribiški proizvodi se štejejo za podmerske, če so manjši od najmanjše velikosti, ki je za posamezno vrsto določena v Prilogi IV.

Velikost rib, rakov in mehkužcev se meri v skladu s členom 5(2) Uredbe (EGS) št. 3094/86, razen če v Prilogi IV ni določeno drugače. Če je dovoljena več kot ena metoda merjenja velikosti, se šteje, da so ribe, raki ali mehkužci ustrezno veliki, če je vsaj ena od predpisanih meritev večja od ustrezne najmanjše velikosti.

2. Najmanjša velikost koral, morskih ježkov, kozolnjakov in spužev se sprejme v skladu s postopkom iz člena 43 Pogodbe.

3. Podmerske ribe, raki, mehkužci ali drugi ribiški proizvodi se ne zadržujejo na krovu, pretovarjajo, iztovarjajo, prenašajo, skladiščijo, prodajajo, razstavljajo ali ponujajo v prodajo.

▼M7

Člen 8a

25 milj gospodarske cone okrog Malte

1. Dostop plovil Skupnosti do voda in virov v coni, ki sega 25 navtičnih milj od temeljnih črt okrog otokov Malte (v nadaljnjem besedilu „cona gospodarjenja“), se opredeli na naslednji način:

(a) ribolov v gospodarski coni je omejen na ribiška plovila celotne dolžine pod 12 metrov, ki ne uporabljajo vlečnega orodja;

(b) skupni ribolovni napor teh plovil, izražen kot skupna ribolovna zmogljivost, ne presega povprečne stopnje, zabeležene v letih 2000-2001, ki ustreza 1 950 plovilom s skupno močjo motorja in tonažo 83 000 kW ali 4 035 GT.

2. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 je plovilom, ki lovijo z vlečno mrežo in katerih skupna dolžina ne presega 24 metrov, dovoljen ribolov na nekaterih območjih v območju gospodarske cone, kakor je opisano v Prilogi V, delu (a) k tej uredbi, pod naslednjimi pogoji:

(a) skupna ribolovna zmogljivost plovil, ki lovijo z vlečno mrežo in jim je dovoljeno delovati v območju gospodarjenja, ne presega zgornje meje 4 800 kW;

(b) ribolovna zmogljivost katerega koli plovila, ki lovi z vlečno mrežo in mu je dovoljeno delovanje do globine 200 metrov, ne sme presegati 185 kW; 200-metrski izobat se označi s prekinjeno črto, katere točke so navedene v prilogi V, del (b) k tej uredbi;

(c) plovila, ki lovijo z vlečno mrežo v območju gospodarske cone, imajo posebno dovoljenje za gospodarski ribolov skladno s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi dovoljenji ( 8 ), in se vpišejo na seznam, kjer se navede njihovo ime, mednarodna registrska številka in značilnosti plovila in ki ga Komisiji vsakoletno predložijo vpletene države članice;

(d) omejitve zmogljivosti, določene v točkah (a) in (b), se občasno spreminjajo po nasvetih ustreznih znanstvenih organov glede njihovega vpliva na ohranjanje zalog.

3. Če skupna ribolovna zmogljivost iz točke (a) odstavka 2 presega skupno ribolovno zmogljivost plovil, ki lovijo z vlečnimi mrežami, katerih skupna dolžina ne presega 24 metrov in ki delujejo na območju gospodarjenja iz referenčnega obdobja 2000-2001 (v nadaljnjem besedilu „referenčna ribolovna zmogljivost“), Komisija skladno s postopkom, opisanem v členu 10a, dodeli presežek dosegljivih ribolovnih zmogljivosti med države članice ob upoštevanju interesov držav članic, ki zaprosijo za dovoljenje.

Referenčna ribolovna zmogljivost ustreza 3 600 kW.

4. Posebna ribolovna dovoljenja za presežek dosegljive ribolovne zmogljivosti iz odstavka 3 se izdajajo le plovilom, vpisanim v evidenco flote Skupnosti na dan začetka veljavnosti tega člena.

