2004R0638 — SL — 01.01.2009 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 638/2004 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 31. marca 2004

o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3330/91







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe ( 2 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (EGS) št. 3330/91 z dne 7. novembra 1991 o statističnih podatkih v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami ( 3 ) je uvedla povsem nov sistem zbiranja podatkov, ki je bil že dvakrat poenostavljen. Za izboljšanje preglednosti tega sistema in za njegovo lažjo razumljivost je treba Uredbo (EGS) št. 3330/91 nadomestiti s to uredbo. (2) Ta sistem je treba ohraniti, ker je za politiko Skupnosti, ki obravnava razvoj notranjega trga, ter za analize posebnih trgov, ki jih opravljajo podjetja Skupnosti, še vedno potrebna dovolj podrobna raven statističnih informacij. Združeni podatki morajo biti tudi hitro dosegljivi za analize razvoja ekonomske in monetarne unije. Države članice bi morale imeti možnost zbiranja informacij, ki ustreza njihovim posebnim potrebam. (3) Treba pa je vendarle izboljšati besedilo pravil glede priprave statistike v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami tako, da bodo lažje razumljiva za podjetja, ki morajo posredovati podatke, za nacionalne službe, ki zbirajo podatke, ter za uporabnike. (4) Ohraniti je treba sistem pragov, vendar v poenostavljeni obliki, da se zadovoljivo izpolnijo potrebe uporabnikov, hkrati pa se zmanjša obremenitev poročevalskih enot, odgovornih za posredovanje statističnih informacij, zlasti malih in srednje velikih podjetij. (5) Ohraniti je treba tesno povezavo med sistemom zbiranja statističnih informacij in davčnimi formalnostmi, ki obstajajo v okviru blagovne menjave med državami članicami. S to povezavo je zlasti mogoče preverjati kakovost zbranih podatkov. (6) Kakovost pridobljenih statističnih informacij, njihovo vrednotenje s pomočjo skupnih kazalcev ter preglednost na tem področju so pomembni cilji, ki terjajo ureditev na ravni Skupnosti. (7) Ker cilja načrtovanega ukrepanja, to je oblikovanje skupnega pravnega sistema za sistematično pripravo statistike Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami, na nacionalni ravni ni mogoče zadovoljivo uresničiti in ga je lažje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot to določa člen 5 Pogodbe. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ne prekoračuje zahtev, potrebnih za uresničitev tega cilja. (8) Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti ( 4 ) predstavlja referenčni okvir za to uredbo. Vendar pa zelo podrobna raven informacij na področju statističnih podatkov v zvezi z blagovno menjavo zahteva posebna pravila glede zaupnosti. (9) Pomembno je zagotoviti enotno uporabo te uredbe in v ta namen pripraviti postopek Skupnosti, s pomočjo katerega se določijo načini izvajanja v ustreznem časovnem okviru in pripravijo potrebne tehnične prilagoditve. (10) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji ( 5 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „blago“: pomeni vse premično premoženje, vključno z električnim tokom;

(b) „posebno blago ali promet“: blago ali promet, ki že po svoji naravi zahteva posebneo obravnavo, zlasti industrijski obrati, plovila in zrakoplovi, morski proizvodi, blago, dostavljeno plovilom in zrakoplovom, razporejene pošiljke, vojaško blago, blago za ali iz priobalnih naprav, vesoljska plovila, deli za motorna vozila in zrakoplove ter odpadki;

(c) „nacionalni organi“: nacionalni zavodi za statistiko in drugi organi, ki so v posameznih državah članicah odgovorni za pripravo statističnih podatkov Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami;

(d) „blago Skupnosti“: (i) blago, v celoti pridobljeno na carinskem območju Skupnosti, brez dodanega blaga iz tretjih držav ali območij, ki niso del carinskega območja Skupnosti; (ii) blago iz tretjih držav ali ozemelj, ki niso del carinskega območja Skupnosti, ki je bilo dano v prosti promet v državi članici; (iii) blago, pridobljeno na carinskem območju Skupnosti, bodisi izključno iz blaga, na katerega se nanaša točka (ii) bodisi iz blaga iz točk (i) in (ii);

(e) „država članica odpreme“: država članica, kakor je opredeljena s statističnim ozemljem, iz katerega se blago odpremi na namembni kraj v drugi državi članici;

(f) „država članica prihoda“: država članica, kakor je opredeljena s statističnim ozemljem, na katerega prispe blago iz druge države članice;

(g) „blago v enostavnem pretoku med državami članicami“: blago Skupnosti, odpremljeno iz ene države članice v drugo, ki na poti do namembne države članice potuje neposredno preko druge države članice ali se ustavi izključno zaradi razlogov, povezanih s prevozom blaga.

