02012R0923 — SL — 06.06.2017 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 923/2012 z dne 26. septembra 2012 ►C1 o določitvi skupnih pravil letenja in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010 ◄ (Besedilo velja za EGP) (UL L 281 13.10.2012, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 923/2012

z dne 26. septembra 2012

▼C1

o določitvi skupnih pravil letenja in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010

▼B

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Cilj te uredbe je določitev skupnih ►C1 pravil letenja ◄ in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa, ki veljajo za splošni zračni promet v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 551/2004.

2. Ta uredba velja zlasti za uporabnike zračnega prostora in zrakoplove, vključene v splošni zračni promet, ki:

(a) letijo v Unijo, znotraj Unije ali iz Unije;

(b) imajo nacionalnost in ►C1 registrske oznake ◄ države članice Unije ter letijo v katerem koli zračnem prostoru, če ne kršijo pravil, ki jih je objavila država, pristojna za ozemlje preleta.

▼M2

3. Ta uredba velja tudi za pristojne organe držav članic, izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce aerodromov in osebje na zemlji, ki je vključeno v operacije zrakoplovov.

▼M2

4. Ta uredba se ne uporablja za modele zrakoplovov in zrakoplove igrače. Vendar države članice zagotovijo, da so vzpostavljena nacionalna pravila, s katerimi se zagotovi, da modeli zrakoplovov in zrakoplovi igrače delujejo na način, ki kar najbolj zmanjšuje tveganje za varnost v civilnem letalstvu, osebe, lastnino ali druge zrakoplove.

▼B

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „točnost“ pomeni stopnjo skladnosti med ocenjeno ali izmerjeno vrednostjo in dejansko vrednostjo;

2. „sporazum ADS-C“ pomeni načrt poročanja, ki določa pogoje za sporočanje podatkov ADS-C (to so podatki, ki jih zahteva enota služb zračnega prometa, in pogostost poročil ADS-C, ki morajo biti dogovorjeni pred uporabo ADS-C ►C1 pri zagotavljanju služb ◄ zračnega prometa);

3. „zračni prostor s svetovalno službo“ pomeni zračni prostor opredeljenih dimenzij ali določeno pot, znotraj katerih je na voljo svetovalna služba zračnega prometa;

4. „ ►C1 zračna pot s svetovalno službo ◄ “ pomeni določeno pot, na kateri je na voljo svetovalna služba zračnega prometa;

5. „akrobatsko letenje“ pomeni manevre, ki jih zrakoplov izvaja namerno in vključujejo nenadno spremembo položaja zrakoplova, neobičajni položaj ali neobičajne spremembe hitrosti, ►C1 ki niso potrebni za običajno letenje ali usposabljanje za licence ali ratinge, ki niso ratingi za akrobatsko letenje; ◄

6. ►C1 „letališče“ pomeni opredeljeno območje (vključno z vsemi objekti, napravami in opremo) na kopnem ali vodi ali na nepremični, nepremični vodni ali plavajoči konstrukciji, ki se v celoti ali delno uporablja za prihode, odhode in premikanje zrakoplovov po površini; ◄

7. ►C1 „služba letališke kontrole zračnega prometa“ pomeni službo kontrole zračnega prometa za letališki promet; ◄

8. „letališki kontrolni stolp“ pomeni enoto, ki zagotavlja ►C1 službo kontrole zračnega prometa ◄ za letališki promet;

9. „letališki promet“ pomeni ves promet na ►C1 manevrskih površinah ◄ letališča in vse zrakoplove, ki letijo v bližini letališča. Zrakoplovi, ki so v bližini letališča, vključujejo med drugim tudi zrakoplove, ki vstopajo v letališki šolski krog ali ga zapuščajo;

10. „letališki šolski krog“ pomeni določeno pot, po kateri mora leteti zrakoplov v bližini letališča;

11. „ ►C1 cona letališkega prometa ◄ “ pomeni zračni prostor opredeljenih dimenzij, ki je določen okrog letališča za varovanje letališkega prometa;

12. „delo v zraku“ pomeni operacijo zrakoplova, v kateri se zrakoplov uporablja za specializirane storitve, na primer za kmetijstvo, gradbeništvo, fotografiranje, zemljemerstvo, opazovanje in patruljiranje, iskanje in reševanje, oglaševanje v zraku itd.;

13. „zbornik letalskih informacij (AIP)“ pomeni publikacijo, ki jo izdaja organ države ali se izda z dovoljenjem organa države ter vsebuje letalske informacije trajnega značaja, ki so pomembne za zračni promet;

14. „mobilna letalska služba“ pomeni mobilno službo med letalskimi postajami in postajami zrakoplova ali med postajami zrakoplova, v kateri lahko sodelujejo postaje reševalnih čolnov; v tej službi lahko na določenih ►C1 frekvencah nevarnosti prve in druge stopnje ◄ sodelujejo tudi postaje radijskih svetilnikov, ki označujejo mesto nevarnosti;

15. „letalska postaja“ pomeni zemeljsko postajo v mobilni letalski službi. V nekaterih primerih je lahko letalska postaja nameščena na primer na ladji ali ploščadi na morju;

16. ►M3 „letalo“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, ki ga poganja motor, pri čemer je njegov vzgon v letu predvsem posledica aerodinamičnih reakcij na površinah, ki ostanejo v danih pogojih letenja nepremične; ◄

17. „sistem za izogibanje trčenjem v zraku (ACAS)“ pomeni sistem na zrakoplovu, ki je zasnovan na signalih odzivnika sekundarnega nadzornega radarja (SSR) in deluje neodvisno od opreme na zemlji, ►C1 da pilota obvešča o potencialno konfliktnih zrakoplovih, ki so tudi opremljeni z radarskimi odzivniki SSR; ◄

18. ►M3 „zrakoplov“ pomeni katero koli napravo, ki lahko v zraku dobi podporo zaradi reakcij zraka, ki niso reakcije zraka z zemeljskim površjem; ◄

19. „ ►C1 koda zrakoplova ◄ “ pomeni enoznačno 24-bitno kombinacijo, ki je na voljo za dodelitev zrakoplovu za namene komunikacije zrak–zemlja, navigacije in nadzora;

20. „opazovanje iz zrakoplova“ pomeni oceno enega ali več meteoroloških elementov, ki se opravi iz zrakoplova med letom;

21. ►C1 „informacije AIRMET“ pomenijo informacije, ki jih objavi meteorološka služba bdenja v zvezi z nastankom ali predvidenim nastankom določenih vremenskih pojavov na poti, ki lahko vplivajo na varnost operacij zrakoplovov na nižjih višinah, in niso bile vključene že v napoved, izdano za lete na nižjih višinah v zadevnem območju z informacijami za letenje ali njegovem podobmočju; ◄

22. „komunikacija zrak–zemlja“ pomeni dvosmerno komunikacijo med zrakoplovom in postajami ali mesti na površju zemlje;

23. ►C1 „kontrolna radijska postaja zrak–zemlja“ pomeni letalsko telekomunikacijsko postajo, ki je primarno odgovorna za vodenje komunikacij v zvezi z upravljanjem in kontrolo zrakoplova v danem območju; ◄

24. „poročilo iz zrakoplova“ pomeni poročilo, ki se pripravi v zrakoplovu med letom v skladu z zahtevami za poročanje o položaju ter operativno in/ali meteorološko poročanje;

25. ►C1 „nadletanje“ pomeni gibanje helikopterja/VTOL nad površino letališča, običajno s talnim učinkom in hitrostjo glede na zemljo, ki je praviloma manjša od 37 km/h (20 vozlov); ◄

26. „zračni promet“ pomeni vse zrakoplove med letom ali ►C1 premikanjem po manevrski površini letališča; ◄

27. „svetovalna služba zračnega prometa“ pomeni službo, ki je na voljo v zračnem prostoru s svetovalno službo ►C1 za zagotavljanje razdvajanja, kolikor je mogoče, med zrakoplovi, ◄ ki letijo po načrtih letov IFR;

28. ►C1 „dovoljenje kontrole zračnega prometa“ pomeni dovoljenje zrakoplovu, da nadaljuje pod pogoji, ki jih opredeli enota kontrole zračnega prometa; ◄

29. „navodilo kontrole zračnega prometa“ pomeni navodila, ki jih izda kontrola zračnega prometa, s katerimi od pilota zahteva ►C1 izvedbo določenega dejanja; ◄

30. „ ►C1 služba kontrole zračnega prometa ◄ “ pomeni službo z namenom:

(a) preprečevanja trčenj:

1. med zrakoplovi ter

2. med zrakoplovi in ovirami na ►C1 manevrskih površinah ◄ ter

(b) pospeševanja in vzdrževanja urejenega pretoka zračnega prometa;

31. ►C1 „enota kontrole zračnega prometa“ je splošni izraz, ki ima več pomenov: center območne kontrole, enota priletne kontrole ali letališki kontrolni stolp; ◄

32. „služba zračnega prometa (ATS)“ je splošni izraz, ki ima več pomenov: ►C1 služba informacij za letenje, alarmna služba, svetovalna služba zračnega prometa, služba kontrole zračnega prometa (služba območne kontrole, služba priletne kontrole ali služba letališke kontrole zračnega prometa); ◄

33. „zračni prostori služb zračnega prometa“ pomenijo zračne prostore opredeljenih dimenzij, ki so abecedno poimenovani in v katerih se lahko opravljajo določene vrste letov ter za katere so določene službe zračnega prometa in pravila za operacije;

34. ►C1 „urad službe zrakoplovnih informacij“ pomeni enoto, ki je ustanovljena za sprejemanje poročil o storitvah zračnega prometa in načrtov letov, predloženih pred odhodom; ◄

35. „enota službe zračnega prometa“ je splošni izraz, ki ima več pomenov: ►C1 enota kontrole zračnega prometa, center informacij za letenje, enota letališke službe informacij za letenje ali urad službe zrakoplovnih informacij; ◄

36. ►C1 „zračna pot“ pomeni kontrolirano območje ali del kontroliranega območja, ki je določeno v obliki koridorja; ◄

37. „alarmna služba“ pomeni službo, katere namen je obvestiti ustrezne organizacije o zrakoplovih, ki potrebujejo pomoč pri iskanju ali reševanju, ter po potrebi pomagati tem organizacijam;

▼M2

38. „nadomestni aerodrom“ pomeni aerodrom, proti kateremu lahko nadaljuje zrakoplov, kadar postane nemogoče ali nepriporočljivo nadaljevati let proti aerodromu načrtovanega pristanka ali pristati na njem, ter na katerem so na voljo potrebne službe in zmogljivosti, na katerem se lahko izpolnijo zmogljivostne zahteve za zrakoplov in ki obratuje ob pričakovanem času uporabe. Nadomestni aerodromi vključujejo:

(a) nadomestni vzletni aerodrom : nadomestni aerodrom, na katerem bi lahko pristal zrakoplov, če bi to postalo potrebno kmalu po vzletu in ne bi bilo mogoče uporabiti vzletnega aerodroma;

(b) nadomestni aerodrom na poti : nadomestni aerodrom, na katerem bi lahko zrakoplov pristal, če bi bila potrebna preusmeritev, ko je zrakoplov na poti;

(c) nadomestni namembni aerodrom : nadomestni aerodrom, na katerem bi lahko zrakoplov pristal, kadar ne bi bilo mogoče ali ne bi bilo priporočljivo pristati na aerodromu načrtovanega pristanka;

▼B

39. „absolutna višina“ pomeni vertikalno razdaljo ravni, točke ali predmeta, ki se upošteva kot točka, ►C1 izmerjena od srednje morske gladine ◄ (MSL);

40. „služba priletne kontrole“ pomeni ►C1 službo kontrole zračnega prometa za kontrolirane lete v prihodu ali odhodu; ◄

41. ►C1 „enota priletne kontrole“ pomeni enoto, ki zagotavlja storitve kontrole zračnega prometa za kontrolirane lete, ki pristajajo na eno ali več letališč ali vzletajo z njih; ◄

42. ►C1 „letališka ploščad“ pomeni opredeljeno območje, namenjeno oskrbi zrakoplova za vkrcavanje ali izkrcavanje potnikov, natovarjanje ali iztovarjanje pošte ali tovora, preskrbo z gorivom, parkiranje ali vzdrževanje; ◄

43. ►C1 „center območne kontrole (ACC)“ pomeni enoto, ki zagotavlja storitve kontrole zračnega prometa za kontrolirane lete na kontroliranih območjih, ki so v njeni pristojnosti; ◄

44. ►C1 „služba območne kontrole“ pomeni službo kontrole zračnega prometa za kontrolirane lete na kontroliranih območjih; ◄

45. ►C1 „območna navigacija (RNAV)“ pomeni metodo navigacije, ki zrakoplovu omogoča letenje na kateri koli poti leta, ki je pokrita z zemeljskimi ali vesoljskimi navigacijskimi sredstvi, ali v mejah zmogljivosti lastne opreme na krovu zrakoplova ali kombinacije obeh; ◄

46. ►C1 „pot ATS“ pomeni določeno pot, namenjeno usmerjanju prometa, kot je potrebno za zagotavljanje služb zračnega prometa; ◄

47. ►C1 „samodejni odvisni nadzor – oddaja (ADS-B)“ pomeni način, s katerim lahko zrakoplovi, letališka vozila ali drugi predmeti samodejno oddajajo in/ali sprejemajo podatke, kot so identifikacija, položaj in po potrebi dodatni podatki, v načinu oddaje prek podatkovne zveze; ◄

48. ►C1 „samodejni odvisni nadzor – poročanje (ADS-C)“ pomeni način, s katerim se pogoji sporazuma ADS-C izmenjujejo med sistemom na zemlji in zrakoplovom prek podatkovne zveze, ki določa, pod kakšnimi pogoji bodo sprožena poročila ADS-C in katere podatke bodo poročila vsebovala; ◄

49. ►C1 „samodejna storitev letaliških informacij (ATIS)“ pomeni samodejno zagotavljanje aktualnih, rutinskih informacij zrakoplovom, ki pristajajo ali vzletajo, vseh 24 ur ali ob določenih urah:

(a) „samodejna storitev letaliških informacij prek podatkovne zveze (D-ATIS)“ pomeni zagotavljanje ATIS po podatkovni zvezi;

(b) „samodejna glasovna storitev letaliških informacij (glasovni ATIS)“ pomeni zagotavljanje ATIS z neprekinjenim in ponavljajočim se glasovnim oddajanjem; ◄

