02013R1288 — SL — 05.10.2018 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) št. 1288/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 347 20.12.2013, str. 50)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 1288/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o uvedbi programa „Erasmus+“, program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES

(Besedilo velja za EGP)







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Področje uporabe Programa

1. Ta uredba uvaja program za ukrepanje Unije na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa z nazivom "Erasmus+" (v nadaljnjem besedilu: Program).

2. Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

3. Program zajema naslednja področja, pri tem pa upošteva strukture in posebne potrebe različnih sektorjev v državah članicah:

(a) izobraževanje in usposabljanje na vseh ravneh, v duhu vseživljenjskega učenja, tudi šolsko izobraževanje (Comenius) in visokošolsko izobraževanje (Erasmus), mednarodno visokošolsko izobraževanje (Erasmus Mundus), poklicno izobraževanje in usposabljanje (Leonardo da Vinci) ter izobraževanje odraslih (Grundtvig);

(b) mladina (Mladi v akciji), zlasti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja;

(c) šport, zlasti množični šport.

4. Program vključuje mednarodno razsežnost, da se s sodelovanjem med Unijo in partnerskimi državami podpre zunanje delovanje Unije, vključno z njenimi razvojnimi cilji.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) "vseživljenjsko učenje" pomeni vse splošno izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, neformalno učenje in priložnostno učenje skozi vse življenje, ki izboljša znanje, spretnosti in kompetence ali udeležbo v družbi na osebnem, državljanskem, kulturnem ter družbenem področju in/ali področju, povezanem z zaposlitvijo, vključno z zagotavljanjem storitev svetovanja in usmerjanja;

(2) "neformalno učenje" pomeni učenje, ki se izvaja prek načrtovanih dejavnosti (v smislu učnih ciljev in časa učenja) v prisotnosti nekakšne oblike pomoči pri učenju (npr. v razmerju učenec–učitelj), vendar ni del formalnega sistema izobraževanja in usposabljanja;

(3) "priložnostno učenje" pomeni učenje, ki je posledica vsakodnevnih dejavnosti, povezanih z delom, družino ali prostim časom, ki ni organizirano ali strukturirano v smislu ciljev, časa ali pomoči pri učenju; z vidika udeleženca izobraževanja je to učenje lahko nenamerno;

(4) "strukturirani dialog" pomeni dialog z mladimi in mladinskimi organizacijami, ki predstavlja forum za stalni skupni razmislek o prednostnih področjih, izvajanju ter spremljanju evropskega sodelovanja na področju mladine;

(5) "nadnacionalno" se nanaša na vsak ukrep, v katerem sodelujeta vsaj dve državi Programa iz člena 24(1), razen če je navedeno drugače;

(6) "mednarodno" se nanaša na vsak ukrep, v katerem sodeluje vsaj ena država Programa in vsaj ena tretja država (v nadaljnjem besedilu: partnerska država);

(7) "učna mobilnost" pomeni fizično preselitev v državo, ki ni država stalnega prebivališča, zaradi študija, usposabljanja ali neformalnega oziroma priložnostnega učenja; lahko ima obliko pripravništva, vajeništva, mladinskih izmenjav, prostovoljstva, poučevanja ali udeležbe na strokovnem usposabljanju in lahko vključuje pripravljalne dejavnosti, kot je usposabljanje v jeziku gostitelja, kot tudi dejavnosti pošiljanja, gostovanja in nadaljnje dejavnosti;

(8) "sodelovanje za inovativnost in izmenjava dobrih praks" pomeni projekte nadnacionalnega in mednarodnega sodelovanja, ki vključujejo organizacije, ki so dejavne na področjih izobraževanja, usposabljanja in/ali mladine ter lahko vključujejo druge organizacije;

(9) "podpora za reformo politik" pomeni katero koli vrsto dejavnosti, katere cilj je podpora in olajšanje posodobitve sistemov izobraževanja in usposabljanja ter podpora razvoju evropske mladinske politike s pomočjo procesa sodelovanja glede politik med državami članicami, zlasti odprte metode koordinacije in strukturiranega dialoga z mladimi;

(10) "virtualna mobilnost" pomeni sveženj dejavnosti, podprtih z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, vključno z e-učenjem, organiziranih na institucionalni ravni, ki uresničujejo ali olajšujejo nadnacionalne in/ali mednarodne izkušnje sodelovanja v okviru poučevanja in/ali učenja;

(11) "osebje" pomeni osebe, ki bodisi poklicno ali prostovoljno sodelujejo v izobraževanju, usposabljanju ali neformalnem učenju mladine ter lahko vključuje profesorje, učitelje, vodje usposabljanj, vodstvene delavce šol, mladinske delavce in osebje, ki ne sodeluje v izobraževanju;

(12) "mladinski delavec" pomeni poklicnega delavca ali prostovoljca, ki sodeluje v neformalnem učenju in nudi podporo mladim pri njihovem osebnem, družbeno–izobraževalnem ter poklicnem razvoju;

(13) "mladi" pomeni posameznike, stare od 13 do 30 let;

(14) "visokošolska institucija" pomeni:

(a) katero koli vrsto visokošolske institucije, ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso omogoča pridobitev priznanih stopenj izobrazbe ali druge priznane kvalifikacije na terciarni ravni, ne glede na to, kako se taka institucija imenuje;

(b) katero koli institucijo, ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso omogoča poklicno izobraževanje ali usposabljanje na terciarni ravni;

(15) "skupna diploma" pomeni celosten študijski program, ki ga ponujata vsaj dve visokošolski instituciji, ki privede do enotnega potrdila o diplomi, ki ga skupaj izdajo in podpišejo vse sodelujoče institucije in je uradno priznano v državah, kjer se sodelujoče institucije nahajajo;

(16) "dvojna diploma/večkratna diploma" pomeni študijski program, ki ga ponujata vsaj dve visokošolski instituciji (dvojna diploma) ali več visokošolskih institucij (večkratna diploma), pri katerem študent ob zaključku študijskega programa prejme ločeno potrdilo o diplomi od vsake sodelujoče institucije;

(17) "mladinska dejavnost" pomeni zunajšolsko dejavnost (kot je mladinska izmenjava, prostovoljstvo ali mladinsko usposabljanje), ki jo izvaja mlada oseba posamično ali v skupini, zlasti v okviru mladinskih organizacij, in za katero je značilen neformalen učni pristop;

(18) "partnerstvo" pomeni sporazum med skupino institucij in/ali organizacij v različnih državah Programa za izvajanje skupnih evropskih dejavnosti na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa ali vzpostavitev formalne ali neformalne mreže na ustreznem področju, kot so skupni učni projekti za učence in njihove učitelje v obliki izmenjav razredov in posamezna dolgoročna mobilnost, intenzivni visokošolski programi ter sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi organi za spodbujanje medregionalnega, tudi čezmejnega, sodelovanja; lahko se razširi na institucije in/ali organizacije iz partnerskih držav, da bi bilo partnerstvo kakovostnejše;

(19) "ključne kompetence" pomeni osnovni nabor znanja, veščin, spretnosti in nazorov, ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno izpolnitev in razvoj, aktivno državljanstvo, socialno vključenost in zaposlitev, kot je opisano v Priporočilu 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 );

(20) "odprta metoda koordinacije" pomeni medvladni način zagotavljanja okvira za sodelovanje med državami članicami, katerih nacionalne politike se lahko na ta način usmerijo na določene skupne cilje; v okviru Programa se odprta metoda koordinacije uporablja za izobraževanje, usposabljanje in mladino;

(21) "orodja Unije za preglednost in priznavanje" pomeni instrumente, ki pomagajo zainteresiranim stranem razumeti, ceniti in po potrebi priznavati učne rezultate in kvalifikacije po vsej Uniji;

(22) "sosedske države" pomeni države in ozemlja, ki jih zajema Evropska sosedska politika;

(23) "dvojna poklicna pot" pomeni kombiniranje vrhunskega športnega usposabljanja s splošnim izobraževanjem ali delom;

(24) "množični šport" pomeni organiziran šport, ki ga izvajajo amaterski športniki na lokalni ravni, in šport za vse.

Člen 3

Evropska dodana vrednost

1. Program podpira samo tiste ukrepe in dejavnosti, ki predstavljajo morebitno evropsko dodano vrednost in ki prispevajo k doseganju splošnega cilja iz člena 4.

