2015R0220 — SL — 01.01.2016 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/220

z dne 3. februarja 2015

o določitvi pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji ( 1 ) ter zlasti prvega pododstavka člena 5(1), člena 5a(2) in (4), člena 5b(7), člena 7(2), tretjega pododstavka člena 8(3) in člena 19(3) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je bila Uredba (ES) št. 1217/2009 zaradi uskladitve s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije spremenjena z Uredbo (EU) št. 1318/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ). Da se zagotovi delovanje novega pravnega okvira, ki je posledica navedene uskladitve, bi bilo treba z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejeti nekatera pravila. Nova pravila bi morala nadomestiti obstoječa pravila Komisije za izvajanje Uredbe (ES) št. 1217/2009. Zato bi bilo treba Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 283/2012 ( 3 ) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 730/2013 ( 4 ) razveljaviti. (2) V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1217/2009 je treba določiti pragove ekonomske velikosti. Ti pragovi se morajo zaradi upoštevanja različnih struktur kmetovanja razlikovati glede na državo članico in včasih tudi glede na regijo mreže računovodskih podatkov s kmetij (FADN). (3) Člen 5a Uredbe (ES) št. 1217/2009 določa, da se podatki zberejo na podlagi načrta za izbor poročevalskih kmetij (načrt za izbor). Za namene načrta za izbor bi bilo treba področje spremljanja stratificirati glede na regije FADN, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1217/2009, ter glede na tipe kmetovanja in ekonomske velikosti. (4) Da se zagotovi reprezentativni vzorec poročevalskih kmetij za stratificirano področje spremljanja, bi bilo treba določiti število poročevalskih kmetij na državo članico in na regijo FADN. (5) Načrt za izbor bi bilo treba oblikovati pred začetkom zadevnega obračunskega leta, da se Komisiji omogoči, da preveri njegovo vsebino, preden se načrt uporabi za izbor poročevalskih kmetij. (6) Za dosego ciljev iz člena 5b Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki se uporabijo za namene FADN, bi bilo treba določiti izvedbena pravila za tipologijo Unije. (7) Tip kmetovanja in ekonomsko velikost kmetijskega gospodarstva bi bilo treba določiti na podlagi ekonomskega merila. Za ta namen je primerno uporabiti standardni prihodek iz člena 5b(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009. Ti standardni prihodki morajo biti določeni po proizvodih in v skladu s seznamom značilnosti raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ). V ta namen je treba določiti ujemanje med značilnostmi raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev in postavkami poročila s kmetijskega gospodarstva FADN. (8) Glede na naraščajočo pomembnost dohodka pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, razen kmetijskih dejavnosti na kmetijskem gospodarstvu, bi bilo treba v tipologijo Unije vključiti klasifikacijsko spremenljivko, ki odraža pomembnost takšnih drugih pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom. (9) Nadalje je treba določiti nekatera pravila za pošiljanje standardnih prihodkov in podatkov, potrebnih za njihov izračun, Komisiji. (10) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1198/2014 ( 6 ) določa glavne skupine računovodskih podatkov iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1217/2009 in splošna pravila za zbiranje takih podatkov. Računovodski podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, katerega namen je zanesljivo določiti dohodke kmetijskih gospodarstev, morajo biti glede na svojo vrsto, opredelitev in obliko predstavitve ne glede na karakteristike poročevalskih kmetij, udeleženih v raziskovanja, enotni. Zato je treba določiti obrazec in obliko poročila s kmetijskega gospodarstva ter metode in roke za predložitev podatkov Komisiji. Podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, morajo upoštevati tudi reformo skupne kmetijske politike iz leta 2013. (11) Organ za zvezo, ki ga imenuje vsaka država članica, mora Komisiji v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1217/2009 pravočasno poslati ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva, da se zagotovi enotna in pravočasna obravnava predloženih računovodskih podatkov. Postopek predložitve računovodskih podatkov Komisiji mora biti praktičen in varen. Zato bi bilo treba določiti, da lahko organ za zvezo zadevne informacije Komisiji pošlje neposredno prek računalniškega sistema, ki ga Komisija vzpostavi za namene navedene uredbe, ter v zvezi s tem določiti nadaljnje podrobnosti. Primerno je, da roki za predložitev navedenih podatkov Komisiji upoštevajo preteklo prakso držav članic pri predložitvi takšnih podatkov. (12) Vsako poročilo s kmetijskega gospodarstva, ki se posreduje Komisiji, bi moralo biti ustrezno izpolnjeno, če naj velja za upravičeno do standardnega plačila. (13) Uredba (ES) št. 1217/2009 za vsako državo članico določa omejitev skupnega števila ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskega gospodarstva, upravičenih do financiranja Unije. Glede števila poročevalskih kmetij na regijo FADN bi morala biti dovoljena prožnost, v kolikor se upošteva skupno število poročevalskih kmetij zadevne države članice, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1217/2009. (14) Člen 19 Uredbe (ES) št. 1217/2009 določa, da proračunska sredstva, ki se vključijo v splošni proračun Evropske unije, v delu proračuna za Komisijo zajemajo skupni znesek standardnega plačila državam članicam za ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev, poslana Komisiji v določenem roku. Število ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskih gospodarstev, za katere se plača standardno plačilo, ne sme presegati največjega števila poročevalskih kmetij. (15) Da se prispeva k izboljšanju postopka obravnave podatkov iz poročil s kmetijskega gospodarstva, bi bilo treba državam članicam, ki predložijo ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva pred rokom za njihovo predložitev, plačati višje standardno plačilo. (16) Ker bi bilo treba ukrepe iz te uredbe uporabljati od obračunskega leta 2015 dalje, bi se morala ta uredba uporabljati od navedenega obračunskega leta. (17) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za mrežo računovodskih podatkov s kmetij – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE 1

PODROČJE SPREMLJANJA IN NAČRT ZA IZBOR

Člen 1

Prag ekonomske velikosti

Pragovi ekonomske velikosti iz prvega pododstavka člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009 so določeni v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Število poročevalskih kmetij

Število poročevalskih kmetij na državo članico in na regijo mreže računovodskih podatkov s kmetij (FADN), kakor je določeno v členu 5a(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009, je določeno v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Načrt za izbor

1. Modeli in metode v zvezi z obliko in vsebino podatkov iz člena 5a(4) Uredbe (ES) št. 1217/2009 so določeni v Prilogi III k tej uredbi.

2. Države članice Komisijo po elektronski poti obvestijo o načrtu za izbor iz člena 5a(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki ga odobri državni odbor iz člena 6(2) navedene uredbe, najpozneje dva meseca pred začetkom obračunskega leta, na katerega se nanaša.

▼M1

Finska in Hrvaška lahko revidirata svoja načrta za izbor, ki sta ju sporočili za obračunsko leto 2016. O svojem revidiranem načrtu za izbor za navedeno obračunsko leto obvestita Komisijo do 31. marca 2016.

▼B







POGLAVJE 2

TIPOLOGIJA UNIJE ZA KMETIJSKA GOSPODARSTVA

Člen 4

Posebni tipi specializiranega kmetovanja

Priloga IV k tej uredbi določa metode za izračun posebnih tipov specializiranega kmetovanja iz člena 5b(3) Uredbe (ES) št. 1217/2009 in njihovo ujemanje s splošnimi in glavnimi tipi kmetovanja iz navedenega člena.

Člen 5

Ekonomska velikost kmetijskega gospodarstva

Priloga V k tej uredbi določa metodo za izračun ekonomske velikosti kmetijskega gospodarstva iz člena 5b(4) Uredbe (ES) št. 1217/2009 in razrede ekonomske velikosti iz člena 5b(1) navedene uredbe.

Člen 6

Standardni prihodek in skupni standardni prihodek

1. Metoda izračuna za določitev standardnih prihodkov vsake karakteristike iz člena 5b(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009 in postopki za zbiranje ustreznih podatkov so določeni v Prilogi VI k tej uredbi.

Standardni prihodek različnih karakteristik kmetijskega gospodarstva iz člena 5b(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se določi za vsako geografsko enoto iz točke 2(b) Priloge VI k tej uredbi in za vsako značilnost kmetijskih rastlin in živine v raziskovanju strukture kmetijskih gospodarstev iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008.

2. Skupni standardni prihodek kmetijskega gospodarstva se dobi z množenjem standardnih prihodkov vsake značilnosti kmetijskih rastlin in živine s številom ustreznih enot.

Člen 7

Druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom

Druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, iz člena 5b(5) Uredbe (ES) št. 1217/2009 so določene v delu A Priloge VII k tej uredbi. Razvrščene so v odstotne skupine glede na pomembnost. Navedene odstotne skupine so določene v delu C Priloge VII k tej uredbi.

Metoda ocene pomembnosti pridobitnih dejavnosti iz prvega odstavka je navedena v delih B in C Priloge VII k tej uredbi.

Člen 8

Sporočanje standardnih prihodkov in podatkov za njihovo določitev

1. Države članice Komisiji (Eurostatu) v skladu s členom 5b(6) Uredbe (ES) št. 1217/2009 pošljejo standardne prihodke in podatke za njihovo določitev za referenčno obdobje leta N do 31. decembra leta N +3.

2. Za predložitev podatkov iz odstavka 1 države članice uporabijo računalniške sisteme, ki jih za ta namen da na voljo Komisija (Eurostat).







POGLAVJE 3

POROČILO S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA IN PREDLOŽITEV PODATKOV KOMISIJI

Člen 9

Obrazec in oblika poročila s kmetijskega gospodarstva

Obrazec in oblika predstavitve računovodskih podatkov iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1217/2009 ter navodila v zvezi s tem so določeni v Prilogi VIII k tej uredbi.

Člen 10

Metode in roki za posredovanje podatkov Komisiji

1. Poročila s kmetijskega gospodarstva Komisiji predloži organ za zvezo iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1217/2009 prek zbirnega in nadzornega računalniškega sistema iz člena 19(1)(b) Uredbe (ES) št. 1217/2009. Zahtevane informacije se izmenjujejo po elektronski poti na podlagi modelov, ki so organu za zvezo na voljo prek tega sistema.

2. Države članice o splošnih pogojih vzpostavitve računalniškega sistema iz odstavka 1 obvesti Odbor za mrežo računovodskih podatkov s kmetij.

3. Poročila s kmetijskega gospodarstva se Komisiji pošljejo do 31. decembra po koncu zadevnega obračunskega leta.

Države članice, ki niso mogle zagotoviti podatkov iz poročila s kmetijskega gospodarstva za leto 2012 v roku, določenem v prvem pododstavku, lahko poročila s kmetijskega gospodarstva Komisiji predložijo do tri mesece po izteku roka iz prvega pododstavka.

4. Poročila s kmetijskega gospodarstva veljajo za predložena Komisiji, ko se računovodski podatki iz člena 9 vnesejo v zbirni in nadzorni računalniški sistem iz odstavka 1, se opravijo naknadna računalniška preverjanja in organ za zvezo potrdi, da se podatki lahko naložijo v navedeni sistem.







POGLAVJE 4

STANDARDNO PLAČILO

Člen 11

Ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva

Za namene člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 je poročilo s kmetijskega gospodarstva ustrezno izpolnjeno, če je njegova vsebina točna in so računovodski podatki v poročilu zabeleženi in predloženi v skladu z obrazcem in obliko iz Priloge VIII k tej uredbi.

Člen 12

Upravičeno število poročil s kmetijskega gospodarstva

Skupno število ustrezno izpolnjenih in predloženih poročil s kmetijskega gospodarstva na državo članico, kakor je določeno v členu 5a(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki je upravičeno do standardnega plačila, ne presega skupnega števila poročevalskih kmetij, določenega za navedeno državo članico v Prilogi II k tej uredbi.

Če imajo države članice več kot eno regijo FADN, je lahko število ustrezno izpolnjenih in predloženih poročil s kmetijskega gospodarstva na regijo FADN, ki so upravičeni do standardnega plačila, do 20 % višje od števila, določenega za zadevno regijo FADN, pod pogojem, da skupno število ustrezno izpolnjenih in predloženih poročil s kmetijskega gospodarstva zadevne države članice ne presega skupnega števila, določenega za navedeno državo članico v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 13

Izplačilo standardnega plačila

Skupni znesek standardnega plačila iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se izplača v dveh obrokih:

(a) plačilo, ki ustreza 50 % celotnega zneska, izračunanega na podlagi zneska iz prvega odstavka člena 14 te uredbe, se izvede na začetku vsakega obračunskega leta za število poročevalskih kmetij iz Priloge II k tej uredbi;

(b) preostali znesek se izplača po tem, ko Komisija preveri, da so bila predložena poročila s kmetijskega gospodarstva ustrezno izpolnjena.

