2004R1973 — SL — 27.05.2005 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1973/2004

z dne 29. oktobra 2004

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin







VSEBINA Poglavje 1 Področje veljavnosti in splošne določbe Poglavje 2 Poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico Poglavje 3 Premija za stročnice Poglavje 4 Proizvodno vezano plačilo za riž Poglavje 5 Plačilo na površino za oreške Poglavje 6 Pomoč za škrobni krompir Poglavje 7 Mlečna premija in dodatna plačila za mleko Poglavje 8 Pomoč za energijske poljščine Oddelek 1 Opredelitve Oddelek 2 Pogodba Oddelek 3 Spremembe in prekinitev pogodbe Oddelek 4 Reprezentativni pridelki in dobavljene količine Oddelek 5 Pogoj za plačilo pomoči Oddelek 6 Pogodba in obveznosti vlagateljev in prvih predelovalcev Oddelek 7 Varščine Oddelek 8 Dokumentacija za prodajo, prenos ali dostavo v drugo državo članico, ali za izvoz Oddelek 9 Pregledi Oddelek 10 Izključitev iz pomoči in vrednotenje Poglavje 9 Posebna regionalna pomoč za poljščine Poglavje 10 Pomoč za semena Poglavje 11 Plačilo na površino za poljščine Oddelek 1 Splošne določbe za upravičenost do plačila na površino za poljščine Oddelek 2 Posebne določbe, ki veljajo za nekatere poljščine Oddelek 3 Osnovne površine, referenčni pridelki in zgornje meje Oddelek 4 Praha Oddelek 5 Končne določbe Poglavje 12 Premije za ovce in koze Oddelek 1 Neposredna plačila Oddelek 2 Omejitve, rezerve in prenosi Oddelek 3 Dodatna plačila Oddelek 4 Splošne določbe Poglavje 13 Plačila za govedino in teletino Oddelek 1 Posebna premija (člen 123 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 2 Zunajsezonska premija (člen 124 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 3 Premija za krave dojilje (členi od 125 do 129 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 4 Skupne določbe za posebno premijo in premijo za krave dojilje Oddelek 5 Klavna premija (člen 130 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 6 Dodatna plačila (členi od 133 do 136 Uredbe (ES) št. 1782/2003) Oddelek 7 Splošne določbe Oddelek 8 Prehodne in končne določbe Poglavje 14 Shema enotnega plačila na površino Poglavje 15 Dopolnilna nacionalna neposredna plačila Poglavje 16 Uporaba zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin Oddelek 1 Opredelitve Oddelek 2 Pogodba Oddelek 3 Sprememba ali prekinitev pogodbe Oddelek 4 Reprezentativni pridelki in dobavljene količine Oddelek 5 Pogoji za plačilo pomoči Oddelek 6 Pogodba in obveznosti Oddelek 7 Varščine Oddelek 8 Dokumentacijai za prodajo, prenos ali predajo v drugo državo članico, ali za izvoz Oddelek 9 Pregledi Oddelek 10 Izključiteviz pomoči in obvestila Poglavje 17 Pomoč na površino za hmelj Poglavje 18 Končne določbe KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE — ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Akta o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti prvega odstavka člena 41 Akta, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o določenih shemah podpor za kmete in o spremembi Uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 ( 1 )in zlasti člena 110 in člena 145(c), (d), (e) in (f) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Naslov IV in IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003 uvajata določene sheme podpor za kmete. Pravila za izvajanje nekaterih teh shem so bila že določena z naslednjimi zakoni: Uredba Komisije (EGS) št. 1686/72 z dne 2. avgusta 1972 o nekaterih podrobnih pravilih za pomoč za seme ( 2 ), Uredba Komisije (EGS) št. 1445/76 z dne 22. junija 1976 o določitvi seznama različnih sort Lolium perenne L. ( 3 ), Uredba Komisije (ES) št. 1644/96 z dne 30. julija 1996 o podrobnih pravilih za odobritev pomoči za nekatere zrnate stročnice ( 4 ), Uredba Komisije (ES) št. 609/1999 z dne 19. marca 1999 o podrobnih pravilih za dodeljevanje pomoči pridelovalcem hmelja ( 5 ), Uredba Komisije (ES) št. 2316/1999 z dne 22. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce nekaterih poljščin ( 6 ), Uredba Komisije (ES) št. 2342/1999 z dne 28. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso v zvezi s programi premij ( 7 ), Uredba Komisije (ES) št. 2461/1999 z dne 19. novembra 1999 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin ( 8 ), Uredba Komisije (ES) št. 2550/2001 z dne 21. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 o skupni tržni ureditvi za ovčje in kozje meso v zvezi s shemami premij in o spremembi Uredbe (ES) št. 2419/2001 ( 9 ), Uredba Komisije (ES) št. 2199/2003 z dne 16. decembra 2003 o prehodnih ukrepih za uporabo za leto 2004 Uredbe Sveta 1259/1999 glede sheme enotnega plačila na površino za Češko republiko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško ( 10 ), Uredba Komisije (ES) št. 2237/2003 z dne 23. decembra 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo shem podpor, predvidenih v naslovu IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o določenih shemah podpor za kmete ( 11 ). Zavoljo jasnosti zakonodaje Skupnosti je primerno, da se razveljavi te zakone in se jih nadomesti z eno uredbo, ki določa pravila za izvajanje vseh teh shem in ki se uporablja od 1. januarja 2005. (2) Da se zagotovi učinkovito upravljanje teh shem, morajo biti plačila na površino omejena na površine, treba pa je tudi določiti pogoje. (3) Malta ima zelo veliko majhnih kmetij, velikih manj kot 0,3 hektara. Da ne bi bila večina kmetov na Malti izključenih iz neposrednih plačil na površino, je najmanjša velikost kmetije za zahtevek za neposredna plačila na površino v Malti določena na 0,1 hektarja, v letih 2005 in 2006 pa je treba Malti dovoliti tudi, da odstopa od člena 107(9) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (4) Treba je preprečiti setev le z namenom, da bi zemljišča izpolnjevala pogoje za plačila na površino. Nekatere pogoje v zvezi s setvijo in pridelovanjem poljščin je treba posebej določiti, zlasti kar se tiče trde pšenice, stročnic in riža. Treba je spoštovati lokalne standarde, da bi upoštevali raznolikost kmetijske prakse znotraj Skupnosti. (5) Dovoljen mora biti le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno obdelano površino v navedenem letu, razen v primerih, ko je plačilo na površino navedeno kot dodatek za isto poljščino ali ko pomoč zadeva proizvodnjo semen. Plačila na površino se lahko dodelijo za subvencionirane poljščine po shemi v okviru strukturne ali okoljske politike Skupnosti. (6) Sheme podpor, ki temeljijo na pomoči na površino, predvidevajo, da je treba tam, kjer površina, za katero se zahteva pomoč, presega največjo zajamčeno površino ali osnovne površine ali podosnovne površine, površino na kmeta, za katerega se zahteva pomoč, v tem letu sorazmerno zmanjšati. Zato je prav, da se določi načine in časovne roke za izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, da se tako določi koeficient znižanja in da se obvesti Komisijo o površinah, za katere je bila pomoč plačana. Iste določbe je treba uporabljati za znižanje celotnega zneska individualnih referenčnih količin v primeru uporabe člena 95 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (7) Na podlagi člena 73 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je za dodelitev posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico potrebna uporaba določenih količin certificiranega semena dokazanih sort v pridelovalnem območju, saj je visoke kakovosti za izdelovanje pšeničnega zdroba ali testenin. Da se zagotovi upoštevanje teh zahtev, je treba določiti kriterije za presejalne metode sort v vsaki državi članici in postopek za izdelavo seznama upravičenih sort ter določiti najmanjšo količino certificiranega semena, ki jo je treba uporabiti. (8) Kratko obdobje med sprejetjem Uredbe (ES) št. 1782/2003 in začetkom veljavnosti posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico onemogoča izdelavo seznama upravičenih sort za dodelitev pomoči v letu 2005 v skladu s predvideno presejalno metodo. Zato morajo države članice sestaviti prehodni seznam, ki temelji na izbiri trenutnih sort. (9) V nekaterih regijah se iz kmetijskih razlogov stročnice običajno poseje skupaj z žitom. Pridelek tako sestavljajo v glavnem stročnice. Za namen dodeljevanja premije za stročnice bi se moralo na ta način posejana območja obravnavati kot območja stročnic. (10) Treba je določiti standarde za sladko lupino in teste, ki bodo opredelili, ali je vzorec lupine sladek ali ne. (11) Zaradi učinkovitosti in dobrega upravljanja programa pomoči za oreščke se dodeljena pomoč na površino ne sme uporabiti za financiranje marginalnih nasadov ali posameznih dreves. Zato je treba določiti najmanjšo velikost zemljišča in najmanjšo gostoto dreves za posebne sadovnjake. Da bi pospešili prehod med obstoječimi načrti za izboljšanje, ki potečejo pozneje kot se uvede nov program pomoči, je treba predvideti prehodne ukrepe. (12) Plačilni pogoji in izračunavanje proizvodno vezanega plačila za riž so odvisni od osnovne površine ali površin, ki so določene za vsako državo članico proizvajalko, določenih z Uredbo (ES) št. 1782/2003, lahko pa so odvisni tudi od mogoče podrazdelitve teh osnovnih površin na podosnovne površine in od objektivnih meril, ki jih izbere vsaka država članica za izvedbo te podrazdelitve, ter od pogojev, pod katerimi so obdelane površine dane v obdelovanje, in od najmanjše velikosti osnovnih površin. Posledično je treba določiti podrobna pravila za odobritev, upravljanje in načine obdelovanja, ki so uporabni za osnovne in podosnovne površine. (13) Če se ugotovi morebitna prekoračitev osnovne površine, navedene v členu 82 Uredbe (ES) št. 1782/2003, pomeni to zmanjšanje proizvodno vezanega plačila za riž. Za določitev načinov izračunavanja za takšno zmanjšanje je treba upoštevati merila ter določiti uporabne koeficiente. (14) Pri spremljanju izplačevanja proizvodno vezanega plačila za riž se domneva, da je Komisija prejela določene informacije, povezane z obdelovanjem osnovnih in podosnovnih površin. V ta namen je treba določiti podrobne informacije, ki jih mora država članica sporočiti Komisiji, ter roke za takšna sporočanja. (15) Člena 93 in 94 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvidevata pomoč za kmete, ki pridelujejo krompir, namenjen za proizvodnjo škrobnega krompirja, za katerega velja pogodba o obdelovanju, v okviru višine kvote, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 1868/94 z dne 27. julija 1994 o sistemu kvot v zvezi s proizvodnjo škrobnega krompirja ( 12 ). Zato je treba določiti pogoje za dodeljevanje pomoči in po potrebi opraviti tudi navzkrižno sklicevanje na obstoječe določbe glede sistema kvot, določenega v Uredbi (ES) št. 1868/94. (16) Člena 95 in 96 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določata, da se mlečna premija in dodatna plačila za mleko plačajo proizvajalcem. Uredba Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ( 13 ) predvideva posebne določbe v primeru nedejavnosti. Zato je primerno predvideti izključitev ugodnosti premije in plačila, kadar fizična ali pravna oseba, ki ima individualno referenčno količino, v dvanajstmesečnem obdobju pred 31. marcem zadevnega leta ne izpolnjuje več pogojev iz člena 5 (c) Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003. (17) Členi od 88 do 92 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvidevajo nov program pomoči za energijske poljščine, ki se odobri kmetom. V skladu z Uredbo (ES) št. 2461/1999, ki izključuje sladkorno peso iz pomoči, je treba izračunavanje sladkorne pese izključiti iz programa pomoči za energijske poljščine. (18) Treba je določiti pogoje za upravičenost do te pomoči. V ta namen je treba tudi predpisati, da je treba skleniti pogodbo med proizvajalcem in prvim predelovalcem v zvezi z zadevnimi kmetijskimi surovinami. Treba je določiti tudi pogoje, kadar predelavo izvaja kmet na kmetijskem gospodarstvu. (19) Da se zagotovi, da se surovina predela v določen energent, mora prvi predelovalec položiti varščino, kljub dejstvu, da se pomoč ne dodeli prvim predelovalcem, ampak kmetom. Varščina mora biti dovolj visoka, da se prepreči vsako tveganje, da bi se surovine končno uporabljale za druge namene, kot je bilo predvideno. Da se zagotovi učinkovit nadzorni sistem za program, mora biti prodaja surovin in polpredelanih izdelkov omejena na največ dve prodaji pred končno predelavo. (20) Jasno je treba ločiti med vlagateljevimi obveznostmi, ki se zaključijo, ko se dostavi celotna količina požetih surovin, in obveznostmi, naloženimi prvim predelovalcem, ki se začnejo ob dostavi in zaključijo s končno predelavo surovin v energent. (21) Za nekatere premike surovin in proizvodov, ki se pridobijo iz njih, morajo v Skupnosti veljati nadzori, ki vključujejo uporabo kontrolnih kopij T5, ki se izdajo v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 14 ). Treba je predvideti alternativna dokazna sredstva za primer, da se kontrolna kopija T5 izgubi v okviru okoliščin, za katere prvi predelovalec ni odgovoren. (22) Člen 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva znižanje posebne regionalne pomoči za poljščine, kadar celotna višina pomoči, ki se jo zahteva, presega določeno zgornjo mejo. Zato je treba določiti načine za izračunavanje koeficienta znižanja. (23) Člen 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva možnost, da se neposredno pomoč odobri za proizvodnjo ene ali več vrst semen. (24) Pomoč se lahko odobri le za proizvodnjo osnovnega semena ali certificiranega semena, ti izdelki pa morajo biti jasno določeni s sklicevanjem na direktive o potrjevanju in trženju semen. Direktiva Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena krmnih rastlin ( 15 ), Direktiva Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju žitnega semena ( 16 ) in Direktiva Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic ( 17 ). (25) Da se omogoči nadzore, mora biti osnovno in certificirano seme proizvedeno v skladu s pogodbo ali deklaracijami o pridelovanju, ki se jih doda posameznemu zahtevku, semenarne in gojitelji pa morajo biti uradno odobreni ali registrirani. Treba je določiti potrebne ukrepe za primer, ko semenarna ali gojitelj iz ene države članice goji seme v drugi državi članici. (26) Iz administrativnih razlogov je treba pomoč v vsaki državi članici odobriti le v zvezi z izdelki, požetimi na ozemlju te države članice. (27) Na podlagi Priloge XI k Uredbi (ES) št. 1782/2003 se pomoč za pridelavo izplača za osnovno in certificirano seme sort Cannabis sativa L. z vsebnostjo tetrahidrokanabinola, ki ne presega 0,2 %. Da se zagotovi enotna uporaba pravil za dodeljevanje pomoči po vsej Skupnosti, je treba za ta namen uporabljati seznam sort Cannabis sativa L., upravičenih do pomoči, kot je določeno v Prilogi II k Uredbi Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje prečne skladnosti, za modulacijo in integrirani administrativni in kontrolni sistem, predvidenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003, ki določa splošna pravila za programe neposredne pomoči za kmete ( 18 ). (28) Člen 108 Uredbe (ES) št. No 1782/2003 opredeljuje zemljišča, ki so upravičena za plačila na površino za poljščine. Ta člen dovoljuje nekatere izjeme pod nadzorom držav članic, ki ne poslabšujejo učinkovitosti ureditve, določene v uredbi. Da bi se izognili takšnemu tveganju, je treba določiti ustrezne ukrepe, da bi skupna površina upravičenih zemljišč ostala na sedanji ravni in bi preprečili znatno povečanje površine. Ti ukrepi lahko v določenih primerih vključujejo zlasti izravnalni ukrep, v katerem se prej upravičene površine štejejo za neupravičene. (29) V državah članicah, kjer koruza ni tradicionalna poljščina, se lahko travno silažo uveljavlja za plačila na površino za poljščine. Vendar je treba opredeliti, kaj pomeni „travna silaža“. (30) Člen 106 Uredbe (ES) št. 1782/2003 podreja plačilo na površino za lan in konopljo, gojena za vlakna, za sklenitev pogodbe ali obveznost iz člena 2 (1) Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 200 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna ( 19 ). Treba je zagotoviti tudi kopijo pogodbe ali obveznosti, ki se jo pošlje pristojnim organom države članice, odgovornim za upravljanje zahtevkov za plačila. Prav tako je treba zagotoviti, da so sorte lana in konoplje, ki se ju goji za vlakna, tiste, ki so v Skupnem katalogu sort poljščin navedene kot predivnice, v primeru lana pa predvsem kot „lan za vlakna“. Poleg tega v primeru konoplje vsebnost tetrahidrokanabinola odobrenih sort ne sme presegati 0,2 %. Zato je treba sestaviti seznam upravičenih sort lana, upravičene sorte konoplje pa so navedene v Prilogi II k Uredbi Komisije (ES) št. 796/2004. Da se v primeru konoplje zagotovi večje jamstvo, je treba zahtevati tudi uporabo certificiranega semena. (31) Člen 109 Uredbe (ES) št. 1782/2003 zahteva od pridelovalcev žit, oljnic in stročnic, da zaključijo s setvijo najpozneje do 31. maja. V nekaterih primerih se setev lahko odloži na čas po 31. maju zaradi