2. Evropska dodana vrednost ukrepov in dejavnosti Programa se zagotovi zlasti z njihovim:

(a) nadnacionalnim značajem, zlasti kar zadeva mobilnost in sodelovanje, katerih cilj je doseči trajnostni sistemski učinek;

(b) dopolnjevanjem in sinergijo z drugimi programi in politikami na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Unije;

(c) prispevkom k učinkoviti uporabi orodij Unije za preglednost in priznavanje.

Člen 4

Splošni cilj programa

Program prispeva k uresničevanju:

(a) ciljev strategije Evropa 2020, vključno s krovnim ciljem izobraževanja;

(b) ciljev strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (v nadaljnjem besedilu: ET 2020), vključno z ustreznimi merili uspešnosti;

(c) trajnostnega razvoja partnerskih držav na področju visokošolskega izobraževanja;

(d) splošnega cilja prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018);

(e) cilja razvoja evropske razsežnosti v športu, zlasti množičnem, v skladu z delovnim načrtom Unije na področju športa; ter

(f) spodbujanja evropskih vrednot v skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji.







POGLAVJE II

Izobraževanje in usposabljanje

Člen 5

Posebni cilji

1. V skladu s splošnim ciljem Programa, kakor je opredeljen v členu 4, zlasti v skladu s cilji ET 2020, ter v podporo trajnostnemu razvoju partnerskih držav na področju visokošolskega izobraževanja Program zasleduje uresničevanje naslednjih posebnih ciljev:

(a) izboljšati raven ključnih kompetenc in spretnosti, zlasti glede njihove ustreznosti na trgu dela in njihovega prispevka h kohezivni družbi, zlasti s povečanimi priložnostmi za učno mobilnost in z okrepljenim sodelovanjem med svetom izobraževanja in usposabljanja ter svetom dela;

(b) spodbujati izboljšanje kakovosti, inovativno odličnost in internacionalizacijo na ravni izobraževalnih institucij in institucij za usposabljanje, zlasti z boljšim nadnacionalnim sodelovanjem med ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter drugimi zainteresiranimi stranmi;

(c) spodbujati nastanek evropskega prostora vseživljenjskega učenja, katerega namen je dopolnjevati reforme politik na nacionalni ravni ter podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, zlasti s povečanim sodelovanjem glede politik, boljšo uporabo orodij Unije za preglednost in priznavanje ter z razširjanjem dobrih praks, ter ozaveščati o tem evropskem prostoru;

(d) izboljšati mednarodno razsežnost izobraževanja in usposabljanja, zlasti s sodelovanjem med Unijo in institucijami partnerskih držav na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter visokošolskega izobraževanja, s povečanjem privlačnosti evropskih visokošolskih institucij in podpiranjem zunanjega delovanja Unije, vključno z njenimi razvojnimi cilji, in sicer s spodbujanjem mobilnosti in sodelovanja med Unijo in visokošolskimi institucijami partnerskih držav ter s ciljno usmerjeno krepitvijo zmogljivosti v partnerskih državah;

(e) izboljšati poučevanje in učenje jezikov ter spodbujati široko jezikovno raznolikost in medkulturno zavest Unije;

(f) spodbujati odličnost pri dejavnostih poučevanja in raziskovalnih dejavnostih na področju evropskega povezovanja s pomočjo dejavnosti programa Jean Monnet po vsem svetu, kakor je navedeno v členu 10;

2. Za ocenjevanje Programa so v Prilogi I v zvezi s posebnimi cilji iz odstavka 1 določeni merljivi in ustrezni kazalniki.

Člen 6

Ukrepi Programa

1. Na področju izobraževanja in usposabljanja Program zasleduje uresničevanje svojih ciljev z naslednjimi vrstami ukrepov:

(a) učna mobilnost posameznikov;

(b) sodelovanje za inovacije in izmenjavo dobrih praks ter

(c) podpora za reformo politik.

2. Posebne dejavnosti programa Jean Monnet so opisane v členu 10.

Člen 7

Učna mobilnost posameznikov

1. Ukrep za učno mobilnost posameznikov podpira naslednje dejavnosti znotraj držav Programa iz člena 24(1):

(a) mobilnost študentov na vseh stopnjah visokošolskega izobraževanja ter študentov, vajencev in dijakov v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Tovrstna mobilnost se lahko izvaja v obliki študija na partnerski instituciji ali pripravništev ali pridobivanja delovnih izkušenj kot vajenec, asistent ali pripravnik v tujini. Mobilnost študija z namenom pridobitve magistrskega naziva se lahko podpre z Jamstveno shemo za študentska posojila iz člena 20;

(b) mobilnost osebja znotraj držav Programa iz člena 24(1). Tovrstna mobilnost se lahko izvaja v obliki poučevanja ali asistentstva ali sodelovanja pri dejavnostih strokovnega izpopolnjevanja v tujini.

2. Ta ukrep podpira tudi mednarodno mobilnost študentov in osebja v partnerske države in iz njih, vezano na visokošolsko izobraževanje, vključno z mobilnostjo, organizirano na podlagi skupnih, dvojnih ali večkratnih diplom visoke kakovosti ali skupnih razpisov.

Člen 8

Sodelovanje za inovacije in izmenjava dobrih praks

1. Sodelovanje za inovacije in izmenjava dobrih praks podpirata:

(a) strateška partnerstva med organizacijami in/ali institucijami, vključenimi v izobraževanje in usposabljanje, ali drugimi ustreznimi sektorji, katerih cilj je razvijati in izvajati skupne pobude ter spodbujati vzajemno učenje in izmenjave izkušenj;

(b) partnerstva med svetom dela in izobraževalnimi institucijami ter institucijami za usposabljanje v obliki:

— koalicij znanja, zlasti med visokošolskimi institucijami in svetom dela, namenjenih spodbujanju ustvarjalnosti, inovacij, učenja na delovnem mestu in podjetništva z zagotavljanjem ustreznih učnih priložnosti, vključno z razvijanjem novih učnih načrtov in pedagoških pristopov;

— koalicij sektorskih veščin in spretnosti med ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter svetom dela, katerih namen je spodbujanje zaposljivosti, prispevanje k ustvarjanju novih učnih načrtov za posamezni sektor ali medsektorskih učnih načrtov, razvijanje inovativnih načinov poklicnega poučevanja in usposabljanja ter uvajanje orodij Unije za preglednost in priznavanje v prakso;

(c) podporne platforme informacijske tehnologije, ki pokrivajo vse izobraževalne sektorje in sektorje usposabljanja, vključno zlasti e-Twinning, in omogočajo vzajemno učenje, virtualno mobilnost in izmenjavo dobrih praks ter odpirajo dostop udeležencem iz sosedskih držav.

2. Ta ukrep podpira tudi razvoj, krepitev zmogljivosti, regionalno povezovanje, izmenjavo znanj in procese posodabljanja preko mednarodnih partnerstev med visokošolskimi institucijami v Uniji in v partnerskih državah, zlasti za vzajemno učenje in skupne izobraževalne projekte, pa tudi preko spodbujanja regionalnega sodelovanja ter nacionalnih informacijskih uradov, zlasti s sosedskimi državami.

Člen 9

Podpora za reformo politik

1. Podpora za reformo politik vključuje dejavnosti, sprožene na ravni Unije, ki se nanašajo na:

(a) izvajanje agende Unije, kar zadeva politike na področju izobraževanja in usposabljanja v okviru odprte metode koordinacije, pa tudi na bolonjski in kopenhagenski proces;

(b) v državah Programa uporabo orodij Unije za preglednost in priznavanje, zlasti Enotnega okvira za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass), evropskega okvira kvalifikacij (EQF), evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS), evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET), evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET), evropskega registra za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (EQAR) in Evropsko združenje za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (ENQA), ter zagotavljanje podpore omrežjem po vsej Uniji ter evropskim nevladnim organizacijam na področju izobraževanja in usposabljanja;

(c) dialog o politikah z ustreznimi evropskimi zainteresiranimi stranmi s področja izobraževanja in usposabljanja;

(d) nacionalne informacijske centre za priznavanje visokošolskih diplom (NARIC) in omrežji Eurydice in Euroguidance ter nacionalne centre Europass.

