02013R1071 — SL — 21.12.2014 — 001.002

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) št. 1071/2013 EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (ECB/2013/33) (UL L 297 7.11.2013, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 1071/2013 EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 24. septembra 2013

o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev)

(ECB/2013/33)







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) „denarna finančna institucija“ (MFI) pomeni rezidenčno podjetje, ki spada v katerega koli od naslednjih sektorjev: 1. centralne banke; in 2. druge MFI, ki vključujejo (a) institucije, ki sprejemajo vloge: (i) kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ( 1 ), in (ii) institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, in ki so: — druge finančne institucije, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom in katerih dejavnost je, da od institucionalnih enot, ne samo od MFI, sprejemajo vloge in/ali bližnje substitute za vloge (stopnja zamenljivosti med instrumenti, ki jih izdajo druge MFI, in vlogami pri kreditnih institucijah določa njihovo razvrstitev med MFI); ter za svoj račun, vsaj v ekonomskem smislu, dajejo posojila in/ali investirajo v vrednostne papirje, ali — institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom v obliki izdajanja elektronskega denarja; ali (b) skladi denarnega trga (SDT), kakor so opredeljeni v členu 2;

(b) „poročevalska enota“ in „rezident“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98;

(c) „zadevna NCB“ pomeni NCB države članice euroobmočja, v kateri je MFI rezident;

(d) „družba, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev“ (DPFS) ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40);

(e) „listinjenje“ pomeni transakcijo, ki je (a) tradicionalno listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 575/2013; in/ali (b) listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 1 Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), ki zajema razpolaganje s posojili, prenesenimi v listinjenje na DPFS;

(f) „institucija za izdajo elektronskega denarja“ in „elektronski denar“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 2(1) in (2) Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 );

(g) „delni odpis“ pomeni neposredno zmanjšanje knjigovodske vrednosti posojila v bilanci stanja zaradi oslabitve posojila;

(h) „odpis“ pomeni zmanjšanje celotne knjigovodske vrednosti posojila, zaradi česar se to umakne iz bilance stanja;

(i) „serviser“ pomeni MFI, ki upravlja s posojili, ki so podlaga za listinjenje, ali s posojili, ki so bila drugače prenesena, v obliki zbiranja glavnice in obresti od dolžnikov;

(j) „odsvojitev posojila“ pomeni ekonomski prenos posojila ali paketa posojil s poročevalske enote na prevzemnika, kar se opravi bodisi s prenosom lastništva bodisi preko podudeležbe;

(k) „pridobitev posojila“ pomeni ekonomski prenos posojila ali paketa posojil od prenosnika na poročevalsko enoto, kar se opravi bodisi s prenosom lastništva bodisi preko podudeležbe;

(l) „postavke znotraj skupine“ pomenijo postavke med institucijami iz euroobmočja, ki sprejemajo vloge in pripadajo isti skupini, sestavljeni iz matične družbe in vseh članic skupine, ki so rezidenti euroobmočja in pod njenim neposrednim ali posrednim nadzorom;

(m) „institucija ‚na repu‘“ pomeni majhno MFI, ki ji je bilo odobreno odstopanje po členu 9(1);

(n) „odprava pripoznanja“ pomeni umik posojila ali dela posojila iz stanj, sporočenih v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, vključno z umikom zaradi uporabe odstopanja iz člena 9(4).

Člen 2

Opredelitev SDT

Kot SDT se obravnavajo kolektivni naložbeni podjemi, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

(a) za naložbeni cilj imajo ohranjanje glavnice sklada in zagotavljanje donosa, ki je skladen z obrestnimi merami instrumentov denarnega trga;

(b) vlagajo v instrumente denarnega trga, ki izpolnjujejo merila za instrumente denarnega trga, določena v Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ( 3 ), ali v vloge pri kreditnih institucijah, ali pa zagotavljajo, da se likvidnost in vrednotenje portfelja, v katerega vlagajo, ocenjujeta na enakovredni podlagi;

(c) zagotavljajo, da so instrumenti denarnega trga, v katere vlagajo, visoke kvalitete, kakor to določi družba za upravljanje. Kvaliteta instrumenta denarnega trga se presoja med drugim na podlagi naslednjih dejavnikov: (i) kreditna kvaliteta instrumenta denarnega trga; (ii) lastnosti razreda sredstev, ki ga predstavlja instrument denarnega trga; (iii) pri strukturiranih finančnih instrumentih, operativno tveganje in tveganje nasprotne stranke, ki sta značilni za strukturirano finančno transakcijo; (iv) profil likvidnosti;

(d) zagotavljajo, da ima njihov portfelj tehtano povprečno zapadlost največ šest mesecev in tehtano povprečno trajanje največ 12 mesecev (v skladu z oddelkom 2 dela 1 Priloge I);

(e) zagotavljajo dnevno neto vrednost sredstev in izračunavanje cen svojih delnic/enot ter dnevni vpis in odkup delnic/enot;

(f) omejujejo naložbe v vrednostne papirje na tiste, ki imajo preostalo zapadlost do datuma rednega odplačila dve leti ali manj, pod pogojem, da je preostali čas do datuma naslednje spremembe obrestne mere 397 dni ali manj, pri čemer se morajo vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero uskladiti z obrestno mero ali indeksom na denarnem trgu;

(g) omejujejo naložbe v druge kolektivne naložbene podjeme na tiste, ki so skladni z opredelitvijo SDT;

(h) ne prevzemajo neposredne ali posredne izpostavljenosti do lastniškega kapitala ali borznega blaga, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov, in uporabljajo izvedene finančne instrumente le v skladu z naložbeno strategijo sklada na denarnem trgu. Izvedeni finančni instrumenti, ki imajo za posledico izpostavljenost do tujih valut, se lahko uporabijo le za zavarovanje pred tveganji. Naložbe v vrednostne papirje, ki niso v osnovni valuti, so dovoljene pod pogojem, da je valutna izpostavljenost v celoti zavarovana pred tveganji;

(i) imajo konstantno ali gibljivo neto vrednost sredstev.

Člen 3

Dejanska poročevalska populacija

1. Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo MFI, rezidenčne na ozemlju držav članic euroobmočja (v skladu z delom 1 Priloge II).

2. Za MFI iz dejanske poročevalske populacije veljajo zahteve za statistično poročanje v polnem obsegu, razen če velja odstopanje, odobreno po členu 9.

3. Subjekti, ki so v skladu z opredelitvijo MFI, sodijo na področje uporabe te uredbe, četudi so izvzeti s področja uporabe Uredbe (EU) št. 575/2013.

4. Za namen zbiranja statističnih informacij o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT, kakor je določeno v oddelku 5.7 dela 2 Priloge I, sestavljajo dejansko poročevalsko populacijo tudi drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (DFP), ob upoštevanju odstopanj po členu 9(2)(c). Za namen te uredbe lahko NCB sestavijo in vodijo seznam DFP, ki so del dejanske poročevalske populacije, v skladu z načeli, določenimi v oddelku 5.7 dela 2 Priloge I.

Člen 4

Seznam MFI za statistične namene

1. Izvršilni odbor sestavi in vodi seznam MFI za statistične namene, ob upoštevanju zahtev glede frekvence in rokov, ki izhajajo iz njegove uporabe v kontekstu sistema obveznih rezerv ECB. Seznam MFI za statistične namene vključuje podatek o tem, ali zanje velja sistem obveznih rezerv ECB. Seznam MFI mora biti ažuren, točen, kolikor je mogoče homogen in dovolj stabilen za statistične namene.

2. NCB in ECB omogočijo, da so seznam MFI za statistične namene in njegove posodobitve poročevalskim enotam dostopni na primeren način, vključujoč preko elektronskih sredstev, interneta ali, na zahtevo poročevalskih enot, v papirni obliki.

3. Seznam MFI za statistične namene je samo informativen. Vendar v primeru, da je zadnja dostopna verzija seznama napačna, ECB ne naloži sankcij tistemu subjektu, ki ni pravilno izpolnil njenih zahtev za statistično poročanje v delu, kjer se je v dobri veri zanašal na napačen seznam.

Člen 5

Zahteve za statistično poročanje

1. Dejanska poročevalska populacija poroča NCB države članice, katere rezident je konkretna MFI: (a) mesečna stanja, ki se nanašajo na bilanco stanja ob koncu meseca; in (b) mesečne agregirane prevrednotovalne popravke. Agregirani prevrednotovalni popravki se poročajo v zvezi z odpisi in delnimi odpisi posojil, ki ustrezajo posojilom in zajemajo cenovna prevrednotenja vrednostnih papirjev. Nadaljnje podrobnosti o nekaterih postavkah bilance stanja se poročajo četrtletno ali letno. NCB lahko zbirajo četrtletne podatke mesečno, če to olajša postopek priprave podatkov. Zahtevane statistične informacije so določene v Prilogi I.

2. NCB lahko zbirajo zahtevane statistične informacije o vrednostnih papirjih, ki so jih izdale in jih imajo MFI, po posameznih vrednostnih papirjih, kolikor se lahko podatki, navedeni v odstavku 1, izpeljejo v skladu z minimalnimi statističnimi standardi, določenimi v Prilogi IV.

3. MFI poročajo v skladu z minimalnimi zahtevami, določenimi v tabeli 1A v delu 4 Priloge I, mesečne prevrednotovalne popravke glede celotnega niza podatkov, ki jih zahteva ECB. NCB lahko zbirajo dodatne podatke, ki niso zajeti z minimalnimi zahtevami. Ti dodatni podatki se lahko nanašajo na razčlenitve, označene v tabeli 1A, ki niso „minimalne zahteve“.

4. ECB lahko zahteva pojasnila o popravkih v „prerazvrstitvah in drugih popravkih“, ki jih zbirajo NCB.

5. ECB lahko naloži sankcije poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v tej uredbi, v skladu s Sklepom ECB/2010/10 z dne 19. avgusta 2010 o neizpolnjevanju zahtev za statistično poročanje ( 4 ).

Člen 6

Dodatne zahteve za statistično poročanje listinjenja posojil in drugih prenosov posojil

MFI poročajo naslednje:

(a) neto tok listinjenja posojil in drugih prenosov posojil, izvedenih v poročevalskem obdobju, v skladu z oddelkom 2 dela 5 Priloge I;

(b) neporavnane zneske ob koncu obdobja in finančne transakcije brez odsvojitev in pridobitev posojil v upoštevnem obdobju glede listinjenih posojil, katerih pripoznanje je odpravljeno, pri katerih MFI deluje kot serviser v skladu z oddelkom 3 dela 5 Priloge I. NCB lahko te zahteve za poročanje razširijo na vsa listinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje je odpravljeno, in ki jih servisirajo MFI;

(c) neporavnane zneske ob koncu četrtletja glede vseh posojil, pri katerih MFI deluje kot serviser pri listinjenju, v skladu z oddelkom 4 dela 5 Priloge I;

(d) kadar uporabljajo Mednarodni računovodski standard 39 (MRS 39), Mednarodni standard računovodskega poročanja 9 (MSRP 9) ali podobna nacionalna računovodska pravila, neporavnane zneske ob koncu obdobja glede posojil, odsvojenih pri listinjenju, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno, v skladu z oddelkom 5 dela 5 Priloge I.