podnebja. Končni rok za setev in oddajo zahtevkov je treba podaljšati za nekatere poljščine v nekaterih regijah. Toda takšna podaljšanja ne smejo neugodno vplivati na učinkovitost sistema podpor ali oslabiti nadzornega sistema, ki ga uvaja poglavje 4 naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003. (32) Za zagotovitev redne preskrbe predelovalne industrije s sladko koruzo vse tržno leto je nujno, da lahko pridelovalci čas setve podaljšajo za daljše obdobje. Zadnji rok za setev sladke koruze je 15. junij. (33) Primerno je, da se zagotovi najmanjšo količino certifciranega semena trde pšenice, ki ga je treba uporabiti v primeru dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico. Zaradi različne kmetijske prakse v državah članicah in njihovih regijah je določitev najmanjše količine prepuščena zadevnim državam članicam. (34) Za namen člena 103 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba opredeliti, kaj pomeni namakanje. (35) Treba je določiti površine, ki se upoštevajo za ocenjevanje prekoračitve osnovne površine, in pravila za določanje obsega takih prekoračitev. Kadar se za koruzo, namakane površine ali travno silažo določi ločena osnovna površina, je treba določiti posebna pravila za površine, ki se upoštevajo za izračun prekoračitve zadevne osnovne površine. Pravila za določanje prekoračitve osnovne površine morajo zagotoviti, da se v vseh primerih upošteva osnovna površina. Treba je tudi opredeliti način, kako se izračuna prekoračitev glede na največje zajamčene površine za trdo pšenico. Treba je opredeliti tudi postopek za ugotavljanje prekoračitve zgornje meje plačil iz člena 102 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (36) V primeru uporabe člena 71 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je izpolnjevanje pogojev za plačila na površino za poljščine pogojeno z obvezo zadevnih pridelovalcev, da del površine na svojih gospodarstvih dajo v praho. Treba je določiti tudi podrobna pravila za izvajanje, ki bodo zagotovila potrebno učinkovitost sistema. Zato je treba poskrbeti, da so površine, ki se upoštevajo za praho, primerljive s tistimi, ki se upoštevajo pri izračunu regionalne osnovne površine. Treba je opredeliti „metuljnice“ iz druge alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003. (37) Na podlagi člena 107 (6) in v primeru uporabe člena 66 Uredbe (ES) št. 1782/2003 je treba določiti podrobna pravila v zvezi z zemljiščem, ki se ga prostovoljno pusti v prahi. Ta pravila morajo biti združljiva s celotnim sistemom, kakor ga uvaja Uredba (ES) št. 1782/2003. (38) Treba je določiti kriterije upravičenosti do premij za ovce in krave, ki so predvidene v poglavju 11 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter zlasti zahtevane pogoje. (39) Člen 113 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva dodeljevanje premije kmetom, ki imajo kozje meso, na določenih območjih Skupnosti. Zato je treba v skladu s kriteriji, določenimi v tej zahtevi, določiti zadevna območja. (40) Na podlagi člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko za dodatno premijo kvalificirajo kmetje, katerih gospodarstva imajo vsaj 50 % take površine, uporabljene za kmetijstvo, ki je na območjih z omejenimi možnostmi. Člen 113 (2) se sklicuje na posebna geografska območja, kjer kmetje s kozjim mesom izpolnjujejo potrebne pogoje, da se kvalificirajo za premijo za koze. Treba je zagotoviti vse potrebno za deklaracijo, ki jo morajo zagotoviti kmetje, ki izpolnjujejo te pogoje, da dokažejo, da je vsaj polovica zemljišča, ki ga uporabljajo za kmetijsko proizvodnjo, na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih, ki se kvalificirajo za premijo za koze. (41) Za namen nadzora nad upravičenostjo do ustrezne ravni premije za ovce morajo države članice sestaviti evidenco kmetov, ki tržijo ovčje mleko ali ovčje mlečne izdelke. (42) Zaradi izvajanja sistema individualnih omejitev, kakor so uvedene s členi 116, 117 in 118 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se obstoječa upravna pravila lahko še naprej uporablja v zvezi z uporabo pravic, ki so brezplačno dodeljene, z uporabo običajnih pravic, ki vključujejo najmanjšo uporabo, v zvezi z začasnim zakupom in prenosom pravic, s sporočanjem sprememb glede posamezne zgornje meje ter v zvezi s prenosom pravic prek nacionalnih rezerv. Nekatera od teh pravil so posebne določbe za izjemne in ustrezno utemeljene primere, npr. glede uporabe pravic, glede malih kmetov in kmetov, ki sodelujejo v ekstenzifikacijskih programih in programih predčasne upokojitve, ter za namen prenosa, podedovanja pravic do premij in za primer, da kmetje za pašo uporabljajo samo zemljo, ki je v javni ali kolektivni lasti. (43) Komisija mora spremljati nove ureditve, posledično pa mora biti tudi ustrezno založena z informacijami glede izvajanja pravil za premije, ki jih zagotovijo države članice. (44) Če je potrebno, je treba Komisiji posredovati podrobne podatke o nacionalnih pravilih v zvezi z dodatnimi plačili in njihovo izvedbo. (45) Naslov IV poglavja 12 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa plačila za govedino in teletino. Treba je določiti kriterije upravičenosti in zlasti pogoje, potrebne za ta plačila. (46) Cilji regionalne omejitve in obremenitve narekujejo, da se ne bi več zahtevala posebna premija glede na starostno obdobje za tiste živali, ki jih zadeva uporaba teh dveh ukrepov. Za namen zunajsezonske premije je treba upoštevati, da so te živali upravičene do posebne premije. (47) Poskrbeti bi bilo treba, da bi ta administrativni dokument, določen v členu 123 (3) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003, izdelali in izdali na nacionalni ravni. Da se upoštevajo posebni upravni in nadzorni pogoji v državah članicah, je treba dovoliti različne oblike administrativnih dokumentov. (48) Člen 123 (3) (a) in člen 130 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določata obvezno obdobje reje kot pogoj za dodelitev posebne in klavne premije. Zato je treba to obdobje opredeliti in ovrednotiti. (49) Dogovori za dodelitev posebne premije ob zakolu morajo biti skladni z dogovori za dodelitev klavne premije. Treba bi bilo navesti vrste dokumentov, ki morajo spremljati žival do zakola, odpreme ali izvoza. Ob upoštevanju posebnosti dodelitve ob zakolu je treba določiti starostne pogoje za vole in metode razvrščanja klavnih trupov odraslega goveda. (50) Določiti je treba pogoje za dodelitev zunajsezonske premije v skladu z dogovori za dodelitev klavne premije. Komisija mora na podlagi razpoložljivih informacij določiti, katere države članice izpolnjujejo pogoje, da lahko zaprosijo za ta program premij. (51) Treba je opredeliti koncept krav dojilj iz člena 125 Uredbe (ES) št. 1782/2003. V zvezi s tem je treba gojiti iste pasme, kot so tiste iz Uredbe Komisije (ES) št. 2342/1999. Obstoječe bistvene zahteve lahko veljajo še naprej, zlasti v zvezi s povprečno mlečnostjo in dodatno nacionalno premijo. (52) Obstoječa upravna pravila se lahko uporabljajo še naprej, zlasti v zvezi z individualno zgornjo mejo, z objavami individualne zgornje meje in nacionalne rezerve, z brezplačno pridobljenimi pravicami, z uporabo pravic, s prenosom in začasnim zakupom pravic ter v zvezi s prenosi prek nacionalnih rezerv. (53) Komisija mora na podlagi razpoložljivih informacij določiti, katere države članice izpolnjujejo pogoje, da lahko zaprosijo za poseben program iz člena 129 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Navesti bi bilo treba posebne dogovore za dodelitev premije. (54) Določiti je treba metodo izračunavanja obremenitve. Treba je določiti datum za preverjanje referenčne količine mleka. (55) Obremenitev za program ekstenzifikacijskega plačila bi morala vključevati vse govedo na gospodarstvu, staro šest mesecev in več. Potrebni so posebni predpisi za štetje živali in za izjavo proizvajalca za sodelovanje v programu. Pripraviti se mora vse potrebno za uporabo računalniško podprte zbirke podatkov iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govedine in izdelkov iz govedine in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 ( 20 ). (56) Treba je sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da se ekstenzifikacijskega plačila ne dodeli kmetom, ki le navidezno upoštevajo povprečne obremenitve, ki se zahtevajo za dodelitev ekstenzifikacijskega plačila. (57) Treba je določiti postopke za to, kako na podlagi razpoložljivih informacij ugotoviti, katere države izpolnjujejo pogoje iz člena 132 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za dodelitev ekstenzifikacijskega plačila za krave molznice. Navesti bi bilo treba posebne dogovore za dodelitev premije. Določiti je treba najkrajše obdobje obvezne reje. (58) Treba je sestaviti posebne določbe v zvezi z uporabo teh pravil, ki veljajo za dobe, datume in časovne roke za obdobje obvezne reje. (59) Zaradi poenostavitve bi bilo treba zahtevek za dodelitev pomoči za živali v okviru integriranega sistema vzeti za predstavitev zahtevka za klavno premijo, če vsebuje vse potrebne elemente za upravičenje plačila premije in če je žival zaklana v isti ali v drugi državi članici ali če je izvožena. (60) Moralo bi biti mogoče, da se računalniško podprte zbirke podatkov iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 uporabljajo za lažje upravljanje klavnih premij, pod pogojem, da zadevna država članica upošteva, da podatkovna zbirka daje ustrezna zagotovila točnosti podatkov, ki jih vsebuje, zaradi plačila premij. (61) Klavna premija za teleta je pogojena z omejitvijo najvišje mase. Določiti bi bilo treba standardni tip klavnih trupov, na katere se ta najvišja masa nanaša. (62) Komisiji je treba posredovati podrobne podatke o nacionalnih pravilih v zvezi z dodatnimi plačili in njihovo izvedbo. (63) Za zagotovitev, da kmetovalci prejmejo plačila čim prej, bi bilo treba poskrbeti za dodelitev predplačil. Ker pa bi bilo treba ukrepati z vidika uporabe nacionalnih in regionalnih zgornjih mej, bi bilo treba zagotoviti, da predplačila ne presežejo končnega plačila. Zato bi bilo treba poskrbeti, da bi bilo državam članicam dovoljeno zmanjšati odstotek predplačila za programe premij v skladu s temi mejami. (64) Uredba (ES) št. 1782/2003 določa sankcije za nezakonito uporabo ali posest snovi ali izdelkov, ki jih pristojna veterinarska zakonodaja ni odobrila. Pri ponavljajočih se kršitvah bi bilo treba prenesti določitev trajanja sankcij državam članicam, ki so bolj pristojne za presojanje o resnosti storjenega prekrška. (65) Treba je določiti datum za opredelitev elementov, ki jih je treba upoštevati pri zahtevkih za posebno premijo in za programe premij za krave dojilje. Da se zagotovi solidno in dosledno upravljanje, bi moral biti ta datum kot splošno pravilo datum predložitve zahtevkov. Določiti je treba posebna pravila glede na posebno premijo, ki se izplača za zakol, da bi tako preprečili prenašanje iz leta v leto, zato da se doseže višja premija. V zvezi s klavno premijo je datum zakola ali izvoza primernejša oznaka, ki pove, ali so bili navedeni postopki dejansko izvedeni ali ne. (66) Menjalni tečaj, ki velja na datum operativnega dogodka za premije, bi bilo treba določiti tako, da načelno zagotovi, da takšne premije ne bi bile podvržene močnim nihanjem pri pretvorbi v nacionalne valute zaradi menjalnega tečaja na posamezen dan. (67) Določiti je treba, da imajo države članice nekatere obveznosti v zvezi z obveščanjem. Določiti bi bilo treba usklajeno obliko za predložitev podatkov, da bi tako olajšali njihov prenos in analizo. (68) Potrebne so prehodne določbe glede pravil obveznosti označevanja in identifikacije živali, s čimer bi olajšali spremembe v novem programu. (69) Člen 143 b Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 dovoljuje Češki, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Slovaški in Sloveniji (novim državam članicam), da neposredna plačila nadomestijo z enotnim plačilom („shema enotnega plačila na površino“). Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška so se tako tudi odločile. Zato je treba določiti podrobna pravila za uporabo sheme enotnega plačila na površino. (70) V skladu z drugim pododstavkom člena 143 b (5) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in da se izognejo upravljanju številnih zahtevkov, ki bi imeli za posledico plačila na gospodarstvo, manjša od 50 evrov, so Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška zaprosile odobritev za določitev najmanjše velikosti upravičene površine na gospodarstvo na ravni, ki je višja od 0,3 ha. (71) Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška so ocenile del svoje kmetijske površine v uporabi, ki je na dan 30. junija 2003 vzdrževana v dobrem kmetijskem stanju, in so predlagale, da se jo prilagodi v skladu z najmanjšo velikostjo upravičene površine na gospodarstvo. (72) Člen 143 c Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva, da imajo nove države članice po dovoljenju Komisije možnost dopolnjevati neposredne pomoči, ki se izplačane kmetom. Treba je določiti splošne modalitete za uresničevanje te možnosti. (73) Člen 55, točka b) in člen 107, odstavek 3, prva alinea Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvidevata oprostitev za zemljo v prahi, če se zemlja uporablja za proizvodnjo primarnih surovin za pridelavo proizvodov v Skupnosti, ki niso neposredno namenjeni za prehrano ljudi ali živali, pod pogojem, da se uporabljajo učinkoviti sistemi nadzora. (74) Zaželeno je, da se v nekaterih okoliščinah kulture sladkorne pese, laške repe ali korenine cikorije na zemlji v prahi ne izločijo. Te kulture, ob upoštevanju tveganja vpliva na trg sladkorja, niso upravičene do pomoči. Kljub temu je potrebno, da so te kulture v skladu s pravili, ki urejajo uporabo zemlje v prahi. (75) Zato je treba določiti pogoje upravičenosti do pomoči tega režima. Treba je natančno določiti pogoje sklenitve pogodbe med proizvajalcem in zbiralcem ali prvim predelovalcem za zadevne primarne kmetijske surovine. Pogoji morajo biti določeni tudi kadar predelavo opravi kmetovalec na kmetijskem posestvu. (76) Da bi na področju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), ki ga je potrdil Sklep Sveta 93/355/ES ( 21 ), zagotovili usklajenost s točko 7 memoranduma o soglasju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede oljnic, je treba oblikovati pogoje uporabe, če je to potrebno, za zmanjšanje količine stranskih proizvodov, proizvedenih in namenjenih prehrani ljudi ali živali, če celotna količina omenjenih stranskih proizvodov letno presega 1 milijon metričnih ton, kar je izraženo v enakovredni količini sojine moke. (77) Da bi zagotovili predelavo primarne surovine v predvidene končne proizvode, mora zbiralec ali prvi predelovalec izdati zagotovilo, ne glede na to, da se pomoč dodeli kmetovalcu. Poleg tega je treba za učinkovitost sistema nadzora tega režima omejiti število predelovalcev. (78) Potrebno je jasno razlikovati med obveznostmi vlagatelja, ki se zaključijo ob dostavi celotne količine spravljene primarne surovine, in med obveznostmi zbiralca ali prvega predelovalca, usklajenimi z zagotovilom ter ki se začnejo z dostavo in se zaključijo s končno predelavo primarne surovine v končne proizvode. (79) Nekatere dejavnosti prevoza primarne surovine in njenih proizvodov po ozemlju Skupnosti morajo biti predmet sistema nadzora, ki vsebuje izjave in kontrolno kopijo T5, skladno z Uredbo (EGS) št. 2454/93. Nadomestna dokazila se mora predložiti v primeru, da se kontrolna kopija T5 ne vrne pristojnemu organu zbiralca ali prvega predelovalca, in sicer zaradi okoliščin, ki za slednjega niso obremenilne. Da bi zagotovili učinkovitost in dobro upravljanje režima pomoči, je treba sprejeti določila, ki urejajo nadzor. (80) Razen kriterijev upravičenosti iz člena 110 o iz Uredbe (ES) št. 1782/2003 za pomoč na površino za hmelj je treba določiti še nekaj dodatnih kriterijev, da se zagotovi, da se pomoč dodeli za površine, na katerih se prideluje hmelj pod običajnimi pogoji pridelave. Koncept površine, „zasajene s hmeljem“, je treba opredeliti na ravni Skupnosti, da se zagotovi, da so površine, za katere se izvede dodatno plačilo, izračunane na enak način. Treba je prav tako določiti način porazdelitve celotne vsote na upravičene površine na državo članico, ki je na razpolago za dodatna plačila. (81) Priznane skupine proizvajalcev hmelja morajo določiti rok za dodeljevanje plačila glede ukrepov, navedenih v členu 7 (1) od (a) do (d) Uredbe Sveta (EGS) št. 1696/71 z dne 26. julija 1971 o skupni ureditvi trga za hmelj ( 22 ), Komisijo pa je treba obvestiti o načinu uporabe plačila. Vsak znesek, ki ni bil dodeljen v določenem časovnem obdobju, je treba vrniti. Treba je prav tako določiti način porazdelitve celotne vsote na državo članico, ki je na razpolago za plačilo priznanim skupinam proizvajalcev hmelja. (82) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila, ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE 1