2. Ta ukrep podpira tudi dialog o politikah s partnerskimi državami in mednarodnimi organizacijami.

Člen 10

Dejavnosti programa Jean Monnet

Cilji dejavnosti programa Jean Monnet so:

(a) spodbujati poučevanje in raziskovanje na področju evropskega povezovanja po celotnem svetu med akademiki na posameznih strokovnih področjih, udeleženci izobraževanja in državljani, zlasti z ustanavljanjem kateder Jean Monnet in drugimi akademskimi dejavnostmi, pa tudi z zagotavljanjem pomoči za druge dejavnosti, ki krepijo znanje na visokošolskih institucijah;

(b) podpirati dejavnosti akademskih institucij ali združenj, dejavnih na področju študijev evropskega povezovanja, in podpirati znak odličnosti Jean Monnet;

(c) podpirati naslednje institucije, ki si prizadevajo za cilje evropskega pomena:

(i) Evropski univerzitetni inštitut, Firence;

(ii) Evropsko akademijo (v Bruggeu in Natolinu);

(iii) Evropski inštitut za javno upravo, Maastricht;

(iv) Evropsko pravno akademijo, Trier;

(v) Evropsko agencijo za razvoj izobraževanja oseb s posebnimi potrebami, Odense;

(vi) Mednarodni center za evropsko usposabljanje (CIFE), Nica;

(d) spodbujati razpravo o politikah in izmenjave med akademskim okoljem in oblikovalci politik o prednostnih nalogah politik Unije.







POGLAVJE III

Mladina

Člen 11

Posebni cilji

1. V skladu s splošnim ciljem Programa, kakor je opredeljen v členu 4, zlasti cilji prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018), Program zasleduje uresničevanje naslednjih posebnih ciljev:

(a) izboljšati raven ključnih kompetenc in spretnosti mladih, tudi tistih z manj priložnostmi, ter spodbujati njihovo udeležbo v demokratičnem življenju v Evropi in na trgu dela, aktivno državljanstvo, medkulturni dialog, socialno vključenost in solidarnost, zlasti z zagotavljanjem več priložnosti za učno mobilnost mladih in tistih, ki so dejavni v mladinskem delu ali mladinskih organizacijah, ter mladinskih voditeljev, kakor tudi z okrepljenimi povezavami med področjem mladine in trgom dela;

(b) spodbujati večjo kakovost mladinskega dela, zlasti z okrepljenim sodelovanjem med organizacijami na področju mladine in/ali drugimi zainteresiranimi stranmi;

(c) dopolnjevati reforme politik na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter podpirati razvoj znanja in mladinske politike, ki temelji na dejstvih, ter priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, zlasti z okrepljenim sodelovanjem na področju politik, boljšo uporabo orodij Unije za preglednost in priznavanje ter s širjenjem dobrih praks;

(d) okrepiti mednarodno razsežnost mladinskih dejavnosti ter vlogo mladinskih delavcev in organizacij kot podpornih struktur za mlade, ki dopolnjujejo zunanje delovanje Unije, zlasti s spodbujanjem mobilnosti in sodelovanja med Unijo, zainteresiranimi stranmi iz partnerskih držav in mednarodnimi organizacijami ter s ciljno usmerjeno krepitvijo zmogljivosti v partnerskih državah.

2. Za namen ocenjevanja Programa so v Prilogi I v zvezi s posebnimi cilji iz odstavka 1 določeni merljivi in ustrezni kazalniki.

Člen 12

Ukrepi Programa

Program zasleduje uresničevanje svojih ciljev z naslednjimi vrstami ukrepov:

(a) učna mobilnost posameznikov;

(b) sodelovanje za inovacije in izmenjavo dobrih praks;

(c) podpora za reformo politik.

▼M1

Člen 13

Učna mobilnost posameznikov

1. Učna mobilnost posameznikov podpira:

(a) mobilnost mladih v okviru aktivnosti neformalnega in priložnostnega učenja med državami Programa; tovrstna mobilnost se lahko izvaja v obliki mladinskih izmenjav ter inovativnih dejavnosti, ki temeljijo na obstoječih določbah o mobilnosti;

(b) mobilnost oseb, ki so dejavne v mladinskem delu ali mladinskih organizacijah, ter mladinskih voditeljev; tovrstna mobilnost se lahko izvaja v obliki usposabljanja in dejavnosti mreženja.

2. Ta ukrep podpira tudi mobilnost mladih in mobilnost oseb, ki so dejavne v mladinskem delu ali mladinskih organizacijah, ter mladinskih voditeljev v partnerske države, zlasti države sosedstva, in iz njih.

▼B

Člen 14

Sodelovanje za inovacije in izmenjava dobrih praks

1. Sodelovanje za inovacije in izmenjava dobrih praks podpira:

(a) strateška partnerstva, katerih namen je razvijati in izvajati skupne pobude, vključno z mladinskimi pobudami in državljanskimi projekti, ki spodbujajo aktivno državljanstvo, družbene inovacije, sodelovanje v demokratičnem življenju in podjetništvu prek vzajemnega učenja in izmenjave izkušenj;

(b) podporne platforme informacijske tehnologije, ki omogočajo vzajemno učenje in mladinsko delo, ki temelji na znanju, ter virtualno mobilnost in izmenjave dobre prakse.

2. Ta ukrep podpira tudi razvoj, krepitev zmogljivosti in izmenjave znanja preko partnerstev med organizacijami v državah Programa in partnerskih državah, zlasti prek vzajemnega učenja.

Člen 15

Podpora za reformo politik

1. Podpora za reformo politik vključuje dejavnosti v zvezi z:

(a) izvajanjem agende Unije, kar zadeva politike na področju mladine, prek odprte metode koordinacije;

(b) uporabo orodij Unije za preglednost in priznavanje v državah Programa, zlasti uporabo "Youthpassa", ter podpiranjem omrežij po vsej Uniji in evropskih mladinskih nevladnih organizacij;

(c) dialogom o politikah z ustreznimi evropskimi zainteresiranimi stranmi in strukturiranim dialogom z mladimi;

(d) Evropskim mladinskim forumom, podpornimi centri za razvoj mladinskega dela in omrežja Eurodesk.

2. Ta ukrep podpira tudi dialog o politikah s partnerskimi državami in mednarodnimi organizacijami.







POGLAVJE IV

Šport

Člen 16

Posebni cilji

1. V skladu s splošnim ciljem Programa, kakor je opredeljen v členu 4, in z delovnim načrtom Unije za šport je Program usmerjen predvsem v množični šport in zasleduje uresničevanje naslednjih posebnih ciljev:

(a) spopadati se s čezmejnimi dejavniki, ki ogrožajo integriteto športa, kot so uživanje prepovedanih poživil, vnaprejšnji dogovori o rezultatih tekmovanj in nasilje ter vse oblike nestrpnosti in diskriminacije;

(b) spodbujati in podpirati dobro upravljanje v športu in dvojne poklicne poti športnikov;

(c) spodbujati prostovoljne dejavnosti v športu ter socialno vključevanje, enake možnosti in zavest o pomenu telesne dejavnosti, ki izboljšuje zdravje, z večjo udeležbo v športu in enakopravnim dostopom do športa za vse;

2. Za ocenjevanje Programa so v Prilogi I v zvezi s posebnimi cilji iz odstavka 1 določeni merljivi in ustrezni kazalniki.

Člen 17

Dejavnosti

1. Cilji sodelovanja se uresničujejo z naslednjimi nadnacionalnimi dejavnostmi, ki so usmerjene predvsem v množični šport:

(a) podpora za partnerska sodelovanja;

(b) podpora neprofitnim evropskim športnim prireditvam, v katerih sodeluje več držav Programa in ki prispevajo k uresničevanju ciljev iz točke (c) člena 16(1);

(c) podpora za krepitev dejanske podlage za oblikovanje politik;

(d) dialog z ustreznimi evropskimi zainteresiranimi stranmi.

2. Za športne dejavnosti iz odstavka 1 se lahko zagotovi dodatno financiranje s strani tretjih oseb, kot so zasebna podjetja.







POGLAVJE V

Finančne določbe

Člen 18

Proračun

▼M1

1. Finančna sredstva za izvajanje programa od 1. januarja 2014 znašajo 14 542 724 000 EUR v tekočih cenah.

2. Znesek iz odstavka 1 se dodeli ukrepom iz Programa, kot sledi, z odstopanjem, ki ne presega 5 % vsakega dodeljenega zneska:

(a) najmanj 80,8 % za izobraževanje in usposabljanje, od katerih so dodeljene naslednje minimalne dodelitve:

(i) 44,3 % za visokošolsko izobraževanje, kar je 35,7 % celotnega proračuna;

(ii) 21,4 % za poklicno izobraževanje in usposabljanje, kar je 17,3 % celotnega proračuna;

(iii) 14,6 % za šolsko izobraževanje, kar je 11,8 % celotnega proračuna;

(iv) 4,9 % za izobraževanje odraslih, kar je 3,9 % celotnega proračuna;

(b) 8,6 % za mladino;

(c) do 1,5 % za jamstveno shemo za študentska posojila;

(d) 1,9 % za program Jean Monnet;

(e) 1,8 % za šport, od česar ne več kot 10 % za aktivnost iz točke (b) člena 17(1);

(f) 3,4 % kot nepovratna sredstva za poslovanje nacionalnim agencijam;

(g) 1,8 % za kritje upravnih odhodkov.

