Ta dokument je mi šljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene
odgovornosti
►B UREDBA SVETA (ES, Euratom) št. 1605/2002
z dne 25. junija 2002
o finan čni uredbi, ki se uporablja za splo šni prora čun Evropskih skupnosti
(UL L 248, 16.9.2002, str. 1)
spremenjena z:
Uradni list
št. stran datum
►M1 Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 L 390 1 30.12.2006
popravljena z:
►C1 Popravek, UL L 99, 14.4.2007, str. 18 (1605/2002)2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —1
UREDBA SVETA (ES, Euratom) št. 1605/2002
z dne 25. junija 2002
o finan čni uredbi, ki se uporablja za splo šni prora čun Evropskih
skupnosti
VSEBINA
DEL 1 SKUPNE DOLO ČBE ........................................
NASLOV I PODRO ČJE UPORABE . . . ....................................
NASLOV II PRORA ČUNSKA NA ČE L A ....................................
Poglavje 1 Načelo enotnosti in to čnosti prora čuna ............................
Poglavje 2 Načelo enoletnosti ...........................................
Poglavje 3 Načelo ravnote žja...........................................
Poglavje 4 Načelo obra čunske enote ......................................
Poglavje 5 Načelo univerzalnosti .........................................
Poglavje 6 Načelo specifikacije ..........................................
Poglavje 7 Načelo dobrega finan čnega poslovodenja ..........................
Poglavje 8 Načelo preglednosti ..........................................
NASLOV III DOLO ČITEV IN SESTA VA PRORA ČU N A..........................
Poglavje 1 Določitev prora čuna ..........................................
Poglavje 2 Sestava in priprava prora čuna ..................................
NASLOV IV IZVR ŠEVANJE PRORA ČU N A ..................................
Poglavje 1 Splošne dolo čbe.............................................
Poglavje 2 Načini izvr ševanja ...........................................
Poglavje 3 Finan čni udele ženci ..........................................
Oddelek 1 Načelo lo čitve nalog . . ........................................
Oddelek 2 Odredbodajalec . . ............................................
Oddelek 3 Računovodja . . . ............................................
Oddelek 4 Vodja blagajne predpla či l .......................................
Poglavje 4 Odgovornost finan čnih udele žencev ..............................
Oddelek 1 Splošna pravila . . ............................................
Oddelek 2 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega
prenosa . . . ................................................
Oddelek 3 Pravila, ki se uporabljajo za ra čunovodje in vodje blagajne predpla či l ........
Poglavje 5 Prihodki ..................................................
Oddelek 1 Dajanje lastnih sredstev na voljo . . ................................
Oddelek 2 Ocena terjatev . . . ............................................
Oddelek 3 Ugotovitev terjatev . . . ........................................
Oddelek 4 Odobritev izterjave . . . ........................................
Oddelek 5 Izterjava . . . ................................................
Poglavje 6 Izdatki ...................................................
Oddelek 1 Prevzem obveznosti za izdatke . . . ................................▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —2
Oddelek 2 Potrditev izdatkov ............................................
Oddelek 3 Odobritev izdatka ............................................
Oddelek 4 Plačilo izdatkov . ............................................
Oddelek 5 Roki za izvr šitev izdatkov . . ....................................
Poglavje 7 Informacijski sistemi .........................................
Poglavje 8 Notranji revizor .............................................
NASLOV V JAVNA NARO ČI L A ..........................................
Poglavje 1 Splošne dolo čbe.............................................
Oddelek 1 Podro čje uporabe in na čela za oddajo javnih naro či l ....................
Oddelek 2 Objava ....................................................
Oddelek 3 Postopki oddaje javnega naro či l a..................................
Oddelek 4 Garancije in nadzor . . . ........................................
Poglavje 2 Določbe, ki se uporabljajo na naro čila, ki jih oddajo institucije Skupnosti v
lastnem imenu ..............................................
NASLOV VI DONACIJE ................................................
Poglavje 1 Podro čje uporabe in oblika donacij ..............................
Poglavje 2 Načela....................................................
Poglavje 3 Postopek dodeljevanja ........................................
Poglavje 4 Plačilo in nadzor ............................................
Poglavje 5 Izvajanje ..................................................
NASLOV VII PRIPRAVA ZAKLJU ČNEGA RA ČUNA IN RA ČUNOVODSTVO . .........
Poglavje 1 Priprava zaklju čnega ra čuna ...................................
Poglavje 2 Informacije o izvr ševanju prora čuna .............................
Poglavje 3 Računovodstvo .............................................
Oddelek 1 Skupne dolo čb e .............................................
Oddelek 2 Splošno ra čunovodstvo ........................................
Oddelek 3 Prora čunsko ra čunovodstvo . ....................................
Poglavje 4 Vodenje evidence premo ženja ...................................
NASLOV VIII ZUNANJA REVIZIJA IN RAZRE ŠN I C A ...........................
Poglavje 1 Zunanja revizija ............................................
Poglavje 2 Razre šnica ................................................
DRUGI DEL POSEBNE DOLO ČBE .......................................
NASLOV I EVROPSKI KMETIJSKI JAMSTVENI SKLAD . . . ....................
NASLOV II STRUKTURNI SKLADI, KOHEZIJSKI SKLAD, EVROPSKI SKLAD ZA
RIBI ŠTVO IN EVROPSKI KMETIJSKI SKLAD ZA RAZVOJ PODE ŽELJA . .
NASLOV III R A Z I S K A V E ...............................................
NASLOV IV ZUNANJI UKREPI . . . ........................................
Poglavje 1 Splošne dolo čbe.............................................
Poglavje 2 Izvajanje ukrepov ...........................................
Poglavje 3 Javna naro čila..............................................▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —3
Poglavje 4 Donacije ..................................................
Poglavje 5 Revidiranje ra čunovodskih izkazov ...............................
NASLOV V EVROPSKI URADI . . ........................................
NASLOV VI PRORA ČUNSKA SREDSTVA ZA UPRAVO ........................
NASLOV VII STROKOVNJAKI ............................................
TRETJI DEL PREHODNE IN KON ČNE DOLO ČBE ...........................
NASLOV I PREHODNE DOLO ČB E .......................................
NASLOV II KON ČNE DOLO ČB E .........................................▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —4
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upo števanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti
člena 279 Pogodbe,
ob upo števanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko
energijo in zlasti člena 183 Pogodbe,
ob upo števanju predloga Komisije (1)
ob upo števanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
ob upo števanju mnenja Ra čunskega sodi šča(3)
ob upo števanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (4),
ob upo števanju naslednjega:
(1) Okvirni pogoji, pod katerimi je bila sprejeta Finan čna uredba z
dne 21. decembra 1977 za splo šni prora čun Evropskih skupnosti
(5) so se bistveno spremenili, zlasti zaradi uvedbe finan čnega
načrta, ki predstavlja okvir za razvoj prora čuna, sprememb v
institucionalni ureditvi in ve čzaporednih širitev ter ve čkratnih
bistvenih sprememb Finan čne uredbe. Zlasti zaradi upo števanja
zahtev po poenostavitvi zakonodajnih in upravnih zadev terzaostritvi vodenja financ Skupnosti je treba Finan čno uredbo z
dne 21. decembra 1977 zaradi jasnosti preoblikovati.
(2) Ta uredba mora biti omejena na dolo čitev splo šnih na čel in
temeljnih pravil za celotni prora čunski sektor, ki ga zajema
Pogodba, izvedbene dolo čbe pa je treba zdru žiti v uredbi o
določbah za izvajanje te uredbe, da bi zagotovili bolj šo hierarhijo
pravil in razumljivost Finan čne uredbe. Komisijo je zato treba
pooblastiti za sprejetje izvedbenih dolo čb.
(3) Pri dolo čitvi in izvr ševanju prora čuna je treba upo števati štiri
temeljna na čela prora čunskega prava (enotnost, univerzalnost,
specifikacija, enoletnost) in na čel točnosti prora čuna, ravnote žja,
obračunske enote, dobrega finan čnega poslovodenja in pregled-
nosti.
(4) Ta uredba mora ponovno potrditi ta na čela in dovoliti čim manj
izjem pod strogimi pogoji.
(5) V zvezi z na čelom enotnosti mora ta uredba dolo čiti, da se
uporablja tudi za odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjemdoločb Pogodbe o Evropski uniji o skupni zunanji in varnostni
politiki ter o policijskem in sodnem sodelovanju v kazenskihzadevah, kadar bremenijo prora čun. Na čelo enotnosti in to čnosti
prora čuna pomeni, da se v prora čunu izkazujejo vsi prihodki in
odhodki Skupnosti in Unije, kadar bremenijo prora čun.
(6) V zvezi z na čelom univerzalnosti je treba prenehati s prakso
vračil predpla čil in njihove ponovne uporabe; v nekaterih
primerih jih je treba nadomestiti z namenskimi prejemki in na čini
za ponovno uporabo zapadlih prora čunskih sredstev. Te spre-
membe ne vplivajo na posebna pravila, ki veljajo za strukturnesklade.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —5
(1) UL C 96 E, 27.3.2001, str. 1,
in UL C 103 E, 30.4.2002, str. 292.
(2) UL C 153 E, 27.6.2002, str. 236.
(3) UL C 162, 5.6.2001, str. 1,
in UL C 92, 17.4.2002, str. 1.
(4) UL C 260, 17.9.2001, str. 42.
(5) UL L 356, 31.12.1977, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES, ESPJ, Euratom) št. 762/2001 (UL L 111, 20.4.2001, str. 1).
(7) V zvezi z na čelom specifikacije je treba institucijam omogo čiti
določeno stopnjo pro žnosti pri upravljanju glede prerazporejanja
odobrenih prora čunskih sredstev. Ta uredba mora omogo čiti inte-
grirano predstavitev dodeljevanja finan čnih in upravnih sredstev
po namenu. Postopek prerazporejanja odobrenih prora čunskih
sredstev je treba uskladiti tudi za vse druge institucije, tako dabo prerazporejanje osebja in prora čunskih sredstev za teko če
poslovanje v pristojnosti posamezne institucije. Glede prerazpo-
rejanja prora čunskih sredstev za odhodke iz poslovanja lahko
Komisija dovoli prerazporejanje med programi v okviru istegapodro čja porabe najve čvv išini 10 % celotnih odobrenih prora-
čunskih sredstev za prora čunsko leto na prora čunski postavki, s
katere se prerazporedijo. Prora čunskemu organu se dovoli obli-
kovanje rezerv samo v dveh primerih: kadar ni temeljnega aktaali kadar ni gotovo, da so odobrena prora čunska sredstva
zadostna.
(8) V zvezi z na čelom enoletnosti je treba ohraniti razliko med dife-
renciranimi prora čunskimi sredstvi in nediferenciranimi prora čun-
skimi sredstvi. Odlo čitev o prenosu odobritev za prevzem obvez-
nosti in za pla čila mora sprejeti vsaka posamezna institucija.
Dodatna obdobja je treba omejiti izklju čno na primere, ki so
nujno potrebni, t.j. za pla čila iz EKUJS.
(9) Načelo ravnote žja prora čuna je temeljno prora čunsko pravilo. V
tej zvezi je treba poudariti, da uporaba posojil ni zdru žljiva s
sistemom virov lastnih sredstev Skupnosti. Vendar pa na čelo
ravnote žja prora čuna ni tako, da bi oviralo najemanje in dajanje
posojil s poro štvom splo šnega prora čuna Unije.
(10) V skladu s prvim odstavkom člena 277 Pogodbe ES in prvim
odstavkom člena 181 Pogodbe Euratom je treba dolo čiti obra-
čunsko enoto, v kateri se pripravi prora čun in ki se tudi uporablja
za izvr ševanje ter za pripravo zaklju čnega ra čuna.
(11) Načelo dobrega finan čnega poslovodenja je treba opredeliti s
sklicevanjem na na čela gospodarnosti, u činkovitosti in uspe šnosti
ter skladnost s temi na čeli preverjati s kazalci poslovanja, dolo-
čenimi po dejavnostih in merljivih na na čin, da je mogo če
ocenjevanje rezultatov. Institucije morajo opravljati predhodnoin naknadno ocenjevanje v skladu z usmeritvami, ki jih dolo či
Komisija.
(12) V zvezi z na čelom preglednosti pa je treba izbolj šati informacije
o izvr ševanju prora čuna in ra čunovodstvu. Treba je dolo čiti tudi
natan čni skrajni rok za objavo prora čuna, brez poseganja v
začasno objavo Komisije med izjavo predsednika Evropskega
parlamenta o dokon čnem sprejetju in objavo v Uradnem listu
Evropskih skupnosti. Ohraniti je treba tudi mo žnost negativne
rezerve.
(13) V zvezi z dolo čitvijo in pripravo prora čuna je treba sedanje
določbe uskladiti in poenostaviti tako, da se odpravi razlikovanje
med dopolnitvijo prora čuna in spremembo prora čuna, ki nima
prakti čnega u činka.
(14) Oddelek za prora čun pri Komisiji mora predstaviti odobrena
prora čunska sredstva in vire po namenu, t.j. pripraviti prora čun,
osnovan na aktivnostih ( „activity-based budgeting “), za bolj šo
preglednost pri upravljanju s prora čunom z upo števanjem ciljev
dobrega finan čnega poslovodenja ter zlasti u činkovitosti in uspe š-
nosti.
(15) Institucije morajo imeti pri upravljanju zakonsko dolo čenih
delovnih mest glede na delovna mesta, odobrena v prora čunu,
možnost dolo čene pro žnosti, zlasti ker je zdaj poudarek pri uprav-
ljanju na rezultatih in ne na sredstvih. Ta svoboda pa bo še naprej
omejena na dva na čina, z omejitvijo prora čunskih sredstev za
prora čunsko leto in skupnega števila dodeljenih delovnih mest;▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —6
poleg tega ni predvidena nikakr šna pro žnost glede delovnih mest
v pla čilnih razredih A1, A2 in A3.
(16) V zvezi z izvr ševanjem prora čuna je treba pojasniti metode za
izvrševanje prora čuna, ki ga lahko Komisija izvr šuje centralizi-
rano ali deljeno z dr žavami članicami ali decentralizirano s
tretjimi dr žavami, ki prejemajo zunanjo pomo č, ali pa skupaj z
mednarodnimi organizacijami. Zagotoviti je treba, da lahkocentralizirano upravljanje izvajajo neposredno slu žbe Komisije
ali posredno organi, ki jih ureja pravo Skupnosti ali nacionalnojavno pravo, na katere se prenese ta naloga. Na čini izvr ševanja
morajo zagotavljati, da se upo števajo postopki za za ščito sredstev
Skupnosti, ne glede na subjekt, ki je odgovoren za celotno izvr-ševanje ali njegov del, in potrditi, da kon čno odgovornost za
izvrševanje prora čuna nosi Komisija v skladu s členom 274
Pogodbe.
(17) Ker je Komisija odgovorna za izvr ševanje prora čuna, ne more
prenesti nobenih nalog javne oblasti, ki vklju čujejo uporabo
neomejenih pooblastil. Ta uredba mora na novo opisati to na čelo
in dolo čiti obseg nalog, ki se lahko prenesejo. Treba je tudi
določiti, da zasebni organi, razen organov, ki izvajajo javne
storitve in za katere veljajo posebni pogoji, ne smejo prevzetinobenega ukrepa za izvr ševanje prora čuna, ampak samo zagotav-
ljati specialisti čne strokovne ali upravne storitve ali opravljati
pripravljalne ali pomo žne naloge.
(18) Zaradi usklajevanja z na čeli preglednosti in dobrega finan čnega
poslovodenja morajo imeti javni organi ali organi, ki so zadol ženi
za javne storitve, na katere se prenesejo naloge izvr ševanja v
imenu Komisije, pregledne postopke za oddajo javnih naro čil,
učinkovit notranji nadzor, sistem za pripravo zaklju čnega ra čuna,
ki je lo čen od drugih dejavnosti organov in od zunanje revizije.
(19) V skladu s členom 279(c) Pogodbe ta uredba opredeljuje poob-
lastila in odgovornosti odredbodajalcev, ra čunovodje in notra-
njega revizorja.
Odredbodajalci so v celoti odgovorni za izvr ševanje vseh
prihodkov in odhodkov v okviru njihovega nadzora in morajoodgovarjati za svoje ukrepe, po potrebi tudi v disciplinskih
postopkih. To pooblastilo je zato treba okrepiti tako, da se odpra-
vijo centralizirane predhodne kontrole in zlasti, da finan čni
kontrolor preneha predhodno odobravati prihodke in odhodke,računovodja pa preverjati, če pla čilo temelji na veljavnem
dogodku.
Računovodja je še naprej odgovoren za pravilno izvr ševanje
plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo terjatev. Ra čunovodja
vodi zakladni štvo in ra čunovodstvo ter je odgovoren za pripravo
finan čnih izkazov institucije.
Notranji revizor opravlja svoje naloge v skladu z mednarodnimi
revizijskimi standardi. Njegova vloga je preverjati pravilno delo-vanje sistemov poslovodenja in kontrol, ki jih uvedejo odredbo-dajalci.
Notranji revizor ne izvaja finan čnih poslov in nima vloge pri
izvajanja nadzora nad temi posli preden odredbodajalec sprejmeodločitve; celotno odgovornost za te odlo čitve mora zdaj prevzeti
odredbodajalec.
(20) Odgovornost odredbodajalca, ra čunovodje in vodje blagajne pred-
plačil se ne razlikuje od odgovornosti drugih uradnikov in osebja
ter se zanjo v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike in pogojiza zaposlitev drugih uslu žbencev Evropskih skupnosti uporabljajo
obstoje či disciplinski ukrepi in denarne kazni. Po drugi strani pa
je treba ohraniti dolo čene posebne dolo čbe, ki opisujejo kr šitve
računovodij in vodij blagajn predpla čil glede na posebno naravo
njihovih nalog; ti ne bodo ve čimeli nobenih posebnih olaj šav ali▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —7
zavarovanja. Poleg tega je treba razjasniti odgovornost odredbo-
dajalcev. Da bi za primere, ki ne pomenijo goljufije, zagotoviliustrezno strokovno znanje organu za imenovanja, vsaka institu-cija ustanovi posebno komisijo za finan čne nepravilnosti, ki
ugotavlja, ali je bila storjena nepravilnost, za katero bi moraluradnik ali drug uslu žbenec disciplinsko odgovarjati ali pla čati
kazen, in če odkrije te žave v sistemu, poro čati odredbodajalcu
in notranjemu revizorju. Za primere goljufije pa bi se ta uredba
morala sklicevati na veljavne dolo čbe za za ščito finan čnih inte-
resov Evropskih skupnosti in za boj proti korupciji uradnikovEvropskih skupnosti ali dr žavčlanic Evropske unije.
(21) Opredeliti je treba koncepte prora čunske in pravne obveznosti za
odhodke in pogoje za njihovo uporabo. Da bi omejili obsegneizkori ščenih odobritev, je treba omejiti obdobje, v katerem se
lahko prevzemajo posamezne pravne obveznosti na podlagiskupnih prora čunskih odobritev. Poleg tega je potrebna dolo čba,
da se prora čunska sredstva odvzamejo, če za posamezne prevzete
obveznosti ve čkakor tri leta ni bilo izvedeno nobeno pla čilo.
(22) Ta uredba mora opredeliti vrste pla čil, ki jih lahko izvedejo
odredbodajalci. Tak šna pla čila morajo biti izvr šena predvsem
zaradi u činkovitosti ukrepa in rezultatov, ki pri tem nastanejo.
Odpraviti je treba precej ohlapne koncepte predujma in predpla-
čila; kadar se celotni znesek ne pla ča v enem obroku, morajo biti
plačila izvedena v obliki vnaprej šnjega financiranja, vmesnih
plačil in pla čila kon čne razlike.
(23) Ta uredba mora dolo čiti, da je treba postopke potrjevanja,
odobravanja in pla čila kon čati v roku, dolo čenem v izvedbenih
določbah, in da so v primeru, če se ta rok ne upo števa, upniki
upravi čeni do zamudnih obresti v breme prora čuna.
(24) V zvezi z javnimi naro čili, ki jih oddajo institucije Skupnosti za
svoj ra čun, je treba dolo čiti, da se uporabljajo pravila iz direktiv
Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi postopkov oddajejavnih naro čil za gradnje, storitve in blago; tudi pravila, ki se
uporabljajo za pogodbe, sklenjene v imenu tretjih oseb, morajobiti v skladu z na čeli iz teh direktiv.
(25) Za prepre čitev nepravilnosti ter za boj proti goljufijam in korup-
ciji, pa tudi spodbujanje dobrega in u činkovitega poslovodenja je
treba kandidate ali ponudnike, ki so storili tak šna dejanja ali pa se
pri njih ugotovi navzkri žje interesov, izklju čiti iz oddaje javnih
naročil.
(26) Zaradi preglednosti je treba kandidate in ponudnike na primeren
način obvestiti o oddaji javnega naro čila.
(27) Kot del procesa za pooblastilo odredbodajalcev pa je treba odpra-
viti predhodni pregled, ki ga izvaja zdaj šnji Svetovalni odbor za
javna naro čila in pogodbe.
(28) V zvezi z donacijami je treba vzpostaviti okvir za dodeljevanje in
spremljanje donacij Skupnosti, kar pomeni tudi dolo čitev
posebnih pravil za izvajanje na čel preglednosti, enake obravnave,
sofinanciranja, prepovedi dodeljevanja za nazaj in nadzora.
(29) Zaradi prepre čitve kopi čenja se ne sme dovoliti, da bi se donacija
dodelila dvakrat za financiranje istega ukrepa ali za poslovneizdatke za isto leto.
(30) Podobno kot pravila za oddajo javnih naro čil je treba dolo čiti
temelj za izklju čitev nekaterih strank iz dodeljevanja donacij, da
bi imele institucije ustrezna sredstva za boj proti goljufiji inkorupciji.
(31) Za zagotovitev, da so pravice in obveznosti institucije in upravi-čenca jasne in se upo števajo, se za odobritev donacije sklene
pisni sporazum.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —8
(32) V zvezi z ra čunovodstvom in pripravo zaklju čnega ra čuna je
treba dolo čiti, da se ra čunovodstvo deli na splo šno ra čunovodstvo
in prora čunsko ra čunovodstvo ter da se splo šno ra čunovodstvo
vodi na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, prora čunsko ra ču-
novodstvo pa je namenjeno za pripravo izkaza realizacije prora-čuna in poro čil o izvr ševanju prora čuna.
(33) Opredeliti je treba na čela, na katerih temelji splo šno ra čunovod-
stvo in se pripravljajo ra čunovodski izkazi, s sklicevanjem na
mednarodno sprejeta ra čunovodska na čela ter direktive Evrop-
skega parlamenta in Sveta o zaklju čnih ra čunih dolo čenih vrst
družb,če so ustrezna v smislu javne slu žbe.
(34) Dolo čbe o dajanju informacij o izvr ševanju prora čuna je treba
prilagoditi in te informacije raz širiti na uporabo prenesenih prora-
čunskih sredstev, sredstev, ki se lahko spet dajo na voljo in
ponovno uporabijo, ter na razli čne organe, ki jih ureja pravo
Skupnosti, na izbolj šanje ureditve za pripravo mese čnih poro čil
ter poro čil o izvr ševanju, ki se trikrat letno po šljejo prora čun-
skemu organu.
(35) Računovodske metode, ki jih uporabljajo institucije, je treba
uskladiti in ra čunovodja Komisije mora imeti pravico do pobude
na tem podro čju.
(36) Treba je dolo čiti, da uporaba ra čunalni ških sistemov za finan čno
poslovodenje ne sme na noben na čin omejevati pravice Ra čun-
skega sodi šča do dostopa do dokazil.
(37) V zvezi z zunanjo revizijo in razre šnico, čeprav je Komisija v
celoti odgovorna za izvr ševanje prora čuna, pomen deljenega
upravljanja z dr žavami članicami vklju čuje njihovo sodelovanje
v revizijskem postopku Ra čunskega sodi šča in postopku razre š-
nice prora čunskega organa.
(38) Za zagotovitev optimalnih pogojev za pripravo zaklju čnega
računa in postopka razre šnice je treba popraviti terminski na črt
do razre šnice.
(39) Komisija mora Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo pred-
ložiti vse informacije, ki so potrebne za nemoteno izvedbo
postopka razre šnice za zadevno prora čunsko leto v skladu s
členom 276 Pogodbe ES.
(40) Za dolo čene politike Skupnosti so potrebne posebne dolo čbe;
takšne dolo čbe morajo biti v skladu s temeljnimi na čeli te uredbe.
(41) Treba je predvideti mo žnost vnaprej šnjih odobritev prora čunskih
sredstev za EKUJS in za upravo od 15. novembra dalje predzadevnim prora čunskim letom.
(42) V zvezi s strukturnimi skladi je treba ohraniti dolo čbo za vra čilo
predpla čil in ponovno uporabo prora čunskih sredstev iz izjave
Komisije v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne
21. junija 1999 o splo šnih dolo čbah o strukturnih skladih (1),
kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES)št. 1447/2001 (
2).
(43) V zvezi z raziskovanjem je treba pripravo prora čuna uskladiti z
določbami o pripravi prora čuna, osnovanega na aktivnostih, in
hkrati ohraniti pro žnost upravljanja, ki jo ima trenutno Skupno
raziskovalno sredi šče.
(44) V zvezi z zunanjimi ukrepi je treba dovoliti decentralizacijo
upravljanja zunanje pomo či,če Komisija dobi jamstvo o dobrem
finan čnem poslovodenju in je dr žava upravi čenka odgovorna
Komisiji za sredstva, ki so ji izpla čana.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —9
(1) UL L 161, 26.6.1999, str. 1.
(2) UL L 198, 21.07.2001, str. 1.
(45) Sporazumi ali pogodbe o financiranju, ki se podpi šejo z dr žavo
upravi čenko ali dr žavljanom upravi čencem, javnim organom
Skupnosti ali mednarodnim javnim organom ter fizi čnimi ali
pravnimi osebami, ki jih ureja zasebno pravo, morajo vsebovatisplošna na čela za oddajo javnih naro čil, dolo čena v zvezi z zuna-
njimi ukrepi v naslovu V prvega dela in naslovu IV drugega delate uredbe.
(46) Vklju čiti je treba poseben naslov, ki bo vseboval splo šne dolo čbe
za vodenje evropskih uradov.