50. ►C1 „baza oblačnega pokrova“ pomeni relativno višino baze najnižjega sloja oblakov nad zemljo ali vodo, ki pokriva več kot polovico neba in je nižja kot 6 000 m (20 000 čevljev); ◄

51. ►M3 „točka preusmeritve“ pomeni točko, na kateri je predvideno, da zrakoplov, ki navigira na odseku poti letenja ATS, določenem glede na vsesmerne radijske oddajnike z zelo visoko frekvenco, prenese svojo osnovno navigacijsko referenco z naprave za zrakoplovom na naslednjo napravo pred zrakoplovom; ◄

52. „ ►C1 meja dovoljenja ◄ “ pomeni točko, do katere se zrakoplovu izda dovoljenje kontrole zračnega prometa;

53. ►M3 „oblak, pomemben za obratovanje zrakoplovov“ pomeni oblak z relativno višino baze oblaka pod 1 500 m (5 000 čevljev) ali pod največjo minimalno sektorsko absolutno višino, kar koli od tega je večje, ali kumulonimbusni oblak ali stolpičasti kumulus na kateri koli višini; ◄

54. „koda (SSR)“ pomeni številko, dodeljeno določenemu večpulznemu odzivnemu signalu, ki ga oddaja radarski odzivnik v načinu A ali načinu C;

55. „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica določi kot pristojnega za zagotavljanje skladnosti ►C1 z zahtevami te uredbe; ◄

56. ►C1 „kontrolirano območje“ pomeni kontrolirani zračni prostor, ki se razteza navzgor nad določeno mejo nad zemljo; ◄

57. ►C1 „kontrolirano letališče“ pomeni letališče, na katerem je zagotovljena služba kontrole zračnega prometa za letališki promet, ne glede na to, ali obstaja kontrolirana cona; ◄

58. ►C1 „kontrolirani zračni prostor“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij, v katerem je zagotovljena služba kontrole zračnega prometa v skladu s klasifikacijo zračnega prostora; ◄

59. „ ►C1 kontrolirani let ◄ “ pomeni vsak let, za katerega se izda dovoljenje kontrole zračnega prometa;

60. „komunikacije med kontrolorjem in pilotom ►C1 prek podatkovne zveze ◄ (CPDLC)“ pomenijo način komunikacije med kontrolorjem in pilotom z uporabo podatkovne zveze za komunikacije ATC;

61. ►C1 „kontrolirana cona“ pomeni kontrolirani zračni prostor, ki se razteza navzgor od površine zemlje do določene zgornje meje; ◄

62. ►C1 „vzpenjanje med potovalnim letom“ pomeni postopek letala med potovalnim letom, pri katerem se povečuje absolutna višina ob zmanjševanju mase letala; ◄

63. ►C1 „nivo potovalnega leta“ pomeni nivo letenja, ki se ohrani med večjim delom leta; ◄

64. „veljavni načrt leta (CPL)“ pomeni načrt leta, vključno z morebitnimi spremembami, ki se izvaja z naknadnimi dovoljenji;

65. ►M3 „nevarno območje“ pomeni zračni prostor opredeljenih dimenzij, v katerem lahko v določenem času potekajo dejavnosti, nevarne za letenje zrakoplovov; ◄

66. „komunikacije prek podatkovne zveze“ pomenijo obliko komunikacije, namenjeno izmenjavi sporočil prek podatkovne zveze;

67. „podatek“ pomeni katero koli količino ali sklop količin, ki se lahko uporabijo kot sklic ali podlaga za izračun drugih količin;

68. „podrejeno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, ki ga zrakoplovu izda ►C1 enota kontrole zračnega prometa, ki trenutno ne kontrolira zadevnega zrakoplova; ◄

69. „predvideni porabljeni čas“ pomeni ocenjeni čas, ki je potreben za napredovanje od ene pomembne točke do druge;

70. ►M3 „predvideni čas začetka gibanja zrakoplova“ pomeni predvideni čas, ko bo zrakoplov začel gibanje, povezano z odhodom; ◄

71. „predvideni čas prihoda“ pomeni za lete IFR predvideni čas prihoda zrakoplova ►C1 nad določeno točko, ◄ ki je opredeljena glede na navigacijska sredstva, s katere bo predvidoma začel postopek instrumentalnega prileta ali, če letališče ni povezano z navigacijskimi sredstvi, čas, v katerem bo zrakoplov prispel nad letališče. Za lete VFR je to predvideni čas prihoda letala nad letališče;

72. ►C1 „pričakovani čas prileta“ pomeni čas, v katerem bo prihajajoči zrakoplov po zamudi, po pričakovanju ATC, zapustil točko čakanja, da bi končal prilet za pristanek. Dejanski čas zapustitve točke čakanja je odvisen od dovoljenja za prilet; ◄

73. „predloženi načrt leta (FPL)“ pomeni načrt leta, ki ga je enoti ATS predložil pilot ali pooblaščeni zastopnik, brez naknadnih sprememb;

74. ►C1 „član letalske posadke“ pomeni člana posadke z licenco, zadolženega za opravljanje nalog, ki so bistvenega pomena za operacijo zrakoplova v letalskem delovnem času; ◄

75. ►C1 „center informacij za letenje“ pomeni enoto, ustanovljeno za zagotavljanje službe informacij za letenje in alarmne službe; ◄

76. ►C1 „območje z informacijami za letenje“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij, v katerem se zagotavljata služba informacij za letenje in alarmna služba; ◄

77. „ ►C1 služba informacij za letenje ◄ “ pomeni službo, namenjeno zagotavljanju nasvetov in informacij, koristnih za varno in učinkovito izvedbo letov;

78. ►C1 „nivo letenja (FL)“ pomeni površino s stalnim atmosferskim tlakom, ki se nanaša na določeno vrednost tlaka, in sicer 1 013,2 hektopascala (hPa), in je ločena od drugih takšnih površin s specifičnimi tlačnimi intervali; ◄

79. „načrt leta“ pomeni podrobne informacije, poslane enotam služb zračnega prometa v zvezi z nameravanim letom ali delom leta zrakoplova;

80. „vidljivost iz pilotske kabine“ pomeni vidljivost naprej iz pilotske kabine zrakoplova med letom;

81. ►C1 „napoved“ pomeni navedbo pričakovanih meteoroloških razmer za določen čas ali obdobje in za določeno območje ali del zračnega prostora; ◄

82. „vidljivost pri tleh“ pomeni vidljivost na letališču, kot jo sporočijo pooblaščeni opazovalec ali avtomatski sistemi;

83. „smer letenja“ pomeni smer, v katero je obrnjena vzdolžna os zrakoplova, običajno je izražena v stopinjah glede na sever (pravi, magnetni, na kompasu ali koordinatni mreži);

84. ►M3 „relativna višina“ pomeni navpično razdaljo do ravni, točke ali predmeta, ki se upošteva kot točka, izmerjena od določene osnove; ◄

85. „helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, ki dobi med letom vzgon v zraku predvsem zaradi reakcije zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor, na ►C1 na pretežno navpičnih oseh; ◄

86. „zračni prostor nad odprtim morjem“ pomeni zračni prostor zunaj kopnega in teritorialnih morij, kot je določen v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem pravu (Montego Bay, 1982);

87. „IFR“ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil instrumentalnega letenja;

88. „let IFR“ pomeni let, ki se izvaja v skladu s pravili instrumentalnega letenja;

89. „IMC“ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje instrumentalnih meteoroloških razmer;

▼M2

89a. „operacija instrumentalnega prileta“ pomeni prilet in pristanek z uporabo instrumentov za navigacijsko vodenje na podlagi postopka instrumentalnega prileta. Obstajata dve metodi za izvršitev operacije instrumentalnega prileta:

(a) dvodimenzionalna (2D) operacija instrumentalnega prileta z uporabo izključno stranskega navigacijskega vodenja in

(b) tridimenzionalna (3D) operacija instrumentalnega prileta z uporabo stranskega in vertikalnega navigacijskega vodenja;

▼B

90. ►M3 „postopek instrumentalnega prileta (IAP)“ pomeni vrsto vnaprej določenih manevrov z uporabo instrumentov za letenje, z določeno varno višino nad ovirami, od točke začetnega prileta ali po potrebi od začetka določene poti prihoda do točke, s katere je mogoče opraviti pristanek, in nato, če pristanek ni bil opravljen, do položaja, na katerem se uporabljajo merila čakanja ali rutna merila varne višine nad ovirami. Postopki za instrumentalni prilet so razvrščeni v: ◄

▼M2

(a) postopek nenatančnega prileta (NPA). Postopek instrumentalnega prileta, zasnovan za operacije 2D instrumentalnega prileta tipa A;

(b) postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV). Postopek instrumentalnega prileta z navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), zasnovan za operacije 3D instrumentalnega prileta tipa A;

(c) postopek za natančni prilet (PA) Postopek instrumentalnega prileta, ki temelji na navigacijskih sistemih (ILS, MLS, GLS in SBAS kategorije I), zasnovan za operacije 3D instrumentalnega prileta tipa A ali B;

91. „instrumentalne meteorološke razmere (IMC)“ pomenijo meteorološke razmere, izražene z vidljivostjo, oddaljenostjo od oblakov in ►C1 bazo oblačnega pokrova, ◄ ki so manjše od minimumov, določenih za vizualne meteorološke razmere;

92. „pristajalno območje“ pomeni del območja gibanja, ki je namenjen za pristajanje ali vzletanje zrakoplovov;

93. „nivo“ pomeni splošni izraz, ki se nanaša na vertikalni položaj zrakoplova med letom in ima več pomenov: ►C1 relativna višina, absolutna višina ali nivo letenja; ◄

94. „ ►C1 manevrska površina ◄ “ pomeni del letališča, ki se uporablja za vzlet, pristajanje in vožnjo zrakoplova po tleh, razen letaliških ploščadi;

95. „način (SSR)“ pomeni običajni identifikator za določene funkcije spraševalnih signalov, ki jih oddaja spraševalnik SSR. V Prilogi 10 ICAO so navedeni štirje načini: način A, C, S in intermodalni;

▼M2

95a. „model zrakoplova“ pomeni zrakoplov brez posadke, razen zrakoplovov igrač, z obratovalno maso, ki ne presega omejitev, ki jih predpiše pristojni organ, zmore zdržema leteti v ozračju in se uporablja izključno za razstavljanje ali rekreacijske dejavnosti;

95b. „gorato območje“ pomeni območje s spreminjajočim se profilom terena, pri čemer spremembe nadmorske višine terena presegajo 900 m (3 000 čevljev) na razdalji 18,5 km (10,0 nm);

▼B

96. „območje gibanja“ pomeni del letališča, ki se uporablja za vzlet, pristajanje in vožnjo zrakoplova po tleh ter obsega ►C1 manevrske površine ◄ in letališko(-e) ploščad(-i);

97. „noč“ pomeni ure med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka. Civilni mrak se konča zvečer, ko je središče sončnega diska 6 stopinj pod obzorjem, in začne zjutraj, ko je središče sončnega diska 6 stopinj pod obzorjem;

98. „ovira“ pomeni vse nepremične (začasne ali stalne) in premične predmete ali dele predmetov, ki:

(a) so postavljeni na območju, ki je namenjeno premikanju zrakoplova po površini, ali

▼C1

(b) se razprostirajo nad določeno površino, ki je namenjena varovanju zrakoplova med letom, ali

(c) stojijo zunaj teh določenih površin in so ocenjeni kot nevarni za zračno navigacijo;

▼B

99. ►C1 „kraj operacije“ pomeni kraj, ki ga izbere operator ali vodja zrakoplova za pristajanje, vzletanje in/ali dvigovanje; ◄

100. „vodja zrakoplova“ pomeni pilota, ►C1 ki ga operator ◄ ali, v splošnem letalstvu, lastnik imenuje za vodjo in je odgovoren za varno izvedbo leta;

101. „tlačna višina“ pomeni atmosferski tlak, izražen v obliki absolutne višine, ki ustreza navedenemu tlaku v standardni atmosferi, opredeljeni v delu 1 Priloge 8 k Čikaški konvenciji;

102. ►C1 „problematična uporaba substanc“ pomeni uporabo ene ali več psihoaktivnih substanc, ki jih uporablja osebje v letalstvu tako, da: ◄

(a) pomenijo neposredno nevarnost za uporabnika ali ogrožajo življenje, zdravje ali dobro počutje drugih in/ali

(b) povzročajo ali poslabšujejo poklicni, socialni, duševni ali telesni problem ali motnjo;

103. „prepovedano območje“ pomeni zračni prostor opredeljenih dimenzij nad kopnim ali teritorialnimi vodami države, v katerem je promet zrakoplovov prepovedan;

▼M1

104. ►C2 „psihoaktivne substance“ ◄ pomeni alkohol, opioide, kanabinoide, pomirjevala in hipnotike, kokain, druge psihotropne snovi, halucinogene in hlapna razredčila, izključena pa sta kofein in tobak;

▼B

105. „radar“ pomeni radijsko napravo za zaznavanje, ki zagotavlja informacije o oddaljenosti, azimutu in/ali višini predmetov;

106. „območje obvezne uporabe radijske zveze (RMZ)“ pomeni zračni prostor opredeljenih dimenzij, v katerem je obvezno imeti in uporabljati radijsko opremo;

107. ►C1 „radionavigacijska storitev“ pomeni storitev, ki zagotavlja informacije za vodenje ali podatke o položaju za učinkovito in varno upravljanje zrakoplovov s pomočjo enega ali več radionavigacijskih sredstev; ◄

108. „radiotelefonija“ pomeni obliko radijske komunikacije, ki je namenjena zlasti izmenjavi informacij v obliki govora;

109. ►M3 „ponavljalni načrt leta“ pomeni načrt leta za serijo posameznih letov, ki se pogosto ponavljajo in se opravljajo redno z istimi osnovnimi značilnostmi; načrt predloži operator, da ga enote služb zračnega prometa shranijo in večkrat uporabijo; ◄

110. „točka javljanja“ pomeni določeno geografsko lokacijo, glede na katero se lahko sporoča položaj zrakoplova;

111. ►M3 „omejeno območje“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij nad kopnim ali teritorialnimi vodami države, v katerem je letenje zrakoplovov omejeno v skladu z določenimi pogoji; ◄

112. „ ►C1 odsek poti letenja ◄ “ pomeni pot ali del poti, ki se običajno preleti brez vmesnega postanka;

113. „vzletno-pristajalna steza“ pomeni določeno pravokotno ►C1 območje na kopenskem letališču, ◄ pripravljeno za pristajanje in vzletanje zrakoplovov;