Člen 7

Roki

1. NCB odločijo, kdaj in s kakšno periodičnostjo morajo prejeti podatke od poročevalskih enot, da bi lahko spoštovale spodaj določene roke, pri čemer, kjer je primerno, upoštevajo zahteve, ki jih glede rokov določa sistem obveznih rezerv ECB, in o tem ustrezno obvestijo poročevalske enote.

2. NCB pošljejo ECB mesečne statistične podatke do zaključka poslovanja na 15. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

3. NCB pošljejo ECB četrtletne statistične podatke do zaključka poslovanja na 28. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

Člen 8

Računovodska pravila za namene statističnega poročanja

1. Razen če je v tej uredbi določeno drugače, uporabljajo MFI za namene poročanja po tej uredbi računovodska pravila, določena v nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ( 5 ), in v katerih koli drugih upoštevnih mednarodnih standardih.

2. Obveznosti iz naslova vlog in posojila se poročajo v nominalnem znesku, ki je neporavnan ob koncu meseca. Odpisi in delni odpisi, kot so določeni z upoštevno računovodsko prakso, se izključijo iz tega zneska. Obveznosti iz naslova vlog in posojila se ne smejo izravnati z nobenimi drugimi sredstvi ali obveznostmi.

3. Brez poseganja v računovodske prakse in postopke izravnave, ki veljajo v državah članicah euroobmočja, se vsa finančna sredstva in obveznosti za statistične namene poročajo v bruto zneskih.

4. NCB lahko dovolijo poročanje posojil, za katere so oblikovane rezervacije, v neto zneskih brez rezervacij in poročanje odkupljenih posojil po ceni, dogovorjeni v času njihove pridobitve, pod pogojem, da tako poročevalsko prakso uporabljajo vse rezidenčne poročevalske enote.

Člen 9

Odstopanja

1. Odstopanja se lahko odobrijo manjšim MFI, kot sledi:

(a) NCB lahko odobrijo odstopanja manjšim MFI pod pogojem, da njihov skupni prispevek v nacionalno bilanco stanja MFI v obliki stanj ne presega 5 %;

(b) v zvezi s kreditnimi institucijami se v primeru uporabe odstopanja, navedenega v točki (a), zahteve za statistično poročanje kreditnih institucij, za katere se takšna odstopanja uporabljajo, zmanjšajo, brez poseganja v zahteve za izračun minimalnih rezerv, kot so določene v Prilogi III;

(c) v zvezi z manjšimi MFI NCB v primeru uporabe odstopanja, navedenega v točki (a), še naprej najmanj letno zbirajo vsaj podatke, ki se nanašajo na skupno bilanco stanja, tako da se lahko spremlja skupni prispevek institucij „na repu“ v nacionalno bilanco stanja MFI;

(d) brez poseganja v točko (a) lahko NCB odobrijo odstopanja kreditnim institucijam, za katere ne velja ureditev iz točk (a) in (b), tako da zmanjšajo svoje zahteve za poročanje na tiste, ki so določene v delu 6 Priloge I, pod pogojem, da skupni prispevek teh kreditnih institucij v nacionalno bilanco stanja MFI v obliki stanj ne presega 10 % nacionalne bilance stanja MFI niti 1 % bilance stanja MFI euroobmočja;

(e) NCB morajo pravočasno preveriti izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (d), da bi lahko odobrile ali po potrebi preklicale katero koli odstopanje z učinkom od vsakokratnega začetka leta;

(f) manjše MFI se lahko odločijo, da ne bodo izkoristile odstopanj in bodo namesto tega izpolnile zahteve za poročanje v polnem obsegu.

2. NCB lahko odobrijo odstopanja skladom denarnega trga, kot sledi:

(a) NCB lahko skladom denarnega trga odobrijo odstopanja od zahtev za statistično poročanje, ki so določene v členu 5(1), pod pogojem, da SDT namesto tega poročajo podatke bilance stanja v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38), ob upoštevanju naslednjih zahtev: (i) SDT mesečno poročajo take podatke v skladu z „združenim pristopom“, določenim v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38), in v rokih, določenih v členu 9 navedene uredbe; ter (ii) SDT poročajo podatke o stanjih delnic/enot SDT ob koncu meseca v skladu z roki, določenimi v členu 7(2);

(b) NCB lahko skladom denarnega trga odobrijo odstopanja tudi od naslednjih zahtev za statistično poročanje: (i) da sporočijo skupne pozicije za naslednje: (1) vloge centralnih bank in institucij, ki sprejemajo vloge, ter posojila tem subjektom; (2) vloge vseh nasprotnih sektorjev razen sektorja nefinančnih družb in posojila tem subjektom z razčlenitvijo po prvotni zapadlosti; ter (3) čezmejne vloge in posojila znotraj euroobmočja z razčlenitvijo po državah in sektorjih; (ii) da sporočijo skupne obračunane obresti za posojila in vloge; (iii) da posebej sporočijo postavke sredstev in obveznosti v razmerju do sektorjev zavarovalnih družb in pokojninskih skladov; (iv) da sporočijo podatke o pozicijah, posojilih in vlogah znotraj skupine;

(c) NCB lahko odobrijo odstopanja v zvezi z zahtevami za statistično poročanje o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT: (i) kadar se delnice/enote SDT izdajo prvič ali kadar gibanja na trgu zahtevajo spremembo možnosti poročanja ali kombinacije možnosti poročanja, ki so opredeljene v oddelku 5.7(b) dela 2 Priloge I, lahko NCB v zvezi z zahtevami za statistično poročanje, določenimi v oddelku 5.7 dela 2 Priloge I, odobrijo odstopanja za eno leto; ali (ii) kadar se zahtevane statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT zberejo iz drugih dostopnih virov v skladu z oddelkom 5.7 dela 2 Priloge I. NCB morajo pravočasno preveriti izpolnjevanje tega pogoja, da bi v soglasju z ECB lahko odobrile ali po potrebi preklicale odstopanje z učinkom od vsakokratnega začetka leta.

3. Odstopanja se lahko odobrijo MFI v zvezi s poročanjem prevrednotovalnih popravkov, kot sledi:

(a) brez poseganja v odstavek 1 lahko NCB odobrijo SDT odstopanja v zvezi s poročanjem prevrednotovalnih popravkov, tako da odpravijo vse zahteve, po katerih morajo SDT poročati prevrednotovalne popravke;

(b) NCB lahko odobrijo odstopanja v zvezi s frekvenco in roki poročanja cenovnih prevrednotenj vrednostnih papirjev ter zahtevajo te podatke četrtletno in v istih rokih, kot veljajo za podatke o stanjih, ki se poročajo četrtletno, ob upoštevanju naslednjih zahtev: (i) poročevalske enote, ki uporabljajo različne metode vrednotenja, zagotovijo NCB ustrezne informacije o praksah vrednotenja, vključno s količinsko navedbo odstotka njihovih imetij teh instrumentov; in (ii) pri znatnem cenovnem prevrednotenju so NCB upravičene, da od poročevalskih enot zahtevajo dodatne informacije, ki se nanašajo na mesec, v katerem se je prevrednotenje zgodilo;

(c) NCB lahko odobrijo odstopanja v zvezi s poročanjem cenovnih prevrednotenj vrednostnih papirjev, vključno z odobritvijo popolne oprostitve takšnega poročanja za kreditne institucije, ki poročajo mesečna stanja vrednostnih papirjev po posameznih vrednostnih papirjih, ob upoštevanju naslednjih zahtev: (i) za vsak vrednostni papir se sporoča tudi knjigovodska vrednost v bilanci stanja; ter (ii) za vrednostne papirje, ki nimajo javno dostopnih identifikacijskih oznak, se sporočajo tudi informacije o kategoriji instrumentov, zapadlosti in izdajatelju, ki so potrebne vsaj za izpeljavo razčlenitev, ki so opredeljene kot „minimalne zahteve“ v delu 5 Priloge I.

4. MFI se lahko odobrijo odstopanja v zvezi s statističnim poročanjem o posojilih, ki so bila odsvojena pri listinjenju.

NCB lahko svojim MFI, ki uporabljajo Mednarodni računovodski standard 39 (MRS 39), Mednarodni standard računovodskega poročanja 9 (MSRP 9) ali podobna nacionalna računovodska pravila, dovoli, da iz stanj, ki se zahtevajo po delih 2 in 3 Priloge I, izvzamejo vsa posojila, odsvojena pri listinjenju, v skladu z nacionalno prakso in pod pogojem, da to prakso uporabljajo vse rezidenčne MFI.

5. NCB lahko odobrijo odstopanja MFI v zvezi s poročanjem o nekaterih četrtletnih stanjih, ki se nanašajo na države članice zunaj euroobmočja.

Če iz številk, zbranih na višji ravni agregiranja, izhaja, da so postavke v razmerju do nasprotnih strank, rezidenčnih v posamezni državi članici zunaj euroobmočja, ali postavke v razmerju do valute države članice zunaj euroobmočja nepomembne, se NCB lahko odloči, da ne bo zahtevala poročanja v zvezi s to državo članico. NCB obvesti svoje poročevalske enote o taki odločitvi.

Člen 10

Minimalni standardi in nacionalne ureditve poročanja

1. Poročevalske enote morajo izpolniti zahteve po statističnem poročanju, ki veljajo zanje, v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi IV.

2. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se dejanska poročevalska populacija ravna, v skladu z nacionalnimi zahtevami. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.

Člen 11

Združitve, delitve in reorganizacije

Dejanska poročevalska enota mora v primeru združitve, delitve ali kakršne koli druge reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njenih statističnih obveznosti, obvestiti zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takrat, ko namera za izvedbo takega postopka postane javna, in v razumnem roku, preden začne učinkovati.

Člen 12

Uporaba sporočenih statističnih informacij za namene obveznih rezerv

1. Kreditne institucije uporabljajo statistične informacije, ki jih poročajo v skladu s to uredbo, za izračun svoje osnove za obvezne rezerve v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9). Te informacije uporabijo zlasti za preverjanje, ali izpolnjujejo zahteve glede obveznih rezerv v obdobju izpolnjevanja.

▼M1

2. Podatki za osnovo za obvezne rezerve institucij „na repu“ za dve obdobji izpolnjevanja obveznih rezerv temeljijo na podatkih ob koncu četrtletja, ki jih NCB zberejo v 28 delovnih dneh po koncu četrtletja, na katero se nanašajo.

▼B

3. V primeru kolizije posebna pravila o uporabi sistema obveznih rezerv ECB, kot so določena v Prilogi III, prevladajo nad določbami Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).

4. Da bi se ECB in kreditnim institucijam olajšalo upravljanje z likvidnostjo, je treba zahteve po obveznih rezervah potrditi najkasneje na prvi dan obdobja izpolnjevanja; vendar pa se lahko izjemoma pojavi potreba, da kreditne institucije poročajo popravke osnove za obvezne rezerve ali zahtev po obveznih rezervah, ki so že bile potrjene. Postopki potrjevanja ali priznavanja zahtev po obveznih rezervah ne posegajo v obveznost poročevalskih enot, da vedno poročajo pravilne statistične podatke in da, kakor hitro je to mogoče, popravijo nepravilne statistične informacije, ki so jih že sporočile.

Člen 13

Preverjanje in obvezno zbiranje

NCB izvajajo pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati v skladu s to uredbo, brez poseganja v pristojnost ECB, da sama izvaja te pravice. NCB to pravico izvajajo zlasti, kadar institucija, ki je vključena v dejansko poročevalsko populacijo, ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.