Člen 3

Področje uporabe

1. Statistični podatki v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami zajemajo odpreme in prispetja blaga.

2. Odpreme zajemajo naslednje blago, ki zapušča državo članico odpreme in je namenjeno v drugo državo članico:

(a) blago Skupnosti, razen blaga, ki je v enostavnem pretoku med državami članicami;

(b) blago, dano v državi članici odpreme v carinski postopek aktivnega oplemenitenja ali v postopek predelave pod carinskim nadzorom.

3. Prihodi zajemajo naslednje blago, ki vstopa v državo članico prihoda, prvotno odpremljeno iz druge države članice:

(a) blago Skupnosti, razen blaga, ki je v enostavnem pretoku med državami članicami;

(b) blago, predhodno dano v državi članici odpreme v postopek aktivnega oplemenitenja ali v postopek predelave pod carinskim nadzorom, ki ostane v postopku aktivnega oplemenitenja ali postopku predelave pod carinskim nadzorom ali se sprosti v prost promet v državi članici prihoda.

▼M1

4. Komisija lahko sprejme različna ali posebna pravila, ki se uporabljajo za posebno blago ali gibanja. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼B

5. Nekatero blago, za katerega se seznam sestavi v skladu s postopkom iz člena 14(2), se iz metodoloških razlogov izključi iz statističnih podatkov.

Člen 4

Statistično ozemlje

1. Statistično ozemlje držav članic ustreza njihovemu carinskemu ozemlju, kot je opredeljeno v členu 3 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ( 6 ) z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 je Heligoland vključen v statistično ozemlje Nemčije.

Člen 5

Viri podatkov

1. Za pridobivanje statističnih informacij o odpremi in prihodu blaga Skupnosti, ki niso predmet enotne upravne listine za carinske ali davčne namene, se uporablja poseben sistem zbiranja podatkov, v nadaljnjem besedilu sistem „Intrastat“.

2. Statistične informacije o odpremi in prihodu drugega blaga nacionalnim organom najmanj enkrat mesečno neposredno posredujejo carinski organi.

3. Za posebno blago ali promet se lahko poleg sistema Intrastat ali carinskih deklaracij uporabijo tudi drugi viri informacij.

4. Vsaka država članica organizira način, kako odgovorni za posredovanje informacij posredujejo podatke Intrastat. Da bi tem poročevalskim enotam olajšali nalogo, Komisija (Eurostat) in države članice spodbujajo pogoje za povečano uporabo samodejne obdelave podatkov in elektronskega prenosa podatkov.

Člen 6

Referenčno obdobje

1. Referenčno obdobje posredovanja informacij v skladu s členom 5 je koledarski mesec odpreme ali prihoda blaga.

▼M1

2. Komisija lahko prilagodi referenčno obdobje tako, da upošteva povezavo z davkom na dodano vrednost (DDV) in carinskimi obveznostmi. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼B

Člen 7

Poročevalske enote, odgovorne za posredovanje informacij

▼M1

1. Poročevalske enote, odgovorne za posredovanje informacij za sistem Intrastat, so:

(a) davčni zavezanci v državi članici odpreme, kakor so opredeljeni v naslovu III Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost ( 7 ), ki: (i) so sklenili pogodbo, z izjemo prevoznih pogodb, na podlagi katere se blago odpremi, ali – če ta pogoj ni izpolnjen – (ii) odpremijo ali uredijo odpremo blaga ali – če ta pogoj ni izpolnjen – (iii) imajo v posesti blago, ki se odpremlja; ali njihovi davčni zastopniki v skladu s členom 204 Direktive 2006/112/ES, in

(b) davčni zavezanci v državi članici prihoda, kakor so opredeljeni v naslovu III Direktive 2006/112/ES, ki: (i) so sklenili pogodbo, z izjemo prevoznih pogodb, na podlagi katere se blago izroči, ali – če ta pogoj ni izpolnjen – (ii) prejemajo ali urejajo prejem izročenega blaga ali – če ta pogoj ni izpolnjen – (iii) imajo v posesti blago, ki se izroča; ali njihovi davčni zastopniki v skladu s členom 204 Direktive 2006/112/ES.