Preostali znesek iz točke (b) prvega odstavka tega člena se izračuna tako, da se standardno plačilo na poročilo s kmetijskega gospodarstva, izračunano na podlagi člena 14 te uredbe, pomnoži s številom ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskega gospodarstva, ki so upravičena v skladu s členom 12 te uredbe, od česar se odšteje plačilo iz točke (a) prvega odstavka tega člena.

Člen 14

Znesek standardnega plačila

Standardno plačilo iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se določi na 160 EUR na poročilo s kmetijskega gospodarstva.

Če 80-odstotni prag iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 ni dosežen niti na ravni regije FADN niti na ravni zadevne države članice, se znižanje iz navedene določbe uporabi samo na državni ravni.

Če država članica predloži računovodske podatke iz člena 9 te uredbe najpozneje en mesec pred iztekom zadevnih rokov iz člena 10(3), se standardno plačilo zviša za 5 EUR, razen če 80-odstotni prag iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 v zvezi regijo FADN ali državo članico ni bil dosežen.







POGLAVJE 5

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Razveljavitve

Izvedbena Uredba (EU) št. 283/2012 in Izvedbena Uredba (EU) št. 730/2013 se razveljavita s 1. januarjem 2015.

Vendar se še naprej uporabljata za obračunska leta pred obračunskim letom 2015.

Člen 16

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od obračunskega leta 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

PRAG EKONOMSKE VELIKOSTI ZA PODROČJE SPREMLJANJA (ČLEN 1)







Država članica/regija FADN Prag (v EUR) Belgija 25 000 Bolgarija 2 000 Češka 8 000 Danska 15 000 Nemčija 25 000 Estonija 4 000 Irska 8 000 Grčija 4 000 Španija 8 000 Francija (razen Martinika, Reuniona, Guadeloupa) 25 000 Francija (samo Martinik, Reunion, Guadeloupe) 15 000 Hrvaška 4 000 Italija 8 000 Ciper 4 000 Latvija 4 000 Litva 4 000 Luksemburg 25 000 Madžarska 4 000 Malta 4 000 Nizozemska 25 000 Avstrija 8 000 Poljska 4 000 Portugalska 4 000 Romunija 2 000 Slovenija 4 000 Slovaška 25 000 Finska 8 000 Švedska 15 000 Združeno kraljestvo (razen Severne Irske) 25 000 Združeno kraljestvo (samo Severna Irska) 15 000









PRILOGA II

ŠTEVILO POROČEVALSKIH KMETIJ (ČLEN 2)







Referenčna številka Ime regije FADN Število poročevalskih kmetij na obračunsko leto BELGIJA 341 Vlaanderen 720 342 Bruxelles-Brussel — 343 Wallonie 480 Belgija skupaj 1 200 BOLGARIJA 831 Северозападен (Severozapaden) 346 832 Северен централен (Severen centralen) 358 833 Североизточен (Severoiztočen) 373 834 Югозападен (Jugozapaden) 335 835 Южен централен (Južen centralen) 394 836 Югоизточен (Jugoiztočen) 396 Bolgarija skupaj 2 202 745 ČEŠKA 1 417 370 DANSKA 2 150 NEMČIJA 010 Schleswig-Holstein 565 020 Hamburg 97 030 Niedersachsen 1 307 040 Bremen — 050 Nordrhein-Westfalen 1 010 060 Hessen 558 070 Rheinland-Pfalz 887 080 Baden-Württemberg 1 190 090 Bayern 1 678 100 Saarland 90 110 Berlin — 112 Brandenburg 284 113 Mecklenburg-Vorpommern 268 114 Sachsen 313 115 Sachsen-Anhalt 270 116 Thüringen 283 Nemčija skupaj 8 800 755 ESTONIJA 658 380 IRSKA 900 GRČIJA 450 Makedonija-Trakija 2 000 460 Epir-Peloponez-Ionski otoki 1 350 470 Tesalija 700 480 Kontinentalna Grčija, Egejski otoki, Kreta 1 450 Grčija skupaj 5 500 ŠPANIJA 500 Galicia 450 505 Asturias 190 510 Cantabria 150 515 País Vasco 352 520 Navarra 316 525 La Rioja 244 530 Aragón 676 535 Cataluña 664 540 Illes Balears 180 545 Castilla y León 950 550 Madrid 190 555 Castilla-La Mancha 900 560 Comunidad Valenciana 638 565 Murcia 348 570 Extremadura 718 575 Andalucía 1 504 580 Canarias 230 Španija skupaj 8 700 FRANCIJA 121 Île-de-France 190 131 Champagne-Ardenne 370 132 Picardie 270 133 Haute-Normandie 170 134 Centre 410 135 Basse-Normandie 240 136 Bourgogne 340 141 Nord-Pas de Calais 280 151 Lorraine 230 152 Alsace 200 153 Franche-Comté 210 162 Pays de la Loire 460 163 Bretagne 480 164 Poitou-Charentes 360 182 Aquitaine 550 183 Midi-Pyrénées 480 184 Limousin 220 192 Rhône-Alpes 480 193 Auvergne 360 201 Languedoc-Roussillon 430 203 Provence-Alpes-Côte d'Azur 420 204 Corse 170 205 Guadeloupe 80 206 Martinique 80 207 La Réunion 160 Francija skupaj 7 640 ▼M1 HRVAŠKA 861 Jadranska Hrvatska 329 862 Kontinentalna Hrvatska 922 Hrvaška skupaj 1 251 ▼B ITALIJA 221 Valle d'Aosta 170 222 Piemonte 594 230 Lombardia 717 241 Trentino 282 242 Alto Adige 338 243 Veneto 707 244 Friuli-Venezia Giulia 451 250 Liguria 431 260 Emilia-Romagna 873 270 Toscana 577 281 Marche 452 282 Umbria 460 291 Lazio 587 292 Abruzzo 572 301 Molise 342 302 Campania 667 303 Calabria 510 311 Puglia 723 312 Basilicata 400 320 Sicilia 706 330 Sardegna 547 Italija skupaj 11 106 740 CIPER 500 770 LATVIJA 1 000 775 LITVA 1 000 350 LUKSEMBURG 450 MADŽARSKA 767 Alföld 1 016 768 Dunántúl 675 764 Észak-Magyarország 209 Madžarska skupaj 1 900 780 MALTA 536 360 NIZOZEMSKA 1 500 660 AVSTRIJA 2 000 POLJSKA 785 Pomorze i Mazury 1 860 790 Wielkopolska i Śląsk 4 350 795 Mazowsze i Podlasie 4 490 800 Małopolska i Pogórze 1 400 Poljska skupaj 12 100 PORTUGALSKA 615 Norte e Centro 1 233 630 Ribatejo e Oeste 351 640 Alentejo e Algarve 399 650 Açores e Madeira 317 Portugalska skupaj 2 300 ROMUNIJA 840 Nord-Est 852 841 Sud-Est 1 074 842 Sud-Muntenia 1 008 843 Sud-Vest-Oltenia 611 844 Vest 703 845 Nord-Vest 825 846 Centru 834 847 București-Ilfov 93 Romunija skupaj 6 000 820 SLOVENIJA 908 810 SLOVAŠKA 562 ▼M1 FINSKA 670 Etelä-Suomi 403 680 Sisä-Suomi 229 690 Pohjanmaa 208 700 Pohjois-Suomi 110 Finska skupaj 950 ▼B ŠVEDSKA 710 Slättbyggdslän 637 720 Skogs- och mellanbygdslän 258 730 Län i norra Sverige 130 Švedska skupaj 1 025 ZDRUŽENO KRALJESTVO 411 England — North Region 420 412 England — East Region 650 413 England — West Region 430 421 Wales 300 431 Scotland 380 441 Northern Ireland 320 Združeno kraljestvo skupaj 2 500









PRILOGA III

MODELI IN METODE ZA PRIPRAVO NAČRTA ZA IZBOR (ČLEN 3(1))

Podatki iz člena 5a(4) Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki se sporočijo Komisiji, so strukturirani na naslednji način:

A. INFORMATIVNI LIST







1. Splošne informacije 1.1. Obračunsko leto 1.2. Država članica 1.3. Ime organa za zvezo 1.4. Ali je organ za zvezo del javne uprave (da/ne)? 2. Podlaga načrta za izbor 2.1. Vir celotne populacije gospodarstev 2.2. Uporabljeno leto populacije gospodarstev 2.3. Leto standardnih prihodkov 2.4. Definicija področja spremljanja 3. Postopki za stratifikacijo področja spremljanja 3.1. Razvrščanje v skupine po tipu kmetije 3.2. Razvrščanje v skupine po velikostnih razredih kmetij 3.3. Dodatno nacionalno merilo, uporabljeno za stratifikacijo področja spremljanja 3.3.1 Ali se uporablja dodatno merilo za stratifikacijo? 3.3.2 Ali se dodatno nacionalno merilo uporablja pri nacionalnem izboru vzorca? 3.3.3 Ali se dodatno nacionalno merilo uporablja pri nacionalnem uteževanju podatkov o populaciji? 3.3.4 Ali se dodatno nacionalno merilo uporablja pri izboru poročevalskih kmetij za FADN EU? 3.3.5 Če ga uporabljate za izbor na ravni Unije, pojasnite izbiro in podrobno navedite vpliv na reprezentativnost področja spremljanja FADN EU. 3.4. Pravila za razvrščanje v skupine 3.5. Pokritost vzorca 4. Metode za določitev stopnje izbora in velikosti vzorca za posamezni stratum — Sorazmerna dodelitev — Optimalna dodelitev — Kombinacija sorazmerne in optimalne dodelitve — Druga metoda 5. Postopki za izbor poročevalskih kmetij — Naključni izbor — Nenaključni izbor — Kombinacija naključnega in nenaključnega izbora — Druga metoda 6. Postopki za morebitno poznejšo posodobitev načrta za izbor 7. Verjetno obdobje veljavnosti načrta za izbor 8. Razvrstitev gospodarstev na področju spremljanja v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva (vsaj glede na glavne tipe) 9. Število poročevalskih kmetij, ki se izberejo za vsak sprejet stratum 10. Dodatne informacije, ki niso zajete v zgornje točke 11. Načrt za izbor je odobril državni odbor, datum

B. PREGLEDNICE NAČRTA ZA IZBOR

Podrobnosti o referenčni populaciji in o vzorcu, zasnovanem za zadevno obračunsko leto, se zagotovijo na podlagi modelov naslednjih preglednic, ki so sestavni del dokumentacije načrta za izbor.







Preglednica 1 Pravila za razvrščanje v skupine, ki se uporabijo za izbor vzorca kmetij FADN EU Struktura preglednice Številka stolpca Opis stolpca 1 Šifra regije FADN (glej Prilogo II) 2 Skupine tipov kmetovanja (glej Prilogo IV) 3 Skupine razredov ekonomske velikosti (glej Prilogo V)







Preglednica 2 Pokritost vzorca Struktura preglednice Številka stolpca Opis stolpca 1 Razredi ekonomske velikosti (določeni v Prilogi V) 2 Spodnje meje razredov ekonomske velikosti (v EUR) 3 Zgornje meje razredov ekonomske velikosti (v EUR) 4 Število gospodarstev zastopane populacije 5 Inverzni kumulativni odstotek števila gospodarstev zastopane populacije 6 Kmetijska zemljišča v uporabi (ha) zastopane populacije 7 Inverzni kumulativni odstotek zastopanih kmetijskih zemljišč v uporabi 8 Skupni standardni prihodek zastopane populacije 9 Inverzni kumulativni odstotek zastopanega skupnega standardnega prihodka 10 Število glav velike živine zastopane populacije 11 Inverzni kumulativni odstotek zastopanega števila glav velike živine







Preglednica 3 Porazdelitev kmetij v populaciji Struktura preglednice Številka stolpca Opis stolpca 1 Šifra – glavni tip kmetovanja 2 Oznaka – glavni tip kmetovanja 3 Razred ekonomske velikosti – 1 4 Razred ekonomske velikosti – 2 5 Razred ekonomske velikosti – 3 6 Razred ekonomske velikosti – 4 7 Razred ekonomske velikosti – 5 8 Razred ekonomske velikosti – 6 9 Razred ekonomske velikosti – 7 10 Razred ekonomske velikosti – 8 11 Razred ekonomske velikosti – 9 12 Razred ekonomske velikosti – 10 13 Razred ekonomske velikosti – 11 14 Razred ekonomske velikosti – 12 15 Razred ekonomske velikosti – 13 16 Razred ekonomske velikosti – 14 17 Razred ekonomske velikosti – skupaj







Preglednica 4 Načrt za izbor Struktura preglednice Številka stolpca Opis stolpca 1 Regija FADN – šifra FADN EU 2 Regija FADN – ime 3 Tip kmetije – šifra države 4 Tip kmetije – šifra FADN EU 5 Razred ekonomske velikosti – šifra države 6 Razred ekonomske velikosti – šifra FADN EU 7 Razred ekonomske velikosti – opis (velikost v EUR) 8 Število gospodarstev, ki se izberejo (A) 9 Število gospodarstev v populaciji (B) 10 Povprečna utež (B)/(A)









PRILOGA IV

POSEBNI TIPI SPECIALIZIRANEGA KMETOVANJA IN NJIHOVO UJEMANJE S SPLOŠNIMI IN GLAVNIMI TIPI KMETOVANJA (ČLEN 4)

A. POSEBNI TIPI SPECIALIZIRANEGA KMETOVANJA

Posebne tipe specializiranega kmetovanja opredeljujeta dve posebnosti:

(a) Narava zadevnih značilnosti

Značilnosti se nanašajo na seznam značilnosti v raziskovanjih o strukturi kmetijskih gospodarstev za leto 2016: določene so z uporabo šifer, ki so predstavljene v preglednici ujemanja v delu B.I te priloge, ali s šifro ponovne razvrstitve nekaterih navedenih značilnosti, kot je določeno v delu B.II te priloge ( 7 ).