Člen 14

Prvo poročanje

1. Prvo poročanje v skladu s to uredbo se začne s podatki za december 2014.

2. Prvo poročanje v skladu s to uredbo v zvezi s polji, ki ustrezajo državam članicam euroobmočja, v tabeli 3 v delu 3 Priloge I se začne s prvimi četrtletnimi podatki po dnevu, ko so sprejele euro.

3. Prvo poročanje po tej uredbi v zvezi s polji, ki ustrezajo državam članicam zunaj euroobmočja, v tabelah 3 in 4 v delu 3 Priloge I se začne s prvimi četrtletnimi podatki po dnevu njihovega pristopa k Uniji. Če se zadevna NCB odloči, da ne bo zahtevala, da se prvo poročanje za nepomembne podatke začne s prvimi četrtletnimi podatki po dnevu pristopa zadevne države članice ali držav članic k Uniji, se poročanje začne 12 mesecev po tem, ko NCB obvesti poročevalske enote, da zahteva podatke.

Člen 15

Razveljavitev

1. Uredba (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razlagajo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VI.

Člen 16

Končna določba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.









PRILOGA I

DENARNE FINANČNE INSTITUCIJE IN ZAHTEVE ZA STATISTIČNO POROČANJE

Uvod

Statistični sistem držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), ki obsega bilanco stanja v sektorju denarnih finančnih institucij (MFI), vsebuje naslednja glavna elementa:

(a) seznam MFI za statistične namene (za opredelitev nekaterih MFI glej del 1); in

(b) specifikacijo statističnih informacij, ki jih te MFI poročajo z mesečno, četrtletno in letno frekvenco (glej dele 2, 3, 4, 5, 6 in 7).

Z namenom pridobivanja popolnih informacij o bilancah stanja MFI je treba, da se nekatere zahteve za statistično poročanje naložijo tudi investicijskim skladom razen skladov denarnega trga (IS) ter drugim finančnim posrednikom razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (v nadaljnjem besedilu: DFP), kadar delujejo v kontekstu finančnih dejavnosti, ki vključujejo delnice/enote skladov denarnega trga (SDT). Nacionalne centralne banke (NCB) zbirajo te statistične informacije od MFI ter od IS in DFP v skladu z delom 2 in v skladu z nacionalnimi ureditvami, ki se opirajo na usklajene opredelitve in razvrstitve, določene v členu 1 in Prilogi II.

Stanje denarja vključuje bankovce in kovance v obtoku ter druge denarne obveznosti MFI (vloge in drugi finančni instrumenti, ki so bližnji substituti za vloge). Protipostavke denarnih stanj vsebujejo vse druge postavke v bilanci stanja MFI. ECB pripravi tudi finančne transakcije, izpeljane iz stanj in drugih podatkov, vključno s podatki o prevrednotovalnih popravkih, ki jih poročajo MFI (glej del 5).

Statistične informacije, ki jih zahteva ECB, so povzete v delu 8.

DEL 1

Opredelitev nekaterih MFI

ODDELEK 1

Opredelitev nekaterih MFI na podlagi načel za zamenljivost vlog

1.1 Finančne institucije razen kreditnih institucij, ki izdajajo finančne instrumente, ki štejejo za bližnje substitute za vloge, se razvrstijo kot MFI, pod pogojem, da so tudi z drugih vidikov v skladu z opredelitvijo MFI. Razvrstitev temelji na merilih za zamenljivost vlog, tj. ali so obveznosti razvrščene kot vloge, kar se določi po njihovi likvidnosti, pri čemer se kombinirajo značilnosti prenosljivosti, pretvorljivosti, gotovosti in tržnosti ter upošteva, kjer je primerno, obdobje njihove izdaje.

Ta merila za zamenljivost vlog se uporabljajo tudi pri ugotavljanju, ali je treba obveznosti razvrstiti kot vloge, razen če za te obveznosti obstaja ločena kategorija.

1.2 Za namene ugotavljanja zamenljivosti vlog in razvrščanja obveznosti kot vloge:

(a) se prenosljivost nanaša na možnost mobilizacije sredstev, vplačanih za finančni instrument z uporabo možnosti plačevanja, kot so čeki, nalogi za prenos, direktne obremenitve ali podobno;

(b) se pretvorljivost nanaša na možnost in stroške pretvorbe finančnih instrumentov v gotovino ali prenosljive vloge; izguba davčnih ugodnosti v primeru take pretvorbe se lahko obravnava kot kazen, ki zmanjša stopnjo likvidnosti;

(c) gotovost pomeni natančno vnaprejšnje poznavanje kapitalske vrednosti finančnega instrumenta, izražene v nacionalni valuti;

(d) se vrednostni papirji, ki kotirajo in se z njimi redno trguje na organiziranem trgu, štejejo za tržne. Za delnice v odprtih kolektivnih naložbenih podjemih trg v običajnem pomenu ne obstaja. Kljub temu vlagatelji poznajo dnevno kotacijo delnic in lahko dvignejo sredstva po tej ceni.

ODDELEK 2

Specifikacije meril za opredelitev SDT:

Za namen člena 2:

(a) se šteje, da ima instrument denarnega trga visoko kreditno kvaliteto, če je prejel eno od dveh najvišjih možnih kratkoročnih bonitetnih ocen od vsake priznane bonitetne agencije, ki ga je ocenila, v primeru neocenjenega instrumenta pa, če ima enakovredno kvaliteto, ki se določi po internem ocenjevalnem postopku družbe za upravljanje. Kadar priznana bonitetna agencija deli svojo najvišjo kratkoročno oceno v dve kategoriji, se ti dve oceni štejeta kot ena kategorija in torej kot najvišja možna ocena;

(b) lahko sklad denarnega trga, ne glede na zahtevo iz točke (a), ima državne instrumente, katerih kvaliteta je najmanj v naložbenem razredu, pri čemer „državni instrumenti“ pomenijo instrumente denarnega trga, ki jih izda ali zanje jamči centralni, regionalni ali lokalni organ ali centralna banka države članice, ECB, Unija ali Evropska investicijska banka;

(c) pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja za vrednostne papirje, vključno s strukturiranimi finančnimi instrumenti, izračun zapadlosti temelji na preostali zapadlosti do rednega odplačila instrumentov. Kadar pa finančni instrument vsebuje prodajno opcijo, se lahko namesto te preostale zapadlosti uporabi datum izvršitve prodajne opcije, vendar samo, če so ves čas izpolnjeni naslednji pogoji: (i) družba za upravljanje lahko prosto izvrši prodajno opcijo na datum izvršitve; (ii) izvršilna cena za prodajno opcijo je blizu pričakovani vrednosti instrumenta ob naslednjem datumu izvršitve; (iii) iz naložbene strategije SDT sledi, da bo opcija zelo verjetno izvršena ob naslednjem datumu izvršitve;

(d) se pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja in tehtane povprečne zapadlosti upošteva vpliv izvedenih finančnih instrumentov, vlog in tehnik učinkovitega upravljanja portfelja;

(e) „tehtana povprečna zapadlost“ pomeni meritev povprečnega časa do zapadlosti vseh vrednostnih papirjev v skladu in je tehtana tako, da odraža relativne deleže posameznih instrumentov, pri čemer se domneva, da je zapadlost instrumenta s spremenljivo obrestno mero preostali čas do naslednje uskladitve obrestne mere z obrestno mero na denarnem trgu in ne preostali čas do takrat, ko mora biti vrnjena vrednost glavnice vrednostnega papirja. V praksi se tehtana povprečna zapadlost uporablja za merjenje občutljivosti SDT na spreminjanje obrestnih mer na denarnem trgu;

(f) „tehtano povprečno trajanje“ pomeni tehtano povprečje preostale zapadlosti posameznih vrednostnih papirjev v skladu, kar pomeni čas do popolnega vračila glavnice, brez upoštevanja obresti in brez diskontiranja. V nasprotju z izračunom tehtane povprečne zapadlosti pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja za vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero in strukturirane finančne instrumente ni mogoče uporabiti datumov sprememb obrestne mere, temveč se uporablja samo končna zapadlost, določena za vrednostni papir. Tehtano povprečno trajanje se uporablja za merjenje kreditnega tveganja, kajti dlje kot je odloženo vračilo glavnice, večje je kreditno tveganje. Tehtano povprečno trajanje se uporablja tudi za omejevanje likvidnostnega tveganja;

(g) „instrumenti denarnega trga“ pomenijo instrumente, s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu, in ki so likvidni, njihovo vrednost pa je mogoče kadar koli natančno določiti;

(h) „družba za upravljanje“ pomeni družbo, katere redna dejavnost je upravljanje portfelja SDT.

DEL 2

Bilanca stanja (mesečna stanja)

ECB za pripravo denarnih agregatov in protipostavk za euroobmočje zahteva podatke v tabeli 1, kot sledi:

1. Kategorije instrumentov

(a) Obveznosti

Relevantne kategorije instrumentov so: gotovina v obtoku, obveznosti iz naslova vlog, izdane delnice/enote SDT, izdani dolžniški vrednostni papirji, kapital in rezerve ter preostale obveznosti. Da bi ločili denarne in nedenarne obveznosti, so tudi obveznosti iz naslova vlog razčlenjene na vloge čez noč, vezane vloge, vloge na odpoklic z odpovednim rokom in pogodbe o začasni prodaji (repo). Glej opredelitve pojmov v Prilogi II.

(b) Sredstva

Relevantne kategorije instrumentov so: gotovina, posojila, imetja dolžniških vrednostnih papirjev, lastniški kapital, delnice investicijskih skladov, osnovna sredstva in preostala sredstva. Glej opredelitve pojmov v Prilogi II.

2. Razčlenitev po zapadlosti

Ločitev po prvotni zapadlosti predstavlja substitut za podrobnosti o instrumentih, kadar finančni instrumenti na različnih trgih niso popolnoma primerljivi.

(a) Obveznosti

Ločnice za razrede zapadlosti ali za obdobja odpoklica so: za vezane vloge pri zapadlosti eno leto in dve leti od izdaje; in za vloge na odpoklic z odpovednim rokom pri odpovednem roku tri mesece in dve leti. Repo posli niso razčlenjeni po zapadlosti, ker so to običajno zelo kratkoročni instrumenti, tj. običajno z zapadlostjo do treh mesecev od izdaje. Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo MFI, so razčlenjeni po zapadlosti pri enem letu in dveh letih. Za delnice/enote, ki jih izdajo SDT, razčlenitev po zapadlosti ni potrebna.

(b) Sredstva

Ločnice za razrede zapadlosti so: za posojila MFI rezidentom euroobmočja (razen MFI) po podsektorjih in nadalje za posojila MFI gospodinjstvom po namenu, po razredu zapadlosti eno leto in pet let; in za imetja MFI dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale druge MFI v euroobmočju, po razredu zapadlosti eno in dve leti, da bi se pri izračunu denarnih agregatov omogočila izravnava imetij tega instrumenta med MFI.

3. Razčlenitev po namenu in ločena opredelitev posojil individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa

Posojila gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, se nadalje razčlenijo po namenu posojila (posojila za potrošnjo, posojila za nakup hiše, druga posojila). Znotraj kategorije „druga posojila“ je treba posojila, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, posebej opredeliti (glej opredelitve kategorij instrumentov v delu 2 Priloge II in opredelitve sektorjev v delu 3 Priloge II). NCB se lahko odpovejo zahtevi po ločeni opredelitvi posojil individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, če ta predstavljajo manj kot 5 % skupnega posojanja gospodinjstvom v državi članici euroobmočja.