PODROČJE VELJAVNOSTI IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje naslednjih shem podpor iz naslova IV in IV a Uredbe (ES) št. 1782/2003:

(a) poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV navedene uredbe;

(b) premija za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe;

(c) proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV navedene uredbe;

(d) plačilo na površino za oreške iz poglavja 4 naslova IV navedene uredbe;

(e) pomoč za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV navedene uredbe;

(f) pomoč za škrobni krompir iz poglavja 6 naslova IV navedene uredbe;

(g) mlečna premija in dodatna plačila za mleko iz poglavja 7 naslova IV navedene uredbe;

(h) posebna regionalna pomoč za poljščine iz poglavja 8 naslova IV navedene uredbe;

(i) pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV navedene uredbe;

(j) plačilo na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe;

(k) premija za ovce in koze iz poglavja 11 naslova IV navedene uredbe;

(l) plačilo za govedino in teletino iz poglavja 12 naslova IV navedene uredbe;

(m) pomoč za zrnate stročnice iz poglavja 13 naslova IV navedene uredbe;

(n) shema enotnega plačila na površino iz člena 143 b navedene uredbe;

(o) dopolnilna nacionalna neposredna plačila iz člena 143 c navedene uredbe;

(p) pomoč na površino za hmelj iz poglavja 10 d naslova IV navedene uredbe;

2. Ta uredba določa podrobna pravila glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin v skladu s shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v skladu s plačilom na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe.

Člen 2

Plačilni pogoji

1. Neposredna plačila iz člena 1 (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) in (p) se dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,3 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14 (4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

V primeru Malte se neposredna plačila iz člena 1 (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) in (p) dodelijo le za površine, za vsako vrsto pridelka, za katere velja zahtevek glede površin velikosti vsaj 0,1 hektarja, kjer vsaka obdelana parcela presega najmanjšo velikost, ki jo je določila država članica v skladu z omejitvami iz člena 14 (4) Uredbe (ES) št. 796/2004.

2. Neposredno plačilo iz člena 1 (a), (b), (c), (h) in (j) se dodeli le za površine, ki so v celoti posejane in na katerih so bili izvedeni vsi pogoji običajne pridelave v skladu z lokalnimi standardi.

Toda v primeru posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in v primeru plačila za poljščine iz poglavja 1 naslova IV navedene uredbe ostanejo pridelki, ki se jih goji na povsem posejanih površinah in v skladu z lokalnimi standardi in ki ne dozorijo zaradi izjemnih vremenskih pogojev, ki jih priznava zadevna država članica, upravičeni do pomoči pod pogojem, da se zadevne površine do te stopnje rasti ne uporabljajo za druge namene.

3. V določenem letu se lahko vloži le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno obdelano površino v skladu s shemo financiranja na podlagi člena 1 (2) (b) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 ( 23 ).

Vendar:

(a) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevek za premijo za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe, je lahko predmet zahtevka za plačila za poljščine iz poglavja 10 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zahtevek za premijo za stročnice iz poglavja 2 naslova IV navedene uredbe, je lahko predmet zahtevka za pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za pomoč za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 je lahko predmet zahtevka za plačilo na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV uredbe (ES) št. 1782/2003, in sicer brez vpliva na drugi pododstavek člena 90 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali pa je lahko predmet zahtevka za proizvodno vezano plačilo za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(d) vsaka obdelana površina, ki jo v zvezi z istim letom pokriva zahtevek za plačila za poljščine iz poglavja 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, je lahko predmet zahtevka za pomoč za semena iz poglavja 9 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003.

4. Zemljišče, ki se uporablja za proizvajanje surovin iz člena 55 (b) in iz prve alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali je obdelano na podlagi pomoči za energijske poljščine iz poglavja 5 naslova IV navedene uredbe, ni upravičeno do pomoči Skupnosti iz poglavja VIII naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 ( 24 ), razen do pomoči, ki je odobrena za stroške sajenja hitro rastočih vrst iz drugega pododstavka člena 31(3) te Uredbe.