114. „mesto čakanja pred vzletno-pristajalno stezo“ pomeni označeno mesto za varovanje vzletno-pristajalne steze, ravnine ►C1 razmejitve od ovir ◄ ali kritičnega/občutljivega območja ILS/MLS, kjer se zrakoplovi, ki vozijo po tleh, in vozila ustavijo in čakajo, razen če jim letališki kontrolni stolp ne dovoli drugače;

115. ►C1 „vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni razdaljo, pri kateri pilot zrakoplova na sredinski črti vzletno-pristajalne steze lahko vidi talne oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto; ◄

116. „osebje, ki opravlja varnostno pomembne naloge“ pomeni osebe, ki lahko ogrozijo varnost letalstva, če neustrezno opravljajo svoje naloge in funkcije, in med drugim vključujejo člane posadke, osebje za vzdrževanje zrakoplovov in kontrolorje zračnega prometa;

117. ►M3 „jadralno letalo“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, ki dobi vzgon med letom z aerodinamično reakcijo zraka na nepremične dvižne površine in katerega prosti let ni odvisen od motorja, vključno z zmaji, jadralnimi padali in drugimi primerljivimi plovili; ◄

118. „sekundarni nadzorni radar (SSR)“ pomeni nadzorni radarski sistem, ki uporablja oddajnike/sprejemnike (spraševalnike) in radarske odzivnike;

119. ►C1 „informacije SIGMET“ pomenijo informacije, ki jih izda meteorološka služba bdenja v zvezi z nastankom ali pričakovanim nastankom določenih vremenskih pojavov na poti, ki lahko vplivajo na varnost operacij zrakoplovov; ◄

120. ►M3 „signalno območje“ pomeni območje na letališču, ki se uporablja za prikaz talnih signalov; ◄

121. „pomembna točka“ pomeni določeno geografsko lokacijo, ki se uporablja za ►C1 opredelitev poti ATS ◄ ali poti leta zrakoplova ter za druge navigacijske namene in namene ATS;

122. „posebni let VFR“ pomeni let VFR z dovoljenjem kontrole zračnega prometa za letenje v ►C1 kontrolirani coni ◄ v meteoroloških razmerah, ki so slabše od VMC;

123. „zablodeli zrakoplov“ pomeni zrakoplov, ki se je precej oddaljil od načrtovane smeri letenja ali sporoči, da se je izgubil;

124. „nadzorni radar“ pomeni radarsko napravo, ki se uporablja za določanje položaja zrakoplova glede na oddaljenost in azimut;

125. ►C1 „vožnja po tleh“ pomeni gibanje zrakoplova po površini letališča ali kraja operacije z lastno močjo, razen vzleta in pristanka; ◄

126. ►C1 „vozna steza“ pomeni določeno pot na kopenskem letališču, namenjeno gibanju zrakoplovov po tleh in povezovanju enega dela letališča z drugim, ki obsega:

(a) vozna steza do parkirnih mest za zrakoplove pomeni del letališke ploščadi, ki je določena za vozno stezo in namenjena le dostopu do parkirnih mest za zrakoplove;

(b) ►M3 vozna steza na letališki ploščadi pomeni del sistema voznih stez, ki je na letališki ploščadi in je namenjen zagotavljanju vozne poti po ploščadi; ◄

(c) ►M3 vozna steza za hitri izhod pomeni vozno stezo, ki je pod ostrim kotom povezana z vzletno-pristajalno stezo in načrtovana tako, da letalom, ki so pristala, omogoča zavijanje pri hitrostih, večjih od tistih, ki se dosegajo na drugih izhodnih voznih stezah, s čimer se skrajša čas zasedenosti vzletno-pristajalne steze; ◄ ◄

127. ►M3 „ozemlje“ pomeni kopenska območja in pripadajoče teritorialne vode, ki so pod suverenostjo, oblastjo, zaščito ali mandatom države; ◄

128. „prag“ pomeni začetek dela vzletno-pristajalne steze, ki se uporablja za pristajanje;

129. „skupni predviden porabljeni čas“ pomeni:

(a) ►M3 za lete IFR je to predvideni čas, potreben od vzleta do prihoda nad imenovano točko, ki je določena z navigacijskimi sredstvi in na kateri naj bi se predvidoma začel postopek za instrumentalni prilet ali, če ni navigacijskega sredstva, povezanega z namembnim letališčem, čas, potreben za prihod nad namembno letališče; ◄

(b) za lete VFR je to predvideni čas, potreben od vzleta do prihoda nad namembno letališče;

▼M2

129a. „zrakoplov igrača“ pomeni zrakoplov brez posadke, ki je, izključno ali ne, zasnovan ali namenjen temu, da se z njim igrajo otroci do 14. leta starosti;

▼B

130. „sled letenja“ pomeni projekcijo poti zrakoplova na površini zemlje, katere smer je na kateri koli točki poti običajno izražena v stopinjah glede na sever (pravi, magnetni ali na koordinatni mreži);

131. „nasvet za izogibanje prometu“ pomeni nasvet, ki ga zagotovi enota služb zračnega prometa, ►C1 s katerim opredeli ◄ manevre, ki pomagajo pilotu preprečiti trčenje;

132. „prometne informacije“ pomenijo informacije, ki jih izda enota služb zračnega prometa, da opozori pilota na drugi znan ali opažen zračni promet, ki je lahko blizu položaja ali načrtovane poti leta, in mu pomaga preprečiti trčenje;

133. „točka prenosa kontrole“ pomeni določeno točko na poti leta zrakoplova, na kateri se odgovornost zagotavljanja storitve kontrole zračnega prometa prenese z ene kontrolne enote ali kontrolnega mesta na drugo;

134. „absolutna višina prehoda“ pomeni absolutno višino, na kateri ali pod katero se vertikalni položaj zrakoplova nadzoruje s sklicevanjem na absolutne višine;

135. „nivo prehoda“ pomeni najnižji nivo letenja, ki je na voljo za uporabo nad absolutno višino prehoda;

136. „območje obvezne uporabe radarskega odzivnika (TMZ)“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij, v katerem je obvezno imeti in uporabljati radarske odzivnike za sporočanje tlačne višine;

137. „neznani zrakoplov“ pomeni zrakoplov, ki je bil opažen ali za katerega je bilo sporočeno, da leti v nekem območju, njegova identiteta pa ni bila ugotovljena;

138. „prosto leteči balon brez posadke“ pomeni zrakoplov, lažji od zraka, ki ga ne poganja motor, je brez posadke in je v prostem letu;

139. „VFR“ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil vizualnega letenja;

140. „let VFR“ pomeni let, ki se izvaja v skladu s pravili vizualnega letenja;

141. „vidljivost“ pomeni vidljivost za letalske namene, ki je večja od:

(a) ►M3 največje razdalje, na kateri se lahko vidi in prepozna črn predmet primernih dimenzij na svetlem ozadju, ki je postavljen blizu tal; ◄

▼C1

(b) največje razdalje, na kateri se lahko vidijo in prepoznajo luči svetilnosti okoli 1 000 kandel na neosvetljenem ozadju;

▼B

142. ►C1 „vizualne meteorološke razmere“ pomenijo meteorološke razmere, izražene z vidljivostjo, oddaljenostjo od oblakov in baze oblačnega pokrova, ki so enake določenim minimumom ali boljše od njih; ◄

143. „VMC“ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje vizualnih meteoroloških razmer.

Člen 3

Izpolnjevanje določb

Države članice zagotovijo skladnost s skupnimi pravili in določbami iz Priloge k tej uredbi brez poseganja v določbe o prožnosti iz člena 14 Uredbe (ES) št. 216/2008 in varovalne ukrepe iz člena 13 Uredbe (ES) št. 549/2004.

Člen 4

Izjeme za posebne operacije

▼M2

1. Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo zadevnih subjektov tem posameznim subjektom ali kategorijam subjektov odobrijo izjeme od katere koli zahteve iz te uredbe za naslednje dejavnosti v javnem interesu in usposabljanje, ki je potrebno za varno izvajanje teh dejavnosti:

▼B

(a) policijske in carinske misije;

(b) misije za nadzor in sledenje prometa;

(c) misije za nadzor okolja, ki jih izvajajo javni organi ali se izvajajo v imenu javnih organov;

(d) iskanje in reševanje;

(f) evakuacije;

(g) gašenje požara;

(h) izjeme, ki so potrebne za zagotavljanje varnosti letov za voditelje držav, ministre in ►C1 primerljive državne funkcionarje ◄ .

2. Pristojni organ, ki dovoli te izjeme, obvesti Evropsko agencijo za varnost v letalstvu o vrsti izjem najpozneje dva meseca po odobritvi izjeme.

3. Ta člen ne posega v člen 3 in se lahko uporablja v primerih, kadar dejavnosti iz odstavka 1 ni mogoče izvajati kot operativni zračni promet ali kadar za te dejavnosti drugače ne bi veljale določbe o prožnosti iz te uredbe.

▼M2

Ta člen prav tako ne posega v operativne minimume za helikopterje iz posebnih odobritev, ki jih izdajo pristojni organi v skladu s Prilogo V k Uredbi Komisije (EU) št. 965/2012 ( 1 ).

▼B

Člen 5

Razlike

1. Po začetku veljavnosti te uredbe in najpozneje do datuma njene uporabnosti države članice:

(a) uradno obvestijo ICAO o preklicu prejšnjih prijavljenih razlik glede na standarde in priporočeno prakso ICAO, ki jih obravnava ta uredba, razen tistih, ki se nanašajo na ►C1 bistvene interese varnostne ◄ in obrambne politike držav članic v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 549/2004;

(b) obvestijo ICAO o skupno dogovorjenih razlikah iz Dodatka k Prilogi k tej uredbi.

2. ►C1 V skladu s Prilogo 15 k Čikaški konvenciji vsaka država članica v svojem zborniku letalskih informacij objavi skupno dogovorjene razlike, ki jih je prijavila ICAO v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena, ter vse druge določbe, ki so potrebne za upoštevanje zahtev lokalne zračne obrambe in varovanja v skladu s točko (a) odstavka 1 tega člena. ◄

Člen 6

Spremljanje sprememb

1. Po začetku veljavnosti te uredbe Komisija ob podpori Eurocontrola in Evropske agencije za varnost v letalstvu določi stalni postopek:

(a) da zagotovi spremljanje in analizo vseh sprememb, sprejetih v okviru Čikaške konvencije, ki so pomembne z vidika področja uporabe te uredbe, in

(b) po potrebi pripravi predloge za spremembe Priloge k tej uredbi.

2. Določbe člena 5 te uredbe o preklicu in prijavi razlik ter njihovi objavi v zborniku letalskih informacij in člena 7 o spremembah Priloge se uporabljajo, kot je to ustrezno.

Člen 7

Spremembe Priloge

1. Priloga se spremeni v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004.

2. Spremembe iz odstavka 1 lahko med drugim vključujejo tudi spremembe, ki so potrebne za zagotovitev skladnosti zakonskih določb med prihodnjo razširitvijo te uredbe, da bo poleg Priloge 2 vsebovala ustrezne določbe tudi iz ostalih prilog in dokumentov ICAO ali spremembe, ki izhajajo iz posodobitev navedenih prilog in dokumentov ICAO ali sprememb katerih koli drugih ustreznih uredb Unije.

Člen 8

Prehodni in dodatni ukrepi

1. Države članice, ki so pred začetkom veljavnosti te uredbe sprejele dodatne določbe, ki dopolnjujejo standard ICAO, zagotovijo skladnost teh določb s to uredbo.

2. ►C1 Za namene tega člena takšne dodatne določbe, ki dopolnjujejo standard ICAO, ne pomenijo razlike v okviru Čikaške konvencije. Države članice takšne dodatne določbe in tudi vse zahteve, o katerih odloča pristojni organ v skladu s to uredbo, objavijo v svojih zbornikih letalskih informacij. Najpozneje dva meseca po začetku veljavnosti te uredbe ali kadar sprejmejo dodatno določbo, obvestijo tudi Komisijo in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu. ◄

Člen 9

Varnostne zahteve

Po začetku veljavnosti te uredbe in brez poseganja v člen 7 države članice zaradi ohranitve ali povečanja obstoječih ravni varnosti zagotovijo, da se v okviru postopka upravljanja varnosti, ki obravnava vse vidike izvajanja te uredbe, pred dejanskimi spremembami postopkov, ki so veljali prej, izvede varnostna ocena načrta izvajanja, vključno z opredelitvijo nevarnosti, oceno in zmanjšanjem tveganj. Takšno zmanjšanje tveganj lahko vključuje uporabo člena 3.

Člen 10

Spremembe uredb (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 1265/2007, (EU) št. 255/2010 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011

1. Uredba (ES) št. 730/2006 se spremeni:

(a) člen 2(3) in (4) se nadomesti z naslednjim:

„3. ‚IFR‘ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil instrumentalnega letenja;

4. ‚VFR‘ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil vizualnega letenja.“

2. Uredba (ES) št. 1033/2006 se spremeni:

(a) točka 8 člena 2(2) se nadomesti z naslednjim:

„8. ‚IFR‘ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil instrumentalnega letenja.“;

(b) člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

„1. Določbe, določene v Prilogi, veljajo za predložitev, sprejetje in razdelitev načrtov leta za vsak let, za katerega velja ta uredba, in vse spremembe ključnega elementa načrta leta v fazi pred letom v skladu s to uredbo.“;

(c) naslov in točka 1 Priloge se nadomestita z naslednjim:

„Določbe iz člena 3(1)

1. Oddelek 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 923/2012 ( *1 ).

3. Uredba (ES) št. 1794/2006 se spremeni:

(a) člen 2(c) in (d) se nadomesti z naslednjim:

„(c) ‚IFR‘ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil instrumentalnega letenja;

(d) ‚VFR‘ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil vizualnega letenja.“

4. Uredba (ES) št. 1265/2007 se spremeni:

(a) člen 2(5) se nadomesti z naslednjim:

„5. ‚leti, ►C1 izvedeni v skladu ◄ s pravili vizualnega letenja‘ (leti VFR) pomenijo vsak let, ki se izvaja v skladu s pravili vizualnega letenja;“.

5. Uredba (EU) št. 255/2010 se spremeni:

(a) člen 2(3) se nadomesti z naslednjim:

„3. ‚IFR‘ pomeni oznako, ki se uporablja za označevanje pravil instrumentalnega letenja;“.

