1974L0347 — SL — 30.10.1997 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B DIREKTIVA SVETA z dne 25. junija 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o vidnem polju in brisalcih vetrobranskega stekla za kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (74/347/EGS) (UL L 191 15.7.1974, str. 5)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 25. junija 1974

o približevanju zakonodaje držav članic o vidnem polju in brisalcih vetrobranskega stekla za kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih

(74/347/EGS)







Člen 1

1. „Kmetijski ali gozdarski traktor“ pomeni katero koli motorno vozilo, ki je opremljeno s kolesi ali gosenicami in ima vsaj dve osi, katerega glavna funkcija je njegova vlečna moč in ki je posebej namenjeno za vleko, potiskanje, prevažanje ali za pogon določenih strojev, strojne opreme ali priklopnikov, namenjenih za uporabo v kmetijstvu ali gozdarstvu. Lahko je opremljeno za prevažanje tovora in potnikov.

▼M2

2. Ta direktiva se uporablja samo za traktorje, določene v prvem odstavku, ki so opremljeni s kolesi s pnevmatiko, imajo vsaj dve osi in največjo konstrukcijsko določeno hitrost med 6 in ►M3 40 km/h ◄ .

▼B

Člen 2

Nobena država članica ne sme zavrniti podelitve EGS-homologacije ali nacionalne homologacije traktorja zaradi razlogov, ki se nanašajo na ►M1 ————— ◄ brisalce vetrobranskega stekla, če ti izpolnjujejo zahteve iz priloge.

Člen 3

Nobena država članica ne sme zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka delovanja ali uporabe traktorjev zaradi razlogov, ki se nanašajo na ►M1 ————— ◄ brisalce vetrobranskega stekla, če ti izpolnjujejo zahteve iz priloge.

▼M1

Člen 3a

1. Nobena država članica ne sme zaradi razlogov, ki se nanašajo na vidno polje traktorjev, od 1. maja 1980 dalje:

— zavrniti, glede na tip traktorja, podelitve EGS-homologacije, izdaje dokumenta iz zadnje alinee člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, ali podelitve nacionalne homologacije,

— ali prepovedati začetka uporabe traktorjev,

če vidno polje tega tipa traktorja ali teh traktorjev izpolnjuje zahteve te direktive.

2. Države članice od 1. oktobra 1980 dalje:

— ne smejo več izdati dokumenta iz zadnje alinee člena 10(1) Direktive 74/150/EGS za tip traktorja, v katerem vidno polje ne izpolnjuje določb te direktive,

— lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije traktorja, katerega vidno polje ne izpolnjuje določb te direktive.

3. Države članice lahko od 1. januarja 1983 prepovejo začetek uporabe katerega koli traktorja, katerega vidno polje ne izpolnjuje določb te direktive.

▼B

Člen 4

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev priloge tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu postopkom, določenim v členu 13 Direktive 74/150/EGS.

Člen 5

1. Države članice uveljavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v osemnajstih mesecih od njene notifikacije in o tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Države članice zagotovijo, da se besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, predložijo Komisiji.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA

VIDNO POLJE

POMEN IZRAZOV IN ZAHTEVE

1. POMEN IZRAZOV

1.1 Vidno polje

Izraz „vidno polje“ pomeni vse smeri spredaj in ob strani, v katere lahko gleda voznik traktorja.

1.2 Referenčna točka

Izraz „referenčna točka“ pomeni po dogovoru določen položaj oči voznika traktorja, namišljeno združen v eno samo točko. Referenčna točka leži na ravnini, ki je vzporedna z vzdolžno simetrijsko ravnino traktorja in poteka skozi središče sedeža, 700 mm navpično nad sečiščem te ravnine in površine sedeža ter je oddaljena v smeri proti medenični opori 270 mm od navpične ravnine, ki poteka skozi prednji rob površine sedeža in je pravokotna na vzdolžno simetrijsko ravnino traktorja (slika 1). Tako določena referenčna točka se nanaša na sedež, ko ni zaseden in je nameščen v središčnem položaju, kakor ga je določil proizvajalec traktorja.

1.3 Polkrog vidnega polja

Izraz „polkrog vidnega polja“ označuje polkrog, ki ga lok polmera 12 m oriše okrog točke, ki leži na vodoravni ravnini ceste navpično pod referenčno točko, tako da je lok polkroga, ko je obrnjen v smer premikanja, pred traktorjem, medtem ko je premer, ki povezuje polkrog, pravokoten na vzdolžno os traktorja (slika 2).

1.4 ►M1 Učinek zakrivanja

Izraz „zakritje“ pomeni tetive odsekov polkroga vidnega polja, ki jih ni mogoče videti zaradi delov konstrukcije, kot so stebrički strehe, zračne odprtine ali izpušne cevi in okvir vetrobranskega stekla. ◄

1.5 Odsek vidnega polja

Izraz „odsek vidnega polja“ pomeni tisti del vidnega polja, ki je omejen:

1.5.1 zgoraj z vodoravno ravnino, ki teče skozi referenčno točko;

1.5.2 na ravnini ceste z območjem, ki leži zunaj polkroga vidnega polja in pomeni nadaljevanje odseka polkroga vidnega polja, katerega tetiva je dolga 9,5 m in pravokotna na ravnino, vzporedno z vzdolžno simetrijsko ravnino traktorja, ki poteka skozi središče voznikovega sedeža in jo ta ravnina razpolavlja.

