1998L0078 — SL — 10.12.2005 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

▼M3

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 98/87/ES

z dne 27. oktobra 1998

o dopolnilnem nadzoru zavarovalnic in pozavarovalnic v zavarovalniški ali pozavarovalniški skupini

▼B







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 57(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe ( 3 ), (1) ker prva Direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja ( 4 ) in prva Direktiva Sveta 79/267/EGS z dne 5. marca 1979 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega življenjskega zavarovanja ( 5 ) zahtevata, da so zavarovalnice kapitalsko ustrezne; (2) ker na podlagi Direktive Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o približevanju zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na neposredno zavarovanje razen življenjskega zavarovanja in ki spreminja Direktivi 73/239/EGS in 88/357/EGS ( 6 ) in Direktivo Sveta 92/96/EGS z dne 10. novembra 1992 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem življenjskem zavarovanju, ki spreminja Direktivi 79/267/EGS in 90/619/EGS ( 7 ), je začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti zavarovanja pogojeno s podelitvijo enotnega uradnega dovoljenja, ki ga izdajo organi države članice, v kateri ima zavarovalnica statutarni sedež (matična država članica); ker tako dovoljenje omogoča zavarovalnici, da opravlja posle na celotnem območju Skupnosti na podlagi pravice do ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev; ker so pristojni organi matičnih držav članic odgovorni za spremljanje finančne trdnosti zavarovalnic, vključno z njihovo solventnostjo; (3) ker bi morali ukrepi v zvezi z dopolnilnim nadzorom zavarovalnic v zavarovalniški skupini omogočiti organom, ki nadzirajo zavarovalnico, da oblikujejo boljšo presojo njenega finančnega stanja; ker bi moral tak dopolnilni nadzor upoštevati nekatere zavarovalnice, za katere trenutno ne velja nadzor na podlagi Direktiv Skupnosti; ker ta direktiva nikakor ne pomeni, da morajo države članice izvajati nadzor teh zavarovalnic, ki se obravnavajo posamezno; (4) ker so zavarovalnice na skupnem zavarovalniškem trgu vključene v neposredno konkurenco druga z drugo in morajo biti zato pravila glede kapitalskih zahtev enakovredna; ker zato merila, ki se uporabljajo za določanje dopolnilnega nadzora, ne smejo biti prepuščena izključno presoji držav članic; ker bo sprejetje skupnih osnovnih pravil v najboljšem interesu Skupnosti, ker bo preprečilo izkrivljanje konkurence; ker je treba odstraniti nekatere razlike med zakonodajami držav članic glede bonitetnih pravil, veljavnih za zavarovalnice, ki so del zavarovalniške skupine; (5) ker sprejeti pristop pomeni bistveno, potrebno in zadostno uskladitev za doseganje vzajemnega priznavanja smotrnih nadzornih sistemov na tem področju; ker je cilj te direktive zlasti zaščita interesov zavarovancev; (6) ker nekatere določbe te direktive opredeljujejo minimalne standarde; ker lahko matična država članica predpiše strožja pravila za zavarovalnice, ki jih pooblastijo njihovi lastni pristojni organi; (7) ker ta direktiva predvideva dopolnilni nadzor vseh zavarovalnic, ki so udeležene v najmanj eni zavarovalnici, pozavarovalnici ali zavarovalnici države nečlanice in na podlagi različnih pravil, dopolnilni nadzor vseh zavarovalnic, katerih matično podjetje je zavarovalni holding, pozavarovalnica, zavarovalnica države nečlanice ali mešani zavarovalni holding; ker nadzor posameznih zavarovalnic, ki ga izvajajo pristojni organi, ostaja bistveno načelo zavarovalniškega nadzora; (8) ker je treba izračunati prilagojeno stanje solventnosti za zavarovalnice, ki tvorijo del zavarovalniške skupine; ker pristojni organi v Skupnosti uporabljajo različne metode, da upoštevajo učinke dejstva, da pripada zavarovalniški skupini, na finančni položaj zavarovalnice; ker ta direktiva določa tri metode tega izračunavanja; ker je sprejeto načelo, da so te metode iz finančnega vidika enakovredne; (9) ker na solventnost povezane hčerinske zavarovalnice zavarovalnega holdinga, pozavarovalnice ali zavarovalnice države nečlanice lahko vplivajo finančni viri skupine, katere del je, in porazdelitev finančnih virov znotraj te skupine; ker bi morali imeti pristojni organi sredstva za izvajanje dopolnilnega nadzora in sprejemanje ustreznih ukrepov na ravni zavarovalnice, če je njena solventnost ogrožena ali bi lahko bila ogrožena; (10) ker bi morali imeti pristojni organi dostop do vseh informacij, ki so pomembne za izvajanje dopolnilnega nadzora; ker je treba vzpostaviti sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor zavarovalnic ter tudi med temi organi in organi, odgovornimi za nadzor drugih finančnih sektorjev; (11) ker transakcije znotraj skupine lahko vplivajo na finančni položaj zavarovalnice; ker bi moral biti položaj pristojnih organov tak, da lahko izvajajo splošni nadzor nad nekaterimi vrstami takih transakcij znotraj skupine in da sprejmejo ustrezne ukrepe na ravni zavarovalnice, kadar njena solventnost je ali bi lahko bila ogrožena, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Definicije