(b) Pogoji, ki določajo meje razredov

Če ni navedeno drugače, so ti pogoji izraženi kot deleži skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva.

Da se gospodarstvo lahko razvrsti v zadevni posebni tip specializiranega kmetovanja, morajo biti kumulativno izpolnjeni vsi pogoji za posebne tipe specializiranega kmetovanja.







Specializirana kmetijska gospodarstva – rastlinski proizvodi Tipi kmetovanja (*zaradi boljše preglednosti je šest stolpcev iz te postavke ponovljenih v delu C te priloge) Metode izračuna posebnih tipov specializiranega kmetovanja Splošni Opis Glavni Opis Posebne specializacije Opis Opis izračuna Šifra značilnosti in pogojev (sklic na del B te priloge) Pogoj 1 (C1) Pogoj 2 (C2) Pogoj 3 (C3) 1 Specializirano pridelovanje poljščin 15 Specializirano pridelovanje žit, oljnic in beljakovinskih rastlin 151 Specializirano pridelovanje žit (razen riža), oljnic in beljakovinskih rastlin Žita, razen riža, oljnice, suhe stročnice in beljakovinske rastline > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 P151 + P16 + 2.01.02. > 2/3 152 Specializirano pridelovanje riža Riž > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 2.01.01.07. > 2/3 153 Pridelava žit, oljnic, beljakovinskih rastlin in riža – kombinirano Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 151 in 152 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 16 Splošno poljedelstvo 161 Specializirano pridelovanje korenovk Krompir, sladkorna pesa ter krmne korenovke in kapusnice > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 P17 > 2/3 162 Pridelava žit, oljnic, beljakovinskih rastlin in korenovk – kombinirano Žita, oljnice, suhe stročnice in beljakovinske rastline > 1/3; korenovke > 1/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 1/3; P17 > 1/3 163 Specializirano pridelovanje njivske zelenjave Sveže vrtnine, melone in jagode – na njivah > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2.01.07.01.01. > 2/3 164 Specializirano pridelovanje tobaka Tobak > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2.01.06.01. > 2/3 165 Specializirano pridelovanje bombaža Bombaž > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2.01.06.03. > 2/3 166 Različne poljščine kombinirano Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 161, 162, 163, 164 in 165 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2 Specializirano vrtnarstvo 21 Specializirano vrtnarstvo – pod zaščito 211 Specializirano pridelovanje zelenjave – pod zaščito Sveže vrtnine, melone in jagode – v steklenjakih > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 2.01.07.02. > 2/3 212 Specializirano gojenje cvetja in okrasnih rastlin – pod zaščito Cvetje in okrasne rastline – v steklenjakih > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 2.01.08.02. > 2/3 213 Mešano specializirano vrtnarstvo – pod zaščito Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 211 in 212 P2 > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 22 Specializirano vrtnarstvo – na prostem 221 Specializirano pridelovanje zelenjave – na prostem Sveže vrtnine, melone in jagode – tržna pridelava na vrtovih > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 2.01.07.01.02. > 2/3 222 Specializirano gojenje cvetja in okrasnih rastlin – na prostem Cvetje in okrasne rastline – na prostem > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 2.01.08.01. > 2/3 223 Mešano specializirano vrtnarstvo – na prostem Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 221 in 222 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 23 Drugo vrtnarstvo 231 Specializirano gojenje gob Gobe > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 2.06.01. > 2/3 232 Specializirane drevesnice Drevesnice > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 2.04.05. > 2/3 233 Različno vrtnarstvo Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 231 in 232 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 3 Specializirano gojenje trajnih nasadov 35 Specializirano vinogradništvo 351 Specializirano proizvajanje kakovostnega vina Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za kakovostno vino > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 2.04.04.01. > 2/3 352 Specializirano proizvajanje vina, razen kakovostnega vina Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za druga vina > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 2.04.04.02. > 2/3 353 Specializirano pridelovanje namiznega grozdja Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za namizno grozdje > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 2.04.04.03. > 2/3 354 Drugi vinogradi Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 351, 352 in 353 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 36 Specializirano sadjarstvo in pridelovanje citrusov 361 Specializirano sadjarstvo (razen citrusov, tropskega in subtropskega sadja ter oreškov) Sadje v zmernih podnebnih območjih in jagodičje > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.01.01.01. + 2.04.01.02. > 2/3 362 Specializirano pridelovanje citrusov Citrusi > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.02. > 2/3 363 Specializirano pridelovanje oreškov Oreški > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.01.03. > 2/3 364 Specializirano pridelovanje tropskega in subtropskega sadja Sadje subtropskih podnebnih območij > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.01.01.02. > 2/3 365 Specializirano sadjarstvo in pridelovanje citrusov, tropskega in subtropskega sadja ter oreškov: mešana pridelava Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 361, 362, 363 in 364 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 37 Specializirano pridelovanje oljk 370 Specializirano pridelovanje oljk Oljke > 2/3 P3 > 2/3 2.04.03. > 2/3 38 Razni trajni nasadi – kombinirano 380 Razni trajni nasadi – kombinirano Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 351 do 370 P3 > 2/3







Specializirana kmetijska gospodarstva – živinorejska proizvodnja Tipi kmetovanja Metode izračuna posebnih tipov specializiranega kmetovanja Splošni Opis Glavni Opis Posebne specializacije Opis Opis izračuna Šifra značilnosti in pogojev (sklic na del B te priloge) Pogoj 1 (C1) Pogoj 2 (C2) Pogoj 3 (C3) 4 Specializirana reja pašne živine 45 Specializirana prireja mleka 450 Specializirana prireja mleka Krave molznice > 3/4 skupne pašne živine; pašna živina > 1/10 pašne živine in krmnih rastlin P4 > 2/3 3.02.06. > 3/4 GL; GL > 1/10 P4 46 Specializirana govedoreja – reja in pitanje 460 Specializirana govedoreja — reja in pitanje Vse govedo (tj. govedo, mlajše od enega leta, govedo nad enim letom, toda pod dvema letoma starosti, in govedo, staro dve leti in več (samci, telice, krave molznice in druge krave)) > 2/3 pašne živine; krave molznice ≤ 1/10 pašne živine; pašna živina > 1/10 pašne živine in krmnih rastlin P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL; 3.02.06. ≤ 1/10 GL; GL > 1/10 P4 47 Govedo — prireja mleka, reja, pitanje – kombinirano 470 Govedo — prireja mleka, reja, pitanje – kombinirano Vse govedo > 2/3 pašne živine; krave molznice > 1/10 pašne živine; pašna živina > 1/10 pašne živine in krmnih rastlin; razen gospodarstev iz razreda 450 P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL; 3.02.06. > 1/10 GL; GL > 1/10 P4; razen razreda 450 48 Ovce, koze in druga pašna živina 481 Specializirana ovčjereja Ovce > 2/3 pašne živine; pašna živina > 1/10 pašne živine in krmnih rastlin P4 > 2/3 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 450, 460 in 470 3.03.01. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 482 Ovčereja in govedoreja – kombinirano Vse govedo > 1/3 pašne živine, ovce > 1/3 pašne živine in pašna živina > 1/10 pašne živine in krmnih rastlin P4 > 2/3 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 450, 460 in 470 P46 > 1/3 GL; 3.03.01. > 1/3 GL; GL > 1/10 P4 483 Specializirana kozjereja Koze > 2/3 pašne živine; pašna živina > 1/10 pašne živine in krmnih rastlin P4 > 2/3 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 450, 460 in 470 3.03.02. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 484 Različne vrste pašne živine Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 481, 482 in 483 P4 > 2/3 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 450, 460 in 470 5 Specializirana reja zrnojede živine 51 Specializirana prašičereja 511 Specializirana reja prašičev Plemenske svinje > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 3.04.02. > 2/3 512 Specializirano pitanje prašičev Prašički in drugi prašiči > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 3.04.01. + 3.04.99. > 2/3 513 Reja in pitanje prašičev – kombinirano Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 511 in 512 P5 > 2/3 P51 > 2/3 52 Specializirano perutninarstvo 521 Specializirana reja kokoši nesnic Kokoši nesnice > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 3.05.02. > 2/3 522 Specializirana reja perutnine za meso Brojlerji in druga perutnina > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 3.05.01. + 3.05.03. > 2/3 523 Reja kokoši nesnic in perutnine za meso – kombinirano Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 521 in 522 P5 > 2/3 P52 > 2/3 53 Različne vrste zrnojede živine – kombinirano 530 Različne vrste zrnojede živine – kombinirano Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 511 do 523 P5 > 2/3







Mešana kmetijska gospodarstva Tipi kmetovanja Metode izračuna posebnih tipov specializiranega kmetovanja Splošni Opis Glavni Opis Posebne specializacije Opis Opis izračuna Šifra značilnosti in pogojev (sklic na del B te priloge) Pogoj 1 (C1) Pogoj 2 (C2) Pogoj 3 (C3) 6 Mešana rastlinska pridelava 61 Mešana rastlinska pridelava 611 Vrtnarstvo in trajni nasadi – kombinirano Vrtnarstvo > 1/3; trajni nasadi > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P2 > 1/3; P3 > 1/3 612 Poljščine in vrtnarstvo – kombinirano Splošna rastlinska pridelava > 1/3; vrtnarstvo > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P2 > 1/3 613 Poljščine in vinogradi – kombinirano Splošna rastlinska pridelava > 1/3; vinogradi > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; 2.04.04 > 1/3 614 Poljščine in trajni nasadi – kombinirano Splošna rastlinska pridelava > 1/3; trajni nasadi > 1/3; trte ≤ 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P3 > 1/3; 2.04.04 ≤ 1/3 615 Mešana rastlinska pridelava, v glavnem poljščine Splošna rastlinska pridelava > 1/3; nobena druga dejavnost > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P2 ≤ 1/3; P3 ≤ 1/3 616 Druga mešana rastlinska pridelava Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 611, 612, 613, 614 in 615 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 7 Mešana živinoreja 73 Mešana živinoreja, v glavnem pašna živina 731 Mešana živinoreja, v glavnem za prirejo mleka Govedo za prirejo mleka > 1/3 pašne živine; krave molznice > 1/2 goveda za prirejo mleka P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45 732 Mešana živinoreja, v glavnem pašna živina, razen tiste za prirejo mleka Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razreda 731 P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 74 Mešana živinoreja, v glavnem reja zrnojede živine 741 Mešana živinoreja: zrnojeda živina ter živina za prirejo mleka Govedo za prirejo mleka > 1/3 pašne živine; zrnojeda živina > 1/3; krave molznice > 1/2 goveda za prirejo mleka P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 P45 > 1/3 GL; P5 > 1/3; 3.02.06. > 1/2 P45 742 Mešana živinoreja: zrnojeda živina ter pašna živina, razen tiste za prirejo mleka Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razreda 741 P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 8 Mešano kmetijske rastline – živinoreja 83 Poljščine – pašna živina, kombinirano 831 Pridelava poljščin v kombinaciji s prirejo mleka Govedo za prirejo mleka > 1/3 pašne živine; krave molznice > 1/2 goveda za prirejo mleka; govedo za prirejo mleka < splošna rastlinska pridelava Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 P1> 1/3; P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 < P1 832 Prireja mleka v kombinaciji s pridelavo poljščin Govedo za prirejo mleka > 1/3 pašne živine; krave molznice > 1/2 goveda za prirejo mleka; govedo za prirejo mleka ≥ splošna rastlinska pridelava Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 P1> 1/3; P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 ≥ P1 833 Pridelava poljščin v kombinaciji s pašno živino, razen tiste za prirejo mleka Splošna rastlinska pridelava > pašna živina in krmne rastline, razen gospodarstev iz razreda 831 Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 P1> 1/3; P4 > 1/3 P1 > P4; razen razreda 831 834 Pašna živina, razen tiste za prirejo mleka, v kombinaciji s pridelavo poljščin Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 831, 832 in 833 Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 P1> 1/3; P4 > 1/3 84 Razne kmetijske rastline in živinoreja, kombinirano 841 Pridelava poljščin in reja zrnojede živine, kombinirano Splošna rastlinska pridelava > 1/3; zrnojeda živina > 1/3 Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 831, 832, 833 in 834 P1> 1/3; P5 > 1/3 842 Trajni nasadi in pašna živina – kombinirano Trajni nasadi > 1/3; pašna živina in krmne rastline > 1/3 Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 831, 832, 833 in 834 P3 > 1/3; P4 > 1/3 843 Čebelarstvo Čebele > 2/3 Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 831, 832, 833 in 834 3.07. > 2/3 844 Mešane kmetijske rastline in živina Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoja C1 in C2, razen gospodarstev iz razredov 841, 842 in 843 Gospodarstva, ki niso vključena v razrede od 151 do 742 in 999 Gospodarstva, ki izpolnjujejo pogoj C1, razen gospodarstev iz razredov 831, 832, 833 in 834