Surovine iz točke b) člena 55 in iz prve alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, pridelane na zemljiščih v prahi, ter vmesni proizvodi, končni proizvodi, soproizvodi in stranski proizvodi, ki se pridobijo iz teh surovin, niso upravičeni do kakršnega koli financiranja s strani jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada na podlagi točk a) in b) člena 1 (2) Uredbe (ES) št. 1258/1999.

5. Za namen premij za stročnice iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in plačil na površino za poljščine iz poglavja 10 naslova IV navedene uredbe pomeni „sladka lupina“ tiste sorte lupine, ki dajejo seme, ki ne vsebuje več kot 5 % grenkih semen. Vsebnost grenkih semen se izračuna v skladu s testom iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 3

Sporočanje

Države članice po elektronski pošti posredujejo Komisiji naslednje podatke:

(a) najpozneje do 15. septembra zadevnega leta: razpoložljive podatke o površinah oz. o količinah v primeru mlečne premije in dodatnega plačila za mleko iz členov 95 in 96 Uredbe (ES) št. 1782/2003, za katere se je zahtevala pomoč za to koledarsko leto, kadar je površina razdeljena na podosnovne površine;

(b) najpozneje do 31. oktobra zadevnega leta: dokončne podatke o površinah ali količinah iz točke (a), ob upoštevanju že opravljenih pregledov;

(c) najpozneje do 31. julija prihodnjega leta: končne podatke, ki ustrezajo površinam ali količinam, za katere je bila pomoč dejansko že plačana za zadevno leto, kadar je primerno po odbitku zmanjšanja površin skladno s poglavjem 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 796/2004.

Površine so izražene v hektarjih na dve decimalni mesti. Količine so izražene v tonah na tri decimalna mesta.

Člen 4

Koeficient znižanja

1. Koeficient znižanja površine v primeru, navedenem v členih 75, 78 (2), 82, 85, 89 (2), 98, 143 in 143 b (7) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali zmanjšanja količin in objektivnih meril v primeru, navedenem v členu 95 (4) navedene uredbe, se določi najpozneje do 15. novembra zadevnega leta na podlagi podatkov, ki so bili sporočeni v skladu s členom 3 (b) te uredbe.

2. V primerih, navedenih v členu 75, členu 82, členu 85, členu 95 (4), členu 98, členu 143 in členu 143 (b) (7) Uredbe (ES) št. 1782/2003 morajo države članice najpozneje do 1. decembra zadevnega leta Komisiji sporočiti uporabljen koeficient znižanja, v primeru, navedenem v členu 95 (4) navedene uredbe, pa uporabljena objektivna merila.







POGLAVJE 2

POSEBEN DODATEK NA KAKOVOST ZA TRDO PŠENICO

Člen 5

Sejanje sort

1. Države članice, navedene v členu 74 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, morajo sestaviti seznam sort trde pšenice, ki so upravičene do posebne premije na kakovost iz člena 72 te uredbe, v skladu s presejalno metodo sort, določeno v odstavkih od 2 do 5 tega člena.

2. Države članice morajo vsaj na vsaki dve leti določiti vsaj dve reprezentativni sorti. Reprezentativne sorte so najbolj certificirane sorte trde pšenice.

3. Države članice analizirajo sorte trde pšenice v skladu z naslednjimi kakovostnimi parametri in vsakemu parametru pripišejo ustrezen ponder:

(a) vsebnost beljakovin (40 %),

(b) kakovost glutena (30 %),

(c) indeks porumenelosti (20 %),

(d) specifična teža ali teža tisoč semen (10 %).

Vsota povprečij kakovostnih parametrov iz točk od (a) do (d) prvega pododstavka, pomnožena z navedeno vrednostjo v odstotkih, daje indeks kakovosti sort.

Vsaka država članica primerja za obdobje vsaj dveh let kakovostne indekse sort trde pšenice z indeksi reprezentativnih sort na regionalni ravni. Pregledati je treba tiste sorte, ki so registrirane v nacionalnem katalogu posamezne države članice, razen tistih sort, za katere ni na voljo nobenih analitičnih podatkov za zadnja tri leta, ker se jih ne uporablja več ali niso certificirana.

Zato mora vsaka država članica na podlagi povprečnega indeksa kakovosti 100, ki je pripisan reprezentativnim sortam, za vsak kakovostni parameter, naveden v točkah od (a) do (d) prvega pododstavka, izračunati odstotek, ki se ga pripiše drugim sortam trde pšenice v primerjavi z indeksom 100. Le sorte trde pšenice z indeksom, ki je enak ali višji od 98, so upravičene do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico.

4. Država članica lahko iz seznama upravičenih sort izključi sorte, ki imajo povprečno stopnjo izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“), ki presega 27 %.

5. Sorte, ki so registrirane v nacionalnem katalogu druge države članice, se lahko tudi pregledajo glede upravičenosti.

Člen 6

Analizne metode

1. Analizne metode vsebnosti beljakovin, specifične teže in stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“) so tiste, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 824/2000 ( 25 ).

2. Indeks porumenelosti se izmeri v skladu z metodo ICC 152 ali z enakovredno priznano metodo.

3. Kakovost glutena se izmeri v skladu z metodo ICC 158 ali v skladu z metodo ICC 151.

Člen 7

Količina certificiranih semen

Države članice morajo pred 1. oktobrom leta, ki je pred tistim letom, za katero se dodeli poseben dodatek na kakovost za trdo pšenico, določiti najmanjšo količino semena, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/402/EGS ( 26 ), ki ga je treba uporabiti v skladu s trenutnimi kmetijskimi praksami v zadevnem pridelovalnem območju.

Člen 8

Objave in sporočila

1. Države članice objavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene na nacionalni in regionalni ravni do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico, in sicer za ozimne sorte najpozneje do 1. oktobra, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra leta, ki je pred letom, za katerega se dodeli dodatek.

2. Države članice morajo najpozneje en mesec po datumih, navedenih v odstavku 1, sporočiti Komisiji seznam iz odstavka 1 in najmanjšo količino certificiranega semena, ki jo je treba uporabiti, če je bila spremenjena.

Člen 9

Veljavnost

1. Sorte, vključene v seznam iz člena 8 (1), so upravičene do posebnega dodatka na kakovost za trdo pšenico za obdobje petih let, ki se začne z dnem, ko so prvič vključene v ta seznam.

2. Upravičenost posamezne sorte se lahko podaljša za obdobje petih let na podlagi rezultatov analiz kakovosti, ki se izvedejo v prvem in tretjem letu tega petletnega obdobja upravičenosti.

Člen 10

Prehodni ukrepi

1. Države članice objavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene do posebnih premij na kakovost za trdo pšenico v letu 2005, in sicer za ozimne sorte najpozneje do 1. oktobra 2004, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra 2004.

2. Države članice sestavijo seznam, naveden v odstavku 1, tako da s seznama sort, registriranih v nacionalnem katalogu, odstranijo sorte, ki niso bile certificirane v letih 2003 in 2004 in tiste, ki ne izpolnjujejo vsaj dveh od štirih naslednjih pogojev:

(a) najmanjša vsebnost beljakovin je 11,5 %,

(b) najmanjša specifična teža je 78 kg/hl ali najmanjša teža tisoč semen je 42 g,

(c) največja stopnja izgube steklastega izgleda trde pšenice („mitadinage“) je 27 %,

(d) najmanjša vsebnost glutena je 10 %.

3. Seznami sort, ki so upravičene do premije v letih 2005 in 2006, lahko vključujejo tudi vrste, ki so na seznamu izbranih vrst druge države članice, na podlagi rezultatov analiz kakovosti, ki jih je izvedla druga država članica.

▼M2

4. Države članice se lahko odločijo, da sestavijo seznam izbranih sort, ki so upravičene do premij za kakovost za trdo pšenico v letu 2006 skladno s postopkom iz odstavka 2, in sicer najpozneje do 1. oktobra 2005 za ozimne sorte, za jare sorte pa najpozneje do 31. decembra 2005.

▼B







POGLAVJE 3

PREMIJA ZA STROČNICE

Člen 11

Mešanica žita in stročnic

V regijah, kjer so stročnice običajno posejane skupaj z žitom, se premija za stročnice plača na zahtevo vlagatelja pod pogojem, da pristojnim organom zadevne države članice dokaže, da so stročnice v tej mešanici prevladujoča sorta. Zadevne površine niso upravičene do posebne regionalne pomoči za poljščine iz člena 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003.







POGLAVJE 4

PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA RIŽ

Člen 12

Datumi za sejanje

Da so upravičene do proizvodno vezanega plačila za riž, morajo biti navedene površine posejane najpozneje do:

(a) 30. junija pred zadevno žetvijo za Španijo in Portugalsko,

(b) 31. maja za druge države članice proizvajalke iz člena 80 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Vendar pa se v Francoski Gvajani površine poseje posamezno za vsakega od dveh ciklov setve, najpozneje do 31. decembra in 30. junija pred posameznim ciklom, proizvodno vezano plačilo za riž pa se dodeli na podlagi povprečnih posejanih površin za posameznega od dveh ciklov setve.

Člen 13

Koeficient znižanja

Koeficient znižanja proizvodno vezanega plačila za riž iz člena 82 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se izračuna v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 14

Sporočanje

1. Države članice morajo Komisiji v skladu s členom 3 sporočiti naslednje informacije:

(a) najpozneje do 15. septembra: (i) seznam sort, registriranih v nacionalnem katalogu, kategoriziranih v skladu s kriteriji, določenimi v točki 2 Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1785/2003 ( 27 ); (ii) posejane površine, za katere so bili predloženi zahtevki za proizvodno vezano plačilo za riž, po sorti riža, po osnovni in podosnovni površini, z uporabo vzorca, določenega v Prilogi III (A) k tej uredbi, vključno s prekoračitvami osnovnih in podosnovnih površin;

(b) najpozneje do 31. oktobra spremembe glede posejanih površin, za katere so bili predloženi zahtevki za proizvodno vezano plačilo za riž, in sicer jih je treba sporočiti v skladu s pododstavkom (a) in z uporabo vzorčnega obrazca, navedenega v Prilogi III (B);

(c) najpozneje do 31. julija informacije v zvezi s posejanimi površinami, za katere je bilo plačano proizvodno vezano plačilo za riž za preteklo tržno leto, v skladu z metodo izračunavanja, opredeljeno v Prilogi II in z uporabo vzorčnega obrazca iz Priloge III (C).

2. Za Francosko Gvajano se informacije v zvezi s posejanimi površinami sporoči na podlagi povprečja posejanih površin med dvema cikloma setve.

3. Države članice lahko letno revidirajo razdelitev svoje osnovne površine ali površin na podosnovnih površinah ter objektivna merila, na podlagi katerih temeljijo te razdelitve. To sporočijo Komisiji najpozneje do 15. maja pred zadevno žetvijo.







POGLAVJE 5

PLAČILO NA POVRŠINO ZA OREŠKE

Člen 15

Pogoji za upravičenost do pomoči Skupnosti

1. Za namene tega poglavja pomeni sadovnjak homogeno in kohezivno površino, zasajeno z drevesi, ki rodijo oreške, ki ni zasajena z drugimi poljščinami ali nasadi in ki je geografsko sklenjena. Posamezna drevesa ali posamezne vrste dreves, ki rodijo oreške, zasajena vzdolž cest ali zraven drugih poljščin, se ne štejejo za sadovnjak.

▼M2

Z odstopanjem od prvega pododstavka in ne glede na odstavek 4 lahko države članice v sadovnjaku dovolijo prisotnost dreves, ki ne rodijo oreškov, če njihovo število ne presega 10 % najmanjšega števila dreves, kot določa odstavek 3, ali števila dreves z oreški, ki so dejansko zasajeni na hektar sadovnjaka, o čemer odloča država članica. Države članice lahko dovolijo tudi prisotnost kostanjev, če se spoštuje število dovoljenih dreves iz odstavka 3.

▼B

2. Le sadovnjaki, v katerih se goji oreške in ki izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 3 in 4 tega člena na dan, ki se ga določi v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 796/2004, so upravičeni do plačila na površino iz člena 83 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

V primeru sadovnjaka, v katerem se goji različne vrste oreškov, in kadar se pomoč razlikuje glede na funkcijo izdelkov, veljajo pogoji upravičenosti in raven pomoči, vezane na vrsto oreška, ki prevladuje.

3. Najmanjša velikost zemljišča za sadovnjak ne sme biti manjša od površine 0,10 hektarja.

Število dreves z oreški na hektar sadovnjaka ne sme biti manjše od:

(i) 125 za lešnike,

(ii) 50 za mandeljne,

(iii) 50 za orehe,

(iv) 50 za pistacije,

(v) 30 za rožiče.