4. Razčlenitev po valutah

Za bilančne postavke, ki se lahko uporabijo pri urejanju denarnih agregatov, morajo biti stanja v eurih opredeljena ločeno, tako da ima ECB možnost opredelitve denarnih agregatov glede stanj, denominiranih v vseh valutah združeno ali samo v eurih.

5. Razčlenitev po sektorju in rezidenčnosti nasprotnih strank

5.1 Pripravljanje denarnih agregatov in protipostavk za euroobmočje zahteva določitev tistih nasprotnih strank na ozemlju euroobmočja, ki tvorijo sektor imetnikov denarja. Za ta namen se nasprotne stranke, ki niso MFI, delijo, kot je določeno v revidiranem Evropskem sistemu računov (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) iz Uredbe (EU) št. 549/2013 (glej del 3 Priloge ΙΙ), na državo (S.13), pri čemer je centralna država (S.1311) v skupnih obveznostih iz naslova vlog opredeljena ločeno, in druge rezidenčne sektorje. Da bi izračunali mesečno sektorsko razčlenitev denarnih agregatov in kreditnih protipostavk, se drugi rezidenčni sektorji naprej razčlenijo na naslednje podsektorje: investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124), drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127), zavarovalne družbe (S.128), pokojninski skladi (S.129), nefinančne družbe (S.11) in gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15). Združeni nasprotni sektorji (S.125 + S.126 + S.127) se dodatno razčlenijo na nasprotne stranke, ki so DPFS, in centralne klirinške nasprotne stranke. Za individualne lastnike/partnerska podjetja brez pravnega statusa glej oddelek 3. Skupne obveznosti iz naslova vlog in kategorije vlog „vezane vloge nad dvema letoma“, „vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma“ in „repo“ se za namene sistema obveznih rezerv ECB dodatno razčlenijo na kreditne institucije, druge nasprotne stranke, ki so MFI, in centralno državo.

5.2 Skupne obveznosti iz naslova vlog in kategorija sredstev „skupna posojila“ se dodatno razčlenijo za centralne banke (S.121) in institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) ter tuje banke in ne-banke, da se omogoči boljše razumevanje posojilnih politik in politik financiranja v bančnem sektorju ter boljše spremljanje medbančne aktivnosti.

5.3 V zvezi s postavkami znotraj skupine se doda razčlenitev za postavke posojil in vlog ter transakcije med institucijami, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122), da se omogoči ugotavljanje povezav med kreditnimi institucijami, ki pripadajo isti skupini (domači in druge države članice euroobmočja).

5.4 V zvezi z imetji dolžniških vrednostih papirjev s prvotno zapadlostjo do enega leta se, z razčlenitvijo po valutah, doda razčlenitev za državo (S.13), da se zagotovi boljši pregled nad povezavami med državo in bankami.

5.5 Nekatere vloge/posojila, ki izhajajo iz repo/povratnih repo poslov ali sorodnih operacij z drugimi finančnimi posredniki (S.125) + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) + lastnimi finančnimi institucijami in posojilodajalci (S.127), so lahko povezani s transakcijami s centralno nasprotno stranko. Centralna nasprotna stranka je subjekt, ki se pravno umesti med nasprotne stranke pri pogodbah na finančnih trgih, tako da postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. Ker take transakcije pogosto nadomeščajo dvostranske posle med MFI, se kategorija obveznosti „repo“ dodatno razčleni glede na posle s temi nasprotnimi strankami. Podobno se dodatno razčleni kategorija sredstev „posojila“ v zvezi s povratnimi repo posli s temi nasprotnimi strankami.

5.6 Domače nasprotne stranke so opredeljene ločeno od nasprotnih strank iz euroobmočja, razen domačih, v vseh statističnih razčlenitvah. Nasprotne stranke, ki se nahajajo v euroobmočju, se opredelijo glede na njihov domači sektor ali institucionalno klasifikacijo v skladu s seznami, ki jih za statistične namene vzdržuje ECB, in njenim priročnikom Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers (Sektorski priročnik za denarno statistiko, statistiko finančnih institucij in statistiko finančnih trgov: Smernice za statistično klasifikacijo strank), ki sledi načelom klasifikacije, ki so skladna z ESR 2010, kolikor je mogoče. Ne zahteva se geografska razčlenitev za nasprotne stranke, ki se nahajajo zunaj euroobmočja.

5.7 V primeru delnic/enot SDT, ki so jih izdale MFI držav članic euroobmočja, poročevalske enote poročajo najmanj podatke o rezidenčnosti imetnikov po razčlenitvi domači/euroobmočje razen domači/tujina, da bi se omogočila izključitev imetij nerezidentov euroobmočja. NCB lahko izpeljejo potrebne statistične informacije tudi iz podatkov, zbranih na podlagi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), kolikor so ti podatki skladni z roki iz člena 7 te uredbe in z minimalnimi standardi iz Priloge IV.

(a) V zvezi z delnicami/enotami SDT, za katere se v skladu z nacionalno zakonodajo vodi evidenca o identiteti imetnikov, ki vključuje informacijo o njihovi rezidenčnosti, poročajo SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, v mesečni bilanci stanja podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov svojih izdanih delnic/enot.

(b) V zvezi delnicami/enotami SDT, za katere se v skladu z nacionalno zakonodajo evidenca o identiteti imetnikov ne vodi ali pa se vodi, vendar ne vključuje informacije o njihovi rezidenčnosti, poročajo poročevalske enote podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti v skladu s pristopom, ki ga določi zadevna NCB v soglasju z ECB. Ta zahteva je omejena na eno od naslednjih možnosti ali kombinacijo teh možnosti, ki se izberejo ob upoštevanju organiziranosti upoštevnih trgov in nacionalnih pravnih ureditev v zadevni državi članici. NCB bo to periodično spremljala. (i) SDT izdajatelji: SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, poročajo podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov svojih izdanih delnic/enot. Take informacije lahko zagotovi agent, ki distribuira delnice/enote, ali kateri koli drug subjekt, udeležen pri izdaji, odkupu ali prenosu delnic/enot. (ii) MFI in DFP kot skrbniki delnic/enot SDT: Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot skrbniki delnic/enot SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in so v skrbništvu v imenu imetnika ali drugega posrednika, ki prav tako deluje kot skrbnik. Ta možnost se uporabi, če: (i) skrbnik razlikuje delnice/enote SDT, ki so v skrbništvu v imenu imetnikov, od tistih, ki so v skrbništvu v imenu drugih skrbnikov; in (ii) je večina delnic/enot SDT v skrbništvu domačih rezidenčnih institucij, ki so razvrščene med finančne posrednike (MFI ali DFP). (iii) MFI in DFP kot poročevalci transakcij, ki jih rezidenti opravijo z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT: Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot poročevalci transakcij, ki jih opravijo rezidenti z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in s katerimi trgujejo v imenu imetnika ali drugega posrednika, prav tako udeleženega pri transakciji. Ta možnost se uporabi, če: (i) je zajetje poročanja celovito, tj. zajema v bistvenem delu vse transakcije, ki jih opravijo poročevalske enote; (ii) se zagotovijo točni podatki o nakupih in prodajah z nerezidenti euroobmočja; (iii) so razlike med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo enakih delnic/enot, brez provizij, minimalne; (iv) je znesek delnic/enot, ki jih izda rezidenčni SDT in jih imajo nerezidenti euroobmočja, majhen. (iv) Če se možnosti (i) do (ii) ne uporabita, poročevalske enote, vključno z MFI in DFP, poročajo ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij.

▼C1

Tabela 1

Mesečna stanja (6)







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina D. Skupaj Skupaj MFI (3) Ne-MFI Skupaj MFI (3) Ne-MFI Skupaj Banke Ne-banke od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) od tega: kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB in NCB Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) od tega: kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB in NCB Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji od tega: kreditne institucije Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) od tega: kreditne institucije Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) od tega: centralne nasprotne stranke (4) od tega: DPFS od tega: centralne nasprotne stranke (4) od tega: DPFS (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) OBVEZNOSTI 8 Gotovina v obtoku 9 Vloge * * * * * * * do 1 leta nad 1 letom od tega: postavke znotraj skupine od tega: prenosljive vloge od tega: do 2 let od tega: sindicirana posojila 9e Euro * * * * 9.1e Čez noč * * * * od tega: prenosljive vloge 9.2e Vezane do 1 leta * * * * nad 1 letom in do 2 let * * * * nad 2 letoma * * * * * * * * * * * 9.3e Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev * * * * nad 3 meseci * * * * od tega: nad 2 letoma (1) * * * * * * * * * * * 9.4e Repo * * * * * * * * * * * 9x Tuje valute 9.1x Čez noč * * * * 9.2x Vezane do 1 leta * * * * nad 1 letom in do 2 let * * * * nad 2 letoma * * * * * * * * * * * 9.3x Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev * * * * nad 3 meseci * * * * od tega: nad 2 letoma (2) * * * * * * * * * * * 9.4x Repo * * * * * * * * * * * 10 Delnice/enote SDT (3) 11 Izdani dolžniški vrednostni papirji 11e Euro do 1 leta * nad 1 letom in do 2 let * od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % nad 2 letoma * 11x Tuje valute do 1 leta * nad 1 letom in do 2 let * od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % nad 2 letoma * 12 Kapital in rezerve 13 Preostale obveznosti







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina D. Skupaj MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) od tega: centralne nasprotne stranke (4) od tega: DPFS Skupaj Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila od tega: centralne nasprotne stranke (4) od tega: DPFS Skupaj Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila od tega: IL/PP (3) od tega: IL/PP (3) SREDSTVA 1 Gotovina 1e od tega: euro 2 Posojila do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let od tega: postavke znotraj skupine od tega: sindicirana posojila od tega: povratni repo posli 2e od tega: euro od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah 3 Imetja dolžniških vrednostnih papirjiev 3e Euro do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 3x Tuje valute do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 4 Lastniški kapital 5 Delnice/enote investicijskih skladov Delnice/enote SDT Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT 6 Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) 7 Preostala sredstva

▼B

DEL 3

Bilanca stanja (četrtletna stanja)

Da bi lahko naprej analizirala denarna gibanja in zadostila drugim statističnim namenom, ECB zahteva v zvezi s ključnimi postavkami naslednje:

1. Razčlenitev po podsektorjih, zapadlosti in nepremičninskem zavarovanju za posojila subjektom iz euroobmočja, ki niso MFI (glej tabelo 2). To se zahteva, da bi omogočili spremljanje popolne strukture celotnega kreditnega financiranja MFI (posojila in vrednostni papirji) v razmerju do sektorja imetnikov denarja po podsektorjih in zapadlosti. Za nefinančne družbe in gospodinjstva se zahtevajo nadaljnje postavke „od tega“, ki izkazujejo posojila, zavarovana z nepremičninami. Za posojila, denominirana v eurih, s prvotno zapadlostjo nad enim letom in nad dvema letoma v razmerju do nefinančnih družb in gospodinjstev se zahtevajo nadaljnje postavke „od tega“ glede določenih preostalih zapadlosti in obdobij sprememb obrestne mere (glej tabelo 2). Sprememba obrestne mere se razume kot sprememba obrestne mere za posojilo, ki je določena v trenutni posojilni pogodbi. Posojila, za katera je določena sprememba obrestne mere, med drugim vključujejo posojila z obrestnimi merami, ki se periodično revidirajo v skladu s spreminjanjem indeksa, npr. EURIBOR, posojila, katerih obrestna mera se redno revidira, tj. spremenljiva obrestna mera, in posojila, katerih obrestna mera se revidira po diskreciji MFI.