Nerazvrščena kmetijska gospodarstva Tipi kmetovanja Metode izračuna posebnih tipov specializiranega kmetovanja Splošni Opis Glavni Opis Posebne specializacije Opis Opis izračuna Šifra značilnosti in pogojev (sklic na del B te priloge) Pogoj 1 (C1) Pogoj 2 (C2) Pogoj 3 (C3) 9 Nerazvrščena kmetijska gospodarstva 99 Nerazvrščena kmetijska gospodarstva 999 Nerazvrščena kmetijska gospodarstva Skupni standardni prihodek = 0

B. PREGLEDNICA UJEMANJA IN ŠIFRE PONOVNE RAZVRSTITVE

I. Ujemanje med postavkami v raziskovanjih o strukturi kmetijskih gospodarstev (FSS) iz Uredbe 1166/2008 in poročilu s kmetijskega gospodarstva FADN.







Enakovredne postavke za uporabo standardnih prihodkov Šifra FSS, ki se uporabi za postavko Šifra koeficienta standardnega prihodka Raziskovanje Unije o strukturi kmetijskih gospodarstev za leto 2016 (FSS 2016) (Uredba (ES) št. 1166/2008) Poročilo s kmetijskega gospodarstva FADN (Priloga VIII k tej uredbi) I. Kmetijske rastline 2.01.01.01. B_1_1_1 Navadna pšenica in pira 10110. Navadna pšenica in pira 2.01.01.02. B_1_1_2 Pšenica durum 10120. Pšenica durum 2.01.01.03. B_1_1_3 Rž 10130. Rž 2.01.01.04. B_1_1_4 Ječmen 10140. Ječmen 2.01.01.05. B_1_1_5 Oves 10150. Oves 2.01.01.06. B_1_1_6 Koruza v zrnju 10160. Koruza v zrnju 2.01.01.07. B_1_1_7 Riž 10170. Riž 2.01.01.99. B_1_1_99 Druga žita za pridelavo zrnja 10190. Druga žita za pridelavo zrnja 2.01.02. B_1_2 Sušeno zrnje stročnic in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in zrnja stročnic) 10220. Leča, čičerka in grašica 10290. Ostale beljakovinske rastline 2.01.02.01. B_1_2_1 Od tega grah, fižol in volčji bob 10210. Grah, fižol, volčji bob 2.01.03. B_1_3 Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) 10300. Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) 10310. Krompir za škrob 10390. Ostali krompir 2.01.04. B_1_4 Sladkorna pesa (brez semena) 10400. Sladkorna pesa (brez semena) 2.01.05. B_1_5 Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) 10500. Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) 2.01.06.01. B_1_6_1 Tobak 10601. Tobak 2.01.06.02. B_1_6_2 Hmelj 10602. Hmelj 2.01.06.03. B_1_6_3 Bombaž 10603. Bombaž 2.01.06.04. B_1_6_4 Oljna ogrščica in oljna repica 10604. Oljna ogrščica in oljna repica 2.01.06.05. B_1_6_5 Sončnice 10605. Sončnice 2.01.06.06. B_1_6_6 Soja 10606. Soja 2.01.06.07. B_1_6_7 Laneno seme (oljni lan) 10607. Laneno seme (oljni lan) 2.01.06.08. B_1_6_8 Druge oljnice 10608. Druge oljnice 2.01.06.09. B_1_6_9 Lan 10609. Lan 2.01.06.10. B_1_6_10 Konoplja 10610. Konoplja 2.01.06.11. B_1_6_11 Ostale vlaknene rastline 10611. Ostale predivnice 2.01.06.12. B_1_6_12 Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice 10612. Dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice 2.01.06.99. B_1_6_99 Ostale industrijske rastline, ki niso navedene drugje 10613. Sladkorni trs 10690. Ostale industrijske rastline, ki niso navedene drugje 2.01.07. B_1_7 Sveže vrtnine, melone in jagode, od tega: 2.01.07.01. B_1_7_1 Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) 2.01.07.01.01. B_1_7_1_1 Na njivah 10711. Sveže vrtnine, melone in in jagode – na njivah 2.01.07.01.02. B_1_7_1_2 Tržna pridelava na vrtovih 10712. Sveže vrtnine, melone in jagode – tržna pridelava na vrtovih 2.01.07.02. B_1_7_2 V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) 10720. Sveže vrtnine, melone in jagode – v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) 2.01.08. Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): 2.01.08.01. B_1_8_1 Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) 10810. Cvetje in okrasne rastline – na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) 2.01.08.02. B_1_8_2 V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) 10820. Cvetje in okrasne rastline – v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) 2.01.09. B_1_9 Rastline, ki se spravljajo zelene 2.01.09.01. B_1_9_1 Travinje za določen čas 10910. Travinje za določen čas 2.01.09.02. B_1_9_2 Druge rastline, ki se spravljajo zelene 2.01.09.02.01. B_1_9_2_1 Silažna koruza 10921. Silažna koruza 2.01.09.02.02. B_1_9_2_2 Stročnice 10922. Metuljnice 2.01.09.02.99. B_1_9_2_99 Druge rastline, ki se spravijo zelene in ki niso navedene drugje 10923. Druge rastline, ki se spravljajo zelene in ki niso navedene drugje 2.01.10. B_1_10 Semena in sadike na njivah 11000. Semena in sadike na njivah 2.01.11. B_1_11 Druge poljščine 11100. Druge poljščine 2.01.12. B_1_12 Praha 11210. Praha brez kakršnih koli subvencij 2.02. B_2 Vrtovi 20000. Vrtovi 2.03.01. B_3_1 Pašniki in travniki, razen ekstenzivnih pašnikov 30100. Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov 2.03.02. B_3_2 Ekstenzivni pašniki 30200. Ekstenzivni pašniki 2.03.03. B_3_3 Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in je upravičeno do subvencij 30300. Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in je upravičeno do subvencij 2.04.01. B_4_1 Sadovnjaki in nasadi jagodičja 2.04.01.01. B_4_1_1 Sadne vrste, od tega: 2.04.01.01.01. B_4_1_1_1 Sadje v zmernih podnebnih območjih 40111. Jabolka 40112. Hruške 40113. Breskve in nektarine 40114. Ostalo sadje zmernega podnebnega pasu 2.04.01.01.02. B_4_1_1_2 Sadje v subtropskih podnebnih območjih 40115. Sadje subtropskih ali tropskih podnebnih območij 2.04.01.02. B_4_1_2 Jagodičje 40120. Jagodičje 2.04.01.03. B_4_1_3 Oreški 40130. Oreški 2.04.02. B_4_2 Nasadi citrusov 40210. Pomaranče 40220. Tangerine, mandarine, klementine in podobno majhno sadje 40230. Limone 40290. Ostali citrusi 2.04.03. B_4_3 Nasadi oljk 2.04.03.01. B_4_3_1 Oljke, običajno za pridelavo namiznih oljk 40310. Namizne oljke 2.04.03.02. B_4_3_2 Oljke, običajno za pridelavo olja 40320. Oljke za pridelavo olja (prodane v obliki plodov) 40330. Oljčno olje 2.04.04. B_4_4 Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za: 2.04.04.01. B_4_4_1 Kakovostno vino 40411. Vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP) 40412. Vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) 40451. Grozdje za vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP) 40452. Grozdje za vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) 2.04.04.02. B_4_4_2 Druga vina 40420. Druga vina 40460. Grozdje za druga vina 2.04.04.03. B_4_4_3 Namizno grozdje 40430. Namizno grozdje 2.04.04.04. B_4_4_4 Rozine 40440. Rozine 2.04.05. B_4_5 Drevesnice 40500. Drevesnice 2.04.06. B_4_6 Drugi trajni nasadi 40600. Drugi trajni nasadi 40610. Božična drevesca 2.04.07. B_4_7 Trajni nasadi v steklenjakih 40700. Trajni nasadi v steklenjakih 2.06.01. B_6_1 Gobe 60000. Gobe II. Živina 3.01. C_1 Enoprsti kopitarji 100. Enoprsti kopitarji 3.02.01. C_2_1 Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice 210. Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice 3.02.02. C_2_2 Govedo, staro eno do dve leti, samci 220. Govedo, staro eno do dve leti, samci 3.02.03. C_2_3 Govedo, staro eno do dve leti, samice 230. Govedo, staro eno do dve leti, samice 3.02.04. C_2_4 Samci goveda, stari dve leti in več 240. Samci goveda, stari dve leti in več 3.02.05. C_2_5 Telice, stare dve leti in več 251. Plemenske telice 252. Telice za pitanje 3.02.06. C_2_6 Krave molznice 261. Krave molznice 262. Bivolice 3.02.99. C_2_99 Druge krave 269. Druge krave 3.03.01. C_3_1 Ovce (vseh starosti) 3.03.01.01. C_3_1_1 Plemenske samice 311. Ovce, plemenske samice 3.03.01.99. C_3_1_99 Druge ovce 319. Druge ovce 3.03.02. C_3_2 Koze (vseh starosti) 3.03.02.01. C_3_2_1 Plemenske samice 321. Koze, plemenske samice 3.03.02.99. C_3_2_99 Druge koze 329. Druge koze 3.04.01. C_4_1 Prašički z živo težo pod 20 kilogramov 410. Prašički z živo težo pod 20 kilogramov 3.04.02. C_4_2 Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kg in več 420. Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kg in več 3.04.99. C_4_99 Drugi prašiči 491. Prašiči za pitanje 499. Drugi prašiči 3.05.01. C_5_1 Brojlerji 510. Perutnina – brojlerji 3.05.02. C_5_2 Kokoši nesnice 520. Kokoši nesnice 3.05.03. 3.05.03.01. 3.05.03.02. 3.05.03.03. 3.05.03.04. 3.05.03.99. C_5_3 C_5_3_1 C_5_3_2 C_5_3_3 C_5_3_4 C_5_3_99 Druga perutnina Purani Race Gosi Noji Druga perutnina, ki ni navedena drugje 530. Druga perutnina 3.06. C_6 Kunci, plemenske samice 610. Kunci, plemenske samice 699. Ostali kunci 3.07. C_7 Čebele 700. Čebele

