Vrsta Opis glavnih značilnosti

8. Gotovina v obtoku Kategorija obveznosti „gotovina v obtoku“ je opredeljena kot „bankovci in kovanci v obtoku, ki so v splošni uporabi za izvrševanje plačil“. Ta kategorija vključuje bankovce, ki jih izdajo ECB in NCB. Kovanci v obtoku niso obveznost MFI v sodelujočih državah članicah, temveč centralne države. Kovanci so seveda del denarnih agregatov in po dogovoru se ta obveznost vnese pod kategorijo „gotovina v obtoku“. Protipostavko te obveznosti je treba vključiti pod „ostala aktiva“

9. Vloge ►M6 Zneski (delnice, vloge ali drugo), ki jih poročevalske enote dolgujejo upnikom in ki ustrezajo lastnostim, opisanim v odstavku 5 oddelka 1 v delu 1, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev ali delnic/enot SDT. ◄ „Vloge“ zajemajo tudi „posojila“ kot obveznosti MFI. Pojem posojil predstavlja zneske, ki jih prejmejo MFI in nimajo oblike „vlog“. ESR 95 razlikuje med „posojili“ in „vloge“ glede na osebo, ki prevzame pobudo (če je to posojilojemalec, potem je posojilo, v kolikor pa posojilodajalec, je to vloga), čeprav v praksi pomembnost te razlike niha glede na nacionalno finančno strukturo. V sistemu poročanja „posojila“ niso priznana kot ločena kategorija na strani obveznosti bilance stanja. Namesto tega je treba neporabljena sredstva, ki se obravnavajo kot „posojila“, razvrstiti v postavko „obveznosti iz naslova vlog“, če jih ne predstavljajo tržni instrumenti. To je v skladu z opredelitvijo „obveznosti iz naslova vlog“ zgoraj. Posojila MFI, ki se razvrščajo kot „obveznosti iz naslova vlog“, se razčlenijo v skladu z zahtevami sistema poročanja (tj. po sektorjih, instrumentu, valuti in zapadlosti) Netržni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo obvezniki poročanja, se običajno razvrstijo kot „obveznosti iz naslova vlog“. Instrumenti so „netržni“ zaradi omejenega prenosa pravnega lastništva nad instrumentom, kar pomeni, da z njimi ni mogoče trgovati, ali, čeprav so formalno prenosni, z njimi ni mogoče trgovati, ker ni organiziranega trga. Netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo obvezniki poročanja in ki potem postanejo tržni ter se z njimi lahko trguje na sekundarnih trgih, je treba prerazvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“ Vloge za kritja (kritja), ki se vplačajo v okviru pogodb za izvedene instrumente, je treba razvrstiti kot „obveznosti iz naslova vlog“, kadar predstavljajo gotovinsko zavarovanje, deponirano pri MFI, in kadar ostanejo last vlagatelja in so vračljivi temu vlagatelju po poteku pogodbe. Na podlagi običajnih tržnih postopkov se tudi predlaga, da bi bilo treba kritja, ki jih prejmejo obvezniki poročanja, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“, kolikor je MFI preskrbljena s sredstvi, ki so na voljo za nadaljnje kreditiranje. Kadar mora biti del kritij, ki ga prejme MFI, oddan drugemu udeležencu na trgu z izvedenimi instrumenti (npr. klirinški hiši), je treba samo tisti del, ki ostane na voljo MFI, razvrstiti kot „obveznosti iz naslova vlog“. Zapletenost običajnih postopkov na trgu lahko oteži izkazovanje tistih kritij, ki so resnično vračljiva, ker se različne vrste kritij brez razlikovanja dajo na isti račun, ali pa tistih obračunskih kritij, ki MFI zagotovijo sredstva za nadaljnje kreditiranje. V teh primerih je sprejemljiva razvrstitev teh kritij pod „ostala pasiva“ ali kot „obveznosti iz naslova vlog“, glede na nacionalno prakso pa se „namenska neporabljena sredstva v zvezi z, npr. najemnimi pogodbami“, razvrstijo kot obveznosti iz naslova vlog pod „vezane vloge“ ali „vloge na odpoklic“ glede na zapadlost/rezervacije za osnovno pogodbo Sredstva (vloge), prejeta na podlagi zaupanja se ne evidentirajo v statistični bilanci MFI (glej tudi „posojila, ki se odobrijo na osnovi zaupanja“ pod kategorijo 2) ►M6 Delnice, ki jih izdajo MFI, se razvrstijo kot vloge in ne kot kapital in rezerve, če: (a) obstaja ekonomsko razmerje dolžnik-upnik med MFI izdajateljico in imetnikom (ne glede na kakršne koli lastninske pravice na teh delnicah); in (b) če je delnice mogoče zamenjati v gotovino ali odkupiti brez pomembnejših omejitev ali kazni. Odpovedni rok ne šteje za pomembnejšo omejitev. Take delnice morajo dodatno izpolnjevati naslednje pogoje: — zadevne nacionalne regulativne določbe MFI izdajateljici ne dajejo brezpogojne pravice, da zavrne odkup svojih delnic, — delnice imajo „določeno vrednost“, tj. v normalnih okoliščinah bodo v primeru odkupa izplačane po njihovi nominalni vrednosti, in — v primeru insolventnosti MFI imetniki njenih delnic pravno nimajo niti obveznosti, da poleg nominalne vrednosti delnic (tj. udeležba delničarjev v vpisanem kapitalu) krijejo neporavnane obveznosti, niti nobene druge velike dodatne obveznosti. Podreditev delnic kateremu koli drugemu instrumentu, ki ga izda MFI, ne pomeni velike dodatne obveznosti. Odpovedni roki za zamenjavo takih delnic v gotovino se uporabljajo z namenom razvrstitve teh delnic v skladu z razčlenitvijo po odpovednem roku znotraj kategorije instrumentov „vloge“. Ti odpovedni roki se uporabljajo tudi pri določitvi stopnje obveznih rezerv po členu 4 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9). Vse namenske delnice, povezane s posojili MFI, je treba razvrstiti kot obveznosti iz naslova vlog, z enako razčlenitvijo po prvotni zapadlosti kot osnovno posojilo, tj. kot „vloge z dogovorjeno zapadlostjo“ ali „vloge na odpoklic z odpovednim rokom“, odvisno od določb osnovne posojilne pogodbe v zvezi z zapadlostjo. Kadar so v imetništvu MFI, mora MFI imetnica take delnice, ki jih izdajo MFI in so razvrščene kot vloge in ne kot kapital in rezerve, razvrstiti kot posojila na strani sredstev v svoji bilanci stanja. ◄