(47) Poseben naslov bi moral vsebovati tudi posebna pravila za prora-čunska sredstva za upravo. Potrebna je tudi dolo čba, da bi lahko
vsaka od obeh vej prora čunskega organa pravo časno izdala
mnenje glede projektov gradnje, ki bi lahko imeli velike finan čne
posledice za prora čun.
(48) Spremembo rokov za konsolidacijo zaklju čnih ra čunov institucij
je treba odlo žiti do prora čunskega leta 2005, da bi zagotovili čas,
potreben za vzpostavitev glavnih notranjih postopkov.
(49) Zagotoviti je treba ustrezen okvir, prilagojen glede na posebnepotrebe upravljanja, za finan čna pravila, ki se uporabljajo za
organe, ki jih ustanovijo Skupnosti in so pravne osebe, ki preje-majo nepovratna sredstva iz skupnega prora čuna Evropskih skup-
nosti. Hkrati in ne da bi se zaradi tega poslab šala samostojnost, ki
jo morajo imeti ti organi za opravljanje svojih nalog, je trebauskladiti vsebino pravil, ki urejajo nekatere zadeve, predvsemza potrjevanje in ra čunovodstvo. Notranji revizor Komisije bo v
zvezi s temi organi izvajal ista pooblastila kakor v zvezi s slu ž-
bami Komisije. Finan čna pravila, ki so za te organe notranja, bo
treba prilagoditi, da bodo v skladu s finan čno uredbo. Komisija
mora biti v skladu s tem poobla ščena za pripravo modela
finan čne ureditve, od katere lahko organi Skupnosti odstopajo
samo s soglasjem Komisije –
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
PRVI DEL
SKUPNE DOLO ČBE
NASLOV I
PODRO ČJE UPORABE
Člen 1
►M1 Ta uredba dolo ča pravila za oblikovanje in izvr ševanje splo šnega
prora čuna Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu „prora čun“, ter
pripravo in revizijo zaklju čnega ra čuna.◄
V tej uredbi se Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh člove-
kovih pravic in evropski varuh osebnih podatkov štejejo za institucije
Skupnosti.
Člen 2
Vsaka dolo čba o izvr ševanju prihodkov in odhodkov prora čuna, ki jo
vsebuje drugi zakonodajni akt, mora biti v skladu s prora čunskimi
načeli iz naslova II.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —10
NASLOV II
PRORA ČUNSKA NA ČELA
▼M1
Člen 3
Prora čun se oblikuje in izvr šuje v skladu z na čeli enotnosti, to čnosti,
enoletnosti, ravnote žja, obra čunske enote, univerzalnosti, specifikacije,
dobrega finan čnega poslovodenja, ki zahteva uspe šno in u činkovito
notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je dolo čeno v tej uredbi.
▼B
POGLAVJE 1
Načelo enotnosti in to čnosti prora čuna
Člen 4
1. Prora čun je instrument, s katerim se za vsako prora čunsko leto
načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki se štejejo za
potrebne za Evropsko skupnost in Evropsko skupnost za atomsko ener-gijo.
2. Prihodki in odhodki Skupnosti obsegajo:(a) prihodke in odhodke Evropske skupnosti, vklju čno z upravnimi
stroški, ki nastanejo v zvezi z institucijami na podlagi dolo čb
Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostnopolitiko ter policijskim in sodnim sodelovanjem v kazenskihzadevah, in ►
C1izdatki poslovanja ◄v zvezi z izvajanjem teh
določb, kadar bremenijo prora čun;
(b) odhodke in prihodke Evropske skupnosti za atomsko energijo.3. V prora čunu se evidentirajo jamstva za najeta in dana posojila
Skupnosti ter pla čila v Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.
Člen 5
1. S pridr žkom člena 74 se ne sme noben prihodek pobrati in noben
odhodek izvr šiti,če ni evidentiran na postavki v prora čunu.
2. Nobenega odhodka ni mogo če prevzeti kot obveznost ali odobriti
izven okvira odobrenih prora čunskih sredstev.
3. Prora čunskih sredstev ni mogo če vklju čiti v prora čun,če niso
namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.
▼
M1
4. S pridr žkom člena 5a ter členov 18 in 74 se obresti iz sredstev, ki
so last Skupnosti, vpi šejo v prora čun kot razni prihodki.
Člen 5a
1. Obresti iz pla čil predhodnega financiranja se pripi šejo zadevnemu
programu ali ukrepu in od štejejo od pla čila razlike zneska, ki se dolguje
upravi čencu.
V uredbi o dolo čbah za izvajanje te uredbe, v nadaljevanju „izvedbene
določbe“, se dolo čijo primeri, v katerih odgovorni odredbodajalec izje-
moma letno izterja tak šne obresti. Te obresti se nato vpi šejo v prora čun
kot razni prihodki.
2. Obresti se ne izpla čajo Skupnostim v naslednjih primerih:▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —11
(a) predhodno financiranje, ki po izvedbenih dolo čbah ne predstavlja
znatnega zneska;
(b) predhodno financiranje, pla čano po pogodbi za oddajo naro čila
v smislu člena 88;
(c) predhodno financiranje, pla čano dr žavam članicam;
(d) predhodno financiranje, pla čano v sklopu pred-pristopne pomo či;
(e) akontacije, pla čane članom institucij in osebju v skladu
s kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogojiza zaposlovanje drugih uslu žbencev Evropskih skupnosti,
v nadaljnjem besedilu „kadrovski predpisi “;
(f) predhodno financiranje, pla čano v okviru skupnega upravljanja iz
točke (c) člena 53(1).
▼
B
POGLAVJE 2
Načelo enoletnosti
Člen 6
Prora čun se sprejme za eno prora čunsko leto, ki traja od 1. januarja do
31. decembra.
Člen 7
1. Prora čun vsebuje diferencirana sredstva, ki jih sestavljajo
odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za pla čila, in nediferen-
cirana sredstva.
2. S pridr žkom členov 77(2) in 166(2) odobritve za prevzem obvez-
nosti zajemajo skupne stro ške pravnih obveznosti, prevzetih v teko čem
prora čunskem letu.
3. Odobritve pla čil zajemajo pla čila za poravnavanje prevzetih
pravnih obveznosti v teko čem prora čunskem letu in/ali v preteklih
prora čunskih letih.
4. Odstavka 1 in 2 ne posegata v posebne dolo čbe naslovov I, IV in
VI drugega dela. Ne prepre čujeta, da se dolo čijo celotne pravice porabe
ali da se prora čunske obveznosti prevzamejo v letnih obrokih.
Člen 8
1. Prihodki v prora čunskem letu se knji žijo v poslovne knjige za
prora čunsko leto v dejanskih zneskih, pobranih v prora čunskem letu.
Lastna sredstva za mesec januar naslednjega prora čunskega leta pa se
lahko pla čajo vnaprej v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o
sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.
2. Vknji žbe lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost, dodatnih
sredstev na podlagi BNP in drugih finan čnih prispevkov se lahko popra-
vijo v skladu z uredbo iz odstavka 1.
3. Prora čunska sredstva, ki so odobrena za dolo čeno prora čunsko
leto, se lahko uporabljajo izklju čno za poravnavanje izdatkov, odobrenih
in pla čanih v navedenem prora čunskem letu, ter za pokrivanje neporav-
nanih zneskov za prevzete obveznosti iz preteklih prora čunskih let.
4. Prevzete obveznosti se knji žijo v poslovnih knjigah na podlagi
pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra, ob upo števanju celotnih
pravic porabe iz člena 77(2) in sporazumov o financiranju iz člena 166▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —12
(2), ki se knji žijo v poslovne knjige na podlagi prevzetih obveznosti v
breme prora čuna do 31. decembra.
5. Pla čila se knji žijo v poslovnih knjigah za prora čunsko leto na
podlagi pla čil, ki jih je ra čunovodja izvr šil najpozneje do 31. decembra
navedenega leta.
6. Z odstopanjem od odstavkov 3, 4 in 5 se odhodki Jamstvenega
oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada(EKUJS) knji žijo v poslovnih knjigah za prora čunsko leto v skladu s
pravili iz naslova I drugega dela.
Člen 9
1. Sredstva prora čuna, ki ostanejo neporabljena na koncu prora čun-
skega leta, za katerega so bila odobrena, zapadejo.
Lahko pa se na podlagi odlo čitve zadevne institucije prenesejo samo v
naslednje prora čunsko leto najpozneje do 15. februarja v skladu z
odstavkoma 2 in 3 ali pa se avtomatsko prenesejo v naslednje leto vskladu z odstavkom 4.
2.►
M1 Sredstva za prevzem obveznosti in nediferencirana sred-
stva◄, za katere obveznosti ob koncu prora čunskega leta še niso
bile prevzete, se lahko prenesejo:
(a) v vi šini odobritev za prevzem obveznosti, za katere je bila ve čina
pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do31. decembra že kon čana. Za te zneske se nato lahko prevzamejo
obveznosti do 31. marca naslednjega leta;
(b) v potrebni vi šini,če je zakonodajni organ sprejel temeljni akt v
zadnjem četrtletju prora čunskega leta in Komisija ni mogla rezervi-
rati sredstev, predvidenih za ta namen, do 31. decembra.
3.►
M1 Odobritve pla čil◄se lahko prenesejo v vi šini, ki je
potrebna za pokrivanje obstoje čih obveznosti ali obveznosti za prene-
sene odobritve za prevzem obveznosti, kadar sredstva prora čuna, ki so
predvidena na ustreznih postavkah v prora čunu za naslednje prora-
čunsko leto, niso zadostna glede na zahteve. Zadevna institucija najprej
porabi sredstva, ki so odobrena za teko če prora čunsko leto, in dokler
niso porabljena teko ča sredstva, ne uporablja prenesenih sredstev.
4. Nediferencirana sredstva prora čuna v vi šini obveznosti, za katere
so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaklju čku prora čunskega leta, se
avtomati čno prenesejo samo v naslednje prora čunsko leto.
5. Zadevna institucija o odlo čitvi o prenosu obvesti Evropski parla-
ment in Svet (v nadaljnjem besedilu „prora čunski organ “) najpozneje do
15. marca in za vsako prora čunsko postavko navede, kako je za prenos
uporabila merila iz odstavkov 2 in 3.
6. Sredstva prora čuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za
plače se ne smejo prena šati v naslednje obdobje.
Člen 10
Prihodki in sredstva prora čuna iz namenskih prejemkov iz člena 18, ki
31. decembra ostanejo neporabljena, se avtomatsko prenesejo vnaslednje obdobje. Razpolo žljiva sredstva prora čuna iz prenesenih
namenskih prejemkov je treba porabiti najprej.
Člen 11
Brez poseganja v ►
M1 člen 157 in člen 160a ◄, kadar odobrena
sredstva zapadejo, ker ukrepi, za katere so bili zneski namenjeni, vceloti ali delno niso bili izvedeni, se zadevna sredstva črtajo v katerem▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —13
koli prora čunskem letu po letu, v katerem so bila sredstva odobrena v
prora čunu.
Člen 12
Ko je prora čun dokon čno sprejet, se lahko obveznosti za sredstva,
določena v prora čunu, za čnejo prevzemati s 1. januarjem, razen čen i
druga če dolo čeno v naslovu I in naslovu VI drugega dela.
Člen 13
1. Če prora čun na za četku prora čunskega leta še ni dokon čno sprejet,
se za prevzemanje obveznosti inpla čila izdatkov, ki jih je mogo če knji-
žiti na dolo čeno postavko prora čuna kot del izvr ševanja zadnjega prora-
čuna, ki je bil pravilno sprejet, uporablja prvi odstavek člena 273
Pogodbe ES in prvi odstavek člena 178 Pogodbe Euratom.
2. Obveznosti se lahko prevzemajo po programih do najve čenečetr-
tine skupnih odobrenih sredstev za zadevni program v preteklem prora-
čunskem letu, ki se za vsak prete čeni mesec pove čajo za eno dvanaj-
stino.
Plačila se lahko izvr šujejo mese čno po programih do najve čene dvanaj-
stine odobrenih sredstev za zadevni program v preteklem prora čunskem
letu.
Ne smejo prekora čiti omejitve prora čunskih sredstev, predvidene v pred-
logu prora čuna v pripravi.
3. Če je to potrebno zaradi kontinuitete delovanja Skupnosti in za
potrebe upravljanja:
(a) lahko Svet s kvalificirano ve čino na zahtevo Komisije in po posve-
tovanju z Evropskim parlamentom poleg zneskov, ki so avtomatskona voljo na podlagi dolo čb odstavkov 1 in 2, hkrati odobri dve ali
večzačasnih dvanajstin za prevzem obveznosti in za pla čila;
(b) se za izdatke, razen izdatkov, ki neizogibno izhajajo iz Pogodb ali
aktov, sprejetih na njihovi podlagi, uporablja tretji odstavekčlena 273 Pogodbe ES in tretji odstavek člena 178 Pogodbe
Euratom.
Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.4. Če za dani program odobritev dveh ali ve čzačasnih dvanajstin v
okoli ščinah in po postopkih iz odstavka 3 ne zadostuje za pokrivanje
izdatkov, potrebnih za prepre čitev prekinitve kontinuitete delovanja
Skupnosti na podro čju porabe, ki ga pokriva zadevni program, se
lahko izjemoma dovoli prekora čitev sredstev, odobrenih za ustrezni
program prora čuna v preteklem prora čunskem letu. Prora čunski organ
ukrepa po postopkih iz odstavka 3. V nobenem primeru pa se ne smeprekora čiti skupni znesek odobrenih sredstev v prora čunu za preteklo
prora čunsko leto.
POGLAVJE 3
Načelo ravnote žja
Člen 14
1. Prora čunski prihodki in odobritve pla čil morajo biti uravnote ženi.
2. Brez poseganja v člen 46(1)(4) Evropska skupnost in Evropska
skupnost za atomsko energijo, pa tudi organi, ki jih ustanovijo Skup-nosti, navedeni v členu 185, ne smejo najemati posojil.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —14
Člen 15
1. Bilanca vsakega prora čunskega leta se v primeru prese žka vnese v
prora čun za naslednje prora čunsko leto kot prihodek ali v primeru
primanjkljaja kot odobritev pla čil.
2. Ocene tak šnih prihodkov ali odobritev pla čil se vnesejo v prora čun
v prora čunskem postopku in v pisni predlog spremembe, ki se predlo ži
v skladu s členom 34. Pripravijo se v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju
Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.
3. Po pripravi zaklju čnega ra čuna za prora čunsko leto se vsa odsto-
panja od ocen vklju čijo v prora čun za naslednje prora čunsko leto s
spremembo prora čuna, ki se pripravi samo zaradi te razlike. V takem
primeru mora Komisija v 15 dneh po predlo žitvi za časnega zaklju čnega
računa predlo žiti predhodni predlog spremembe prora čuna.
POGLAVJE 4
Načelo obra čunske enote
Člen 16
Prora čun se pripravi in izvr šuje v evrih, prav tako se v evrih pripravijo
računovodski izkazi.
▼M1
Toda za namene denarnega toka iz člena 61 lahko ra čunovodja in,
v primeru blagajni ške knjige predpla čil, vodja blagajne predpla čil in,
za potrebe upravnega poslovodenja zunanjih slu žb Komisije, odgovorni
odredbodajalec izvajajo posle v nacionalnih valutah, kakor dolo čajo
izvedbena pravila.
▼B
POGLAVJE 5
Načelo univerzalnosti
Člen 17
Skupni prihodki pokrivajo skupna odobrena pla čila pod pogoji iz
člena 18. S pridr žkom člena 20 se vsi prihodki in odhodki izkazujejo
v celoti brez neto izravnave.
Člen 18
1.►M1 Brez poseganja v člen 160(1a) in člen 161(2) se za finan-
ciranje posebnih postavk odhodkov uporabljajo naslednje postavke
prihodkov: ◄
(a) finan čni prispevki dr žavčlanic za dolo čene raziskovalne programe
v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih
sredstev Skupnosti;
▼M1
(aa) finan čni prispevki iz dr žavčlanic in drugih dr žav donatork, v obeh
primerih vklju čno z javnimi in paradr žavnimi agencijami, ali iz
mednarodnih organizacij za dolo čene projekte ali programe zunanje
pomo či, ki jih financira Skupnost in jih v njenem imenu upravlja
Komisija v skladu z zadevnim temeljnim aktom;
▼B
(b) obresti na depozite in globe, predvidene v Uredbi o pospe šitvi in
pojasnitvi izvajanja postopka glede čezmernega primanjkljaja;▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —15
(c) namenski prejemki, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila
ter volila, skupaj z namenskimi prejemki, ki so specifi čni za vsako
institucijo;
(d) prispevki za dejavnosti Skupnosti iz tretjih dr žav ali od razli čnih
organov;
(e) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobav-
ljena na njihovo zahtevo;
▼M1
(ea) prihodki iz prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter
znanstvenih in tehni čnih strojev, ki so nadome ščeni z drugimi ali
izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;
▼B
(f) prihodki iz vra čil nepravilno pla čanih zneskov;
(g) prihodek od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge insti-
tucije ali organe, skupaj z vra čili stro škov slu žbenih potovanj, ki so
bili pla čani v imenu drugih institucij ali organov;
(h) prejete zavarovalnine;
(i) prihodki iz pla čil, povezanih z dajanjem v najem;
(j) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih
medijih.
2. Temeljni akt lahko prav tako namensko dodeli prejemke, katerih
podlaga je, za dolo čene postavke izdatkov.
3. Prora čun vsebuje postavke, v katere se uvr ščajo kategorije namen-
skih prejemkov iz odstavkov 1 in 2, po mo žnosti pa se navede tudi
znesek.
Člen 19
1. Komisija lahko sprejme kakr šno koli donacijo v korist Skupno-
stim, kot so ustanove, subvencije, darila in volila.
2.►M1 Donacije v vrednosti 50 000 EUR ali ve č, ki pomenijo tudi
finan čno obremenitev, vklju čno s stro ški nadaljnjega ukrepanja, in
presegajo 10 % vrednosti izpla čane donacije ,morata odobriti Evropski
parlament in Svet, pri čemer morata oba sprejeti odlo čitev v dveh
mesecih od datuma prejema zahteve Komisije. ◄Če v tem času ne
ugovarjata, Komisija sprejme kon čno odlo čitev v zvezi s sprejetjem
donacije.
Člen 20
1. Izvedbene dolo čbe lahko dolo čijo primere, ko se lahko dolo čeni
prihodki od štejejo od ra čunov ali zahtevkov za pla čilo, ki se nato pred-
ložijo za izpla čilo v neto znesku.
2. Stro ški proizvodov ali storitev za Skupnosti, ki vklju čujejo davke,
ki jih vrnejo dr žavečlanice v skladu s Protokolom o privilegijih in
imunitetah Evropskih skupnosti ali tretje dr žave na podlagi ustreznih
sporazumov, bremenijo prora čun za znesek brez davka.
3. Popravki so dovoljeni za te čajne razlike, ki nastanejo pri izvr še-
vanju prora čuna. Kon čni dobi ček ali izguba se vklju či v bilanco za
tekoče leto.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —16
POGLAVJE 6
Načelo specifikacije
Člen 21
Prora čunska sredstva se dolo čijo za posebne namene po podro čjih
porabe in programih; programi se naprej delijo na člene in postavke.
▼M1
Člen 22
1. Vsaka institucija razen Komisije lahko v svojem delu prora čuna
prerazporedi odobrena prora čunska sredstva:
(a) z enega naslova na drugega do najve č10 % odobrenih prora čunskih
sredstev za prora čunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva preraz-
poredijo;
(b) iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno.
2. Tri tedne pred prerazporeditvijo iz odstavka 1 institucije o svojih
nameri obvestijo prora čunski organ. Če v tem obdobju katera koli veja
prora čunskega organa temu iz ustrezno utemeljenih razlogov nasprotuje,
se uporabi postopek iz člena 24.
3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem delu prora-
čuna prora čunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova
na drugega, ki presegajo 10 % odobrenih prora čunskih sredstev za
prora čunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila.
Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24.
4. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem delu prora-
čuna izvede prerazporeditve med členi, ne da bi morala o tem pred-
hodno obvestiti prora čunski organ.
▼B
Člen 23
1. Komisija lahko v svojem delu prora čuna:
(a) prerazporedi sredstva znotraj členov in med členi posameznega
programa;
▼M1
(b) v zvezi z izdatki za pla če in upravo prerazporedi odobrena sredstva
z enega podro čja porabe na drugega najve čvv išini 10 % odobrenih
sredstev za prora čunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva preraz-
poredijo, in do najve č30 % odobrenih prora čunskih sredstev za
prora čunsko leto za vrstico, v katero se odobrena sredstva preraz-
poredijo;
▼B
(c) v zvezi z izdatki za poslovanje prerazporedi med programi v okviru
istega podro čja porabe najve č10 % odobrenih prora čunskih sred-
stev za prora čunsko leto za prora čunsko postavko, s katere sredstva
prerazporedijo;
▼M1
(d) takoj ko je temeljni akt sprejet, v skladu s postopkom iz člena 251
Pogodbe, prerazporedi odobrena prora čunska sredstva iz naslova
„rezervacije “izčlena 43, če za zadevni ukrep v času oblikovanja
prora čuna ni bilo temeljnega akta.
Komisija tri tedne pred prerazporeditvijo iz to čk (b) in (c) prvega
pododstavka o svoji odlo čitvi obvesti prora čunski organ. Če katera
koli veja prora čunskega organa v navedenem tritedenskem obdobju iz▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —17
ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz
člena 24.
Vendar lahko Komisija v zadnjih dveh mesecih prora čunskega leta
samostojno prerazporedi odobrena prora čunska sredstva, ki se nana šajo
na odhodke za zaposlene, odhodke za zunanje sodelavce in druge sode-
lavce, iz enega naslova na drugega do vklju čno najve č5 % odobrenih
prora čunskih sredstev za prora čunsko leto. Komisija prora čunski organ
obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odlo čitev glede teh preraz-
poreditev.
Komisija prora čunski organ obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela
odločitev glede prerazporeditev iz to čke (d) prvega pododstavka.
▼B
2. Komisija lahko v okviru svojega dela prora čuna prora čunskemu
organu poleg prerazporeditev iz ►M1 odstavka 1 ◄predlaga še
druge prerazporeditve.
Člen 24
1. Prora čunski organ sprejme odlo čitev o prerazporeditvah sredstev,
kakor je predvideno v odstavkih 2, 3 in 4, razen če ni druga če dolo čeno
v naslovu I drugega dela.
2. O predlogih za prerazporeditev sredstev v zvezi z izdatki, ki so
neizogibna posledica Pogodb ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi,Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom odlo či s kvalificirano
večino v šestih tednih, razen v nujnih primerih. Evropski parlament
pravo časno da svoje mnenje, da ga lahko Svet upo števa in ukrepa v
določenem roku. Če Svet ne ukrepa v dolo čenem roku, se šteje, da so
predlogi za prerazporeditev odobreni.
3. O predlogih za prerazporeditev sredstev v zvezi z izdatki, ki niso
neizogibna posledica Pogodb ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi,lahko Evropski parlament po posvetovanju s Svetom odlo čivšestih
tednih, razen v nujnih primerih. Svet s kvalificirano ve čino pravo časno
sprejme svoje mnenje, da ga lahko Evropski parlament upo števa in
ukrepa v dolo čenem roku. Če v tem roku odlo čitve ne sprejme, se
šteje, da so predlogi za prerazporeditev odobreni.
4. Šteje se, da so predlogi za prerazporeditev v zvezi z izdatki, ki so
neizogibna posledica Pogodb ali drugih aktov, sprejetih na njihovipodlagi, pa tudi z drugimi izdatki, odobreni, če niti Evropski parlament
niti Svet ne odlo čita druga čevšestih tednih od datuma, ko sta ti dve
instituciji prejeli predloge. Če pri takih predlogih za prerazporeditev
Evropski parlament in Svet predlagano prerazporeditev zni žata za
različne zneske, se šteje, da je odobren ni žji od zneskov, ki jih je
odobrila ena od obeh institucij. Če ena od institucij zavrne na čelo
prerazporeditve, se prerazporeditev ne izvede.
Člen 25
1. Prora čunska sredstva se lahko prerazporedijo samo na prora čunske
postavke, za katere so v prora čunu odobrena sredstva ali imajo
zaznamek (p.m.).
2. Odobrena sredstva v vi šini namenskih prejemkov se lahko preraz-
poredijo samo, če se tak šni prejemki porabijo za namene, za katere so
določeni.
Člen 26
▼M1
1. Prerazporeditve med naslovi prora čuna za Evropski kmetijski
jamstveni sklad (EKJS), strukturne sklade, Kohezijski sklad, Evropski▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —18
sklad za ribi štvo, Evropski kmetijski sklad za razvoj pode želja (EKSRP)
in raziskave se prerazporedijo v skladu s posebnimi dolo čbami iz
naslovov I, II in III drugega dela.
▼B
2.►M1 Odlo čitve o prerazporeditvi, s katerimi se dovoli uporaba
rezerve za pomo čv nujnih primerih, sprejme prora čunski organ na
predlog Komisije. Za vsako posami čno prerazporeditev sredstev je
treba predlo žiti poseben predlog. ◄
Uporablja se postopek iz člena 24(2) in (3). Če obe veji prora čunskega
organa ne sogla šata s predlogom Komisije in ne moreta dose či skupnega
stališča o uporabi teh rezerv, Evropski parlament in Svet ne sprejmeta
odločitve o predlogu Komisije o prerazporeditvi.
▼M1
3. V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodne humani-
tarne nesre če in krize, ki se zgodijo po 15. decembru prora čunskega
leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena prora čunska
sredstva, ki so v teko čem prora čunskem letu še na voljo za tiste prora-
čunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 ve čletnega finan čnega okvira,
na ustrezne prora čunske naslove za pomo čza krizno upravljanje in
ukrepe v okviru humanitarne pomo či. Komisija o takih prerazporeditvah
nemudoma obvesti obe veji prora čunskega organa.
▼B
POGLAVJE 7
Načelo dobrega finan čnega poslovodenja
Člen 27
1. Odobrena prora čunska sredstva morajo biti uporabljena v skladu z
načeli dobrega finan čnega poslovodenja, in sicer z na čeli gospodarnosti,
učinkovitosti in uspe šnosti.