6. Izvedbena uredba (EU) št. 1035/2011 se spremeni:

(a) sklic na „Prilogo 2 o pravilih letenja (10. izdaja iz julija 2005)“ v točki 4(a) Priloge II se nadomesti s sklicem na „Izvedbeno uredbo (EU) št. 923/2012“;

(b) sklic na „Prilogo 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja iz julija 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 47-B)“ v točki 4(c) Priloge II se spremeni tako, da se na koncu navedenega stavka doda „in po potrebi Izvedbeno uredbo (EU) št. 923/2012“;

(c) sklic na „Prilogo 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja iz julija 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 47-B)“ v točki 2(b) Priloge III se spremeni tako, da se na koncu navedenega stavka doda „in po potrebi Izvedbeno uredbo (EU) št. 923/2012“.

Člen 11

Začetek veljavnosti

1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 4. decembra 2012.

2. Države članice se lahko z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 odločijo, da določb te uredbe ne bodo uporabljale do 4. decembra 2014.

Kadar država članica uporabi to možnost, v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 obvesti Komisijo in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu ter navede razloge za navedeno odstopanje, trajanje odstopanja ter predviden in ustrezen časovni načrt za izvajanje te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

PRAVILA LETENJA

ODDELEK 1

Letenje nad odprtim morjem

SERA.1001 Splošno

(a) Za let nad odprtim morjem se brez izjem uporabljajo pravila iz Priloge 2 k Čikaški konvenciji. Zaradi stalnosti in nemotenega delovanja služb zračnega prometa, zlasti znotraj funkcionalnih blokov zračnega prostora, se lahko v zračnem prostoru nad odprtimi morji uporabljajo določbe Priloge 11 k Čikaški konvenciji na način, ki je skladen z načinom uporabe navedenih določb nad ozemljem držav članic. To ne vpliva na delovanje državnih zrakoplovov v skladu s členom 3 Čikaške konvencije. To tudi ne posega v odgovornosti držav članic, da v ►C1 območjih z informacijami za letenje, ◄ v katerih so v skladu z regionalnimi sporazumi o zračnem prometu ICAO odgovorne za zagotavljanje služb zračnega prometa, zagotovijo, da se operacije zrakoplovov izvajajo na varen, hiter in učinkovit način.

(b) Za tiste dele odprtih morij, za katere je država članica v skladu z regionalnim sporazumom o zračnem prometu ICAO sprejela odgovornost za zagotavljanje storitev zračnega prometa, država članica imenuje izvajalca ATS za izvajanje navedenih storitev.

ODDELEK 2

Veljavnost in skladnost

▼M2

SERA.2001 Predmet urejanja

Ta priloga brez poseganja v točko SERA.1001 zgoraj, v skladu s členom 1, obravnava zlasti uporabnike zračnega prostora in zrakoplove, ki:

a) letijo v Unijo, znotraj Unije ali iz Unije;

b) imajo nacionalnost in registrske oznake države članice Unije ter izvajajo lete v katerem koli zračnem prostoru na način, da ne kršijo pravil, ki jih je objavila država, pristojna za ozemlje preleta.

Ta priloga obravnava tudi delovanje pristojnih organov držav članic, izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa (ANSP), upravljavcev aerodromov in ustreznega osebja na zemlji, ki je vključeno v operacije zrakoplovov.

▼B

SERA.2005 Skladnost s pravili letenja

Delovanje zrakoplova med letom, na letališkem območju gibanja ali ►C1 kraju operacije ◄ je skladno s splošnimi pravili, veljavnimi lokalnimi določbami, med letom pa tudi dodatno s:

(a) pravili vizualnega letenja ali

(b) pravili instrumentalnega letenja.

SERA.2010 Odgovornosti

(a) Odgovornost vodje zrakoplova

▼M3

Vodja zrakoplova je ne glede na to, ali upravlja komande ali ne, odgovoren za delovanje zrakoplova v skladu s to uredbo, vendar lahko od teh pravil odstopa v razmerah, v katerih je takšno odstopanje iz varnostnih razlogov nujno potrebno.

▼B

(b) ►C1 Aktivnosti pred letom

Pred začetkom leta se vodja zrakoplova seznani z vsemi razpoložljivimi informacijami, ki so primerne za predvideno operacijo. Aktivnosti pred letom za lete, ki niso v bližini letališča, in za vse lete IFR vključujejo skrbno preučitev razpoložljivih aktualnih vremenskih poročil in napovedi, pri čemer upošteva potrebe po gorivu in alternativne ukrepe, če leta ni mogoče dokončati, kot je bil načrtovan. ◄

SERA.2015 ►C1 Pristojnost vodje zrakoplova

Vodja zrakoplova ima v času izpolnjevanja svojih dolžnosti najvišjo pristojnost za upravljanje zrakoplova. ◄

SERA.2020 ►C1 Problematična uporaba psihoaktivnih substanc

Nobena oseba, katere funkcija je nujna za varnost letenja (osebje, ki opravlja varnostno pomembne naloge), ne opravlja te funkcije, kadar je pod vplivom katere koli psihoaktivne substance, zaradi katere je njena sposobnost za delo zmanjšana. Nobena takšna oseba ni vpletena v nikakršno problematično uporabo substanc. ◄

ODDELEK 3

Splošna pravila in izogibanje trčenjem

POGLAVJE 1

Varstvo oseb in lastnine

SERA.3101 Malomarno ali brezbrižno upravljanje zrakoplova

Zrakoplov se ne upravlja na malomaren ali brezbrižen način, ki bi ogrožal življenje ali lastnino drugih.

SERA.3105 ►C1 Minimalne relativne višine ◄

▼M3

Razen ko je to potrebno za vzletanje ali pristajanje ali izjemoma z dovoljenjem pristojnega organa, zrakoplovi ne letijo nad gosto naseljenimi območji velemest, mest ali naselij ali nad množico ljudi na prostem, razen na takšni relativni višini, ki bo v primeru nastale nevarnosti omogočila pristanek zrakoplova brez bistvenega ogrožanja oseb ali lastnine na tleh. Minimalne relativne višine za lete VFR so določene v SERA.5005(f), minimalni nivoji za lete IFR pa so določene v SERA.5015(b).

▼B

SERA.3110 ►C1 Nivoji potovalnega leta

Nivoji potovalnega leta, na katerih je treba izvajati let ali del leta, so opredeljeni kot: ◄

(a) nivoji letenja za lete na najnižjem uporabnem nivoju letenja ali nad njim ali, kadar je to primerno, nad absolutno višino prehoda;

(b) absolutne višine za lete pod najnižjim uporabnim nivojem letenja ali, kadar je to primerno, na absolutni višini prehoda ali pod njo.

SERA.3115 Metanje ali pršenje

Metanje ali pršenje iz zrakoplova med letom se izvaja le v skladu z:

(a) zakonodajo Unije ali, če je to ustrezno, nacionalno zakonodajo za operacije zrakoplovov, ki jih urejajo države članice, ter

(b) navedbami katerih koli ustreznih informacij, nasvetov in/ali dovoljenja ustrezne enote ►C1 služb zračnega prometa. ◄

SERA.3120 Vleka

Zrakoplov lahko vleče drugi zrakoplov ali drugi predmet le v skladu z:

(a) zakonodajo Unije ali, če je to ustrezno, nacionalno zakonodajo za operacije zrakoplovov, ki jih urejajo države članice, ter

(b) navedbami katerih koli ustreznih informacij, nasvetov in/ali dovoljenja ustrezne enote ►C1 služb zračnega prometa. ◄

SERA.3125 Spusti s padalom

Spusti s padalom, razen zasilnih spustov, se lahko izvajajo le v skladu z:

(a) zakonodajo Unije ali, če je to ustrezno, nacionalno zakonodajo za operacije zrakoplovov, ki jih urejajo države članice, ter

(b) navedbami katerih koli ustreznih informacij, nasvetov in/ali dovoljenja ustrezne enote ►C1 služb zračnega prometa. ◄

SERA.3130 Akrobatski let

Akrobatski leti se izvajajo le v skladu z:

(a) zakonodajo Unije ali, če je to ustrezno, nacionalno zakonodajo za operacije zrakoplovov, ki jih urejajo države članice, ter

(b) navedbami katerih koli ustreznih informacij, nasvetov in/ali dovoljenja ustrezne enote ►C1 služb zračnega prometa. ◄

SERA.3135 Formacijski leti

▼C1

Formacijski let zrakoplovov ni dovoljen, razen če se o tem predhodno dogovorijo vodje zrakoplovov, ki sodelujejo pri letu, in je, kadar gre za formacijski let v kontroliranem zračnem prostoru, v skladu s pogoji, ki jih predpiše pristojni organ. Ti pogoji vključujejo:

(a) eden od vodij zrakoplovov je imenovan za vodjo leta;

(b) z vidika navigacije in sporočanja položaja formacija deluje kot posamezni zrakoplov;

(c) za razdvajanje med zrakoplovi v letu so odgovorni vodja leta in vodje drugih zrakoplovov v letu, vključevati pa mora obdobja prehoda, ko zrakoplovi manevrirajo, da bi dosegli lastno razdvajanje v formaciji, ter med združevanjem in razdruževanjem, in

(d) za državne zrakoplove je določena največja bočna, vzdolžna in vertikalna razdalja med vsakim zrakoplovom in vodjo leta v skladu s Čikaško konvencijo. Pri drugih zrakoplovih vsak zrakoplov ohranja razdaljo od vodje leta, ki ni večja od 1 km (0,5 nm) bočno in vzdolžno ter 30 m (100 čevljev) vertikalno.

▼B

SERA.3140 Prosto leteči baloni brez posadke

Prosto leteči balon brez posadke se upravlja tako, da čim manj ogroža osebe, lastnino ali druge zrakoplove, ter v skladu s pogoji, ki so določeni v Dodatku 2.

SERA.3145 Prepovedana območja in omejena območja

▼C1

Zrakoplov ne leti v prepovedanem ali omejenem območju, katerega podrobnosti so bile pravilno objavljene, razen v skladu s pogoji omejitev ali z dovoljenjem države članice, nad ozemljem katere so območja določena.

▼B

POGLAVJE 2

Preprečevanje trčenj

SERA.3201 Splošno

▼C1

Nobena določba v tej uredbi vodje zrakoplova ne razreši odgovornosti za sprejetje ukrepov, ki bodo najbolje preprečili trke, vključno z manevri za preprečevanje trkov, ki temeljijo na navodilih za izogibanje trčenj v zraku, zagotovljenih z opremo ACAS.

▼B

SERA.3205 Neposredna bližina

▼C1

Zrakoplov ne leti v takšni neposredni bližini drugega zrakoplova, ki bi lahko povzročila nevarnost trka.

▼B

SERA.3210 Prednost

(a) Zrakoplov, ki ima prednost, ohranja svojo smer leta in hitrost.

(b) Zrakoplov, ki opazi, da je manevrska sposobnost drugega zrakoplova zmanjšana, da temu zrakoplovu prednost.

(c) Zrakoplov, ki ga pravila, navedena v nadaljevanju, zavezujejo, da se mora umakniti drugemu zrakoplovu, se izogne prečkanju nad, pod ali pred drugim zrakoplovom, razen če prečka na varni razdalji in upošteva učinek vrtinčne sledi zrakoplova.

1. Čelno približevanje. Kadar se dva zrakoplova približujeta čelno ali približno čelno in obstaja nevarnost trka, vsak zrakoplov spremeni svojo smer leta v desno.

2. ►M3 Približevanje. Kadar se dva zrakoplova približujeta na približno enakem nivoju, ima prednost zrakoplov na desni strani, razen v naslednjih primerih: ◄

(i) zrakoplovi z motorjem, težji od zraka, dajo prednost zračnim ladjam, jadralnim letalom in balonom;

(ii) zračne ladje dajo prednost jadralnim letalom in balonom;

(iii) jadralna letala dajo prednost balonom;

(iv) zrakoplovi z motorjem dajo prednost zrakoplovom, pri katerih se opazi, da vlečejo druge zrakoplove ali predmete.

3. Prehitevanje. Prehitevajoči zrakoplov je zrakoplov, ki se približuje drugemu zrakoplovu od zadaj po črti, ki je glede na simetrično raven prehitevanega zrakoplova pod kotom, manjšim od 70 stopinj, kar pomeni, da je glede na drugi zrakoplov v takšnem položaju, da ponoči ne bi mogel videti navigacijskih luči tega zrakoplova niti na levem niti na desnem boku. Prehitevani zrakoplov ima prednost in prehitevajoči zrakoplov se, ne glede na to, ali se vzpenja, spušča ali je v vodoravnem letu, umakne drugemu zrakoplovu tako, da spremeni smer leta v desno, pri čemer to upošteva tudi pri vsaki naknadni spremembi relativnih položajev obeh zrakoplovov, dokler ni končal prehitevanja in je v prostem območju.

(i) Prehitevanje jadralnih letal. Jadralno letalo, ki prehiteva drugo jadralno letalo, lahko spremeni svojo smer v desno ali levo.

4. Pristajanje. Zrakoplov, ki je v letu ali izvaja operacije na zemlji ali vodi, da prednost zrakoplovu, ki pristaja ali je v zaključnih fazah prileta za pristanek.

(i) ►M3 Če se dva ali več zrakoplovov, težjih od zraka, približuje letališču ali kraju operacije, da bi pristali, zrakoplov, ki je na višjem nivoju, da prednost zrakoplovu, ki je na nižjem nivoju, vendar ta tega pravila ne izkoristi za to, da bi se vrinil pred drug zrakoplov, ki je v zaključnih fazah prileta za pristanek, ali ga prehitel. Kljub temu zrakoplovi z motorjem, težji od zraka, dajo prednost jadralnim letalom. ◄

(ii) Zasilni pristanek. Zrakoplov, ki opazi, da mora drugi zrakoplov zasilno pristati, da prednost temu zrakoplovu.

5. ►C1 Vzletanje. Zrakoplov, ki vozi po manevrskih površinah letališča, da prednost zrakoplovu, ki vzleta ali se pripravlja na vzlet. ◄

(d) ►C1 Premikanje zrakoplova, ◄ oseb in vozil po zemeljski površini

1. V primeru nevarnosti trčenja dveh zrakoplovov, ki vozita po tleh na območju gibanja na letališču ali ►C1 podobnem delu kraja operacije, ◄ velja naslednje:

(i) kadar se dva zrakoplova približujeta čelno ali približno čelno, se oba ustavita ali, če je to mogoče, spremenita smer vožnje v desno, da se tako ohrani varnostna razdalja;

(ii) ►M3 kadar se poti dveh zrakoplovov približujeta, ima prednost tisti zrakoplov, ki je na desni strani; ◄

(iii) zrakoplov, ki ga prehiteva drugi zrakoplov, ima prednost, prehitevajoči zrakoplov pa ohrani ►C1 varnostno razdaljo do drugega zrakoplova. ◄

2. ►C1 Na kontroliranem letališču zrakoplov, ki vozi po manevrskih površinah, ustavi in počaka na vseh mestih čakanja pred vzletno-pristajalno stezo, razen če je letališki kontrolni stolp izdal izrecno dovoljenje za vstop na vzletno-pristajalno stezo ali prečkanje steze. ◄

3. Zrakoplov, ki vozi po ►C1 manevrskih površinah ◄ , ustavi in počaka pri vseh osvetljenih prečkah za ustavljanje, vožnjo lahko nadaljuje v skladu s točko 2, ko luči ugasnejo.