II. Šifre ponovne razvrstitve nekaterih značilnosti, vključenih v FSS 2016 P45. Govedo za prirejo mleka = 3.02.01. (govedo, mlajše od enega leta, samci in samice) + 3.02.03. (govedo, staro eno do dve leti, samice) + 3.02.05. (telice, stare dve leti in več) + 3.02.06. (krave molznice) P46. Govedo = P45 (govedo za prirejo mleka) + 3.02.02. (govedo, staro eno do dve leti, samci) + 3.02.04. (samci goveda, stari dve leti in več) + 3.02.99. (druge krave) GL. Pašna živina = 3.01. (enoprsti kopitarji) + P46 (govedo) + 3.03.01.01. (ovce, plemenske samice) + 3.03.01.99. (druge ovce) + 3.03.02.01. (koze, plemenske samice) + 3.03.02.99 (druge koze) Če GL=0 FCP1 Krmne rastline za prodajo = 2.01.05. (krmne korenovke in kapusnice) + 2.01.09. (rastline, ki se spravljajo zelene) + 2.03.01. (pašniki in travniki, razen ekstenzivnih pašnikov) + 2.03.02. (ekstenzivni pašniki) FCP4 Krmne rastline za pašno živino = 0 P17 Korenovke = 2.01.03. (krompir) + 2.01.04. (sladkorna pesa) + 2.01.05. (krmne korenovke in kapusnice) Če GL > 0 FCP1 Krmne rastline za prodajo = 0 FCP4 Krmne rastline za pašno živino = 2.01.05. (krmne korenovke in kapusnice) + 2.01.09. (rastline, ki se spravljajo zelene) + 2.03.01. (pašniki in travniki, razen ekstenzivnih pašnikov) + 2.03.02. (ekstenzivni pašniki) P17 Korenovke = 2.01.03. (krompir) + 2.01.04. (sladkorna pesa) P151. Žita, razen riža = 2.01.01.01. (navadna pšenica in pira) + 2.01.01.02. (pšenica durum) + 2.01.01.03. (rž) + 2.01.01.04. (ječmen) + 2.01.01.05. (oves) + 2.01.01.06. (koruza v zrnju) + 2.01.01.99. (druga žita za pridelavo zrnja) P15. Žita = P151 (žita, razen riža) + 2.01.01.07. (riž) P16. Oljnice = 2.01.06.04. (oljna ogrščica in oljna repica) + 2.01.06.05. (sončnice) + 2.01.06.06. (soja) + 2.01.06.07. (lan (laneno seme)) + 2.01.06.08. (druge oljnice) P51. Prašiči = 3.04.01. (prašički z živo težo pod 20 kilogramov) + 3.04.02. (plemenske svinje, ki tehtajo 50 kilogramov in več) + 3.04.99. (drugi prašiči) P52. Perutnina = 3.05.01. (brojlerji) + 3.05.02. (kokoši nesnice) + 3.05.03. (druga perutnina) P1. Splošna rastlinska pridelava = P15 (žita) + 2.01.02. (suhe stročnice in beljakovinske rastline) + 2.01.03. (krompir) + 2.01.04. (sladkorna pesa) + 2.01.06.01. (tobak) + 2.01.06.02. (hmelj) + 2.01.06.03. (bombaž) + P16 (oljnice) + 2.01.06.09. (lan) + 2.01.06.10. (konoplja) + 2.01.06.11. (ostale vlaknene rastline) + 2.01.06.12. (dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice) + 2.01.06.99. (ostale industrijske rastline, ki niso navedene drugje) + 2.01.07.01.01. (sveže vrtnine, melone, jagode – na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi – na njivah) + 2.01.10. (semena in sadike na njivah) + 2.01.11. (druga obdelovalna zemljišča) + 2.01.12. (praha) + FCP1 (krmne rastline za prodajo) P2. Vrtnarstvo = 2.01.07.01.02. (sveže vrtnine, melone, jagode – na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi)) – tržna pridelava na vrtovih) + 2.01.07.02. (sveže vrtnine, melone, jagode – v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) + 2.01.08.01. (cvetje in okrasne rastline – na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) + 2.01.08.02. (cvetje in okrasne rastline – v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) + 2.06.01. (gobe) + 2.04.05. (drevesnice) P3. Trajni nasadi = 2.04.01. (nasadi sadja in jagodičja) + 2.04.02. (nasadi citrusov) + 2.04.03. (nasadi oljk) + 2.04.04. (vinogradi) + 2.04.06. (drugi trajni nasadi) + 2.04.07. (trajni nasadi v steklenjakih) P4. Pašna živina in krmne rastline = GL (pašna živina) + FCP4 (krmne rastline za pašno živino) P5. Zrnojeda živina = P51 (prašiči) + P52 (perutnina) + 3.06. (kunci, plemenske samice)

C. TIPI KMETOVANJA IZ DELA A







Specializirana kmetijska gospodarstva – kmetijske rastline Splošni tip kmetovanja Glavni tip kmetovanja Posebni tipi specializiranega kmetovanja 1. Specializirano pridelovanje poljščin 15. Specializirano pridelovanje žit, oljnic in beljakovinskih rastlin 151. Specializirano pridelovanje žit (razen riža), oljnic in beljakovinskih rastlin 152. Specializirano pridelovanje riža 153. Pridelava žit, oljnic, beljakovinskih rastlin in riža – kombinirano 16. Splošno poljedelstvo 161. Specializirano pridelovanje korenovk 162. Pridelava žit, oljnic, beljakovinskih rastlin in korenovk – kombinirano 163. Specializirano pridelovanje njivske zelenjave 164. Specializirano pridelovanje tobaka 165. Specializirano pridelovanje bombaža 166. Razne poljščine – kombinirano 2. Specializirano vrtnarstvo 21. Specializirano vrtnarstvo – pod zaščito 211. Specializirano pridelovanje zelenjave – pod zaščito 212. Specializirano gojenje cvetja in okrasnih rastlin – pod zaščito 213. Mešano specializirano vrtnarstvo – pod zaščito 22. Specializirano vrtnarstvo – na prostem 221. Specializirano pridelovanje zelenjave – na prostem 222. Specializirano gojenje cvetja in okrasnih rastlin – na prostem 223. Mešano specializirano vrtnarstvo – na prostem 23. Drugo vrtnarstvo 231. Specializirano gojenje gob 232. Specializirane drevesnice 233. Različno vrtnarstvo 3. Specializirano gojenje trajnih nasadov 35. Specializirano vinogradništvo 351. Specializirano proizvajanje kakovostnega vina 352. Specializirano proizvajanje vina, razen kakovostnega vina 353. Specializirano pridelovanje namiznega grozdja 354. Drugi vinogradi 36. Specializirano sadjarstvo in pridelovanje citrusov 361. Specializirano sadjarstvo (razen citrusov, tropskega in subtropskega sadja ter oreškov) 362. Specializirano pridelovanje citrusov 363. Specializirano pridelovanje oreškov 364. Specializirano pridelovanje tropskega in subtropskega sadja 365. Specializirano sadjarstvo in pridelovanje citrusov, tropskega in subtropskega sadja ter oreškov: mešana pridelava 37. Specializirano pridelovanje oljk 370. Specializirano pridelovanje oljk 38. Razni trajni nasadi – kombinirano 380. Razni trajni nasadi – kombinirano







Specializirana kmetijska gospodarstva – živinorejska proizvodnja Splošni tip kmetovanja Glavni tip kmetovanja Posebni tipi specializiranega kmetovanja 4. Specializirana reja pašne živine 45. Specializirana prireja mleka 450. Specializirana prireja mleka 46. Specializirana govedoreja — reja in pitanje 460. Specializirana govedoreja — reja in pitanje 47. Govedo — prireja mleka, reja, pitanje – kombinirano 470. Govedo — prireja mleka, reja, pitanje – kombinirano 48. Ovce, koze in druga pašna živina 481. Specializirana ovčjereja 482. Ovčereja in govedoreja – kombinirano 483. Specializirana kozjereja 484. Različne vrste pašne živine 5. Specializirana reja zrnojede živine 51. Specializirana prašičereja 511. Specializirana reja prašičev 512. Specializirano pitanje prašičev 513. Reja in pitanje prašičev – kombinirano 52. Specializirano perutninarstvo 521. Specializirana reja kokoši nesnic 522. Specializirana reja perutnine za meso 523. Reja kokoši nesnic in perutnine za meso – kombinirano 53. Različne vrste zrnojede živine – kombinirano 530. Različne vrste zrnojede živine – kombinirano







Mešana kmetijska gospodarstva Splošni tip kmetovanja Glavni tip kmetovanja Posebni tipi specializiranega kmetovanja 6. Mešana rastlinska pridelava 61. Mešana rastlinska pridelava 611. Vrtnarstvo in trajni nasadi – kombinirano 612. Poljščine in vrtnarstvo – kombinirano 613. Poljščine in vinogradi – kombinirano 614. Poljščine in trajni nasadi – kombinirano 615. Mešana rastlinska pridelava, v glavnem poljščine 616. Druga mešana rastlinska pridelava 7. Mešana živinoreja 73. Mešana živinoreja, v glavnem pašna živina 731. Mešana živinoreja, v glavnem za prirejo mleka 732. Mešana živinoreja, v glavnem pašna živina, razen tiste za prirejo mleka 74. Mešana živinoreja, v glavnem reja zrnojede živine 741. Mešana živinoreja: reja zrnojede živine in prireja mleka – kombinirano 742. Mešana živinoreja: reja zrnojede živine in pašna živina, razen tiste za prirejo mleka 8. Mešano kmetijske rastline – živinoreja 83. Poljščine – pašna živina, kombinirano 831. Pridelava poljščin v kombinaciji s prirejo mleka 832. Prireja mleka v kombinaciji s pridelavo poljščin 833. Pridelava poljščin v kombinaciji s pašno živino, razen tiste za prirejo mleka 834. Reja pašne živine, razen tiste za prirejo mleka, v kombinaciji s pridelavo poljščin 84. Razne kmetijske rastline in živinoreja, kombinirano 841. Pridelava poljščin in reja zrnojede živine – kombinirano 842. Trajni nasadi in pašna živina – kombinirano 843. Čebelarstvo 844. Razne mešane kmetijske rastline in živinoreja 9. Nerazvrščena kmetijska gospodarstva 99. Nerazvrščena kmetijska gospodarstva 999. Nerazvrščena kmetijska gospodarstva









PRILOGA V

EKONOMSKA VELIKOST KMETIJSKIH GOSPODARSTEV IN RAZREDI EKONOMSKE VELIKOSTI (ČLEN 5)

A. EKONOMSKA VELIKOST KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

Ekonomska velikost kmetijskega gospodarstva se izmeri kot skupni standardni prihodek kmetijskega gospodarstva, izražen v eurih.

B. RAZREDI EKONOMSKE VELIKOSTI KMETIJSKIH GOSPODARSTEV

Kmetijska gospodarstva so razvrščena v razrede velikosti, katerih meje so določene spodaj.







Razredi Meje v EUR I manj kot 2 000 II od 2 000 do manj kot 4 000 III od 4 000 do manj kot 8 000 IV od 8 000 do manj kot 15 000 V od 15 000 do manj kot 25 000 VI od 25 000 do manj kot 50 000 VII od 50 000 do manj kot 100 000 VIII od 100 000 do manj kot 250 000 IX od 250 000 do manj kot 500 000 X od 500 000 do manj kot 750 000 XI od 750 000 do manj kot 1 000 000 XII od 1 000 000 do manj kot 1 500 000 XIII od 1 500 000 do manj kot 3 000 000 XIV nad 3 000 000

Razredi velikosti II in III ali III in IV, IV in V, ali od III do V, VI in VII, VIII in IX, X in XI in od XII do XIV ali od X do XIV se lahko razvrstijo skupaj.









PRILOGA VI

STANDARDNI PRIHODKI (ČLEN 6)

1. OPREDELITEV IN NAČELA ZA IZRAČUN STANDARDNIH PRIHODKOV

(a) Standardni prihodek je vrednost končnega prihodka vsake kmetijske značilnosti iz člena 6(1), ki ustreza povprečnemu stanju v dani regiji.

(b) Vrednost končnega prihodka iz točke (a) pomeni denarno vrednost bruto kmetijske proizvodnje po cenah na pragu kmetije. Je vsota vrednosti glavnega(-ih) proizvoda(-ov) in stranskega(-ih) proizvoda(-ov). Vrednosti se izračunajo tako, da se proizvodnja na enoto pomnoži s ceno na pragu kmetije. DDV, davki na proizvode in neposredna plačila niso vključeni.

(c) Obdobje proizvodnje Standardni prihodki ustrezajo 12-mesečnemu obdobju proizvodnje (koledarskemu letu ali letu kmetijske proizvodnje). Za rastlinske proizvode in proizvode živalskega izvora, za katere je obdobje proizvodnje krajše ali daljše od 12 mesecev, se izračuna standardni prihodek, ki ustreza rasti ali proizvodnji v času 12 mesecev.

(d) Osnovni podatki in referenčno obdobje Standardni prihodki se določijo na podlagi proizvodnje na enoto in cene na pragu kmetije iz točke (b) zgoraj. V ta namen se v državah članicah osnovni podatki zbirajo za referenčno obdobje, določeno v členu 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1198/2014.

(e) Enote (1) Fizične enote (a) Standardni prihodki se za značilnosti kmetijskih rastlin določijo na podlagi površine, izražene v hektarih. Za gobe pa se standardni prihodki določijo na podlagi bruto proizvodnje za vsa letna zaporedna spravila in so izraženi na 100 m2 obdelovalne površine. Za njihovo uporabo v okviru FADN so takšni standardni prihodki za gobe razdeljeni po številu letnih zaporednih spravil, ki se Komisiji sporoči v skladu s členom 8 te uredbe. (b) Standardni prihodki, ki se nanašajo na značilnosti živine, se določijo po glavi živine, razen pri perutnini, pri kateri enota obsega 100 glav, in pri čebelah, ki se določajo po panju. (2) Denarne enote in zaokroževanje Osnovni podatki za določitev standardnih prihodkov in izračunani standardni prihodki so v EUR. V državah članicah, ki ne sodelujejo v ekonomski in monetarni uniji, se standardni prihodki pretvorijo v EUR, pri čemer se za referenčno obdobje uporabijo povprečni menjalni tečaji, kakor je opredeljeno v točki 1(d) te priloge. Povprečni menjalni tečaji se izračunajo na podlagi uradnih menjalnih tečajev, ki jih objavi Komisija (Eurostat). Standardni prihodki se lahko zaokrožijo na najbližjih 5 EUR, kjer je primerno.