9.1 Vloge čez noč Vloge, ki so zamenljive v gotovino in/ali ki so na zahtevo prenosne s čekom, plačilnim nalogom banki, debetno vknjižbo ali podobnim sredstvom brez znatnega odloga, omejitve ali kazni. Pod to postavko so vključena neporabljena sredstva, ki predstavljajo predplačane zneske v zvezi z elektronskim denarjem bodisi elektronskim denarjem „na osnovi strojne opreme“ (npr. predplačilne kartice) bodisi elektronskim denarjem „na osnovi programske opreme“, ki jih izdajo MFI. Ta postavka izključuje neprenosne vloge, ki se formalno lahko na zahtevo dvignejo, za katere pa veljajo znatne kazni: — neporabljena sredstva (obrestonosna ali ne), ki so prenosna s čekom, plačilnim nalogom banki, debetno vknjižbo ali čim podobnim brez kakšne koli znatnejše kazni ali omejitve — neporabljena sredstva (obrestonosna ali ne), ki so na zahtevo zamenljiva v gotovino takoj ali do konca delovnega časa naslednjega dne od vplačila vloge, brez kakršne koli znatnejše kazni ali omejitve, ki pa niso prenosna — neporabljena sredstva (obrestonosna ali ne), ki predstavljajo predplačane zneske v zvezi z e-denarjem „na podlagi strojne ali programske opreme“ (npr. predplačilne kartice) — posojila, ki jih je treba vrniti do konca delovnega časa naslednjega dne po odobritvi posojila