Za namene te direktive:

(a) zavarovalnica pomeni podjetje, ki je prejelo uradno dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 73/239/EGS ali členom 6 Direktive 79/267/EGS;

(b) zavarovalnica države nečlanice pomeni podjetje, ki bi moralo imeti uradno dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 73/239/EGS ali členom 6 Direktive 79/267/EGS, če bi imelo statutarni sedež v Skupnosti;

▼M3

(c) pozavarovalnica pomeni podjetje, ki je pridobilo uradno dovoljenje v skladu s členom 3 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/68/ES z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju ( 8 );

▼B

(d) matično podjetje pomeni matično podjetje v smislu člena 1 Direktive 83/349/EGS ( 9 ) in vsako podjetje, ki po mnenju pristojnih organov učinkovito izvaja prevladujoči vpliv na drugo podjetje;

(e) hčerinsko podjetje pomeni hčerinsko podjetje v smislu člena 1 Direktive 83/349/EGS in vsako podjetje, nad katerim po mnenju pristojnih organov matičnega podjetje učinkovito izvaja prevladujoči vpliv. Vsa hčerinska podjetja hčerinskih podjetij se prav tako štejejo za hčerinska podjetja matičnega podjetja, ki je na čelu teh podjetij;

(f) udeležba pomeni udeležbo v smislu prvega stavka člena 17 Direktive 78/660/EGS ( 10 ) bodisi posredno bodisi neposredno imetništvo 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala podjetja;

▼M1

(g) udeleženo podjetje pomeni podjetje, ki je bodisi matično podjetje bodisi drugo udeleženo podjetje, ali podjetje, ki je z drugim podjetjem povezano v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS;

(h) povezano podjetje pomeni hčerinsko podjetje ali drugo podjetje, v katerem so udeležena druga podjetja, ali podjetje, ki je z drugim podjetjem povezano v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS;

▼M3

(i) zavarovalni holding pomeni matično podjetje, katerega glavna dejavnost je pridobivanje in udeležba v hčerinskih podjetjih, kjer so ta hčerinska podjetja izključno ali pretežno zavarovalnice, pozavarovalnice, zavarovalnice države nečlanice ali pozavarovalnice države nečlanice, je vsaj eno od teh hčerinskih podjetij zavarovalnica ali pozavarovalnica in ni mešani holding v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/87/ES z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu ( 11 );

(j) mešani zavarovalni holding pomeni matično podjetje, ki ni zavarovalnica, zavarovalnica države nečlanice, pozavarovalnica, pozavarovalnica države nečlanice, zavarovalni holding ali mešani finančni holding v smislu Direktive 2002/87/ES, ki ima med hčerinskimi podjetji vsaj eno zavarovalnico ali pozavarovalnico;

(k) pristojni organi pomeni nacionalne organe, ki so z zakonom ali drugim predpisom pooblaščeni za nadzor zavarovalnic ali pozavarovalnic;

▼M3

(l) pozavarovalnica države nečlanice pomeni podjetje, ki bi moralo imeti uradno dovoljenje v skladu s členom 3 Direktive 2005/68/ES, če bi imelo sedež v Skupnosti.

▼M3

Člen 2

Primeri uporabe dopolnilnega nadzora zavarovalnic in pozavarovalnic

1. Poleg določb Direktive 73/239/EGS, Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/83/ES z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju ( 12 ) in Direktive 2005/68/ES, ki določajo pravila za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, morajo države članice predvideti nadzor vsake zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v vsaj eni zavarovalnici, pozavarovalnici, zavarovalnice države nečlanice ali pozavarovalnici države nečlanice, ki se dopolni kakor je predpisano v členih 5, 6, 8 in 9 te direktive.

2. Za vsako zavarovalnico ali pozavarovalnico, katere matično podjetje je zavarovalni holding, zavarovalnica ali pozavarovalnica države nečlanice, se uporablja dopolnilni nadzor kakor je predpisano v členih 5(2), 6, 8 in 10.

3. Za vsako zavarovalnico ali pozavarovalnico, katere matično podjetje je mešani zavarovalni holding, se uporablja dopolnilni nadzor na način, predpisan v členih 5(2), 6 in 8.

Člen 3

Obseg dopolnilnega nadzora

1. Izvajanje dopolnilnega nadzora v skladu s členom 2 nikakor ne pomeni, da morajo pristojni organi izvajati nadzor v zvezi s posameznimi zavarovalnicami držav nečlanic, pozavarovalnicami držav nečlanic, zavarovalnimi holdingi ali mešanimi zavarovalnimi holdingi.

2. Dopolnilni nadzor upošteva naslednja podjetja, navedena v členih 5, 6, 8, 9 in 10:

— povezana podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice,

— udeležena podjetja v zavarovalnici ali pozavarovalnici,

— povezana podjetja udeleženega podjetja v zavarovalnici ali pozavarovalnici.