5. Če skupna ribolovna zmogljivost plovil, ki lovijo z vlečno mrežo in imajo dovoljenje za delovanje v območju gospodarjenja skladno s točko (c) odstavka 2, presega najvišjo mejo, določeno v točki (a) odstavka 2 zato, ker se je ta meja znižala po pregledu, navedenem v točki (d) odstavka 2, Komisija dodeli ribolovne zmogljivosti državam članicam na naslednji podlagi:

(a) ribolovna zmogljivost v kW, ki ustreza plovilom, ki so opravljala ribolov v tem območju v obdobju 2000-2001, je na prvem mestu;

(b) ribolovna zmogljivost v kW, ki ustreza plovilom, ki so opravljala ribolov v tem območju v drugih obdobjih, je na drugem mestu;

(c) vse preostale ribolovne zmogljivosti za druga plovila se razdelijo med države članice ob upoštevanju interesov držav članic, ki zaprosijo za dovoljenje.

6. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 je plovilom, ki lovijo z zapornimi plavaricami ali parangali, in plovilom, ki lovijo delfine, skladno s členom 8b dovoljeno delovanje na območju upravljanja. Izda se jim posebno ribolovno dovoljenje skladno s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94, in se jih vnese na seznam, kjer je navedeno njihovo ime, mednarodna registrska številka in značilnosti plovila, ki ga Komisiji posreduje vsaka država članica.

Ribolovni napor pa se nadzoruje z namenom zagotavljanja trajnosti ribištva na tem območju.

7. Poveljnik vsakega plovila, ki lovi z vlečno mrežo in ima dovoljenje za ribolov na območju gospodarjenja skladno z odstavkom 2, in ki ni opremljeno z VMS, signalizira vsak vstop in izstop v in iz območja gospodarjenja njegovim organom in organom obalne države.

Člen 8b

Ribolov delfinov

1. Lov na delfine (Coriphaena spp.) z napravami za zbiranje rib (FAD) na območju upravljanja je vsako leto prepovedan od 1. januarja do 5. avgusta.

2. Število plovil, ki sodelujejo pri ribolovu delfinov na tem območju, ne sme preseči 130.

3. Malteški organi določijo plovne linije FAD in dodelijo vsako plovno linijo FAD ribiškemu plovilu Skupnosti najpozneje do 30. junija vsako leto. Ribiška plovila Skupnosti, ki ne plujejo pod zastavo Malte, ne smejo upravljati plovne linije FAD na območju 12 milj.

4. Ribiška plovila, ki imajo dovoljenje za ribolov delfinov, dobijo posebno ribolovno dovoljenje skladno s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94, in se vnesejo na seznam, kjer je navedeno njihovo ime, mednarodna registrska številka in značilnosti plovila, ki ga Komisiji posreduje vsaka država članica.

Ne glede na določbe iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 se za plovila s skupno dolžino manj kakor 10 metrov zahteva posebno ribolovno dovoljenje.

▼B

Člen 9

Ta uredba se ne uporablja za ribolovne dejavnosti zgolj za namene znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod vodstvom države članice ali zadevnih držav članic in o katerih je Komisija obveščena.

Člen 10

Pri izvajanju pooblastil na podlagi te uredbe in zlasti pri pripravi predlogov za ukrepe na področjih, zajetih v sporazumih, sklenjenih med ribiči, Komisija zaprosi za mnenje organizacij, ki jih predstavljajo.

▼M7

Člen 10a

Izvedbene določbe in spremembe

Podrobne izvedbene določbe za člena 8a in 8b, zlasti glede meril, ki se uporabljajo za določitev in dodelitev plovnih linij FAD skladno s členom 8b(3), se sprejmejo skladno s postopkom iz člena 30(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike ( 9 ).

▼B

Člen 11

Ta uredba začne veljati 1. januarja 1995.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

OBČUTLJIVE ALI OGROŽENE VRSTE ALI OKOLJA

VRSTE:

Vse morske vrste:

— sesalcev (kiti, plavutonožci),

— ptičev,

— plazilcev (morske želve),

— rib,

ki so prisotne v Sredozemlju in so navedene v Prilogah I in II h Konvenciji o ohranitvi selitvenih vrst prosto živečih živali, sprejeti s Sklepom 82/461/EGS ( 10 ), ali Prilogi II h Konvenciji o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, sprejeti s Sklepom 82/72/EGS ( 11 ).

