6.

POSEBNE ZAHTEVE GLEDE VGRADNJE 6.1 Žarometi za dolgi svetlobni pramen 6.1.1 Število: en ali dva. Pri triciklih, katerih skupna širina presega 1 300 mm, sta obvezna dva žarometa za dolgi svetlobni pramen. 6.1.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.1.3 Razmestitev 6.1.3.1 Po širini: — neodvisen žaromet za dolgi svetlobni pramen je lahko vgrajen nad, pod ali ob kateri koli drugi prednji svetilki (ali žarometu): če sta ta žarometa ali žaromet in svetilka drug nad drugim, mora referenčno središče žarometa za dolgi svetlobni pramen ležati na vzdolžni srednji ravnini vozila; če sta žarometa ali žaromet in svetilka drug ob drugem, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — žaromet za dolgi svetlobni pramen, ki je integriran s kakim drugim prednjim žarometom ali svetilko, mora biti vgrajen tako, da leži njegovo referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo opremljeno tudi z neodvisnim žarometom za kratki svetlobni pramen poleg žarometa za dolgi svetlobni pramen, morata ležati njuni referenčni središči simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dva žarometa za dolgi svetlobni pramen, od katerih je eden, ali oba, integriran s kakim drugim žarometom ali svetilko, morata biti vgrajena tako, da njuni referenčni središči ležita simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. 6.1.3.2 Po dolžini: na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu. 6.1.3.3 Razdalja med robom svetleče površine katerega koli neodvisnega žarometa za dolgi svetlobni pramen in robom svetleče površine žarometa za kratki svetlobni pramen nikakor ne sme presegati 200 mm. 6.1.4 Geometrijska vidnost Tudi v območjih, ki v obravnavani smeri opazovanja niso videti osvetljena, mora biti svetleča površina vidna v divergentnem območju, omejenem s tvornicami, ki se dotikajo celotnega oboda svetleče površine in z referenčno osjo žarometa oklepajo kot najmanj 5°. Za izhodišče kotov geometrijske vidnosti se šteje obod projekcije svetleče površine na prečno ravnino, ki se dotika prednjega dela leče žarometa za dolgi svetlobni pramen. 6.1.5 Usmeritev: naprej. Lahko spreminja usmeritev skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa. 6.1.6 Lahko je združen z žarometom za kratki svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami. 6.1.7 Ne sme biti kombiniran z nobenim drugim žarometom ali svetilko. 6.1.8 Lahko je integriran: 6.1.8.1 z žarometom za kratki svetlobni pramen, 6.1.8.2 s prednjo pozicijsko svetilko, 6.1.8.3 z žarometom za meglo. 6.1.9 Električna vezava Žarometi za dolgi svetlobni pramen morajo svetiti sočasno. Vsi žarometi za dolgi svetlobni pramen se morajo prižgati ob preklopu žarometov za kratki svetlobni pramen na žaromete za dolgi svetlobni pramen. Vsi žarometi za dolgi svetlobni pramen morajo ugasniti ob preklopu z žarometov za dolgi svetlobni pramen na žaromete za kratki svetlobni pramen. Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo ob preklopu na žaromete za dolgi svetlobni pramen prižgani. 6.1.10 Kontrola vključitve: neobvezna. Neutripajoča modra opozorilna svetilka. ▼M1 6.1.11 Druge zahteve: — žarometi z dolgim svetlobnim pramenom pri vozilih, ki se v zavojih nagibajo, so lahko opremljeni s sistemom za nastavitev vodoravnega naklona (HIAS) iz odstavka 2.25 Pravilnika UNECE št. 53, če so izpolnjene vse zahteve iz navedenega pravilnika, ki zadevajo sistem HIAS, — skupna vrednost največje svetilnosti žarometov s kratkim svetlobnim pramenom, ki se lahko hkrati aktivirajo, ne presega 430 000 cd, kar ustreza referenčni vrednosti 100. ▼B 6.2 Žarometi za kratki svetlobni pramen 6.2.1 Število: en ali dva. Pri triciklih, katerih skupna širina presega 1 300 mm, sta obvezna dva žarometa za kratki svetlobni pramen. 6.2.