▼B

2. Poročevalske enote, odgovorne za posredovanje informacij lahko prenesejo nalogo na tretjo osebo, vendar tak prenos v ničemer ne zmanjšuje odgovornosti omenjene enote.

3. Poročevalske enote, ki so na podlagi te uredbe obvezane posredovati informacije, se v primeru neizpolnjevanja te obveznosti lahko kaznujejo, kakor to določijo države članice.

Člen 8

Registri

1. Nacionalni organi sestavijo in vodijo register gospodarskih subjektov, ki trgujejo znotraj Skupnosti, v katerem so navedeni vsaj pošiljatelji pri odpremi in prejemniki pri prihodu.

2. Da bi določili poročevalske enote, odgovorne za posredovanje informacij iz člena 7, ter preverjali posredovane informacije, pristojni davčni organi v vsaki državi članici posredujejo nacionalnemu organu:

▼M1

(a) vsaj enkrat mesečno sezname davčnih zavezancev, ki so izjavili, da so v zadevnem obdobju dobavili blago drugim državam članicam ali nabavili blago iz drugih držav članic. Seznami prikazujejo celotne vrednosti blaga, ki jih je posamezni davčni zavezanec prijavil za davčne namene;

▼B

(b) na lastno pobudo ali na zahtevo nacionalnega organa vse informacije, posredovane v carinske namene, ki bi lahko izboljšale kakovost statističnih podatkov.

Določbe za sporočanje informacij se določi v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Nacionalni organ obravnava te informacije v skladu s pravili davčne uprave.

3. Davčna uprava opozori zavezance za DDV na njihove morebitne obveznosti, ki jih imajo kot poročevalske enote, odgovorne za posredovanje informacij, ki jih zahteva Intrastat.

Člen 9

Informacije, ki jih zbira Intrastat

1. Nacionalni organi zbirajo naslednje informacije:

▼M1

(a) individualno identifikacijsko številko, dodeljeno enoti, odgovorni za posredovanje informacij, v skladu s členom 214 Direktive 2006/112/ES;

▼B

(b) referenčno obdobje;

(c) pretok (prihod, odprema);

(d) blago, označeno z osemmestno oznako kombinirane nomenklature, kot to določa Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi ( 8 );

(e) partnersko državo članico;

(f) vrednost blaga;

(g) količino blaga;

(h) vrsto posla.

▼M1

Opredelitve statističnih podatkov iz točk (e) do (h) so navedene v Prilogi. Po potrebi Komisija opredeli način zbiranja teh podatkov, zlasti oznake, ki jih je treba uporabiti. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼B

2. Države članice lahko zbirajo tudi dodatne informacije, na primer:

(a) identifikacijo blaga na bolj podrobni ravni od kombinirane nomenklature;

(b) državo porekla pri prihodu;

(c) regijo porekla pri odpremi, namembno regijo pri prihodu;

(d) dobavne pogoje;

(e) način prevoza;

(f) statistični postopek.

Opredelitve statističnih podatkov iz točk (b) do (f) so navedene v Prilogi. Kadar je potrebno, se zbiranje teh informacij, zlasti oznak, ki jih je treba uporabiti, opredeli v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Člen 10

Poenostavitve znotraj sistema Intrastat

1. Za zadostitev potreb uporabnikov po statističnih informacijah, ne da bi pri tem pretirano obremenili gospodarske subjekte, države članice vsako leto opredelijo pragove, izražene v letnih vrednostih trgovinskih poslov znotraj Skupnosti, na ravni katerih so poročevalske enote oproščene posredovanja informacij Intrastat ali pa smejo posredovati poenostavljene informacije.

2. Pragove opredeli vsaka država članica, posebej za prihode in odpreme.

▼M1

3. Pragovi, pod katerimi so enote oproščene pošiljanja podatkov za Intrastat, se določijo tako, da se zagotovi zajetje vsaj 97 % vrednosti vseh odprem in vsaj 95 % vrednosti vseh prihodov blaga davčnega zavezanca iz zadevne države članice.

Komisija stopnje zajetja Intrastata prilagodi v skladu s tehnološkim in gospodarskim razvojem, kadar je to mogoče, pri tem pa mora zagotoviti, da statistični podatki ustrezajo kazalnikom in veljavnim standardom kakovosti. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼B

4. Države članice lahko opredelijo druge pragove, na ravni pod katerimi lahko poročevalske enote uporabijo naslednje poenostavitve:

(a) oprostitev posredovanja informacij o količini blaga;

(b) oprostitev posredovanja informacij o vrsti posla;

(c) možnost poročanja največ 10 podrobnih podštevilk kombinirane nomenklature, ki se najpogosteje uporabljajo za vrednost, ter prerazporeditve ostalih proizvodov v skladu s pravili, določenimi v skladu s postopkom iz člena 14(2).