3. Države članice se lahko odločijo, da pri dopolnilnem nadzoru iz člena 2 ne bodo upoštevale podjetij, ki imajo registrirani sedež v državi nečlanici, kjer obstajajo zakonske ovire za prenos potrebnih podatkov, brez poseganja v določbe točke 2.5 Priloge I in točke 4 Priloge II.

Nadalje se lahko pristojni organi, odgovorni za izvajanje dopolnilnega nadzora, v spodaj navedenih primerih odločijo za vsak primer posebej, da pri dopolnilnem nadzoru podjetja iz člena 2 podjetja ne bodo upoštevali:

— če je podjetje, ki bi moralo biti vključeno, zanemarljivo glede ciljev dopolnilnega nadzora zavarovalnic ali pozavarovalnic,

— če bi bila vključitev finančnega položaja podjetja neprimerna ali zavajajoča glede ciljev dopolnilnega nadzora zavarovalnic ali pozavarovalnic.

Člen 4

Organi, pristojni za izvajanje dopolnilnega nadzora

1. Dopolnilni nadzor izvajajo pristojni organi države članice, v kateri je zavarovalnica ali pozavarovalnica pridobila uradno dovoljenje skladno s členom 6 Direktive 73/239/EGS ali členom 4 Direktive 2002/83/ES ali členom 3 Direktive 2005/68/ES.

2. Kadar ima zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki je pridobila dovoljenje v dveh ali več državah članicah, za svoje matično podjetje isti zavarovalni holding, zavarovalnico države nečlanice, pozavarovalnico države nečlanice ali mešani zavarovalni holding, se lahko pristojni organi zadevnih držav članic dogovorijo, katera od njih bo odgovorna za izvajanje dopolnilnega nadzora.

3. Kadar ima država članica več kot en pristojni organ za nadzor skrbnega poslovanja zavarovalnic in pozavarovalnic, taka država članica sprejme ukrepe, ki so potrebni za organizacijo usklajevanja med temi organi.

▼B

Člen 5

Razpoložljivost in kakovost informacij

▼M3

1. Države članice predpišejo, da pristojni organi od vsake zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se uporablja dopolnilni nadzor, zahtevajo, da ima vzpostavljene primerne mehanizme notranje kontrole za izdelavo podatkov in informacij, potrebnih za namene takega dopolnilnega nadzora.

▼B

2. Države članice sprejmejo primerne ukrepe za zagotovitev, da v okviru njihove pristojnosti ni zakonskih omejitev, ki bi podjetjem, za katera velja dopolnilni nadzor, in z njimi povezanim podjetjem in udeleženim podjetjem preprečevalo izmenjavanje informacij, ki so potrebne za namene takega dopolnilnega nadzora.

▼M3

Člen 6

Dostop do podatkov

1. Države članice zagotovijo, da imajo njihovi pristojni organi, odgovorni za izvajanje dopolnilnega nadzora, dostop do vseh podatkov, ki bi bile potrebni za namene nadzora zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero velja tak dopolnilni nadzor. Pristojni organi se lahko obrnejo neposredno na ustrezna podjetja iz člena 3(2), da dobijo potrebne podatke samo, če se taki podatki zahtevajo od zavarovalnice ali pozavarovalnice in jih zavarovalnica oziroma pozavarovalnica še ni posredovala.

2. Države članice določijo, da lahko njihovi pristojni organi na svojem ozemlju sami ali s posredovanjem oseb, ki jih imenujejo za ta namen, na kraju samem preverijo informacije iz odstavka 1, v:

— zavarovalnici, za katero velja dopolnilni nadzor,

— pozavarovalnici, za katero velja dopolnilni nadzor,

— hčerinskem podjetju te zavarovalnice,

— hčerinskem podjetju te pozavarovalnice,

— matičnem podjetju te zavarovalnice,

— matičnem podjetju te pozavarovalnice,

— hčerinskemu podjetju matičnega podjetja te zavarovalnice,

— hčerinskem podjetju matičnega podjetja te pozavarovalnice.

3. Kadar želijo pri uporabi tega člena pristojni organi ene države članice v posebnih primerih preveriti pomembne podatke v zvezi s podjetjem v drugi državi članici, ki je povezana zavarovalnica, povezana pozavarovalnica, hčerinsko podjetje, matično podjetje ali hčerinsko podjetje matičnega podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero velja dopolnilni nadzor, morajo prositi pristojne organe te druge države članice, da se izvede to preverjanje. Organi, ki prejmejo tako zahtevo, morajo ukrepati v okviru svoje pristojnosti tako, da opravijo preverjanje sami, da dovolijo organom, ki so zahtevali preverjanje, da ga opravijo oni, ali da dovolijo revizorju ali strokovnjaku, da ga opravi.

Če želi, lahko pristojni organ, ki je zahtevo podal, sodeluje pri preverjanju, kadar ga sam ne izvaja.