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.2.3 Razmestitev ▼M1 6.2.3.1 Po širini: — posamični neodvisni žaromet s kratkim svetlobnim pramenom je lahko vgrajen nad ali pod drugo sprednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti svetilki druga nad drugo, je referenčno središče žarometa s kratkim svetlobnim pramenom na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki vgrajeni druga zraven druge, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — posamični neodvisni žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ki je integriran s kako drugo sprednjo svetilko, je vgrajen tako, da leži njegovo referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg žarometa s kratkim svetlobnim pramenom opremljeno tudi z drugo sprednjo svetilko, sta referenčni središči obeh svetilk simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom, od katerih je eden ali sta oba integrirana z drugo sprednjo svetilko, sta vgrajena tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — kadar sta na vozilu dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom, prečna razdalja med zunanjimi robovi površin, ki oddajajo svetlobo, in skrajnimi zunanjimi robovi vozila ne presega 400 mm. ▼B 6.2.3.2 Po višini: najmanj 500 mm in največ 1 200 mm nad tlemi. 6.2.3.3 Po dolžini: na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu. 6.2.4 Geometrijska vidnost Določata jo kota α in β, opredeljena v točki A(10) Priloge I: α = 15° navzgor in 10° navzdol, β = 45° v levo in desno, če je vgrajen en sam žaromet za kratki svetlobni pramen, 45° navzven in 10° navznoter, če sta vgrajena dva žarometa za kratki svetlobni pramen. Plošče nadgradnje ali drugi deli opreme, vgrajeni blizu žarometa, ne smejo povzročati drugotnih učinkov, ki bi motili druge udeležence v prometu. 6.2.5 Usmeritev: naprej. Lahko spreminja usmeritev skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa. Navpični nagib kratkega svetlobnega pramena mora ostati v mejah med – 0,5 in – 2,5 %, razen če je vgrajena zunanja naprava za nastavljanje. 6.2.6 Lahko je združen z žarometom za dolgi svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami. 6.2.7 Ne sme biti kombiniran z nobenim drugim žarometom ali svetilko. 6.2.8 Lahko je integriran z žarometom za dolgi svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami. 6.2.9 Električna vezava Naprava za preklop na žaromete za kratki svetlobni pramen mora sočasno izklopiti vse žaromete za dolgi svetlobni pramen, žarometi za kratki svetlobni pramen pa lahko ostanejo ob preklopu na žaromete za dolgi svetlobni pramen prižgani. 6.2.10 Kontrola vključitve: neobvezna. Neutripajoča zelena signalna svetilka. ▼M1 6.2.11 Druge zahteve: — žarometi s kratkim svetlobnim pramenom pri vozilih, ki se v zavojih nagibajo, so lahko opremljeni s sistemom za nastavitev vodoravnega naklona (HIAS) iz odstavka 2.25 Pravilnika UNECE št. 53, če so izpolnjene vse ustrezne zahteve iz navedenega pravilnika, ki zadevajo sistem HIAS, — pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom, pri katerih je najnižja točka površine, ki oddaja svetlobo, 0,8 m ali manj nad tlemi, se nastavi osnovni naklon med –1,0 % in –1,5 %. Natančno vrednost lahko navede proizvajalec, — pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom, pri katerih je najnižja točka površine, ki oddaja svetlobo, med 0,8 m in 1,0 m nad tlemi, se nastavi osnovni naklon med –1,0 % in –2,0 %. Natančno vrednost lahko navede proizvajalec, — pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom, pri katerih je najnižja točka površine, ki oddaja svetlobo, 1,0 m ali več nad tlemi, se nastavi osnovni naklon med –1,5 % in –2,0 %. Natančno vrednost lahko navede proizvajalec, — pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom, katerih svetlobni vir ima ciljni svetlobni tok, ki ne presega 2 000 lumnov, in osnovni naklon med –1,0 % in –1,5 %, navpični naklon žarometa pri vseh pogojih obremenitve ostane med –0,5 % in –2,5 %. Če je osnovni naklon nastavljen med –1,5 % in –2,0 %, navpični naklon ostane med –1,0 % in –3,0 %. Za izpolnitev zahtev se lahko uporablja zunanja naprava za nastavitev, če zanjo ni potrebno orodje, razen tistega, ki je priloženo vozilu, — pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom, katerih svetlobni vir ima ciljni svetlobni tok, ki presega 2 000 lumnov, in osnovni naklon med –1,0 % in –1,5 %, navpični naklon žarometa pri vseh pogojih obremenitve ostane med –0,5 % in –2,5 %. Če je osnovni naklon nastavljen med –1,5 % in –2,0 %, navpični naklon ostane med –1,0 % in –3,0 %. Za izpolnitev zahtev iz tega odstavka se lahko uporablja naprava za uravnavanje žarometov, če je njeno delovanje povsem samodejno in odzivni čas krajši od 30 sekund. ▼M1 6.2.11.1 Preskusni pogoji: — zahteve glede naklona iz točke 6.2.11 se preverijo na naslednji način: — — vozilo z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, in maso 75 kg, ki simulira voznika, — polno obremenjeno vozilo, z maso, ki je razporejena tako, se doseže največja obremenitev osi, ki jo je navedel proizvajalec za to stanje obremenitve, — vozilo z maso 75 kg, ki simulira voznika, in je dodatno obremenjeno tako, da se doseže največja dovoljena obremenitev zadnje osi, ki jo je navedel proizvajalec, vendar mora biti v tem primeru obremenitev sprednje osi čim manjša, — pred začetkom meritev se vozilo trikrat zaniha in nato premakne nazaj in naprej najmanj za celotni vrtljaj kolesa. ▼B 6.3 Smerne svetilke 6.3.1 Število: dve na vsaki strani. 6.3.2 Namestitev: dve smerni svetilki spredaj in dve zadaj. 6.3.3 Razmestitev 6.3.3.1 Po širini: — robova svetlečih površin, ki sta najbolj oddaljena od vzdolžne srednje ravnine vozila, ne smeta biti več kot 400 mm od zunanjega roba vozila, — notranja robova svetleče površine morata ležati vsaj 500 mm narazen, — med svetlečo površino žarometa za kratki svetlobni pramen in najbližje smerne svetilke mora biti razdalja najmanj: — — 75 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 90 cd, — 40 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 175 cd, — 20 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 250 cd, — ≤ 20 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 400 cd. 6.3.3.2 Po višini: najmanj 350 mm in največ 1 500 mm nad tlemi. 6.3.4 Geometrijska vidnost Vodoravni koti: glej Dodatek 2. Navpični koti: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je svetilka manj kot 750 mm nad tlemi. 6.3.5 Usmeritev Sprednja usmeritev smernih svetilk se lahko spreminja skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa. 6.3.6 Lahko je združena z eno ali več svetilkami. 6.3.7 Ne sme biti kombinirana z nobeno drugo svetilko. 6.3.8 Ne sme biti integrirana z nobeno drugo svetilko. 6.3.9 Električna vezava Smerne svetilke se morajo vklapljati neodvisno od drugih žarometov in svetilk. Vse smerne svetilke na eni strani vozila se morajo vklapljati in izklapljati z eno napravo za upravljanje. 6.3.10 Kontrola delovanja: neobvezna. Lahko je optična ali zvočna ali obojna. Če je signalizacija optična, mora biti zelena in utripajoča. Vidna mora biti v vseh normalnih okoliščinah delovanja. Pri odpovedi katere od smernih svetilk mora ostati ugasnjena ali svetiti brez utripanja ali pa utripati z opazno drugačno frekvenco. Če je signalizacija samo zvočna, mora biti jasno slišna in imeti enake značilnosti delovanja kot optična. 6.3.11 Druge zahteve Spodaj naštete značilnosti se merijo z električnim generatorjem, ki dobavlja tok samo tistim tokokrogom, ki so nujni za delovanje motorja in svetlobnih naprav. 6.3.11.1 Vključitvi svetlobno-signalne naprave mora slediti v največ eni sekundi vklop svetilke, v največ eni sekundi in pol pa prva ugasnitev svetilke. 