2. Na čelo gospodarnosti zahteva, da morajo biti sredstva, ki jih insti-
tucija uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, na voljo pravo časno, v
primerni koli čini in primerni kakovosti ter za najprimernej šo ceno.
Načelo u činkovitosti se nana ša na najbolj še razmerje med uporabljenimi
sredstvi in dose ženimi rezultati.
Načelo uspe šnosti se nana ša na doseganje specifi čnih ciljev in rezul-
tatov, za katere so bila sredstva namenjena.
3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema prora čun, se dolo čijo
specifi čni, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji.
Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci poslo-vanja, prora čunski uporabnik pa mora prora čunskemu organu zagotoviti
ustrezne informacije. Informacije iz člena 33(2)(d) se dajejo letno in
najpozneje v dokumentih, ki so prilo ženi predhodnemu predlogu prora-
čuna.
4. Za bolj še odlo čanje institucije izvajajo predhodno in naknadno
ocenjevanje v skladu z usmeritvami Komisije. Tak šno ocenjevanje se
uporablja za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico ve čjo
porabo, rezultati ocenjevanja pa se po šljejo prora čunskim uporabnikom
ter zakonodajnim organom in prora čunskemu organu.
Člen 28
▼M1
1. Vsakemu predlogu ali pobudi, ki jih Komisija ali dr žavačlanica
v skladu z ustreznimi dolo čbami Pogodbe o ES ali Pogodbe o Evropski
uniji (PEU) predlo ži zakonodajnemu organu in lahko vpliva na▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —19
prora čun, vklju čno s spremembami števila delovnih mest, je treba prilo-
žiti finan čni izkaz in oceno iz člena 27(4) te uredbe.
Vsaki bistveni spremembi predloga ali pobudi, ki se predlo ži zakono-
dajnemu organu in lahko znatno vpliva na prora čun, vklju čno
s spremembami števila prora čunskih postavk, je treba prilo žiti finan čni
izkaz, ki ga pripravi institucija, ki predlaga spremembo.
▼B
2. Med prora čunskim postopkom Komisija zagotavlja potrebne infor-
macije za primerjavo sprememb zahtevanih prora čunskih sredstev in
začetnih napovedi v finan čnih izkazih. Ta informacija mora vklju čevati
tudi opis opravljenega dela in faze, ki jo je zakonodajni organ dosegelpri obravnavanju predlo ženih predlogov. Zahtevana prora čunska sred-
stva se lahko po potrebi revidirajo glede na napredek pri obravnavitemeljnega akta.
▼
M1
3. Za prepre čitev nevarnosti goljufije in nepravilnosti so v finan čnih
izkazih iz odstavka 1 navedene vse informacije o obstoje čih in na črto-
vanih ukrepih za prepre čevanje goljufij in za ščitnih ukrepih.
Člen 28a
1. Prora čun se izvr šuje v skladu z uspe šno in u činkovito notranjo
kontrolo, primerno za posamezni na čin upravljanja, in v skladu
z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev.
2. Za namene izvr ševanja prora čuna je notranja kontrola opredeljena
kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katereganamen je primerno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:
(a) uspe šnost, u činkovitost in gospodarnost delovanja;
(b) zanesljivost poro čanja;
(c) varovanje sredstev in informacij;
(d) prepre čevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti;
(e) ustrezno obvladovanje tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo
transakcij, ob upo števanju ve čletne narave programov in narave
zadevnih pla čil.
▼
B
POGLAVJE 8
Načelo preglednosti
Člen 29
1. Prora čun se dolo či in izvr šuje ter ra čunovodski izkazi pripravijo v
skladu z na čelom preglednosti.
▼M1
2. Predsednik Evropskega parlamenta objavi sprejeti prora čun in
spremembe prora čuna, kakor sta bila dokon čno sprejeta, v Uradnem
listu Evropske unije .
Prora čun se objavi tri mesece po datumu razglasitve dokon čnega spre-
jetja prora čuna.
Konsolidirani letni zaklju čni računi in poro čilo o upravljanju prora čuna
in finan čnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo
vUradnem listu Evropske unije .▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —20
Člen 30
1. Informacije o poslih zadol ževanja in posojanja, ki jih sklenejo
Skupnosti za tretje osebe, se navedejo v Prilogi k prora čunu.
2. V finan čne izkaze se vklju či tudi informacija o poslovanju
Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.
▼M1
3. Komisija na ustrezen na čin omogo či dostop do svojih informacij,
ki zadevajo upravi čence sredstev, ki izhajajo iz prora čuna, kadar se
prora čun izvr šuje centralizirano in neposredno s strani njenih
oddelkov, ter informacij, ki zadevajo upravi čence sredstev in jih je
prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvr ševanja prora-
čuna v okviru drugih na činov upravljanja.
Dostop do teh informacij se omogo či ob ustreznem upo števanju zahtev
zaupnosti, zlasti varovanja osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ESEvropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvuposameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku
takih podatkov (
1); in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta
in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelaviosebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostempretoku takih podatkov (
2), in varnostnih zahtev ob upo števanju poseb-
nosti posameznih na činov upravljanja iz člena 53 ter po potrebi v skladu
z ustreznimi pravili posameznih sektorjev.
▼B
NASLOV III
DOLO ČITEV IN SESTAVA PRORA ČUNA
POGLAVJE 1
Dolo čitev prora čuna
Člen 31
Evropski parlament, Svet, Sodi šče Evropskih skupnosti, Ra čunsko
sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh človekovih
pravic in evropski varuh osebnih podatkov pripravijo ocene prihodkovin odhodkov ter jih po šljejo Komisiji vsako leto do 1. julija.
Te institucije vsako leto najpozneje do 1. julija ocene po šljejo v vednost
tudi prora čunskemu organu. Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih
do istega datuma tudi po šlje prora čunskemu organu.
Pri pripravi lastnih ocen Komisija uporablja informacije iz člena 32.
Člen 32
Vsak organ iz člena 185 v skladu z aktom o ustanovitvi po šlje Komisiji
vsako leto do 1. aprila oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj značrtom delovnih mest in programom dela.
Komisija te dokumente po šlje v vednost prora čunskemu organu, razen v
primeru iz to čke (3)(d) člena 46(1).▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —21
(1) UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo
(ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).
(2) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.
Člen 33
1. Komisija predlo ži Svetu predhodni predlog prora čuna vsako leto
najpozneje do 1. septembra. Hkrati predhodni predlog prora čuna po šlje
tudi Evropskemu parlamentu.
Predhodni predlog prora čuna vsebuje povzetek skupnega izkaza
odhodkov in prihodkov Skupnosti in konsolidirane ocene iz člena 31.
2. Komisija k predhodnemu predlogu prora čuna prilo ži:
(a) analizo finan čnega poslovodenja v preteklem letu in neporavnane
prevzete obveznosti;
(b) po potrebi mnenje o ocenah drugih institucij, ki lahko vsebujejo
druga čne ocene in obrazlo žitev razlogov zanje;
(c) delovne dokumente v zvezi z na črtom delovnih mest institucij in
donacijami, ki jih Komisija odobri organom iz člena 185 in evrop-
skim šolam, za katere meni, da so koristni;
▼M1
(d) izjave o dejavnosti vsebujejo naslednje:
—informacije o doseganju vseh predhodno dolo čenih specifi čnih,
merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev
za razli čne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalci,
—temeljita utemeljitev predlaganih sprememb vi šine odobrenih
prora čunskih sredstev in ustrezni pristop k analizi stro škov in
koristi,
—jasna utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni EU,
med drugim ob upo števanju na čela subsidiarnosti,
—informacije o obsegu izvr ševanja dejavnosti prej šnjega leta in
obsegu izvr ševanja v teko čem letu.
Rezultati ocen se upo števajo in navajajo kot dokaz o verjetnih kori-
stih predlagane spremembe prora čuna;
(e) zbirni pregled rokov pla čil, zapadlih v naslednjih prora čunskih letih,
za poravnavo prora čunskih obveznosti, vklju čenih v prora čun
v preteklih prora čunskih letih.
▼B
Člen 34
1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo druge institucije,
pri vsaki za njen del prora čuna, predlo ži Svetu pisni predlog spremembe
predhodnega predloga prora čuna na podlagi novih informacij, ki niso
bile na voljo v času priprave predhodnega predloga.
2. Tak šen pisni predlog spremembe pa Komisija predlo ži Svetu
najmanj 30 dni pred prvim branjem predlogaprora čuna v Evropskem
parlamentu, razen če se institucije ne dogovorijo druga če ali v izjemnih
okoli ščinah. Svet mora predlo žiti pisni predlog spremembe Evropskemu
parlamentu najmanj 15 dni pred navedenim prvim branjem.
Člen 35
1. Svet pripravi predlog prora čuna po postopku iz člena 272(3)
Pogodbe ES in člena 177(3) Pogodbe Euratom.
2. Svet predlo ži Evropskemu parlamentu predlog prora čuna najpo-
zneje do 5. oktobra v letu pred letom izvr ševanja prora čuna. Svet
temu predlogu prora čuna prilo ži obrazlo žitveni memorandum, v katerem
pojasni razloge za odstopanje od predhodnega predloga prora čuna.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —22
Člen 36
1. Predsednik Evropskega parlamenta razglasi, da je prora čun
dokon čno sprejet po postopku iz člena 272(7) Pogodbe ES in
člena 177(7) Pogodbe Euratom.
2. Po razglasitvi, da je prora čun dokon čno sprejet, mora vsaka dr žava
članica od 1. januarja v naslednjem prora čunskem letu ali od datuma
razglasitve, da je bil prora čun dokon čno sprejet, če je ta datum po 1.
januarju, pla čati Skupnosti neporavnane zneske, kakor dolo ča Uredba
Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.
Člen 37
1. Komisija lahko predlo ži predhodne predloge za spremembo prora-
čuna, če obstajajo neodlo žljive, izjemne ali nepredvidene okoli ščine.
Institucije, razen Komisije, v istih okoli ščinah, kot so navedene v pred-
hodnem odstavku, zahteve za spremembo prora čuna po šljejo Komisiji.
▼M1
Pred predstavitvijo predhodnega predloga za spremembo prora čuna,
Komisija in institucije, razen Komisije, preu čijo obseg ponovne dode-
litve ustreznih odobrenih prora čunskih sredstev, ob upo števanju vseh
pričakovanih neporabljenih odobrenih prora čunskih sredstev.
▼B
2. Razen v izjemnih primerih Komisija predlo ži predhodni predlog
spremembe prora čuna Svetu vsako leto najpozneje do 1. septembra.
Predlogu lahko prilo ži mnenje o zahtevah za spremembo prora čuna
drugih institucij.
3. Prora čunski organ jih obravnava ob upo števanju nujnosti zadeve.
Člen 38
1. Ko Svet prejme predhodni predlog za spremembo prora čuna,
pripravi predlog spremembe prora čuna v skladu s členoma 35 in 37.
2. Za spremembe prora čuna se uporabljata člena 35 in 37, razen
glede rokov. Utemeljeni morajo biti s sklicevanjem na prora čun, kate-
rega ocene spreminjajo.
Člen 39
Komisija in prora čunski organ se lahko dogovorita za podalj šanje neka-
terih rokov za predlo žitev ocen ter za sprejetje in po šiljanje predhodnih
predlogov in predlogov prora čunov. Ta dogovor pa ne sme skraj šati ali
podalj šati rokov, ki so dolo čeni za obravnavo teh besedil na podlagi
člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom.
POGLAVJE 2
Sestava in priprava prora čuna
Člen 40
Prora čun sestavljajo:
▼M1
(a) splo šni izkaz prihodkov in odhodkov;
▼B
(b) lo čeni deli, raz členjeni v izkaze prihodkov in odhodkov za vsako
institucijo.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —23
Člen 41
1. Prihodke Komisije ter prihodke in odhodke drugih institucij prora-
čunski organ raz členi po vrstah ali po namenu, za katerega so dolo čeni
v okviru podro čij porabe, programov, členov in postavk.
2. Poro čilo o izvr ševanju izdatkov za del prora čuna za Komisijo se
pripravi na podlagi nomenklature, ki jo sprejme prora čunski organ in je
razčlenjena po namenu.
Podro čje porabe se nana ša na dolo čeno politiko, program pa praviloma
na dejavnost.
Vsako podro čje porabe lahko vklju čuje sredstva za poslovanje in za
upravo.
►C1Sredstva za poslovanje ◄okviru podro čja porabe se zdru žijo v
en sam program.
Člen 42
Prora čun ne sme vsebovati negativnih prihodkov.
Lastna sredstva, ki se pla čajo na podlagi Sklepa Sveta o sistemu virov
lastnih sredstev Skupnosti, so neto zneski in se kot taka prikazujejo vpovzetku poro čila o realizaciji prihodkov prora čuna.
Člen 43
1. Vsak del prora čuna lahko vsebuje naslov „rezervacije “. Prora-
čunska sredstva se odobrijo za ta naslov v naslednjih dveh okoli ščinah:
(a)če pri pripravi prora čuna ni temeljnega akta za zadevni ukrep;
(b)če obstajajo resni razlogi za dvom glede zadostnosti prora čunskih
sredstev ali mo žnosti izvr ševanja prora čunskih sredstev, dolo čenih
za zadevno postavko, pod pogoji, ki so v skladu z dobrimfinan čnim poslovodenjem.
▼
M1
Odobrena prora čunska sredstva iz tega naslova se lahko uporabljajo šele
po prerazporeditvi v skladu s postopkom iz člena 23(1)(d), kadar se za
sprejetje osnovnega akta uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, in
v skladu s postopkom iz člena 24, za vse druge primere.
▼B
2. V primeru resnih te žav pri izvr ševanju lahko Komisija predlaga,
da se prora čunska sredstva prerazporedijo na naslov „rezervacije “med
prora čunskim letom. Prora čunski organ sprejme odlo čitev o teh preraz-
poreditvah, kakor dolo čačlen 24.
Člen 44
Del prora čuna za Komisijo lahko vklju čuje„negativno rezervo “,k ij e
omejena na najve č200 milijonov EUR. Ta rezerva, ►C1ki se vpi šev
poseben ◄naslov poglavje, lahko zajema odobritve za prevzem obvez-
nosti in odobritve pla čil.
To rezervo je treba črpati pred koncem prora čunskega leta s prerazpo-
reditvijo po postopku iz členov►M1 členov 23 in 25. ◄
▼M1
Člen 45
1. Del prora čuna za Komisijo vklju čuje rezervo za nujno pomo č
tretjim dr žavam.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —24
2. Iz rezerve iz odstavka 1 se črpa pred koncem prora čunskega leta
s prerazporeditvijo po postopku iz členov 24 in 26.
▼B
Člen 46
1. Prora čun prikazuje:
(1)►M1 v splo šnem izkazu prihodkov in odhodkov: ◄
(a) oceno prihodkov Skupnosti za zadevno prora čunsko leto;
(b) oceno prihodkov za preteklo prora čunsko leto in prihodkov za
leto n-2;
(c) odobritve za prevzem obveznosti in za pla čila za zadevno prora-
čunsko leto;
(d) odobritve za prevzem obveznosti in za pla čila za preteklo prora-
čunsko leto;
(e) odobrene izdatke in pla čane izdatke v letu n-2;
▼M1__________
(g) ustrezne pripombe za vsako podpodro čje v skladu s členom 41
(1).
(2) v delu prora čuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prika-
zujejo na enak na čin kakor v to čki (1).
▼B
(3) v zvezi z osebjem:
(a) za vsak del prora čuna na črt delovnih mest, ki prikazuje število
delovnih mest za vsak pla čilni razred v vsaki kategoriji in v
vsaki slu žbi ter število odobrenih rednih in za časnih delovnih
mest v okviru odobrenih prora čunskih sredstev;
(b) na črt delovnih mest za delavce, ki so pla čani iz prora čunskih
sredstev za raziskave in tehnolo ški razvoj za neposredne ukrepe,
in na črt delovnih mest za delavce, ki so pla čani iz istih sredstev
za posredne ukrepe; na črt delovnih mest se raz členi po katego-
rijah in pla čilnih razredih ter mora razlikovati med rednimi in
začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg prora-
čunskih sredstev;
▼M1
(c) pri znanstvenem in tehni čnem osebju lahko klasifikacija temelji
na skupinah pla čilnih razredov v skladu s pogoji, dolo čenimi za
vsak prora čun; na črt delovnih mest mora dolo čatištevilo viso-
kousposobljenega tehni čnega ali znanstvenega osebja, ki ima na
podlagi posebnih dolo čb kadrovskih predpisov posebne ugod-
nosti;
▼B
(d) na črt delovnih mest, ki dolo čaštevilo delovnih mest po
plačilnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena 185,
ki prejema donacije v breme prora čuna. Na črt delovnih mest
poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za prora čunsko
leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo
prora čunsko leto;
(4) v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil:
(a) v skupnem poro čilu o realizaciji prihodkov se prora čunske
postavke, ki se nana šajo na te posle in so namenjene za eviden-
tiranje povra čil upravi čencev, pri katerih je bilo zaradi zamude
unov čeno jamstvo za izpolnjevanje obveznosti. Te postavke
imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe;▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —25
(b) v delu za Komisijo:
(i) prora čunske postavke, ki vsebujejo jamstvo Skupnosti za
dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Nateh postavkah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejodejanski stro ški, ki se pokrijejo iz dolo čenih sredstev;
(ii) pojasnila, v katerih je naveden temelji akt in obseg pred-
videnih poslov, njihovo trajanje in finan čna jamstva, ki so
jih dale Skupnosti za te posle;
(c) v dokumentu v prilogi dela prora čuna za Komisijo kot kazalec:
(i) kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov;
(ii) kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno prora-
čunsko leto;
▼
M1
(5) prora čunske vrstice pod prihodki in odhodki, ki so potrebne za
izvrševanje Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.
▼B
2. Poleg dokumentov iz odstavka 1 lahko prora čunski organ prora-
čunu prilo žiše vse druge ustrezne dokumente.
Člen 47
1. Na črt delovnih mest, opisan v to čki 3 člena 46(1), predstavlja
absolutno omejitev za vsako institucijo ali organ; nobeno imenovanjeni mogo če nad to omejitvijo.
Razen za ►
M1 plačilne razrede AD 16, AD 15 in AD 14 ◄pa lahko
vsaka institucija ali organ spremeni na črt delovnih mest za najve č10 %
odobrenih delovnih mest, ob upo števanju dveh pogojev:
(a) da se koli čina sredstev za pla če za celotno prora čunsko leto ne
spremeni in
(b) da ni prekora čena omejitev skupnega števila delovnih mest,
odobrenih z vsakim na črtom delovnih mest.
Institucije o svojih nameri obvestijo prora čunski organ tri tedne pred
izvedbo spremembe iz drugega pododstavka. Če katera od obeh vej
prora čunskega organa v tem obdobju temu upravi čeno nasprotuje, insti-
tucija ne izvede sprememb in se uporabi obi čajni postopek.
2. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se lahko v
skladu s kadrovskimi predpisi u činki dela s skraj šanim delovnim
časom, ki ga odobri organ za imenovanje, izravnajo z drugimi zapo-
slitvami.
NASLOV IV
IZVR ŠEVANJE PRORA ČUNA
POGLAVJE 1
Splo šne dolo čbe
Člen 48
1. Komisija izvr šuje prihodke in odhodke prora čuna v skladu s to
uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobrenih prora čunskih sred-
stev.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —26
2. Dr žave članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo
odobrenih prora čunskih sredstev v skladu z na čelom dobrega finan čnega
poslovodenja.
▼M1
Člen 49
1. Preden se odobrena prora čunska sredstva, vklju čena v prora čun,
lahko uporabijo za kateri koli ukrep Skupnosti ali Evropske unije, senajprej sprejme temeljni akt.
Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvr ševanju ustreznih
odhodkov, vklju čenih v prora čun, daje pravno podlago.
2. Na podro čju uporabe Pogodbe ES in Pogodbe Euratom temeljni
akt pomeni akt, ki ga sprejme zakonodajni organ ter ima lahko oblikouredbe, direktive, odlo čbe v smislu člena 249 Pogodbe ES ali sklepa sui
generis .
3. Na podro čju uporabe naslova V PEU (o skupni zunanji in
varnostni politiki –SZVP) ima lahko temeljni akt eno od oblik iz
členov PEU 13(2) in (3), 14, 18(5), 23(1) in (2) ter 24 PEU.
4. Na podro čju uporabe naslova VI PEU (o policijskem in pravo-
sodnem sodelovanju v kazenskih zadevah) ima lahko temeljni akt enood oblik iz člena 34(2) PEU.
5. Priporo čila in mnenja niso temeljni akti v smislu tega člena, prav
tako ne resolucije, sklepi, izjave ali drugi akti, ki nimajo pravnegaučinka.
6. Če ukrepi, ki naj bi se financirali, spadajo v pristojnost Skupnosti
ali Evropske unije, se lahko brez temeljnega akta z odstopanjem ododstavkov 1 do 4 izvr šujejo:
(a) odobrena prora čunska sredstva za eksperimentalne pilotske projekte,
namenjene presku šanju izvedljivosti ukrepa in njegove uporabnosti.
Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vklju čijo
v prora čun za najve čdve zaporedni prora čunski leti;
(b) odobrena prora čunska sredstva za pripravljalne ukrepe na podro čjih
uporabe Pogodbe ES in Pogodbe Euratom ter naslova VI PEU,namenjene pripravi predlogov za sprejetje prihodnjih ukrepov. Pripripravljalnih ukrepih je treba uporabiti skladen pristop, imajo palahko razli čne oblike. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se
lahko vklju čijo v prora čun najve čtri zaporedna prora čunska leta.
Zakonodajni postopek mora biti zaklju čen pred koncem tretjega
prora čunskega leta. V zakonodajnem postopku je treba pri odobritvi
prora čunskih sredstev upo š
tevati posebnosti pripravljalnega ukrepa,
ki zadevajo predvidene dejavnosti, zastavljene cilje in osebe, kibodo imele od njega korist. Zato izvr šena sredstva po obsegu ne
morejo biti enaka sredstvom, predvidenim za financiranje samegakončnega ukrepa;
Ob predlo žitvi predhodnega predloga prora čuna Komisija prora čun-
skemu organu predlo ži poro čilo o ukrepih iz to čk (a) in (b), ki
vsebuje tudi oceno rezultatov in predvidene poznej še ukrepe;
(c) odobrena prora čunska sredstva za pripravljalne ukrepe na podro čju
naslova V PEU (o SZVP). Ti ukrepi so omejeni na kraj še obdobje
in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Evropske unije, katerihcilje je uresni čitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instru-
mentov;
V primeru operacij EU za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi
med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitrezačetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju
samem, da se lahko operacija za čne izvajati.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —27
Pripravljalne ukrepe Svet sprejme ob popolni vklju čenosti Komisije.
V ta namen predsednik, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za SZVP, Komisijo čim prej obvesti o nameri
Sveta, da za čne izvajati pripravljalni ukrep, zlasti pa o oceni vi šine
potrebnih sredstev za ta namen. Komisija v skladu z dolo čbami te
uredbe sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izpla čila
sredstev;
(d) odobrena prora čunska sredstva za enkratne ukrepe ali celo za ukrepe
za nedolo čenčas, ki jih izvaja Komisija na podlagi nalog, ki izha-
jajo iz njenih pooblastil na institucionalni ravni v skladu s PogodboES in Pogodbo Euratom, razen njene pravice do zakonodajnepobude iz to čke (b), in posebnih pristojnosti, ki jih ima neposredno
po teh pogodbah in ki so navedene v izvedbenih dolo čbah;
(e) odobrena prora čunska sredstva za delovanje vsake institucije
v okviru njene upravne samostojnosti.
▼
B
Člen 50
Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvr ševanje
delov prora čuna, ki se nana šajo nanje.
▼M1
Vsaka institucija izvaja ta pooblastila v skladu s to uredbo in v mejahodobrenih prora čunskih sredstev.
▼
B
Člen 51
Komisija in druge institucije lahko prenese pooblastila za izvr ševanje
prora čuna na svoje slu žbe v skladu s pogoji, dolo čenimi s to uredbo in
drugimi notranjimi pravili, in z omejitvami, ki jih dolo čajo instrumenti o
prenosu pooblastil. Osebe, na katere se prenesejo pooblastila, lahkodelujejo samo v okviru pooblastil, ki so bila nanje izrecno prenesena.
▼
M1
Člen 52
1. Vsem finan čnim udele žencem in kateri koli drugi osebi, ki sode-
luje pri izvr ševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli prora čuna,
je prepovedano vsakr šno dejanje, ki bi lahko povzro čilo navzkri žje
njihovih interesov z interesi Skupnosti. Če bi do tega pri šlo, mora
zadevna oseba prenehati s temi dejavnostmi in zadevo prepustiti pristoj-nemu organu.
2. Navzkri žje interesov obstaja, kadar je ogro ženo nepristransko in
objektivno izvajanje nalog finan čnega udele ženca ali druge osebe iz
odstavka 1 zaradi dru žinskih, čustvenih, politi čnih ali narodnostnih
razlogov, gospodarskega interesa ali kakr šnega koli drugega skupnega
interesa z upravi čencem.
▼
B
POGLAVJE 2
Načini izvr ševanja
▼M1
Člen 53
Komisija izvr šuje prora čun v skladu z dolo čbami iz členov 53a do 53d
na katerega koli od naslednjih na činov:
(a) centralizirano;▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —28
(b) z deljenim ali decentraliziranim upravljanjem;
(c) s skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami.
Člen 53a
Kadar Komisija izvr šuje prora čun centralizirano, naloge izvr ševanja
opravljajo bodisi neposredno njene slu žbe bodisi se naloge opravljajo
posredno v skladu s členi 54 do 57.
Člen 53b
1. Kadar Komisija izvr šuje prora čun z deljenim upravljanjem, so
naloge izvr ševanja prenesene na dr žavečlanice. Ta metoda velja zlasti
za ukrepe iz naslovov I in II drugega dela.
2. Brez poseganja v dopolnilne dolo čbe, vklju čene v ustrezne pred-
pise posameznih sektorjev, in da bi pri deljenem upravljanju zagotovile,da se sredstva uporabijo v skladu z veljavnimi pravili in na čeli, dr žave
članice sprejmejo vse zakonodajne, ureditvene in upravne ali druge
ukrepe, potrebne za za ščito finan čnih interesov Skupnosti. V ta namen:
(a) se prepri čajo, da so ukrepi, financirani iz prora čuna, dejansko izve-
deni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno;
(b) prepre čijo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije;
(c) izterjajo nepravilno pla čana ali nepravilno uporabljena sredstva ali
sredstva, izgubljena zaradi nepravilnosti ali napak;
(d) z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev in v skladu s členom 30
(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravi čencev sred-
stev, ki izhajajo iz prora čuna.