Člen 7

Sodelovanje med pristojnimi organi

1. Kadar so zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki so ustanovljene v različnih državah članicah, neposredno ali posredno povezane ali imajo skupno udeleženo podjetje, pristojni organi vsake države članice drug drugemu na zahtevo sporočijo vse potrebne podatke, ki lahko omogočijo ali olajšajo izvajanje nadzora na podlagi te direktive in na svojo lastno pobudo sporočijo vse podatke, za katere menijo, da so bistvene za druge pristojne organe.

2. Kadar sta zavarovalnica ali pozavarovalnica in bodisi kreditna institucija, kakor je opredeljeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2000/12/ES z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij ( 13 ), bodisi investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v Direktivi Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev ( 14 ), ali oba, posredno ali neposredno povezana ali imata skupno udeleženo podjetje, morajo pristojni organi in organi za javni nadzor teh drugih podjetij tesno sodelovati. Brez poseganja v njihove obveznosti ti organi drug drugemu zagotovijo podatke, s katerimi se njihova naloga lahko poenostavi, zlasti v okviru te direktive.

3. Za podatke, pridobljene na podlagi te direktive in zlasti za izmenjavo podatkov med pristojnimi organi, ki je predvidena v tej direktivi, velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, opredeljena v členu 16 Direktive Sveta 92/49/EGS dne 18. junija 1992 in o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) ( 15 ) in členu 16 Direktive 2002/83/ES ter v členih od 24 do 30 Direktive 2005/68/ES.

Člen 8

Transakcije znotraj skupine

1. Države članice določijo, da pristojni organi izvajajo splošni nadzor nad transakcijami med:

(a) zavarovalnico ali pozavarovalnico in: (i) povezanim podjetjem zavarovalnice ali pozavarovalnice; (ii) udeleženim podjetjem v zavarovalnici ali pozavarovalnici; (iii) povezanim podjetjem udeleženega podjetja v zavarovalnici ali pozavarovalnici;

(b) zavarovalnico ali pozavarovalnico in fizično osebo, ki je udeležena v: (i) zavarovalnici, pozavarovalnici ali katerem koli od njenih povezanih podjetjih; (ii) udeleženem podjetju v zavarovalnici ali pozavarovalnici; (iii) povezanem podjetju udeleženega podjetja v zavarovalnici ali pozavarovalnici.

Te transakcije zadevajo zlasti:

— posojila,

— jamstva in zunaj bilančne transakcije,

— elemente, ki izpolnjujejo pogoje minimalnega kapitala,

— naložbe,

— posle pozavarovanja in retrocesije,

— sporazume za delitev stroškov.

2. Države članice od zavarovalnic in pozavarovalnic zahtevajo, da razpolagajo z ustreznimi postopki obvladovanja tveganja in mehanizmi notranjega nadzora, vključno s skrbnim poročanjem in računovodskimi postopki, da bi opredelili, ocenili, spremljali in nadzirali transakcije, kakor je predvideno v odstavku 1. Države članice tudi zahtevajo, da zavarovalnice in pozavarovalnice vsaj enkrat letno pristojnim organom poročajo o večjih transakcijah. Te postopke in mehanizme pregledajo pristojni organi.

Če se na podlagi teh podatkov zdi, da je ali bi lahko bila ogrožena kapitalska ustreznost zavarovalnice ali pozavarovalnice, pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe na ravni zavarovalnice ali pozavarovalnice.

▼B

Člen 9

Zahteva po prilagojeni solventnosti

1. V primeru iz člena 2(1) države članice zahtevajo, da se izvede izračun prilagojene solventnosti v skladu s Prilogo I.

2. V izračun iz odstavka 1 se vključijo vsa povezana podjetja, udeležena podjetja ali povezana podjetja udeleženih podjetij.

▼M3

3. Če izračun iz odstavka 1 pokaže, da je prilagojena solventnost negativna, pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe na ravni zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice.

▼B

Člen 10

▼M3

Zavarovalni holdingi, zavarovalnice države nečlanice in pozavarovalnice države nečlanice

▼B

1. V primeru iz člena 2(2) države članice zahtevajo, da se metoda dopolnilnega nadzora uporablja v skladu s Prilogo II.

▼M3

2. V primeru iz člena 2(2), izračun vključuje vsa povezana podjetja zavarovalnega holdinga, zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice, na način, predviden v Prilogi II.

3. Če na podlagi tega izračuna pristojni organi zaključijo, da je ali bi lahko bila ogrožena kapitalska ustreznost hčerinske zavarovalnice ali pozavarovalnice zavarovalnega holdinga, zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice, sprejmejo ustrezne ukrepe na ravni te zavarovalnice ali pozavarovalnice.

▼M1

Člen 10a

Sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav

1. Na zahtevo države članice ali na lastno pobudo lahko Komisija predloži Svetu predloge za sklepanje sporazumov z eno ali več tretjimi državami o sredstvih za izvajanje dopolnilnega nadzora nad:

(a) zavarovalnicami, ki imajo kot udeležena podjetja deleže v podjetjih v smislu člena 2, ki imajo sedež v tretji državi;

▼M3

(b) pozavarovalnice, ki imajo kot udeležena podjetja, podjetja v smislu člena 2 s sedežem v tretji državi;

(c) zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice, ki imajo kot udeležena podjetja v smislu člena 2 s sedežem v Skupnosti.