3. V okviru dodelitev iz točk (a) in (b) odstavka 2 se najmanj 63 % dodeli za učno mobilnost posameznikov, najmanj 27 % za sodelovanje za inovacije in izmenjavo dobrih praks ter najmanj 4,2 % za podporo reformi politik.

▼B

4. Poleg finančnih sredstev iz odstavka 1 in za spodbujanje mednarodne razsežnosti visokošolskega izobraževanja se ukrepom za učno mobilnost v partnerske države ali iz njih, ter za sodelovanje in dialog na področju politik z organi, institucijami in organizacijami iz teh držav, dodeli dodatna sredstva, kakor izhaja iz različnih zunanjih instrumentov (instrument za razvojno sodelovanje (DCI), Evropski sosedski instrument (ENI), Partnerski instrument za sodelovanje s tretjimi državami (PI) in instrument za predpristopno pomoč (IPA)). Za uporabo navedenih sredstev se uporablja ta uredba, pri čemer je treba zagotoviti skladnost z uredbami, ki urejajo posamezni zunanji instrument, ter v primeru instrumenta za razvojno sodelovanje izpolniti merila za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj.

Sredstva so na voljo v obliki dveh večletnih dodelitev, ki zajemajo prva štiri oziroma preostala tri leta. Dodelitev navedenih sredstev se določi v večletnih okvirnih programih zunanjih instrumentov iz prvega pododstavka v skladu z opredeljenimi potrebami in prednostnimi nalogami zadevnih držav. Sodelovanje s partnerskimi državami lahko po potrebi temelji na odobritvi dodatnih sredstev iz teh držav, ki bodo na voljo v skladu s postopki, dogovorjenimi s temi državami.

Ukrepi za mobilnost študentov in osebja med državami Programa in partnerskimi državami, financirani iz instrumenta za razvojno sodelovanje, so usmerjeni na področja, ki so pomembna za vključujoči in trajnostni razvoj držav v razvoju.

5. Finančna sredstva, dodeljena za Program, lahko krijejo tudi stroške, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje Programa in doseganje njegovih ciljev; zlasti za študije, sestanke strokovnjakov in ukrepe obveščanja in sporočanja, vključno s celostnim obveščanjem glede političnih prednostnih nalog Unije, če so povezane s splošnim ciljem te uredbe, stroške, povezane z informacijsko tehnologijo, ki se osredotoča na obdelavo in izmenjavo podatkov, ter vse druge stroške za tehnično in upravno pomoč, ki nastanejo Komisiji v zvezi z upravljanjem Programa.

6. Dodeljena finančna sredstva lahko krijejo tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebne, da se zagotovi prehod med Programom in ukrepi, sprejetimi v skladu s sklepi št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES. Po potrebi se lahko odobrena sredstva vključijo v proračun po letu 2020 za kritje podobnih stroškov, da se omogoči upravljanje ukrepov in dejavnosti, ki do 31. decembra 2020 še ne bodo dokončani.

7. Finančna sredstva za učno mobilnost posameznikov iz točke (a) člena 6(1) in točke (a) člena 12, ki jih bo upravljala nacionalna agencija ali agencije (v nadaljnjem besedilu: nacionalna agencija), se dodelijo na podlagi prebivalstva in življenjskih stroškov v državi članici, razdalje med glavnimi mesti držav članic in uspešnosti. Za parameter uspešnosti se nameni 25 % skupnih finančnih sredstev v skladu z merili iz odstavkov 8 in 9. Kar zadeva strateška partnerstva iz točke (a) člena 8(1) in točke (a) člena 14(1), ki jih bo izbrala in upravljala nacionalna agencija, se sredstva dodelijo na podlagi meril, ki jih opredeli Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(3). Ti izračuni so čim bolj nevtralni glede na različne sisteme izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, znatno ne zmanjšujejo letnega proračuna, ki je državam članicam dodeljen vsako leto, ter v čim večji meri zmanjšujejo prekomerna neravnovesja med ravnmi dodeljenih nepovratnih sredstev.

8. Uporablja se dodelitev sredstev na podlagi uspešnosti, da se spodbuja učinkovito in uspešno uporabo virov. Merila, ki se uporabljajo za merjenje uspešnosti temeljijo na najnovejših razpoložljivih podatkih in so usmerjena predvsem na:

(a) raven letnih doseženih realizacij in

(b) raven letnih realiziranih plačil.

9. Dodelitev finančnih sredstev za leto 2014 temelji na najnovejših razpoložljivih podatkih glede izvedenih ukrepov in porabe sredstev v okviru programov Vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus do vključno 31. decembra 2013.

10. Program lahko zagotavlja podporo s posebnimi inovativnimi načini financiranja, zlasti tistimi iz člena 20.

Člen 19

Posebni načini financiranja

1. Komisija izvaja finančno podporo Unije v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 966/2012.

2. Komisija lahko objavi skupne razpise s partnerskimi državami ali z njihovimi organizacijami in agencijami, z namenom sofinanciranja projektov v enakih deležih. Projekti se lahko ocenijo in izberejo preko skupnih postopkov ocenjevanja in izbora, za katere se dogovorijo sodelujoče agencije za financiranje, v skladu z načeli iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

3. Javni organi, pa tudi šole, visokošolske institucije in organizacije na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa, ki so v zadnjih dveh letih več kot 50 % svojega letnega prihodka prejeli iz javnih virov, se štejejo, da imajo potrebno finančno, strokovno in upravno zmogljivost za izvajanje dejavnosti v okviru Programa. Od njih se ne zahteva predložitev nadaljnje dokumentacije za izkazovanje navedene zmogljivosti.

4. Z odstopanjem od člena 130(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in v upravičenih primerih lahko Komisija šteje stroške, neposredno povezane z izvajanjem podprtih dejavnosti in nastale v prvih šestih mesecih leta 2014, kot upravičene do financiranja od 1. januarja 2014, četudi so upravičencu nastali pred vložitvijo vloge za pridobitev sredstev.

5. Znesek iz točke (c) člena 137(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se ne uporablja za finančno podporo za učno mobilnost, dodeljeno posameznikom.

Člen 20

Jamstvena shema za študentska posojila

1. Jamstvena shema za študentska posojila zagotavlja finančnim posrednikom delna jamstva v zvezi s posojili, ki se pod najugodnejšimi možnimi pogoji odobrijo študentom, ki se vpisujejo na drugo stopnjo visokošolskega izobraževanja, kot na primer magistrski študij, na priznano visokošolsko institucijo v državi Programa, kot je določeno v členu 24(1), ki ni država njihovega stalnega prebivališča niti država, v kateri so pridobili izobrazbo, ki jim omogoča vpis na magistrski program.

2. Jamstva iz Jamstvene sheme za študentska posojila krijejo nova, do financiranja upravičena študentska posojila, v višini do največ 12 000 EUR za enoletni program in do 18 000 EUR za program, ki traja do dve leti, ali enakovreden znesek v lokalni valuti.

3. Upravljanje Jamstvene sheme za študentska posojila na ravni Unije se v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 zaupa Evropskemu investicijskemu skladu na podlagi sporazuma s Komisijo o prenosu pooblastila, ki določa podrobna pravila in zahteve, ki urejajo izvajanje Jamstvene sheme za študentska posojila, in posamezne obveznosti strank. Na tej podlagi Evropski investicijski sklad sklepa sporazume s finančnimi posredniki, kot so banke, nacionalne in/ali regionalne študentske posojilnice ali druge priznane finančne institucije, ter si prizadeva izbrati finančnega posrednika iz vsake države Programa, da bi zagotovili dostop do Jamstvene sheme za študentska posojila na dosleden in nediskriminatoren način študentom iz vseh držav Programa.