9.2 Vezane vloge Neprenosne vloge, ki jih ni mogoče zamenjati v gotovino pred dogovorjenim fiksnim rokom ali jih je mogoče zamenjati v gotovino pred tem dogovorjenim rokom pod pogojem, da se imetniku zaračuna neke vrste kazen. Ta postavka vključuje tudi upravno nadzorovane hranilne vloge, kadar merilo zapadlosti ni pomembno (razvrstijo se v razred zapadlosti „nad dvema letoma“). Finančni produkti s rezervacijami za obnovitev se morajo razvrstiti glede na najzgodnejšo zapadlost. Čeprav vezane vloge lahko kažejo značilnosti možnega zgodnejšega odkupa po predhodnem odpoklicu ali pa jih je mogoče na zahtevo dvigniti ob določeni kazni, se te značilnosti ne obravnavajo kot pomembne za namene razvrstitve

9.2a Vezane vloge do vključno enega leta — Neporabljena sredstva s fiksnim rokom zapadlosti do največ enega leta (razen vloge s prvotno zapadlostjo enega dneva), ki niso prenosna in se do dneva zapadlosti ne morejo zamenjati za gotovino. — Sredstva s fiksnim rokom zapadlosti do največ enega leta, ki so neprenosna, jih je pa mogoče dvigniti pred tem rokom po predhodnem odpoklicu; kadar je odpoklic že oddan, je treba te zneske razvrstiti v 9.3a ali po potrebi 9.3b — Sredstva s fiksnim rokom zapadlosti do največ enega leta, ki so neprenosna, jih je pa mogoče na zahtevo dvigniti ob določeni kazni — Plačila kritja v okviru pogodb o izvedenih instrumentih, ki potečejo v enem letu in predstavljajo gotovinsko zavarovanje, vplačano za zavarovanje pred tveganjem, vendar ostanejo last vlagatelja ter so vračljiva vlagatelju ob izteku pogodbe — Posojila, evidentirana z enim samim dokumentom, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta — Netržni dolžniški vrednostni papirji (evidentirani z dokumenti ali ne), ki jih izdajo MFI, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta — Podrejeni dolg, ki ga izdajo MFI v obliki vlog ali posojil, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta

9.2b Vezane vloge nad enim letom in do vključno dveh let — Neporabljena sredstva s fiksnim rokom zapadlosti med enim letom in dvema letoma, ki niso prenosna in jih pred to zapadlostjo ni mogoče zamenjati za gotovino — Neporabljena sredstva s fiksnim rokom zapadlosti med enim letom in dvema letoma, ki so neprenosna, jih je pa mogoče dvigniti pred tem rokom po predhodnem odpoklicu; kadar je odpoklic že oddan, je treba ta neporabljena sredstva razvrstiti v 9.3a ali po potrebi 9.3b — Sredstva s fiksno zapadlostjo med enim letom in dvema letoma, ki so neprenosna, se pa lahko na zahtevo odkupijo ob določeni kazni — Plačila kritja v okviru pogodb o izvedenih instrumentih, ki potečejo v obdobju med enim letom in dvema letoma ter predstavljajo gotovinsko zavarovanje, vplačano za zavarovanje pred tveganjem, vendar ostanejo last vlagatelja ter so vračljiva vlagatelju ob izteku pogodbe — Posojila, evidentirana z enim samim dokumentom, s prvotno zapadlostjo med enim letom in dvema letoma — Netržni dolžniški vrednostni papirji (evidentirani z dokumenti ali ne), ki jih izdajo MFI, s prvotno zapadlostjo nad enim letom in do vključno dveh let — Podrejeni dolg, ki ga izdajo MFI v obliki vlog ali posojil, s prvotno zapadlostjo nad enim letom in do vključno dveh let