▼M1

Komisija določi pogoje za določitev teh pragov. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

5. Države članice lahko pod določenimi pogoji, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti, poenostavijo informacije, ki jih je treba poslati za manjše posamezne sklenjene posle. Pogoje določi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼B

6. Države članice pošljejo informacijo o uporabljenih pragovih Komisiji (Eurostat) najpozneje do 31. oktobra leta pred letom uporabe.

▼M1

Člen 11

Zaupnost statističnih podatkov

Samo kadar poročevalska enota ali enote, ki so informacije posredovale, to zahtevajo, nacionalni organi odločijo, ali naj se statistični rezultati, s katerimi bi bilo mogoče to enoto oziroma enote prepoznati, izkazujejo ali se spremenijo na tak način, da njihovo izkazovanje ne bo ogrozilo zaupnosti statističnih podatkov.

▼B

Člen 12

Posredovanje podatkov Komisiji

1. Države članice posredujejo Komisiji svoje mesečne statistične podatke o blagovni menjavi med državami članicami najpozneje do:

▼M1

(a) 40 koledarskih dni po koncu referenčnega meseca za zbirne podatke, ki jih določi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3);

▼B

(b) 70 koledarskih dni po koncu referenčnega meseca za podrobne statistične podatke, skupaj z informacijami iz člena 9(1), prvi pododstavek, točke (b) do (h).

Statistični podatki za vrednosti blaga zajemajo statistične vrednosti le na način, kot je določeno v Prilogi.

Države članice posredujejo Komisiji (Eurostat) podatke, ki so zaupni.

2. Države članice posredujejo Komisiji (Eurostat) mesečne statistične podatke, ki zajemajo njihovo celotno menjavo blaga, če je potrebno, v obliki ocene. ►M1 Rezultati ocen izpolnjujejo merila, ki jih določi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). ◄

3. Države članice posredujejo podatke Komisiji (Eurostat) v elektronski obliki v skladu s standardom izmenjave. Praktična ureditev prenosa podatkov se določi v skladu s postopkom iz člena 14(2).

▼M1

4. Države članice Komisiji (Eurostatu) pošljejo letno statistiko o trgovanju po značilnostih podjetij, predvsem po gospodarski dejavnosti, ki jo podjetje opravlja, glede na področje ali dvomestno raven klasifikacije NACE, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ), in velikostnem razredu, določenem glede na število zaposlenih.

Ti statistični podatki se pripravijo s povezovanjem podatkov o značilnostih podjetij, evidentiranih v skladu z Uredbo (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene ( 10 ), s statističnimi podatki iz člena 3 te uredbe.

Izvedbene določbe za pripravo statističnih podatkov določi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼M1

Člen 13

Kakovost

1. Za namene te uredbe se za posredovane podatke uporabljajo naslednja merila kakovosti:

(a) „ustreznost“ pomeni stopnjo, do katere statistika ustreza sedanjim in potencialnim potrebam uporabnikov;

(b) „natančnost“ pomeni prileganje ocenjenih vrednosti dejanskim, toda neznanim vrednostim;

(c) „pravočasnost“ pomeni časovni zamik med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

(d) „točnost“ pomeni časovni zamik med datumom objave podatkov in ciljnim datumom (datum, ko bi podatki morali biti zagotovljeni);

(e) „dostopnost“ in „jasnost“ pomeni pogoje in načine, na podlagi katerih lahko uporabniki pridobijo, uporabljajo in razlagajo podatke;

(f) „primerljivost“ pomeni merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih ter orodij in postopkov za merjenje pri primerjavi statistike med zemljepisnimi območji, sektorskimi področji ali skozi čas;

(g) „skladnost“ pomeni primernost podatkov za zanesljivo povezovanje na različne načine in za različno uporabo.

2. Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo letno poročilo o kakovosti posredovanih statističnih podatkov.

3. Pri uporabi meril kakovosti iz odstavka 1 za statistične podatke, ki so zajeti s to uredbo, se načini priprave in struktura poročil o kakovosti določijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 14(2).

Komisija (Eurostat) oceni kakovost posredovanih statističnih podatkov.