4. Države članice lahko določijo najmanjšo velikost zemljišča in gostoto dreves na višji ravni od tiste, določene v odstavku 3, v skladu z objektivnimi merili in ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih površin in pridelkov.

Člen 16

Pogoji za upravičenost do nacionalne pomoči

Člen 15 velja za nacionalno pomoč iz člena 87 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Brez vpliva na člen 87 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica postavi nadaljnje kriterije upravičenosti pod pogojem, da so taki kriteriji skladni z okoljskimi, ruralnimi, socialnimi in gospodarskimi cilji programa pomoči in da ne uvedejo diskriminacije med pridelovalci. Države članice uvedejo potrebne ukrepe, da nadzorujejo, ali kmetje spoštujejo te kriterije upravičenosti.

Člen 17

Sporočanje

1. Države članice sporočijo Komisiji naslednje stvari v vsakem primeru pred datumom za vlogo zahtevka, ki ga določijo države članice v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 796/2004, in sicer najpozneje do:

(a) 31. marca višje ravni in kriterije iz člena 15 (4) in dodatne kriterije iz člena 16,

(b) 15. maja, kadar država članica razlikuje pomoč v skladu s členom 83 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, raven plačila na površino na pridelke in/ali nacionalno zajamčeno površino („NZP“).

2. Vsaka sprememba informacij, ki jih je treba sporočiti Komisiji v skladu z odstavkom 1, se uporablja za naslednje leto in jo mora zadevna država članica takoj sporočiti Komisiji skupaj z objektivnimi merili, ki upravičujejo takšno spremembo.

Člen 18

Prehodni ukrepi

1. Država članica lahko določi, ali in pod katerimi pogoji se lahko z načrti za izboljšanje iz člena 86 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 preneha pred njihovim običajnim iztekom in kdaj postanejo ustrezne površine upravičene v skladu s shemo iz poglavja 4 naslova IV te uredbe.

2. Države članice pri določitvi pogojev iz odstavka 1 zagotovijo, da:

(a) se z načrtom ne preneha pred dokončno izvedbo letnega obdobja;

(b) so bili na zadovoljstvo države članice doseženi vsi prvotni cilji načrta.







POGLAVJE 6

POMOČ ZA ŠKROBNI KROMPIR

Člen 19

Upravičenost

Pomoč za škrobni krompir iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se dodeli za krompir, ki je zajet v pogodbi o obdelovanju, navedeni v členu 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2236/2003 ( 28 ), na podlagi neto teže krompirja, ki je določena z eno od metod, opisanih v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 2235/2003 ( 29 ), in na podlagi vsebnosti škroba dobavljenega krompirja v skladu s stopnjami, določenimi v Prilogi II k tej uredbi.

Pomoč za škrobni krompir se ne dodeli za krompir, katerega vsebnost škroba je nižja od 13 %, razen kadar se uporablja drugi pododstavek člena 5 (3) Uredbe (ES) št. 2236/2003.

Člen 20

Najnižja cena

Za pomoč za škrobni krompir velja zahteva, da se predloži dokaz, da je bila plačana cena, ki ni nižja od tiste, določene v členu 4 a Uredbe (ES) št. 1868/94, na stopnji dobavitve v tovarno v skladu s stopnjami, določenimi v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2235/2003.

Uporablja se člen 10 (2) Uredbe (ES) št. 2236/2003.

Člen 21

Izplačilo

1. Brez vpliva na člen 28 Uredbe (ES) št. 1782/2003 plača pomoč za škrobni krompir tista država članica, na ozemlju katere je bil škrobni krompir pridelan, in sicer na kmeta, ko se vse njegove količine za tržno leto dobavijo v podjetje za proizvodnjo škroba v štirih mesecih od datuma, ko se predloži dokaz iz člena 20 te uredbe in ko se izpolni pogoje iz člena 19 te Uredbe.

2. Države članice lahko odobrijo predplačila od 1. decembra tržnega leta na podlagi različnih delov količin škrobnega krompirja, ki se ga dobavi v podjetje za proizvodnjo škroba za navedeno tržno leto. Vsako predplačilo se dodeli za količino dobavljenega škrobnega krompirja, za katerega se predloži dokaz iz člena 20 in izpolni pogoje iz člena 19.

3. Menjalni tečaj, ki se uporabi za določitev pomoči za škrobni krompir v nacionalni valuti, je tisti, ki se uporablja v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 2236/2003.







POGLAVJE 7

MLEČNA PREMIJA IN DODATNO PLAČILO ZA MLEKO

Člen 22

Primeri nedejavnosti

1. Kadar fizična ali pravna oseba, ki ima individualno referenčno količino, ne sodi v okvir opredelitve proizvajalca iz člena 5 (c) Uredbe (ES) št. 1788/2003 v obdobju dvanajstih mesecev, ki se konča 31. marca zadevnega leta, se za zadevno leto ne plača mlečnih premij in dodatnega plačila za mleko, razen če pred rokom za vlogo zahtevkov pristojnim organom dokaže, da se je lotila proizvodnje.

2. Odstavka 1 se ne uporablja v primerih višje sile in v ustrezno upravičenih primerih, ki začasno vplivajo na proizvodno zmogljivost zadevnih proizvajalcev in ki jih pristojni organ prizna.







POGLAVJE 8

POMOČ ZA ENERGIJSKE POLJŠČINE







ODDELEK 1

Opredelitve

Člen 23

Opredelitve

V tem poglavju:

(a) „vlagatelj“ je vsak kmet, ki obdeluje površino, navedeno v členu 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003 s ciljem, da pridobi pomoč iz navedenega člena;

(b) „prvi predelovalec“ je vsak uporabnik kmetijskih surovin, ki se loti prvega predelovanja s ciljem, da pridobi enega ali več izdelkov iz drugega odstavka člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003.







ODDELEK 2

Pogodba

Člen 24

Uporaba surovin

1. Vsako kmetijsko surovino, razen sladkorne pese, se lahko goji na območjih, zajetih v pomoč iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, pod pogojem, da je prvenstveno namenjena za uporabo v proizvodnji energentov, omenjenih v drugem odstavku tega člena.

Tržna vrednost energentov, ki so pridobljeni s predelavo surovin, je višja od tržne vrednosti vseh ostalih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni s tako predelavo, kot je določeno z metodo vrednotenja iz člena 39 (3).

2. Surovine iz odstavka 1 so zajete v pogodbi v skladu s členom 90 Uredbe (ES) št. 1782/2003 pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

3. Vlagatelji dostavijo vse požete surovine prvemu predelovalcu, ki od njih prevzame dostavo in zagotovi, da se enaka količina takih surovin uporablja v Skupnosti za proizvodnjo enega ali več energentov, tako kot je navedeno v drugem odstavku člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Če prvi predelovalec uporablja surovino, ki je dejansko požeta za proizvodnjo vmesnega proizvoda ali stranskega proizvoda, sme uporabiti enako količino takih vmesnih proizvodov ali stranskih proizvodov za izdelavo enega ali več končnih proizvodov iz prvega pododstavka.

Prvi predelovalec v primeru, navedenem v drugem pododstavku, o tem obvesti pristojni organ, pri katerem je položil varščino. Če se taka enaka količina uporabi v državi članici, ki ni tista, v kateri je surovina požeta, se pristojni organi zadevnih držav članic med seboj obvestijo o podrobnostih transakcije.

4. V skladu z nacionalnimi določbami, ki urejajo pogodbene odnose, lahko prvi predelovalec pooblasti tretjo stranko za zbiranje surovin od kmetov, ki vložijo zahtevek za pomoč. Pooblaščenec deluje v imenu in na račun predelovalca, ki ostaja edini odgovoren glede obveznosti, ki jih predpisuje to poglavje.

Člen 25

Odstopanja

1. Ne glede na člen 24 (2) in (3) lahko države članice vlagateljem dovolijo:

(a) da uporabijo hitro rastoča gozdna drevesa, zajeta pod oznakoex060290 41, ali vse žito ali oljnice, zajete pod oznakami KN 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 in 1206 00 99, ki jih požanjejo: (i) za gorivo za ogrevanje svojega kmetijskega gospodarstva, (ii) za proizvodnjo energije ali biogoriva na gospodarstvu;

(b) da na svojih kmetijskih gospodarstvih v bioplin pod oznako KN 2711 29 00 predelajo vse požete surovine.

2. V primerih, navedenih v odstavku 1:

(a) se vlagatelji z izjavo, ki nadomesti pogodbo iz člena 26, obvežejo, da bodo uporabljali ali neposredno predelali surovino, ki jo vključuje izjava; členi od 26 do 40 se uporabljajo smiselno za te primere;

(b) dajo vlagatelji vso požeto surovino stehtati organu ali podjetju, ki ga določi država članica, in vodijo ločene račune za uporabljeno surovino in proizvode ter stranske proizvode, ki nastanejo iz njihove predelave; vendar se lahko v primeru žita, oljnic in slame ter v primeru, da se uporabi celo rastlino, tehtanje nadomesti z volumetričnim določanjem surovine.

3. Države članice, ki uporabljajo odstavek 1, uvedejo ustrezne ukrepe nadzora za zagotovitev tega, da se surovina neposredno uporablja na gospodarstvu ali se predela v bioplin, ki je zajet pod oznako KN 2711 29 00.

4. Žita in oljnice, ki se uporabljajo v skladu z odstavkom 1 (a), se denaturira v skladu z metodo, ki jo določi država članica. Države članice lahko odobrijo, da se namesto samih oljnic denaturira olje, proizvedeno s predelavo oljnic v skladu z odstavkom 1 (a) (ii), pod pogojem, da se takšno denaturiranje izvede takoj, ko se semena predela v olje, in pod pogojem, da se preveri uporabo, za katero je seme namenjeno.

Člen 26

Pogodba

1. Vlagatelji v podporo svojih zahtevkov za pomoč predložijo svojim pristojnim organom pogodbe, ki so jih sklenili s prvim predelovalcem.

2. Vlagatelji zagotovijo, da se v pogodbah navede sledeče:

(a) imena in naslovi pogodbenih strank;

(b) trajanje pogodbe;

(c) vrste vseh zadevnih surovin in kmetijske površine, posajene s posamezno vrsto;

(d) kakršne koli pogoje, ki se uporabljajo za dostavo predvidenih količin surovin;

(e) zagotovilo, da bodo izpolnili svoje obveznosti iz člena 24 (3);

(f) nameravano osnovno končno uporabo za surovino, pri čemer je vsaka končna uporaba skladna s pogoji, ki so določeni v členih 24 (1) in 39 (3).

3. Vlagatelji zagotovijo, da so pogodbe sklenjene pravočasno, tako da ima prvi predelovalec možnost predložiti kopije svojemu pristojnemu organu v roku, ki je določen v členu 34 (1).

4. Za namene nadzora smejo države članice zahtevati od vsakega vlagatelja, da sklene le eno dobavno pogodbo za vsako surovino.







ODDELEK 3

Sprememba in prekinitev pogodbe

Člen 27

Sprememba in prekinitev pogodb

Če pogodbene stranke spremenijo ali prekinejo pogodbo potem, ko je vlagatelj že vložil zahtevek za pomoč, lahko vlagatelj ohrani tak zahtevek za pomoč zgolj pod pogojem, da najpozneje do roka, ki je določen v zadevni državi članici za spremembo zahtevka, obvesti ustrezni pristojni organ o taki spremembi ali prekinitvi, da lahko tako omogoči potrebne inšpekcijske nadzore.

Člen 28

Izjemne okoliščine

Pristojni organ sme, ko pridobi zadostne dokaze takih izjemnih okoliščin, brez vpliva na člen 27, če vlagatelj obvesti svoj pristojni organ, da zaradi izjemnih okoliščin ne bo mogel dobaviti vseh ali del surovin iz pogodbe, odobriti take spremembe pogodbe, ki so utemeljene, ali sme odobriti njihovo prekinitev.

Če se površina, ki je zajeta v pogodbi, zaradi sprememb zmanjša ali če se pogodba prekine, potem vlagatelj izgubi pravico do pomoči, navedene v tem poglavju za površine, ki se izločijo iz pogodbe.

Člen 29

Spremembe končne uporabe

Prvi predelovalci smejo, brez vpliva na člen 27, smejo spremeniti nameravane osnovne končne uporabe surovin iz člena 26 (2) (f), če se surovine iz pogodbe dostavijo prvim predelovalcem in če so izpolnjeni pogoji iz člena 31 (1) in prvega pododstavka člena 34 (3).

Spremembe končne uporabe se izvedejo skladno s pogoji iz drugega pododstavka člena 24 (1) in iz člena 39 (3).