2. RAZČLENITEV STANDARDNIH PRIHODKOV

(a) Po značilnostih kmetijskih rastlin in živine

Standardni prihodki se določijo za vse kmetijske značilnosti, ki ustrezajo postavkam v raziskovanjih o strukturi kmetijskih gospodarstev, tako kot je določeno v navedenih raziskovanjih.

(b) Geografska razčlenitev

— Standardni prihodki se določijo najmanj na podlagi geografskih enot, ki se uporabijo za FSS in FADN. Vse te geografske enote temeljijo na splošni nomenklaturi statističnih teritorialnih enot (NUTS), kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ). Te enote ustrezajo razvrstitvam regij na ravni NUTS 3. Območja z omejenimi možnostmi ali gorska območja ne štejejo za geografsko enoto.

— Za značilnosti, ki za zadevno regijo niso relevantne, standardni prihodek ni določen.

3. ZBIRANJE PODATKOV ZA DOLOČANJE STANDARDNIH PRIHODKOV

(a) Osnovni podatki za določanje standardnih prihodkov se obnovijo najmanj vsakič, ko se izvaja raziskovanje o strukturi kmetijskih gospodarstev v obliki popisa, kot določa člen 6 Uredbe (ES) št. 1166/2008.

(b) Če se raziskovanje o strukturi kmetijskih gospodarstev v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1166/2008 izvede v obliki vzorčnih raziskovanj, se posodobitev standardnih prihodkov izvede: — bodisi z obnavljanjem osnovnih podatkov na način, ki je podoben načinu iz točke (a), — bodisi z uporabo koeficienta spremembe, kjer se standardni prihodki posodobijo, da se glede na zadnje referenčno obdobje iz člena 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1198/2014 upoštevajo spremembe, kot jih ocenijo države članice, proizvedenih količin na enoto in cen za vsako značilnost in regijo.

4. IZVRŠEVANJE

Države članice so v skladu z določbami te priloge odgovorne za zbiranje osnovnih podatkov, potrebnih za izračun standardnih prihodkov, za njihov izračun, pretvorbo v EUR in za zbiranje podatkov, potrebnih za uporabo metode posodabljanja, če je to primerno.

5. OBRAVNAVANJE POSEBNIH PRIMEROV

Za izračun standardnih prihodkov za nekatere vrste značilnosti in za izračun skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva so določena naslednja posebna pravila:

(a) Praha

Standardni prihodek, ki se nanaša na praho, se pri izračunu skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva upošteva samo, kadar so na kmetijskem gospodarstvu tudi drugi pozitivni standardni prihodki.

(b) Vrtovi

Ker je pridelek vrtov običajno namenjen za lastno porabo imetnika in ne za prodajo, se šteje, da je standardni prihodek enak nič.

(c) Živina

Značilnosti za živino so razdeljene po starostni kategoriji. Končni prihodek ustreza vrednosti rasti živali v času, ko je uvrščena v posamezno kategorijo. To pomeni, da ustreza razliki med vrednostjo živali v času izstopa iz kategorije in njeno vrednostjo v času vstopa v kategorijo (tako imenovana nadomestna vrednost).

(d) Govedo, mlajše od enega leta, samci in samice

Standardni prihodki, ki se nanašajo na govedo, mlajše od enega leta, se upoštevajo pri izračunu skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva samo, kadar je na kmetijskem gospodarstvu število govedi, mlajših od enega leta, večje od števila krav. Upoštevajo se samo standardni prihodki, ki se nanašajo na presežno število goveda, mlajšega od enega leta.

(e) Druge ovce in druge koze

Standardni prihodki, ki se nanašajo na druge ovce, se pri izračunu skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva upoštevajo samo, kadar na njem ni plemenskih ovc.

Standardni prihodki, ki se nanašajo na druge koze, se pri izračunu skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva upoštevajo samo, kadar na njem ni plemenskih koz.

(f) Prašički

Standardni prihodki, ki se nanašajo na prašičke, se pri izračunu skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva upoštevajo samo, kadar na njem ni plemenskih svinj.

(g) Krmne rastline

Če na kmetijskem gospodarstvu ni pašne živine (npr. enoprstih kopitarjev, govedi, ovac ali koz), se šteje, da so krmne rastline (tj. korenovke in kapusnice, rastline, ki se spravljajo zelene, pašniki in travniki) namenjene za prodajo in so del končnega prihodka splošne rastlinske pridelave.

Če je na kmetijskem gospodarstvu pašna živina, se šteje, da so krmne rastline namenjene za krmo pašne živine in so del končnega prihodka vzreje pašne živine in pridelave krmnih rastlin.









PRILOGA VII

DRUGE PRIDOBITNE DEJAVNOSTI, KI SO NEPOSREDNO POVEZANE S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM (ČLEN 7)

A. OPREDELITEV DRUGIH PRIDOBITNIH DEJAVNOSTI, KI SO NEPOSREDNO POVEZANE S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM

Pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, razen kmetijskih dejavnosti na kmetijskem gospodarstvu, zajemajo vse dejavnosti, razen kmetijskega dela, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom in imajo ekonomske posledice za kmetijsko gospodarstvo. To so dejavnosti, pri katerih se uporabljajo bodisi viri kmetijskega gospodarstva (zemljišče, stavbe, stroji, kmetijski proizvodi itd.) bodisi proizvodi kmetijskega gospodarstva.

Pridobitne dejavnosti v tem okviru pomenijo aktivno delo; samo finančne naložbe so torej izključene. Med druge pridobitne dejavnosti ne šteje oddajanje zemljišč ali drugih kmetijskih virov kmetije za različne dejavnosti brez nadaljnjega sodelovanja pri teh dejavnostih; slednje šteje med kmetijske dejavnosti kmetijskega gospodarstva.

Med druge pridobitne dejavnosti šteje vsa predelava kmetijskih proizvodov, razen če se predelava ne šteje za del kmetijske dejavnosti. Pridelava vina in oljčnega olja sta torej izključeni, razen če je delež kupljenega vina in oljčnega olja velik.

Vsaka predelava primarnega kmetijskega proizvoda v predelani sekundarni proizvod na kmetijskem gospodarstvu, ne glede na to, ali je bila surovina pridelana na gospodarstvu ali kupljena zunaj njega, šteje kot druga pridobitna dejavnost. To vključuje predelavo mesa, izdelavo sira itn.

B. OCENA POMEMBNOSTI DRUGIH PRIDOBITNIH DEJAVNOSTI, KI SO NEPOSREDNO POVEZANE S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM

Delež drugih pridobitnih dejavnosti, povezanih s kmetijskim gospodarstvom, je v končnem prihodku kmetijskega gospodarstva ocenjen kot delež drugih pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s prometom kmetijskega gospodarstva, v seštevku skupnega prometa kmetijskega gospodarstva in neposrednih plačil navedenega gospodarstva na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013 ( 9 ):

C. RAZREDI, KI ODRAŽAJO POMEMBNOST DRUGIH PRIDOBITNIH DEJAVNOSTI, KI SO NEPOSREDNO POVEZANE S KMETIJSKIM GOSPODARSTVOM

Kmetijska gospodarstva so razvrščena v razrede glede na delež drugih pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, v končnem prihodku. Veljajo naslednje meje:







Razredi Odstotne skupine I Od 0 % do 10 % (neznaten delež) II Od več kot 10 % do 50 % (srednji delež) III Od več kot 50 % do manj kot 100 % (velik delež)









PRILOGA VIII

OBRAZEC IN OBLIKA POROČILA S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA (ČLEN 9)

Zbrani podatki se razvrstijo po preglednicah in razdelijo v skupine, kategorije in stolpce. Pri navajanju specifičnih podatkovnih polj se uporablja naslednja konvencija:

<črka preglednice>_<skupina>_<kategorija>[_<kategorija>]_<stolpec>_

Specifične vrednosti podatkov se zajamejo na ravni stolpca. V spodnjih preglednicah so prazna polja tista, v katera se lahko navedejo vrednosti podatkov; siva polja, označena z „—“, za skupino nimajo pomena, zato se vanje podatki ne vpisujejo.

Primeri:

— B.UT.20.A (stolpec A skupine UT, kategorija 20, iz preglednice B) predstavlja „površino“„najeto KZU“, ki se zapiše pod „KZU za kmetovanje na najetem zemljišču“ v preglednici B.

— I.A.10110.1.0.TA (stolpec TA skupine A, kategorija 10110 iz preglednice I) predstavlja skupno površino „navadne pšenice in pire“ za vrsto kmetijskih rastlin 1 „Poljščine – glavni posevek, kombinirani posevek“ in šifro manjkajočih podatkov 0 „Ni manjkajočih podatkov“.

Če vrednost za določeno kmetijsko gospodarstvo ni bistvena ali ni na voljo, ne vpisujte vrednosti „0“.

Preglednice so predstavljene z eno črko, skupine z eno ali več črkami, kategorije s številčnimi šiframi, stolpci pa z eno ali več črkami.

V preglednicah A do M prva preglednica prikazuje matriko visokih ravni skupin in stolpcev. Druga preglednica prikazuje porazdelitev teh podatkov po kategorijah, pri čemer vsako kategorijo predstavlja ena ali več šifer in podšifer.

Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva morajo biti podani z naslednjo natančnostjo:

— finančne vrednosti : vrednosti v EUR ali v državnih denarnih enotah brez decimalk. Vendar se lahko organ za zvezo zadevne države članice in osebje Komisije, ki upravlja FADN, medsebojno dogovorita, da se pri nacionalnih valutah z relativno nizko vrednostjo v primerjavi z EUR vrednosti izrazijo v stotih ali tisočih enotah nacionalne valute,

— fizične količine : v kvintalih (1 q = 100 kg), razen pri jajcih, kjer so izražene v tisočih, ter pri vinu in sorodnih proizvodih, kjer so izražene v hektolitrih,

▼M1

— površine : v arih (1 a = 100 m2), razen pri gobah, kjer so izražene v kvadratnih metrih celotne obdelovalne površine, in razen v preglednici M „Subvencije“, kjer se osnovne enote vpisujejo v ha,

▼B

— povprečno število živine : na dve decimalki, razen pri perutnini in kuncih, kjer se navede cele številke, in pri čebelah, kjer se navede število naseljenih panjev,

— enote dela : na dve decimalki.

Za vsako kategorijo preglednic in vrednost stolpcev zadevni preglednici sledijo dodatne opredelitve in navodila.

Preglednica A

Splošne informacije o kmetijskem gospodarstvu







Kategorija splošne informacije Šifra (*) Stolpci Skupina informacij Regija FADN Podregija Zaporedna številka kmetijskega gospodarstva Stopinje Minute NUTS Številka računovodske pisarne Datum Utež kmetijskega gospodarstva Tip kmetovanja Razred ekonomske velikosti Šifra R S H DG MI N AO DT W TF ES C ID Identifikacija kmetijskega gospodarstva — — — — — — — — — LO Lokacija kmetijskega gospodarstva — — — — — — — — — AI Računovodske informacije — — — — — — — — — TY Tipologija — — — — — — — — — CL Razredi — — — — — — — — — — — OT Druge posebnosti kmetijskega gospodarstva — — — — — — — — — — —







Šifra (*) Opis Skupina R S H DG MI N AO DT W TF ES C 10 Številka kmetijskega gospodarstva ID AID10R AID10S AID10H — — — — — — — — — 20 Zemljepisna širina LO — — — ALO20DG ALO20MI — — — — — — — 30 Zemljepisna dolžina LO — — — ALO30DG ALO30MI — — — — — — — 40 NUTS 3 LO — — — — — ALO40N — — — — — — 50 Računovodska pisarna AI — — — — — — AAI50AO — — — — — 60 Vrsta računovodstva AI — — — — — — — — — — — AAI60C 70 Datum zaključka vodenja računov AI — — — — — — — AAI70DT — — — — 80 Nacionalna utež, kot jo je izračunala država članica TY — — — — — — — — ATY80W — — — 90 Razvrstitev v času izbora TY — — — — — — — — — ATY90TF ATY90ES — 100 Druge pridobitne dejavnosti (DPD), ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom CL — — — — — — — — — — — ACL100C 110 Vrsta lastništva/ekonomskega cilja CL — — — — — — — — — — — ACL110C 120 Pravni status CL — — — — — — — — — — — ACL120C 130 Raven odgovornosti imetnika/imetnikov CL — — — — — — — — — — — ACL130C 140 Ekološko kmetijstvo CL — — — — — — — — — — — ACL140C 141 Sektorji v ekološkem kmetijstvu CL — — — — — — — — — — — ACL141C 150 Zaščitena označba porekla (ZOP)/Zaščitena geografska označba (ZGO)/Zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP)/gorski proizvod CL — — — — — — — — — — — ACL150C 151 Sektorji z ZOP/ZGO CL — — — — — — — — — — — ACL151C 160 Območja z naravnimi in drugimi posebnimi omejitvami CL — — — — — — — — — — — ACL160C 170 Nadmorska višina CL — — — — — — — — — — — ACL170C 180 Območje strukturnih skladov CL — — — — — — — — — — — ACL180C 190 Območje Natura 2000 CL — — — — — — — — — — — ACL190C 200 Območje Direktive o vodah (2000/60/ES) CL — — — — — — — — — — — ACL200C 210 Namakalni sistem OT — — — — — — — — — — — AOT210C 220 Pašni dnevi glav velike živine na skupnem zemljišču OT — — — — — — — — — — — AOT220C

A.ID. Identifikacija kmetijskega gospodarstva

Vsaki poročevalski kmetiji se, ko je prvič izbrana, dodeli številka. Kmetijsko gospodarstvo to številko obdrži ves čas, ko je vključeno v mrežo računovodskih podatkov. Že dodeljena številka se nikoli ne dodeli drugemu kmetijskemu gospodarstvu.