4. Komisija določi vse ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti posredovane statistike v skladu z merili kakovosti. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

▼B

Člen 14

Postopek odbora

1. Komisiji pomaga Odbor za statistične podatke v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami.

2. V primeru sklicevanja na ta odstavek, veljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določil v členu 8 navedenega sklepa.

Rok, določen v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

▼M1

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▼B

Člen 15

Razveljavitev

1. Uredba (EGS) št. 3330/91 je s to uredbo razveljavljena.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

OPREDELITVE STATISTIČNIH PODATKOV

1. Partnerska država članica

(a) Partnerska država članica je država članica odpošiljanja, pri prihodu. To pomeni domnevno državo članico odpreme, kadar blago vstopa neposredno iz druge države članice. Ko je blago pred prihodom v državo članico prihoda vstopilo v tranzitu v eno ali več držav članic in je bilo tam ustavljeno ali pa so se zanj opravili pravni postopki, ki niso v zvezi s transportom blaga (na primer sprememba lastništva), velja kot država članica, ki blago pošilja, zadnja država članica, v kateri je prišlo do takih ustavitev ali pravnih postopkov.

(b) Partnerska država članica je namembna država članica, pri odpremi. To pomeni zadnjo državo članico, za katero je v času odpreme znano, da bo blago tja odpremljeno.

2. Količina blaga

Količina blaga je lahko izražena na dva načina:

(a) neto masa, ki pomeni dejansko maso blaga brez vse embalaže;

(b) dodatne enote, ki pomenijo možne količinske merske enote, razen neto mase, kot je podrobno navedeno v letni uredbi Komisije o posodobitvi kombinirane nomenklature.

3. Vrednost blaga

Vrednost blaga je lahko izražena na dva načina:

▼M1

(a) davčna osnova, to je vrednost, ki jo je za davčne namene treba določiti v skladu z Direktivo 2006/112/ES;

▼B

(b) statistična vrednost, ki je vrednost, izračunana na nacionalnih mejah držav članic. Zajema le nepredvidene izdatke (prevoznina, zavarovanje), do katerih v primerih odpreme pride na delu poti, ki poteka po ozemlju države članice odpreme, v primeru prihoda pa na delu poti, ki poteka izven ozemlja države članice prihoda. Gre za vrednost FOB (franko ladja) pri odpremi ter vrednost CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) pri prihodu.

4. Vrsta posla

Vrsta posla pomeni različne značilnosti (nakup/prodaja, delo po pogodbi itd.), ki so lahko koristne pri razlikovanju različnih poslov.

5. Država porekla

(a) Samo pri prihodu pomeni država porekla državo, iz katere izvira blago.

(b) Blago, ki je v celoti pridelano ali proizvedeno v neki državi, ima poreklo v tej državi.

(c) Za blago, v čigar proizvodnjo je vključenih več držav, velja, da ima poreklo v državi, kjer je potekala zadnja večja gospodarsko utemeljena predelava ali obdelava v podjetju, opremljenem v ta namen, kar je privedlo do izdelave novega proizvoda ali pa predstavlja pomembno fazo izdelave.

6. Regija porekla ali namembnosti

(a) Pri odpremi pomeni regija porekla regijo države članice odpreme, kjer je bilo blago izdelano, zgrajeno, sestavljeno, predelano, popravljeno ali vzdrževano; sicer (če tega ni) pa je regija porekla regija, od koder je blago odpremljeno ali, če tega ni, regija, v kateri je potekala trgovska dejavnost.

(b) Pri prispetju pomeni regija porekla regijo države članice prispetja, kjer bo blago porabljeno, zgrajeno, sestavljeno, predelano, popravljeno ali vzdrževano; sicer pa je regija porekla regija, kamor je blago odpremljeno ali regija, v kateri bo potekala trgovska dejavnost.

7. Dobavni pogoji

Dobavni pogoji pomenijo tiste določbe prodajne pogodbe, ki opredeljujejo obveznosti kupca oziroma prodajalca, skladno z določbami Incoterms Mednarodne gospodarske zbornice (CIF, FOB itd.).

8. Način prevoza

Način prevoza je pri odpremi opredeljen z aktivnim sredstvom prevoza, s katerim bo blago predvidoma zapustilo statistično ozemlje države članice odpreme, pri prihodu pa z aktivnim prevoznim sredstvom, s katerim je blago predvidoma vstopilo na statistično ozemlje države članice prihoda.

9. Statistični postopek

Statistični postopek pomeni različne značilnosti, ki so predvidoma koristne za statistično razlikovanje različnih tipov prispetja/odpreme.