2. Sporazumi iz odstavka 1 morajo zlasti zagotoviti:

(a) da lahko pristojni organi držav članic pridobijo podatke, potrebne za dopolnilni nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic s sedežem v Skupnosti in ki imajo hčerinska podjetja ali so udeležena v podjetjih zunaj Skupnosti; in

(b) da lahko pristojni organi tretjih držav pridobijo podatke, potrebne za dopolnilni nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic s sedežem na njihovem ozemlju in ki imajo hčerinska podjetja ali so udeležena v podjetjih v eni ali več držav članic.

▼M2

3. Brez poseganja v člen 300(1) in (2) Pogodbe Komisija s pomočjo Evropskega odbora za zavarovanja in poklicne pokojnine preuči izid pogajanj iz odstavka 1 in nastale razmere.

▼M1

Člen 10b

Upravni organ zavarovalnih holdingov

Države članice zahtevajo, da so osebe, ki uspešno opravljajo dejavnosti zavarovalnega holdinga, na dovolj dobrem glasu in imajo zadosti izkušenj za opravljanje teh nalog.

▼B

Člen 11

Izvajanje

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 5. junija 2000. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Države članice zagotovijo, da se določbe iz odstavka 1 prvič uporabijo za nadzor računov za finančna leta, ki se začnejo s 1. januarjem 2001 ali v tem koledarskem letu.

3. Države članice se v sprejetih ukrepih iz odstavka 1sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način takega sklicevanja določijo države članice.

4. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

▼M2

5. Komisija najkasneje do 1. januarja 2006 pripravi poročilo o uporabi te direktive in, če je to potrebno, o potrebi po nadaljnjem usklajevanju.

▼B

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 13

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M3









PRILOGA I

IZRAČUNAVANJE PRILAGOJENE KAPITALSKE USTREZNOSTI ZAVAROVALNIC IN POZAVAROVALNIC

1. IZBIRA METODE IZRAČUNAVANJA IN SPLOŠNA NAČELA

A. Države članice zagotovijo, da se izračun prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnic in pozavarovalnic iz člena 2(1) opravlja v skladu z eno od metod, opisanih v točki 3. Vendar lahko država članica predvidi, da pristojni organi pooblastijo ali naložijo uporabo metode, določene v točki 3, ki ni ista, kot jo je izbrala država članica.

B. Sorazmernost Izračun prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice upošteva sorazmerni delež, ki ga ima udeleženo podjetje v svojem povezanem podjetju. „Sorazmerni delež“ pomeni v primerih, ko se uporablja metoda 1 ali metoda 2, opisana v točki 3, delež vpisanega kapitala, ki ga ima udeleženo podjetje posredno ali neposredno, ali ko se uporablja metoda 3, opisana v točki 3, odstotke, ki se uporabljajo za izdelavo konsolidiranih računovodskih izkazov. Ne glede na uporabljeno metodo je v primeru, ko je povezano podjetje hčerinsko podjetje in ne dosega kapitalske ustreznosti, treba upoštevati celotni primanjkljaj kapitala hčerinskega podjetja. Ko pa je po mnenju pristojnih organov odgovornost matičnega podjetja, ki ima v lasti delež kapitala, strogo in nedvoumno omejena na ta delež kapitala, lahko taki pristojni organi dovolijo, da se primanjkljaj kapitala hčerinskega podjetja upošteva sorazmerno. Kadar med nekaterimi podjetji v zavarovalniški ali pozavarovalniški skupini ni kapitalskih povezav, pristojni organ odloči kateri sorazmerni delež se upošteva.