V ta namen dr žavečlanice izvajajo redne preglede in uvedejo uspe šen
in učinkovit sistem notranje kontrole v skladu z dolo čbami v členu 28a.
Po potrebi spro žijo pravni postopek.
3. Dr žavečlanice bodo vsako leto na ustrezni nacionalni ravni pripra-
vile povzetek razpolo žljivih revizij in izjav.
4. Da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili,
Komisija uporablja postopek za potrditev obra čuna ali mehanizem
finan
čnih popravkov, ki ji omogo ča, da prevzame kon čno odgovornost
za izvr ševanje prora čuna.
Člen 53c
1. Kadar Komisija izvr šuje prora čun z decentraliziranim upravlja-
njem, se naloge izvr ševanja prenesejo na tretje dr žave v skladu
z dolo čbami člena 56 in naslova IV drugega dela brez poseganja
v prenos preostalih nalog na organe iz člena 54(2).
2. Da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili,
Komisija uporablja postopek za potrditev obra čuna ali mehanizem
finan čnih popravkov, ki ji omogo ča, da prevzame kon čno odgovornost
za izvr ševanje prora čuna.
3. Tretje dr žave, na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo
naloge izvr ševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravi-
čencev sredstev, ki izhajajo iz prora čuna.
Člen 53d
1. Kadar Komisija izvr šuje prora čun s skupnim upravljanjem, dolo-
čene naloge izvr ševanja v skladu z izvedbenimi dolo čbami prenese na
mednarodne organizacije v naslednjih primerih:▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —29
(a) kadar sta Komisija in mednarodna organizacija obvezani
z dolgoro čno okvirno pogodbo, ki upravno in finan čno ureja
njuno sodelovanje;
(b) kadar Komisija in mednarodna organizacija pripravljata skupni
projekt ali program;
(c) kadar se zberejo sredstva ve čdonatorjev in niso rezervirana za
določene postavke ali kategorije odhodkov, tj. v primeru ve čdona-
torskih ukrepov.
Te organizacije v svojih ra čunovodskih, revizijskih in notranjih
kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naro čil uporabljajo stan-
darde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi.
2. Posami čni sporazum za dodelitev financiranja, sklenjen
z mednarodno organizacijo, vsebuje podrobne dolo čbe glede izvr ševanja
nalog, ki so zaupane mednarodni organizaciji.
3. Mednarodne organizacije, na katere se v skladu s členom 30(3)
prenesejo naloge izvr ševanja, zagotovijo primerne naknadne letne
objave upravi čencev sredstev, ki izhajajo iz prora čuna.
▼B
Člen 54
▼M1
1. Komisija ne more prenesti na tretje osebe izvr šilnih pooblastil, ki
jih ima po Pogodbah, kadar ta vklju čujejo precej šnjo diskrecijo v zvezi
s politi čnimi odlo čitvami. Naloge izvr ševanja, ki se prenesejo, morajo
biti jasno opredeljene in njihovo izvajanje v celoti nadzorovano.
Prenos nalog izvr ševanja prora čuna ustreza na čelu dobrega finan čnega
poslovodenja, ki zahteva uspe šno in u činkovito notranjo kontrolo, ter
zagotavlja skladnost z na čelom nediskriminacije in preglednosti ukrepov
Skupnosti. Nobena naloga izvr ševanja, ki se prenese na ta na čin, ne sme
povzro čiti navzkri žja interesov.
▼B
2.►M1 V mejah iz odstavka 1 lahko Komisija pri izvr ševanju
prora čuna s posrednim centraliziranem upravljanjem ali
z decentraliziranem upravljanjem na podlagi členov 53a ali 53c prenese
naloge javne oblasti in zlasti naloge izvr ševanja prora čuna na: [...] ◄
(a) agencije, ki jih ureja pravo Skupnosti, navedene v členu 55, v
nadaljnjem besedilu: „izvajalske agencije “;
▼M1
(b) organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, navedene v členu 185, in druge
specializirane organe Skupnosti, kot sta Evropska investicijskabanka ali Evropski investicijski sklad, če je to v skladu
z nalogami posameznega organa, kakor so opredeljenev temeljnem aktu;
(c) nacionalne ali mednarodne javne organe ali osebe zasebnega prava,
ki opravljajo javne storitve, če zagotovijo ustrezna finan čna jamstva
in izpolnjujejo pogoje iz izvedbenih dolo čb;
(d) osebe, ki se jim zaupa izvedba dolo čenih ukrepov v skladu
z naslovom V Pogodbi o Evropski uniji in so opisanev zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 te uredbe.
▼
B
3. Kadar organi iz odstavka 2 opravljajo naloge izvr ševanja prora-
čuna, morajo izvajati redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje
ukrepov, ki se financirajo iz prora čuna.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —30
Takšni organi ali osebe sprejmejo potrebne ukrepe za prepre čevanje
nepravilnosti in goljufij ter po potrebi spro žijo pravni postopek za izte-
rjavo nepravilno pla čanih ali nepravilno porabljenih sredstev.
Člen 55
1. Izvajalske agencije so pravne osebe, ki jih ureja pravo Skupnosti
in so ustanovljene s sklepom Komisije, na katere se lahko prenesejopooblastila za izvajanje celotnega programa ali projekta Skupnosti alinjegovega dela v imenu Komisije in pod njeno odgovornostjo v skladuz Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu
izvajalskih agencij, poobla ščenih za izvajanje nekaterih nalog pri uprav-
ljanju programov Skupnosti (
1).
2. Za izvr ševanje ustreznih odobrenih prora čunskih sredstev za poslo-
vanje je pristojen direktor agencije.
Člen 56
1. Kadar Komisija izvr šuje prora čun s posrednim centraliziranim
upravljanjem, mora najprej pridobiti dokaz o obstoju in pravilnem delo-vanju subjektov, ki jim zaupa izvr ševanje glede naslednjega:
(a) preglednih postopkov za oddajo javnih naro čil in dodeljevanje
donacij, ki so nediskriminatorni in izklju čujejo vsako navzkri žje
interesov ter so v skladu z dolo čbami naslova V oziroma VI;
(b) uspe šnega in u činkovitega sistema notranje kontrole za upravljanje
dejavnosti, ki vklju čuje dejansko lo čitev nalog odredbodajalca in
računovodje ali enakovrednih delovnih mest;
(c) ra čunovodskega sistema, ki omogo ča preverjanje pravilnosti
uporabe sredstev Skupnosti in da se bo uporaba sredstev odra žala
vr ačunovodskih izkazih Skupnosti;
(d) neodvisne zunanje revizije;
(e) dostopa javnosti do informacij na ravni, ki je predvidena v predpisih
Skupnosti;
(f) primerne naknadne letne objave upravi čencev sredstev, ki izhajajo
iz prora čuna, v skladu s členom 30(3).
Ob upo števanju mednarodno sprejetih standardov lahko Komisija
ugotovi, da so sistemi revizije, ra čunovodstva in javnega naro čanja
subjektov iz odstavkov 1 in 2 enaki njenim lastnim sistemom.
2. V primeru decentraliziranega upravljanja se uporabljajo merila iz
odstavka 1 z izjemo merila iz to čke (e), v celoti ali deloma, odvisno od
stopnje decentralizacije, dogovorjene med Komisijo in zadevno tretjodržavo ali nacionalnimi ali mednarodnimi javnimi organi.
Ne glede na odstavek (1)(a) in člen 169a se lahko Komisija odlo či, da:
—v primeru zdru ževanja sredstev in
—pod pogoji, dolo čenimi v temeljnem aktu,
uporabi postopke za oddajo naro čil ali dodelitev donacij partnerske
države upravi čenke ali kakor se dogovorijo donatorji.
Pred sprejetjem take odlo
čitve Komisija najprej pridobi dokazila za vsak
primer posebej, da so tak šni postopki v skladu z na čeli preglednosti,
enakega obravnavanja in nediskriminacije, prepre čujejo kakr šno koli
navzkri žje interesov, nudijo jamstva, ki ustrezajo mednarodno sprejetim
standardom, in zagotavljajo skladnost z dolo čbami dobrega finan čnega
poslovodenja, ki zahteva uspe šno in u činkovito notranjo kontrolo.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —31
(1) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
Zadevna tretja dr žava, nacionalni ali mednarodni javni organi se obve-
žejo, da bodo izpolnjevali naslednje obveznosti:
(a) upo števali, glede na prvi pododstavek tega odstavka, merila iz
odstavka 1;
(b) zagotovili, da revizijo iz to čke (d) odstavka 1 izvaja dr žavna insti-
tucija za neodvisno zunanjo revizijo;
(c) izvajali redne preglede za zagotovitev, da so ukrepi, financirani iz
prora čuna, pravilno izvedeni;
(d) sprejeli potrebne ukrepe za prepre čevanje nepravilnosti in
goljufij ter po potrebi spro žili pravni postopek za izterjavo nepra-
vilno pla čanih sredstev.
3. Komisija zagotovi nadziranje, ocenjevanje in kontrolo izvajanja
prenesenih nalog. Kadar pri izvajanju nadzora uporablja lasten sistem
kontrole, Komisija upo števa enakorednost sistemov kontrol.
▼B
Člen 57
▼M1
1. Komisija ne sme prenesti ukrepov za izvr ševanje sredstev, ki izha-
jajo iz prora čuna, vklju čno s pla čili in izterjavo, na zunanje zasebne
subjekte ali organe, razen v primerih iz člena 54(2)(c) ali v posebnih
primerih, v katerih naj se zadevna pla čila, na podlagi pogojev in
zneskov, ki jih dolo či Komisija, izpla čajo upravi čencem, ki jih dolo či
Komisija, in v katerih subjekt ali organ, ki izvr šuje pla čila, ne deluje po
prostem poudarku.
▼B
2. Naloge, ki se lahko pogodbeno prenesejo na zunanje zasebnesubjekte ali organe, razen če ne opravljajo javnih storitev, so strokovne
naloge ter upravne, pripravljalne ali pomo žne naloge, ki ne zahtevajo
niti izvajanja javne oblasti niti uporabe pooblastila za odlo čanje po
prostem preudarku.
POGLAVJE 3
Finan čni udele ženci
Oddelek 1
Načelo lo čitve nalog
Člen 58
Dolžnosti odredbodajalca in ra čunovodje so lo čene in so med seboj
nezdru žljive.
Oddelek 2
Odredbodajalec
Člen 59
1. Institucija opravlja naloge odredbodajalca.
▼
M1
1a. Za namen tega naslova se izraz „osebje “nanaša na osebe, za
katere veljajo kadrovski predpisi.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —32
2. Vsaka institucija v svojih notranjih upravnih pravilih dolo či osebje
na ustreznih polo žajih, na katerega prenese naloge odredbodajalca
v skladu s pogoji, dolo čenimi v poslovniku, obseg prenesenih pooblastil
in mo žnost, da jih osebe, na katere se pooblastila prenesejo, prenesejo
naprej.
3. Pooblastila odredbodajalca se prenesejo ali prenesejo naprej samo
na osebje.
▼B
4. Odredbodajalci lahko na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosadelujejo samo v mejah, ki jih dolo ča odlo čba o prenosu ali nadaljnjem
prenosu. Odgovornemu odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadalj-njega prenosa lahko pri njegovi nalogi pomaga en zaposleni ali ve č,k i
se mu v okviru njegove odgovornosti zaupa izvajanje dolo čenih poslov,
potrebnih za izvr ševanje prora čuna in pripravo zaklju čnega ra čuna.
Člen 60
1. Odredbodajalec je v vsaki instituciji odgovoren za izvr ševanje
prihodkov in izdatkov v skladu z na čeli dobrega finan čnega poslovo-
denja in za zagotavljanje, da se upo števajo zahteve po zakonitosti in
pravilnosti.
2. Za izvr ševanje izdatkov odredbodajalec na podlagi prenosa in
nadaljnjega prenosa prevzema obveznosti v breme prora čuna in
zakonske obveznosti, potrjuje izdatke in odobrava pla čila ter pripravi
predhodna poro čila o izvr ševanju prora čuna.
3. Izvr ševanje prihodkov obsega pripravo ocen terjatev, ugotavljanje
upravi čenih zneskov, ki jih je treba izterjati, in izdajo nalogov za izte-
rjavo. Sem spada po potrebi tudi odlo čitev, da se ugotovljene upravi če-
nosti ne izterjajo.
4. Odredbodajalec na podlagi prenosa vzpostavi v skladu z minimal-
nimi standardi, ki jih sprejme vsaka institucija, ter ob upo števanju
tveganj v zvezi s poslovodnim okoljem in naravo financiranih ukrepov,organizacijsko strukturo in notranje postopke za poslovodenje inkontrolo, ki so primerni za opravljanje njegovih nalog, po potrebivklju čno z naknadnim preverjanjem. Pred odobritvijo postopka osebje,
razen delavca, ki je za čel postopek, preveri operativne in finan čne
vidike. Za četek ter predhodno in naknadno preverjanje postopka so
ločene funkcije.
5. Vse osebje, ki je odgovorno za kontroliranje finan čnega poslovo-
denja, mora biti ustrezno usposobljeno. Upo števati morajo tudi poseben
kodeks o strokovnem ravnanju, ki ga sprejme vsaka institucija.
6. Vsak delavec, ki sodeluje pri finan čnem poslovodenju in kontroli
transakcij ter meni, da je odlo čitev, ki jo mora na zahtevo nadrejenega
delavca izvesti ali potrditi, nepravilna ali v nasprotju z na čeli dobrega
finan čnega poslovodenja ali strokovnimi pravili, ki jih mora upo š
tevati,
mora o tem pisno obvestiti odredbodajalca na podlagi prenosa, in čet a
ne ukrepa, komisijo iz člena 66(4). V primeru nezakonitega ravnanja,
goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovala interesom Skupnosti, mora
obvestiti organe ali telesa, imenovana na podlagi ustrezne zakonodaje.
▼M1
7. Odredbodajalec na podlagi prenosa poro ča svoji instituciji
o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poro čila o dejavnostih, ki
mu prilo ži finan čne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi,
da podatki v poro čilu predstavljajo resni čen in po šten odraz, razen čen i
druga če dolo čeno v pridr žkih v zvezi z opredeljenimi podro čji
prihodkov in odhodkov.
Navedeno poro čilo opisuje rezultate poslovanja glede na zastavljene
cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenihsredstev ter u činkovitost in uspe šnost sistema notranje kontrole. Notranji
revizor se seznani z letnim poro čilom in vsemi drugimi ugotovljenimi▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —33
informacijami. Komisija vsako leto najpozneje do 15. junija po šlje
prora čunskemu organu povzetek letnih poro čil za preteklo leto.
▼B
Oddelek 3
Računovodja
Člen 61
1. Vsaka institucija imenuje ra čunovodjo, ki je v vsaki instituciji
odgovoren za:
(a) pravilno izvr ševanje pla čil, pobiranje prejemkov in izterjavo
zneskov, prepoznanih kot terjatve;
(b) pripravo in predstavitev ra čunovodskih izkazov v skladu z
naslovom VII;
(c) vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom VII;(d) dolo čitev ra čunovodskih pravil in na činov ter kontnega okvira v
skladu z naslovom VII;
(e) dolo čitev in potrjevanje ra čunovodskih sistemov in po potrebi potr-
jevanje sistemov, ki jih dolo či odredbodajalec za pripravo ali uteme-
ljevanje ra čunovodskih informacij. ►
M1 Računovodja se pooblasti
za preverjanje spo štovanja meril za potrjevanje. ◄
(f) vodenje zakladni štva.
2. Ra čunovodja pridobi vse potrebne informacije za pripravo zaklju č-
nega ra čuna, ki daje resni čno sliko sredstev Skupnosti, in za izvr ševanja
prora čuna od odredbodajalca, ki jam či za njihovo zanesljivost.
▼M1
2a. Preden institucija sprejme zaklju čni račun, ga ra čunovodja potrdi,
sčimer potrdi tudi, da ima primerno zagotovilo, da zaklju čni ra čun
predstavlja resni čen in po šten odraz finan čnega stanja institucije.
V ta namen se ra čunovodja prepri ča, da je bil zaklju čni ra čun priprav-
ljen v skladu z ra čunovodskimi pravili, metodami in ra čunovodskimi
sistemi, vzpostavljenimi pod njegovo odgovornostjo, kakor je v tejuredbi dolo čeno za zaklju čni ra čun njegove institucije, ter da so
v zaklju čnem ra čunu upo števani vsi prihodki in odhodki.
Odredbodajalec na podlagi prenosa posreduje vse informacije, ki jih
računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.
Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev,
ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovimnadzorom.
2b. Ra čunovodja je poobla ščen za preverjanje prejetih informacij in
izvajanje kakr šnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju
potrebni za potrditev zaklju čnega ra čuna.
Računovodja po potrebi izrazi pridr žke in natan čno obrazlo ži naravo in
obseg tak šnih pridr žkov.
2c. Ra čunovodje drugih institucij in agencij potrdijo svoje letne
zaklju čne ra čune in jih po šljejo ra čunovodji Komisije.
3. Če v tej uredbi ni dolo čeno druga č
e, je le ra čunovodja poobla ščen
za upravljanje z gotovino in gotovini podobnimi sredstvi. Odgovoren jetudi za njihovo hrambo.▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —34
Člen 62
►M1 Računovodja lahko pri opravljanju svojih nalog dolo čene naloge
prenese na podrejeno osebje. ◄
Odlo čba o prenosu nalog dolo ča naloge, ki se prenesejo na podrejene.
Oddelek 4
Vodja blagajne predpla čil
▼M1
Člen 63
1. Za pla čilo majhnih zneskov, kot jih dolo čajo izvedbene dolo čbe,
in za pobiranje prihodkov, ki niso lastna sredstva, se lahko vzpostaviblagajni ška knjiga predpla čil.
Toda na podro čju dejavnosti za pomo čza krizno upravljanje in ukrepov
v okviru humanitarne pomo či v smislu člena 110 se lahko blagajni ška
knjiga predpla čil uporabi brez kakr šnih koli omejitev vi šine zneska, pri
tem pa se upo števa vi šino odobrenih prora čunskih sredstev za ustrezno
prora čunsko vrstico za teko če prora čunsko leto, kot jo je dolo čil prora-
čunski organ.
2. Blagajni ško knjigo predpla čil odobri ra čunovodja institucije, zanjo
pa so odgovorni vodje blagajne predpla čil, ki jih imenuje ra čunovodja
institucije.
▼
B
POGLAVJE 4
Odgovornost finan čnih udele žencev
Oddelek 1
Splo šna pravila
Člen 64
1. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko prenos ali nadaljnji
prenos nalog na odredbodajalca na podlagi prenosa ali nadaljnjegaprenosa kadarkoli za časno ali dokon čno prekli če organ, ki ga je
imenoval.
2. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko ra čunovodjo kadarkoli
začasno ali dokon čno odstavi organ, ki ga je imenoval.
3. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko vodjo blagajne pred-
plačil kadarkoli za časno ali dokon čno odstavi organ, ki ga je imenoval.
Člen 65
▼
M1
1. Dolo čbe tega poglavja ne vplivajo na kazensko odgovornost, ki jo
imajo lahko finan čni udele ženci iz člena 64 po veljavni nacionalni
zakonodaji in veljavnih dolo čbah glede za ščite finan čnih interesov
Skupnosti ter glede boja proti korupciji, v kateri sodelujejo uradnikiSkupnosti ali uradniki dr žavčlanic.
▼
B
2. Vsak odredbodajalec, ra čunovodja ali vodja blagajne predpla čil je
disciplinsko in od škodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi pred-
pisi, brez poseganja v člene 66, 67 in 68. V primeru nezakonitega
ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Skupnosti,▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —35
se zadeva predlo ži organom in tele som, imenovanim na podlagi
ustrezne zakonodaje.
Oddelek 2
Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na
podlagi prenosa ali na daljnjega prenosa
Člen 66
▼M1
1. Odredbodajalec je od škodninsko odgovoren v skladu
s kadrovskimi predpisi.
1a. Obveznost pla čila od škodnine se uporablja zlasti:
(a)če odredbodajalec pri dolo čanju, katere upravi čene zneske je treba
izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti,odobritvi izdatkov ali podpisovanju odredb za pla čilo, namerno ali
iz hude malomarnosti ne upo števa te uredbo in izvedbenih dolo čb;
(b)če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi
dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali gaizda prepozno ali prepozno izda odredbo za pla čilo, zaradi česar
lahko pride do civilne to žbe institucije s strani tretjih oseb.
▼
B
2. Odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa, kimeni, da je odlo čitev, ki jo mora sprejeti na podlagi svojih pristojnosti,
nepravilna ali v nasprotju z na čeli dobrega finan čnega poslovodenja, o
tem pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel naloge. Če organ, ki je nanj
prenesel naloge, da odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjegaprenosa utemeljeno pisno navodilo, da sprejme zadevno odlo čitev,
odredbodajalec za odlo čitev ne odgovarja.
▼
M1
3. V primeru nadaljnjega prenosa nalog v okviru njegovih slu žb
odredbodajalec na podlagi prenosa nalog ostane odgovoren za u činkovi-
tost in uspe šnost notranjih sistemov poslovodenja in kontrole in za
izbiro odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa.
4. Vsaka institucija ustanovi posebno komisijo za finan čne nepravil-
nosti ali sodeluje v skupni komisiji, ki jo ustanovi ve činstitucij. Komi-
sije delujejo neodvisno in ugotavljajo, ali je pri šlo do finan čne nepra-
vilnosti, in njene morebitne posledice.
▼B
Na podlagi mnenja te komisije se institucija odlo či ali bo za čela
postopek, ki bo imel za posledico disciplinski ukrep ali pla čilo od škod-
nine. Če komisija ugotovi sistemske probleme, po šlje poro čilo s pripo-
ročili odredbodajalcu in odredbodajalcu na podlagi prenosa, čes e
problemi ne nana šajo nanj, ter notranjemu revizorju.
Oddelek 3
Pravila, ki se uporabljajo za ra čunovodje in
vodje blagajn predpla čil
Člen 67
Računovodja disciplinsko in od škodninsko odgovarja, kakor je dolo čeno
v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, dolo čenimi v njih. Zlasti
odgovarja zaradi katere od naslednjih oblik kr šitev:
(a) izgube ali po škodbe denarnih in drugih sredstev ter dokumentov, ki
jih hrani;▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —36
(b)če neupravi čeno spremeni ban čni ali žiro ra čun;
(c)če izterja ali pla ča zneske, ki niso v skladu z nalogom za izterjavo
ali odredbo za pla čilo;
(d)če ne pobere zapadlih prihodkov.
Člen 68
Vodja blagajne predpla čil disciplinsko in od škodninsko odgovarja,
kakor je dolo čeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki dolo-
čenimi v njih. Zlasti odgovarja zaradi katere od naslednjih oblik kr šitev:
(a) izgube ali po škodbe denarnih in drugih sredstev ter dokumentov, ki
jih hrani;
(b)če ne more predlo žiti ustreznih dokazil za pla čila, ki jih je izvr šil;
(c)če izvr ši plačila drugim osebam, kot so upravi čene do njih;
(d)če ne pobere zapadlih prihodkov.
POGLAVJE 5
Prihodki
Oddelek 1
Dajanje lastnih sredstev na voljo
Člen 69
Ocena prihodkov iz lastnih sredstev iz Sklepa Sveta o sistemu virov
lastnih sredstev Skupnosti se v prora čun vpi še v evrih. Sredstva se
dajejo na voljo v skladu z uredbo Sveta o izvajanju navedenega sklepa.
Oddelek 2
Ocena terjatev
Člen 70
1. Oceno terjatev najprej pripravi odredbodajalec, ki je odgovoren za
ukrep ali stanje, ki ima lahko za posledico terjatev ali spremembozneska, ki se dolguje Skupnostim.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ocena terjatev ne pripravi, dokler
državečlanice ne dajo Komisiji na voljo zneskov lastnih sredstev, dolo-
čenih v Sklepu Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti, ki jih
državečlanice pla čujejo v rednih časovnih presledkih. Odgovorni odred-
bodajalec izda nalog za izterjavo za te zneske.
Oddelek 3
Ugotovitev terjatev
Č
len 71
1. Ugotovitev terjatev je akt, s katerim odredbodajalec na podlagi
prenosa ali nadaljnjega prenosa:
(a) preveri, da dolg obstaja;
(b) dolo či ali preveri resni čnost in znesek vsote, ki se dolguje;▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —37
(c) preveri pogoje, pod katerimi je terjatev zapadla.
2. Lastna sredstva, dana na voljo Komisiji, in vsako terjatev v
fiksnem znesku in zapadlo, ki se potrdi kot resni čna, je treba ugotoviti
z nalogom za izterjavo ra čunovodji, ki mu sledi opomin dol žniku, oba
pa pripravi odgovorni odredbodajalec.
3. Nepravilno pla čani zneski se izterjajo.
4. V izvedbenih dolo čbah se dolo čijo pogoji, pod katerimi se Skup-
nostim pla čajo zamudne obresti.
Oddelek 4
Odobritev izterjave
Člen 72
1. Odobritev izterjave je akt, s katerim odgovorni odredbodajalec na
podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa nalog z izdajo naloga za izte-rjavo da navodilo ra čunovodji, da izterja ugotovljene terjatve.
2. Institucija lahko z odlo čbo, ki je izvr šljiva v smislu člena 256
Pogodbe ES, formalno ugotovi terjatev nasproti osebam, ki niso dr žave.
Oddelek 5
Izterjava
Člen 73
1. Ra čunovodja ukrepa na podlagi naloga za izterjavo terjatev, ki jih
je pravilno ugotovil odgovorni odredbodajalec. Pri tem ravna s potrebnoskrbnostjo, da zagotovi, da Skupnosti prejmejo svoje prihodke in da sonjihove pravice varovane.
Računovodja izterja zneske s pobotom z enakimi zahtevki, ki jih imajo
Skupnosti do dol žnika, ki ima sam zahtevek do Skupnosti, ki je
resničen, v fiksnem znesku in zapadel.