2. Razčlenitev obveznosti iz naslova vlog, ki jih imajo MFI do države (razen do centralne države) v državah članicah euroobmočja po podsektorjih (glej tabelo 2). To se zahteva kot dopolnilna informacija k mesečnemu poročanju.

3. Sektorska razčlenitev postavk z nasprotnimi strankami zunaj euroobmočja (glej tabelo 2). Sektorska klasifikacija v skladu s sistemom nacionalnih računov (v nadaljnjem besedilu: SNR 2008) se uporabi, kjer ESR 2010 ne velja.

4. Opredelitev bilančnih postavk za izvedene finančne instrumente in obračunane obresti na posojila in vloge med preostalimi sredstvi in preostalimi obveznostmi (glej tabelo 2). Ta razčlenitev je potrebna, da se poveča skladnost statistik.

5. Razčlenitev po državah, vključno s postavkami v razmerju do Evropske investicijske banke in Evropskega mehanizma za stabilnost (glej tabelo 3). Ta razčlenitev se zahteva zaradi nadaljnje analize denarnih gibanj, pa tudi za namene prehodnih zahtev in za preverjanje kakovosti podatkov.

6. Sektorska razčlenitev za čezmejne vloge in posojila v euroobmočju, ki jih deponirajo oziroma prejmejo ne-MFI (glej tabelo 3). Ta razčlenitev se zahteva zaradi ocene postavk sektorjev MFI v posameznih državah članicah v razmerju do preostalih držav članic euroobmočja.

7. Razčlenitev po valutah (glej tabelo 4). Ta razčlenitev se zahteva, da bi se omogočil izračun transakcij za denarne agregate in protipostavke, prilagojene za tečajne razlike, kadar ti agregati vključujejo vse valute združeno.

▼C1







Tabela 2 Četrtletna stanja (sektorska razčlenitev) POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina D. Skupaj MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI Skupaj Skupaj Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Banke Ne-banke Skupaj Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Skupaj Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Država Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Regionalna država (S.1312) Lokalna država (S.1313) Skladi socialne varnosti (S.1314) Skupaj Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila Skupaj Regionalna država (S.1312) Lokalna država (S.1313) Skladi socialne varnosti (S.1314) Skupaj Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje OBVEZNOSTI 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge M M M 9.1 Čez noč M M M M M M M M M M M M M M M M 9.2 Vezane M M M M M M M M M M M M M M M M 9.3 Na odpoklic z odpovednim rokom M M M M M M M M M M M M M M M M 9.4 Repo M M M M M M M M M M M M M M M M 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti od tega: izvedeni finančni instrumenti od tega: obračunane obresti na vloge SREDSTVA 1. Gotovina 2. Posojila M M M M M do 1 leta M M M M M M M M M M M M nad 1 letom in do 5 let M M M M M M M M M M M M nad 5 leti M M M M M M M M M M M M 2e Euro Posojila s prvotno zapadlostjo nad 1 letom od tega: posojila s preostalo zapadlostjo 1 leto ali manj od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 1 letom in s spremembo obrestne mere v naslednjih 12 mesecih Posojila s prvotno zapadlostjo nad 2 letoma od tega: posojila s preostalo zapadlostjo 2 leti ali manj Od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 2 letoma in s spremembo obrestne mere v naslednjih 24 mesecih 3. Imetja dolžniških vrednostnih papirjev M M M M M do 1 leta nad 1 letom 4. Lastniški kapital M M M 5. Delnice/enote investicijskih skladov Delnice/enote SDT Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT 6. Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) 7. Preostala sredstva od tega: izvedeni finančni instrumenti od tega: obračunane obresti na posojila



M Zahteve po mesečnih podatkih, glej tabelo 1.







Tabela 3 Četrtletna stanja (razčlenitev po državah) POSTAVKE BILANCE STANJA EU Tujina (brez EU) Druga država članica euroombočja Država članica zunaj euroobmočja Izbrane institucije EU (*1) OBVEZNOSTI 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge od MFI od ne-MFI država drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci zavarovalne družbe pokojninski skladi investicijski skladi razen SDT nefinančne družbe gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva 10. Izdani dolžniški vrednostni papirji 11. Delnice/enote SDT 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti SREDSTVA 1. Gotovina 2. Posojila MFI ne-MFI država drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci zavarovalne družbe pokojninski skladi investicijski skladi razen SDT nefinančne družbe gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva 3. Imetja dolžniških vrednostnih papirjev ki jih izdajo MFI do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma ki jih izdajo ne-MFI 4. Lastniški kapital 5. Delnice/enote investicijskih skladov Delnice/enote SDT Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT 6. Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) 7. Preostala sredstva (*1) Za Evropsko investicijsko banko in Evropski mehanizem za stabilnost je treba podatke poročati ločeno glede na veljavno razvrstitev po sektorjih.







Tabela 4 Četrtletna stanja (razčlenitev po valutah) POSTAVKE BILANCE STANJA Vse valute združeno Euro Valute EU razen eura Valute, razen valut držav članic EU, združeno Skupaj Druga valuta države članice EU GBP Skupaj USD JPY CHF Preostale valute združeno OBVEZNOSTI 9. Vloge A. Domače od MFI M M od ne-MFI M B. Euroobmočje razen domači od MFI M M od ne-MFI M C. Tujina do 1 leta M nad 1 letom M od bank Q od ne-bank Q 10. Izdani dolžniški vrednostni papirji M M SREDSTVA 2. Posojila A. Domača MFI M ne-MFI M M B. Euroobmočje razen domači MFI M ne-MFI M M C. Tujina do 1 leta M nad 1 letom M bankam Q ne-bankam Q 3. Imetja dolžniških vrednostnih papirjev A. Domači ki jih izdajo MFI M M ki jih izdajo ne-MFI M M B. Euroobmočje razen domači ki jih izdajo MFI M M ki jih izdajo ne-MFI M M C. Tujina ki jih izdajo banke Q ki jih izdajo ne-banke Q



M Zahteve po mesečnih podatkih, glej tabelo 1.



Q Zahteve po četrtletnih podatkih, glej tabelo 2.

▼B

DEL 4

Poročanje prevrednotovalnih popravkov za urejanje transakcij

Za urejanje transakcij v zvezi z denarnimi agregati in protipostavkami za euroobmočje ECB zahteva prevrednotovalne popravke v zvezi z odpisi/delnimi odpisi posojil in cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev:

1. Odpisi/delni odpisi posojil

Popravek v zvezi z odpisi/delnimi odpisi posojil se poroča zato, da lahko ECB ureja finančne transakcije iz stanj, sporočenih v dveh zaporednih poročevalskih obdobjih. Popravek odraža vsakršne spremembe v sporočenem stanju posojil v skladu z deloma 2 in 3, ki so nastale zaradi delnih odpisov, vključno z odpisovanjem celotnega neporavnanega zneska posojila (odpis). Popravek bi moral odraziti tudi spremembe rezervacij za posojila, če NCB določi, da so stanja v bilanci stanja evidentirana v neto zneskih brez rezervacij. Vključeni so tudi odpisi/delni odpisi posojil, ki so pripoznani v času, ko se posojilo proda ali prenese na tretjo osebo, če jih je mogoče opredeliti.

Minimalne zahteve za odpise/delne odpise posojil so določene v tabeli 1A.

2. Cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev

Popravek v zvezi s cenovnim prevrednotenjem vrednostnih papirjev se nanaša na nihanja v vrednotenju vrednostnih papirjev, ki nastanejo zaradi spremembe cene, po kateri so vrednostni papirji evidentirani ali se z njimi trguje. Popravek vključuje spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj v bilanci stanja na koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so vrednostni papirji evidentirani, tj. potencialne dobičke/izgube. Vsebuje lahko tudi spremembe v vrednotenju, ki izhajajo iz transakcij z vrednostnimi papirji, tj. realizirane dobičke/izgube.

Minimalne zahteve za cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev so določene v tabeli 1A.

Za poročanje na strani obveznosti v bilanci stanja ni minimalnih zahtev. Če pa imajo običajni postopki vrednotenja, ki jih poročevalske enote uporabljajo za izdane dolžniške vrednostne papirje, za posledico spremembe v stanjih le-teh na koncu obdobja, lahko NCB zbirajo podatke, povezane s temi spremembami. Ti podatki se poročajo kot popravki v okviru kategorije „druga prevrednotenja“.

▼C1

Tabela 1A

Mesečni prevrednotovalni popravki (10)







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina D. Skupaj Skupaj MFI Ne-MFI Skupaj MFI Ne-MFI Skupaj Banke Ne-banke od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) od tega: kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB in NCB Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) od tega: kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB in NCB Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji od tega: kreditne institucije Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) od tega: kreditne institucije Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) od tega: centralne nasprotne stranke (3) od tega: DPFS od tega: centralne nasprotne stranke (3) od tega: DPFS (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) OBVEZNOSTI 8 Gotovina v obtoku 9 Vloge do 1 leta nad 1 letom od tega: postavke znotraj skupine od tega: prenosljive vloge od tega: do 2 let od tega: sindicirana posojila 9e Euro 9.1e Čez noč od tega: prenosljive vloge 9.2e Vezane do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 9.3e Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev nad 3 meseci od tega: nad 2 letoma (2) 9.4e Repo 9x Tuje valute 9.1x Čez noč 9.2x Vezane do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 9.3x Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev nad 3 meseci od tega: nad 2 letoma (2) 9.4x Repo 10 Delnice/enote SDT * * * * MINIMUM 11 Izdani dolžniški vrednostni papirji 11e Euro do 1 leta * nad 1 letom in do 2 let * od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % * nad 2 letoma * 11x Tuje valute do 1 leta * nad 1 letom in do 2 let * od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % * nad 2 letoma * 12 Kapital in rezerve 13 Preostale obveznosti







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina D. Skupaj MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji od tega: centralna banka (S.121) od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) od tega: centralne nasprotne stranke (3) od tega: DPFS Skupaj Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila od tega: centralne nasprotne stranke (2) od tega: DPFS Skupaj Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila od tega: IL/PP (2) od tega: IL/PP (3) SREDSTVA 1 Gotovina 1e od tega: euro 2 Posojila MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let od tega: postavke znotraj skupine od tega: sindicirana posojila MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM od tega: povratni repo posli 2e od tega: euro od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah 3 Imetja dolžniških vrednostnih papirjev MINIMUM MINIMUM MINIMUM od tega: nad 2 letoma (2) MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM 3e Euro do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 3x Tuje valute do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 4 Lastniški kapital MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM 5 Delnice/enote investicijskih skladov Delnice/enote SDT MINIMUM MINIMUM MINIMUM Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT MINIMUM MINIMUM MINIMUM 6 Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) 7 Preostala sredstva

(

1

) Skupine, ki so označene z besedo „MINIMUM“, poročajo MFI. NCB lahko razširijo to zahtevo tako, da zajamejo tudi skupine, ki so brez označbe (tj. ne vsebujejo besede „MINIMUM“).