C. Odprava dvojne uporabe elementov minimalnega kapitala C.1 Splošno obravnavanje elementov minimalnega kapitala Ne glede na metodo, ki se uporablja za izračunavanje prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice, je treba odpraviti dvojno uporabo elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital med različnimi zavarovalnicami ali pozavarovalnicami, upoštevanimi pri tem izračunavanju. Zato je treba pri izračunavanju prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice in kjer metode, opisane v točki 3, tega ne predvidijo, odpraviti naslednje zneske: — vrednost vseh sredstev te zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki predstavlja financiranje elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital ene od njenih povezanih zavarovalnic ali pozavarovalnic, — vrednost vseh sredstev zavarovalnice ali pozavarovalnice, povezane s to zavarovalnico ali pozavarovalnico, ki predstavlja financiranje elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital te zavarovalnice ali pozavarovalnice, — vrednost vseh sredstev zavarovalnice ali pozavarovalnice, povezane s to zavarovalnico, ki predstavlja financiranje elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital katere koli druge zavarovalnice ali pozavarovalnice, povezane s to zavarovalnico ali pozavarovalnico. C.2 Obravnavanje nekaterih elementov Brez poseganja v določbe oddelka C.1: — rezerve iz dobička in prihodnji dobički, ki nastajajo v povezani življenjski zavarovalnici ali povezani življenjski pozavarovalnici zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava prilagojena kapitalske ustreznost, in — ves vpisani, vendar nevplačani kapital zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je povezana z zavarovalnico ali pozavarovalnico, za katero se izračunava prilagojena kapitalske ustreznost, se lahko vključi v izračun samo, če izpolnjuje pogoje za kritje zahteve minimalnega kapitala tega povezanega podjetja. Vendar se ves vpisani, toda nevplačani kapital, ki predstavlja možno obveznost udeleženega podjetja, v celoti izloči iz izračuna. Vpisani, vendar nevplačani kapital udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki predstavlja možno obveznost povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice, se prav tako izloči iz izračuna. Vpisani, vendar nevplačani kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki predstavlja možno obveznost druge povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice iste udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, se izloči iz izračuna. C.3 Prenosljivost Če pristojni organi menijo, da nekateri elementi, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice, razen navedenih v oddelku C.2, dejansko ne morejo biti na razpolago za pokrivanje zahteve minimalnega kapitala udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava prilagojena kapitalska ustreznost, se ti elementi lahko vključijo v izračun samo, v kolikor izpolnjujejo pogoje za kritje zahteve minimalnega kapitala povezanega podjetja. C.4 Vsota elementov, navedenih v oddelkih C.2 in C.3, ne sme presegati zahteve po minimalnemu kapitalu povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice.

D. Odprava ustvarjanja kapitala znotraj skupine Pri izračunavanju prilagojene kapitalske ustreznosti se ne upoštevajo elementi, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital, izhajajoči iz vzajemnega financiranja med zavarovalnico ali pozavarovalnico in: — povezanim podjetjem, — udeleženim podjetjem, — drugim podjetjem, ki so povezana z udeleženim podjetjem. Nadalje se ne upoštevajo elementi, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital zavarovalnice ali pozavarovalnice, povezane z zavarovalnico ali pozavarovalnico, za katero se izračunava prilagojena kapitalska ustreznost, ko element izhaja iz vzajemnega financiranja s katerim koli drugim podjetjem, ki je povezano s to zavarovalnico ali pozavarovalnico. Vzajemno financiranje zlasti obstaja, ko ima zavarovalnica, pozavarovalnica ali katero od povezanih podjetij delnice ali posoja drugemu podjetju, ki ima posredno ali neposredno element, ki izpolnjuje pogoje za minimalni kapital prvega podjetja.

E. Pristojni organi zagotovijo, da se prilagojena kapitalska ustreznost izračunava tako pogosto, kakor je določeno v direktivah 73/239/EGS, 91/674/EGS, 2002/83/ES in 2005/68/ES za izračunavanje minimalnega kapitala zavarovalnic ali pozavarovalnic. Vrednost aktive in pasive se oceni v skladu z ustreznimi določbami direktiv 73/239/EGS, 91/674/EGS, 2002/83/ES in 2005/68/ES.

2. UPORABA METOD IZRAČUNAVANJA

2.1 Povezane zavarovalnice in povezane pozavarovalnice. Prilagojena kapitalska ustreznost se izračuna v skladu s splošnimi načeli in metodami, določenimi v tej prilogi. Pri vseh metodah se v primeru, ko ima zavarovalnica ali pozavarovalnica več kot eno povezano zavarovalnico ali pozavarovalnico, prilagojena kapitalska ustreznost izračuna z integriranjem vsake od teh povezanih zavarovalnic ali povezanih pozavarovalnic. V primerih zaporedne udeležbe (na primer, ko je zavarovalnica ali pozavarovalnica udeležena zavarovalnica v drugi zavarovalnici ali pozavarovalnici, ki je tudi udeležena zavarovalnica v neki zavarovalnici ali pozavarovalnici), se prilagojena kapitalska ustreznost izračunava na ravni vsake udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ima najmanj eno povezano zavarovalnico ali povezano pozavarovalnico. Države članice lahko opustijo izračunavanje prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice: — če je zavarovalnica ali pozavarovalnica povezano podjetje druge zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v isti državi članici, in se to povezano podjetje upošteva pri izračunavanju prilagojene kapitalske ustreznosti udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, ali — če je zavarovalnica ali pozavarovalnica povezano podjetje zavarovalnega holdinga, ki ima registrirani sedež v isti državi članici kot zavarovalnica ali pozavarovalnica in se pri izračunavanju upoštevata zavarovalni holding in povezana zavarovalnica ali povezana pozavarovalnica. Države članice lahko tudi opustijo izračunavanje prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice, če je ta zavarovalnica ali pozavarovalnica povezana z drugo zavarovalnico, pozavarovalnico ali zavarovalnim holdingom, ki ima registrirani sedež v drugi državi članici, in če se pristojni organi držav članic dogovorijo, da dodelijo izvajanje dopolnilnega nadzora pristojnemu organu slednje države članice. V vsakem primeru se opustitev prizna samo, če so pristojni organi prepričani, da so elementi, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital zavarovalnic ali pozavarovalnic, vključeni v izračunavanje, ustrezno porazdeljeni med temi podjetji. Države članice lahko predvidijo, da tam, kjer ima povezana zavarovalnica ali povezana pozavarovalnica registrirani sedež v državi članici, ki ni ista kot država registriranega sedeža zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava prilagojena kapitalska ustreznost, izračun upošteva v zvezi s povezanim podjetjem stanje kapitalska ustreznost, kot ga ocenijo pristojni organi te druge države članice.