Prvi predelovalci o tem, zaradi potrebnih nadzorov, predhodno uradno obvestijo svoje pristojne organe.







ODDELEK 4

Reprezentativni pridelki in dobavljene količine

Člen 30

Reprezentativni pridelki

Vsako leto države članice z ustreznim postopkom določijo reprezentativne izdelke, ki morajo biti doseženi, in o tem obvestijo zadevne vlagatelje.

Člen 31

Količine, ki jih je treba dostaviti

1. Vlagatelji prijavijo svojim pristojnim organom celotno količino požetih surovin glede na vrste ter potrdijo dostavljene količine surovin in osebe, ki so jim dostavili surovine.

2. Dejanske količine, ki jih vlagatelji dostavijo prvim predelovalcem, morajo biti vsaj enake reprezentativnemu pridelku.

Vendar pa lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma sprejmejo količino, ki je za do 10 % nižja od količine reprezentativnega pridelka.

Nadalje, če pristojni organi odobrijo spremembo ali prekinitev pogodb skladno s členom 28, smejo ti pristojni organi, če se jim to zdi upravičeno, zmanjšati količine, ki jih morajo vlagatelji dostaviti skladno s prvim pododstavkom tega odstavka.







ODDELEK 5

Pogoji za plačilo pomoči

Člen 32

Izplačilo

1. Pomoč se lahko vlagateljem izplača, še preden se surovina predela. Vendar pa se taka plačila izplačajo le takrat, ko se zahtevane količine surovin dostavijo prvemu predelovalcu skladno s tem poglavjem in takrat, ko:

(a) je predložena izjava iz člena 31 (1);

(b) je kopija pogodbe deponirana pri pristojnem organu prvega predelovalca v skladu s členom 34 (1) in ko so izpolnjeni pogoji iz člena 24 (1);

(c) je pristojni organ prejel dokazilo, da je bila vložena polna varščina iz člena 35 (2);

(d) je organ, pristojen za plačilo, preveril, da so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v členu 26, za vsako vlogo.

2. V primeru dvoletnih poljščin, če se surovine požanjejo in dostavijo le v drugem letu obdelovanja, se izplača plačilo v vsakem letu od dveh let po sklenitvi pogodbe, predvidene v členu 26, pod pogojem, da pristojni organi ugotovijo, da:

(a) so obveznosti iz odstavka 1, točk (b), (c) in (d) tega člena izpolnjene od prvega leta obdelovanja;

(b) so izpolnjene obveznosti, določene v odstavku 1 (a) tega člena, informacije iz prvega pododstavka člena 34 (3) pa so posredovane v drugem letu obdelovanja.

Za prvo leto obdelovanja se plačila izplača le, če pristojni organi prejmejo dokazilo, da je bila položena varščina, tako kot je predvideno v členu 35 (2). Za drugo leto obdelovanje se plačilo lahko izplača brez položene varščine.

3. V primeru trajnih nasadov in večletnih poljščin se pomoč izplača vsako leto od dneva, ko je bila sklenjena pogodba. Pogoji, določeni v odstavku 2, se uporabljajo smiselno.







ODDELEK 6

Pogodba in obveznosti vlagateljev in prvih predelovalcev

Člen 33

Število predelovalcev

Energente pridobivajo v glavnem drugi predelovalci.

Člen 34

Pogodba in obveznosti vlagateljev in prvih predelovalcev

1. Prvi predelovalci deponirajo kopijo pogodbe svojemu pristojnemu organu v roku, ki ga določi zadevna država članica, in najpozneje do končnega roka za oddajo zahtevkov za zadevno leto v zadevni državi članici.

Če vlagatelji in prvi predelovalci v določenem letu spremenijo ali prekinejo pogodbe pred datumom iz člena 27, deponirajo prvi predelovalci najpozneje do tega datuma pri svojih pristojnih organih kopijo spremenjene ali prekinjene pogodbe.

2. Prvi predelovalci predložijo svojim pristojnim organom informacije o zadevni predelovalni verigi, zlasti glede cen in tehničnih predelovalnih koeficientov, ki se uporabijo za določanje količin končnih proizvodov, ki se lahko pridobijo, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 40 (1).

3. Prvi predelovalci, ki so od vlagateljev prevzeli surovine, obvestijo svoje pristojne organe o količinah prejetih surovin, ob tem navedejo vrste, ime in naslov pogodbene stranke, ki je dostavila surovine, kraj dostave in sklic na pogodbo, v roku, ki ga določijo države članice, in ki omogoči, da se plačila izplačajo v roku, ki je naveden v členu 28 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Če država članica prvega predelovalca ni ista kot država članica, v kateri so se surovine pridelale, sporočijo zadevni pristojni organ prvega predelovalca v štiridesetih delovnih dneh po prejemu informacij iz prvega pododstavka vlagateljevemu pristojnemu organu celotne količine surovin, ki so bile dostavljene.







ODDELEK 7

Varščine

Člen 35

Prvi predelovalci

1. Prvi predelovalci položijo pri pristojnih organih polno varščino, iz odstavka 2, do roka za oddajo vlog za plačilo za zadevno leto v zadevni državi članici.

2. Varščine, ki jih je treba položiti za vsako surovino, se izračuna tako, da se pomnoži vsota vseh površin, ki jih zajema pogodba, podpisana s strani prvega predelovalca in uporabljena za pridelovanje te surovine, v višini 60 evrov na hektar.

3. Kadar se pogodbe spremenijo ali prekinejo skladno s členoma 27 ali 28, se temu ustrezno prilagodijo tudi položene varščine.

4. Odstotek varščine se objavi za vsako surovino pod pogojem, da pristojni organ zadevnega prvega predelovalca poseduje dokazilo, da je bila ta količina surovine predelana skladno z zahtevo iz člena 26 (2) (f), ob upoštevanju, če je to potrebno, sprememb na podlagi člena 29.

Člen 36

Primarne in podrejene zahteve

1. Naslednje zahteve so osnovne zahteve v smislu člena 20 Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 ( 30 ):

(a) zahteva za predelavo količin surovin pretežno v končne proizvode, ki so navedeni v pogodbi; surovine se predelajo do 31. julija drugega leta, ki sledi letu žetve;

(b) zahteva, da se proizvodom priloži kontrolno kopijo T5 v skladu s členoma 37 in 37 te Uredbe.

2. Naslednje zahteve, naložene prvim predelovalcem, so podrejene zahteve v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85:

(a) zahteva za dostavo vseh surovin, ki jih vlagatelj dostavi v skladu s členom 24 (3) te uredbe;

(b) obveznost, da se deponirajo kopije pogodb, skladno s členom 34 (1) te uredbe;

(c) obveznost, da se predložijo informacije, ki so predpisane, skladno s prvim pododstavkom člena 34 (3) te uredbe;

(d) obveznost, da se položi varščina, skladno s členom 35 (1) te uredbe.







ODDELEK 8

Dokumentacija za prodajo, prenos ali dostavo v drugo državo članico ali za izvoz

Člen 37

Kontrolna kopija T5

Kadar prvi predelovalci prodajo ali prenesejo drugim predelovalcem v drugih državah članicah vmesne proizvode, ki jih vključujejo pogodbe, predvidene v členu 26, se proizvodom priložijo kontrolne kopije T5, ki se izdajo skladno z Uredbo (EGS) št. 2454/93.

V okence 104 kontrolnih kopij T5 se pod naslov „Drugo“ vpiše nekaj od naslednjega:

— Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

— Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

— Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

— Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

— Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

— To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

— Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

— À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

— Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

— Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

— Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

— A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

— Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

— Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

— A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

— Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

— Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

— Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

— Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

Člen 38

Druge možnosti za kontrolno kopijo T5

Če se kontrolna kopija T5 ne vrne v urad odhoda organa, ki je odgovoren za nadzor v državi članici, v kateri ima sedež prvi predelovalec, v dveh mesecih po izteku roka za predelavo surovin iz člena 36 (1) (a), in sicer zaradi okoliščin, za katere prvi predelovalec ni odgovoren, se lahko kot drugo možnost za kontrolno kopijo T5 sprejme naslednjo dokumentacijo:

(a) račune za nabavo vmesnih izdelkov;

(b) izpiske drugih predelovalcev, ki potrjujejo končno predelovanje surovin v energente iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) potrjene fotokopije računovodskih dokumentov od drugih predelovalcev, ki dokazujejo, da je bilo predelovanje izvedeno.







ODDELEK 9

Pregledi

Člen 39

Vodenje evidence

1. Pristojni organ države članice opredeli zapise, ki jih morajo voditi predelovalci, in njihovo pogostost, ki bo vsaj mesečna.

Takšni zapisi zajemajo vsaj naslednje informacije:

(a) količine različnih surovin, kupljenih za predelavo;

(b) količine predelanih surovin in količine ter tipi končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov, ki so pridobljeni iz teh surovin;

(c) izgube med predelavo;

(d) uničene količine in razloge za tako uničenje;

(e) količine in tipe proizvodov, ki jih predelovalec proda ali prenese, ter dosežene cene;

(f) imena in naslove nadaljnjih predelovalcev, če je to potrebno.

2. Pristojni organ prvega predelovalca pregleda, ali je predložena pogodba v skladu s pogoji iz člena 24 (1). Kadar ti pogoji niso izpolnjeni, se uradno obvestijo pristojni organi vlagatelja.

3. Z namenom izračunavanja gospodarske vrednosti proizvoda iz člena 24 (1) zadevni pristojni organi na podlagi informacij iz člena 34 (2) primerjajo skupno vrednost vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku. Vsaka vrednost je enaka ustrezni količini, pomnoženi s povprečjem bivših tovarniških cen, ki so bile zabeležene v prejšnjem tržnem letu. Kadar take cene niso na voljo, pristojni organi določijo ustrezne cene, zlasti na podlagi informacij iz člena 34 (2).

Člen 40

Pregledi v prostorih predelovalca

1. Pristojni organi držav članic, v katerih se izvaja predelovanje, preverijo skladnost s členom 24 (1) vsaj v prostorih 25 % predelovalcev s sedežem na njihovem ozemlju, ki se jih izbere na osnovi analize tveganja. Takšni nadzori vključujejo vsaj:

(a) primerjavo skupne vrednosti vseh energentov s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za druge vrste uporabe in ki so pridobljeni v istem predelovalnem postopku;

(b) analizo proizvodnega sistema predelovalca, ki vključuje fizične preglede in nadzore poslovnih dokumentov, da bi tako, v primeru predelovalcev, preverili skladnost dobav surovin, končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov.

Za namen nadzorov iz točke (b) prvega pododstavka temelji presoja pristojnih organov na tehničnih predelovalnih koeficientih za obravnavane surovine. Če taki koeficienti za izvoz v zakonodaji Skupnosti obstajajo, se uporabijo. Če pa ne obstajajo, ampak obstajajo drugi koeficienti v zakonodaji Skupnosti, se uporabijo slednji. V vseh drugih primerih temelji nadzor predvsem na koeficientih, ki jih je splošno sprejela predelovalna industrija.

2. Za predelovalne postopke iz člena 25 se izvede preglede pri 10 % vlagateljev, izbranih na osnovi analize tveganja, ob upoštevanju:

(a) zneskov pomoči;

(b) števila kmetijskih parcel in površine, zajete v zahtevkih za pomoč;

(c) razvoja od prejšnjega leta;

(d) rezultatov pregledov iz preteklih let;

(e) ostalih parametrov, ki jih določijo države članice, na podlagi reprezentativnosti predloženih izjav.

3. Kadar pregledi iz odstavka 2 razkrijejo nepravilnosti v vsaj 3 % primerov, izvede pristojni organ med letom dodatne preglede in posledično poveča odstotek kmetov, pri katerih je treba v naslednjem letu izvesti pregled na kraju samem.

4. Če se predvideva, da je mogoče določene elemente pregledov iz odstavkov 1 in 2 izvesti na osnovi vzorca, mora ta vzorec zagotavljati zanesljivo in reprezentativno raven nadzora.

5. Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, ki ga podpiše inšpektor in ki vsebuje podrobnosti o izvedenih pregledih. Poročilo mora še posebej navajati:

(a) datum pregleda;

(b) navzoče osebe;

(c) pregledano obdobje;

(d) uporabljene tehnike pregleda, vključno z, če je to potrebno, referenco na metode vzorčenja;

(e) rezultate pregledov.

Člen 41

Pridelava konoplje

Uporabljajo se določbe, ki se nanašajo na konopljo iz člena 29 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 ( 31 ) in iz člena 33 Uredbe (ES) št. 796/2004.

Člen 42

Dodatni ukrepi in medsebojna pomoč

1. Države članice sprejmejo vse nadaljnje ukrepe, potrebne za pravilno izvajanje tega poglavja, in si nudijo medsebojno pomoč, potrebno za namene pregledov, ki se zahtevajo skladno s tem poglavjem. Kadar to poglavje ne predvideva primernih znižanj in izključitev, lahko države članice uporabijo ustrezne nacionalne sankcije proti udeležencem na trgu, ki so vključeni v postopek odobravanja pomoči.