6.3.11.2 Pri vseh vozilih, pri katerih napaja smerne svetilke enosmerni tok: 6.3.11.2.1 mora biti frekvenca utripanja smernih svetilk 90 ± 30 utripov na minuto, 6.3.11.2.2 morajo smerne svetilke na isti strani vozila utripati z enako frekvenco in fazo. 6.3.11.3 Če je vozilo opremljeno s smernimi svetilkami, ki jih napaja izmenični tok, morajo pri vrtljajih motorja, ki ustrezajo hitrosti vozila med 50 in 100 % največje hitrosti vozila: 6.3.11.3.1 smerne svetilke utripati s frekvenco 90 ± 30 utripov na minuto, 6.3.11.3.2 smerne svetilke na isti strani vozila utripati bodisi sočasno ali izmenično. Prednje svetilke ne smejo biti vidne nazaj in zadnje svetilke ne smejo biti vidne naprej v območjih, opredeljenih v Dodatku 1. 6.3.11.4 Če je vozilo opremljeno s smernimi svetilkami, ki jih napaja izmenični tok, morajo pri vrtljajih motorja od praznega teka, kakršnega navaja proizvajalec, do vrtljajev, ki ustrezajo 50 % največje hitrosti vozila: 6.3.11.4.1 smerne svetilke utripati s frekvenco med 90 + 30 in 90 – 45 utripov na minuto, 6.3.11.4.2 smerne svetilke na isti strani vozila utripati bodisi sočasno ali izmenično. Prednje smerne svetilke ne smejo biti vidne nazaj in zadnje smerne svetilke ne smejo biti vidne naprej v območjih, opredeljenih v Dodatku 1. 6.3.11.5 Pri odpovedi, razen pri kratkem stiku, ene od smernih svetilk morajo druge smerne svetilke še utripati ali ostati prižgane, pa tudi frekvenca utripanja v takih okoliščinah je lahko različna od predpisane. 6.4 Zavorne svetilke ▼M1 6.4.1 Število: — ena ali dve pri vozilih, katerih skupna širina ne presega 1 300 mm, — dve pri vozilih, katerih skupna širina presega 1 300 mm, — lahko se vgradi dodatna zavorna svetilka kategorije S3 ali S4 (tj. osrednja visoko pritrjena zavorna svetilka), če so izpolnjene vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 48, ki zadevajo vgradnjo takšnih zavornih svetilk na vozila kategorije M1. ▼B 6.4.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.4.3 Razmestitev 6.4.3.1 Po širini: če ima vozilo eno samo zavorno svetilko, mora ležati njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila, če pa ima dve zavorni svetilki, morata biti simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Pri vozilih z dvema zadnjima kolesoma: najmanj 600 mm med tema dvema svetilkama. Ta najmanjša razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je največja širina vozila manjša od 1 300 mm. 6.4.3.2 Po višini: najmanj 250 mm, največ 1 500 mm nad tlemi. 6.4.3.3 Po dolžini: na zadnjem delu vozila. 6.4.4 Geometrijska vidnost Vodoravni kot: 45° v levo in desno. Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je svetilka manj kot 750 mm nad tlemi. 6.4.5 Usmeritev: nazaj. 6.4.6 Lahko je združena z eno ali več zadnjimi svetilkami. 6.4.7 Ne sme biti kombinirana z nobeno drugo svetilko. 6.4.8 Lahko je integrirana z zadnjo pozicijsko svetilko. 6.4.9 Električna vezava: zasvetiti mora vselej, kadar deluje vsaj ena od delovnih zavor. 6.4.10 Kontrola vključitve: prepovedana. 6.5 Prednje pozicijske svetilke 6.5.1 Število: ena ali dve. Pri triciklih, katerih največja širina presega 1 300 mm, sta obvezni dve prednji pozicijski svetilki. 6.5.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.5.3 Razmestitev ▼M1 6.5.3.1 Po širini: — posamična neodvisna sprednja pozicijska svetilka je lahko vgrajena nad ali pod katero koli drugo sprednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti svetilki druga nad drugo, je referenčno središče sprednje pozicijske svetilke na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki vgrajeni druga zraven druge, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — posamična neodvisna sprednja pozicijska svetilka, ki je integrirana s kako drugo sprednjo svetilko, je vgrajena tako, da leži njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg sprednje pozicijske svetilke opremljeno tudi z drugo sprednjo svetilko, sta referenčni središči obeh svetilk simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dve sprednji pozicijski svetilki, od katerih ni nobena, je ena ali sta obe integrirani z drugo sprednjo svetilko, sta vgrajeni tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — kadar sta na vozilu dve sprednji pozicijski svetilki, prečna razdalja med zunanjimi robovi površin, ki oddajajo svetlobo, in skrajnimi zunanjimi robovi vozila ne presega 400 mm. ▼B 6.5.3.2 Po višini: najmanj 350 mm, največ 1 200 mm nad tlemi. 