2.2 Posredniški zavarovalni holdingi Pri izračunavanju prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeležena v povezani zavarovalnici, povezani pozavarovalnici ali zavarovalnici ali pozavarovalnici države nečlanice preko zavarovalnega holdinga, se upošteva položaj posredniškega zavarovalnega holdinga. Samo za namen tega izračuna, ki ga je treba narediti v skladu s splošnimi načeli in metodami, opisanimi v tej prilogi, se ta zavarovalni holding obravnava, kot da je zavarovalnica ali pozavarovalnica, za katero so kapitalske zahteve enake nič in kot da zanjo veljajo isti pogoji, določeni v členu 16 Direktive 73/239/EGS, v členu 27 Direktive 2002/83/ES ali v členu 36 Direktive 2005/68/ES glede elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital.

2.3 Povezane zavarovalnice države nečlanice in povezane pozavarovalnice države nečlanice Pri izračunavanju prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v zavarovalnici ali pozavarovalnici države nečlanice, se slednja obravnava izključno za namene tega izračuna, po analogiji s povezano zavarovalnico ali povezano pozavarovalnico, ob uporabi splošnih načel in metod, opisanih v tej prilogi. Vendar pa v primeru, ko drava nečlanica, v kateri ima to podjetje registrirani sedež, zahteva od nje pridobitev dovoljenja in ji nalaga zahteve glede kapitalske ustreznosti, ki so vsaj primerljive z zahtevami, določenimi v Direktivah 73/239/EGS, 2002/83/ES ali 2005/68/ES, ob upoštevanju elementov kritja te zahteve, lahko države članice predvidijo, da izračuni glede tega podjetja upoštevajo kapitalske zahteve in elemente, ki izpolnjujejo pogoje te zahteve, kot jih določi zadevna država nečlanica.

2.4 Povezane kreditne institucije, investicijska podjetja in finančne institucije Pri izračunavanju prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v kreditni instituciji, investicijskem podjetju ali finančni instituciji, se smiselno uporabljajo pravila, določena v členu 16 Direktive 73/239/EGS, členu 27 Direktive 2002/83/ES in v členu 36 Direktive 2005/68/ES o odštetju takšnih udeležb, pa tudi določbe o sposobnosti držav članic, da pod določenimi pogoji dovolijo nadomestne metode in dovolijo, da se takšne udeležbe ne odštejejo.

2.5 Nerazpoložljivost potrebnih podatkov Kadar podatki, potrebni za izračun prilagojene kapitalske ustreznosti zavarovalnice ali pozavarovalnice glede povezanega podjetja z registriranim sedežem v državi članici ali državi nečlanici zaradi katerega koli razloga niso na razpolago pristojnim organom, se knjigovodska vrednost tega podjetja v udeleženi zavarovalnici ali pozavarovalnici odšteje od elementov, ki izpolnjujejo pogoje za prilagojen minimalni kapital. V tem primeru nerealizirani kapitalski dobički, ki so povezani s tako udeležbo, niso dovoljeni kot element, ki izpolnjuje pogoje za prilagojen minimalni kapital.

3. METODE IZRAČUNAVANJA

Metoda 1: Metoda odštevanja in seštevanja

Prilagojena kapitalska ustrežnost udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice je razlika med:

(i) vsoto: (a) elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice; in (b) sorazmernim deležem udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice v elementih, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice; in

(ii) vsoto: (a) knjigovodske vrednosti udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice; in (b) zahtevanega kapitala udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice; in (c) sorazmernim deležem zahtevanega kapitala povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice.

Kjer je udeležba v povezani zavarovalnici ali pozavarovalnici v celoti ali deloma sestavljena iz posrednega lastništva, točka (ii)(a) vključuje vrednost takega posrednega lastništva, ob upoštevanju ustreznih zaporednih interesov; in točk (i)(b) in (ii)(c) vključujejo ustrezne sorazmerne deleže elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital povezane zavarovalnice oziroma pozavarovalnice.

Metoda 2: Zahteva metode odštevanja

Prilagojena kapitalska ustreznost udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice je razlika med:

(i) vsoto elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice; in

(ii) vsoto: (a) zahtevani kapital udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice; in (b) sorazmernega deleža zahtevanega kapitala povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice.

Pri vrednotenju elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital, se deleži v smislu te direktive vrednotijo po kapitalski metodi v skladu z možnostjo, določeno v členu 59(2)(b) Direktive 78/660/EGS.