▼B

DEL 5

Zahteve za statistično poročanje listinjenja posojil in drugih prenosov posojil

1. Splošne zahteve

Podatki se poročajo v skladu s členom 8(2) z dodatnimi zahtevami iz člena 8(4), kadar to pride v poštev. Vse postavke podatkov se razčlenijo glede na rezidenčnost in podsektor dolžnikov iz posojila, kakor je nakazano v naslovih stolpcev tabele 5. Posojila, odsvojena med fazo skladiščenja pri listinjenju, se obravnavajo, kot da bi že bila olistinjena.

2. Zahteve za poročanje neto tokov olistinjenih ali drugače prenesenih posojil

2.1 MFI za namene člena 6(a) izračunavajo postavke v delih 1 in 2 tabele 5 kot neto tokove v upoštevnem obdobju olistinjenih ali drugače odsvojenih posojil, zmanjšano za posojila, pridobljena v upoštevnem obdobju. Posojila, ki so bila prenesena na drugo domačo MFI ali pridobljena od nje, in posojila, katerih prenos je bil posledica delitve poročevalske enote ali združitve ali prevzema, v kateri sta sodelovala poročevalska enota in še ena domača MFI, niso vključena v izračun. Posojila, ki so bila prenesena na MFI, ki niso domače MFI, ali pridobljena od njih, so vključena v izračun.

2.2 Postavke, navedene v oddelku 2.1, se razporedijo k deloma 1 in 2 tabele 5, kot sledi:

(a) odsvojitve in pridobitve z učinkom na stanja posojil, ki se sporočajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, tj. odsvojitve, ki imajo za posledico odpravo pripoznanja, in pridobitve, ki imajo za posledico pripoznanje ali ponovno pripoznanje, se dodelijo v del 1; ter

(b) odsvojitve in pridobitve brez učinka na stanja posojil, ki se sporočajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, tj. odsvojitve, ki nimajo za posledico odprave pripoznanja, in pridobitve, ki nimajo za posledico pripoznanja ali ponovnega pripoznanja, se dodelijo v del 2.

2.3 Postavke v delu 1 tabele 5 so, mesečno, naprej razčlenjene glede na nasprotno stranko pri prenosu posojila, pri čemer se razlikuje med DPFS, od tega DPFS, ki so rezidenčne v euroobmočju, in drugimi nasprotnimi strankami. Nadaljnji razčlenitvi po prvotni zapadlosti in namenu posojila se zahtevata četrtletno za določene postavke, kakor je prikazano v tabeli 5(b).

3. Zahteve za poročanje o servisiranih olistinjenih posojilih, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

3.1 MFI v skladu z delom 3 tabele 5 zagotavljajo podatke o olistinjenih posojilih, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno, če pri njih delujejo kot serviser, kot sledi:

(a) neporavnane zneske ob koncu obdobja; in

(b) finančne transakcije brez odsvojitev in pridobitev posojil v upoštevnem obdobju, tj. spremembo v neporavnanih zneskih, ki nastane, ker posojilojemalci odplačujejo glavnice posojil.

3.2 Namesto navedenega v oddelku 3.1(b) lahko NCB zahtevajo, da MFI poročajo o neto tokovih, ki nastanejo ob odsvojitvi in pridobitvi posojil, pri katerih delujejo kot serviser, tako da lahko NCB izpelje finančne transakcije iz oddelka 3.1(b).

3.3 NCB lahko poročevalskim enotam odobrijo odstopanje od zahtev iz oddelka 3.1(b), če neto tokovi, zbrani v delu 1.1 tabele 5, ustrezajo namenu oddelka 3.2, tj., če je nacionalna praksa, da olistinjena posojila, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno, servisirajo MFI. NCB zagotovijo, da so omenjeni neto tokovi skladni z nameni izračunavanja finančnih transakcij brez odsvojitev in pridobitev posojil iz oddelka 3.1(b). NCB lahko od MFI zahtevajo dodatne informacije, da bi izvedle potrebne popravke.

3.4 NCB lahko razširijo zahteve za statistično poročanje po tem oddelku na vsa posojila, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno, in ki jih servisirajo MFI ter so bila olistinjena ali drugače prenesena. V tem primeru NCB obvestijo MFI o zahtevah za statistično poročanje po delu 3 tabele 5.

4. Zahteve za poročanje neporavnanih zneskov posojil, servisiranih pri listinjenju

4.1 MFI zagotovijo četrtletne podatke o vseh servisiranih posojilih pri listinjenju v skladu z delom 4 tabele 5, ne glede na to, ali so servisirana posojila ali njim odgovarjajoče pravice servisiranja pripoznane v bilanci stanja poročevalske enote.

4.2 V zvezi s posojili, servisiranimi za DPFS, ki so rezidenti v drugih državah članicah euroobmočja, MFI zagotavljajo nadaljnje razčlenitve z agregiranjem servisiranih posojil ločeno za vsako državo članico, v kateri je DPFS rezident.

4.3 NCB lahko zbirajo podatke iz člena 6(b) ali del teh podatkov po posameznih DPFS od MFI rezidentov, ki delujejo kot serviserji listinjenih posojil. Če NCB meni, da se podatki iz oddelka 4.4 in razčlenitve iz oddelka 4.2 lahko zbirajo po posameznih DPFS, obvesti MFI, ali se poročanje iz oddelkov 4.1 in 4.2 zahteva in v kakšnem obsegu.

5. Zahteve za statistično poročanje za MFI, ki uporabljajo MRS 39, MSRP 9 ali podobna nacionalna računovodska pravila

5.1 MFI, ki uporabljajo MRS 39, MSRP 9 ali podobna pravila, poročajo o neporavnanih zneskih posojil ob koncu meseca, odsvojenih pri listinjenju, ki niso bila predmet odprave pripoznanja, v skladu z delom 5 tabele 5.

▼C1

5.2 MFI, za katere se uporablja odstopanje iz člena 9(4), poročajo o neporavnanih zneskih posojil ob koncu četrtletja, odsvojenih pri listinjenju, ki so bila predmet odprave pripoznanja, a se še vedno pripoznavajo v računovodskih izkazih, v skladu z delom 5 tabele 5.







Tabela 5a Listinjenje in drugi prenosi posojil: mesečni podatki POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Ostali sektor država (S.1312+S.1313+S.1314) Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojiodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Skupaj Ostali sektor država (S.1312+S.1313+S.1314) Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojiodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) 1. Neto tokovi listinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije z učinkom na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 1.1 Nasprotna stranka pri prenosu je DPFS 1.1.1 od tega: nasprotna stranka pri prenosu je DPFS iz euroobmočja 1.2 druge nasprotne stranke pri prenosu 1.2.1 od tega: nasprotna stranka pri prenosu je nedomača MFI euroobmočja 2. Neto tokovi olistinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije brez učinka na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 2.1 Vse nasprotne stranke pri prenosu 3. Olistinjena posojila, katerih pripoznanje je odpravljeno in jih servisira MFI (1) 3.1 Neporavnani zneski 3.2 Finančne transakcije brez odsvojitev in pridobitev posojil 4. Neporavnani zneski posojil, servisiranih pri listinjenju (2) 5. Neporavnani zneski olistinjenih posojil, katerih pripoznanje ni odpravljeno (3) 5.1 Skupaj 5.1.1 od tega: olistinjeno preko DPFS euroobmočja







Tabela 5b Listinjenje in drugi prenosi posojil: četrtletni podatki POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Euroobmočje razen domači C. Tujina MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Ostali sektor država (S.1312+S.1313+S.1314) Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Zavarovalne družbe (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Skupaj Ostali sektor država (S.1312+S.1313+S.1314) Skupaj Investicijski skladi razen SDT (S.124) Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125+S.126+S.127) Zavarovalne družbe (S.128) Pokojninski skladi (S.129) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila Posojila za potrošnjo Posojila za nakup hiše Ostala posojila IL/PP (4) IL/PP (4) 1. Neto tokovi olistinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije z učinkom na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 1.1 Nasprotna stranka pri prenosu je DPFS M M M M M M M M M M M M M M M M M Namen posojila do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let 1.1.1 od tega: nasprotna stranka pri prenosu je DPFS euroobmočja M M M M M M M M M M M M M M M M M do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let 1.2 Druge nasprotne stranke pri prenosu M M M M M M M M M M M M M M M M M Namen posojila 1.2.1 od tega: nasprotna stranka pri prenosu je nedomača MFI euroobmočja M M M M M M M M M M M M M M M M M Namen posojila 2. Neto tokovi olistinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije brez učinka na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 2.1. Vse nasprotne stranke pri prenosu M M M M M M M M M M M M M M M M M 3. Olistinjena posojila, katerih pripoznanje je odpravljeno in jih servisira MFI (1) 3.1 Neporavnani zneski M M M M M M M M M M M M M M M M M Namen posojila do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let 3.2 Finančne transakcije brez odsvojitev in pridobitev posojil M M M M M M M M M M M M M M M M M Namen posojila do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let 4. Neporavnani zneski posojil, servisiranih pri listinjenju 4.1 Servisirana posojila: vsi DPFS do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let 4.1.1 Servisirana posojila: od tega DPFS DPFS euroobmočja do 1 leta nad 1 letom in do 5 let nad 5 let

▼B

DEL 6

Poenostavljeno poročanje za manjše kreditne institucije

Kreditne institucije, na katere se nanašajo odstopanja iz člena 9(1)(d), se lahko izvzamejo iz naslednjih zahtev:

1. Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 4 dela 2.

2. Ločena opredelitev: (a) postavk s centralnimi nasprotnimi strankami, kakor je navedeno v oddelku 5.3 dela 2, (b) sindiciranih posojil, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2, (c) dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do dveh let in nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 %, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2.

3. Sektorska razčlenitev, navedena v oddelku 3 dela 3.

4. Razčlenitev po državah, navedena v oddelku 4 dela 3.

5. Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 5 dela 3.

Poleg tega lahko te kreditne institucije izpolnijo zahteve za statistično poročanje, navedene v delih 2, 5 in 6, s poročanjem podatkov samo četrtletno in v rokih, določenih za četrtletno statistiko v členu 7(3).