1.6 Območje brisanja brisalcev vetrobranskega stekla

Izraz „območje brisanja brisalcev vetrobranskega stekla“ označuje zunanjo površino vetrobranskega stekla, ki jo brišejo brisalci vetrobranskega stekla.

2. ZAHTEVE

2.1 Splošno

Traktorji morajo biti izdelani in opremljeni tako, da je vidno polje voznika v cestnem prometu ter pri delu na polju in v gozdu ustrezno v vseh običajnih razmerah, kot je vožnja po cesti ter delo na poljih in v gozdovih. Vidno polje je ustrezno, kadar ima voznik, kolikor je le mogoče, pogled na del vsakega od obeh prednjih koles in kadar so izpolnjene naslednje zahteve.

2.2 Preverjanje vidnega polja

2.2.1 Postopek za določanje učinkov zakrivanja

2.2.1.1 ►M1 Traktor mora biti nameščen na vodoravno površino tako, kakor kaže slika 2. Na vodoravnem nosilcu morata biti dva točkovna vira svetlobe v višini referenčne točke, npr. 2 × 150 W, 12 V, ki sta 65 mm narazen in simetrično nameščena glede na referenčno točko. Nosilec mora biti vrtljiv v svoji središčni točki okrog navpične osi, ki poteka skozi referenčno točko. Za merjenje učinkov zakritja mora biti nosilec postavljen tako, da je linija, ki povezuje svetlobna vira, pravokotna na linijo, ki povezuje zakrivajoči sestavni del in referenčno točko. Prekrite dele obrisov (najgloblja senca), ki jih zakrivajoči sestavni del projicira na polkrog vidnega polja, ko sta svetlobna vira vključena sočasno ali izmenično, je treba izmeriti v skladu s točko 1.4. (slika 3). ◄

2.2.1.2 ►M1 Zakritja ne smejo presegati 700 mm. ◄

2.2.1.3 ►M1 Zakritja zaradi bližnjih delov konstrukcije, ki so širši od 80 mm, morajo biti razporejena tako, da je med središči dveh zakritij presledek, ki ni manjši od 2 200 mm, merjeno kot tetiva polkroga vidnega polja. ◄

2.2.1.4 V polkrogu vidnega polja ne sme biti več kot šest zakritij, v odseku vidnega polja, opredeljenem v točki 1.5, pa sta lahko največ dva.

2.2.1.5 ►M1 Zakritja, ki so večja od 600 mm, a manjša od 1 200 mm, so dopustna, če sestavnih delov, ki jih povzročajo, ni mogoče preoblikovati ali premestiti. Ne sme biti več kot dvoje takšnih zakritij, ki morata biti zunaj odseka vidnega polja. ◄

2.2.1.6 Slepe točke, ki jih povzročijo homologirana vzvratna ogledala, se lahko zanemarijo, če je konstrukcija teh ogledal takšna, da jih nikakor ni mogoče namestiti drugače.

2.2.2 Matematična določitev zakritja za binokularen pogled: 2.2.2.1 ►M1 Alternativno postopku, opredeljenem v točki 2.2.1, je sprejemljivost posameznih učinkov zakrivanja mogoče določiti matematično. Glede velikosti, razporeditve in števila zakritij veljajo zahteve točk 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5 in 2.2.1.6; ◄ 2.2.2.2 za binokularen pogled z medočesno razdaljo 65 mm je v mm izraženo zakritje navedeno s formulo: kjer je: a v milimetrih izražena razdalja med sestavnim delom, ki ovira pogled, in referenčno točko, merjena vzdolž vizualnega polmera, ki povezuje referenčno točko, središče sestavnega dela in obod polkroga vidnega polja; b v milimetrih izražena širina sestavnega dela, ki ovira pogled, merjena vodoravno in pravokotno na vizualni polmer.

2.3 Preskusne metode iz točke 2.2, je mogoče nadomestiti z drugimi, če je mogoče dokazati, da so te enako ustrezne.

2.4 Kadar je treba pri učinkih zakrivanja uporabiti člen 8(3) Direktive 74/150/EGS, je treba uporabiti postopek, ki je naveden pod točko 2.2.2.

2.5 Prozorno območje vetrobranskega stekla ►M1 Za določanje zakritij v odseku vidnega polja lahko zakritja zaradi okvira vetrobranskega stekla in katerekoli druge ovire v skladu z določbami točke 2.2.1.4 veljajo kot eno samo zakritje, če razdalja med skrajnimi zunanjimi točkami tega zakritja ne presega 700 mm. ◄

2.6 Brisalci vetrobranskega stekla 2.6.1 Traktorji, ki imajo vetrobransko steklo, morajo imeti tudi brisalce vetrobranskega stekla na motorni pogon, območje, ki ga ti brisalci obrišejo, pa mora zagotavljati neoviran pogled naprej, ki ustreza tetivi polkroga vidnega polja, ki je dolga vsaj 8 m znotraj odseka vidnega polja. 2.6.2 Povprečna hitrost delovanja brisalcev vetrobranskega stekla mora biti vsaj 20 ciklov na minuto.

Slika 1

▼M1

Slika 2

▼B

Slika 3