Kadar pa pride pri kmetijskem gospodarstvu do bistvene spremembe, zlasti kadar je ta sprememba posledica delitve v dve ločeni kmetijski gospodarstvi ali združenja z drugim kmetijskim gospodarstvom, se to lahko šteje za novo gospodarstvo. V tem primeru se mu dodeli nova številka. Sprememba v tipu kmetovanja gospodarstva ne zahteva nove številke. Številko pa bi bilo treba spremeniti, kadar bi lahko prišlo do zamenjave s kakršno koli drugo poročevalsko kmetijo, ker je gospodarstvo obdržalo svojo številko (na primer, kadar se v regiji ustvarijo nove podregije). Preglednica, ki prikazuje ujemanje starih in novih številk, se nato pošlje Komisiji.

Številka gospodarstva je sestavljena iz treh skupin navedb, in sicer:

A.ID.10.R. Regija FADN: dodeli se številčna šifra, ki ustreza šifri v Prilogi II k tej uredbi.

A.ID.10.S. Podregija: dodeli se številčna šifra. Izbrane podregije bi morale temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij, imenovanem nomenklatura teritorialnih statističnih enot (NUTS), ki jo je vzpostavil Eurostat v sodelovanju z nacionalnimi inštituti za statistiko. V vsakem primeru pošlje zadevna država članica Komisiji preglednico, ki za vsako uporabljeno šifro podregije prikazuje ustrezne regije NUTS ter ustrezno regijo, za katero so izračunane posebne vrednosti standardnega prihodka.

A.ID.10.H. Zaporedna številka kmetijskega gospodarstva

A.LO. Lokacija kmetijskega gospodarstva

Lokacija kmetijskega gospodarstva se poda z dvema navedbama: geolociranimi podatki (zemljepisna širina in dolžina) in šifro teritorialne enote na ravni NUTS 3.

A.LO.20. Zemljepisna širina: stopinje in minute (v loku 5 minut), stolpca DG in MI.

A.LO.30. Zemljepisna dolžina: stopinje in minute (v loku 5 minut), stolpca DG in MI.

A.LO.40.N. Šifra NUTS3 pomeni šifro teritorialne enote na ravni NUTS 3, kjer se nahaja kmetijsko gospodarstvo. Navesti je treba zadnjo različico šifre, kot je opisana v Uredbi (ES) št. 1059/2003.

A.AI. Računovodske informacije

A.AI.50.AO. Številka računovodske pisarne: dodeli se številčna šifra. V vsaki državi članici se vsaki računovodski pisarni dodeli edinstvena številka. Navede se številka računovodske pisane, ki je obravnavala kmetijsko gospodarstvo v tem obračunskem letu.

A.AI.60.C. Vrsta računovodstva: navede se, katero vrsto računovodstva uporablja kmetijsko gospodarstvo. Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. Dvostavno knjigovodstvo 2. Enostavno knjigovodstvo 3. Nobeno.

A.AI.70.DT. Datum zaključka vodenja računov: navesti v obliki „LLLL-MM-DD“, na primer 2009-06-30 ali 2009-12-31.

A.TY. Tipologija

A.TY.80.W. Nacionalna utež kmetijskega gospodarstva: navede se vrednost faktorja ekstrapolacije, ki ga izračuna država članica. Vrednosti se izrazijo do dveh decimalk natančno.

A.TY.90.TF. Tip kmetovanja v času izbora: šifra tipa kmetovanja kmetijskega gospodarstva v skladu s Prilogo IV k tej uredbi v času izbora za zadevno obračunsko leto.

A.TY.90.ES. Ekonomska velikost v času izbora: šifra razreda ekonomske velikosti kmetijskega gospodarstva v skladu s Prilogo V k tej uredbi v času izbora za zadevno obračunsko leto.

A.CL. Razredi

A.CL.100.C. Druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom: navesti jih je treba kot odstotno skupino, ki izraža delež prometa ( 10 ) iz drugih pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, glede na skupni promet kmetijskega gospodarstva. Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. ≥ 0 do ≤ 10 % (neznaten delež) 2. > 10 % do ≤ 50 % (srednji delež) 3. > 50 % do < 100 % (velik delež)

A.CL.110.C. Vrsta lastništva/ekonomskega cilja: navedba lastništva in ekonomskih ciljev kmetijskega gospodarstva. Uporabiti je treba naslednje številčne šifre: 1. družinska kmetija : kmetijsko gospodarstvo uporablja delo in kapital imetnika/upravitelja in njegove družine, ki so upravičeni do koristi iz gospodarske dejavnosti; 2. partnerstvo : proizvodne dejavnike za kmetijsko gospodarstvo zagotavljajo številni partnerji, od katerih vsaj nekateri sodelujejo pri delu na kmetiji kot neplačana delovna sila. Koristi je deležno partnerstvo; 3. družba s pridobitnimi nameni : koristi se uporabljajo za izplačilo dividend/dobička delničarjem. Kmetijsko gospodarstvo je v lasti družbe; 4. družba z nepridobitnimi nameni : koristi se uporabljajo predvsem za ohranjanje zaposlitve ali za podoben socialni cilj. Kmetijsko gospodarstvo je v lasti družbe.

A.CL.120.C. Pravni status: navesti je treba, ali je kmetijsko gospodarstvo pravna oseba ali ne. Uporabijo se naslednje številčne šifre: 0. Napačno. 1. Pravilno.

A.CL.130.C. Raven odgovornosti imetnika/imetnikov: navede se raven (gospodarske) odgovornosti (glavnega) imetnika. Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. Polna. 2. Delna.

A.CL.140.C. Ekološko kmetijstvo: treba je navesti, ali gospodarstvo uporablja metode ekološke pridelave v smislu Uredbe (ES) št. 834/2007 ( 11 ), zlasti členov 4 in 5 Uredbe. Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. gospodarstvo ne uporablja metod ekološke pridelave; 2. gospodarstvo za vse svoje proizvode uporablja samo metode ekološke pridelave; 3. gospodarstvo uporablja tako ekološke kot druge metode pridelave; 4. gospodarstvo se preusmerja na metode ekološke pridelave.

A.CL.141.C. Sektorji v ekološkem kmetijstvu: kadar gospodarstvo uporablja tako ekološke kot druge metode pridelave, se navedejo sektorji pridelave, v katerih gospodarstvo uporablja zgolj metode ekološke pridelave (dovoljen je izbor več možnosti). Uporabijo se spodaj navedene številčne šifre. Kadar gospodarstvo v vseh svojih sektorjih pridelave uporablja tako ekološke kot druge metode pridelave, se uporabi šifra „ni relevantno“. 0. ni relevantno 31. žita 32. oljnice in beljakovinske rastline 33. sadje in zelenjava (vključno s citrusi, vendar brez oljk) 34. oljke 35. vinogradi 36. goveje meso 37. kravje mleko 38. prašičje meso 39. ovce in koze (mleko in meso) 40. perutninsko meso 41. jajca 42. drugi sektorji

A.CL.150.C. „Zaščitena označba porekla“/„Zaščitena geografska označba“/„Zajamčena tradicionalna posebnost“/„gorski proizvod“: navede se, ali kmetijsko gospodarstvo proizvaja kmetijske proizvode in/ali živila, ki so zaščitena kot zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO), zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP) ali gorski proizvod oziroma ali proizvaja kmetijske proizvode, za katere je znano, da se uporabljajo pri proizvodnji živil, zaščitenih kot ZOP/ZGO/ZTP/„gorski proizvod“ v smislu Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ). Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. kmetijsko gospodarstvo ne proizvaja proizvodov ali živil, zaščitenih kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, ter ne proizvaja proizvodov, za katere je znano, da se uporabljajo pri proizvodnji živil, zaščitenih kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“; 2. kmetijsko gospodarstvo proizvaja samo proizvode ali živila, zaščitene kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, ali proizvode, za katere je znano, da se uporabljajo pri proizvodnji živil, zaščitenih kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“; 3. kmetijsko gospodarstvo proizvaja nekatere proizvode ali živila, zaščitene kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, ali nekatere proizvode, za katere je znano, da se uporabljajo pri proizvodnji živil, zaščitenih kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“.

A.CL.151.C. Sektorji z zaščiteno označbo porekla/zaščiteno geografsko označbo/zajamčeno tradicionalno posebnostjo/gorskim proizvodom: če v nekaterih specifičnih sektorjih večino proizvodnje predstavljajo proizvodi ali živila, zaščiteni kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, ali proizvodi, za katere je znano, da se uporabljajo pri proizvodnji živil, zaščitenih kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, se navedejo sektorji proizvodnje (dovoljen je izbor več možnosti). Uporabijo se spodaj navedene šifre. Kadar gospodarstvo proizvaja nekatere proizvode ali živila, zaščitene kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, ali nekatere proizvode, za katere je znano, da se uporabljajo pri proizvodnji živil, zaščitenih kot ZOP, ZGO, ZTP ali „gorski proizvod“, vendar pri tem ne gre za večino proizvodnje v vsakem posameznem sektorju, se uporabi šifra „ni relevantno“. 0. ni relevantno 31. žita 32. oljnice in beljakovinske rastline 33. sadje in zelenjava (vključno s citrusi, vendar brez oljk) 34. oljke 35. vinogradi 36. goveje meso 37. kravje mleko 38. prašičje meso 39. ovce in koze (mleko in meso) 40. perutninsko meso 41. jajca 42. drugi sektorji Šifri A.CL.150.C. zaščitena označba porekla/zaščitena geografska označba/zajamčena tradicionalna posebnost/gorski proizvod in A.CL.151.C za države članice nista obvezni. Če ju država članica uporabi, ju je treba izpolniti za vsa vzorčna kmetijska gospodarstva v državi članici. Če se uporabi šifra A.CL.150.C, je treba uporabiti tudi šifro A.CL.151.C.

A.CL.160.C. Območja z naravnimi in drugimi posebnimi omejitvami: navesti je treba, ali večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju, ki ga ureja člen 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 13 ). V državah članicah, v katerih razmejitev območij s pomembnimi naravnimi omejitvami v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1305/2013 še ni dokončana, se navede sklic na območja, ki so bila v programskem obdobju 2007–2013 upravičena na podlagi člena 36(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1698/2005. Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi ne leži na območju z naravnimi in drugimi posebnimi omejitvami v smislu člena 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013 niti na območju, ki je bilo v državah članicah, v katerih razmejitev v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1305/2013 še ni dokončana, v programskem obdobju 2007–2013 upravičeno na podlagi člena 36(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1698/2005; 21. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju s pomembnimi naravnimi omejitvami v smislu člena 32(3) Uredbe (EU) št. 1305/2013; 22. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju s posebnimi omejitvami v smislu člena 32(4) Uredbe (EU) št. 1305/2013; 23. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju, ki je bilo v državah članicah, v katerih razmejitev v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1305/2013 še ni dokončana, v programskem obdobju 2007–2013 upravičeno na podlagi člena 36(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1698/2005; 3. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na gorskem območju v smislu člena 32(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013; 5. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju postopnega opuščanja plačil v smislu člena 31(5) Uredbe (EU) št. 1305/2013.