DEL 7

Povzetek

Povzetek razčlenitev za namene agregirane bilance stanja sektorja MFI ( 17 )







KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI POSTAVKE BILANCE STANJA SREDSTVA OBVEZNOSTI 1. Gotovina 2. Posojila do 1 leta (1) nad 1 letom in do 5 let (1) nad 5 let (1) od tega: postavke znotraj skupine od tega: sindicirana posojila od tega: povratni repo posli od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih (euro) od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom (euro) od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah (euro) od tega: nepremičninsko zavarovanje (6) Posojila s prvotno zapadlostjo nad 1 letom (euro) od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 1 leta od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 1 letom in s spremembo obrestne mere v naslednjih 12 mesecih Posojila s prvotno zapadlostjo nad 2 letoma (euro) od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 2 let od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 2 letoma in s spremembo obrestne mere v naslednjih 24 mesecih 3. Imetja vrednostnih papirjev do 1 leta (2) nad 1 letom in do 2 let (2) nad 2 let (2) 4. Lastniški kapital 5. Delnice/enote investicijskih skladov Delnice/enote SDT Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT 6. Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) 7. Preostala sredstva od tega: izvedeni finančni instrumenti od tega: obračunane obresti na posojila 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge do 1 leta (3) nad 1 letom (3) od tega: postavke znotraj skupine od tega: prenosljive vloge od tega: do 2 let od tega: sindicirana posojila 9.1 Vloge čez noč od tega: prenosljive vloge 9.2 Vezane vloge do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 9.3 Vloge na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev nad 3 meseci od tega nad 2 letoma (4) 9.4 Repo 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji do 1 leta nad 1 letom in do 2 let od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % nad 2 letoma 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti od tega: izvedeni finančni instrumenti od tega: obračunane obresti na vloge







KATEGORIJE NASPROTNIH STRANK IN NAMENOV SREDSTVA OBVEZNOSTI A. Domači rezidenti MFI od tega: centralne banke od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke Ne-MFI Država centralna država regionalna država lokalna država skladi socialne varnosti Drugi rezidenčni sektorji (5) investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (5) od tega: centralne nasprotne stranke (6) od tega: DPFS (6) zavarovalne družbe (S.128) pokojninski skladi (S.129) (5) nefinančne družbe (S.11) (5) gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5) posojila za potrošnjo (6) posojila za nakup hiše (6) druga posojila (6) od tega: individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa (6) B. Rezidenti euroobmočja razen domači MFI od tega: centralne banke od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke Ne-MFI Država centralna država regionalna država lokalna država skladi socialne varnosti Drugi rezidenčni sektorji (5) investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (5) od tega: centralne nasprotne stranke (6) od tega: DPFS (6) zavarovalne družbe (S.128) pokojninski skladi (S.129) (5) nefinančne družbe (S.11) (5) gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5) posojila za potrošnjo (6) posojila za nakup hiše (6) druga posojila (6) od tega: individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa (6) C. Rezidenti tujine Banke Ne-banke Država Drugi rezidenti A. Domači rezidenti MFI od tega: centralne banke od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke od tega: kreditne institucije Ne-MFI Država centralna država ostali sektor država regionalna država lokalna država skladi socialne varnosti Drugi rezidenčni sektorji (5) investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (5) od tega: centralne nasprotne stranke (6) od tega: DPFS (6) zavarovalne družbe (S.128) pokojninski skladi (S.129) (5) nefinančne družbe (S.11) (5) gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5) B. Rezidenti euroobmočja razen domači MFI od tega: centralne banke od tega: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke od tega: kreditne institucije Ne-MFI Država centralna država ostali sektor država regionalna država lokalna država skladi socialne varnosti Drugi rezidenčni sektorji (5) investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (5) od tega: centralne nasprotne stranke (6) od tega: DPFS (6) zavarovalne družbe (S.128) pokojninski skladi (S.129) (5) nefinančne družbe (S.11) (5) gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (5) C. Rezidenti tujine Banke Ne-banke Država Drugi rezidenti D. Skupaj D. Skupaj VALUTE e euro x tuje valute – valute, razen eura, tj. valute drugih držav članic, USD, JPY, CHF, ostale valute (7)









PRILOGA II

NAČELA KONSOLIDIRANJA IN OPREDELITVE POJMOV

DEL 1

Konsolidiranje za statistične namene znotraj iste države članice

1. Poročevalska populacija je za vsako državo članico, katere valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: država članica euroobmočja), sestavljena iz MFI, ki so vključene na seznam MFI za statistične namene in so rezidenti na ozemlju držav članic euroobmočja ( 25 ). To so:

(a) institucije, ki so ustanovljene in se nahajajo na tem ozemlju, vključno s hčerinskimi družbami ( 26 ) matičnih družb zunaj tega ozemlja; in

(b) podružnice institucij, ki imajo svojo glavno upravo zunaj tega ozemlja.

Institucije, ki se nahajajo v finančnih središčih offshore, se statistično obravnavajo kot rezidenti ozemelj, na katerih se ta središča nahajajo.

2. MFI za statistične namene konsolidirajo posle vseh svojih domačih poslovnih enot (registriranega sedeža ali glavne uprave in/ali podružnic), ki se nahajajo v isti državi članici. Konsolidiranje za statistične namene čez nacionalne meje ni dovoljeno.

(a) Kadar so matična družba in njene hčerinske družbe MFI, ki se nahajajo v isti državi članici, je matični družbi dovoljeno, da v svojih statističnih poročilih konsolidira posle teh hčerinskih družb, posle kreditnih institucij in drugih MFI pa vodi ločeno.

(b) Če ima institucija podružnice na ozemlju drugih držav članic euroobmočja, potem registrirani sedež ali glavna uprava v določeni državi članici euroobmočja šteje postavke nasproti vsem tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom drugih držav članic euroobmočja. In obratno, podružnica, ki se nahaja v določeni državi članici euroobmočja, šteje postavke nasproti registriranemu sedežu ali glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije na ozemlju drugih držav članic euroobmočja za postavke nasproti rezidentom v drugih državah članicah euroobmočja.

(c) Če ima institucija podružnice zunaj ozemlja držav članic euroobmočja, potem registrirani sedež ali glavna uprava v določeni državi članici euroobmočja šteje postavke nasproti tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom tujine. In obratno, podružnica, ki se nahaja v določeni državi članici euroobmočja, šteje postavke nasproti registriranemu sedežu ali glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije, ki se nahajajo zunaj držav članic euroobmočja, za postavke nasproti rezidentom tujine.

DEL 2

Opredelitve kategorij instrumentov

1. Ta tabela določa podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih nacionalne centralne banke (NCB) pretvorijo v kategorije, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, v skladu s to uredbo. Tabela ni seznam posameznih finančnih instrumentov in opisi niso izčrpni. Opredelitve pojmov se nanašajo na ESR 2010.

2. Prvotna zapadlost, tj. zapadlost ob izdaji, se nanaša na določeno življenjsko dobo finančnega instrumenta, pred koncem katere ga ni mogoče odkupiti, npr. dolžniški vrednostni papirji, ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu določene kazni, npr. nekatere vrste vlog. Odpovedni rok ustreza obdobju med trenutkom, ko imetnik odda obvestilo o nameri, da bo odkupil instrument, in datumom, na katerega je imetniku dopuščeno ta instrument brez kazni pretvoriti v gotovino. Finančni instrumenti se razvrščajo glede na odpovedni rok samo, če zapadlost ni dogovorjena.

3. Finančne terjatve se lahko razlikujejo po tržnosti. Terjatev je tržna, kadar se lahko njeno lastništvo prenese z ene enote na drugo z dostavo ali indosamenti ali se izravna, kot je to v primeru izvedenih finančnih instrumentov. Medtem ko se načeloma lahko trguje z vsakim finančnim instrumentom, so tržni instrumenti namenjeni trgovanju na organizirani borzi ali prek okenc, čeprav dejansko trgovanje ni potreben pogoj za tržnost.