▼
M1
2. Kadar se odgovorni odredbodajalec na podlagi prenosa namerava
odpovedati ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev,zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z na čelom dobrega finan č-
nega poslovodenja in sorazmernosti v skladu s postopki in merili, dolo-čenimi v izvedbenih dolo čbah. Odlo čitev o odpovedi izterjave mora biti
utemeljena. Odredbodajalec lahko pooblastilo za tako odlo čitev prenese
samo v skladu z izvedbenimi dolo čbami.
Odgovorni odredbodajalec lahko prekli če ali prilagodi ugotovljeni
znesek terjatev, v skladu s pogoji iz izvedbenih pravil.
Člen 73a
Brez poseganja v dolo čbe posebnih predpisov in uporabo Sklepa Sveta
o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti velja za upravi če-
nosti Skupnosti nasproti tretjim osebam in upravi čenosti tretjih oseb
nasproti Skupnosti rok zastaranja petih let.
Datum za izra čun roka zastaranja in pogoji za prekinitev tega roka so
določeni v izvedbenih dolo čbah.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —38
Člen 74
Prejemki iz glob, periodi čnih denarnih kazni in drugih sankcij ter obresti
se v prihodkih prora čuna ne evidentirajo dokon čno, dokler lahko
Evropsko sodi šče razveljavi odlo čbo, s katero so bile nalo žene.
Prvi odstavek se ne uporablja za odlo čitve o potrditvi obra čuna ali
finan čne popravke.
POGLAVJE 6
Izdatki
Člen 75
1. Vse odhodkovne postavke se prevzamejo kot obveznost, potrdijo,
odobrijo in pla čajo.
2. Razen v primeru sredstev, ki jih je mogo če izvr ševati brez temelj-
nega akta v skladu s ►M1 členom 49(6)(e) ◄, mora institucija ali
organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijoizdatka sprejeti odlo čitev o financiranju.
Oddelek 1
Prevzem obveznosti za izdatke
Člen 76
1. Prevzem obveznosti v breme prora čuna je postopek rezervacije
prora čunskih sredstev za pokritje poznej ših pla čil, ki so potrebna za
izpolnitev pravne obveznosti.
Pravna obveznost je akt, s katerim odredbodajalec prevzame ali ugotovi
obveznost, ki ima za posledico bremenitev.
Obveznost v breme prora čuna in pravno obveznost hkrati prevzame isti
odredbodajalec, razen v utemeljenih primerih, dolo čenih v izvedbenih
določbah.
2. Prevzem obveznosti v breme prora čuna je posami čen, kadar sta
upravi čenec in vi šina izdatka poznana.
Prevzem obveznosti v breme prora čuna je celoten, kadar vsaj eden od
elementov, potrebnih za ugotovitev posamezne obveznosti, šen i
poznan.
Prevzem obveznosti v breme prora čuna je za časen, če je namenjen za
pokrivanje izdatkov iz člena 150 ali rutinskih upravnih stro škov in
bodisi znesek ali kon čni upravi čenec še ni dokon čno znan.
3. Odobritve prora čunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo ve čkakor
eno prora čunsko leto, se lahko razporedi na ve člet v letne obroke samo,
kadar tako dolo ča temeljni akt, in za upravne stro ške.Če se prora čunske
obveznosti tako razdelijo v letne obroke, mora tako dolo čati pravna
obveznost, razen v primeru izdatkov za pla če.
Člen 77
1. Za vsak ukrep, ki lahko povzro č
i izdatek v breme prora čuna, mora
odgovorni odredbodajalec najprej rezervirati prora čunska sredstva,
preden pravno prevzame obveznost do tretjih oseb.
2. S pridr žkom posebnih dolo čb iz naslova IV drugega dela celotne
pravice porabe zajemajo skupne stro ške ustreznih posameznih pravnih
obveznosti, prevzetih do 31. decembra leta n+1 .▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —39
S pridr žkom člena 76(3) in člena 179(2) se posamezna pravna obvez-
nost, ki se nana ša na posamezno ali za časno odobritev prora čunskih
sredstev, prevzame do 31. decembra leta n.
Na koncu obdobij iz prvega in drugega pododstavka odgovorni odred-
bodajalec razveljavi neporabljene pravice porabe.
Znesek vsake posamezne pravne obveznosti, prevzete na podlagi
celotnih pravic porabe, odgovorni odredbodajalec pred podpisomevidentira v prora čunskem ra čunovodstvu in knji ži na celotne pravice
porabe.
3. Za evidentirane pravne obveznosti za ukrepe, ki trajajo ve čkakor
eno prora čunsko leto, in ustrezne pravice porabe se, razen v primeru
plač, kon čni datum za izvr šitev dolo či v skladu z na čelom dobrega
finan čnega poslovodenja.
Deli takih prora čunskih sredstev, ki niso bili izvr šeni v šestih mesecih
po tem datumu, se sprostijo v skladu s členom 11.
▼
M1
Znesek prora čunske obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero
v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvr šeno
nobeno pla čilo v smislu člena 81, se sprosti.
▼B
Člen 78
1. Pri prevzemanju obveznosti v breme prora čuna odgovorni odred-
bodajalec zagotovi, da:
(a) izdatek bremeni pravo prora čunsko postavko;
(b) so prora čunska sredstva na voljo;
(c) je izdatek v skladu z dolo čbami Pogodb, prora čuna, te uredbe,
izvedbenih dolo čb in vseh aktov, sprejetih v skladu s Pogodbami
in drugimi predpisi;
(d) se upo števa na čelo dobrega finan čnega poslovodenja.
2. Pri evidentiranju pravnih obveznosti odgovorni odredbodajalec
zagotovi, da:
(a) je obveznost pokrita z ustreznimi pravicami porabe;
(b) je izdatek pravilen in v skladu z dolo čbami Pogodb, prora čuna, te
uredbe, izvedbenimi dolo čbami in dolo čbami vseh aktov, sprejetih v
skladu s Pogodbami in drugimi predpisi;
(c) se upo števa na čelo dobrega finan čnega poslovodenja.
Oddelek 2
Potrditev izdatkov
Člen 79
Potrditev izdatka je dejanje, ko odgovorni odredbodajalec:
(a) potrdi, da je upnik upravi čen do zneska;
(b) dolo či ali preveri resni čnost in znesek zahtevka;
(c) preveri pogoje, pod katerimi pla čilo zapade.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —40
Oddelek 3
Odobritev izdatka
Člen 80
Odobritev izdatka je dejanje, ko odgovorni odredbodajalec, ki je
preveril, da so prora čunska sredstva na voljo, z izdajo odredbe za
plačilo da navodilo ra čunovodji, da pla ča izdatek, ki ga je potrdil.
▼M1
Kadar se periodi čna pla čila izvr šijo za opravljene storitve, vklju čno
s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec obupoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.
▼
B
Oddelek 4
Plačilo izdatkov
Člen 81
1. Pla čilo se izvr ši na podlagi predlo žitve potrdila, da je ustrezni
ukrep v skladu z dolo čbami temeljnega akta ali pogodbe in zajema
enega ali ve čnaslednjih postopkov:
(a) pla čilo celotnega zneska, ki se dolguje;
(b) pla čilo zneska, ki se dolguje, na katerega od naslednjih na činov:
(i) v obliki vnaprej šnjega financiranja, ki se lahko razdeli v ve č
plačil;
(ii) z enim vmesnim pla čilom ali ve č;
(iii) v obliki pla čila razlike zneska, ki se dolguje.
2. V poslovnih knjigah je treba ob pla čilu razlikovati med razli čnimi
vrstami pla čila iz odstavka 1.
Člen 82
Plačilo izdatka izvr šir ačunovodja v okviru razpolo žljivih sredstev.
Oddelek 5
Roki za izvr šitev izdatkov
Člen 83
Potrjevanje, odobravanje in pla čilo izdatkov morajo biti izvedeni v
rokih, dolo čenih v izvedbenih dolo čbah, ki tudi dolo čajo okoli ščine, v
katerih so upniki, ki prejmejo pla čilo z zamudo, upravi čeni do zamudnih
obresti v breme prora čunske postavke, s katere je bila pla čana glavnica.
POGLAVJE 7
Informacijski sistemi
Člen 84
Kadar se prihodki in odhodki vodijo z ra čunalni škimi sistemi, se doku-
menti lahko podpisujejo z ra čunalni škim ali elektronskim postopkom.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —41
POGLAVJE 8
Notranji revizor
Člen 85
Vsaka institucija vzpostavi funkcijo notranjega revizorja, ki se mora
izvajati v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. Notranji revizor,ki ga imenuje institucija, je tej instituciji odgovoren za preverjanjepravilnega delovanje sistemov in postopkov za izvr ševanje prora čuna.
Notranji revizor ne sme biti niti odredbodajalec ali ra čunovodja.
Člen 86
1. Notranji revizor svoji instituciji svetuje glede obvladovanja tveganj
z neodvisnimi mnenji o kakovosti sistemov poslovodenja in kontrol ters priporo čili za izbolj šanje pogojev izvajanja postopkov in spodbujanje
dobrega finan čnega poslovodenja.
Odgovoren je zlasti za:
(a) ocenjevanje ustreznosti in u činkovitosti notranjih sistemov za poslo-
vodenje in dela slu žb pri izvajanju politik, programov in ukrepov
glede na tveganja, povezana z njimi;
▼
M1
(b) ocenjevanje u činkovitosti in uspe šnosti sistemov notranje kontrole
in revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvr ševanja prora-
čuna.
▼B
2. Notranji revizor opravlja te naloge za vse dejavnosti in slu žbe
institucije. Notranji revizor ima popoln in neomejen dostop do vsehinformacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog, po potrebi na
kraju samem in tudi v dr žavah članicah ter v tretjih dr žavah.
3. Notranji revizor poro ča instituciji o svojih ugotovitvah in priporo-
čilih. Institucija zagotovi, da se sprejmejo ukrepi na podlagi priporo čil,
izdanih pri revizijah. Notranji revizor instituciji tudi predlo ži letnono-
tranje revizijsko poro čilo, v katerem navede število in vrsto opravljenih
notranjih revizij, priporo čila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporo čil.
4. Institucija vsako leto organu, ki da za razre šnico, po šlje poro čilo, v
katerem navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, priporo čila
in sprejete ukrepe na podlagi teh priporo čil.
Člen 87
Institucija dolo či posebna pravila za notranjega revizorja, ki morajo biti
taka, da zagotavljajo popolno neodvisnost notranjega revizorja priopravljanju njegovih nalog in ki dolo čajo njegovo odgovornost.
▼
M1
Če je notranji revizor član osebja, prevzame odgovornost v skladu
s kadrovskimi predpisi in izvedbenimi dolo čbami.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —42
NASLOV V
JAVNA NARO ČILA
POGLAVJE 1
Splo šne dolo čbe
Oddelek 1
Podro čje uporabe in na če l az ao d d a j oj a v n i h
naro čil
▼M1
Člen 88
1. Javna naro čila so pogodbe za finan čno udele žbo, ki jih pisno
sklenejo eden ali ve čgospodarskih subjektov in eden ali ve čnaročnikov
v smislu členov 104 in 167, da bi proti pla čilu cene, ki se v celoti ali
delno pla ča iz prora čuna, pridobili premi čnine ali nepremi čnine, opravili
gradbena dela ali storitve.
Te pogodbe obsegajo:
(a) pogodbe za nakup ali najem stavbe,(b) pogodbe za nakup blaga,(c) pogodbe za gradbena dela,(d) in pogodbe za izvajanje storitev.
2. Okvirne pogodbe so pogodbe med enim ali ve čnaročniki in enim
ali ve čgospodarskimi subjekti, katerih namen je dolo čitev pogojev,
s katerimi se urejajo naro čila, ki jih je treba oddati v dolo čenem
obdobju, zlasti glede cene in po potrebi glede predvidene koli čine.
Urejajo se na podlagi dolo čb iz tega naslova, ki zadevajo postopek za
oddajo naro čila, vklju čno z ogla ševanjem.
3. Ta naslov se ne nana ša na donacije, brez poseganja v člene 93 do
96.
▼
B
Člen 89
1. Vsa javna naro čila, ki se v celoti ali delno financirajo iz prora čuna,
morajo biti izvedena v skladu z na čeli preglednosti, sorazmernosti,
enakega obravnavanja in nediskriminacije.
2. Za vsa javna naro čila je treba zagotoviti zbiranje ponudb iz naj šir-
šega mo žnega kroga ponudnikov, razen če se ne uporabi postopek s
pogajanji iz člena 91(1)(d).
▼M1
Naro čniki ne smejo uporabljati okvirnih pogodb neustrezno ali tako, da
je njihov namen ali u činek prepre čevanje, omejevanje ali izkrivljanje
konkurence.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —43
Oddelek 2
Objava
Člen 90
▼M1
1. Vsi razpisi za javna naro čila, ki presegajo mejne vrednosti iz
člena 105 ali člena 167, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije .
Obvestilo o javnem naro čilu se objavi vnaprej, razen v primerih iz
člena 91(2) te uredbe, kakor je dolo čeno v izvedbenih dolo čbah, in za
pogodbe o opravljanju storitev iz Priloge IIB Direktive Evropskegaparlamenta in Sveta št. 2004/18/ES z dne 31. marca 2004
o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naro čil gradenj, blaga in
storitev (
1).
▼B
Objava nekaterih informacij po oddaji javnega naro čila se lahko opusti,
če bi ovirala uporabo prava, bila v nasprotju z javnim interesom ali
škodovala zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih podjetij
ali bi lahko izkrivljala po šteno konkurenco med njimi.
▼M1
2. Pogodbe z vrednostjo, ni žjo od mejnih vrednosti iz člena 105 ali
člena 167, in pogodbe za izvajanje storitev iz Priloge IIB Direktive
2004/18/ES se objavijo na ustrezen na čin, kakor je dolo čeno
v izvedbenih dolo čbah.
▼B
Oddelek 3
Postopki oddaje javnega naro čila
Člen 91
▼M1
1. Postopki za oddajo naro čil imajo eno od naslednjih oblik:
(a) odprt postopek,(b) omejen postopek,
(c) nate čaji,
(d) postopek s pogajanji,
(e) in konkuren čni dialog.
Kadar javno naro čilo ali okvirna pogodba zanima dve ali ve činstitucij,
izvajalskih agencij ali organov iz člena 185, in kadar koli se lahko
dosežev ečja učinkovitost, zadevni naro čniki posku šajo izvesti postopek
za oddajo naro čil na medinstitucionalni ravni.
Kadar sta javno naro čilo ali okvirna pogodba potrebna za izvajanje
skupnega ukrepa med institucijo in naro čnikom iz dr žave članice,
lahko postopek za oddajo naro čila skupno izvedeta institucija in ta
naročnik, kakor je dolo čeno v izvedbenih dolo čbah.
▼
B
2. Za javna naro čila, pri katerih vrednost presega mejne vrednosti iz
členov 105 ali člena 167, se uporaba postopka s pogajanji dovoli samo
v primerih, ki so predvideni v izvedbenih dolo čbah.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —44
(1) UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena
z Uredbo Komisije (ES) št. 2083/2005 (UL L 333, 20.12.2005, str. 28).
__________
▼B
3. Mejne vrednosti, pod katerim lahko naro čnik uporabi postopek s
pogajanji ali, z odstopanjem od prvega pododstavka člena 88(1),
enostavno pla ča stro ške na podlagi ra čuna, se dolo čijo v izvedbenih
določbah.
▼M1
4. Izvedbene dolo čbe opredeljujejo postopek za oddajo naro čila iz
odstavka 1 za javna naro čila storitev iz Priloge II B Direktive
2004/18/ES in za javna naro čila, ki so ozna čena kot tajna, njihovo
izvedbo pa morajo spremljati posebni varnostni ukrepi ali kadar takozahteva za ščita temeljnih interesov Skupnosti ali Evropske unije.
Člen 92
V razpisni dokumentaciji je predmet naro čila opisan v celoti, jasno in
natan čno; dolo čena so merila za izklju čitev, izbor in dodelitev, ki se
uporabljajo za naro čilo.
▼
B
Člen 93
1.►M1 Kandidati ali ponudniki so izklju čeni iz sodelovanja
v postopkih za oddajo naro čila:◄
(a)če je proti ponudniku uveden ste čajni ali likvidacijski postopek ali
postopek prisilne poravnave, če je sklenil dogovor z upniki,
prenehal poslovati na podlagi sodne ali druge prisilne odlo čbe ali
je proti njemu uveden postopek, ki se nana ša na te postopke, ali je v
kakršnih koli podobnih okoli ščinah, ki nastanejo iz podobnega
postopka, predvidenega v nacionalni zakonodaji ali drugih pred-pisih;
(b)če je bil pravnomo čno obsojen za kaznivo dejanje v zvezi z
njegovim poslovanjem;
(c)če mu lahko naro čnik na kakr šnikoli upravi čeni podlagi doka že
hujšok ršitev poklicnih pravil;
(d)če ni poravnal obveznosti v zvezi s pla čilom prispevkov za socialno
varnost ali davkov v skladu s zakonitimi predpisi dr žave, v kateri
ima sede ž, ali dr žave, v kateri ima sede žnaročnik, ali dr žave, v
kateri naj bi se pogodba izvajala;
(e)če je bil pravnomo čno obsojen zaradi goljufije, korupcije, sodelo-
vanja v kriminalni zdru žbi ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi
finan čnim interesom Skupnosti;
▼
M1
(f)če za njih trenutno velja upravna kazen iz člena 96(1).
Točke (a) do (d) prvega pododstavka se ne uporabljajo za nakupe blaga
pod posebno ugodnimi pogoji bodisi od dobavitelja blaga, ki kon čuje
poslovne dejavnosti, ki gre v dokon čno likvidacijo ali od ste čajnega
upravitelja, če se s tem strinjajo upniki ali v skladu s podobnim
postopkom po nacionalni zakonodaji.
2. Kandidati ali ponudniki morajo predlo žiti potrdilo, da niso v kateri
od situacij iz odstavka 1. Vendar se lahko naro čnik vzdr ži zahtev po
predlo žitvi tak šnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti, kakor so
določene v izvedbenih dolo čbah.
Za namen pravilne uporabe odstavka 1 mora kandidat ali ponudnik,
kadar koli naro čnik to zahteva:▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —45
(a) predlo žiti informacije o lastni štvu oziroma upravljanju, nadzoru in
pooblastilu za zastopanje pravne osebe, če je kandidat ali ponudnik
pravna oseba;
(b) potrditi, da podizvajalec ni v kateri od situacij iz odstavka 1, čes e
predvideva oddaja naro čil podizvajalcem.
3. Izvedbene dolo čbe opredeljujejo najdalj še obdobje, v katerem situ-
acije iz odstavka 1 privedejo do izklju čitve kandidatov ali ponudnikov
iz postopka javnega naro čila. Najdalj še obdobje ne presega desetih let.
Člen 94
Naro čilo se ne odda kandidatom ali ponudnikom, pri katerih se med
postopkom za oddajo naro čila za to naro čilo ugotovi:
(a) navzkri žje interesov;
(b) da so predlo žili zavajajo če informacije glede na zahteve naro čnika,
ki so pogoj za udele žbo v razpisnem postopku, ali pa teh informacij
sploh niso predlo žili;
(c) da so se zna šli v eni od situacij za izklju čitev iz člena 93(1) za
določen postopek oddaje naro čila.
Člen 95
1. Komisija vzpostavi in vodi centralno bazo podatkov v skladu
s pravili Skupnosti o varovanju osebnih podatkov. Baza podatkovvsebuje podatke o kandidatih in ponudnikih, ki so se zna šli v kateri
od situacij iz členov 93, 94 ter 96(1)(b) in (2)(a). Baza podatkov je
skupna za institucije, izvajalske agencije in organe iz člena 185.
2. Pristojni organi dr žavčlanic in tretjih dr žav kakor tudi telesa,
razen tistih iz odstavka 1, ki sodelujejo pri izvr ševanju prora čuna
v skladu s členi 53 in 54, sporo čijo pristojnemu odredbodajalcu podatke
o kandidatih in ponudnikih, ki so v eni od situacij iz člena 93(1)(e),
kadar je dejanje izvajalca škodilo finan
čnim interesom Skupnosti.
Odredbodajalec prejeme te podatke in od ra čunovodje zahteva, da jih
vnese v bazo podatkov.
Organi in telesa iz prej šnjega pododstavka imajo dostop do informacij iz
baze podatkov in jih lahko upo števajo, kakor je ustrezno in na svojo
lastno odgovornost, pri oddaji naro čil, ki so povezana z izvr ševanjem
prora čuna.
3. Pregledna in skladna merila za zagotovitev sorazmerne uporabe
meril izklju čitve se opredelijo v izvedbenih dolo čbah. Komisija opredeli
standardizirane postopke in tehni čne specifikacije za vodenje baze
podatkov.
Člen 96
1. Naro čnik lahko izre če upravne ali denarne kazni:
(a) kandidatom ali naro čnikom v primerih iz to čke (b) člena 94;
(b) izvajalcem, za katere je bila ugotovljena resna kr šitev obveznosti
v zvezi z naro čili, ki se financirajo iz prora čuna.
Vendar pa mora naro čnik v vseh primerih zadevni osebi dati mo žnost,
da izrazi svoje stali šče.
2. Kazni iz odstavka 1 so sorazmerne s pomembnostjo pogodbe in
resnostjo kr šitve ter lahko vklju čujejo:
(a) izklju čitev zadevnega kandidata ali ponudnika ali izvajalca za
najve čdeset let iz naro čil ali donacij, ki se financirajo iz prora čuna;
in/ali▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —46
(b) pla čilo denarne kazni, ki jo pla ča kandidat, ponudnik ali izvajalec,
ki pa ne prese že vrednosti zadevnega naro čila.
Člen 97
1. Naro čila se oddajo na podlagi meril za dodelitev, ki se uporabljajo
za vsebino ponudbe, potem ko se preveri sposobnost gospodarskihsubjektov, ki niso izklju čeni na podlagi členov 93, 94 in 96(2)(a),
v skladu z merili za izbor iz razpisne dokumentacije.
2. Naro čilo se odda v avtomatskem postopku ali v postopku za
ugotavljanje najugodnej še ponudbe.
▼
B
Člen 98
▼M1
1. Ureditev postopka za predlo žitev ponudb je taka, da zagotavlja
resnično konkurenco in zaupnost vsebine ponudb, dokler se ponudbe
hkrati ne odprejo.
2. Kadar je ustrezno in sorazmerno, lahko naro čnik zahteva, da
ponudnik v skladu z izvedbenimi dolo čbami vnaprej polo ži var ščino
kot jamstvo, da ne bo umaknil ponudbe.
▼B
3. Razen pri naro čilih za majhne zneske iz člena 91(3), vloge in
ponudbe odpira komisija za odpiranje, imenovana v ta namen. Vsaka
ponudba ali vloga, za katero komisija ugotovi, da ne izpolnjuje pogojev,
se zavr že.
▼M1
4. Vse prijave za sodelovanje ali ponudbe, za katere komisija zaodpiranje ugotovi, da izpolnjujejo pogoje, se ocenijo na podlagi meril,določenih v razpisni dokumentaciji, z namenom da se naro čniku pred-
laga, da naro čilo odda, ali pa za čne elektronsko dra žbo.
▼
B
Člen 99
Med postopkom za oddajo javnega naro čila morajo vsi stiki med naro č-
nikom in kandidati ali ponudniki potekati tako, da je zagotovljenapreglednost in enaka obravnava. Ne smejo pripeljati do spremembepogojev pogodbe ali pogojev razpisa.
Člen 100
1. Odredbodajalec sprejme odlo čitev o oddaji javnega naro čila v
skladu z merili za ocenitev sposobnosti in za ocenitev vsebine ponudbe,določenimi vnaprej v razpisni dokumentaciji in v pravilih za oddajo
javnega naro čila.
2. Naro čnik uradno obvesti vse kandidate ali ponudnike, katerih
vloge ali ponudbe so bile zavr žene, o razlogih za zavr ženje in vse
ponudnike, katerih ponudbe so sprejemljive in ki po šljejo pisno zahtevo,
o zna čilnostih in relativnih prednosti izbrane ponudbe in o imenu
ponudnika, kateremu je bilo naro čilo oddano.
Razkritje dolo čenih informacij pa se lahko opusti, če bi oviralo uporabo
prava, če bi bilo v nasprotju z javnim interesom ali bi škodovalo zako-
nitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih podjetij ali bi lahkopovzro čilo izkrivljanje po štene konkurence med njimi.▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —47
Člen 101
Naro čnik lahko pred podpisom pogodbe bodisi odstopi od razpisa bodisi
prekli če razpis za oddajo naro čila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki
upravi čeni zahtevati od škodnino.
Odlo čitev mora biti utemeljena in jo je treba sporo čiti kandidatom ali
ponudnikom.
Oddelek 4
Garancije in nadzor
▼M1
Člen 102
1. Naro čnik zahteva, da izvajalci vnaprej polo žijo var ščino
v primerih, ki so dolo čeni v izvedbenih dolo čbah.
2. Naro čnik lahko, kadar je to ustrezno in sorazmerno, zahteva, da
izvajalci polo žijo var ščino, da se:
(a) zagotovi celovito izvedbo pogodbe;(b) zmanj ša finan čno tveganje, povezano s predfinanciranjem.
Člen 103
Kadar v postopku za oddajo naro čila pride do resnih napak, nepravil-
nosti ali goljufij, institucije prekinejo postopek in lahko uvedejo kakr šne
koli potrebne ukrepe, vklju čno s prenehanjem postopka.
Kadar se po oddaji naro čila izka že, da je v postopku za oddajo naro čila
prišlo do resnih napake, nepravilnosti ali goljufij, institucije lahko, glede
na to, v kateri fazi je postopek, ne sklenejo pogodbe, prekinejo njenoizvedbo ali jo po potrebi odpovejo.
Če se tak šne napake, nepravilnosti ali goljufije lahko pripi šejo izvajalcu,
lahko institucije tudi zavrnejo izvr šitev pla čila, izterjajo že pla čane
zneske ali odpovejo vse pogodbe, sklenjene s tem izvajalcem, sora-
zmerno z resnostjo napak, nepravilnosti ali goljufij.