6.5.3.3 Po dolžini: na prednjem delu vozila. 6.5.4 Geometrijska vidnost Vodoravni kot: 80° v levo in desno, če je vgrajena ena sama pozicijska svetilka; 80° navzven in 45° navznoter, če sta vgrajeni dve pozicijski svetilki. Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je svetilka manj kot 750 mm nad tlemi. 6.5.5 Usmeritev: naprej. Lahko spreminja usmeritev skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa. 6.5.6 Lahko je združena z enim ali več prednjimi žarometi ali svetilkami. 6.5.7 Lahko je integrirana s kakim prednjim žarometom ali svetilko. 6.5.8 Električna vezava: ni posebnih zahtev. 6.5.9 Kontrola vključitve: obvezna. Neutripajoča zelena signalna svetilka; ta signalizacija ni obvezna, če je mogoče vključiti oziroma izključiti osvetlitev armaturne plošče le skupaj s pozicijsko svetilko. 6.5.10 Druge zahteve: nobenih. 6.6 Zadnje pozicijske svetilke 6.6.1 Število: ena ali dve. Pri triciklih, katerih največja širina presega 1 300 mm, sta obvezni dve zadnji pozicijski svetilki. 6.6.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.6.3 Razmestitev ▼M1 6.6.3.1 Po širini: — posamična zadnja pozicijska svetilka se vgradi na vozilo tako, da je referenčno središče zadnje pozicijske svetilke na vzdolžni srednji ravnini vozila, — dve zadnji pozicijski svetilki se vgradita na vozilo tako, da sta referenčni središči zadnjih pozicijskih svetilk simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — kadar sta na vozilu dve zadnji kolesi in skupna širina vozila presega 1 300 mm, prečna razdalja med zunanjimi robovi površin, ki oddajajo svetlobo, in skrajnimi zunanjimi robovi vozila ne presega 400 mm. ▼B 6.6.3.2 Po višini: najmanj 250 mm, največ 1 500 mm nad tlemi. 6.6.3.3 Po dolžini: na zadnjem delu vozila. 6.6.4 Geometrijska vidnost Vodoravni kot: 80° v levo in desno, če je vgrajena ena sama pozicijska svetilka; 80° navzven in 45° navznoter, če sta vgrajeni dve pozicijski svetilki. Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je svetilka manj kot 750 mm nad tlemi. 6.6.5 Usmeritev: nazaj. 6.6.6 Lahko je združena s kako drugo zadnjo svetilko. 6.6.7 Lahko je kombinirana s svetilko zadnje registrske tablice. 6.6.8 Lahko je integrirana z zavorno svetilko, netrikotnim zadnjim odsevnikom, obema ali zadnjo meglenko. 6.6.9 Električna vezava: ni posebnih zahtev. 6.6.10 Kontrola vključitve: neobvezna. Njeno funkcijo lahko, če pride v poštev, opravlja naprava za prednjo pozicijsko svetilko. 6.6.11 Druge zahteve: nobenih. 6.7 Žarometi za meglo 6.7.1 Število: en ali dva. 6.7.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.7.3 Razmestitev 6.7.3.1 Po širini: — žaromet za meglo je lahko vgrajen nad, pod ali ob kateri koli drugi prednji svetilki (ali žarometu); če sta ta žarometa ali žaromet in svetilka drug nad drugim, mora referenčno središče žarometa za meglo ležati na vzdolžni srednji ravnini vozila; če sta dva žarometa ali žaromet in svetilka drug ob drugem, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — žaromet za meglo, ki je integriran s kakim drugim prednjim žarometom ali prednjo svetilko, mora biti vgrajen tako, da leži njegovo referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila, — dva prednja žarometa za meglo, od katerih je eden, ali oba, integriran s kakim drugim prednjim žarometom ali svetilko, morata biti vgrajena tako, da njuni referenčni središči ležita simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — robovi svetlečih površin, ki so najbolj oddaljeni od vzdolžne srednje ravnine vozila, ne smejo biti več kot 400 mm od zunanjega roba vozila. 