2. Če je to potrebno ali zahtevano s tem poglavjem, si države članice medsebojno pomagajo, da bi tako zagotovile učinkovite nadzore, in da bi tako omogočile pristnosti posredovanih dokumentov in pravilnost izmenjanih podatkov, ki jih je treba preveriti.







ODDELEK 10

Izključitev iz pomoči in vrednotenje

Člen 43

Izključitev surovin iz pomoči za energijske poljščine in najmanjša pridelovalna površina

1. Države članice lahko izključijo katero koli kmetijsko surovino iz pomoči za energijske poljščine, kadar taki materiali povzročajo težave s stališča nadzorov, javnega zdravja, okolja, kazenskega prava ali znižane stopnje končnih energentov.

2. Za vsako surovino iz člena 24 lahko države članice določijo najmanjšo pridelovalno površino.

Člen 44

Vrednotenje

Pred 15. oktobrom, ki sledi koncu zadevnega leta, za katerega se dodeli pomoč, pošljejo države članice Komisiji vse informacije, potrebne za vrednotenje pomoči za energijske poljščine.

Takšne informacije vključujejo predvsem:

(a) površine, ki ustrezajo posamezni vrsti surovine;

(b) količine posameznih tipov pridobljenih končnih proizvodov, stranskih proizvodov in soproizvodov, vključno s podrobnostmi o tipu uporabljene surovine;

(c) ukrepe iz člena 25;

(d) surovine, izključene iz pomoči za energijske poljščine v skladu s členom 43 (1), in najmanjše pridelovalne površine iz člena 43 (2).







POGLAVJE 9

POSEBNA REGIONALNA POMOČ ZA POLJŠČINE

Člen 45

Datum setve

Da je navedena površina upravičena do posebne regionalne pomoči za poljščine, predvidene v členu 98 Uredbe (ES) št. 1782/2003, mora biti posejana do datuma, ki ga določijo države članice in ki ne sme biti določeno čas po 15. juniju.







POGLAVJE 10

POMOČ ZA SEMENA

Člen 46

Certificirana semena

V primeru uporabe člena 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se pomoč dodeli za pridelavo osnovnega in uradno certificiranega semena, kakor je določeno z Direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS in 2002/57/ES in ki je skladno s standardi in pogoji, določnimi v teh direktivah, v skladu s členi od 47 do 50 te uredbe.

Člen 47

Pridelava semen

1. Seme se pridela:

(a) v skladu s pogodbo o pridelovanju, sklenjeno med semenarnami ali gojiteljem ter pridelovalcem semena;

(b) neposredno s strani semenarne ali gojitelja; takšna pridelava je potrjena z deklaracijo o pridelovanju.

2. Semenarne ali gojitelji, navedene v odstavku 1, odobrijo ali registrirajo države članice. Odobritev ali registracija s strani države članice velja v celotni Skupnosti.

3. Semenarna ali gojitelj, ki goji ali je gojil seme v državi članici, ki ni tista, v kateri je bila izvedena odobritev ali registracija iz odstavka 2, predloži pristojnim organom te druge države članice na njihovo zahtevo vse informacije, potrebne za preverjanje upravičenosti do pomoči.

Člen 48

Teritorialna upravičenost

Vsaka država članica odobri pomoč le za seme, pridelano na njenem ozemlju v koledarskem letu, v katerem se začne tržno leto, za katero je bila pomoč določena.

Pomoč se dodeli za vsa semena, pridelana pod pogoji, ki zagotavljajo enako obravnavo upravičencev, ne glede na njihov sedež v Skupnosti.

Člen 49

Trženje semen

Pomoč se dodeli le pod pogojem, da je prejemnik seme dejansko tržil za setev, najpozneje do 15. junija leta po žetvi. „Tržiti“ pomeni imeti na razpolago ali na zalogi, razstavljanje ali ponujanje za prodajo, prodajo ali dostavo drugim osebam.

Člen 50

Sorte Cannabis sativa L.

Sorte Cannabis sativa L, ki so upravičene do pomoči v skladu s členom 99 (4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, so tiste, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 796/2004.







POGLAVJE 11

PLAČILO NA POVRŠINO ZA POLJŠČINE







ODDELEK 1

Splošne določbe za upravičenost do plačila na površino za poljščine

Člen 51

Upravičeno zemljišče

1. Za namen poglavja 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003 velja, da:

(a) „trajni pašnik“ pomeni „trajni pašnik“ v smislu točke (2) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004;

(b) „trajni nasadi“ pomeni „trajni nasadi“ v smislu točke (c) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004.

2. Za namene prvega odstavka člena 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003 so zemljišča, ki so v letu 2003 trajni pašniki:

(a) zemljišča, za katere kmet v svojem zahtevku za pomoč za leto 2003 navede, da so trajni pašniki in

(b) zemljišča, ki jih kmet v svojem zahtevku za pomoč za leto 2003 ne navede, razen če se da prikazati, da so bila ta zemljišča trajni pašnik v letu 2003.

3. V skladu z odstavkom 3 člena 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica odstopa le od prvega odstavka tega člena, za katerega veljajo naslednji pogoji:

(a) za površine, za katere velja program prestrukturiranja, opredeljen kot „sprememba strukture in/ali upravičene površine kmetijskega gospodarstva za plačilo, kot jo naložijo javni organi“, države članice ukrepajo, da preprečijo znatno povečanje celotne kmetijske površine, ki je upravičena do plačila na površino za poljščine; to lahko vključuje zlasti izravnalni ukrep, v katerem se prej upravičene površine štejejo za neupravičene; površine, ki so jih države članice na novo razglasile za upravičene površine, po programu prestrukturiranja, ne smejo presegati na novo razglašenih površin, ki po navedenem programu niso upravičene za več kot 5 %;

(b) v primeru takšne ali drugačne oblike javne intervencije, če na podlagi tovrstne intervencije kmetje gojijo pridelke na zemljišču, ki do takrat ni bilo upravičeno do plačila na površino za poljščine, da nadaljujejo s svojimi običajnimi kmetijskimi dejavnostmi in ko omenjena intervencija pomeni, da prvotno upravičeno zemljišče nima več tega statusa, zaradi česar se skupna vrednost upravičenega zemljišča bistveno ne poveča, države članice ne smejo povečati skupne upravičene kmetijske površine za več kot 0,1 % od skupne osnovne površine, niti začasno niti za stalno;

(c) kadar lahko kmetje navedejo pomembne objektivne razloge za zamenjavo zemljišča, ki ni upravičeno do plačila na površino za poljščine, za tako zemljišče, ki je do takega plačila upravičeno, na svojem gospodarstvu, države članice preverijo, ali ne obstajajo nobeni utemeljeni razlogi za zavrnitev take zamenjave, zlasti s stališča okoljskih tveganj; kmetje hkrati v načrtu, ki ga dostavijo Komisiji, predložijo dokazilo, da skupen obseg upravičenega zemljišča ostaja nespremenjen; nikakor pa zamenjave ne smejo vplivati na povečanja skupne upravičene njivske površine na kmetijskem gospodarstvu; države članice zagotovijo sistem za predhodno obveščanje in odobritev takih zamenjav.

Člen 52

Plačilni pogoji

Brez vpliva na člen 2 se plačila na površine za poljščine plačuje samo za površine:

(a) ki se nahajajo v regijah, ki so podnebno in kmetijsko primerne za pridelovanje poljščin; države članice so pristojne, da določijo regije, ki niso primerne za pridelovanje določenih poljščin;

(b) na katerih se poljščine obdeluje vsaj do začetka cvetenja ob normalnih pogojih rasti.

Glede trde pšenice je treba poljščine, za katere se dodeli plačilo, pridelovati tudi v skladu z lokalnimi standardi vsaj do 30. junija, razen če se jih spravi popolnoma zrele pred tem datumom.

Člen 53

Regionalni znesek

1. Če se pridelovalčeve površine, ki so upravičene do plačila na površino za poljščine, nahajajo v več kot eni pridelovalni regiji, se znesek za izplačilo določi glede na lokacijo vsake površine, zajete v njegovem zahtevku.

2. Državam članicam, ki pridelujejo koruzo v določenih regijah predvsem za silažo, se dovoli, da uporabijo pridelek krmnega žita v tej regiji za vse površine, posejane s koruzo v zadevnih regijah.







ODDELEK 2

Posebne določbe, ki veljajo za nekatere poljščine

Člen 54

Travna silaža

1. Za namene člena 100 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je „travna silaža“ poljščina, ki raste na površinah, pretežno zasejanimi s travami, ki se spravijo zelene vsaj enkrat na leto, zaradi konzerviranja v zaprtem okolju z anaerobno fermentacijo.

Površine, ki so v zadevnem tržnem letu registrirane za pridelovanje semena trave, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/401/EGS, se ne kvalificirajo za plačila na površino za poljščine.

2. Določbe tega poglavja se uporabijo za travno silažo, z izjemo pogoja v zvezi s cvetenjem iz točke (b) prvega odstavka člena 52.

3. Kmetje v državah članicah, ki namenijo specifično območje za pridelavo travne silaže iz Priloge VI, so upravičeni do plačila na površino za travno silažo.

Člen 55

Trda pšenica

1. Zahtevki za pomoč glede dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico, ki sta določena v členu 105 Uredbe (ES) št. 1782/2003, so veljavni le, če:

(a) je zahtevek za plačilo na površino, tako kot je navedeno v členu 101 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vložen za isto število hektarov, posejanih s trdo pšenico;

(b) če je uporabljena najmanjša količina semena, ki je certificirano v skladu z Direktivo 66/402/EGS.

2. Države članice pred 1. oktobrom leta, ki je pred letom, za katerega se dodeli pomoč, določijo minimalno količino certificiranega semena, ki ga je treba uporabiti v skladu s kmetijsko prakso v zadevni državi članici, in o tem obvestijo kmete.

Člen 56

Lan in konoplja, gojena za vlakna

1. Za plačilo na površino za lan in konopljo, gojena za vlakna, veljajo naslednji pogoji:

(a) predložitev kopije pogodbe ali obveze iz prvega odstavka člena 106 Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 15. septembra leta, za katerega se dodeli plačilo, ali pred tem datumom, če država članica tako določi;

(b) uporaba semena naslednjih sort: ▼M1 ————— ▼B (ii) za konopljo, gojeno za vlakna, se uporablja sorte, navedene v Prilogi II Uredbe (ES) št. 796/2004 z dne 15. maja leta, za katerega se dodeli plačilo, in hkrati sorte, ki so certificirane v skladu z Direktivo 2002/57/EGS ( 32 ).

2. Za namene odobritve plačila na površino za konopljo, gojeno za vlakna, lahko države članice določijo najmanjšo stopnjo setve, ki je združljiva z dobro prakso gojenja konoplje.

Člen 57

Datum setve

Z odstopanjem od člena 109 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice preložijo končni rok za setev najpozneje do 15. junija za poljščine iz Priloge VIII k tej uredbi in za območja, ki jih opredelijo zadevne države članice, ki se nahajajo v regijah iz te Priloge.







ODDELEK 3

Osnovne površine, referenčni pridelki in zgornje meje

Člen 58

Namakane in nenamakane površine

1. Če regionalizacijski načrti iz člena 103 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določijo različne pridelke za namakane in nenamakane površine, določijo države članice predpise za ugotavljanje, ali se površine namakajo med tržnim letom ali ne. Določijo predvsem:

(a) seznam poljščin, za katere se lahko dodelijo plačila na površino po stopnji pridelka pri namakanju;

(b) opis opreme za namakanje, ki jo mora imeti kmet na voljo; taka oprema mora biti sorazmerna z namakano površino in mora zagotavljati vodo, potrebno za normalen razvoj rastlin v obdobju rasti;

(c) ustrezno namakalno obdobje.

2. Odstavek 1 se ne uporablja, če predstavlja namakanje zgodovinsko posebnost, povezano s parcelami, in če omogoča, da se regije razlikujejo od drugih in uvrstijo v seznam, tako kot pri pridelovalnih regijah „regadío“ v Španiji.

Člen 59

Prekoračitev osnovnih površin

1. Za določitev morebitnih prekoračitev regionalnih osnovnih površin v skladu s členom 102 Uredbe (ES) št. 1782/2003 upošteva pristojni organ zadevne države članice naslednje:

(a) regionalno osnovno površino iz Priloge IV k tej uredbi;

(b) vsoto površin, zajeto v zahtevkih za plačila na površino, predloženih za vsako poljščino, vključno z, v primeru uporabe člena 71 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ustrezno obvezno praho.

Prostovoljna praha se upošteva pri površinah, ki niso namakane, ki niso posejane s koruzo in/ali ki niso pod travno silažo.