4. Gibanje oseb in vozil na letališčih

(i) Gibanje oseb ali vozil, vključno z vlečenimi zrakoplovi, na ►C1 manevrskih površinah ◄ letališča po potrebi nadzoruje letališki kontrolni stolp, da se prepreči nevarnost zanje ali za zrakoplove, ki pristajajo, vozijo po tleh ali vzletajo.

(ii) V razmerah, ko se uporabljajo postopki pri zmanjšani vidljivosti:

(A) ►C1 se osebe in vozila, ki delujejo na manevrskih površinah letališča, omejijo na najnujnejše, posebna pozornost pa se nameni zahtevam za zavarovanje površine (površin), pomembne(-ih) za sistem ILS/MLS, kadar se izvajajo natančne instrumentalne operacije kategorij II ali III; ◄

(B) izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa (ANSP) v skladu z določbami iz točke (iii) določi minimalno razdvajanje med vozili in zrakoplovi, ki vozijo po tleh, kar potrdi pristojni organ ob upoštevanju razpoložljivih sredstev;

(C) če se na isti vzletno-pristajalni stezi nenehno izvajajo mešane natančne instrumentalne operacije ILS in MLS kategorij II ali III, se zavarujejo bolj restriktivna območja, ključna in občutljiva za sistem ILS ali MLS.

(iii) Intervencijskim vozilom za pomoč zrakoplovom v nevarnosti se zagotovi prednost pred vsem drugim prometom na površini.

(iv) V skladu z določbami iz točke (iii) vozila na ►C1 manevrskih površinah ◄ upoštevajo naslednja pravila:

(A) vozila in vozila, ki vlečejo zrakoplov, dajo prednost zrakoplovom, ki pristajajo, vzletajo, vozijo po tleh ali so vlečena;

(B) vozila dajo prednost drugim vozilom, ki vlečejo zrakoplov;

(C) vozila dajo prednost drugim vozilom v skladu z navodili enote služb zračnega prometa;

(D) brez poseganja v določbe iz točk (A), (B) in (C) vozila in vozila, ki vlečejo zrakoplov, upoštevajo navodila, ki jih izda letališki kontrolni stolp.

SERA.3215 Luči, ki morajo biti prižgane na zrakoplovih

(a) Razen pod pogoji, navedenimi v točki (e), so ponoči na vseh zrakoplovih med letom prižgane:

1. opozorilne bliskavice, s katerimi zrakoplov pritegne pozornost, in

▼M2

2. razen za balone, navigacijske luči, ki opazovalcu kažejo relativno pot zrakoplova. Druge luči niso prižgane, če jih je mogoče zamenjati s temi lučmi.

▼M2 —————

▼B

(b) Razen pod pogoji, navedenimi v točki (e), so ponoči:

1. na vseh zrakoplovih, ki se gibljejo na območju gibanja na letališču, prižgane navigacijske luči, ki kažejo relativno pot zrakoplova opazovalcu, druge luči pa niso prižgane, če jih je mogoče zamenjati s temi lučmi;

2. ►M3 razen če so zrakoplovi mirujoči in kako drugače primerno osvetljeni, imajo na območju gibanja na letališču po možnosti prižgane luči, ki so namenjene označitvi skrajnih koncev zrakoplova; ◄

3. na vseh zrakoplovih, ki vozijo po tleh ali so vlečeni na območju gibanja na letališču, so prižgane luči, s katerimi zrakoplov pritegne pozornost, in

4. na vseh zrakoplovih na območju gibanja na letališču, katerih motorji so v teku, so prižgane luči, ki kažejo na to dejstvo.

(c) Razen pod pogoji, navedenimi v točki (e), so na vseh zrakoplovih med letom, ki so opremljeni z opozorilnimi bliskavicami zaradi izpolnjevanja zahteve (a)(1), takšne luči prižgane tudi podnevi.

(d) Razen pod pogoji, navedenimi v točki (e), so na vseh zrakoplovih:

1. ki vozijo po tleh ali so vlečeni na območju gibanja na letališču in opremljeni z opozorilnimi bliskavicami zaradi izpolnjevanja zahteve (b)(3) ali

2. ki so na območju gibanja na letališču in opremljeni z lučmi zaradi izpolnjevanja zahteve (b)(4),

takšne luči prižgane tudi podnevi.

(e) Pilotu je dovoljeno, da ugasne katere koli utripajoče luči ali zmanjša svetilnost katerih koli utripajočih luči, ki ustrezajo zahtevam iz točk (a), (b), (c) in (d), če ali bi lahko:

1. škodljivo vplivale na zadovoljivo izpolnjevanje dolžnosti ali

2. izpostavile zunanjega opazovalca škodljivemu slepljenju.

SERA.3220 Simulirani instrumentalni leti

Zrakoplov ne leti v pogojih simuliranega instrumentalnega leta, razen če:

(a) so v zrakoplovu nameščene dvojne komande, ki delujejo brez napak, in

(b) ►C1 nadzorni sedež ◄ zaseda dodatni usposobljeni pilot (v tem pravilu se imenuje varnostni pilot), da bi kot varnostni pilot pomagal osebi, ki leti v pogojih simuliranega instrumentalnega leta. Varnostnemu pilotu mora biti zagotovljena primerna vidljivost naprej in na vsako stran zrakoplova ali pa mora pristojni opazovalec, ki komunicira z varnostnim pilotom, zavzeti takšen položaj v zrakoplovu, s katerega njegovo vidno polje ustrezno dopolnjuje vidno polje varnostnega pilota.

SERA.3225 Operacija na letališču ali v bližini letališča

Zrakoplov, s katerim se upravlja na letališču ali v bližini letališča:

(a) opazuje ostali letališki promet, da se izogne trčenju;

(b) ►C1 se prilagodi ali izogne vzorcu prometa, ki ga oblikujejo operacije drugih zrakoplovov; ◄

(c) ►C1 razen balonov, naredi vse zavoje v levo, kadar se pripravlja na pristanek in po vzletu, razen če je navedeno drugače ali dobi drugačna navodila od ATC; ◄

(d) ►M3 razen balonov, pristaja in vzleta v veter, razen če varnost, konfiguracija vzletno-pristajalne steze ali upoštevanje zračnega prometa določajo, da je primernejša druga smer. ◄

SERA.3230 Operacije na vodi

(a) Kadar se dva zrakoplova ali en zrakoplov in eno plovilo približujeta drug drugemu in obstaja nevarnost trčenja, zrakoplov nadaljuje pot tako, da je posebno pozoren na obstoječe okoliščine in pogoje, vključno z omejitvami zadevnega zrakoplova ali plovila.

1. Približevanje. Zrakoplov, ki ima na svoji desni drugi zrakoplov ali plovilo, mu da prednost, ►C1 da ohrani varnostno razdaljo. ◄

2. Čelno približevanje. Zrakoplov, ki se drugemu zrakoplovu ali plovilu približuje čelno ali približno čelno, spremeni svojo smer leta v desno, da ohrani varnostno razdaljo.

3. Prehitevanje. Zrakoplov ali plovilo, ki ga prehiteva drugi zrakoplov, ima prednost in prehitevajoči zrakoplov spremeni svojo smer leta, da ohrani varnostno razdaljo.

4. Pristajanje in vzletanje. Zrakoplov, ki pristaja na vodi ali vzleta z vode, kolikor je to mogoče, ohrani varnostno razdaljo do vseh plovil in ne ovira njihove navigacije.

(b) Luči, ki so prižgane na zrakoplovih na vodi. Ponoči ali v drugem obdobju, ki ga predpiše pristojni organ, so na vseh zrakoplovih na vodi prižgane luči, kot zahteva Konvencija o mednarodnih predpisih za preprečevanje trčenj na morju iz leta 1972, razen če to ni izvedljivo; v tem primeru imajo prižgane luči, ki so po lastnostih in položaju čim bolj podobne tistim, ki se zahtevajo v Mednarodnih predpisih.

POGLAVJE 3

Signali

SERA.3301 Splošno

(a) Pri opazovanju ali sprejemanju katerega koli izmed signalov iz Dodatka 1 zrakoplov ukrepa tako, kot se zahteva v razlagi signala iz navedenega dodatka.

(b) ►C1 Kadar se signali iz Dodatka 1 uporabljajo, ◄ imajo pomen, ki je naveden v Dodatku. Uporabljajo se le za navedeni namen, drugi signali, s katerimi bi te signale lahko zamenjali, se ne uporabljajo.

(c) Signalist/parkirni signalist je odgovoren za zagotavljanje standardnega parkirnega signaliziranja zrakoplovom na jasen in natančen način ter z uporabo signalov, ki so prikazani v Dodatku 1.

(d) Naloge signalista/parkirnega signalista lahko opravlja le oseba, ki je usposobljena, kvalificirana in potrjena v skladu z zahtevami zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.

(e) Signalist/parkirni signalist nosi razpoznavno fluorescenčno oblačilo, po katerem lahko letalska posadka ugotovi, da je oseba odgovorna za postopek parkiranja.

(f) ►M3 Vse sodelujoče letališko zemeljsko osebje za vsako signaliziranje, ki ga izvajajo podnevi, uporablja dnevne fluorescenčne palice, loparje za namizni tenis ali rokavice. Ponoči ali pri zmanjšani vidljivosti se uporabljajo razsvetljene palice. ◄

POGLAVJE 4

Čas

SERA.3401 Splošno

(a) Uporablja se univerzalni koordinirani čas (UTC), ki je izražen v urah in minutah in po potrebi v sekundah 24-urnega dne z začetkom ob polnoči.

(b) ►C1 Pred izvajanjem kontroliranega ◄ leta in po potrebi kadar koli med letom je treba preveriti čas.

(c) Kadar se pri uporabi komunikacij s podatkovno zvezo uporablja čas, je natančen na 1 sekundo glede na UTC.

(d) Čas, ki ga sporočijo službe zračnega prometa 1. Preden začne zrakoplov vožnjo po tleh za vzlet, letališki kontrolni stolpi sporočijo pilotu točen čas, razen če je bilo dogovorjeno, da pilot pridobi točni čas iz drugih virov. Enote služb zračnega prometa zrakoplovom sporočijo točen čas tudi na zahtevo. Preverjanja točnega časa se zagotovijo vsaj na najbližjo minuto.

ODDELEK 4

Načrti letov

SERA.4001 Predložitev načrta leta

(a) Informacije v zvezi z načrtovanim letom ali delom leta, ki jih je treba zagotoviti enotam služb zračnega prometa, je treba predložiti v obliki načrta leta. Izraz „načrt leta“ ima več pomenov: popolne informacije o vseh točkah, zajetih v opisu načrta leta, ki obsega celotno pot letenja, ali omejene informacije, ki se med drugim zahtevajo, če je namen pridobiti dovoljenje za manjši del leta, na primer za prečkanje zračne poti, ►C1 za vzlet s kontroliranega letališča ali za pristanek na kontroliranem letališču. ◄

(b) Načrt leta je treba predložiti pred začetkom:

1. vsakega leta ali dela leta, za katerega se zagotovi ►C1 služba kontrole zračnega prometa; ◄

2. vsakega leta IFR v zračnem prostoru s svetovalno službo;

3. ►M3 vsakega leta znotraj območij ali v območja ali vzdolž poti, ki jih je označil pristojni organ, da bi olajšal zagotavljanje služb informacij za letenje, alarmnih služb in služb iskanja in reševanja; ◄

4. vsakega leta znotraj območij ali v območja ali vzdolž poti, ki jih je označil pristojni organ, da bi olajšal usklajevanje z ustreznimi vojaškimi enotami ali enotami služb zračnega prometa v sosednjih državah in se s tem izognil morebitni potrebi po prestrezanju zrakoplova zaradi identifikacije;

5. vsakega leta čez mednarodne meje, če zadevna država ni določila drugače;

6. ►M3 vsakega načrtovanega nočnega leta, če zapusti bližino letališča. ◄

(c) ►C1 Načrt leta je treba pred odhodom predložiti uradu službe zrakoplovnih informacij ali med letom prenesti ustrezni enoti služb zračnega prometa ali nadzorni radijski postaji zrak–zemlja, razen če so bili sklenjeni dogovori za predložitev ponavljalnih načrtov leta. ◄

(d) ►C1 ►M2 Načrt leta za vsak let, ki je načrtovan prek mednarodnih meja ali za katerega je treba zagotoviti službo kontrole zračnega prometa ali svetovalno službo zračnega prometa, se predloži vsaj šestdeset minut pred odhodom ali, če je načrt predložen med letom, v času, ki zagotavlja, da bo ustrezna enota ATS prejela načrt vsaj deset minut, preden naj bi jo zrakoplov predvidoma dosegel, razen če je pristojni organ za domače lete VFR določil krajše obdobje: ◄

1. načrtovano točko vstopa v kontrolirano območje ali območje s svetovalno službo;

2. točko prečkanja zračne poti ali zračne poti s svetovalno službo. ◄

SERA.4005 Vsebina načrta leta

(a) Načrt leta mora vsebovati informacije v zvezi s točkami, navedenimi v nadaljevanju, ki so ustrezne po mnenju pristojnega organa:

1. identifikacija zrakoplova;

2. pravila letenja in vrsta leta;

3. število in tip(-i) zrakoplova ter kategorija vrtinčne sledi;

4. oprema;

5. ►C1 odhodno letališče ali kraj operacije; ◄

6. predvideni čas začetka gibanja zrakoplova;

7. potovalna(-e) hitrost(-i);

9. pot letenja;

▼C1

10. namembno letališče ali kraj operacije in skupni predvideni porabljeni čas;

11. nadomestno(-a) letališče(-a) ali kraj(-i) operacij(-e);

▼B

12. avtonomija (najdaljši čas letenja, merjen s količino goriva);

13. skupno število oseb na krovu;

14. reševalna oprema in oprema za preživetje;

15. druge informacije.