4. Tehnični podatki o delovanju Jamstvene sheme za študentska posojila so določeni v Prilogi II.







POGLAVJE VI

Uspešnost, rezultati in razširjanje

Člen 21

Spremljanje in ocenjevanje uspešnosti in rezultatov

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno spremlja uspešnost in rezultate Programa glede na njegove cilje in o njih poroča, zlasti glede:

(a) evropske dodane vrednosti iz člena 3;

(b) razdelitve finančnih sredstev v zvezi s sektorji za izobraževanje, usposabljanje in mladino, da bi do konca Programa zagotovili dodeljevanje finančnih sredstev, ki jamči trajnostni sistemski učinek.

(c) uporabo sredstev iz zunanjih instrumentov iz člena 18(4) ter njihov prispevek k posameznim ciljem in načelom teh instrumentov.

2. Poleg stalnega izvajanja dejavnosti spremljanja Komisija do konca leta 2017 predloži vmesno ocenjevalno poročilo, da bi ocenila učinkovitost ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev Programa, ter učinkovitost Programa in njegovo evropsko dodano vrednost, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. Vmesno ocenjevalno poročilo obravnava obseg za poenostavitev Programa, njegovo notranjo in zunanjo skladnost, stalno ustreznost vseh njegovih ciljev ter prispevek, ki ga ukrepi prinašajo k uresničitvi strategije Evropa 2020. Upošteva tudi rezultate ocenjevanja dolgotrajnega učinka predhodnih programov (Vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji, Erasmus Mundus in drugih mednarodnih programov na področju visokošolskega izobraževanja).

3. Komisija predloži vmesno ocenjevalno poročilo iz odstavka 2 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4. Brez poseganja v zahteve iz poglavja VII in obveznosti nacionalnih agencij iz člena 28 države članice do 30. junija 2017 Komisiji predložijo poročilo o izvajanju in učinkih Programa na svojih ozemljih.

5. Komisija do 30. junija 2022 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži končno oceno Programa.

Člen 22

Obveščanje in razširjanje

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi razširjanje informacij, obveščanje javnosti in spremljanje v zvezi z vsemi ukrepi in dejavnostmi v okviru Programa, pa tudi razširjanje rezultatov prejšnjih programov Vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji in Erasmus Mundus.

2. Upravičenci projektov, podprtih z ukrepi in dejavnostmi iz členov 6, 10, 12, 17 in 20, bi morali zagotoviti ustrezno obveščanje o doseženih rezultatih in učinkih ter njihovo ustrezno razširjanje. To lahko vključuje zagotavljanje vzajemnega obveščanja v zvezi s priložnostmi za mobilnost.

3. Nacionalne agencije iz člena 28 razvijajo dosledno politiko za učinkovito razširjanje in izkoriščanje rezultatov dejavnosti, podprtih v okviru ukrepov, ki jih upravljajo v okviru Programa, pomagajo Komisiji pri splošni nalogi razširjanja informacij o Programu, vključno z informacijami o ukrepih in dejavnostih, ki se upravljajo na nacionalni ravni in na ravni Unije, ter njegovih rezultatih, in ustrezne ciljne skupine seznanjajo o dejavnostih, ki se izvajajo v njihovi državi.

4. Javni in zasebni subjekti znotraj sektorjev, ki jih Program zajema, uporabljajo tržno ime "Erasmus+" za namene obveščanja in razširjanja informacij v zvezi s Programom. Za posamezne sektorje Programa se uporabljajo naslednja tržna imena:

— "Comenius", povezano s šolskim izobraževanjem;

— "Erasmus", povezano z vsemi vrstami visokošolskega izobraževanja v okviru držav Programa;

— "Erasmus Mundus", povezano z vsemi vrstami aktivnosti visokošolskega izobraževanja med državami Programa in partnerskimi državami;

— "Leonardo da Vinci", povezano s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem,

— "Grundtvig", povezano z učenjem odraslih;

— "Mladi v akciji", povezano z neformalnim in priložnostnim učenjem na področju mladine.

— "Šport", povezano z dejavnostmi na področju športa.

5. Dejavnosti obveščanja prispevajo tudi k celostnemu obveščanju o političnih prednostnih nalogah Unije, če so povezane s splošnim ciljem te uredbe.







POGLAVJE VII

Dostop do Programa

Člen 23

Dostop

1. Za financiranje v okviru Programa se lahko prijavi kateri koli javni ali zasebni subjekt s področja izobraževanja, usposabljanja, mladine in množičnega športa. Program v primeru dejavnosti iz točke (a) člena 13(1) in točke (a) člena 14(1) podpira tudi sodelovanje skupin mladih, dejavnih v mladinskem delu, vendar ne nujno v okviru mladinske organizacije.

2. Pri izvajanju Programa, med drugim v zvezi z izbiranjem sodelujočih in dodeljevanjem šolnin, Komisija in države članice zagotovijo, da se poseben poudarek nameni spodbujanju socialnega vključevanja ter udeležbi oseb s posebnimi potrebami ali z manj priložnostmi.

Člen 24

Sodelovanje držav

1. V Programu lahko sodelujejo naslednje države (v nadaljnjem besedilu: države Programa):

(a) države članice;

(b) države pristopnice, države kandidatke in morebitne kandidatke, ki so udeležene v predpristopni strategiji, v skladu s splošnimi načeli ter splošnimi pogoji za sodelovanje navedenih držav v programih Unije, določenih v posameznih okvirnih sporazumih, sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih;

(c) države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu z določbami navedenega sporazuma;

(d) Švicarska konfederacija, na podlagi dvostranskega sporazuma, ki bo sklenjen s to državo;

(e) države, ki jih zajema Evropska sosedska politika in so sklenile sporazume z Unijo, s katerimi se jim omogoči sodelovanje v programih Unije, če sklenejo dvostranske sporazume z Unijo o pogojih za njihovo sodelovanje v Programu.

2. Države Programa imajo vse obveznosti in izpolnijo vse naloge, določene v tej uredbi v zvezi z državami članicami.

3. Program podpira sodelovanje s partnerskimi državami, zlasti s sosedskimi državami, pri ukrepih in dejavnostih iz členov 6, 10 in 12.







POGLAVJE VIII

Sistem za upravljanje in revizijo

Člen 25

Dopolnjevanje

Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotavlja splošno doslednost in dopolnjevanje Programa z:

(a) ustreznimi politikami in programi, zlasti tistimi, povezanimi s kulturo in mediji, zaposlovanjem, raziskavami in inovacijami, industrijo in podjetništvom, kohezijsko in razvojno politiko, politiko širitve in pobude, instrumente in strategije na področju regionalne politike in zunanjih odnosov;

(b) drugimi ustreznimi viri financiranja Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, zlasti Evropskim socialnim skladom in drugimi finančnimi instrumenti v zvezi z zaposlovanjem in socialno vključenostjo, Evropskim skladom za regionalni razvoj in okvirnim programom za raziskave in inovacije "Obzorje 2020", pa tudi finančnimi instrumenti v zvezi s pravosodjem in državljanstvom, zdravjem, programi zunanjega sodelovanja in predpristopno pomočjo.

Člen 26

Izvedbeni organi

Program na dosleden način izvajajo naslednji organi:

(a) Komisija na ravni Unije;

(b) nacionalne agencije na nacionalni ravni v državah Programa.

Člen 27

Nacionalni organ

1. Izraz "nacionalni organ" se nanaša na enega ali več nacionalnih organov v skladu z nacionalnim pravom in prakso.

2. Države članice do 22. januarja 2014 Komisijo z uradnim obvestilom, ki ga posredujejo njihova stalna predstavništva, obvestijo o osebah, ki so zakonsko pooblaščene, da delujejo v njihovem imenu kot nacionalni organ za namene te uredbe. Če se nacionalni organ v času trajanja Programa zamenja, država članica o tem takoj obvesti Komisijo po enakem postopku.

3. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe za odstranitev pravnih in upravnih ovir za pravilno delovanje Programa, vključno, kadar je mogoče, z ukrepi za reševanje vprašanj, ki povzročajo težave pri pridobivanju vizumov.

4. Nacionalni organ do 22. marec 2014 določi nacionalno agencijo ali nacionalne agencije. Kadar obstaja več kot ena nacionalna agencija, države članice vzpostavijo ustrezni mehanizem za usklajeno upravljanje izvajanja Programa na nacionalni ravni, zlasti zato, da zagotovijo skladno in stroškovno učinkovito izvajanje Programa ter učinkovite stike s Komisijo na tem področju, pa tudi zaradi lažjega morebitnega prenosa sredstev med agencijami, kar omogoča prilagodljivost in boljšo uporabo sredstev, dodeljenih državam članicam. Brez poseganja v člen 29(3) vsaka država članica odloča o ureditvi razmerja med nacionalnim organom in nacionalno agencijo, vključno z nalogami, kot je določitev letnega delovnega programa nacionalne agencije.