2. Vsota površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki za pomoč, ne vključujejo površin ali delov površin, ki so zajeti v zahtevkih, pri katerih administrativna preverjanja pokažejo, da so očitno neupravičene.

Če je to primerno, se upošteva površina, ugotovljena med preverjanjem na kraju samem, v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Površine, posejane s poljščinami v skladu s poglavjem 10 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in površine, ki se uporabljajo kot utemeljitev zahtevka za pomoč v okviru poglavja 12 naslova IV te uredbe, se dodajo vsoti površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki, prilagojene v skladu z odstavkom 2.

4. Prekoračitev osnovne površine se izračuna v skladu s tabelo iz Priloge VI.

Člen 60

Prekoračitev omejenih površin s trdo pšenico

1. Za določitev morebitne prekoračitve omejene površine s trdo pšenico, za katero se lahko odobri dodatek k plačilu na površino iz člena 105 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, upoštevajo pristojni organi držav članic vsoto površin, ki jih zajemajo zahtevki za dodatek k plačilom na površino za trdo pšenico, prilagojeno v skladu s členom 59 (2) te uredbe in, če je to primerno, zmanjšano v skladu s členom 102 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Odstavek 1 se uporablja za določanje prekoračitve omejenih površin, ki so upravičene do posebne pomoči za trdo pšenico iz člena 105 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 61

Dokončna stopnja prekoračitve površin in koeficient znižanja

1. Če je ugotovljeno, da so površine iz členov 59 in 60 prekoračene, ugotovijo zadevne države članice najpozneje do 31. oktobra zadevnega leta dokončno stopnjo prekoračitve, zaokroženo na dve decimalki.

2. Dokončna stopnja prekoračitve, določena na tak način, se uporablja za izračunavanje sorazmernega zmanjšanja površine, ki je upravičena do:

(a) plačila na površino za poljščine v skladu s členom 102 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) dodatka in posebne pomoči za trdo pšenico v skladu s členom 105 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter po uporabi člena 102 (1) te uredbe.

Člen 62

Podosnovne površine

Za namene člena 102 (5) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določijo države članice in o tem obvestijo Komisijo najpozneje do 15. septembra zadevnega leta, za katerega se predloži zahtevek za plačilo na površino, naslednje:

(a) nacionalno osnovno površino, ki se razdeli;

(b) kriterije, ki jih država članica uporabi, da ugotovi delne osnovne površine;

(c) podosnovne površine (število, ime in velikost);

(d) podrobna pravila za zgoščene ukrepe, ki veljajo v primeru prekoračitve.

Člen 63

Zgornja meja zneska za plačila

Za določitev morebitne prekoračitve zgornje meje plačil in ustreznega koeficienta znižanja iz člena 102 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 upoštevajo pristojni organi držav članic sorazmerno zmanjšanje upravičenih površin iz člena 102 (1) in člena 105 (2) te uredbe.







ODDELEK 4

Praha

Člen 64

Opredelitev

Za namene člena 107 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 je „praha“ neobdelana površina, za katero je upravičeno plačilo na površino v skladu s členom 108 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 65

Pogoji

1. Uporablja se člen 32 Uredbe (ES) št. 795/2004.

2. Z odstopanjem od člena 107 (9) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in za leti 2005 ter 2006 lahko Malta določi zahteve za najmanjšo velikost površine v prahi na manj kot 0,1 ha po velikosti ter na manj kot 10 metrov po širini.

Člen 66

Regionalna razčlenitev

1. Zahtevki za pomoč iz naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003 se po regijah vodijo v skladu z regionalizacijskim načrtom iz člena 103 te uredbe.

2. Za vsak zahtevek za plačilo na površino v dani pridelovalni regiji je potrebna ustrezna izjava o uvedbi prahe, vsaj glede ustreznega števila hektarov v isti pridelovalni regiji.

3. Država članica lahko predvideva odstopanje od odstavka 2 v skladu z objektivnimi merili.

4. Z odstopanjem od odstavka 2 se obvezna praha, ki ustreza zahtevku za plačilo na površino, lahko uveljavi v celoti ali delno:

(a) v Španiji, v regiji „secano“, v primeru posestev, ki se nahajajo v pridelovalnih regijah „secano“ in „regadío“;

(b) v drugi pridelovalni regiji, pod pogojem, da se površine v prahi nahajajo v pridelovalnih regijah, ki mejijo na tiste, v katerih se nahajajo obdelovalne površine.

5. Pri uporabi odstavkov 3 in 4 se površino v prahi prilagodi tako, da se upošteva razlika med pridelki, uporabljenimi za izračun plačila glede prahe v zadevnih regijah. Vendar uporaba tega odstavka ne vodi k manjšemu številu hektarov v prahi, kot zahteva obveznost.

Člen 67

Metuljnice

1. Za namene uporabe druge alinee člena 107 (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 so „metuljnice“ površine, posejane z eno ali več sortami krmnih metuljnic, ki so navedene v Prilogi VII k tej uredbi. Sejanje skupaj z žitom in/ali s travo se dovoli ob upoštevanju naslednjih pogojev:

(a) površina je posejana pretežno s krmnimi metuljnicami;

(b) ne sme se jih požeti ločeno.

Kadar posebni regionalni okoljski standardi, ki so jih določile države članice, za organske poljščine postavljajo zgornjo mejo za površino, posejano s krmnimi metuljnicami, je treba izpolnjevati pogoje glede površin, posejanih pretežno s krmnimi metuljnicami, določene pod točko (a), če je izpolnjenih vsaj 85 % omejitve, ki so jo določile države članice

2. Površine, na katerih so metuljnice iz odstavka 1 med 15. januarjem in 31. avgustom upravičene do sheme pomoči iz Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 ( 33 ), niso upravičene do plačil na površino.

Člen 68

Plačila za prostovoljno praho

Za namene člena 107 (6) Uredbe (ES) št. 1782/2003, v primeru uporabe člena 66 te uredbe, lahko države članice kmetom dovolijo pustiti v prahi najmanj 10 % površine, za katero vložijo zahtevek za plačilo na površino za poljščine in hkrati površine, ki je ne uporabljajo le zato, da so upravičeni do plačila za praho. Država članica lahko določi višji odstotek ob upoštevanju posebnih razmer in zagotavljanju zadostne zasedbe kmetijskega zemljišča.

Osnovni znesek za prostovoljno praho za tržno leto 2005/2006 znaša 63,00 €/t. Če se za namakano zemljišče določijo drugačni pridelki kot za nenamakano, se za praho uporabi enaka plačila kot za nenamakano zemljišče.

Države članice izvajajo ustrezne ukrepe, združljive s specifičnim položajem površin, ki so v prahi, da zagotovijo njihovo ohranjanje pod dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji in varstvo okolja.







ODDELEK 5

Končne določbe

Člen 69

Sporočanje

1. Države članice pošljejo Komisiji podatke, ki so navedeni v Prilogi IX, v standardni obliki, opisani v tej prilogi, v katerih se opredeli pridelovalna regija, osnovna površina in država, v skladu s časovnim razporedom, določenim v členu 3.

2. Če se ugotovi, da so bile površine iz členov 59 in 60 prekoračene, zadevna država članica takoj določi dokončno stopnjo prekoračitve, najpozneje pa do 15. novembra zadevnega leta, in to sporoči Komisiji najpozneje do 1. decembra zadevnega leta. Podatki, ki se uporabljajo za izračun stopnje prekoračitve osnovne površine, se posredujejo v obliki iz Priloge VI.

3. Če se stopnja prekoračitve porazdeli v skladu s členoma 102 (5) in 105 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, obvesti zadevna država članica o takšni razdelitvi Komisijo najpozneje do 15. novembra.

4. V primeru uporabe člena 63 zadevna država članica obvesti Komisijo o dokončnem koeficientu znižanja najpozneje do 1. decembra zadevnega leta.







POGLAVJE 12

PREMIJE ZA OVCE IN KOZE







ODDELEK 1

Neposredna plačila

Člen 70

Zahtevki in obdobje obvezne reje

1. Poleg zahtev na podlagi integriranega upravnega in nadzornega sistema iz poglavja 4, naslova II Uredbe (ES) št. 1782/2003 („integrirani sistem“) navedejo kmetje v svojih zahtevkih za premije za ovce samice in koze in za dodatne premije, ali v letu, za katerega se zahteva premijo, tržijo ovčje mleko, mlečne proizvode iz ovčjega mleka ali ne.

2. Zahtevki za premijo v korist kmetov, ki redijo ovce samice in/ali koze samice, se predložijo pristojnim organom v obdobju, ki ga določi zadevna država članica, ki pa se ne začne pred 1. novembrom, ki je pred začetkom, in ne konča po 30. aprilu, ki sledi začetku leta, za katerega se predloži zahtevke.

Toda Združeno kraljestvo lahko za Severno Irsko in Veliko Britanijo določi različni obdobji.

3. Obdobje iz člena 115 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, za katero se kmet obveže, da bo na svojem gospodarstvu obdržal določeno število ovc samic in/ali koz samic, za katere se zahteva premijo („obdobje obvezne reje“), obsega 100 dni, s pričetkom prvi dan po zadnjem dnevu obdobja za predložitev zahtevkov iz odstavka 2.

Člen 71

Površine, upravičene do premije za koze

Kriteriji iz člena 113 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 so izpolnjeni na površinah, navedenih v Prilogi X.

Toda države članice redno preverijo, če se te kriterije še naprej izpolnjuje na vseh površinah, navedenih v Prilogi X in ki sodijo v njihovo ozemlje. Po tem vrednotenju države članice Komisijo obvestijo o morebitni potrebi po spremembi Priloge X pred 31. julijem leta, ki je pred letom, za katerega se bo uporabljala sprememba. Obvestilo mora še posebno navesti območja, dele območij, navedene v Prilogi X, ki na izpolnjujejo več kriterijev iz člena 113 (2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ter morebitna območja, ki izpolnjujejo te kriterije, vendar še niso navedena v Prilogi X. Za ta potencialno nova območja posredujejo države članice Komisiji podrobno obrazloženo izjavo za svoj predlog.

Člen 72

Zahtevek za dodatno premijo in za premijo za koze

1. Da ima koristi od dodatne premije ali premije za koze, predloži kmet, ki ima vsaj 50 %, vendar manj kot 100 % površine njegovega gospodarstva, ki se uporablja za kmetijstvo, za površine iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali za površine, navedene v Prilogi X k tej uredbi, izjavo ali izjave, ki navajajo lokacijo njegovega zemljišča, v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.

2. Kmet, ki mora vsako leto predložiti izjavo o celotni kmetijski površini njegovega gospodarstva v uporabi skupaj z zahtevkom za pomoč, tako kot je navedeno v členu 22 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, navede v izjavi te parcele, ki se uporabljajo za kmetijstvo in ki se nahajajo na površinah iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na površinah, navedenih v Prilogi X k tej Uredbi;

Kmet, kateremu ni treba predložiti izjave, omenjene v prvem odstavku, predloži vsako leto posebno izjavo, v kateri, če je to primerno, uporablja sistem za določanje kmetijskih parcel v okviru integriranega sistema.

Posebna izjava navaja lokacijo celotnega zemljišča, ki ga kmet poseduje, ima v najemu ali uporablja po kakršnih koli dogovorih, in s tem navaja površine in opredeljuje parcele, ki se uporabljajo za kmetijstvo in ki se nahajajo na površinah iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na površinah, navedenih v Prilogi X k tej uredbi. Države članice lahko določijo, da se posebno izjavo priloži zahtevku za premijo za ovce samice in/ali koze. Države članice lahko tudi zahtevajo, da se sestavi posebno izjavo na podlagi obrazca za „zahtevek za enotno plačilo“.

3. Pristojni nacionalni organ lahko zahteva predložitev lastniške listine, pogodbe o najemu ali pisnega dogovora med kmeti in, če je to primerno, potrdila lokalne ali regionalne oblasti, ki je dala zemljišče, ki se uporablja za kmetijstvo, na voljo zadevnemu kmetu. Potrdilo navaja površino zemljišča, ki se ga dodeli proizvajalcu, in parcele, ki se nahajajo na površinah iz člena 114 (1) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na površinah, navedenih v Prilogi X k tej uredbi.

Člen 73

Kmetje, ki se ukvarjajo s sezonsko selitvijo živali

1. Zahtevki za premije, ki jih predložijo kmetje, katerih registrirani naslovi kmetij so na eni od geografskih površin iz člena 114 (2) (b) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in kmetje ki se želijo kvalificirati za dodatno premijo, navajajo naslednje:

(a) kraj ali kraje, kjer se izvede sezonska selitev živali za trenutno leto;

(b) obdobje vsaj 90 dni, ki je navedeno v členu 114 (2) (a) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in ki je določeno za