▼
B
POGLAVJE 2
Dolo čbe, ki se uporabljajo za naro čila, ki jih oddajo institucije
Skupnosti v lastnem imenu
Člen 104
Institucije Skupnosti se štejejo za naro čnike pri naro čilih, ki jih oddajo
za svoj ra čun.►M1 Institucije v skladu s členom 59 prenesejo
potrebna pooblastila za izvajanje nalog naro čnika.◄
▼M1
Člen 105
1. Ob upo števanju naslova IV drugega dela te uredbe Direktiva
2004/18/ES predpisuje mejne vrednosti, ki dolo čajo:
(a) na čin objave iz člena 90,
(b) izbiro postopkov iz člena 91(1),
(c) in s tem povezane roke.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —48
2. Naro čnik glede na izjeme in pogoje, dolo čene v izvedbenih
določbah, v primeru naro čil, ki jih zajema Direktiva 2004/18/ES, ne
podpi še pogodbe ali okvirne pogodbe z uspe šnimi ponudniki do izteka
obdobja mirovanja.
▼B
Člen 106
Sodelovanje v razpisnih postopkih je odprto pod enakimi pogoji za vse
fizične in pravne osebe, ki spadajo v podro čje uporabe Pogodb, in za
vse fizi čne in pravne osebe iz tretjih dr žav, ki imajo poseben sporazum
z Evropskimi skupnostmi na podro čju oddaje javnih naro čil, pod pogoji,
določenimi v tem sporazumu.
Člen 107
Če se uporablja ve čstranski Sporazum o vladnih naro čilih, sklenjen v
okviru Svetovne trgovinske organizacije, so pogodbe odprte tudi zadržavljane dr žav, ki so ratificirale ta sporazum, pod pogoji, dolo čenimi
v tem sporazumu.
NASLOV VI
DONACIJE
▼
M1
POGLAVJE 1
Podro čje uporabe in oblika donacij
▼B
Člen 108
1. Donacije so neposredni finan čni prispevki v obliki nepovratnih
sredstev iz prora čuna za financiranje:
(a) ukrepa, namenjenega kot pomo čza dosego ciljev, ki so del politike
Evropske unije;
(b) ali za delovanje organa, ki si prizadeva za cilj v splo šnem evrop-
skem interesu ali ima cilj, ki je del politike Evropske unije.
▼M1
O donacijah se sklene pisni sporazum ali sprejme odlo čba Komisije,
o kateri se uradno obvesti uspe šnega vlagatelja.
2. Za donacije v smislu tega naslova se ne štejejo:
(a) odhodki za člane in osebje institucij in prispevki evropskim šolam;
(b) posojila, instrumenti Skupnosti, povezani s tveganjem, ali finan čni
prispevki Skupnosti za take instrumente, javna naro čila iz člena 88
in pomo č, ki se pla ča kot makrofinan čna pomo čin prora čunska
podpora;
(c) kapitalske nalo žbe v skladu z na čelom zasebnega vlagatelja, finan-
ciranje v obliki nepravega lastni škega kapitala ter poslovni dele ži ali
kapitalska udele žba v mednarodnih finan čnih institucijah, kot sta
Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) ali specializiraniorgani Skupnosti, kot je Evropski investicijski sklad (EIS);
(d) prispevki Skupnosti, namenjeni pla čilučlanarin za organe, katerih
članice so;
(e) odhodki, ki se izvr šujejo kot del deljenega, decentraliziranega ali
skupnega upravljanja v smislu členov 53 do 53d;▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —49
(f) pla čila organom, na katere se v skladu s členom 54(2) prenesejo
naloge izvr ševanja, in prispevki organom, ki jih ustanovi zakono-
dajni organ, na podlagi njihovega temeljnega akta;
(g) odhodki v zvezi s trgi z ribi škimi proizvodi iz to čke (f) člena 3(2)
Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005
o financiranju skupne kmetijske politike (1);
(h) povra čilo potnih stro škov in dnevnic ali, po potrebi, kakr šnih koli
drugih nadomestil, za osebe, ki so jih povabile ali pooblastile insti-tucije.
3. Z donacijami so izena čene in zanje ustrezno velja ta naslov:
(a) koristi iz subvencioniranja obresti za dolo čena posojila;
(b) druge kapitalske nalo žbe ali udele žbe, razen tistih iz to čke
(c) odstavka 2.
4. Vsaka institucija lahko dodeli donacije za dejavnosti na podro čju
komunikacij, kadar zaradi ustrezno upravi čenih razlogov uporaba
postopkov javnih naro čil ni primerna.
Člen 108a
1. Donacije so lahko v kateri koli od naslednjih oblik:
(a) povra čilo dolo čenega dele ža upravi čenih stro škov, ki so dejansko
nastali;
(b) pav šalni zneski;
(c) pav šalno financiranje;
(d) kombinacija oblik iz to čk (a), (b) in (c).
2. Donacije ne smejo prese či skupne zgornje meje, ki je izra žena
v obliki absolutne vrednosti.
POGLAVJE 2
Načela
Člen 109
1. Za donacije veljata na čeli preglednosti in enakega obravnavanja.
Donacije se ne smejo kopi čiti ali dodeljevati za nazaj in zahteva se
sofinanciranje.
V nobenem primeru se ne smejo prese či skupni upravi čeni stro ški za
financiranje, kakor so dolo čeni v izvedbenih dolo čbah.
2. Z donacijo si upravi čenec ne sme prizadevati za dobi ček ali ga
ustvariti.
3. Odstavek 2 se ne uporablja za naslednje:
(a)štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, pla čane fizi
čnim
osebam;
(b) nagrade, dodeljene na podlagi nate čajev;
(c) ukrepe na zunanjem podro čju, katerih cilj je okrepitev finan čne
sposobnosti upravi čenca ali ustvarjanje dohodka.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —50
(1) UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo
(ES) št. 320/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 42).
Člen 110
▼M1
1. Donacije so zajete v letnem delovnem programu, ki se objavi nazačetku leta.
Ta letni delovni program se izvaja z objavljanjem razpisov, razen
v ustrezno utemeljenih izjemnih nujnih primerih ali če lastnosti upravi-
čenca ali ukrepa pri posameznem ukrepu ne dopu ščajo druge mo žnosti
aliče je upravi čenec kot prejemnik donacije opredeljen v temeljnem
aktu.
Prvi pododstavek se ne uporablja za pomo čza krizno upravljanje in
ukrepe v okviru humanitarne pomo či.
▼
B
2. Vse donacije, dodeljene med prora čunskim letom, se objavijo
enkrat letno, pri čemer je treba ustrezno upo števati zahteve glede zaup-
nosti in varnosti.
▼M1
Člen 111
Vsak ukrep se za posameznega upravi čenca iz prora čuna lahko dodeli
samo ena donacija, razen če zadevni temeljni akt ne dolo ča druga če.
Upravi čencu se v prora čunskem letu lahko iz prora čuna dodeli samo ena
donacija za poslovanje.
Vlagatelj nemudoma obvesti odredbodajalca o kakr šnih koli ve čkratnih
vlogah in ve čkratnih donacijah, ki se nana šajo na isti ukrep ali isti
delovni program.
Isti stro ški se iz prora čuna nikoli ne financirajo dvakrat.
Člen 112
1. Donacija se lahko dodeli za ukrep, ki se je žez ačel izvajati, samo
če vlagatelj lahko doka že, da je bilo nujno za četi ukrep pred dodelitvijo
donacije.
V takih primerih upravi čeni stro ški za financiranje ne smejo nastati pred
datumom predlo žitve vloge za donacijo, razen v ustrezno utemeljenih
izjemnih primerih, kot so dolo čeni v temeljnem aktu, ali v primeru
izdatkov, ki so nujni za pravilno izvajanje pomo či za krizno upravljanje
ali ukrepov v okviru humanitarne pomo či v skladu z izvedbenimi dolo č-
bami.
Nobene donacije ni mogo če dodeliti za nazaj za ukrepe, ki so že
končani.
2. Donacija za poslovanje se dodeli v šestih mesecih po za četku
prora čunskega leta upravi čenca. Upravi čeni stro ški za financiranje ne
smejo nastati niti preden je bila vlo žena vloga za donacijo niti pred
začetkom prora čunskega leta upravi čenca.
▼B
Člen 113
1. Z donacijo se ne morejo financirati celotni stro ški ukrepa, s
pridržkom naslova IV drugega dela.
Z donacijo se ne smejo financirati celotni poslovni izdatki upravi čenca.
▼M1
2. Razen če temeljni akt za organe, ki si prizadevajo za cilj
v splo šnem evropskem interesu, ne dolo ča druga če, se pri ponovno
dodeljenih donacijah za poslovanje njihov znesek postopoma zni žuje.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —51
Ta dolo čba se ne uporablja za donacije v eni od oblik iz to čk (b) in
(c)člena 108a(1).
▼B
POGLAVJE 3
Postopek dodeljevanja
▼M1
Člen 114
1. Vloge za donacijo se vlo žijo pisno.
2. Vloge za donacijo so upravi čene, če jih predlo žijo:
(a) pravne osebe; vloge za donacijo so lahko upravi čene, če jih vlo žijo
subjekti, ki niso pravne osebe po veljavni nacionalni zakonodaji,pod pogojem, da imajo njihovi predstavniki pooblastilo, da v imenu
subjekta prevzamejo pravne obveznosti in prevzamejo finan čno
odgovornost;
(b) fizi čne osebe, v kolikor to zahtevajo vrsta ali zna čilnosti ukrepa ali
cilj vlagatelja.
3. Donacij ni mogo če dodeliti vlagateljem, ki so v času izvajanja
postopka za dodelitev donacije v kateri od situacij iz člena 93(1),
člena 94 ali člena 96(2)(a).
Vlagatelji morajo potrditi, da niso v kateri od situacij iz prvega
pododstavka. Vendar se odredbodajalec lahko odpove zahtevi po pred-ložitvi tak šnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti, kakor je
določeno v izvedbenih dolo čbah.
4. Odredbodajalec lahko vlagateljem v skladu s členom 96 izre če
upravne in denarne kazni, ki so u činkovite, sorazmerne in odvra čalne.
Takšne kazni se lahko izre če tudi upravi čencem, ki so ob predlo žitvi
vloge ali v času izvr šitve donacije dali la žne izjave v zvezi
z informacijami, ki jih zahteva odredbodajalec, ali pa teh informacij
sploh niso dali.
▼
B
Člen 115
1. Merila za ocenitev sposobnosti so tak šna, da omogo čajo oceno
sposobnosti vlagatelja za kon čanje predlaganega ukrepa ali delovnega
programa.
2. Merila za ocenitev vsebine vloge, ki se objavijo vnaprej v razpisu,
so tak šna, da omogo čajo oceno kakovosti predlo ženih predlogov glede
na cilje in prednostne naloge.
Člen 116
▼M1
1. Predlogi se ovrednotijo na podlagi vnaprej objavljenih meril zaizbor in dodelitev, da se dolo či, kateri predlogi se lahko financirajo.
▼
B
2. Odgovorni odredbodajalec nato na podlagi ocene iz odstavka 1
pripravi seznam upravi čencev in odobrenih zneskov.
3. Odgovorni odredbodajalec pisno obvesti vlagatelje o odlo čitvi
glede njihove vloge. Če zapro šena donacija ni odobrena, institucija
navede razloge za zavrnitev vloge, zlasti glede na merila za ocenitevsposobnosti in za ocenitev vsebine vloge, ki so bila predhodno objav-ljena.▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —52
POGLAVJE 4
Plačilo in nadzor
Člen 117
Hitrost pla čil se dolo či glede na finan čno tveganje, trajanje in napredek
ukrepa ali stro ške upravi čenca.
▼M1
Člen 118
1. Odgovorni odredbodajalec lahko, če meni, da je ustrezno in sora-
zmerno, zahteva, da upravi čenec vnaprej predlo ži garancijo, da zmanj ša
finan čno tveganje, povezanim s predhodnim financiranjem.
2. Odredbodajalec od upravi čenca zahteva, da v primerih, ki so dolo-
čeni v izvedbenih dolo čbah, predlo ži takšno garancijo vnaprej.
▼B
Člen 119
1. Znesek donacije ni dokon čen, dokler institucija ne sprejme
končnih poro čil in zaklju čnega ra čuna, brez poseganja v poznej še
kontrole institucije.
▼M1
2. Če upravi čenec ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi, se
v primerih, ki so dolo čeni v izvedbenih dolo čbah, potem ko se upravi-
čencu da mo žnost, da izrazi svoje stali šče, donacija ustavi ali zni ža ali
prekine.
▼B
POGLAVJE 5
Izvajanje
▼M1
Člen 120
1. Če mora upravi čenec za izvedbo ukrepa razpisati postopek za
oddajo naro čil, so zadevni postopki taki, kot so dolo čeni v izvedbenih
določbah.
2. Če je treba za izvedbo ukrepa zagotoviti finan čno podporo tretjim
osebam, lahko upravi čenec donacije Skupnosti dodeli tak šno finan čno
podporo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) finan čna podpora ni primarni cilj ukrepa;
(b) pogoji za zagotovitev tak šne podpore so strogo dolo čeni v odlo čbi
ali sporazumu o donaciji med upravi čencem in Komisijo in ne
dopu ščajo prostega preudarka;
(c) zadevni zneski so majhni.Za namen to čke (c) se najvi šji znesek finan čne podpore, ki ga lahko
upravi čenec pla ča tretji stranki, dolo či v izvedbenih dolo čbah.
3. Vsaka odlo čba ali sporazum o donaciji izrecno dolo ča, da imata
Komisija in Ra čunsko sodi šče pooblastila za nadzor dokumentacije in
prostorov pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstvaSkupnosti.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —53
NASLOV VII
PRIPRAVA ZAKLJU ČNEGA RA ČUNA IN RA ČUNOVODSTVO
POGLAVJE 1
Priprava zaklju čnega ra čuna
Člen 121
Zaklju čni ra čun Skupnosti zajema:
▼M1
(a) finan čne izkaze institucij iz člena 126 in organov iz člena 185 ter
drugih organov, katerih zaklju čni ra čun mora biti konsolidiran
v skladu z ra čunovodskimi pravili Skupnosti;
▼B
(b) konsolidirane finan čne izkaze, ki v agregatni obliki predstavljajo
finan čne informacije iz finan čnih izkazov institucij in organov iz
točke (a);
(c) poro čila o izvr ševanju prora čuna institucij in prora čunov organov
izčlena 185;
▼M1
(d) zbirna poro čila o izvr ševanju prora čuna z informacijami iz poro čil
iz točke (c).
Člen 122
1. Zaklju čnim ra čunom institucij in organov in člena 121 je prilo ženo
poročilo o upravljanju prora čuna in finan čnem poslovodenju
v prora čunskem letu.
2. Poro čilo iz odstavka 1 med drugim poro ča o obsegu izvr ševanja
odobrenih prora čunskih sredstev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi
odobrenih prora čunskih sredstev med razli čnimi prora čunskimi postav-
kami.
▼B
Člen 123
Zaklju čni ra čun mora biti pripravljen v skladu s pravili, biti to čen in
izčrpen ter predstavljati resni čno in po šteno sliko:
(a) v zvezi s finan čnimi izkazi sredstev in obveznosti do virov, izdatkov
in prejemkov, upravi čenosti in obveznosti, ki niso prikazane kot
sredstva ali obveznosti, ter denarnega toka;
(b) v zvezi s poro čili o izvr ševanju prora čuna, prihodkov in odhodkov.
Člen 124
Finan čni izkazi se pripravijo v skladu s splo šno sprejetimi ra čunovod-
skimi na čeli:
(a) kontinuirane dejavnosti;(b) varnega poslovanja;
(c) doslednosti uporabe ra čunovodskih metod;
(d) primerljivosti informacij;(e) pomembnosti;▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —54
(f) nobene neto izravnave;
(g) vsebine nad obliko;(h) ra čunovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.
Člen 125
1. V skladu z na čelom ra čunovodskega evidentiranja na podlagi
nastanka poslovnih dogodkov finan čni izkazi prikazujejo odhodke in
prihodke za prora čunsko leto ne glede na datum pla čila ali izterjave.
2. Vrednost sredstev in obveznosti se dolo či v skladu s pravili vred-
notenja iz člena 133.
Člen 126
1. Finan čni izkazi se pripravijo v milijonih evrov in zajemajo:
(a) bilanco stanja in izkaz poslovnega izida, ki predstavlja sredstva in
obveznosti ter finan čni polo žaj in izid poslovanja na dan
31. decembra preteklega leta; predstavljena sta v obliki, dolo čeni
z direktivami Evropskega parlamenta in Sveta o zaklju čnih ra čunih
nekaterih vrst dru žb, pri čemer se upo števa posebna narava dejav-
nosti Skupnosti;
(b) izkaz denarnega toka, ki prikazuje zneske, pobrane in pla čane med
letom ter kon čno stanje denarja zakladnice;
(c) izkaz gibanja kapitala, ki podrobno prikazuje pove čanja in zmanj-
šanja vsake postavke kapitala med letom.
2. Priloga k finan čnim izkazom dopolnjuje in pojasnjuje informacije,
predstavljene v izkazih iz odstavka 1 in daje vse dodatne informacije,
predpisane z mednarodno sprejeto ra čunovodsko prakso, kadar so take
informacije pomembne za dejavnosti Skupnosti.
Člen 127
Poročila o izvr ševanju prora čuna so predstavljena v milijonih evrov.
Obsegajo:
(a) izkaz realizacije prora čuna, ki navaja vse prora čunske operacije za
leto kot prihodke in odhodke; struktura predstavitve je enaka kot zasam prora čun;
(b) prilogo k izkazu realizacije prora čuna, ki dopolnjuje in pojasnjuje
informacije v izkazu.
▼
M1
Člen 128
Računovodje drugih institucij in organov iz člena 121 ra čunovodji
Komisije in Ra čunskemu sodi šču najpozneje do 1. marca naslednjega
leta po šljejo svoje za časne zaklju čne ra čune, skupaj s poro čilom
o izvr ševanju prora čuna in finan čnem poslovodenju med letom.
Računovodja Komisije konsolidira za časne zaklju čne ra čune z za časnim
zaklju čnim ra čunom Komisije in najpozneje do 31. marca naslednjega
leta Ra čunskemu sodi ščup o šlje za časni zaklju čni ra čun Komisije,
čemur prilo ži poro čilo Komisije o upravljanju prora čuna in finan čnem
poslovodenju med letom, skupaj z za časnim konsolidiranim zaklju čnim
računom.
Računovodja vsake institucije in organa iz člena 121 do datuma iz
drugega odstavka, Evropskemu parlamentu in Svetu po šlje tudi poro čilo
o izvr ševanju prora čuna in finan čnem poslovodenju.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —55
Člen 129
1. Ra čunsko sodi šče najpozneje do 15. junija da svoje pripombe o
začasnem zaklju čnem ra čunu vsake institucije in vsakega organa iz
►M1 člena 121. ◄
▼M1
2. Vse institucije razen Komisije in vsak organ iz člena 121 pripra-
vijo svoj kon čni zaklju čni ra čun v skladu s členom 61 ter ga po šljejo
računovodji Komisije in Ra čunskemu sodi šču najpozneje do 1. julija
naslednjega leta za pripravo kon čnega konsolidiranega zaklju čnega
računa.
2a. Ra čunovodja Komisije pripravi kon čni konsolidirani zaklju čni
račun na podlagi podatkov drugih institucij, predlo ženih v skladu
z odstavkom 2. Kon čnemu konsolidiranemu zaklju čnemu ra čunu se
priloži izjava ra čunovodje Komisije, s katero potrjuje, da je bil priprav-
ljen v skladu z naslovom VII ter na čeli, pravili in metodami iz priloge
kr ačunovodskim izkazom.
3. Po potrditvi kon čnega konsolidiranega zaklju čnega ra čuna in
svojega kon čnega zaklju čnega ra čuna ju Komisija do 31. julija nasled-
njega prora čunskega leta po šlje Evropskemu parlamentu, Svetu in
Računskemu sodi šču.
▼B
4. Kon čni konsolidirani zaklju čni ra čun se objavi v Uradnem listu
Evropskih skupnosti skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Ra čunsko
sodišče, v skladu s členom 248 Pogodbe ES in členom 160c Pogodbe
Euratom do ►M1 15. novembra ◄naslednjega prora čunskega leta.
POGLAVJE 2
Informacije o izvr ševanju prora čuna
Člen 130
Poleg izkazov iz členov 126 in 127 Komisija dvakrat letno poro ča
Evropskemu parlamentu in Svetu o prora čunskih poro štvih in tveganjih,
povezanimi z njimi.
Te informacije hkrati po šlje Ra čunskemu sodi šču.
Člen 131
1. Poleg izkazov iz členov 126 in 127 ►M1 računovodja Komi-
sije◄enkrat mese čno po šlje Evropskemu parlamentu in Svetu zbirne
podatke o izvr ševanju prora čuna najmanj na ravni programa za
prihodke, pa tudi za odhodke glede na celotna odobrena prora čunska
sredstva.
Ti zneski tudi vsebujejo podatke o porabi prenesenih prora čunskih sred-
stev.
►M1 Računovodja Komisije ◄podatke po šlje v 10 dneh po koncu
vsakega meseca.
2. Trikrat letno v 30 delovnih dneh po 31. maju, 31. avgustu in 31.
decembru ►M1 računovodja Komisije ◄pošlje Evropskemu parla-
mentu in Svetu poro čilo o izvr ševanju prora čuna, ki zajema prihodke in
odhodke, raz členjene na programe, člene in postavke.
To poro čilo prav tako vsebuje podatke o porabi prora čunskih sredstev,
prenesenih iz preteklih prora čunskih let.
3. Zneske in poro čilo o izvr ševanju prora čuna hkrati po šlje tudi
Računskemu sodi šču.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —56
POGLAVJE 3
Računovodstvo
Oddelek 1
Skupne dolo čbe
Člen 132
1. Ra čunovodski sistem institucij je sistem, ki omogo ča tako organi-
zacijo prora čunskih in finan čnih informacij, da se lahko številke knji-
žijo, arhivirajo in evidentirajo.
2. Ra čunovodstvo se deli na splo šno ra čunovodstvo in prora čunsko
računovodstvo. Ra čunovodske evidence se vodijo v evrih na osnovi
koledarskega leta.
3. Vrednosti v splo šnem in prora čunskem knjigovodstvu se zaklju čijo
ob koncu prora čunskega leta, tako da se lahko pripravi zaklju čni račun
iz poglavja I.
4. Ne glede na odstavka 2 in 3 odredbodajalec na podlagi prenosa
nalog lahko vodi tudi analiti čne konte.
Člen 133
1. Ra čunovodja Komisije po posvetovanju z ra čunovodji drugih insti-
tucij in organov iz ►M1 člena 121 ◄sprejme ra čunovodska pravila
in metode ter usklajeni kontni okvir, ki ga uporabljajo institucije, uradi
iz naslova V drugega dela in vsi organi iz ►M1 člena 121. ◄
2. Pri sprejemanju ra čunovodskih pravil in metod iz odstavka 1 ra ču-
novodja Komisije ravna po mednarodno sprejetih ra čunovodskih stan-
dardih za javni sektor, če pa je to upravi čeno zaradi posebne narave
dejavnosti Skupnosti, pa lahko ravna tudi v nasprotju z njimi.
Oddelek 2
Splo šno ra čunovodstvo
Člen 134
Splošno ra čunovodstvo v kronolo škem vrstnem redu in na podlagi
dvostavnega knjigovodstva evidentira vse poslovne dogodke in aktiv-nosti, ki vplivajo na gospodarski in finan čni polo žaj ter na sredstva in
obveznosti institucij in organov iz ►
M1 člena 121. ◄
Člen 135
1. Promet na ra čunih in stanja se evidentirajo v ra čunovodskih
knjigah.
2. Vse vknji žbe, vklju čno s popravki na kontih, morajo biti uteme-
ljene z listinami, na katere se nana šajo.
3. Ra čunovodski sistem mora biti tak šen, da zagotavlja sledenje vseh
vknji žb.
Člen 136
Ob zaklju čku prora čunskega leta in do datuma priprave zaklju čnega
računa ra čunovodja izvede vse popravke, ki nimajo za posledico pla čil▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —57
ali izterjave sredstev za navedeno leto, vendar so potrebni za resni čno in
pošteno predstavitev zaklju čnega ra čuna v skladu s pravili.
Oddelek 3
Prora čunsko ra čunovodstvo
Člen 137
1. Prora čunsko ra čunovodstvo omogo ča natan čen zapis izvr ševanja
prora čuna.
2. Za namene uporabe odstavka 1 prora čunsko ra čunovodstvo
evidentira prora čunske prihodke in odhodke iz naslova IV prvega dela.
POGLAVJE 4
Vodenje evidence premo ženja
Člen 138
1. Vsaka institucija in vsak organ iz ►M1 člena 121 ◄vodi
evidenco premo ženja, ki prikazuje koli čino in vrednost vseh opredme-
tenih, neopredmetenih in finan čnih sredstev Skupnosti v skladu z
vzorcem, ki ga pripravi ra čunovodja Komisije.
Vsaka institucija in vsak organ iz ►M1 člena 121 ◄preveri, da
vknji žbe v evidenco ustrezajo dejanskemu stanju.
2. Prodaja premi čnin se ustrezno objavi.
NASLOV VIII
ZUNANJA REVIZIJA IN RAZRE ŠNICA
POGLAVJE 1
Zunanja revizija
Člen 139
1. Evropski parlament, Svet in Komisija čim prej obvestijo Ra čunsko
sodišče o vseh odlo čitvah in pravilih, sprejetih v skladu s členi 9, 13,
18, 22, 23, 26 in 36.
▼M1
2. Vsaka institucija obvesti Ra čunsko sodi šče in prora čunski organ
o vseh notranjih pravilih, ki jih sprejme v zvezi s finan čnimi zadevami.
▼B
3. Ra čunsko sodi šče se obvesti o vseh imenovanjih odredbodajalcev,
notranjih revizorjev, ra čunovodij in vodij blagajn predpla čil ter o odlo-
čitvah o prenosu nalog na podlagi členov 51, 61, 62, 63 in 85.
Člen 140
1. Ra čunsko sodi šče pri pregledovanju, ali so bili vsi prihodki prejeti
in ali so vsi izdatkinastali na zakonit in pravilen na čin, upo števa dolo čbe
Pogodb, prora čuna, te uredbe, izvedbenih dolo čb in vseh drugih aktov,
sprejetih na podlagi Pogodb.