Metoda 3: Računovodska metoda, ki temelji na konsolidaciji

Izračun prilagojene kapitalske ustreznosti udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice se izdela na osnovi konsolidiranih računovodskih izkazov. Prilagojena kapitalska ustreznost udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice je razlika med elementi, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital, izračunani na osnovi konsolidiranih podatkov, in:

(a) bodisi vsote zahtevanega kapitala udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice in sorazmernih deležev zahtevanega kapitala povezanih zavarovalnic ali pozavarovalnic, temelječe na odstotkih, ki se uporabljajo za izdelavo konsolidiranih računovodskih izkazov;

(b) ali kapitalske zahteve, izračunane na osnovi konsolidiranih podatkov.

Določbe direktiv 73/239/EGS, 91/674/EGS, 2002/83/ES in 2005/68/ES veljajo za izračunavanje elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital in kapitalske zahteve, temelječe na konsolidiranih podatkih.









PRILOGA II

DOPOLNILNI NADZOR ZA ZAVAROVALNICE IN POZAVAROVALNICE, KI SO HČERINSKA PODJETJA ZAVAROVALNEGA HOLDINGA, ZAVAROVALNICE ALI POZAVAROVALNICE DRŽAVE NEČLANICE

1. V primeru dveh ali več zavarovalnic ali pozavarovalnic iz člena 2(2), ki so hčerinska podjetja zavarovalnega holdinga, zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice in ki so ustanovljene v različnih državah članicah, morajo pristojni organi zagotoviti, da se metoda, opisana v tej prilogi, dosledno uporablja. Pristojni organi izvajajo dopolnilni nadzor tako pogosto, kakor je določeno v direktivah 73/239/EGS, 91/674/EGS, 2002/83/ES in 2005/68/ES za izračunavanje minimalnega kapitala zavarovalnic in pozavarovalnic.

2. Države članice lahko opustijo izračunavanje, ki je predvideno v tej prilogi v zvezi z zavarovalnico ali pozavarovalnico: — če je ta zavarovalnica ali pozavarovalnica povezano podjetje druge zavarovalnice ali pozavarovalnice in če se upošteva pri izračunavanju, predvidenem v tej prilogi, ki se opravlja za to drugo podjetje, — če imajo ta zavarovalnica in pozavarovalnica ter ena ali več drugih zavarovalnic oziroma pozavarovalnic, ki so pridobile dovoljenje v isti državi članici, kot svoje matično podjetje isti zavarovalni holding, zavarovalnico ali pozavarovalnico države nečlanice, in se zavarovalnica oziroma pozavarovalnica upošteva pri izračunavanju, predvidenem v tej prilogi, ki se opravlja za eno od teh drugih podjetij, — če imajo ta zavarovalnica ali pozavarovalnica ter ena ali več drugih zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so prejele dovoljenje v drugih državah članicah, kot svoje matično podjetje isti zavarovalni holding, zavarovalnico ali pozavarovalnico države nečlanice, in je bil v skladu s členom 4(2) sklenjen sporazum, ki podeljuje izvajanje dopolnilnega nadzora, zajetega v tej prilogi, nadzornemu organu druge države članice. — V primeru zaporednih udeležb (na primer: zavarovalni holding ali zavarovalnica ali pozavarovalnica države nečlanice, ki je sama v lasti drugega zavarovalnega holdinga, zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice), lahko države članice uporabljajo izračune, predvidene v tej prilogi samo na ravni končnega matičnega podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je zavarovalni holding, zavarovalnica ali pozavarovalnica države nečlanice.

3. Pristojni organi zagotovijo, da se opravljajo izračuni, analogni izračunom, opisanim v Prilogi I, na ravni zavarovalnega holdinga, zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice. Analogija je sestavljena iz uporabe splošnih načel in metod, opisanih v Prilogi I na ravni zavarovalnega holdinga, zavarovalnice ali pozavarovalnice države nečlanice. Samo za namen tega izračuna se matično podjetje obravnava, kot da je zavarovalnica ali pozavarovalnica, za katero velja: — da so kapitalske zahteve enake nič, ko je zavarovalni holding, — zahtevani kapital, določen v skladu z načeli točke 2.3 Priloge I, ko je zavarovalnica ali pozavarovalnica države nečlanice, in zanjo veljajo isti pogoji, kot so določeni v členu 16 Direktive 73/239/EGS, v členu 27 Direktive 2002/83/ES in v členu 36 Direktive 2005/68/ES glede elementov, ki izpolnjujejo pogoje za minimalni kapital.

4. Nerazpoložljivost potrebnih podatkov Ko podatki, potrebni za izračun, predviden v tej prilogi, glede povezanega podjetja z registriranim sedežem v državi članici ali državi nečlanici zaradi katerega koli razloga niso na voljo pristojnim organom, se knjigovodska vrednost tega podjetja v udeleženem podjetju odšteje od elementov, ki izpolnjujejo pogoje za izračun, predviden v tej prilogi. V tem primeru nerealizirani kapitalski dobički, povezani s tako udeležbo, niso dovoljeni kot element, ki izpolnjuje pogoje za izračun.