9.2c Vezane vloge nad dvema letoma — Sredstva s fiksnim rokom zapadlosti nad dvema letoma, ki niso prenosni in jih pred to zapadlostjo ni mogoče zamenjati v gotovino — Sredstva s fiksnim rokom zapadlosti nad dvema letoma, ki so neprenosna, jih je pa mogoče dvigniti pred tem rokom po predhodnem odpoklicu; kadar je odpoklic že oddano, je treba ta neporabljena sredstva razvrstiti v 9.3 ali po potrebi 9.3b — Sredstva s fiksnim rokom zapadlosti nad dvema letoma, ki so neprenosna, jih je pa mogoče na zahtevo dvigniti ob določeni kazni — Sredstva (ne glede na zapadlost), za katere so obrestne mere in/ali pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji, in so namenjena za posebne namene (npr. financiranje nepremičnin), ki se sprostijo po dveh letih (tudi če je formalno mogoče dvigniti na zahtevo) — Plačila kritja v okviru izvedenih pogodb, ki potečejo po več kakor dveh letih in predstavljajo gotovinsko zavarovanje, vplačano za zavarovanje pred tveganjem, vendar ostanejo last vlagatelja ter so vračljiva vlagatelju ob izteku pogodbe — Posojila, evidentirana z enim samim dokumentom, s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma — Netržni dolžniški vrednostni papirji (evidentirani z dokumenti ali ne), ki jih izdajo MFI, s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma — Podrejeni dolg, ki ga izdajo MFI v obliki vlog ali posojil, s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma

9.3 Vloge na odpoklic Neprenosne vloge brez dogovorjene zapadlosti, ki jih ni mogoče zamenjati v gotovino brez odpovednega roka, pred katerim jih ni mogoče zamenjati v gotovino ali pa je to mogoče samo ob kazni. Ti vključujejo vloge, za katere bi, čeprav jih je na zahtevo mogoče pravno dvigniti, veljale kazni in omejitve glede na nacionalno prakso (razvrstijo se v časovno razporeditev zapadlosti „do vključno treh mesecev“) ter investicijski računi brez odpovednega roka ali dogovorjene zapadlosti, ki pa vsebujejo omejitvene provizije za dvig (razvrstijo se v časovno razporeditev zapadlosti „nad tremi meseci“)

9.3a Vloge na odpoklic do vključno treh mesecev — Sredstva brez fiksne zapadlosti, ki se lahko dvignejo samo ob predhodni napovedi do vključno treh mesecev; če je možen odkup pred tem odpovednim rokom (ali celo na zahtevo), je vključeno plačilo ali kazen — Neprenosne vpogledne hranilne vloge in druge vrste vlog na drobno, za katere, čeprav so na zahtevo pravno odkupljive, veljajo znatne kazni — Sredstva s fiksnim rokom zapadlosti, ki so neprenosna, za katere pa je za prejšnji dvig veljal odpovedni rok, krajši od treh mesecev

9.3b Vloge, katerih obdobje trajanja je nad dvema letoma, na odpoklic nad tremi meseci (kjer je mogoče), — Sredstva brez fiksne zapadlosti, ki se lahko dvignejo samo ob predhodni napovedi nad tremi meseci; če je možen odkup pred tem odpovednim rokom (ali celo na zahtevo), je vključeno plačilo kazni — Investicijski računi brez odpovednega roka ali dogovorjene zapadlosti, ki pa vsebujejo omejitvene provizije za dvig — Neporabljena sredstva, vložena s fiksnim rokom zapadlosti, ki so neprenosna, za katere pa je za predhodni dvig veljal odpovedni rok, daljši od treh mesecev

9.4 Repo posli Protipostavka gotovine, prejete v zamenjavi vrednostnih papirjev/zlata, ki jih prodajo obvezniki poročanja po določeni ceni na podlagi trdne zaveze k ponovnemu odkupu istih (ali podobnih) vrednostnih papirjev/zlata po fiksni ceni na določen prihodnji datum. Zneske, ki jih prejmejo obvezniki poročanja pri zamenjavi vrednostnih papirjev/zlata, prenesenih na tretjo osebo („začasni pridobitelj“), je treba razvrstiti med repo posle, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede obratni posel in ne zgolj možnost slednjega. To pomeni, da obvezniki poročanja obdržijo veljavno (ekonomsko) lastništvo nad zadevnimi vrednostnimi papirji/zlatom med postopkom. S tega vidika prenos pravnega lastništva ni pomembna značilnost za določitev načina obravnave poslov, ki so podobni repo poslom. Kadar začasni pridobitelj proda vrednostne papirje, ki jih je prejel na podlagi repo posla, se mora ta prodaja evidentirati kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji/zlatom in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev/zlata Naslednje tri vrste operacij vrste repo poslov so strukturirane tako, da izpolnjujejo pogoje, ki so potrebni za obravnavo zavarovanih posojil. Od tod se zneski, ki jih prejmejo obvezniki poročanja (pri zamenjavi vrednostnih papirjev/zlata, začasno prenesenih na tretjo osebo), razvrstijo pod med „dogovori dogovore o ponovnem odkupu“: — zneski, prejeti pri zamenjavi vrednostnih papirjev/zlata, začasno prenesenih na tretjo osebo v obliki dogovora o ponovnem odkupu — zneski, prejeti pri zamenjavi vrednostnih papirjev/zlata, začasno preneseni na tretjo osebo v obliki kreditiranja (ob gotovinskem zavarovanju) — zneski, prejeti pri zamenjavi vrednostnih papirjev/zlata, začasno prenesenih na tretjo osebo v obliki prodajno/povratni odkup pogodbe