2. Pri izvajanju svoje naloge ima Ra čunsko sodi šče pravico, da na
način iz člena 142 pregleda vso dokumentacijo in informacije v zvezi s▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —58
finan čnim poslovodenjem slu žb ali organov za operacije, ki jih financi-
rajo ali sofinancirajo Skupnosti. Ra čunsko sodi šče ima pooblastilo, da
lahko zasli ši vsakega uradnika, ki je odgovoren za prihodke in odhodke,
in uporabi vse revizijske postopke, ki so primerni za navedene slu žbe ali
organe. V dr žavah članicah opravlja revizijo skupaj z nacionalnimi
revizijskimi organi ali, če ti nimajo potrebnih pooblastil, s pristojnimi
nacionalnimi slu žbami. Ra čunsko sodi šče in revizijski organi dr žav
članic sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvis-
nost.
Računsko sodi šče, da bi pridobilo vse potrebne informacije za oprav-
ljanje naloge, ki mu je zaupana s Pogodbami ali akti, sprejetimi nanjihovi podlagi, lahko na lastno pobudo sodeluje pri vseh revizijah, kijih v okviru izvr ševanja prora čuna izvede institucija Skupnosti ali se
izvajajo v njenem imenu.
Na zahtevo Ra čunskega sodi šča vsaka institucija finan čnim institucijam,
pri katerih ima Skupnost depozite, dovoli, da Ra čunskemu sodi šču
omogo čijo preveritev, če se zunanji podatki skladajo s poslovnimi knji-
gami.
3. Ra čunsko sodi šče, da bi lahko izvajalo svojo nalogo, institucijam
in organom, za katere se uporablja ta uredba, uradno sporo či imena
svojih revizorjev, ki imajo pooblastilo za njihovo revidiranje.
Člen 141
Računsko sodi šče zagotovi, da se vsi vrednostni papirji in gotovina na
vpogled ali v blagajni preverijo s knjigovodskimi listinami, ki jih podpi-šejo depozitarji, ali z uradnimi zapisniki o gotovini in vrednostnih papi-
rjih v blagajni. Te preverbe lahko opravi tudi samo.
Člen 142
1. Komisija, druge institucije, organi, ki vodijo prihodke ali odhodke
v imenu Skupnosti, in kon čni upravi čenci do pla čil iz prora čuna, dajo
Računskemu sodi
šču na voljo vsa sredstva in vse informacije, za katere
Računsko sodi šče meni, da so potrebni za izvajanje njegove naloge.
Računskemu sodi šču dajo na voljo vso dokumentacijo v zvezi z odobra-
vanjem in izvajanjem pogodb, ki se financirajo iz prora čuna Skupnosti,
in vse poslovne knjige gotovine ali materiala, vse ra čunovodske
evidence ali dokazila in tudi upravne dokumente v zvezi z njimi, vsedokumente v zvezi s prihodki in odhodki, vse evidence premo ženja, vse
organigrame slu žb, za katere Ra čunsko sodi šče meni, da so potrebni za
revidiranje izkaza realizacije prora čuna in izkaza finan čnega izida na
podlagi evidenc ali na kraju samem, ter vse dokumente in podatke,
pripravljene ali arhivirane na magnetnih medijih.
Druge slu žbe in notranje revizijske slu žbe zadevnih nacionalnih uprav
dajo Ra čunskemu sodi šču na voljo vsa sredstva, za katera slednje meni,
da so potrebna za izvajanje njegove naloge.
Prvi pododstavek se uporablja tudi za fizi čne ali pravne osebe, ki preje-
majo pla čila iz prora čuna Skupnosti.
2. Uradniki, katerih delo preverja Ra čunsko sodi šče:
(a) poka žejo svoje evidence gotovine v blagajni, druge gotovine, vred-
nostnih papirjev in materiala vseh vrst, pa tudi dokazila v zvezi zupravljanjem sredstev, za katerega so zadol ženi, in tudi vse knjige,
evidence in druge dokumente v zvezi s tem;
(b) predlo žijo korespondenco in vse druge dokumente, ki so potrebni za
celovito izvedbo revizije iz člena 140(1).
Informacije iz to čke (b) prvega pododstavka lahko zahteva samo
Računsko sodi šče.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —59
3. Ra čunsko sodi šče ima pooblastilo za revidiranje dokumentacije v
zvezi s prihodki in odhodki Skupnosti, ki jih hranijo slu žbe institucij in
zlasti slu žbe, odgovorne za odlo čanje v zvezi s takimi prihodki in
odhodki, organi, ki vodijo prihodke in odhodke v imenu Skupnosti,ter fizi čne in pravne osebe, ki prejemajo pla čila iz prora čuna.
4. Pri nalogi ugotavljanja, ali so bili prihodki prejeti in ali so odhodki
nastali na zakonit in primeren na čin ter ali je bilo finan čno poslovodenje
dobro, se ugotavlja tudi, kako organi zunaj institucij uporabljajo sred-stva, ki jih prejmejo v obliki donacij.
5. Za finan čna sredstva Skupnosti, ki se pla čajo upravi čencem zunaj
institucij, upravi čenci ali njihovi izvajalci ali podizvajalci, če se izvajalci
ne strinjajo, da Ra čunsko sodi šče revidira uporabo odobrenih sredstev,
sklenejo pisne sporazume.
6. Komisija da Ra čunskemu sodi šču na njegovo zahtevo vse infor-
macije o poslih zadol ževanja in posojanja.
7. Uporaba integriranih ra čunalni ških sistemov ne sme poslab šati
možnosti dostopa Ra čunskega sodi šča do dokazil.
Člen 143
1. Letno poro čilo Ra čunskega sodi šča urejajo dolo čbe odstavkov 2
do 6 tega člena.
2. Ra čunsko sodi ščep ošlje Komisiji in zadevnim institucijam najpo-
zneje do ►
M1 30. junija ◄vse ugotovitve, ki bi po njegovem
mnenju morale biti vklju čene v letno poro čilo. Te ugotovitve morajo
ostati zaupne. Vsaka institucija po šlje svoj odgovor Ra čunskemu
sodišču najpozneje do ►M1 15. oktobra ◄Odgovori institucij,
razen Komisije, se po šljejo hkrati tudi Komisiji.
3. Letno poro čilo vsebuje oceno urejenosti finan čnega poslovodenja.
4. Letno poro čilo vsebuje poseben del za vsako institucijo. Ra čunsko
sodišče lahko po lastni presoji doda povzetek poro čila ali splo šne ugoto-
vitve.
Računsko sodi šče ukrene vse potrebno, da se odgovori vsake institucije
na njegove ugotovitve objavijo takoj po ugotovitvah, na katere se nana-šajo.
▼
M1
5. Ra čunsko sodi šče najpozneje do 15. novembra organom, odgo-
vornim za razre šnico, in drugim institucijam po šlje svoje letno poro čilo,
ki mu prilo ži odgovore institucij, ter poskrbi za njegovo objavo
vUradnem listu Evropske unije .
▼B
6. Ko Ra čunsko sodi ščep ošlje letno poro čilo, Komisija takoj obvesti
zadevne dr žavečlanice o vsebini tega poro čila, ki se nana ša na uprav-
ljanje sredstev, za katero so odgovorne po veljavnih pravilih.
Državečlanice odgovorijo Komisiji v 60 dneh po prejemu takih infor-
macij. Komisija po šlje povzetek Ra čunskemu sodi šču, Svetu in Evrop-
skemu parlamentu do ►M1 28. februarja. ◄
Člen 144
1. Ra čunsko sodi šče zadevne institucije uradno obvesti o vseh ugoto-
vitvah, ki so po njegovem mnenju take, da bi morale biti vklju čene v
posebno poro čilo. Te ugotovitve morajo ostati zaupne.
Zadevna institucija mora v roku dveh mesecev in pol sporo čiti Ra čun-
skemu sodi šču svoje pripombe, ki jih želi dati na te ugotovitve.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —60
Računsko sodi šče sprejme dokon čno razli čico posebnega poro čila v
slede čem mesecu.
Posebna poro čila se skupaj z odgovori zadevnih institucij nemudoma
pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, od katerih vsak odlo či, kjer
je primerno skupaj s Komisijo, kak šne ukrepe je treba sprejeti na
podlagi tega poro čila.
▼M1
Čes eR a čunsko sodi šče odlo či katero od posebnih poro čil objaviti
v Uradnem listu Evropske unije, mu prilo ži tudi odgovore zadevnih
institucij.
▼B
2.►M1 Mnenja iz člena 248(4) Pogodbe ES in člena 160c(4)
Pogodbe Euratom, ki se ne nana šajo na predloge ali osnutke, za katere
se uporablja zakonodajni postopek posvetovanja, lahko Ra čunsko
sodišče objavi v Uradnem listu Evropske unije .◄Računsko sodi šče
sprejme odlo čitev o objavi po posvetovanju z institucijo, ki je zahtevala
mnenje ali na katero se mnenje nana ša. Skupaj z mnenji se objavijo vse
pripombe zadevne institucije.
POGLAVJE 2
Razre šnica
Člen 145
1. Na priporo čilo Sveta, ki odlo ča s kvalificirano ve čino, Evropski
parlament Komisiji da razre šnico v zvezi z izvr ševanjem prora čuna za
leto ndo►M1 15. maja ◄letan+2 .
2. Če datuma iz odstavka 1 ni mogo če spo štovati, Evropski parla-
ment ali Svet obvesti Komisijo o razlogih za odlo žitev sprejetja odlo-
čitve o razre šnici.
3. Če Evropski parlament odlo ži sprejetje odlo čitve o razre šnici,
Komisija stori vse potrebno, da čim prej sprejme ukrepe za odpravo
ali za hitrej šo odpravo ovir za sprejem te odlo čitve.
Člen 146
1. Odlo čitev o razre šnici zajema obra čune vseh prihodkov in
odhodkov Skupnosti, kon čno bilanco ter sredstva in obveznosti Skup-
nosti, prikazane v bilanci stanja.
2. Za sprejetje odlo čitve o razre šnici Evropski parlament, potem ko je
to storil tudi Svet, pregleda poro čila in izkaze stanja iz člena 275
Pogodbe ES in člena 179a Pogodbe Euratom. Pregleda tudi letno poro-
čilo Ra čunskega sodi šča skupaj z odgovori institucij, v katerih je bila
opravljena revizija,, posebna poro čila Ra čunskega sodi šča za zadevno
prora čunsko leto ter izjavo Ra čunskega sodi šča o zanesljivosti poslovnih
knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov.
3. Komisija predlo ži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse
potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razre šnico za
zadevno prora čunsko leto v skladu s členom 276 Pogodbe ES.
Člen 147
1. V skladu s členom 276 Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe
Euratom Komisija in druge institucije sprejmejo potrebne ukrepe napodlagi ugotovitev, izra ženih v odlo čitvi o razre šnici Evropskega parla-
menta, ter pripomb, prilo ženih priporo čilom Sveta, ki se nana šajo na
razre šnico.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —61
2. Institucije na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poro čajo o
ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi navedenih ugotovitev in pojasnil,zlasti pa o navodilih, ki so jih dale slu žbam, odgovornim za izvr ševanje
prora čuna. Dr žave članice sodelujejo s Komisijo in jo obve ščajo o
ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi teh ugotovitev, tako da jih Komi-sija lahko upo števa pri pripravi svojega lastnega poro čila. Tudi poro čila
institucij se po šljejo Ra čunskemu sodi šču.
DRUGI DEL
POSEBNE DOLO ČBE
▼
M1
NASLOV I
EVROPSKI KMETIJSKI JAMSTVENI SKLAD
▼B
Člen 148
▼M1
1. Prvi in tretji del te uredbe se uporabljata za odhodke organov inteles, navedenih v pravilih za Evropski kmetijski jamstveni sklad(EKJS), in za prihodke, razen če v tem naslovu ni dolo čeno druga če.
▼
B
2. Aktivnosti, ki jih neposredno izvaja Komisija, se izvajajo v skladus pravili, dolo čenimi v prvem in tretjem delu.
Člen 149
▼
M1
1. Za vsako prora čunsko leto EKJS vklju čuje nediferencirana
odobrena prora čunska sredstva razen odhodkov, povezanih z ukrepi iz
člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki se pokrijejo iz diferenciranih
odobrenih prora čunskih sredstev.
▼B
2. Odobritve za pla čila, ki se prenesejo v naslednje leto in niso
porabljene do konca prora čunskega leta, zapadejo.
▼M1
3. Odobrena prora čunska sredstva, ki niso razdeljena, v zvezi
z ukrepi iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1290/2005 se lahko prenesejo
samo v naslednje prora čunsko leto.
Takšen prenos ne sme presegati niti 2 % za četnih odobrenih prora čun-
skih sredstev iz prvega pododstavka niti zneska prilagoditev nepo-srednih pla čil iz člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne
29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podporv okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podporza kmete (
1), ki je bil uporabljen v zadnjem prora čunskem letu.
Prenesena odobrena prora čunska sredstva se vrnejo izklju čno
v prora čunske vrstice, ki zajemajo ukrepe iz člena 3(1)(c) Uredbe
(ES) št. 1290/2005.
Takšen prenos se lahko uporabi samo za dodatna pla čila tistim kon čnim
upravi čencem, za katere je v zadnjem prora čunskem letu veljala prila-
goditev neposrednih pla čil v skladu s členom 11 Uredbe (ES)
št. 1782/2003.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —62
(1) UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena
z Uredbo (ES) št. 1405/2006 (UL L 265, 26.9.2006, str. 1).
Komisija sprejme odlo čitev o prenosu najpozneje do 15. februarja
v letu, na katerega se sredstva prenesejo, in o tem obvesti prora čunski
organ.
▼B
Člen 150
1. Komisija povrne izdatke, ki jih imajo dr žavečlanice.
▼M1
2. Odlo čitve Komisije, s katerimi so dolo čijo zneski teh pla čil, pred-
stavljajo za časne celotne prora čunske obveznosti, ki pa ne smejo prese či
skupnih prora čunskih sredstev, odobrenih za EKJS.
3. Od 15. novembra dalje se lahko vnaprej prevzamejo obveznosti za
kritje rutinskih odhodkov za upravljanje EKJS v breme odobrenih prora-čunskih sredstev za naslednje prora čunsko leto. Tak šna obveznost pa ne
sme presegati treh četrtin ustreznih skupnih odobrenih prora čunskih
sredstev za teko če prora čunsko leto. Lahko se uporabljajo samo za
odhodke, za katere je na čelo dolo čeno v obstoje čem temeljnem aktu.
▼
B
Člen 151
1.►M1 Odhodki, ki jih imajo organi in subjekti iz pravil za EKJS,
se odobrijo za poglavje, člen in postavko v dveh mesecih po prejetju
poročil državčlanic. Ta odobritev se lahko izvede po poteku navede-
nega obdobja dveh mesecev, kadar je potreben postopek za prerazpore-ditev odobrenih prora čunskih sredstev glede zadevnih prora čunskih
vrstic. Zneski se obra čunajo kot pla čila v istem dvomese čnem obdobju,
razen čed ržavečlanice še niso izvr šile pla čila ali kadar obstaja dvom
glede upravi čenosti.◄
Te prora čunske obveznosti se od štejejo od za časnih celotnih prora čun-
skih obveznosti iz člena 150.
2. Za časne celotne prora čunske obveznosti za dolo čeno prora čunsko
leto, za katere niso bile prevzete obveznosti na specifi čnih postavkah v
prora čunski nomenklaturi do 1. februarja naslednjega prora čunskega
leta, zapadejo glede na prora čunsko leto, v katerem so bile dolo čene.
3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata s pridr žkom potrditve obra čuna.
▼
M1
Člen 152
Pri prora čunskem ra čunovodstvu se odhodki za prora čunsko leto knji-
žijo na podlagi vra čil Komisije dr žavam članicam do najpozneje 31.
decembra zadevnega leta, pod pogojem, da je ra čunovodja prejel
odredbo za pla čilo najpozneje 31. januarja naslednjega prora čunskega
leta.
▼B
Člen 153
▼M1
1. Če Komisija lahko prerazporedi odobrena prora čunska sredstva
v skladu s členom 23(1), sprejme odlo čitev najpozneje do 31. januarja
naslednjega prora čunskega leta in obvesti prora čunski organ, kakor je
določeno v členu 23(1).
▼B
2. Razen v primerih iz odstavka 1 Komisija po šlje predloge za
prenos prora čunskemu organu najpozneje do 10. januarja naslednjega
prora čunskega leta.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —63
Prora čunski organ sprejme odlo čitve o takih prenosih po postopku iz
člena 24 najpozneje v roku treh tednov.
▼M1
Člen 154
1. Namenski prejemki pod tem naslovom se razporedijo glede na
izvor v skladu s členom 18(2).
2. Rezultat odlo čitev o potrditvi obra čuna iz člena 30 Uredbe (ES)
št. 1290/2005 se vpi še v skupni člen.
NASLOV II
STRUKTURNI SKLADI, KOHEZIJSKI SKLAD, EVROPSKI
SKLAD ZA RIBI ŠTVO IN EVROPSKI KMETIJSKI SKLAD ZA
RAZVOJ PODE ŽELJA
▼B
Člen 155
▼M1
1. Prvi in tretji del te uredbe se uporabljata za odhodke, ki jih imajoorgani in subjekti iz uredb o Evropskem kmetijskem skladu za razvojpode želja (EKSRP) (
1), Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR)
(2), Evropskem socialnem skladu (ESS) (3), Kohezijskem skladu (4),
Evropskem skladu za ribi štvo (ESR) (5), v nadaljnjem besedilu
„skladi “, ter za njihove prihodke, razen če v tem naslovu ni dolo čeno
druga če.
▼B
2. Aktivnosti, ki jih neposredno izvaja Komisija, se izvajajo v skladu
s pravili, dolo čenimi v prvem in tretjem delu te uredbe.
▼M1__________
▼B
Člen 156
1. Pla čila finan čnih prispevkov iz skladov Komisija izvede v skladu s
pravili, navedenimi v členu 155.
2. Rok za vmesna pla čila Komisije se dolo či v skladu s pravili,
navedenimi v členu 155.
3. Obravnavo vra čil državčlanic in posledice za vi šino prispevka iz
skladov urejajo pravila, navedena v členu 155.
Člen 157
Komisija avtomati čno sprosti prora čunska sredstva, ki so bila odobrena
v skladu s pravili, navedenimi v členu 155.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —64
(1) Uredba (ES) št. 1290/2005.
(2) Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija
2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 210, 31.7.2006, str. 1).
(3) Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija
2006 o Evropskem socialnem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).
(4) Uredba Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohe-
zijskega sklada (UL L 210, 31.7.2006, str. 79).
(5) Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu
za ribi štvo (UL L 223, 15.8.2006, str. 1)
Sproščena prora čunska sredstva se lahko znova dajo na voljo v primeru
očitne napake, ki jo je mogo če pripisati izklju čno Komisiji.
▼B
V ta namen Komisija preveri spro ščena sredstva v prej šnjem prora čun-
skem letu in se do 15. februarja teko čega leta na podlagi zahtev odlo či,
ali je ta sredstva treba spet dati na voljo.
▼M1
Člen 158
V zvezi z odhodki iz poslovanja iz tega naslova lahko Komisija
z izjemo za EKSRP prerazporedi sredstva z enega podro čja na drugega,
pod pogojem, da se zadevna prora čunska sredstva odobrijo za isti
namen v smislu uredb o skladih iz člena 155 ali za odhodke za tehni čno
pomo č.
▼B
Člen 159
Vidike v zvezi z vodenjem in izbiro projektov ter revizijo urejajo
pravila, navedena v členu 155.
NASLOV III
RAZISKAVE
Člen 160
1. Prvi in tretji del se uporabljata za prora čunska sredstva za
raziskave in tehnolo ški razvoj, razen če v tem naslovu ni dolo čeno
druga če.
Ta sredstva se vnesejo bodisi v enega od prora čunskih podro čij porabe
za raziskovalne politike za neposredne ali posredne ukrepe bodisi vprogram za raziskave v drugem podro čju porabe.
Uporabljajo se za izvajanje ukrepov, na štetih v izvedbenih dolo čbah.
▼
M1
1a. Odobrena prora čunska sredstva v zvezi s prihodki iz Raziskoval-
nega sklada za premog in jeklo, ustanovljenega s protokolom, prilo-ženim k Pogodbi ES, o finan čnih posledicah izteka veljavnosti Pogodbe
o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, se obravnavajokot namenski prejemki v smislu člena 18. Odobritve za prevzem obvez-
nosti na podlagi teh prejemkov so na voljo takoj, ko se terjatve ocenijo,odobritve pla čil pa takoj, ko so prihodki prejeti.
▼
B
2. V zvezi z izdatki za poslovanje iz tega naslova lahko Komisijasredstva prerazporedi z enega podro čja porabe na drugega, pod
pogojem, da se zadevna prora čunska sredstva odobrijo za isti namen.
3. Strokovnjaki, ki se pla čajo iz prora čunskih sredstev za raziskave in
tehnolo ški razvoj, se zaposlijo po postopku, ki ga dolo či Svet ob spre-
jetju posameznega okvirnega raziskovalnega programa.
▼
M1
Člen 160a
1. Odobritve za prevzem obveznosti v vi šini zneska spro ščenih
obveznosti, ki so posledica celotne ali delne neizvedbe projektov, pove-zanih z raziskavami, za katere so bile namenjene, so lahko izjemoma inv ustrezno utemeljenih primerih znova na voljo, če je bistvenega▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —65
pomena, da se izvede sprva na črtovan program, razen če prora čun za
tekoče prora čunsko leto že vsebuje sredstva za ta namen.
2. Za namene odstavka 1 Komisija na za četku vsakega prora čun-
skega leta preveri spro ščene obveznosti iz prej šnjega prora čunskega
leta in na podlagi zahtev oceni, ali je treba ta sredstva znova dati navoljo.
Na podlagi te ocene Komisija prora čunskemu organu do 15. februarja
vsakega prora čunskega leta lahko predlo ži ustrezne predloge, v katerih
za vsako prora čunsko postavko navede razloge za to, da so ta odobrena
prora čunska sredstva znova na voljo.
3. Prora čunski organ o predlogih Komisije odlo čivšestih tednih. Če
v tem roku ne sprejme nobene odlo čitve, se šteje, da so predlogi
odobreni.
Znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki so znova na voljo v letu n,
v nobenem primeru ne presega 25 % celotnega zneska spro ščenih sred-
stev iz iste prora čunske vrstice v letu n-1.
4. Odobritve za prevzem obveznosti, ki so znova na voljo, se ne
prenesejo.
Pravne obveznosti, ki so povezane z odobritvami za prevzem obvez-
nosti, ki so znova na voljo, se prevzamejo do 31. decembra leta n.
Ob koncu leta nodgovorni odredbodajalec dokon čno sprosti neporab-
ljeni znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki je bil znova dan na
voljo.
▼
B
Člen 161
1. Skupno raziskovalno sredi šče lahko prejme financiranje v breme
prora čunskih sredstev zunaj podro čij porabe in programov iz člena 160
(1),če na podlagi konkuren čnih postopkov ali postopkov pogajanj sode-
luje v aktivnostih Skupnosti, ki se v celoti ali delno financirajo izskupnega prora čuna.
2. Prora čunska sredstva za aktivnosti, v katerih skupno raziskovalno
središče sodeluje na podlagi konkuren čnih postopkov, se obravnavajo
kot namenski prejemki v smislu člena 18. Pravice za prevzem obvez-
nosti na podlagi teh prejemkov so na voljo takoj, ko se terjatve ocenijo.
Uporaba teh prora čunskih sredstev se prikazuje na analiti čnih kontih v
izkazu prora čunskega izida za vsako kategorijo ukrepov, na katere se
nanašajo; prikazana morajo biti lo čeno od prihodkov od tretjih oseb
(javnih ali zasebnih) iz financiranja in od prihodkov iz drugih storitev,ki jih opravlja Komisija za tretje osebe.
3. Pravila za oddajo naro čil iz naslova V prvega dela se ne uporab-
ljajo za dejavnosti skupnega raziskovalnega sredi šča v imenu tretjih
oseb.
4. Z odstopanjem od člena 23 lahko Komisija v okviru podro čja
porabe prora čuna, ki se nana ša na politiko „raziskave —neposredni
ukrepi “prerazporedi med programi do 15 % prora čunskih sredstev na
postavki, s katere se prerazporedijo.▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —66
NASLOV IV
ZUNANJI UKREPI
POGLAVJE I
Splo šne dolo čbe
Člen 162
1. Prvi in tretji del se uporabljata za zunanje ukrepe, ki se financirajo
iz prora čuna, razen če v tem naslovu ni dolo čeno druga če.
2. Prora čunska sredstva za ukrepe iz odstavka 1 Komisija uporablja:
(a) v okviru pomo či, ki jo lahko odobri samostojno;
(b) ali v okviru sporazumov, ki jih sklene z eno tretjo dr žavo upravi-
čenko ali ve č;
(c) ali v okviru sporazumov z mednarodnimi organizacijami iz
člena 53.
POGLAVJE 2
Izvajanje ukrepov
Člen 163
►M1 Ukrepe iz tega naslova lahko izvaja Komisija centralizirano ali
z deljenim upravljanjem, ali tretja dr žava upravi čenka ali dr žave upra-
vičenke decentralizirano ali skupaj z mednarodnimi organizacijami
v skladu z ustreznimi dolo čbami iz členov 53 do 57. ◄Prora čunska
sredstva za zunanje ukrepe se za doseganje skupnega cilja lahko kombi-nirajo s sredstvi iz drugih virov.
▼
M1__________
▼B
Člen 165
Ukrepe, ki jih izvajajo tretje dr žave upravi čenke ali mednarodne orga-
nizacije, nadzira Komisija. Tak šen nadzor se izvaja na podlagi predhod-
nega odobritev, naknadnih pregledov ali kombiniranega postopka.
Člen 166
1. Za izvajanje ukrepov se sklene:
▼M1
(a) sporazum o financiranju med Komisijo v imenu Skupnosti in tretjo
državo upravi čenko ali dr žavami upravi čenkami ali organi, ki jih
pooblastijo, v nadaljnjem besedilu: „upravi čenci“;
(b) pogodba ali sporazum o donaciji med Komisijo in nacionalnimi ali
mednarodnimi javnimi organi ali med Komisijo in fizi čnimi ali
pravnimi osebami, ki so odgovorne za izvedbo ukrepov.