(b) ►C1 Pri načrtih letov, predloženih med letom, je navedeno odhodno letališče ali kraj operacije tisto, s katerega je mogoče po potrebi dobiti dodatne informacije v zvezi z letom. Namesto predvidenega časa začetka gibanja zrakoplova je treba zagotoviti podatek o času nad prvo točko na poti, na katero se načrt leta nanaša. ◄

SERA.4010 ►M3 Izpolnitev načrta leta ◄

▼C1

(a) Načrt leta vsebuje informacije o ustreznih točkah do vključno točke „Nadomestno(-a) letališče(-a) ali kraj(-i) operacij(-e)“, in sicer za celotno pot ali del poti letenja, za katero je načrt leta predložen.

(b) Načrt leta vsebuje tudi informacije o vseh drugih točkah, če to predpiše pristojni organ ali če oseba, ki predloži načrt leta, meni, da je to potrebno.

▼B

SERA.4015 Spremembe načrta leta

▼C1

(a) Glede na določbe iz točke SERA.8020(b) je treba vse spremembe načrta leta, predloženega za let IFR ali VFR, ki se izvaja kot kontrolirani let, takoj ko je mogoče, sporočiti ustrezni enoti služb zračnega prometa. Za druge lete VFR je treba, takoj ko je mogoče, ustrezno enoto služb zračnega prometa obvestiti o pomembnih spremembah načrta leta.

(b) ►M3 Če so pred odhodom predložene informacije o avtonomiji (najdaljšem času letenja, merjenim s količino goriva) ali o skupnem številu oseb, ki se prevažajo na krovu, ob odhodu netočne, to pomeni bistveno spremembo načrta leta, zato jih je treba sporočiti. ◄

▼B

SERA.4020 Zaključek načrta leta

(a) Za vsak let, za katerega je bil predložen načrt leta, ki zajema celotni let ali preostali del leta do namembnega letališča, je treba ustrezni enoti služb zračnega prometa na letališču prihoda v prvem možnem trenutku po pristanku sporočiti prihod osebno, ►C1 prek radijske ali podatkovne zveze ◄ ali z drugimi sredstvi, ki jih predpiše pristojni organ.

1. Predložitev poročila o prihodu ni potrebna po pristanku na letališču, na katerem so zagotovljene službe zračnega prometa, pod pogojem, da radijska komunikacija ali vizualni signali kažejo, da je bil pristanek zaznan.

(b) Kadar je predložen načrt leta samo za del leta, ki ni preostali del leta do namembnega letališča, ga je treba na zahtevo zaključiti s primernim poročilom ustrezni enoti služb zračnega prometa.

(c) ►C1 Kadar na letališču prihoda ali kraju operacije enota služb zračnega prometa ne obstaja, je treba po potrebi prihod čim prej po pristanku in po najhitrejši možni poti sporočiti najbližji enoti služb zračnega prometa. ◄

▼C1

(d) ►M3 Kadar se ve, da so komunikacijske zmogljivosti na letališču prihoda ali kraju operacije neprimerne in nadomestne možnosti za obravnavanje poročil o prihodu na zemlji niso na voljo, je treba ukrepati po naslednjem postopku: neposredno pred pristankom zrakoplov, če je to mogoče, pošlje ustrezni enoti služb zračnega prometa obvestilo, primerljivo poročilu o prihodu, če se takšno poročilo zahteva. Običajno je treba to obvestilo poslati letalski postaji enote služb zračnega prometa, ki skrbi za področje z informacijami za letenje, v katerem leti zrakoplov. ◄

(e) Poročila o prihodu, ki jih pošljejo zrakoplovi, vsebujejo naslednje podatke:

1. identifikacija zrakoplova;

2. odhodno letališče ali kraj operacije;

3. namembno letališče ali kraj operacije (samo v primeru preusmerjenega pristanka);

4. letališče prihoda ali kraj operacije;

5. čas prihoda.

▼B

ODDELEK 5

Vizualne meteorološke razmere, pravila vizualnega letenja, posebna pravila za let VFR in pravila instrumentalnega letenja

SERA.5001 ►C1 Vidljivost VMC in najmanjša oddaljenost od oblakov

Vidljivost v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) in najmanjšo oddaljenost od oblakov prikazuje tabela S5-1. ◄







Tabela S5-1 (1) Pas absolutne višine Razred zračnega prostora Vidljivost iz pilotske kabine Razdalja od oblaka Na in nad 3 050 m (10 000 čevljev) AMSL A (2) B C D E F G 8 km 1 500 m horizontalno 300 m (1 000 čevljev) vertikalno Pod 3 050 m (10 000 čevljev) AMSL in nad 900 m (3 000 čevljev) AMSL ali nad 300 m (1 000 čevljev) nad zemljo, odvisno od tega, kateri nivo je višji A (2) B C D E F G 5 km 1 500 m horizontalno 300 m (1 000 čevljev) vertikalno Na in pod 900 m (3 000 čevljev) AMSL ali 300 m (1 000 čevljev) nad zemljo, odvisno od tega, kateri nivo je višji A (2) B C D E 5 km 1 500 m horizontalno 300 m (1 000 čevljev) vertikalno F G 5 km (3) ►M3 zunaj oblakov in z vidnostjo površja ◄ (*1) Kadar je nivo absolutne višine prehoda nižji od 3 050 m (10 000 čevljev) nad srednjo morsko gladino (AMSL), se uporablja nivo letenja (FL) 100 namesto 10 000 čevljev. (*2) ►M3 Minimumi VMC v zračnem prostoru razreda A so vključeni kot smernice za pilote in ne pomenijo odobritve letov VFR v zračnem prostoru razreda A. ◄ (*3) Kadar tako predpiše pristojni organ:

(a) je lahko zmanjšana vidljivost iz pilotske kabine, ki znaša najmanj 1 500 m, dovoljena za lete:

1. pri hitrostih največ 140 vozlov IAS, da se ustrezno omogoči pravočasno zaznavanje drugega prometa ali morebitnih ovir in s tem prepreči trčenje, ali ►C1

2. v okoliščinah, v katerih bi običajno obstajala majhna možnost za srečanja z drugim prometom, na primer v območjih z majhnim obsegom prometa in območjih za opravljanje dela v zraku na nizkih višinah; ◄ ►M2

(b) helikopterjem se lahko dovoli letenje pri vidljivosti iz pilotske kabine, ki je manjša od 1 500 m, vendar znaša najmanj 800 m, če manevrirajo pri hitrosti, ki omogoča, da bodo pravočasno opazili drugi promet ali morebitne ovire in se izognili trčenju. ◄

SERA.5005 Pravila vizualnega letenja

▼C1

(a) Razen pri operaciji kot posebni let VFR se leti VFR izvajajo tako, da zrakoplov leti v razmerah vidljivosti in ob razdalji od oblakov, ki so enake ali boljše od razmer in razdalj, opredeljenih v tabeli S5-1.

(b) Razen v primeru pridobitve dovoljenja za posebni let VFR od enote kontrole zračnega prometa leti VFR ne vzletijo ali pristanejo na letališču znotraj kontrolirane cone ali vstopijo v cono letališkega prometa ali letališki šolski krog, kadar so sporočene meteorološke razmere na letališču slabše od naslednjih minimumov:

1. baza oblačnega pokrova je nižja od 450 m (1 500 čevljev) ali

2. vidljivost pri tleh je manjša od 5 km.

(c) Kadar tako predpiše pristojni organ, se lahko dovolijo nočni leti VFR pod naslednjimi pogoji:

1. ob zapustitvi bližine letališča se načrt leta predloži v skladu s SERA.4001(b)(6);

2. zrakoplovi vzpostavijo in ohranijo dvosmerno radijsko komunikacijo na ustreznem komunikacijskem kanalu službe zračnega prometa, če je na voljo;

3. veljata vidljivost v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) in najmanjša oddaljenost od oblakov, ki sta prikazani v tabeli S5-1, vendar:

(i) je baza oblačnega pokrova na višini najmanj 450 m (1 500 čevljev);

▼M2

(ii) določbe o zmanjšani vidljivosti iz pilotske kabine iz tabele S5-1(a) in (b) ne veljajo;

(iii) v razredih zračnega prostora B, C, D, E, F in G na in pod 900 m (3 000 čevlji) nad srednjo morsko gladino (AMSL) ali 300 m (1 000 čevlji) nad zemljo, odvisno od tega, kaj je višje, pilot ohranja stalno vidnost površja, in

▼M2 —————

▼M2

(v) za gorata območja lahko pristojni organ predpiše večjo vidljivost VMC in najmanjšo oddaljenost od oblakov;

▼M2 —————

▼C1

5. nočni let VFR poteka na nivoju letenja, ki ni nižji od najmanjše absolutne višine letenja, kot jo je določila država, prek ozemlja katere let poteka, razen kadar je to potrebno za vzletanje ali pristajanje ali kadar pristojni organ izda posebno dovoljenje ali kadar takšna najmanjša absolutna višina letenja ni določena:

(i) nad visokim terenom ali na goratih območjih na višini, ki je vsaj 600 m (2 000 čevljev) nad najvišjo oviro, locirano v radiju 8 km od ocenjenega položaja zrakoplova;

(ii) kjer koli drugje, razen v območjih, določenih v točki (i), na višini, ki je vsaj 300 m (1 000 čevljev) nad najvišjo oviro, locirano v radiju 8 km od ocenjenega položaja zrakoplova.

▼M2

(d) Leti VFR se ne izvajajo:

(1) s transonično in nadzvočno hitrostjo, razen če to dovoli pristojni organ;

(2) nad nivojem letenja (FL) 195. Izjeme od te zahteve so naslednje:

(i) države članice so, kadar je bilo to mogoče, rezervirale zračni prostor, v katerem se lahko dovolijo leti VFR, ali

(ii) zračni prostor do nivoja letenja 285 in vključno z njim, kadar je bil promet VFR v navedenem zračnem prostoru odobren s strani pristojne enote ATS v skladu z odobritvenimi postopki, ki jih določijo države članice in so objavljeni v zadevnem zborniku letalskih informacij.

▼C1

(e) Dovoljenje za izvajanje letov VFR nad nivojem letenja FL 285 se ne izda, kadar nad FL 290 velja minimalno vertikalno razdvajanje letal na 300 m (1 000 čevljev).

(f) Leti VFR se ne izvajajo, razen če so potrebni za vzletanje ali pristajanje ali če pristojni organ izda dovoljenje:

1. nad gosto naseljenimi območji velemest, mest ali naselij ali nad zbrano množico ljudi na prostem na višini, ki je manj kot 300 m (1 000 čevljev) nad najvišjo oviro v radiju 600 m od zrakoplova;

2. kjer koli drugje, razen v območjih, navedenih v točki 1, na relativni višini, ki je manj kot 150 m (500 čevljev) nad zemljo ali vodo ali 150 m (500 čevljev) nad najvišjo oviro v radiju 150 m (500 čevljev) od zrakoplova.

(g) Razen kadar je drugače navedeno v dovoljenjih kontrole zračnega prometa ali tako določi pristojni organ, je treba lete VFR, ki potekajo v potovalnem vodoravnem letu na višini nad 900 m (3 000 čevljev) nad zemljo ali vodo ali višje v skladu z določbo pristojnega organa, izvajati na nivoju potovalnega leta, ki ustreza sledi leta, opredeljeni v tabeli nivojev potovalnega leta v Dodatku 3.

(h) Leti VFR izpolnjujejo določbe iz oddelka 8:

1. kadar se izvajajo v zračnem prostoru razredov B, C in D;

2. kadar tvorijo del letališkega prometa na kontroliranih letališčih ali

3. kadar se izvajajo kot posebni leti VFR.

(i) Pri letu VFR znotraj območij ali v območja ali vzdolž poti, ki jih označi pristojni organ v skladu s SERA.4001(b)(3) ali (4), je treba ves čas ohranjati pozornost na glasovno komunikacijo zrak–zemlja na ustreznem komunikacijskem kanalu enote služb zračnega prometa, ki zagotavlja službo informacij za letenje, in tej enoti po potrebi poročati o položaju zrakoplova.

(j) Zrakoplov, ki leti v skladu s pravili vizualnega letenja in želi spremeniti način leta na let po pravilih instrumentalnega letenja:

1. če je bil predložen načrt leta, sporoči potrebne spremembe, ki jih je treba izvesti v veljavnem načrtu leta, ali

2. v skladu z zahtevo SERA.4001(b), takoj ko je mogoče, predloži načrt leta pristojni enoti služb zračnega prometa in pridobi dovoljenje, preden nadaljuje let IFR v kontroliranem zračnem prostoru.

▼B

SERA.5010 ►C1 Posebni leti VFR v kontroliranih conah ◄

▼M2

Izvajanje posebnih letov VFR se lahko v kontrolirani coni dovoli na podlagi dovoljenja ATC. Razen v posebnih primerih, ki jih za helikopterje odobri pristojni organ, kot so, med drugim, policijske operacije, medicinski leti, operacije iskanja in reševanja ter leti za gašenje požarov, veljajo naslednji dodatni pogoji:

(a) takšni posebni leti VFR se lahko opravljajo samo podnevi, razen če pristojni organ dovoli drugače;

(b) ki jih upošteva pilot:

(1) zunaj oblakov in z vidnostjo površja;

(2) vidljivost iz pilotske kabine je najmanj 1 500 m oziroma najmanj 800 m za helikopterje;

(3) pri letenju s hitrostjo največ 140 vozlov indicirane zračne hitrosti (IAS), da se ustrezno omogoči pravočasno opažanje drugega prometa in ovir in s tem prepreči trčenje, ter

(c) enota kontrole zračnega prometa zrakoplovu ne izda dovoljenja za posebni let VFR za vzlet ali pristanek na aerodromu znotraj kontrolirane cone ali vstop v cono letališkega prometa ali letališkega šolskega kroga, kadar so sporočene meteorološke razmere na aerodromu slabše od naslednjih minimumov:

(1) vidljivost pri tleh je manjša kot 1 500 m oziroma manjša kot 800 m za helikopterje;

(2) baza oblačnega pokrova je nižja od 180 m (600 čevljev).

▼B

SERA.5015 Pravila instrumentalnega letenja (IFR) – Pravila, ki veljajo za vse lete IFR

(a) Oprema zrakoplova

Zrakoplov mora biti opremljen z ustreznimi instrumenti in navigacijsko opremo, primerno za predvideno pot, in usklajeno z veljavno zakonodajo o zračnih operacijah.