Nacionalni organ predloži Komisiji ustrezno predhodno oceno o izpolnjevanju pogojev, da nacionalna agencija izpolnjuje točki (c)(v) in (vi) člena 58(1) in člena 60(1), (2) in (3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in člena 38 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 ( 2 ), kakor tudi da izpolnjuje zahteve Unije glede standardov notranje kontrole za nacionalne agencije in pravila za upravljanje finančnih sredstev Programa, ki se dodelijo v obliki nepovratnih sredstev.

5. Nacionalni organ določi neodvisni revizijski organ iz člena 30.

6. Nacionalni organ svojo predhodno oceno o izpolnjevanju pogojev pripravi na podlagi svojih lastnih kontrol in revizij in/ali kontrol in revizij, ki jih opravi neodvisni revizijski organ iz člena 30.

7. Če je nacionalna agencija, določena za Program, ista kot nacionalna agencija, določena za predhodna programa Vseživljenjsko učenje ali Mladi v akciji, se lahko obseg kontrol in revizij za namene predhodne ocene o izpolnjevanju pogojev omeji na zahteve, ki so nove in specifične za Program.

8. Nacionalni organ spremlja in nadzoruje upravljanje Programa na nacionalni ravni. Preden sprejme kakršno koli odločitev, ki bi lahko bistveno vplivala na upravljanje Programa, zlasti glede svoje nacionalne agencije, o tem pravočasno obvesti Komisijo in se z njo posvetuje.

9. Nacionalni organ zagotovi ustrezno sofinanciranje poslovanja svoje nacionalne agencije, da se zagotovi upravljanje Programa ob upoštevanju veljavnih pravil Unije.

10. V primeru, da Komisija zavrne določitev nacionalne agencije na podlagi svoje presoje predhodne ocene o izpolnjevanju pogojev, nacionalni organ zagotovi, da se sprejmejo potrebni popravljalni ukrepi, da se nacionalni agenciji omogoči izpolnjevanje minimalnih zahtev, ki jih je določila Komisija, ali pa določi drug organ kot nacionalno agencijo.

11. Na podlagi letne izjave nacionalne agencije o upravljanju, neodvisnega revizijskega mnenja o tej izjavi in analize Komisije o izpolnjevanju pogojev in uspešnosti nacionalne agencije, nacionalni organ do 31. oktobra vsako leto Komisiji zagotovi informacije o svojih dejavnostih spremljanja in nadzora v zvezi s Programom.

12. Nacionalni organ prevzame odgovornost za pravilno upravljanje finančnih sredstev Unije, ki jih Komisija prenese na nacionalno agencijo v obliki nepovratnih sredstev, ki se dodelijo v okviru Programa.

13. V primeru kakršnih koli nepravilnosti, malomarnosti ali goljufij, ki se lahko pripišejo nacionalni agenciji, ali kakršnih koli resnih pomanjkljivosti ali nezadovoljive uspešnosti nacionalne agencije, če to privede do zahtevkov Komisije zoper nacionalno agencijo, je nacionalna agencija odgovorna za povračilo nepovrnjenih sredstev Komisiji.

14. V okoliščinah iz odstavka 13 lahko nacionalni organ na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije nacionalni agenciji prekliče mandat. Če želi nacionalni organ nacionalni agenciji preklicati mandat iz katerega koli drugega utemeljenega razloga, o tem uradno obvesti Komisijo najmanj šest mesecev pred predvidenim datumom prenehanja mandata nacionalne agencije. V takih primerih se nacionalni organ in Komisija formalno dogovorita o posebnih in časovno omejenih prehodnih ukrepih.

15. V primeru preklica nacionalni organ izvede vse potrebne kontrole glede finančnih sredstev Unije, zaupanih nacionalni agenciji s preklicanim mandatom, in zagotovi neoviran prenos teh sredstev, pa tudi vse dokumentacije in orodij za upravljanje, potrebnih za upravljanje Programa, na novo nacionalno agencijo. Nacionalni organ zagotovi nacionalni agenciji s preklicanim mandatom potrebno finančno podporo za nadaljevanje izpolnjevanja njenih pogodbenih obveznosti do upravičencev Programa in Komisije do prenosa teh obveznosti na novo nacionalno agencijo.

16. Če tako zahteva Komisija, nacionalni organ določi institucije ali organizacije ali vrste takšnih institucij in organizacij, ki se štejejo za upravičene do sodelovanja v posebnih ukrepih Programa na svojem ozemlju.

Člen 28

Nacionalna agencija

1. Izraz "nacionalna agencija" se nanaša na eno ali več nacionalnih agencij v skladu z nacionalnim pravom in prakso.

2. Nacionalna agencija:

(a) ima pravno osebnost ali je del subjekta, ki ima pravno osebnost, in jo ureja pravo zadevne države članice. Ministrstvo ne more biti določeno za nacionalno agencijo.

(b) ima ustrezno zmogljivost upravljanja, osebje in infrastrukturo za zadovoljivo izpolnitev svojih nalog, tako da je zagotovljeno učinkovito in uspešno upravljanje Programa in dobro finančno upravljanje finančnih sredstev Unije;

(c) ima operativna in pravna sredstva za uporabo pravil upravnega, pogodbenega in finančnega upravljanja, določenih na ravni Unije;

(d) ponuja ustrezna finančna jamstva, ki jih je po možnosti izdal javni organ in ki ustrezajo ravni finančnih sredstev Unije, ki jih bo morala upravljati;

(e) je določena za čas trajanja Programa.

3. Nacionalna agencija je odgovorna za upravljanje vseh faz projektnega življenjskega cikla naslednjih ukrepov Programa, skladno s točkama (c)(v) in (vi) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in členom 44 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012:

(a) učna mobilnost posameznikov, z izjemo mobilnosti, organizirane na podlagi skupnih ali dvojnih/večkratnih diplom, obsežnih prostovoljnih projektov in Jamstvene sheme za študentska posojila;

(b) strateška partnerstva v okviru ukrepa "sodelovanje za inovacije in izmenjavo dobrih praks";

(c) upravljanje malih dejavnosti, ki podpirajo strukturiran dialog na področju mladine v okviru ukrepa "podpora za reformo politik".

4. Z odstopanjem od odstavka 3 se lahko sklepi o izboru in dodelitvi sredstev za strateška partnerstva iz točke(b) odstavka 3 upravljajo na ravni Unije, če je takšen sklep sprejet v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(3) in le v posebnih primerih, kadar obstajajo očitni razlogi za takšno centralizacijo.

5. Nacionalna agencija upravičencem dodeli podporo v obliki sporazuma ali sklepa o nepovratnih sredstvih, kakor določi Komisija za zadevni ukrep Programa.

6. Nacionalna agencija vsako leto poroča Komisiji in svojemu nacionalnemu organu v skladu s členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Nacionalna agencija je odgovorna za izvedbo pripomb, ki jih poda Komisija po zaključku svoje analize letne izjave nacionalne agencije o upravljanju in neodvisnega revizijskega mnenja o njej.

7. Nacionalna agencija brez predhodnega pisnega dovoljenja nacionalnega organa in Komisije ne sme na tretjo osebo prenesti nobene naloge Programa ali izvrševanja proračuna, ki ji je dodeljena. Nacionalna agencija obdrži izključno odgovornost za kakršne koli naloge, prenesene na tretjo osebo.

8. V primeru preklica mandata nacionalni agenciji ta ostane pravno odgovorna za izpolnjevanje svojih pogodbenih obveznosti do upravičencev Programa in Komisije do prenosa teh obveznosti na novo nacionalno agencijo.

9. Nacionalna agencija je odgovorna za upravljanje in zaključitev finančnih sporazumov, ki se nanašajo na predhodne programe Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji, ki so ob začetku Programa še vedno odprti.

Člen 29

Evropska komisija

1. V dveh mesecih po prejemu predhodne ocene o izpolnjevanju pogojev iz člena 27(4) od nacionalnega organa Komisija sprejme, pogojno sprejme ali zavrne določitev nacionalne agencije. Komisija ne sklene pogodbenega razmerja z nacionalno agencijo, dokler ne sprejme predhodne izjave o izpolnjevanju pogojev. Komisija lahko v primeru pogojnega sprejema uporabi sorazmerne previdnostne ukrepe v zvezi s svojim pogodbenim razmerjem z nacionalno agencijo.