Pogoji, pod katerimi se dodeljuje zunanja pomo č, se dolo čijo
v instrumentu, s katerim se upravljajo finan čni sporazumi ali pogodbe
ali donacije iz to čk (a) in (b).▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —67
2. Finan čni sporazumi s tretjimi dr žavami upravi čenkami iz odstavka
1(a) se sklenejo najpozneje do 31. decembra leta n+1 , pri čemer je leto
nleto, v katerem se prevzame obveznosti v breme prora čuna.
Posamezne pogodbe, odlo čbe o donacijah in sporazumi za izvajanje
takih finan čnih sporazumov se ne smejo sprejeti ali skleniti pozneje
kakor v treh letih po datumu sklenitve finan čnega sporazuma.
Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revizijo in ovrednotenjem
se lahko sklenejo tudi pozneje.
3. Dolo čba iz odstavka 2 se ne uporablja za ve čletne programe
v naslednjih primerih:
—v delih Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006
o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomo č(IPA) (1), ki se
nanašajo na čezmejno sodelovanje, regionalni razvoj, razvoj člove-
ških virov in razvoj pode želja;
—v delu Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 24. oktobra 2006 o splo šnih dolo čbah o ustanovitvi Evrop-
skega instrumenta sosedstva in partnerstva (2), ki se nana šan a
čezmejno sodelovanje.
V teh primerih se uporabljajo naslednja pravila:(a) vsak del prora čunske obveznosti za tak šen ve čletni program se
avtomati čno sprosti, če do 31. decembra tretjega leta po letu n,če
je leto ntisto, v katerem so bile prevzete prora čunske obveznosti:
(i) ni bil porabljen za namen predhodnega financiranja; ali
(ii) ni bil porabljen za vmesna izpla čila; ali
(iii) ni bila v zvezi z njim predlo žena nobena izjava o odhodkih;
(b) tisti del prora čunskih obveznosti, ki je 31. decembra 2017 še vedno
odprt, za katerega se ne predlo ži izjave o odhodkih do 31. decembra
2018, se avtomati čno sprosti.
▼
B
POGLAVJE 3
Javna naro čila
Člen 167
1. Za pogodbe, ki jih zajema ta naslov, in s pridr žkom posebnih
določb o mejnih vrednostih in na činih oddaje javnih naro čil, dolo čenih
v izvedbenih dolo čbah, se uporabljajo dolo čbečlena 56 in poglavja I
naslova V prvega dela o splo šnih dolo čbah o oddaji javnih naro čil.
Naro čniki za namene tega poglavja so:
(a) Komisija v imenu in za ra čun enega upravi čenca ali ve č;
(b) upravi čenec ali upravi čenci;
▼M1
(c) nacionalni ali mednarodni javni organi ali fizi čne ali pravne osebe,
ki so upravi čenci donacije za izvedbo zunanjih ukrepov.
2. Postopki za oddajo javnih naro čil morajo biti dolo čeni v finan čnih
sporazumih ali sporazumu ali odlo čbi o donaciji iz člena 166.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —68
(1) UL L 210, 31.7.2006, str. 82.
(2) UL L 310, 9.11.2006, str. 1.
Člen 168
1. Sodelovanje v razpisnih postopkih je odprto pod enakimi pogoji za
vse osebe, ki spadajo v okvir Pogodb, in v skladu s posebnimi dolo č-
bami temeljnih instrumentov, ki urejajo sodelovanje zadevnega sektorja,za vse fizi čne in pravne osebe, ki so dr žavljani tretjih dr žav upravi čenk,
ali za druge tretje dr žave, ki so izrecno navedene v teh instrumentih.
2. V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih se lahko na podlagi
posebnih pogojev, dolo čenih v temeljnih aktih o sodelovanju, v javnih
razpisih dovoli sodelovati tudi dr žavljanom tretjih dr žav poleg tistih iz
odstavka 1.
3. Kadar se uporablja sporazum o raz širitvi trga za javna naro čila
blaga ali storitev, katerega pogodbenica je Skupnost, so pogodbe zanaročila, ki se financirajo iz prora čuna, odprte za dr žavljane tretjih
držav, poleg tistih iz odstavkov 1 in 2, pod pogoji iz tega sporazuma.
▼
M1
POGLAVJE 4
Donacije
▼B
Člen 169
Ukrep se lahko v celoti financira iz prora čuna samo, če se doka že, da je
njegova izvedba nujno potrebna.
▼M1
Člen 169a
Postopki za dodelitev donacij, ki jih v okviru decentraliziranega uprav-
ljanja uporabljajo tretje dr žave upravi čenke, so dolo čeni v finan čnih
sporazumih iz člena 166. Ti temeljijo na pravilih iz naslova VI prvega
dela.
▼B
POGLAVJE 5
Revidiranje ra čunovodskih izkazov
▼M1
Člen 170
Vsak sporazum o financiranju ali sporazum ali odlo čba o donaciji mora
izrecno dolo čati, da sta Komisija in Ra čunsko sodi šče pristojna za revi-
zijo na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh izvajalcih inpodizvajalcih, ki so prejeli sredstva Skupnosti.
▼
B
NASLOV V
EVROPSKI URADI
Člen 171
1. „Evropski uradi “so za namene uporabe tega naslova upravne
strukture, ki jih ustanovi ena ali ve činstitucij za izvajanje specifi čnih
horizontalnih nalog.▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —69
2. Ta naslov se uporablja za delovanje Evropskega urada za boj proti
goljufijam (OLAF), razen člena 174, člena 174a in člena 175(2).
▼B
3. Prvi in tretji del se uporabljata za delovanje evropskih uradov,razen če v tem naslovu ni dolo čeno druga če.
Člen 172
1. Prora čunska sredstva za vsak evropski urad, katerih skupni znesek
se vpi še v posebno prora čunsko postavko v delu prora čuna za Komisijo,
se natan čneje dolo čijo v prilogi k temu delu prora čuna.
Priloga ima obliko izkaza prihodkov in odhodkov, razdeljenih na enak
način kakor podro čja prora čuna.
Prora čunska sredstva, vpisana v Prilogi, pokrivajo vse finan čne potrebe
vsakega evropskega urada pri opravljanju nalog v imenu institucij.
2. Na črt delovnih mest vsakega evropskega urada se prilo žikn a črtu
delovnih mest Komisije.
3. Direktor vsakega evropskega urada sprejema odlo čitve o preraz-
poreditvah znotraj priloge iz odstavka 1. Komisija o takih prerazpore-ditvah obvesti prora čunski organ.
4. Zaklju čni ra čun vsakega evropskega organa je sestavni del
zaklju čnega ra čuna Skupnosti iz člena 121.
▼
M1
Člen 173
Komisija v zvezi z odobrenimi prora čunskimi sredstvi, ki so v Prilogi
navedena za vsak evropski urad posebej, v skladu s členom 59 prenese
pooblastila odredbodajalca na direktorja zadevnega evropskega urada.
▼B
Člen 174
1. Vsak medinstitucionalni evropski urad pripravi analiti čno evidenco
svojih izdatkov, ki omogo ča, da se dolo či dele žstoritev, opravljen za
vsako od institucij. ►M1 Direktor zadevnega evropskega urada po
odobritvi upravnega odbora sprejme merila, na katerih temelji ra čuno-
vodski sistem. ◄
2. Pojasnila k prora čunski postavki, v kateri so vpisana skupna prora-
čunska sredstva za vsak medinstitucionalni evropski urad, prikazujejo
oceno stro škov storitev, ki jih urad opravi za vsako od institucij. Ta
temelji na analiti čnem ra čunovodstvu iz odstavka 1.
3. Vsak medinstitucionalni evropski urad uradno obvesti zadevne
institucije o rezultatih analiti čnega ra čunovodstva.
▼M1
Člen 174a
1. Vsaka institucija lahko prenese pooblastila odredbodajalca na
direktorja med-institucionalnega evropskega urada za upravljanjeodobrenih prora čunskih sredstev, ki spadajo v njen del prora čuna, ter
določi omejitve in pogoje tega prenosa pooblastil.
2. Notranji revizor Komisije izvaja vse naloge iz naslova IV,
poglavja 8 prvega dela.▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —70
Člen 175
Če pristojnost evropskega urada vklju čuje opravljanje storitev za tretje
osebe za finan čno udele žbo, njegov direktor po odobritvi upravnega
odbora dolo či posebne dolo čbe za izvajanje teh storitev in za vodenje
knjigovodstva.
__________
▼B
NASLOV VI
PRORA ČUNSKA SREDSTVA ZA UPRAVO
Člen 177
Prvi in tretji del se uporabljata za prora čunska sredstva za upravo, razen
če v tem naslovu ni dolo čeno druga če.
Člen 178
1. Vsako leto od 15. novembra dalje se lahko prevzemajo obveznosti
za rutinske upravne stro ške v breme prora čunskih sredstev za naslednjo
prora čunsko leto. ►M1 Take obveznosti pa ne smejo presegati ene
četrtine prora čunskih sredstev na ustrezni prora čunski postavki za teko če
prora čunsko leto. ◄Ne morejo se uporabljati za nove stro ške, ki niso
bili vnaprej odobreni v zadnjem prora čunu, ki je bil pravilno sprejet.
2. Izdatki, ki jih je treba pla čati vnaprej v skladu s pravnimi ali
pogodbenimi dolo čbami, na primer najemnine, se lahko od 1. decembra
dalje pla čujejo v breme prora čunskih sredstev za naslednje prora čunsko
leto.►M1 V tem primeru se rok iz odstavka 1 ne uporablja. ◄
Člen 179
1. Prora čunska sredstva za upravo so nediferencirana prora čunska
sredstva.
2.►C1Izdatki iz poslovanja na podlagi pogodb ◄,ki zajemajo
daljše obdobje od prora čunskega leta bodisi v skladu z lokalno prakso
bodisi se nana šajo na dobavo opreme, se pla čajo v breme prora čuna za
prora čunsko leto, v katerem nastanejo.
3. Institucije čim prej obvestijo obe veji prora čunskega organa o
vsakem projektu gradnje, ki bi lahko imel ve čje finan čne posledice za
prora čun.
▼M1
Če namerava katera koli od obeh vej prora čunskega organa izdati
mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu gradnjeobvestita zadevno institucijo. Če odgovora ni, lahko zadevna institucija
nadaljuje na črtovane ukrepe v okviru svoje upravne samostojnosti
s pridr žkom člena 282 Pogodbe ES in člena 185 Pogodbe Euratom
o zastopanju Skupnosti.
To mnenje se zadevni instituciji po šlje v dveh tednih po prejemu takega
obvestila.▼
M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —71
NASLOV VII
STROKOVNJAKI
Člen 179a
Izvedbene dolo čbe vklju čujejo poseben postopek za izbiro strokov-
njakov, ki se pla čajo na podlagi fiksnega zneska, za pomo činstitucijam
zlasti pri ocenjevanju predlogov in vlog za donacije ali javnih naro čil ter
za tehni čno pomo čv nadaljevanju postopka in kon čno oceno projektov,
ki se financirajo iz prora čuna.
▼B
TRETJI DEL
PREHODNE IN KON ČNE DOLO ČBE
NASLOV I
PREHODNE DOLO ČBE
▼M1__________
Člen 181
1. Kar zadeva sklade iz člena 155(1), za katera so bili temeljni akti
razveljavljeni pred dnevom za četka uporabe te uredbe, se odobrena
prora čunska sredstva, ki so bila spro ščena na podlagi uporabe
člena 157(1), lahko znova na voljo v primeru o čitne napake, ki jo je
mogo če pripisati izklju čno Komisiji, ali v primeru vi šje sile, ki ima
resne posledice za izvajanje ukrepov, ki dobivajo pomo čiz teh skladov.
2. Centralna baza podatkov iz člena 95 se vzpostavi do 1. januarja
2009.
3. Za prerazporeditev odobrenih prora čunskih sredstev, ki zadevajo
izdatke za poslovanje iz uredb, ki urejajo Strukturne sklade in Kohe-zijski sklad za programsko obdobje 2000 –2006, za katera je še treba
izvršiti pla čila Skupnosti, da se do zaklju čka pomo či poravnajo nepo-
ravnane obveznosti Skupnosti, Komisija lahko prerazporedi sredstva izenega naslova v drugega, če so zadevna odobrena prora čunska sredstva:
—namenjena za isti cilj, ali
—povezana s pobudami Skupnosti ali tehni čno pomo čjo in inovativ-
nimi ukrepi ter se prerazporedijo na istovrstne ukrepe.
4. Člen 30(3) se prvi čuporablja za sklad iz člena 148(1) za pla čila,
ki gredo v breme prora čuna za leto 2008.
▼
B
NASLOV II
KON ČNE DOLO ČBE
Člen 182
Evropski parlament in Svet sta poobla ščena zahtevati vse informacije ali
pojasnila glede prora čunskih zadev v njuni pristojnosti.
Člen 183
Komisija sprejme dolo čbe za izvajanje te uredbe.▼M12002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —72
Člen 184
Vsaka tri leta ali kadar se izka že za potrebno, se ta uredba pregleda po
postopku iz člena 279 Pogodbe ES in člena 183 Pogodbe Euratom, ob
uporabi spravnega postopka, če tako zahteva Evropski parlament.
Člen 185
1.►M1 Komisija sprejme okvirno finan čno uredbo za organe, ki jih
ustanovijo Skupnosti in so pravne osebe, ki dejansko prejemajoprispevke v breme prora čuna.◄Finan čna pravila teh organov ne
smejo odstopati od okvirne uredbe, razen če tako ne zahtevajo posebni
operativni razlogi in s predhodnim soglasjem Komisije.
2. Razre šnico za izvr ševanje prora čunov organov iz odstavka 1 da
Evropski parlament na priporo čilo Sveta.
3. Notranji revizor Komisije ima ista pooblastila v zvezi z organi iz
odstavka 1 kakor v zvezi s slu žbami Komisije.
▼
M1__________
▼B
Člen 186
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 se razveljavi.
Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo
in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi.
Člen 187
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evrop-
skih skupnosti .
Uporablja se od 1. januarja 2003.Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh
državah članicah.▼
B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —73
PRILOGA
PRIMERJALNA TABELA
izčlena 186
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Del I —Dolo čbe, ki se uporabljajo za
splošni prora čun Evropskih skupnostiDel I —Skupne dolo čbe
Naslov I: Splo šna na čela Naslov II: Prora čunska na čela
Člen 1, 1(1) Člen 4, 4(1) in 4(2)
Člen 1, 1(2) Člen 6
Člen 1, 1(3) Člen 179, 179(2)
Člen 1, 1(4) in 1(5) Člen 7
Člen 1, 1(6) Črtan
Člen 1, 1(7) Člen 77, 77(3)
Člen 2 Členi 27 in 48, 48(2)
Člen 3 Člen 28
Člen 4, 4(1) Člen 17
Člen 4, 4(2) Člena 17 in 18
Člen 4, 4(3) Člen 19
Člen 5 Člen 5
Člen 6 Člena 6 in 8
Člen 7, 7(1) Člen 9 (1), 9(2), 9(4) in 9(6)
Člen 7, 7(2) Člen 9 (1), 9(2), 9(3), 9(5) in 9(6)
Člen 7, 7(3) Črtan
Člen 7, 7(4) Člen 10
Člen 7, 7(5) Člen 9(1)
Člen 7, 7(6) Člena 11 in 157
Člen 7, 7(7) Črtan, razen člena 156, 156 (3)
Člen 7, 7(8) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 7, 7(9) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 8, 8(1) Člen 12
Člen 8, 8(2) in 8(3) členi 150, 150 (3) in 178
Člen 9 Člen 13
Člen 10 Člen 29, 29(2)
Člen 11 Člen 16
Naslov II: Dolo čitev in sestava prora-
čunaNASLOV III Dolo čitev in sestava
prora čuna
Oddelek I: Dolo čitev prora čuna Poglavje I: Dolo čitev prora čuna
Člen 12 Člen 31
Člen 13 Člen 33
Člen 14 Člen 34▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —74
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Člen 15, razen 15 (2) Člen 37
Členi 15, 15(2) in 16, 16(2) Člen 38
Člen 16, 16(1) Člen 35
Člen 17 Člen 36
Člen 18 Člen 39
Oddelek II: Sestava in priprava prora-
čunaPoglavje 2: Sestava in priprava prora-
čuna
Člen 19, 19(1) Člena 40 in 41
Člen 19, 19(2) in 19(3) Člen 41
Člen 19, 19(4) Člen 43
Člen 19, 19(5) Člen 44
Člen 19, 19(6) Črtan
Člen 19, 19(7) Člen 30, 30(1)
Člen 19, 19(8) Člen 45
Člen 20, razen 20 (4) Člen 46
Člen 20, 20(4) Člen 47
Naslov III Izvr ševanje prora čuna Naslov IV: Izvr ševanje prora čuna
Oddelek I: Splo šne dolo čbe Poglavje 1: Splo šne dolo čbe
Člen 21 Člen 58
Člen 22, 22(1) Člena 48 in 49
Člen 22, 22(2) Člen 50, 54(1) in 57(1)
Člen 22, 22(3) Črtan
Člen 22, 22(4) Členi 51, 52 in 59
Člen 22, 22(4a) Člen 56
Člen 22, 22(5) Člen 1(2)
Člen 23 Člen 84
Člen 24 Črtan
Člen 24a Člena 85 in 86
Člen 25 Člen 61
Člen 26, 26(1) Člen 21
Člen 26, 26(2) in 26(4) Člen 22
Člen 26, 26(3) Člen 23
Člen 26, 26(5) Člen 24
Člen 26, 26(6) in (7) Črtan
Člen 26, 26(8) in (9) Člen 25
Člen 26, 26(10) in (11) Člen 26
Člen 27, 27(1) Člen 20, 20(1)
Člen 27, 27(2) in (5) Črtan
Člen 27, 27(2a) Člen 20, 20(2)
Člen 27, 27(3) Črtan▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —75
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Člen 27, 27(4) Člen 20, 20(3)
Oddelek II: Prora čunski prihodki,
upravljanje razpolo žljivih sredstevPoglavje 5: Prihodki
Člen 28, 28(1) Člen 70, 70(1)
Člen 28, 28(2) Člen 71, 71(2)
Člen 28, 28(3) Člen 70, 70(2)
Člen 28a Člen 74
Člen 29 Člen 73
Člen 30 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 31 Člen 69
Člen 32 Člen 15
Člen 33 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 34 Člen 131
Člen 35 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Oddelek III: Prevzem obveznosti, potr-
jevanje, odobravanje in pla čilo
izdatkovPoglavje 6: Izdatki
Člen 36 Členi 77, 77(1) in (2) in 166, 166(2)
Člen 37 Črtan
Člen 38 Črtan
Člen 39 Črtan
Člen 40 Člen 79
Člen 41 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 42 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 43 Člen 80
Člen 44 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 45 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 46 Člen 81
Člen 47 Črtan
Člen 48 Črtan
Člen 49 Člen 71, 71(4)
Člen 50 Črtan
Člen 51, 51(1) Črtan
Člen 51, 51(2) Člen 82
Člen 51, 51(3) Črtan
Člen 52 Črtan
Člen 53 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —76
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Člen 54 Člen 63
Oddelek IV: Upravljanje delovnih mestČlen 55 Črtan
Naslov IV: Sklepanje pogodb, evidence
sredstev, ra čunovodstvoNaslov V: Javna naro čila
Oddelek I: Javna naro čila blaga in
storitev; pogodbe o nakupu in najemu
Člen 56 Člen 105
Člen 57 Črtan
Člen 58, 58(1) Členi 88, 89, 89(2) in 91
Člen 58, 58(2) Člen 90
Člen 58, 58(3) Člen 97, 97(1)
Člen 58, 58(4) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 59 Člen 91, 91(2)
Člen 60 Člen 91, 91(3)
Člen 61 Črtan
Člen 62 Člen 89, 89(1)
Člen 63 Črtan
Člen 64 Črtan
Člen 64a Člen 102
Oddelek II: Evidenca premi čnin in
nepremi čninNaslov VII: Priprava zaklju čnega
računa in ra čunovodstvo
Poglavje 4: Vodenje evidence premo-
ženja
Člen 65 Člen 138, 138(1)
Člen 66 Člen 138, 138(2)
Člen 67 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Č
len 68 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Oddelek III: Ra čunovodstvo Poglavje 3: Ra čunovodstvo
Člen 69 Člena 132 in 133
Člen 70 Členi 132, 133, 134 in 137
Člen 70a Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 71 Črtan
Člen 72 členi 132, 132 (3) in 136
Naslov V: Odgovornosti odredboda-
jalca, finan čnega kontrolorja, ra čuno-
vodij in upravljavca predpla čilNaslov IV: Izvr ševanje prora čuna
Poglavje 4: Odgovornost finan čnih
udele žencev
Člen 73 Člen 66
Člen 74 Črtan
Člen 75, 75(1) Člen 67▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —77
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Člen 75, 75(2) Člen 68
Člen 75, 75(3) Črtan
Člen 75, 75(4) Črtan
Člen 75, 75(5) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 76 Člen 65, 65(2)
Člen 77 Črtan
Naslov VI: Priprava in revizija ra čuno-
vodskih izkazovNaslov VII: Priprava zaklju čnega
računa in ra čunovodstvo
Poglavje 1: Priprava zaklju čnega
računa
Člen 78 Člen 128
Člen 79 Člen 128
Člen 80 Člena 122 in 127
Člen 81 Člena 126 in 128
Člen 82 Člen 128, 128(2)
Člen 83, 83(1) Člen 140, 140(3)
Člen 83, 83(2) do (4) Člen 139
Člen 84 Črtan
Člen 85 Člen 140, 140(1) in (2)
Člen 86 Člen 141
Člen 87 Člen 142, 142(1) do (5)
Člen 88 Člen 143
Člen 88a Črtan
Člen 89, 89(1) Člen 145, 145(1)
Člen 89, 89(2), (3) in (5) Člen 146
Člen 89, 89(4) Člen 145, 145(2) in (3)
Člen 89, 89(6) Črtan
Člen 89, 89(7) in (8) Člen 147
Člen 89, 89(9) in (10) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 90 Člen 144
Naslov VII: Posebne dolo čbe, ki se
uporabljajo za prora čunska sredstva za
raziskave in tehnolo ški razvojDrugi del: Posebne dolo čbe
NASLOV III Raziskave
Člen 91 Člen 160, 160(1)
Člen 92, 92(1) in (2) Člen 160, 160(1)
Člen 92, 92(3) Člen 161, 161(1)
Člen 92, 92(4) Člen 161, 161(3)
Člen 93 Črtan
Člen 94 Črtan
Člen 95 Člen 161, 161(4)
Člen 96, 96(1) in (4) Člen 161, 161(2)▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —78
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Člen 96, 96(2) in (3) Črtan
Člen 97 Črtan
Naslov VIII: Posebne dolo čbe, ki se
uporabljajo za Evropski kmetijskiusmerjevalni in jamstveni sklad,Jamstveni oddelekDrugi del: Posebne dolo čbe
Naslov I: Evropski kmetijski usmerje-valni in jamstveni sklad, Jamstvenioddelek
Člen 98 Člen 148
Člen 99, 99(1) Člen 150, 150(1) in (2)
Člen 99, 99(2) Črtan
Člen 100 Člen 151, 151(1)
Člen 101 Člen 152
Člen 102 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 103 Člen 151, 151(2)
Člen 104 Člen 153
Naslov IX: Posebne dolo čbe, ki se
uporabljajo za zunanjo pomo čDrugi del: Posebne dolo čbe
Naslov IV: Zunanji ukrepi
Oddelek I: Splo šne dolo čbe Poglavje 1: Splo šne dolo čbe
Člen 105, 105(1) in (2) Člen 162
Člen 105, 105(3) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 105, 105(4) Črtan
Člen 105, 105(5) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 106, 106(1) Člen 166
Člen 106, 106(2) Črtan
Člen 106, 106(3) Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Oddelek II: Izvajanje Poglavje 2: Izvajanje ukrepovČlen 107 Črtan
Člen 108 Č
rtan
Člen 109 Črtan
Člen 110 Črtan
Člen 111 Črtan
Oddelek III: Oddaja javnih naro čil Poglavje 3: Javna naro čila
Člen 112 Člen 167, 167(1)
Člen 113 Člen 167, 167(2)
Člen 114 Člen 168
Člen 115 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 116 Črtan
Člen 117 Črtan
Člen 118 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —79
Finan čna uredba z dne 21. decembra 1977 Finan čna uredba z dne 25. junija 2002
Člen 119 Črtan
Oddelek IV: Revidiranje ra čunovod-
skih izkazovPoglavje 4: Revidiranje ra čunovodskih
izkazov
Člen 120 Člen 170
Naslov X: Posebne dolo čbe, ki se
uporabljajo za upravljanje prora čunskih
sredstev za osebje v uradih inpoduradih Skupnosti in v delegacijah
zunaj Skupnosti in za njihovo upravoČrtan
Člen 121 Črtan
Člen 122 ( Črtan) Črtan
Člen 123 Črtan
Naslov XI: Posebne dolo čbe, ki se
uporabljajo za finan čno udele žbo tretjih
oseb in zunanjih organov v dejavnostihSkupnostiČrtan
Oddelek I: Splo šne dolo čbe
Člen 124 do 126 Člen 18 (1) (d)
Oddelek II: Dolo čbe, ki se uporabljajo
za sodelovanje, predvideno na podlagiSporazuma o Evropskem gospodar-
skem prostoru
Člen 127 do 132 Člen 18 (1) (d)
Naslov XIa: Posebne dolo čbe o sank-
cijah iz Oddelka 4 Uredbe (ES)
št. 1467/97
Člen 132a Člen 18(1)(b)
Naslov XII: Posebne dolo čbe o Uradu
za uradne publikacije Evropskih skup-nostiNaslov V: Evropski uradi
Člen 133 Člen 171 do 175
II. del Dolo čbe, ki se uporabljajo za
posle zadol ževanja in posojanja Evrop-
skih Skupnosti
Člen 134 Člen 130
Člen 135 Prenesen v predpis, predviden v
členu 183
Člen 136 Črtan
Člen 137 Člen 142, 142(6)
III. del Prehodne in kon čne dolo čbe Tretji del: Prehodne in kon čne dolo čbe
Člen 138 Člen 182
Člen 139 Člen 183
Člen 140 Člen 184
Člen 141 Člen 186
Člen 142 Člen 185
Člen 143 Člen 187▼B2002R1605 —SL—01.01.2007 —001.002 —80