▼C1

(b) Najnižji nivoji

Let IFR poteka na nivoju letenja, ki ni nižji od najmanjše absolutne višine letenja, kot jo je določila država, prek ozemlja katere let poteka, razen ko je to potrebno za vzletanje ali pristajanje ali kadar pristojni organ izda posebno dovoljenje ali kadar takšna najmanjša absolutna višina letenja ni določena:

1. ►M3 nad visokim terenom ali na goratih območjih na višini, ki je vsaj 600 m (2 000 čevljev) nad najvišjo oviro, locirano v radiju 8 km od ocenjenega položaja zrakoplova; ◄

2. kjer koli drugje, razen v območjih, določenih v točki 1, na višini, ki je vsaj 300 m (1 000 čevljev) nad najvišjo oviro, locirano v radiju 8 km od predvidenega položaja zrakoplova.

(c) Sprememba leta IFR v let VFR

1. Zrakoplov, ki se odloči, da bo spremenil vodenje leta, ki poteka po pravilih instrumentalnega letenja, na vodenje leta, ki poteka po pravilih vizualnega letenja, posebej obvesti ustrezno enoto služb zračnega prometa, da je bil instrumentalni let preklican, in sporoči spremembe, ki jih je treba v zvezi s tem vnesti v veljavni načrt leta.

2. Kadar zrakoplov leti po pravilih instrumentalnega letenja v vizualnih meteoroloških razmerah ali na takšne razmere naleti, ne prekliče instrumentalnega leta, razen če predvideva in namerava let primerno dolgo nadaljevati v neprekinjenih vizualnih meteoroloških razmerah.

▼B

SERA.5020 ►C1 IFR – Pravila, ki veljajo za lete IFR znotraj kontroliranega zračnega prostora

(a) Kadar leti IFR potekajo v kontroliranem zračnem prostoru, upoštevajo določbe iz oddelka 8.

(b) Let IFR, ki poteka kot potovalni let v kontroliranem zračnem prostoru, se izvaja na nivoju potovalnega leta ali, če ima dovoljenje enote ATS za uporabo postopka vzpenjanja med potovalnim letom, med dvema višinama ali nad višino, izbrano iz tabele nivojev potovalnega leta v Dodatku 3, vendar se korelacija nivojev s sledjo letenja, ki je za to predpisana v Dodatku, ne uporablja, če je navedeno drugače v dovoljenjih kontrole zračnega prometa ali je pristojni organ to objavil v ustreznih zbornikih letalskih informacij. ◄

SERA.5025 ►C1 IFR – Pravila, ki veljajo za lete IFR zunaj kontroliranega zračnega prostora

(a) Nivoji potovalnega leta

Let IFR, ki poteka kot potovalni let zunaj kontroliranega zračnega prostora, se izvaja na nivoju potovalnega leta, ki ustreza sledi letenja, navedeni v tabeli nivojev potovalnih letov v Dodatku 3, razen kadar je pristojni organ določil drugače za let na ali pod 900 m (3 000 čevljev) nad srednjo morsko gladino.

(b) Komunikacije

Pri letu IFR zunaj kontroliranega zračnega prostora, vendar znotraj območij ali v območja ali vzdolž poti, ki jih označi pristojni organ v skladu s SERA.4001(b)(3) ali (4), je treba ohraniti pozornost na glasovno komunikacijo zrak–zemlja na ustreznem komunikacijskem kanalu in po potrebi vzpostaviti dvosmerno komunikacijo z enoto služb zračnega prometa, ki zagotavlja službo informacij za letenje.

(c) Poročila o položaju

Pri letu IFR zunaj kontroliranega zračnega prostora, za katerega pristojni organ zahteva, da ohrani pozornost na glasovno komunikacijo zrak–zemlja na ustreznem komunikacijskem kanalu in po potrebi vzpostavi dvosmerno komunikacijo z enoto služb zračnega prometa, ki zagotavlja službo informacij za letenje, je treba sporočati položaj, kakor je opredeljeno v SERA.8025 za kontrolirane lete. ◄

ODDELEK 6

▼C1

Klasifikacija zračnega prostora

▼M2

SERA.6001 Klasifikacija zračnih prostorov

(a) Države članice določijo zračni prostor v skladu z naslednjo klasifikacijo zračnih prostorov in v skladu z Dodatkom 4:

(1) Razred A. Dovoljeni so samo leti IFR. Vsem letom se zagotavlja služba kontrole zračnega prometa in so ločeni drug od drugega. Za vse lete se zahteva neprekinjena glasovna komunikacija zrak–zemlja. Za vse lete se pridobi dovoljenje ATC.

(2) Razred B. Dovoljeni so leti IFR in VFR. Vsem letom se zagotavlja služba kontrole zračnega prometa in so ločeni drug od drugega. Za vse lete se zahteva neprekinjena glasovna komunikacija zrak–zemlja. Za vse lete se pridobi dovoljenje ATC.

(3) Razred C. Dovoljeni so leti IFR in VFR. Vsem letom se zagotavlja služba kontrole zračnega prometa, leti IFR so ločeni od drugih letov IFR in letov VFR. Leti VFR so ločeni od letov IFR in prejemajo prometne informacije o drugih letih VFR, na zahtevo pa tudi nasvete za izogibanje prometu. Za vse lete se zahteva neprekinjena glasovna komunikacija zrak–zemlja. Za lete VFR pod 3 050 m (10 000 čevlji) AMSL velja omejitev hitrosti 250 vozlov IAS, razen če pristojni organ odobri drugače za tipe zrakoplovov, ki zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ne morejo ohranjati te hitrosti. Za vse lete se pridobi dovoljenje ATC.

(4) Razred D. Dovoljeni so leti IFR in VFR, vsem letom se zagotavlja služba kontrole zračnega prometa. Leti IFR so ločeni od drugih letov IFR ter prejemajo prometne informacije o letih VFR in na zahtevo nasvete za izogibanje prometu. Leti VFR prejemajo prometne informacije o vseh drugih letih in na zahtevo nasvete za izogibanje prometu. Za vse lete se zahteva neprekinjena glasovna komunikacija zrak–zemlja in za vse lete pod 3 050 m (10 000 čevlji) AMSL velja omejitev hitrosti 250 vozlov IAS, razen če pristojni organ odobri drugače za tipe zrakoplovov, ki zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ne morejo ohranjati te hitrosti. Za vse lete se pridobi dovoljenje ATC.

(5) Razred E. Dovoljeni so leti IFR in VFR. Letom IFR se zagotavlja služba kontrole zračnega prometa in so ločeni od drugih letov IFR. Vsi leti po možnosti prejemajo prometne informacije. Za lete IFR se zahteva neprekinjena glasovna komunikacija zrak–zemlja. Za vse lete pod 3 050 m (10 000 čevlji) AMSL velja omejitev hitrosti 250 vozlov IAS, razen če pristojni organ odobri drugače za tipe zrakoplovov, ki zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ne morejo ohranjati te hitrosti. Za vse lete IFR se pridobi dovoljenje ATC. Razred E se ne uporablja za kontrolirane cone.

(6) Razred F. Dovoljeni so leti IFR in VFR. Vsem udeleženim letom IFR se zagotavlja storitev svetovalne službe in vsi leti prejemajo na zahtevo tudi storitev službe informacij za letenje. Za lete IFR, ki uporabljajo storitev svetovalne službe, se zahteva neprekinjena glasovna komunikacija zrak–zemlja in vsi zrakoplovi, ki izvajajo lete IFR, so sposobni vzpostaviti glasovno komunikacijo zrak–zemlja. Za vse lete pod 3 050 m (10 000 čevlji) AMSL velja omejitev hitrosti 250 vozlov IAS, razen če pristojni organ odobri drugače za tipe zrakoplovov, ki zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ne morejo ohranjati te hitrosti. Dovoljenje ATC se ne zahteva.

(7) Razred G. Dovoljeni so leti IFR in VFR ter na zahtevo prejmejo storitev službe informacij za letenje. Vsi zrakoplovi, ki izvajajo lete IFR, so sposobni vzpostaviti glasovno komunikacijo zrak–zemlja. Za vse lete pod 3 050 m (10 000 čevlji) AMSL velja omejitev hitrosti 250 vozlov IAS, razen če pristojni organ odobri drugače za tipe zrakoplovov, ki zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ne morejo ohranjati te hitrosti. Dovoljenje ATC se ne zahteva.

(8) Uporaba razreda F se šteje za začasni ukrep, dokler ga ni mogoče zamenjati z nadomestno klasifikacijo.

(b) Določitev klasifikacije zračnega prostora je ustrezna glede na potrebe držav članic, vendar se zračni prostor nad FL 195 razvrsti kot zračni prostor razreda C.

▼B

SERA.6005 Zahteve za komunikacije in odzivnik SSR

(a) Območje obvezne uporabe radijske zveze (RMZ)

▼C1

1. Vsi zrakoplovi, ki izvajajo lete VFR v predelih zračnega prostora razredov E, F ali G in lete IFR v predelih zračnega prostora razredov F ali G, ki jih je pristojni organ določil kot območje obvezne uporabe radijske zveze (RMZ), ves čas ohranjajo pozornost na glasovno komunikacijo zrak–zemlja in po potrebi vzpostavijo dvosmerno komunikacijo na ustreznem komunikacijskem kanalu, razen če se upoštevajo druge določbe, ki jih je za ta zračni prostor predpisal ANSP.

2. Piloti pred vstopom v območje obvezne uporabe radijske zveze opravijo na ustreznem komunikacijskem kanalu prvi klic, v katerem sporočijo oznako postaje, ki jo kličejo, pozivni znak, tip zrakoplova, položaj, nivo, namen leta in druge informacije, ki jih določi pristojni organ.

▼B

(b) Območje obvezne uporabe odzivnika (TMZ)

1. Vsi zrakoplovi, ki izvajajo lete v zračnem prostoru, ki ga je pristojni organ določil kot območje obvezne uporabe odzivnika (TMZ), imajo in uporabljajo odzivnike SSR, ki se lahko uporabljajo v načinih A in C oziroma S, razen če se upoštevajo druge določbe, ►C1 ki jih je za ta zračni prostor predpisal ANSP. ◄

(c) Zračni prostori, ki so bili določeni kot območja z obvezno uporabo radijske zveze in/ali obvezno uporabo odzivnika, se ustrezno objavijo v zbornikih letalskih informacij.

ODDELEK 7

Službe zračnega prometa

SERA.7001 Splošno – Cilji služb zračnega prometa

Cilji služb zračnega prometa so:

(a) preprečiti trčenja med zrakoplovi;

(b) ►C1 preprečiti trčenja med zrakoplovi na manevrskih površinah in ovirami na teh površinah; ◄

(c) pospešiti in vzdrževati urejen pretok zračnega prometa;

(d) zagotoviti nasvete in informacije, koristne za varno in učinkovito izvajanje letov;

(e) obvestiti ustrezne organizacije o zrakoplovih, ki potrebujejo pomoč pri iskanju in reševanju, ter po potrebi pomagati tem organizacijam.

SERA.7005 ►C1 Usklajevanje med operatorjem zrakoplova in službami zračnega prometa

(a) Enote služb zračnega prometa pri izpolnjevanju svojih ciljev ustrezno upoštevajo zahteve operatorjev zrakoplovov, ki izhajajo iz njihovih obveznosti na podlagi ustrezne zakonodaje Unije o zračnih operacijah, in njim ali njihovim pooblaščenim zastopnikom na zahtevo operatorjev zrakoplovov zagotovijo razpoložljive informacije, ki njim ali njihovim pooblaščenim zastopnikom omogočijo izvajanje njihovih odgovornosti.

(b) Na zahtevo operatorja zrakoplova se sporočila (vključno s poročili o položaju), ki jih prejmejo enote služb zračnega prometa in se nanašajo na upravljanje zrakoplova, za katerega izvaja operativni nadzor navedeni operator zrakoplova, po možnosti takoj dajo na voljo operatorju zrakoplova ali pooblaščenemu zastopniku v skladu z lokalno dogovorjenimi postopki. ◄

ODDELEK 8

▼C1

Služba kontrole zračnega prometa

▼B

SERA.8001 Uporaba

▼C1

Služba kontrole zračnega prometa se zagotavlja za:

(a) vse lete IFR v zračnem prostoru razredov A, B, C, D in E;

(b) vse lete VFR v zračnem prostoru razredov B, C in D;

(c) ►M3 vse lete po posebnih pravilih VFR; ◄

(d) ves letališki promet na kontroliranih letališčih.

▼B

SERA.8005 ►C1 Izvajanje službe kontrole zračnega prometa

(a) Za izvajanje službe kontrole zračnega prometa:

1. se enoti kontrole zračnega prometa zagotavljajo informacije o načrtovanih gibanjih posameznih zrakoplovov ali spremembah le-teh ter tekoče informacije o dejanskem napredovanju posameznih zrakoplovov;

2. enota kontrole zračnega prometa na podlagi prejetih informacij določa relativne položaje znanih zrakoplovov med seboj;

3. enota kontrole zračnega prometa izdaja dovoljenja in informacije za preprečevanje trčenj med zrakoplovi pod njeno kontrolo ter za pospeševanje in vzdrževanje urejenega pretoka zračnega prometa;

4. enota kontrole zračnega prometa po potrebi usklajuje dovoljenja z drugimi enotami:

(i) če bi bil zrakoplov drugače lahko v konfliktu s prometom, ki poteka pod kontrolo drugih takšnih enot;

(ii) pred prenosom kontrole nad zrakoplovom na druge takšne enote. ◄

(b) ►C1 V dovoljenjih, ki jih izdajo enote kontrole zračnega prometa, je določeno razdvajanje: ◄

1. med vsemi leti v zračnem prostoru razredov A in B;

2. med leti IFR v zračnem prostoru razredov C, D in E;

3. med leti IFR in VFR v zračnem prostoru razreda C;

4. med leti IFR in posebnimi leti VFR;

5. med posebnimi leti VFR, razen če pristojni organ določi drugače;

vendar se lahko v primerih iz točke (b) podnevi v vizualnih meteoroloških razmerah v zračnem prostoru razredov D in E, če za to zaprosi pilot zrakoplova, če se strinja pilot drugega zrakoplova in če je tako določil pristojni organ, let dovoli na podlagi lastnega ohranjanja razdvajanja za določen del leta pod 3 050 m (10 000 čevljev) med vzpenjanjem ali spuščanjem.