6.7.3.2 Po višini: najmanj 250 mm nad tlemi. Nobena točka svetleče površine ne sme ležati nad najvišjo točko svetleče površine žarometa za kratki svetlobni pramen. 6.7.3.3 Po dolžini: na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu. 6.7.4 Geometrijska vidnost Določata jo kota α in β, opredeljena v točki A(10) Priloge I: α = 5° navzgor in navzdol, β = 45° v levo in desno, če je žaromet za meglo vgrajen nesrediščno; v tem primeru mora biti kot navznoter β = 10°. 6.7.5 Usmeritev: naprej. Lahko spreminja usmeritev skupaj s kotom zasuka krmilnega kolesa. 6.7.6 Lahko je združen z drugimi prednjimi žarometi in svetilkami. 6.7.7 Ne sme biti kombiniran z nobenim drugim žarometom ali svetilko. 6.7.8 Lahko je integriran z žarometom za dolgi svetlobni pramen in s prednjo pozicijsko svetilko. 6.7.9 Električna vezava Žaromet za meglo mora biti mogoče vklopiti ali izklopiti neodvisno od žarometa za dolgi ali kratki svetlobni pramen. 6.7.10 Kontrola vključitve: neobvezna. Neutripajoča zelena signalna svetilka. 6.7.11 Druge zahteve: nobenih. 6.8 Zadnje svetilke za meglo 6.8.1 Število: ena ali dve. 6.8.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.8.3 Razmestitev 6.8.3.1 Po širini: če je vgrajena ena zadnja svetilka za meglo, mora njeno referenčno središče ležati na vzdolžni srednji ravnini vozila; če sta vgrajeni dve zadnji svetilki za meglo, morata njuni referenčni središči ležati simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Pri vozilih z dvema zadnjima kolesoma: najmanj 600 mm med tema dvema svetilkama. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je največja širina vozila manjša od 1 300 mm. 6.8.3.2 Po višini: najmanj 250 mm, največ 1 000 nad tlemi. 6.8.3.3 Po dolžini: na zadnjem delu vozila. Če je vgrajena ena zadnja svetilka za meglo, mora biti glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila na nasprotni strani od strani cestišča, po kateri poteka promet; referenčno središče lahko leži tudi na vzdolžni srednji ravnini vozila. 6.8.3.4 Razdalja med svetlečima površinama zadnje svetilke za meglo in zavorne svetilke mora biti najmanj 100 mm. 6.8.4 Geometrijska vidnost Določata jo kota α in β, opredeljena v točki A(10) Priloge I: α = 5° navzgor in 5° navzdol, β = 25° v levo in desno. 6.8.5 Usmeritev: nazaj. 6.8.6 Lahko je združena s katero koli drugo zadnjo svetilko. 6.8.7 Ne sme biti kombinirana z nobeno drugo svetilko. 6.8.8 Lahko je integrirana z zadnjo pozicijsko svetilko. 6.8.9 Električna vezava Zadnja svetilka za meglo ne sme svetiti, če ne sveti vsaj eden od naslednjih žarometov: žaromet za dolgi svetlobni pramen, žaromet za kratki svetlobni pramen ali žaromet za meglo. 6.8.10 Kontrola vključitve: obvezna. Neutripajoča oranžna signalna svetilka. 6.8.11 Druge zahteve: nobenih. 6.9 Žaromet za vzvratno vožnjo 6.9.1 Število: en ali dva. 6.9.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.9.3 Razmestitev 6.9.3.1 Po širini: ni posebnih zahtev. 6.9.3.2 Po višini: najmanj 250 mm, največ 1 200 mm nad tlemi. 6.9.3.3 Po dolžini: na zadnjem delu vozila. 6.9.4 Geometrijska vidnost Določata jo kota α in β, opredeljena v točki A(10) Priloge I: α = 15° navzgor in 5° navzdol, β = 45° v levo in desno, če je vgrajen en sam žaromet, β = 45° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajena dva žarometa. 6.9.5 Usmeritev: nazaj. 6.9.6 Lahko je združen s katero koli drugo zadnjo svetilko. 6.9.7 Ne sme biti kombiniran z nobeno drugo svetilko. 6.9.8 Ne sme biti integriran z nobeno drugo svetilko. 6.9.9 Električna vezava Žaromet ne sme svetiti, če ni vključena vzvratna prestava ali naprava za izklapljanje motorja ni v položaju, v katerem motor lahko deluje. Žaromet se ne sme prižgati ali ostati prižgan, če ni izpolnjen kateri od teh pogojev. 6.9.10 Kontrola vključitve: neobvezna. 