OKOLJA:

— obalna mokrišča,

— travniki morskih cvetnic









PRILOGA II

NAJMANJŠE ZAHTEVE, KI SE NANAŠAJO NA ZNAČILNOSTI GLAVNIH TIPOV RIBOLOVNEGA VLEČNEGA ORODJA

Vlečne mreže (pelagične in pridnene)

— Uporaba kakršnih koli naprav za pokrivanje vreč z notranje ali zunanje strani je omejena na naprave, ki jih dovoljuje Uredba Komisije (EGS) št. 3440/84 ( 12 ).

Strgače

— Največja širina strgač je 4 m razen v primeru strgač za lovljenje spužev (gagava).

Obkroževalne mreže (potegalke in lampara mreže)

— Dolžina mrežastih izdelkov je omejena na 800 m, velikost pa na 120 m razen v primeru mrež za lov na tune.

Pridnene stoječe mreže (zabodne in zapletne mreže) in trislojne mreže

— Največja globina stoječih mrež je 4 m,

— Prepovedano je imeti na krovu in postavljenih več kot 5 000 m stoječih mrež na plovilo.

Stoječi parangali

— Prepovedano je imeti na krovu in postavljenih več kot 7 000 m parangalov na plovilo.

Površinske (plavajoče) stoječi parangali

— Prepovedano je imeti na krovu in postavljenih več kot 60 km parangalov na plovilo.









PRILOGA III

NAJMANJŠE VELIKOSTI OČES MRE







Vlečne mreže (pridnene vlečne mreže (1), površinske vlečne mreže, zasidrane potegalke, itd.): 40 mm Obkroževalne mreže: 14 mm (1) Pri površinski vleki pri lovu na sardine ali sardone je najmanjša velikost očes mreže zmanjšana na 20 mm, kadar po sortiranju ulova te vrste predstavljajo vsaj 70 % ulova.









PRILOGA IV

NAJMANJŠE VELIKOSTI







Vrsta Najmanjša velikost RIBE Dicentrarchus labrax 23 cm Diplodus spp. 15 cm Engraulis encrasicolus (1) 9 cm Epinephelus spp. 45 cm Lophius spp. 30 cm Merluccius merluccius 20 cm Mugil spp. 16 cm Mullus spp. 11 cm Pagellus spp. 12 cm Pagrus pagrus 18 cm Polyprion americanus 45 cm Scomber scombrus 18 cm Solea vulgaris 20 cm Sparus aurata 20 cm ▼M6 ————— ▼B Trachurus spp. 12 cm ▼M6 ————— ▼B RAKI Homarus gammarus 85 mm oklep 240 mm skupna dolžina Nephrops norvegicus 20 mm oklep 70 mm skupna dolžina Palinuridae 240 mm skupna dolžina MEHKUŽCI Pecten spp. 100 mm Venerupis spp. 25 mm Venus spp. 25 mm (1) Države članice lahko spremenijo najmanjšo velikost v število posameznih primerkov te vrste na kilogram.

▼M6 —————

▼M7









PRILOGA V

OBMOČJE GOSPODARJENJA 25 MILJ OKROG OTOKOV MALTE

(a) Odobrena območja za lov z vlečno mrežo glede dostopa do otokov Malte: zemljepisne koordinate