10. Delnice/točke vrednostnih papirjev skladov denarnega trga Delnice ali točke vrednostnih papirjev, ki jih izdajo SDT. SDT so kolektivni investicijski skladi, katerih delnice/točke vrednostnih papirjev so glede na likvidnost bližnji substituti za vloge in ki investirajo predvsem v instrumente denarnega trga in/ali v delnice/točke vrednostnih papirjev SDT in/ali v druge prenosne dolžniške instrumente z ostalo zapadlostjo do vključno enega leta in/ali bančne vloge in/ali si prizadevajo za stopnjo donosa, ki se približuje obrestnim stopnjam instrumentov na denarnem trgu

11. Izdani dolžniški vrednostni papirji Vrednostni papirji, razen lastniških instrumentov, ki so jih izdali obvezniki poročanja in so tržni instrumenti ter se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče prodati na trgu, imetniku pa ne dajejo lastniške pravice nad institucijo izdajateljico. Ta postavka vključuje vrednostne papirje, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponov in/ali določene fiksne vsote ob določenem datumu (ali datumih) ali z začetkom na datuma, ki je določen ob izdaji. Netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo obvezniki poročanja in ki potem postanejo tržni, je treba ponovno razvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“ (glej tudi kategorijo 9) Podrejeni dolg, ki ga izdajo MFI, je treba za namene denarne in bančne statistike obravnavati na enak način kakor drugi dolg, ki ga prevzamejo MFI. Zato je treba podrejeni dolg, ki je izdan v obliki vrednostnih papirjev, razvrstiti med „izdane dolžniške vrednostne papirje“, medtem ko je treba podrejeni dolg, ki so ga izdale MFI v obliki vlog ali posojil, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“. Kadar so vse oblike podrejenega dolga, ki jih izda MFI, izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti pod postavko „izdani dolžniški papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev in manj iz posojil. Podrejeni dolg se ne sme razvrstiti v pasivno postavko „kapital in rezerve“

11a. Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta — Tržni dolžniški vrednostni papirji (evidentirani z dokumenti ali ne) s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta — Podrejeni dolg, ki so ga izdale MFI v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta

11b. Dolžniški papirji s prvotno zapadlostjo nad enim letom in do vključno dveh let — Tržni dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale MFI (evidentirani z dokumenti ali ne) z zapadlostjo nad enim letom in do vključno dveh let — Podrejeni dolg, ki so ga izdale MFI v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo nad enim letom in do vključno dveh let

11c. Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma — Tržni dolžniški vrednostni papirji (evidentirani v dokumentih ali ne) s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma — Podrejeni dolg, ki so ga izdale MFI v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma

12. Kapital in rezerve Za namene sistema poročanja vsebuje ta kategorija zneske, ki izvirajo iz lastniškega kapitala, izdanega s strani obveznikov poročanja delničarjem ali drugim lastnikom, ki predstavljajo imetnikove lastninske pravice v MFI in daje na splošno pravico do deleža v njenem dobičku ter do deleža v njenih lastnih sredstvih v primeru likvidacije. Vključena so tudi sredstva, ki izhajajo iz nerazdeljenih izplačil, ali sredstva, ki so jih obvezniki poročanja dali na stran v pričakovanju verjetnih prihodnjih plačil in obveznosti. Vključuje: — lastniški kapital — nerazdeljena izplačila ali sredstva — posebne ali splošne rezervacije za posojila, vrednostne papirje in druge vrste sredstev (lahko se evidentirajo v skladu z računovodskimi pravili)