▼C1

(c) Razen v primerih, ko se v bližini letališč lahko uporabi zmanjšanje minimalnega razdvajanja, enota kontrole zračnega prometa zagotovi razdvajanje najmanj na enega od naslednjih načinov:

1. z vertikalnim razdvajanjem, ki se zagotovi z določitvijo različnih nivojev potovalnega leta, izbranih iz tabele nivojev potovalnega leta v Dodatku 3 k Prilogi k tej uredbi, vendar se korelacija nivojev s sledjo letenja, ki je za to predpisana v Dodatku, ne uporablja, če je navedeno drugače v ustreznih zbornikih letalskih informacij ali dovoljenjih kontrole zračnega prometa. Minimalno vertikalno razdvajanje znaša nominalno 300 m (1 000 čevljev) do vključno FL 410 in nominalno 600 m (2 000 čevljev) nad navedenim nivojem;

2. s horizontalnim razdvajanjem, ki se zagotovi z:

(i) vzdolžnim razdvajanjem z zagotavljanjem intervala med zrakoplovi, ki letijo v isti ali nasprotni smeri ali v smereh, ki se približujejo, izraženega v času ali oddaljenosti, ali

(ii) bočnim razdvajanjem z ohranjanjem zrakoplovov na različnih poteh ali različnih geografskih območjih.

▼B

SERA.8010 Minimalna razdvajanja

▼C1

(a) Minimalna razdvajanja za uporabo v nekem predelu zračnega prostora določi ANSP, ki je pristojen za zagotavljanje storitev zračnega prometa, in odobri zadevni pristojni organ.

(b) Za promet, ki prehaja iz enega v drugi sosednji zračni prostor, in za poti, ki so bliže skupni meji sosednjih zračnih prostorov kot minimalna razdvajanja, ki se uporabljajo v okoliščinah, se minimalna razdvajanja določijo s posvetovanjem med ANSP, pristojnimi za zagotavljanje služb zračnega prometa v sosednjem zračnem prostoru.

(c) O podrobnostih v zvezi z izbranimi minimalnimi razdvajanji in njihovimi območji uporabe se obvestijo:

1. zadevne enote služb zračnega prometa ter

2. piloti in operatorji zrakoplovov prek zbornikov letalskih informacij, če razdvajanje temelji na določenih navigacijskih sredstvih ali navigacijskih tehnikah, ki jih uporabljajo zrakoplovi.

▼B

SERA.8015 Dovoljenja kontrole zračnega prometa

▼C1

(a) Dovoljenja kontrole zračnega prometa temeljijo izključno na zahtevah za izvajanje službe kontrole zračnega prometa.

(b) Operacija, za katero je potrebno dovoljenje 1. Dovoljenje kontrole zračnega prometa je treba pridobiti pred začetkom izvajanja kontroliranega leta ali dela leta, ki se izvaja kot kontrolirani let. Za takšno dovoljenje je treba zaprositi pri enoti kontrole zračnega prometa s predložitvijo načrta leta. 2. Če dovoljenje kontrole zračnega prometa ni zadovoljivo, vodja zrakoplova obvesti ATC. V takšnih primerih bo ATC po možnosti izdal dopolnjeno dovoljenje. 3. Kadar koli zrakoplov zaprosi za dovoljenje z zahtevo po prednosti, predloži poročilo, ki pojasnjuje potrebo po takšni prednosti, če to zahteva ustrezna enota kontrole zračnega prometa. 4. Možnost spremenjenega dovoljenja med letom. Če se pred odhodom predvideva, da se lahko, odvisno od avtonomije in pod pogojem pridobitve spremenjenega dovoljenja med letom, sprejme odločitev o nadaljevanju poti do spremenjenega namembnega letališča, je treba o tem obvestiti ustrezne enote za kontrolo zračnega prometa, in sicer tako, da se v načrt leta vključijo informacije v zvezi s spremenjeno potjo (kadar je znana) in spremenjenim namembnim krajem. 5. Zrakoplov, s katerim se upravlja na kontroliranem letališču, ne vozi po manevrskih površinah brez dovoljenja letališkega kontrolnega stolpa in izpolnjuje vsa navodila, ki jih dobi od navedene enote.

▼B

(c) Dovoljenja za transonični let 1. Dovoljenje kontrole zračnega prometa za transonično fazo pospeševanja nadzvočnega leta velja vsaj do konca navedene faze. 2. Namen dovoljenja kontrole zračnega prometa za zmanjšanje hitrosti in spust zrakoplova ►C1 z nadzvočnega potovalnega leta ◄ na podzvočni let je zagotoviti neprekinjeno spuščanje vsaj med transonično fazo.

(d) Vsebina dovoljenj V dovoljenju kontrole zračnega prometa se navedejo: 1. identifikacija zrakoplova, kot je razvidna v načrtu leta; 2. ►C1 meja dovoljenja ◄ ; 3. pot leta; 4. nivo(-ji) leta za celotno pot ali njen del ter po potrebi spremembe nivojev; 5. vsa potrebna navodila ali informacije o drugih zadevah, kot so priletni in odletni manevri, komunikacije in čas poteka dovoljenja.

(e) Ponovitev dovoljenj in varnostnih informacij 1. Letalska posadka kontrolorju zračnega prometa ponovi dele dovoljenj in navodil ATC v zvezi z varnostjo, ki se ►C1 sporočajo glasovno. ◄ Vedno se ponovijo: (i) dovoljenja ATC za poti; (ii) ►C1 dovoljenja in navodila za vstop in pristanek na kateri koli vzletno-pristajalni stezi, vzlet z nje, čakanje pred njo, prečkanje, vožnjo in povratno vožnjo po njej ter ◄ (iii) vzletno-pristajalna steza v uporabi, nastavitve višinomerov, kode SSR, na novo dodeljeni komunikacijski kanali, navodila za nivoje, navodila za smer in hitrost leta ter (iv) nivoji prehoda, če jih izda kontrolor ali so vključeni v oddajanje informacij ATIS. 2. Druga dovoljenja ali navodila, vključno s pogojnimi dovoljenji in navodili za vožnjo po tleh, se ponovijo ali potrdijo tako, da se jasno pokaže, da so bila razumljena in se bodo upoštevala. 3. Kontrolor posluša ponovitev, da ugotovi, ali je letalska posadka pravilno potrdila prejem dovoljenja ali navodila, in takoj izvede ukrepe za odpravo neskladij, razkritih med ponovitvijo. 4. ►C1 Glasovna ponovitev sporočil CPDLC se ne zahteva, razen če tako določi ANSP. ◄

(f) Uskladitev dovoljenj ▼C1 1. Dovoljenje kontrole zračnega prometa se uskladi z drugimi enotami kontrole zračnega prometa, da se zajame celotna pot ali določen del poti zrakoplova v skladu z določbami 2 do 6. 2. Zrakoplov dobi dovoljenje za celotno pot do letališča prvega načrtovanega pristanka: (i) če je bilo pred odhodom mogoče uskladiti dovoljenje med vsemi enotami, ki bodo kontrolirale zrakoplov, ali (ii) če obstaja razumno zagotovilo za predhodno uskladitev med navedenimi enotami, ki bodo nato kontrolirale zrakoplov. 3. ►M3 Če uskladitev iz točke 2 ni bila dosežena ali ni predvidena, zrakoplov dobi dovoljenje samo do točke, do katere je uskladitev razumno zagotovljena; preden ali ko zrakoplov doseže takšno točko, prejme nadaljnje dovoljenje oziroma navodilo za čakanje, če je to potrebno. ◄ 4. Če tako določi enota ATS, zrakoplov za pridobitev podrejenega dovoljenja vzpostavi zvezo z naslednjo enoto kontrole zračnega prometa pred točko prenosa kontrole. (i) Zrakoplov med pridobivanjem podrejenega dovoljenja vzdržuje potrebno dvosmerno komunikacijo s trenutno enoto kontrole zračnega prometa. (ii) Dovoljenje, ki je izdano kot podrejeno dovoljenje, je za pilota jasno prepoznavno kot takšno. (iii) Če podrejena dovoljenja niso usklajena, ne vplivajo na prvotni profil leta v nobenem drugem zračnem prostoru, razen v zračnem prostoru enote kontrole zračnega prometa, pristojne za izdajo podrejenega dovoljenja. 5. Če namerava zrakoplov vzleteti z letališča v kontroliranem območju, da bi vstopil v drugo kontrolirano območje v tridesetih minutah ali drugem določenem obdobju, ki je bilo dogovorjeno z zadevnimi centri območne kontrole, se uskladitev z naslednjim centrom območne kontrole izvede pred izdajo odletnega dovoljenja. 6. Če namerava zrakoplov zapustiti kontrolirano območje zaradi letenja zunaj kontroliranega zračnega prostora in bo nato ponovno vstopil v isto ali drugo kontrolirano območje, se lahko izda dovoljenje od točke odhoda do letališča prvega načrtovanega pristanka. Tako dovoljenje ali spremembe dovoljenja se uporabljajo samo za tiste dele leta, ki se izvajajo v kontroliranem zračnem prostoru. ▼B

SERA.8020 Ravnanje v skladu z načrtom leta

▼C1

(a) ►M3 Razen pod pogoji, navedenimi v točkah (b) in (d), zrakoplov ravna v skladu z veljavnim načrtom leta ali ustreznim delom veljavnega načrta leta, ki je bil predložen za kontrolirani let, razen če se zahteva sprememba in je bilo pridobljeno dovoljenje od ustrezne enote kontrole zračnega prometa ali če nastanejo izredne razmere, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje zrakoplova; v takšnem primeru je treba, takoj ko dopuščajo okoliščine po izrednem ukrepanju, v nujnih primerih, o tem obvestiti ustrezno enoto služb zračnega prometa in navesti, da je bil ta ukrep izveden zaradi ukrepanja v nujnih primerih. ◄

1. Če pristojni organ ne izda drugega dovoljenja ali ustrezna enota kontrole zračnega prometa ne da drugega navodila, je treba kontrolirane lete:

(i) ►M3 če so na vzpostavljeni poti ATS, voditi vzdolž določene sredinske črte navedene poti, ali ◄

(ii) če so na kateri koli drugi poti, voditi neposredno med navigacijskimi napravami in/ali točkami, ki opredeljujejo navedeno pot.

2. Če pristojni organ ne izda drugega dovoljenja ali ustrezna enota kontrole zračnega prometa ne da drugega navodila, se zrakoplov, ki leti vzdolž odseka poti ATS, ki je določen glede na visokofrekvenčne vsesmerne radijske oddajnike, za svoje osnovno navigacijsko vodenje preusmeri z naprave za zrakoplovom na napravo pred zrakoplovom, in sicer nad točko preusmeritve ali čim bliže tej točki, kot je to z operativnega vidika mogoče, če je taka točka določena.

▼M2

3. Odstopanje od zahtev iz točke (1) se sporoči ustrezni enoti ATS.

▼C1

(b) Nenamerne spremembe. Če pride pri kontroliranem letu do nenamernega odstopanja od veljavnega načrta leta, je treba ukrepati po naslednjem postopku:

1. Odstopanje od sledi: če zrakoplov odstopa od sledi leta, je treba nemudoma prilagoditi smer leta zrakoplova, da čim prej ponovno doseže sled leta.

2. Sprememba dejanske hitrosti letenja: če se povprečna dejanska hitrost letenja zrakoplova na nivoju potovalnega leta med točkami javljanja spreminja ali se pričakuje, da se bo spremenila za plus ali minus 5 odstotkov dejanske hitrosti letenja glede na hitrost zrakoplova, navedeno v načrtu leta, je o tem treba obvestiti ustrezno enoto služb zračnega prometa.

▼M2

3. Sprememba v časovni napovedi: če se ugotovi, da predvideni čas za naslednjo veljavno točko javljanja, mejo območja z informacijami za letenje ali namembni aerodrom, odvisno od tega, kateri od teh krajev je najbližji, odstopa za več kot dve minuti od napovedi, ki je bila sporočena ATS, ali od časa, ki ga predpiše pristojni organ, je treba ustrezni enoti ATS čim prej sporočiti spremenjeni predvideni čas.

▼C1

4. Če je sklenjen sporazum ADS-C, se enoto služb zračnega prometa samodejno prek podatkovne zveze obvesti tudi o vsaki spremembi, ki nastane zunaj mejnih vrednosti, določenih s sporazumom za dogodek ADS-C.

(c) Načrtovane spremembe. Zahtevki za spremembe načrta leta morajo vključevati naslednje informacije:

1. Pri spremembi nivoja potovalnega leta: identifikacija zrakoplova, zahtevani novi nivo potovalnega leta in hitrost potovalnega leta na tem nivoju, spremenjene časovne ocene (po potrebi) na naslednjih mejah območja z informacijami za letenje.

2. Pri spremembi poti:

(i) ►M3 Namembni kraj ostane nespremenjen: identifikacija zrakoplova, pravila letenja, opis nove poti letenja vključno s podatki, ki se nanašajo na načrt leta, z začetkom pri položaju, na katerem se začne zahtevana sprememba poti, spremenjene časovne ocene, vse druge ustrezne informacije. ◄

(ii) Spremenjen namembni kraj: identifikacija zrakoplova, pravila letenja, opis spremenjene poti letenja na spremenjeno namembno letališče, vključno s podatki, ki se nanašajo na načrt leta, z začetkom pri položaju, na katerem se začne zahtevana sprememba poti, spremenjene časovne ocene, nadomestno(-a) letališče(-a), vse druge ustrezne informacije.

(d) Poslabšanje vremena pod minimalne vizualne meteorološke razmere. Če postane očitno, da let v vizualnih meteoroloških razmerah v skladu z veljavnim načrtom leta ne bo izvedljiv, posadka, ki upravlja let VFR kot kontrolirani let:

1. zaprosi za spremenjeno dovoljenje, ki omogoča zrakoplovu, da v vizualnih meteoroloških razmerah nadaljuje pot do namembnega ali nadomestnega letališča ali da zapusti zračni prostor, znotraj katerega se zahteva dovoljenje ATC, ali

2. če dovoljenja v skladu s točko (a) ni mogoče pridobiti, nadaljuje let v vizualnih meteoroloških razmerah in obvesti ustrezno enoto ATC o sprejetem ukrepu, da bo zrakoplov zapustil zadevni zračni prostor ali pa pristal na najbližjem primernem letališču, ali

3. če let poteka znotraj kontrolirane cone, zaprosi za pooblastilo, da ga lahko izvaja kot posebni let VFR, ali

4. zaprosi za dovoljenje za izvajanje leta v skladu s pravili instrumentalnega letenja.

▼B

SERA.8025 Poročila o položaju

▼C1

(a) Ko