2. Potem ko sprejme predhodno izjavo o izpolnjevanju pogojev s strani nacionalne agencije, določene za Program, Komisija formalizira pravne odgovornosti v zvezi s finančnimi sporazumi, ki se nanašajo na predhodna programa Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji in ki so ob začetku Programa še vedno odprti.

3. V skladu s členom 27(4) dokument, ki ureja pogodbeno razmerje med Komisijo in nacionalno agencijo:

(a) določa standarde notranje kontrole za nacionalne agencije in pravila za upravljanje sredstev Unije, dodeljenih kot nepovratna sredstva, s strani nacionalnih agencij;

(b) vključuje delovni program nacionalne agencije, ki vsebuje naloge upravljanja nacionalne agencije, deležne podpore Unije;

(c) določa zahteve za poročanje za nacionalno agencijo.

4. Komisija da nacionalni agenciji vsako leto na voljo naslednja finančna sredstva Programa:

(a) finančna sredstva za dodelitev nepovratnih sredstev v zadevni državi članici za dejavnosti Programa, upravljanje katerih je zaupano nacionalni agenciji;

(b) finančni prispevek za naloge upravljanja Programa, ki jih izvaja nacionalna agencija. Ta se zagotovi v obliki prispevka v enkratnem znesku za stroške poslovanja nacionalne agencije in se določi na podlagi zneska finančnih sredstev Unije, ki se dodelijo kot nepovratna sredstva, zaupana nacionalni agenciji.

5. Komisija določi zahteve za delovni program nacionalne agencije. Komisija ne da programskih finančnih sredstev na voljo nacionalni agenciji, dokler uradno ne odobri njenega delovnega programa.

6. Na podlagi zahtev za izpolnjevanje pogojev za nacionalne agencije iz člena 27(4) Komisija pregleda nacionalne sisteme za upravljanje in nadzor, zlasti na podlagi predhodne ocene izpolnjevanja pogojev, ki ji jo zagotovi nacionalni organ, letne izjave nacionalne agencije o upravljanju in mnenja neodvisnega revizijskega organa o njej, pri čemer ustrezno upošteva letne informacije, ki jih prejme od nacionalnega organa glede njegovih dejavnosti spremljanja in nadzora v zvezi s Programom.

7. Potem ko oceni letno izjavo o upravljanju in mnenje neodvisnega revizijskega organa o njej, Komisija naslovi svoje mnenje in pripombe v zvezi s tem na nacionalno agencijo in nacionalni organ.

8. V primeru, da Komisija ne more sprejeti letne izjave nacionalne agencije o upravljanju ali neodvisnega revizijskega mnenja o njej, ali v primeru, da nacionalna agencija pripomb Komisije ne izvaja zadovoljivo, lahko Komisija izvede katere koli previdnostne ali popravljalne ukrepe, ki so potrebni, da se zavarujejo finančni interesi Unije v skladu s členom 60(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

9. Komisija z mrežo nacionalnih agencij organizira redne sestanke, da bi zagotovila usklajeno izvajanje Programa v vseh državah Programa.

Člen 30

Neodvisni revizijski organ

1. Neodvisni revizijski organ izda revizijsko mnenje o letni izjavi o upravljanju iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966//2012.

2. Neodvisni revizijski organ:

(a) ima potrebne strokovne kompetence za opravljanje revizij v javnem sektorju;

(b) pri izvajanju svojih revizij zagotovi upoštevanje mednarodno sprejetih revizijskih standardov;

(c) ni v nasprotju interesov, kar zadeva pravno osebo, katere del je nacionalna agencija. Pri svojem delovanju je zlasti neodvisen od pravne osebe, katere del je nacionalna agencija.

3. Neodvisni revizijski organ zagotavlja Komisiji in njenim predstavnikom ter Računskemu sodišču popoln dostop do vseh dokumentov in poročil, na katerih temelji revizijsko mnenje, ki ga izda v zvezi z letno izjavo nacionalne agencije o upravljanju.







POGLAVJE IX

Sistem nadzora

Člen 31

Načela sistema nadzora

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije z ukrepi za preprečevanje goljufij, korupcije in kakršnih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih kontrol ter, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo napačno plačanih zneskov in po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2. Komisija je odgovorna za izvajanje nadzornih kontrol v zvezi z ukrepi in dejavnostmi Programa, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Določi minimalne zahteve za kontrole, ki jih izvajata nacionalna agencija in neodvisni revizijski organ.

3. Nacionalna agencija je odgovorna za primarne kontrole upravičencev do nepovratnih sredstev za ukrepe in dejavnosti Programa iz člena 28(3). Te kontrole dajo razumna zagotovila, da se dodeljena nepovratna sredstva uporabljajo za predvidene namene in v skladu z veljavnimi pravili Unije.

4. Glede finančnih sredstev Programa, prenesenih na nacionalne agencije, Komisija zagotovi pravilno koordinacijo svojih kontrol z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami na podlagi načela enotne revizije in analize na podlagi tveganja. Ta določba se ne uporablja za preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Člen 32

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče se pooblastijo za izvajanje revizij na podlagi dokumentacije in na kraju samem v zvezi z vsemi upravičenci do nepovratnih sredstev, izvajalci, podizvajalci in drugimi tretjimi osebami, ki so prejele finančna sredstva Unije. Prav tako lahko izvajajo revizije in kontrole v zvezi z nacionalnimi agencijami.

2. OLAF lahko na kraju samem izvaja kontrole in preglede gospodarskih subjektov, ki jih tako financiranje neposredno ali posredno zadeva, v skladu s postopkom iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 3 ), da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki vpliva na finančne interese Unije v zvezi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo v zvezi s financiranjem Unije.

3. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih ter pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, izrecno pooblaščajo Komisijo, Računsko sodišče in OLAF za izvajanje takih revizij, kontrol in pregledov na kraju samem.







POGLAVJE X

Prenos pooblastil in izvedbene določbe

Člen 33

Prenos pooblastila na Komisijo

Da bi zagotovila najustreznejšo raven upravljanja nalog, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 34 v zvezi s spremembami člena 28(3), vendar le v zvezi z dodatnimi ukrepi, ki jih upravljajo nacionalne agencije.

Člen 34

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 33 se prenese na Komisijo za čas trajanja Programa.

3. Pooblastilo iz člena 33 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 33, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 35

Izvajanje Programa

Za izvedbo Programa Komisija sprejme letne delovne programe z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(3). Vsak letni delovni program zagotavlja, da se splošni in posebni cilji iz členov 4, 5, 11 in 16 letno izvajajo na dosleden način, ter določi pričakovane rezultate, način izvajanja in skupni znesek tega programa. Letni delovni programi prav tako vsebujejo opis ukrepov, ki bodo financirani, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu in porazdelitev finančnih sredstev med države članice za ukrepe, ki jih upravljajo njihove nacionalne agencije, in okvirni časovni razpored izvajanja. Za nepovratna sredstva vključujejo najvišjo stopnjo sofinanciranja, ki upošteva posebnosti ciljih skupin, zlasti zmogljivosti za sofinanciranje in možnosti pridobivanja sredstev od tretjih oseb. Zlasti je pri ukrepih, namenjenih organizacijam z omejenimi finančnimi zmožnostmi, stopnja sofinanciranja najmanj 50 %.

Člen 36

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Odbor se lahko za obravnavo sektorskih vprašanj sestane v posebnih sestavah. Po potrebi so v skladu z njegovim poslovnikom ad hoc lahko povabljeni zunanji strokovnjaki, vključno s predstavniki socialnih partnerjev, ki na sestankih sodelujejo kot opazovalci.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.







POGLAVJE XI

Končne določbe

Člen 37

Razveljavitev in prehodne določbe

1. Sklepi št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014.

2. Ukrepi, ki se začnejo izvajati 31. decembra 2013 ali pred tem datumom na podlagi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES, se upravljajo, če je ustrezno, v skladu z določbami te uredbe.

3. Države članice na nacionalni ravni zagotovijo neoviran prehod med ukrepi, ki se izvajajo v okviru predhodnih programov na področju vseživljenjskega učenja, mladine in mednarodnega sodelovanja v visokošolskem izobraževanju, ter ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa.

Člen 38

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

KAZALNIKI ZA OCENJEVANJE PROGRAMA

Program se bo pozorno spremljal na podlagi niza kazalnikov za merjenje uspešnosti pri uresničevanju splošnih in posebnih ciljev Programa ter za zmanjšanje upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim nizom ključnih kazalnikov.