6.10 Varnostne utripalke 6.10.1 Zahteve so enake tistim iz točk od 6.3 do 6.3.8. 6.10.2 Električna vezava Varnostne utripalke je treba vključiti s posebno napravo za upravljanje, ki omogoča sočasno električno napajanje vseh smernih svetilk. 6.10.3 Kontrola vključitve: obvezna. Utripajoča rdeča svetilka, ali če ni vgrajena posebna signalizacija, sočasno delovanje signalizacij, opredeljenih v točki 6.3.10. 6.10.4 Druge zahteve Svetilke morajo utripati s frekvenco 90 ± 30 utripov na minuto. Vključitvi svetlobno-signalne naprave mora slediti v največ eni sekundi vklop svetilk, v največ eni sekundi in pol pa prva ugasnitev svetilk. Signalizacijo z varnostnimi utripalkami mora biti mogoče vklopiti tudi, če je naprava za vklop ali izklop motorja v položaju, pri katerem motor ne more delovati. 6.1. 1 Svetilka zadnje registrske tablice 6.11.1 Število: ena. Svetilka je lahko sestavljena iz več optičnih elementov za osvetlitev mesta registrske tablice.



6.11.2 Namestitev Taka, da svetilka osvetljuje prostor, namenjen za registrsko tablico. 6.11.3 Razmestitev 6.11.3.1 Širina 6.11.3.2 Po višini 6.11.3.3 Dolžina 6.11.4 Geometrijska vidnost 6.11.5 Usmeritev 6.11.6 Lahko je združena z eno ali več zadnjimi svetilkami. 6.11.7 Lahko je kombinirana z eno ali več drugimi zadnjimi svetilkami. 6.11.8 Ne sme biti integrirana z nobeno drugo svetilko. 6.11.9 Električna vezava: ni posebnih zahtev. 6.11.10 Kontrola vključitve: neobvezna. Njeno funkcijo mora zagotavljati ista signalizacijska naprava kot za pozicijsko svetilko. 6.11.11 Druge zahteve: nobenih. 6.12 Netrikotni zadnji odsevniki 6.12.1 Število: en ali dva Razreda IA ( 24 ). Pri triciklih, katerih največja širina presega 1 000 mm, sta obvezna dva netrikotna zadnja odsevnika. 6.12.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.12.3 Razmestitev ▼M1 6.12.3.1 Po širini: — če je na vozilu en sam zadnji odsevnik, se vgradi na vozilo tako, da je njegovo referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila, — če sta na vozilu dva zadnja odsevnika, se vgradita na vozilo tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — če sta na vozilu dva zadnja odsevnika, prečna razdalja med zunanjimi robovi površin, ki oddajajo svetlobo, in skrajnimi zunanjimi robovi vozila ne presega 400 mm. ▼B 6.12.3.2 Po višini: najmanj 250 mm, največ 900 mm nad tlemi. 6.12.3.3 Po dolžini: na zadnjem delu vozila. 6.12.4 Geometrijska vidnost Vodoravni kot: 30° v levo in desno. Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je odsevnik manj kot 750 mm nad tlemi. 6.12.5 Usmeritev: nazaj. 6.12.6 Lahko so povezani v skupino s kako drugo svetilko. 6.12.7 Druge zahteve: Svetleča površina odsevnika ima lahko skupne dele s kako drugo zadaj vgrajeno rdečo svetilko. 6.13 Netrikotni bočni odsevniki 6.13.1 Število na vsaki strani: en ali dva Razreda IA (24) . 6.13.2 Namestitev: ni posebnih zahtev. 6.13.3 Razmestitev 6.13.3.1 Po širini: ni posebnih zahtev. 6.13.3.2 Po višini: najmanj 300 mm, največ 900 mm nad tlemi. 6.13.3.3 Po dolžini: lega mora biti taka, da v normalnih okoliščinah naprave ne more zakriti voznik ali sovoznik niti njuna oblačila. 6.13.4 Geometrijska vidnost Vodoravni koti: 30° naprej in nazaj. Navpični koti: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je odsevnik manj kot 750 mm nad tlemi. 6.13.5 Usmeritev: referenčna os odsevnikov mora biti pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino vozila in kazati navzven. Prednji odsevniki lahko spreminjajo usmeritev skupaj s sukanjem krmilnega kolesa. 6.13.6 Lahko so povezani v skupino z drugimi svetlobno-signalnimi napravami. ▼M1 6.14 Svetilka za dnevno vožnjo 6.14.1 Število: — ena ali dve pri vozilih, katerih skupna širina ne presega 1 300 mm, — dve pri vozilih, katerih skupna širina presega 1 300 mm. 6.14.2 Namestitev: — ni posebnih zahtev. 