Tabela

Kategorije instrumentov







KATEGORIJE SREDSTEV Kategorija Opis glavnih značilnosti 1. Gotovina Imetja eurobankovcev in eurokovancev ter tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki so v splošni rabi za izvrševanje plačil. 2. Posojila s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom do vključno petih let/nad petimi leti Imetja finančnih sredstev, ki nastanejo, ko upnik posodi sredstva dolžniku, in niso dokumentirana z dokumenti ali pa so dokumentirana z netržnimi dokumenti. Ta postavka vključuje tudi sredstva v obliki vlog poročevalskih enot. Za to postavko lahko NCB zahtevajo tudi polno sektorsko razčlenitev. 1. Ta postavka vključuje: (a) posojila, odobrena gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, razčlenjena na: (i) posojila za potrošnjo (posojila, odobrena predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev). Posojila za potrošnjo, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, so vključena v to kategorijo, če MFI poročevalka ve, da so posojila namenjena pretežno osebni potrošnji; (ii) posojila za nakup hiše (posojila, dana za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem). Ta posojila zajemajo s stanovanjskimi nepremičninami zavarovana posojila, namenjena za nakup hiše, in druga posojila za nakup hiš, odobrena na osebni podlagi ali zavarovana z drugimi oblikami sredstev. Posojila za nakup hiše, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, so zajeta v tej kategoriji, razen če MFI poročevalka ve, da se hiša uporablja za pretežno poslovne namene, v tem primeru pa se ta posojila poročajo pod „druga posojila, od tega individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa“; (iii) ostala posojila (posojila, dana za druge namene kot potrošnjo in nakup hiše, na primer za poslovne namene, konsolidacijo dolgov, izobraževanje itd.). Ta kategorija lahko vključuje posojila individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa za namene potrošnje (glej del 3 Priloge II), če le-ta niso sporočena pod kategorijo „posojila za potrošnjo“. Poroča se postavka „od tega“, ki znotraj te kategorije ločeno izkazuje posojila, dana individualnim lastnikom (glej del 3 Priloge II), razen če se uporabijo pogoji za zmanjšano poročanje; (b) dolgove po kreditnih karticah. Za namene te uredbe ta kategorija zajema kredite, odobrene gospodinjstvom ali nefinančnim družbam bodisi preko kartic z odloženim plačilom, tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom, kakor je opredeljeno spodaj, bodisi preko kreditnih kartic, tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovana posojila po kreditnih karticah. Dolg po kreditnih karticah se evidentira na namenskih računih za kreditne kartice in zato ni razviden iz tekočega računa ali računa s prekoračitvijo stanja. Posojilo po kreditni kartici z odloženim brezobrestnim plačilom je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po obrestni meri 0 % v obdobju med plačilnimi transakcijami, izvršenimi s kartico v času enega obračunskega obdobja, in datumom, ko negativna stanja iz tega določenega računskega obdobja zapadejo v plačilo. Obrestovano posojilo po kreditni kartici je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po izteku rokov za plačilo za prejšnja obračunska obdobja, tj. dolgovani zneski na računu za kreditno kartico, ki še niso bili poravnani, ko je bilo to najprej mogoče, za katere se zaračuna obrestna mera ali progresivna obrestna mera, ki je običajno višja od 0 %. Pogosto morajo biti na mesec poplačani minimalni obroki, da se obrestovano posojilo vsaj delno odplača. Nasprotna stranka pri teh oblikah kreditov je subjekt, ki odgovarja za vračilo neporavnanih zneskov v skladu s pogodbo, in ki se ujema z imetnikom kartice v primeru kartic za zasebno uporabo, ne pa tudi v primeru poslovnih kartic; (c) posojila revolving in prekoračitve stanja na računih. Posojila revolving so posojila, ki imajo vse od naslednjih lastnosti: (i) posojilojemalec lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrenega kreditnega limita brez poprejšnjega obvestila posojilodajalcu; (ii) glede na črpanje in vračanje sredstev se znesek razpoložljivega kredita lahko povečuje in zmanjšuje; (iii) kredit se lahko ponovno uporabi; (iv) ni obveznosti rednega vračanja sredstev. Posojila revolving vključujejo zneske, ki so pridobljeni s kreditno linijo in še niso vrnjeni (neporavnani zneski). Kreditna linija je sporazum med posojilodajalcem in posojilojemalcem, ki posojilojemalcu dovoljuje, da črpa posojilo znotraj določenega obdobja in do določene meje ter da po lastni presoji vrne posojilo pred določenim datumom. Razpoložljivi zneski na kreditni liniji, ki niso bili dvignjeni ali pa so že bili vrnjeni, se ne obravnavajo pod nobeno kategorijo postavk bilance stanja. Prekoračitve stanja na računih so negativna stanja na tekočih računih. Tako posojila revolving kot prekoračitve stanja na računih ne zajemajo posojil po kreditnih karticah. Poroča se skupni znesek, ki ga dolguje posojilojemalec, ne glede na to, ali je znotraj ali zunaj omejitve glede višine in/ali najdaljšega obdobja posojila, predhodno dogovorjene med posojilodajalcem in posojilojemalcem; (d) sindicirana posojila (ena posojilna pogodba, pri kateri kot posojilodajalec sodeluje več institucij). Sindicirana posojila zajemajo le tiste posle, pri katerih je posojilojemalec v posojilni pogodbi seznanjen s tem, da posojilo daje več posojilodajalcev. Za statistične namene se za sindicirana posojila štejejo le zneski, ki jih posojilodajalci dejansko izplačajo (ne pa celotne kreditne linije). Sindicirano posojilo običajno organizira in koordinira ena institucija (pogostokrat imenovana „vodilna banka“), dejansko pa ga da več udeležencev v sindikatu. Vsi udeleženci, vključno z vodilno banko, poročajo svoje deleže v posojilu do posojilojemalca, tj. ne do vodilne banke, med sredstvi svoje bilance stanja; (e) vloge, kakor so opredeljene pri kategoriji obveznosti 9; (f) finančni leasing, odobren tretjim osebam. Finančni leasing je pogodba, s katero pravni lastnik trajnega blaga (v nadaljnjem besedilu: leasingodajalec) posodi ta sredstva tretji osebi (v nadaljnjem besedilu: leasingojemalec) za večji del, če že ne za celotno ekonomsko življenjsko dobo teh sredstev, v zameno za obroke, ki pokrijejo stroške blaga, povečane za znesek pripisanih obresti. Za leasingojemalca se domneva, da dejansko prejme vse koristi, ki izhajajo iz uporabe tega blaga, ter da nosi vse stroške in tveganja, ki so povezani z lastništvom. Za statistične namene se finančni leasingi obravnavajo kot posojila, ki jih leasingodajalec da leasingojemalcu, kar slednjemu omogoči nakup trajnega blaga. Sredstva (trajno blago), ki so posojena leasingojemalcu, se ne evidentirajo v bilanci stanja; (g) slaba posojila, ki še niso bila vrnjena ali odpisana. Skupni znesek posojil, katerih vračilo zamuja ali je kako drugače delno ali popolnoma moteno, v skladu z opredelitvijo neplačila iz člena 178 Uredbe (EU) št. 575/2013; (h) imetja netržnih vrednostnih papirjev. Imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki niso tržni in s katerimi ni mogoče trgovati na sekundarnih trgih; (i) posojila, s katerimi se trguje. Posojila, ki so dejansko postala tržna, je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“, pod pogojem, da ni dokazov o trgovanju na sekundarnem trgu. V nasprotnem primeru se razvrstijo kot dolžniški vrednostni papirji (kategorija 3); (j) podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil. Instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom, npr. vloge/posojila, poravnane, kar jim daje nekatere lastnosti lastniškega kapitala. Za statistične namene se podrejeni dolg razvrsti med „posojila“ ali „dolžniške vrednostne papirje“ glede na naravo finančnega instrumenta. Če so vse oblike podrejenega dolga, ki jih imajo MFI, trenutno izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev, in ne med posojila; (k) terjatve na podlagi povratnih repo poslov ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju. Protipostavka gotovine, plačane v zameno za vrednostne papirje, ki jih kupijo poročevalske enote po določeni ceni na podlagi trdne zaveze k ponovni prodaji istih ali podobnih vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti, ali pri izposojanju vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju (glej kategorijo obveznosti 9.4). Za namene te sheme poročanja razčlenitev posojil glede na nepremičninsko zavarovanje vključuje skupni znesek neporavnanih posojil, ki so zavarovana v skladu z odstavki 2 do 4 člena 199 Uredbe (EU) št. 575/2013, s količnikom neporavnana posojila/zavarovanje 1 ali pod 1. Če poročevalska enota ne uporabi teh pravil, se posojila, ki se vključijo v to razčlenitev, določijo na podlagi pristopa, izbranega za izpolnitev kapitalskih zahtev. 2. Naslednja postavka se ne obravnava kot posojilo: posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja. Posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja, tj. skrbniška posojila ali fiduciarna posojila, so posojila, ki jih najame ena oseba (v nadaljnjem besedilu: skrbnik) v imenu tretje osebe (v nadaljnjem besedilu: upravičenec). Skrbniška posojila se za statistične namene ne evidentirajo v bilanci stanja skrbnika, kadar tveganje in koristi iz naslova lastništva sredstev ostanejo upravičencu. Tveganja in koristi iz naslova lastništva ostanejo upravičencu, kadar: (a) upravičenec prevzame kreditno tveganje za posojilo, tj. skrbnik je odgovoren samo za upravno vodenje posojila; ali (b) je upravičenčeva naložba zavarovana pred izgubo, če gre skrbnik v likvidacijo, tj. skrbniško posojilo ni del sredstev skrbnika, ki se lahko razdelijo v primeru stečaja. 3. Dolžniški vrednostni papirji Imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki so tržni finančni instrumenti, ki se uporabljajo kot dokaz o dolgu, s katerimi se običajno trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, in ki imetniku ne dajejo lastniških pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka vključuje: (a) imetja vrednostnih papirjev, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum ali datume ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji; (b) posojila, ki so postala tržna na organiziranem trgu, tj. posojila, s katerimi se trguje, če so na voljo dokazi o trgovanju na sekundarnem trgu, vključno z obstojem vzdrževalcev trga in pogostim kotiranjem finančnih sredstev, kot ga povzročijo razponi med povpraševanjem in ponudbo. V nasprotnem primeru jih je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“ (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v kategoriji 2i); (c) podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (glej tudi „podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil“ v kategoriji 2j). Vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani s pogodbo o začasni prodaji, ostanejo v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba zabeležiti v bilanco stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. Kadar začasni pridobitelj proda vrednostne papirje, ki jih je prejel, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev. 3a/3b/3c Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma Te postavke vključujejo: (a) imetja tržnih dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; (b) posojila, ki so postala tržna na organiziranem trgu, tj. posojila, s katerimi se trguje, ki so razvrščena kot dolžniški vrednostni papirji, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; (c) podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma. 4. Lastniški kapital Lastniški kapital predstavlja lastniške pravice do družb ali nepravih družb; je terjatev za preostalo vrednost subjekta po odplačilu terjatev vseh upnikov. Ta postavka vključuje delnice, ki kotirajo na borzi, in delnice, ki ne kotirajo na borzi, ter drug lastniški kapital. 5. Delnice/enote investicijskih skladov Delnice ali enote, ki jih izdajo investicijski skladi, ki so kolektivni naložbeni podjemi, ki vlagajo v finančna in/ali nefinančna sredstva, kolikor je njihov cilj vlagati kapital, zbran od javnosti. Ta postavka vključuje delnice/enote SDT, ki jih izdajo SDT po členu 2 te uredbe, in delnice/enote, ki jih izdajo investicijski skladi razen SDT (kakor so opredeljeni v členu 1(1) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38). 6. Nefinančna sredstva (vključno z osnovnimi sredstvi) Opredmetena ali neopredmetena sredstva razen finančnih sredstev. Ta postavka vključuje stanovanja, druge zgradbe in objekte, stroje in opremo, vrednostne predmete ter proizvode intelektualne lastnine, kot so računalniška programska oprema in podatkovne baze. 7. Preostala sredstva Postavka „preostala sredstva“ je rezidualna postavka na strani sredstev v bilanci stanja in je opredeljena kot „sredstva, ki niso vključena drugje“. NCB lahko zahtevajo sporočanje določenih podpostavk, vključenih v to postavko. Preostala sredstva lahko vključujejo: (a) postavke izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno bruto tržno vrednostjo. Izvedeni finančni instrumenti, ki jih je treba evidentirati v bilanci stanja, so za statistične namene vključeni tukaj in se poročajo kot ločena postavka „od tega“ s sektorsko (MFI/ne-MFI) in geografsko (domači/euroobmočje razen domači/tujina) razčlenitvijo; (b) bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami. Postavke aktivnih časovnih razmejitev so terjatve v bilancah stanja MFI, ki niso knjižene v imenu strank, vendar so vseeno povezane s sredstvi strank, npr. sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo; (c) bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami. Tranzitne postavke predstavljajo sredstva, ki običajno pripadajo strankam, in ki so v postopku prenosa med MFI. Postavke vključujejo čeke in druge oblike plačila, ki so poslani v unovčenje drugim MFI; (d) terjatve iz obračunanih obresti na posojila. V skladu s splošnim načelom obračunskega računovodstva je treba terjatve iz obresti na posojila evidentirati v bilanci stanja, ko se obresti obračunajo, tj. po obračunskem načelu, ne pa ko so dejansko prejete, tj. na podlagi plačila. Obračunane obresti na posojila se razvrstijo v kategorijo „preostala sredstva“ na bruto osnovi. Obračunane obresti so izločene iz posojila, na katero se nanašajo, in se poročajo kot ločena postavka „od tega“; (e) obračunane obresti na imetja dolžniških vrednostnih papirjev; (f) dividende, ki bodo še prejete; (g) terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo MFI; (h) protipostavka na strani sredstev za kovance, ki jih izda država (samo v bilancah stanja NCB). „Preostala sredstva“ izključujejo finančne instrumente, ki imajo obliko finančnih sredstev (vključenih v druge postavke bilance stanja), nekatere finančne instrumente, ki nimajo oblike finančnih sredstev, kot so jamstva, zaveze, nadzorovana posojila in skrbniška posojila (ki so evidentirana zunaj bilance stanja), ter nefinančna sredstva (ki so vključena v kategorijo 6).







KATEGORIJE OBVEZNOSTI Kategorija Opis glavnih značilnosti 8. Gotovina v obtoku Kategorija obveznosti „gotovina v obtoku“ so bankovci in kovanci v obtoku, ki jih izdajajo ali odobrijo denarne oblasti. Ta kategorija vključuje bankovce, ki jih izdajo ECB in NCB. Kovanci v obtoku niso obveznost MFI v državah članicah euroobmočja, temveč obveznost centralne države. Vendar pa so kovanci del denarnih agregatov in se zato vnesejo pod kategorijo „gotovina v obtoku“. Protipostavko te obveznosti je treba vključiti pod „preostala sredstva“. 9. Vloge Zneski (delnice, vloge ali drugo), ki jih poročevalske enote dolgujejo upnikom, in ki ustrezajo lastnostim, opisanim v oddelku 1 dela 1 Priloge I, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev ali delnic/enot SDT. Za namene sistema poročanja je ta kategorija razčlenjena na vloge čez noč, vezane vloge, vloge na odpoklic z odpovednim rokom in pogodbe o začasni prodaji. (a) vloge in posojila „Vloge“ zajemajo tudi „posojila“ kot obveznosti MFI. Pojem posojil predstavlja zneske, ki jih prejmejo MFI in nimajo oblike „vlog“. ESR 2010 razlikuje med „posojili“ in „vlogami“ glede na osebo, ki prevzame pobudo: če je to posojilojemalec, gre za posojilo, če posojilodajalec, pa za vlogo. V sistemu poročanja „posojila“ ne predstavljajo ločene kategorije na strani obveznosti v bilanci stanja. Namesto tega je treba stanja obveznosti, ki se štejejo za „posojila“, razvrstiti b