Evropa 2020 krovni cilji izobraževanja Delež posameznikov, starih med 18. in 24. let, ki imajo samo nižjo srednjo izobrazbo in niso vpisani v nadaljnje izobraževanje ali usposabljanje Delež posameznikov, starih med 30. in 34. let, ki imajo zaključeno terciarno ali enakovredno izobrazbo Merilo uspešnosti za mobilnost, v skladu s sklepi Sveta o merilu za učno mobilnost Odstotek visokošolskih diplomantov, ki so del visokošolskega izobraževanja ali usposabljanja (vključno z delovno prakso) opravili v tujini Odstotek posameznikov, starih med 18. in 34. let, ki imajo začetno poklicno izobrazbo in kvalifikacijo in ki so del začetnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (vključno z delovno prakso) opravili v tujini Količinsko (splošno) Število osebja, ki prejema podporo Programa, na državo in sektor Število udeležencev s posebnimi potrebami ali z manj priložnostmi Število in vrsta organizacij in projektov, na državo in ukrep Izobraževanje in usposabljanje Število dijakov, študentov in pripravnikov, ki sodelujejo v Programu, na državo, sektor, ukrep in spol Število visokošolskih študentov, ki prejemajo podporo za študij v partnerski državi, ter število študentov iz partnerskih držav, ki prihajajo na študij v državo Programa Število visokošolskih institucij partnerskih držav, ki so vključene v ukrepe mobilnosti in sodelovanja Število uporabnikov omrežja Euroguidance Odstotek udeležencev, ki so prejeli potrdilo, diplomo ali kako drugo obliko uradnega priznanja za svojo udeležbo v Programu Odstotek udeležencev, ki izjavljajo, da so povečali svoje ključne kompetence Odstotek udeležencev v dolgoročni mobilnosti, ki izjavljajo, da so povečali svoje jezikovne sposobnosti Jean Monnet Število študentov, ki so vključeni v usposabljanje v okviru dejavnosti programa Jean Monnet Mladina Število mladih, ki so vključeni v ukrepe mobilnosti, podprte s Programom, na državo, ukrep in spol Število mladinskih organizacij iz držav Programa in partnerskih držav, ki so vključene v ukrepe mednarodne mobilnosti in sodelovanja Število uporabnikov omrežja Eurodesk Odstotek udeležencev, ki so prejeli potrdilo – denimo Youthpass –, diplomo ali kako drugo obliko uradnega priznanja za svojo udeležbo v Programu Odstotek udeležencev, ki izjavljajo, da so povečali svoje ključne kompetence Odstotek udeležencev v prostovoljnih dejavnostih, ki izjavljajo, da so povečali svoje jezikovne sposobnosti Šport Število članov športnih organizacij, ki se prijavljajo za Program in v njem sodelujejo, na državo Odstotek udeležencev, ki so rezultate čezmejnih projektov uporabili za: (a) boj proti dejavnikom, ki ogrožajo šport (b) izboljšanje dobrega vodenja in dvojnih poklicnih poti (c) izboljšanje socialne vključenosti, enakih možnosti in stopenj udeležbe









PRILOGA II

TEHNIČNE INFORMACIJE V ZVEZI Z JAMSTVENO SHEMO ZA ŠTUDENTSKA POSOJILA

1. Izbira finančnih posrednikov

Na podlagi poziva za zbiranje ponudb se finančni posredniki izberejo skladno z najboljšo tržno prakso, pri čemer se med drugim upoštevajo:

(a) obseg financiranja, ki je na voljo študentom;

(b) najugodnejši možni pogoji, ki se ponujajo študentom, ob izpolnjevanju minimalnih standardov posojanja, kot so določeni v odstavku 2;

(c) dostop do financiranja s strani vseh prebivalcev držav Programa iz člena 24(1);

(d) ukrepi za preprečevanje goljufij; ter

(e) skladnost z Direktivo 2008/48/ES Evropskega Parlamenta in Sveta ( 4 ).

2. Varstvo posojilojemalcev

Naslednje varovalke so minimalni pogoji, ki jih morajo zagotoviti finančni posredniki, ki hočejo zagotavljati študentska posojila, za katera jamči Jamstvena shema za študentska posojila:

(a) ne zahtevajo se dodatna ali starševska jamstva;

(b) posojila se dodelijo brez diskriminacije;

(c) finančni posrednik kot del procesa ocenjevanja upošteva tveganje prekomerne zadolženosti študenta ter doseženo raven zadolženosti in morebitnih sodnih odločb v zvezi z neporavnanim dolgom; ter

(d) vračila temeljijo na hibridnem modelu, ki združuje standardizirana plačila na podlagi hipotekarnih posojil in socialne varovalke, zlasti:

(i) obrestno mero, ki je znatno nižja od tržnih obrestnih mer;

(ii) začetno obdobje odložitve, preden se začne vračanje dolga, ki traja najmanj 12 mesecev po koncu študijskega programa, če nacionalno pravo ne predvideva takšnih odložitev, pa določbo za nominalno vračilo v tem dvanajstmesečnem obdobju;

(iii) določbo za "pavzo pri vračilu" v trajanju najmanj 12 mesecev v celotnem trajanju posojila, ki jo lahko zahteva diplomant, če nacionalno pravo ne predvideva takšnih odložitev, pa določbo za nominalno vračilo v tem dvanajstmesečnem obdobju;

(iv) možnost odložitve plačevanja obresti v času študija;

(v) zavarovanje za primer smrti ali invalidnosti; ter

(vi) brez kazni za predčasno popolno ali delno vračilo posojila.

Finančni posredniki lahko ponudijo vračilo, vezano na dohodek, ter boljše pogoje, na primer daljša obdobja odložitev vračila ali "pavze pri vračilu" ali daljše roke, da upoštevajo posebne potrebe diplomantov, na primer tistih, ki nato začnejo doktorski študij, ali jim dajo na voljo več časa, da najdejo zaposlitev. Zagotavljanje boljših pogojev se upošteva v postopku izbire finančnih posrednikov.

3. Spremljanje in ocenjevanje

Jamstvena shema za študentska posojila se spremlja in ocenjuje, kot je določeno v členu 21, ter na podlagi člena 140(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Kot del tega procesa Komisija poroča o vplivih Jamstvene sheme za študentska posojila na upravičence in visokošolske sisteme. Poročilo Komisije med drugim vključuje podatke o problematičnih področjih in predloge za spopadanje z njimi, in sicer v zvezi s/z:

(a) številom študentov, ki prejemajo posojila, podprta z Jamstveno shemo za študentska posojila, vključno s podatki o deležu zaključenega šolanja;

(b) obsegom posojil, ki jih sklenejo finančni posredniki,

(c) višino obrestnih mer;

(d) neporavnanimi dolgovi in stopnjami plačilne nesposobnosti, vključno z ukrepi, ki jih finančni posredniki sprejmejo proti tistim, ki ne odplačujejo posojil;

(e) ukrepi za preprečevanje goljufij, ki jih sprejmejo finančni posredniki;

(f) profilom podprtih študentov, vključno z njihovim socialnim in ekonomskim ozadjem, študijsko smerjo, državo izvora in namembno državo, v skladu z nacionalnim pravom o varstvu podatkov;

(g) geografsko uravnoteženostjo prejemanja posojil ter

(h) geografsko razporejenostjo finančnih posrednikov.

Ne glede na pristojnosti, ki jih imata Evropski parlament in Svet v skladu s členom 140(9) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Komisija pretehta možnosti za predložitev ustreznih regulativnih sprememb, tudi zakonodajnih, če predviden sprejem na trgu ali sodelovanje finančnih posrednikov nista zadovoljiva.

4. Proračun

Dodeljena proračunska sredstva v celoti krijejo stroške Jamstvene sheme za študentska posojila, tudi plačilne obveznosti do sodelujočih finančnih posrednikov, ki želijo delna jamstva in kritje stroškov upravljanja za Evropski investicijski sklad.

Proračun za Jamstveno shemo za študentska posojila iz točke (c) člena 18(2) ne presega 3,5 % celotnega proračuna za Program.

5. Prepoznavnost in ozaveščanje

Vsi sodelujoči finančni posredniki z obveščanjem bodočih študentov prispevajo k promociji Jamstvene sheme za študentska posojila. Zato Komisija med drugim posreduje informacije nacionalnim agencijam v državah Programa, da lahko opravljajo vlogo informacijskih točk v zvezi s Jamstveno shemo za študentska posojila.