6.14.3 Razmestitev: 6.14.3.1 Po širini: — posamična neodvisna svetilka za dnevno vožnjo je lahko vgrajena nad ali pod katero koli drugo sprednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti svetilki druga nad drugo, je referenčno središče svetilke za dnevno vožnjo na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki vgrajeni druga zraven druge, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — posamična neodvisna svetilka za dnevno vožnjo, ki je integrirana s kako drugo sprednjo svetilko, je vgrajena tako, da leži njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg svetilke za dnevno vožnjo opremljeno tudi z drugo sprednjo svetilko, sta referenčni središči obeh svetilk simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dve svetilki za dnevno vožnjo, od katerih ni nobena, je ena ali sta obe integrirani z drugo sprednjo svetilko, sta vgrajeni tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — pri vozilih, katerih skupna širina presega 1 300 mm, je razdalja med zunanjimi robovi površin, ki oddajajo svetlobo, vsaj 500 mm. 6.14.3.2 Po višini: najmanj 250 mm in največ 1 500 mm od tal. 6.14.3.3 Po dolžini: na sprednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika z odsevom v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu. 6.14.3.4 Razdalja: — če je razdalja med sprednjo smerno svetilko in svetilko za dnevno vožnjo 40 mm ali manj, je električna vezava svetilke za dnevno vožnjo na ustrezni strani vozila taka, da: — — je izklopljena ali — je njena svetilnost zmanjšana na raven, ki ne presega 140 cd, — ves čas, ko deluje ustrezna sprednja smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno). 6.14.4 Geometrijska vidnost — α = 10° navzgor in 10° navzdol, — β = 20° v levo in desno, če je vgrajena samo ena svetilka za dnevno vožnjo, — β = 20° navzven in 20° navznoter, če sta vgrajeni dve dnevni svetilki. 6.14.5 Usmeritev: — naprej; svetilka lahko spreminja usmeritev skladno s kotom zasuka krmila. 6.14.6 Električna vezava: — ko se aktivira glavno nadzorno stikalo, se prižgejo vse luči za dnevno vožnjo, vendar lahko ostanejo izklopljene v naslednjih pogojih: — — krmilna naprava samodejnega menjalnika je v položaju za parkiranje, — aktivirana je parkirna zavora ali — preden se vozilo prvič premakne po vsakem ročnem aktiviranju glavnega nadzornega stikala in pogonskega sistema vozila, — svetilke za dnevno vožnjo se lahko ročno izklopijo, vendar je to možno le, če hitrost vozila ne presega 10 km/h. Svetilke se samodejno ponovno vklopijo, kadar hitrost vozila preseže 10 km/h ali kadar vozilo prevozi več kot 100 m, — svetilke za dnevno vožnjo se vedno samodejno izklopijo, kadar: — — se vozilo izklopi z glavnim nadzornim stikalom, — se vklopijo žarometi za meglo, — so vklopljeni žarometi, razen če se ti uporabljajo za svetlobno opozarjanje v kratkih presledkih, in — v pogojih osvetljenosti okolice, ki je manjša od 1 000 luxov, kadar je navedena hitrost na merilniku hitrosti še jasno vidna (tj., če je osvetlitev merilnika hitrosti vedno vklopljena) in vozilo ni opremljeno z neutripajočo zeleno kontrolno svetilko v skladu s točko 6.5.9 ali namensko zeleno kontrolo vključitve za svetilko za dnevno vožnjo, ki je označena z ustreznim simbolom. V takšnem primeru se takoj samodejno vklopijo žarometi s kratkim svetlobnim pramenom in svetlobne naprave, zahtevane v točki 11 oddelka B Priloge I, v dveh sekundah po tem, ko se stopnja osvetljenosti okolice zmanjša pod 1 000 luxov. Če nato osvetljenost okolice doseže raven vsaj 7 000 luxov, se svetilke za dnevno vožnjo samodejno ponovno vklopijo, medtem ko se žarometi s kratkim svetlobnim pramenom in svetlobne naprave, zahtevane v točki 11 oddelka B Priloge I, hkrati izklopijo v petih do 300 sekundah (tj. popolnoma samodejno vklapljanje in izklapljanje je potrebno, če voznik nima vidne oznake in spodbude za vklop običajne osvetlitve, kadar je temno). 6.14.7 Kontrola vključitve: — neobvezna. ▼B