Cona A Cona H A1 – 36.0172oN, 14.1442oE H1 – 35.6739oN, 14.6742oE A2 – 36.0289oN, 14.1792oE H2 – 35.4656oN, 14.8459oE A3 – 35.9822oN, 14.2742oE H3 – 35.4272oN, 14.7609oE A4 – 35.8489oN, 14.3242oE H4 – 35.5106oN, 14.6325oE A5 – 35.8106oN, 14.2542oE H5 – 35.6406oN, 14.6025oE A6 – 35.9706oN, 14.2459oE Cona B Cona I B1 – 35.7906oN, 14.4409oE I1 – 36.1489oN, 14.3909oE B2 – 35.8039oN, 14.4909oE I2 – 36.2523oN, 14.5092oE B3 – 35.7939oN, 14.4959oE I3 – 36.2373oN, 14.5259oE B4 – 35.7522oN, 14.4242oE I4 – 36.1372oN, 14.4225oE B5 – 35.7606oN, 14.4159oE B6 – 35.7706oN, 14.4325oE Cona C Cona J C1 – 35.8406oN, 14.6192oE J1 – 36.2189oN, 13.9108oE C2 – 35.8556oN, 14.6692oE J2 – 36.2689oN, 14.0708oE C3 – 35.8322oN, 14.6542oE J3 – 36.2472oN, 14.0708oE C4 – 35.8022oN, 14.5775oE J4 – 36.1972oN, 13.9225oE Cona D Cona K D1 – 36.0422oN, 14.3459oE K1 – 35.9739oN, 14.0242oE D2 – 36.0289oN, 14.4625oE K2 – 36.0022oN, 14.0408oE D3 – 35.9989oN, 14.4559oE K3 – 36.0656oN, 13.9692oE D4 – 36.0289oN, 14.3409oE K4 – 36.1356oN, 13.8575oE K5 – 36.0456oN, 13.9242oE Cona E Cona L E1 – 35.9789oN, 14.7159oE L1 – 35.9856oN, 14.1075oE E2 – 36.0072oN, 14.8159oE L2 – 35.9956oN, 14.1158oE E3 – 35.9389oN, 14.7575oE L3 – 35.9572oN, 14.0325oE E4 – 35.8939oN, 14.6075oE L4 – 35.9622oN, 13.9408oE E5 – 35.9056oN, 14.5992oE Cona F Cona M F1 – 36.1423oN, 14.6725oE M1 – 36.4856oN, 14.3292oE F2 – 36.1439oN, 14.7892oE M2 – 36.4639oN, 14.4342oE F3 – 36.0139oN, 14.7892oE M3 – 36.3606oN, 14.4875oE F4 – 36.0039oN, 14.6142oE M4 – 36.3423oN, 14.4242oE M5 – 36.4156oN, 14.4208oE Cona G Cona N G1 – 36.0706oN, 14.9375oE N1 – 36.1155oN, 14.1217oE G2 – 35.9372oN, 15.0000oE N2 – 36.1079oN, 14.0779oE G3 – 35.7956oN, 14.9825oE N3 – 36.0717oN, 14.0264oE G4 – 35.7156oN, 14.8792oE N4 – 36.0458oN, 14.0376oE G5 – 35.8489oN, 14.6825oE N5 – 36.0516oN, 14.0896oE N6 – 36.0989oN, 14.1355oE

(b) Zemljepisne koordinate nekaterih točk ob 200-metrski izobati v coni gospodarjenja 25 milj



ID Zemljepisna širina Zemljepisna dolžina 1 36.3673oN 14.5540oE 2 36.3159oN 14.5567oE 3 36.2735oN 14.5379oE 4 36.2357oN 14.4785oE 5 36.1699oN 14.4316oE 6 36.1307oN 14.3534oE 7 36.1117oN 14.2127oE 8 36.1003oN 14.1658oE 9 36.0859oN 14.152oE 10 36.0547oN 14.143oE 11 35.9921oN 14.1584oE 12 35.9744oN 14.1815oE 13 35.9608oN 14.2235oE 14 35.9296oN 14.2164oE 15 35.8983oN 14.2328oE 16 35.867oN 14.4929oE 17 35.8358oN 14.2845oE 18 35.8191oN 14.2753oE 19 35.7863oN 14.3534oE 20 35.7542oN 14.4316oE 21 35.7355oN 14.4473oE 22 35.7225oN 14.5098oE 23 35.6951oN 14.5365oE 24 35.6325oN 14.536oE 25 35.57oN 14.5221oE 26 35.5348oN 14.588oE 27 35.5037oN 14.6192oE 28 35.5128oN 14.6349oE 29 35.57oN 14.6717oE 30 35.5975oN 14.647oE 31 35.5903oN 14.6036oE 32 35.6034oN 14.574oE 33 35.6532oN 14.5535oE 34 35.6726oN 14.5723oE 35 35.6668oN 14.5937oE 36 35.6618oN 14.6424oE 37 35.653oN 14.6661oE 38 35.57oN 14.6853oE 39 35.5294oN 14.713oE 40 35.5071oN 14.7443oE 41 35.4878oN 14.7834oE 42 35.4929oN 14.8247oE 43 35.4762oN 14.8246oE 44 36.2077oN 13.947oE 45 36.1954oN 13.96oE 46 36.1773oN 13.947oE 47 36.1848oN 13.9313oE 48 36.1954oN 13.925oE 49 35.4592oN 14.1815oE 50 35.4762oN 14.1895oE 51 35.4755oN 14.2127oE 52 35.4605oN 14.2199oE 53 35.4453oN 14.1971oE