A.CL.170.C. Nadmorska višina: Nadmorsko višino je treba označiti z ustrezno številčno šifro: 1. večji del gospodarstva leži na nadmorski višini < 300 m; 2. večji del gospodarstva leži na nadmorski višini od 300 m do 600 m; 3. večji del gospodarstva leži na nadmorski višini > 600 m; 4. ni podatka.

▼M1 A.CL.180.C. Območje strukturnih skladov: navede se, v katerih od regij iz točk (a), (b) ali (c) člena 90(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ) leži večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi. ▼B 1. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži v manj razviti regiji v smislu Uredbe (EU) št. 1303/2013, zlasti člena 90(2)(a) Uredbe; 2. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži v bolj razviti regiji v smislu Uredbe (EU) št. 1303/2013, zlasti člena 90(2)(c) Uredbe; 3. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži v regiji v prehodu v smislu člena 90(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

A.CL.190.C. Območje Natura 2000: navesti je treba, ali leži večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi na območjih, povezanih z izvajanjem Direktive Sveta 79/409/EGS ( 15 ) in Direktive Sveta 92/43/EGS ( 16 ) (Natura 2000). Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi ne leži na območju, upravičenem do izplačil Natura 2000; 2. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju, upravičenem do izplačil Natura 2000.

A.CL.200.C. Območje Direktive o vodah (2000/60/ES): navesti je treba, ali večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju, povezanem z izvajanjem Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 17 ). Uporabijo se naslednje številčne šifre: 1. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi ne leži na območju, upravičenem do izplačil iz Direktive 2000/60/ES; 2. večina kmetijskih zemljišč kmetijskega gospodarstva v uporabi leži na območju, upravičenem do izplačil iz Direktive 2000/60/ES.

A.OT. Druge posebnosti kmetijskega gospodarstva

A.OT.210.C. Namakalni sistem: navede se, kateri glavni namakalni sistem se uporablja na kmetiji: 0. ni relevantno (če se na kmetiji ne uporablja namakanje) 1. površinsko namakanje 2. razprševanje 3. kapljično namakanje 4. drugo

A.OT.220.C. Pašni dnevi glav velike živine na skupnem zemljišču: število pašnih dni glav velike živine na skupnem zemljišču, ki ga uporablja kmetijsko gospodarstvo.

STOLPCI V PREGLEDNICI A

Stolpec R se nanaša na regijo FADN, stolpec S na podregijo, stolpec H na zaporedno številko kmetijskega gospodarstva, stolpec DG na stopinje, stolpec MI na minute, stolpec N na NUTS, stolpec AO na številko računovodske pisarne, stolpec DT na datum, stolpec W na utež kmetijskega gospodarstva, stolpec TF na tip kmetovanja, stolpec ES na razred ekonomske velikosti, stolpec C pa na šifro.

Preglednica B

Vrsta posesti







Kategorija kmetijskih zemljišč v uporabi (KZU) Šifra (*) Skupina informacij Kmetijsko zemljišče v uporabi A UO KZU za kmetovanje na lastnem zemljišču UT KZU za kmetovanje na najetem zemljišču US KZU za skupno obdelovanje ali druge načine







Šifra (*) Opis kategorij Skupina A 10 KZU za kmetovanje na lastnem zemljišču UO 20 Najeto KZU UT 30 KZU za skupno obdelovanje US

Zemljišče gospodarstva, ki ga skupaj posedujejo dva ali več partnerjev, je treba vpisati kot v posesti imetnika, najeto ali v skupnem obdelovanju glede na veljaven dogovor med partnerji.

Kmetijsko zemljišče v uporabi (KZU) pomeni vse njive, trajno travinje, trajne nasade in vrtove, ki jih uporablja gospodarstvo, ne glede na vrsto posesti. Skupna zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva niso vključena.

Uporabijo se naslednje skupine informacij in kategorij:

B.UO. KZU za kmetovanje na lastnem zemljišču

B.UO.10.A KZU (njive, trajno travinje, trajni nasadi in vrtovi), pri katerih je kmet imetnik, doživljenjski najemnik ali zakupnik, in/ali KZU pod podobnimi pogoji. Ta kategorija vključuje zemljišča, dana v zakup, pripravljena za setev (šifra 11300 ).

B.UT. KZU za kmetovanje na najetem zemljišču

▼M1

B.UT.20.A KZU (njive, trajno travinje, trajni nasadi in vrtovi), ki jih obdeluje oseba, ki ni imetnik, doživljenjski najemnik ali zakupnik, a ima to površino v najemu (najemnina se plačuje v denarju in/ali v naravi; v glavnem je določena vnaprej in se običajno ne spreminja glede na rezultate kmetovanja), in/ali KZU, obdelovano pod podobnimi pogoji.

▼B

Najeta površina ne zajema zemljišč, katerih žetev se kupuje v obliki nepožetih pridelkov. Vsote, plačane za nakup nepožetih pridelkov, je treba v primeru travinja ali krmnih rastlin vnesti pod šifre 2020 do 2040 v preglednici H (kupljena krma) in v primeru tržnih pridelkov (proizvodi, ki se običajno tržijo) pod šifro 3090 (ostali posebni stroški rastlinske pridelave). Tržne pridelke, ki so kupljeni nepožeti, je treba navesti brez navedbe zadevne površine (preglednica H).

Zemljišče, ki je občasno najeto za manj kot eno leto, in njegovi proizvodi se obravnavajo na podoben način kot zemljišče, katerega žetev je kupljena v obliki nepožetih pridelkov.

B.US. KZU za skupno obdelovanje ali druge načine

B.US.30.A KZU (njive, travinje in stalni pašniki, trajni nasadi in vrtovi), ki jih skupno obdelujeta dajalec in skupni obdelovalec na podlagi pogodbe o skupnem obdelovanju, in/ali kmetijska zemljišča v uporabi, obdelovana pod podobnimi pogoji.

STOLPCI V PREGLEDNICI B

Stolpec A se nanaša na KZU.

Preglednica C

Delovna sila







Kategorija delovne sile Šifra (*) Stolpci Skupina informacij Splošno Skupno delo na kmetijskem gospodarstvu (kmetijsko delo in delo na drugih pridobitnih dejavnostih, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom) Delež dela na drugih pridobitnih dejavnostih, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom Število oseb Spol Letnica rojstva Kmetijska izobrazba upravitelja Čas opravljenega dela na leto Število letnih delovnih enot % časa opravljenega dela na leto % letnih delovnih enot P G B T Y1 W1 Y2 W2 Celo število Vnesti šifro Štiri števke Vnesti šifro (v urah) (letne delovne enote) % % UR Neplačana stalna delovna sila UC Neplačana občasna delovna sila — — — — — — PR Plačana stalna delovna sila PC Plačana občasna delovna sila — — — — — —







Šifra (*) Opis Skupina P G B T Y1 W1 Y2 W2 10 Imetnik/upravitelj UR — — 20 Imetnik/ni upravitelj UR — — — 30 Upravitelj/ni imetnik UR — — 40 Zakonec imetnika UR — — — 50 Ostalo UR, PR — — — 60 Občasna delovna sila UC, PC — — — — — — 70 Upravitelj PR — —

Izraz „delovna sila“ označuje vse osebe, ki delajo na kmetiji med obračunskim letom. Vendar to ne vključuje oseb, ki so to delo opravile namesto druge osebe ali podjetja (kmetijska pogodbena dela, katerih stroški se navedejo v preglednico H pod šifro 1020 ).

V primeru medsebojne pomoči med kmetijskimi gospodarstvi, kjer je ta pomoč v obliki izmenjave dela in je prejeta pomoč načeloma enaka ponujeni pomoči, se v poročilu s kmetijskega gospodarstva navede čas dela delovne sile in kakršne koli s tem povezane plače.

Včasih je prejeta pomoč kompenzacija druge vrste pomoči (na primer pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira z dobavo strojev). Kadar je izmenjava storitev manj obsežna, se na poročilu s kmetijskega gospodarstva ne označi nič (v zgornjem primeru se prejeta pomoč ne navede pod delovno silo; vendar pa stroški strojev vključujejo stroške dajanja opreme na voljo). V izjemnih primerih, kadar je izmenjava storitev bolj obsežna, se uporabi eden od naslednjih postopkov:

(a) pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): opravljeni delovni čas se zabeleži kot plačano delo na kmetiji (skupini PR ali PC, odvisno od tega, ali je delovna sila zaposlena na kmetiji stalno ali drugače); vrednost ponujene pomoči se zabeleži tako kot proizvodnja pod ustrezno kategorijo v drugih preglednicah (v tem primeru kategorija 2010 preglednice L „Pogodbeno delo“) in kot strošek (kategorija preglednice H 1010 „Plače in dajatve za socialno zavarovanje“);

(b) pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): v tem primeru se delovni čas in kakršna koli s tem povezana plačila ne upoštevajo; vrednost prejete storitve je zabeležena kot vloženi vir pod ustrezno skupino v drugi preglednici (v tem primeru skupina 1020 preglednice H „Pogodbeno delo in najem strojev“).

Treba je razlikovati naslednje skupine informacij in kategorije delovne sile:

C.UR. Neplačana stalna delovna sila

Neplačana delovna sila ali delovna sila, ki je plačana manj (v denarju ali naravi), kot se običajno plača za opravljene storitve (tako plačilo se ne navede pod stroške kmetije) in ki je med obračunskim letom (razen v času počitnic) delala vsaj en cel dan na teden.

Stalno zaposlena oseba, ki pa je zaradi posebnih razlogov delala na kmetiji samo omejeno obdobje v obračunskem letu, se vseeno navede (s številom dejansko opravljenih ur) kot stalna delovna sila.

Razlogi za te ali podobne primere:

(a) posebni pogoji proizvodnje na kmetiji, zaradi katerih se delovna sila ne potrebuje skozi vse leto: na primer kmetije z oljkami in vinogradi, kmetije, ki se ukvarjajo s sezonskim pitanjem živali ali s proizvodnjo sadja in zelenjave na prostem;

(b) odsotnost z dela, ki ni zaradi običajnih počitnic, na primer služenje vojaškega roka, bolezen, nesreča, porodniški dopust, podaljšan dopust itn.;

(c) prihod ali odhod z gospodarstva;

(d) popolno prenehanje dela na gospodarstvu zaradi nesreč (poplave, požar itn.).

Kategorije so naslednje:

C.UR.10. Imetnik/upravitelj

Oseba, ki nosi ekonomsko in pravno odgovornost za gospodarstvo in skrbi za vsakodnevno vodenje gospodarstva. V primeru skupnega obdelovanja je skupni obdelovalec označen kot imetnik/upravitelj.

C.UR.20. Imetnik/ni upravitelj

Oseba, ki nosi ekonomsko in pravno odgovornost za kmetijo, a gospodarstva ne vodi vsakodnevno.

C.UR.30 Upravitelj/ni imetnik

Oseba, ki skrbi za vsakodnevno vodenje gospodarstva, a zanj ni ekonomsko in pravno odgovorna.

C.UR.40. Zakonci imetnikov

C.UR.50. Ostala neplačana stalna delovna sila

Neplačana stalna delovna sila, ki ni vključena v prejšnje kategorije, vključuje tudi preddelavca in podupravitelje, ki niso odgovorni za vodenje cele kmetije.

C.UC. Neplačana občasna delovna sila

C.UC.60. Pod to kategorijo se navede vsa neplačana delovna sila, ki med obračunskim letom ni stalno delala na gospodarstvu.

C.PR. Plačana stalna delovna sila

Delovna sila, plačana (v denarju in/ali v naravi) po običajni stopnji za opravljene storitve in ki je med obračunskim letom (razen v času počitnic) za gospodarstvo delala vsaj en cel dan v tednu.

Prikazati je treba naslednje kategorije:

C.PR.70. Upravitelj kmetije

Plačana oseba, ki skrbi za dnevno vodenje gospodarstva.

C.PR.50. Ostalo

V to skupino se navede vsa stalna plačana delovna sila (razen plačanega upravitelja gospodarstva). Vključuje tudi preddelavca in podupravitelje, ki niso odgovorni za vodenje celotne kmetije.

C.PC. Plačana občasna delovna sila

C.PC.60. Pod to kategorijo se navede vsa plačana delovna sila, ki med obračunskim letom ni stalno delala na gospodarstvu (vključno z delavci na akord).

STOLPCI V PREGLEDNICI C

Število oseb (stolpec P)

Kjer je več imetnikov, je lahko več kot en zakonec. Število zakoncev in število oseb je treba navesti v kategorijah, v katerih se lahko pojavijo (kategoriji 40 in 50 v skupinah „neplačana stalna delovna sila“ UR ali „plačana stalna delovna sila“ PR).

Spol (stolpec G)

Treba je navesti le spol imetnikov in/ali upraviteljev v kategorijah, v katerih se lahko pojavijo (kategorije 10 do 30 in 70 v skupinah „neplačana stalna delovna sila“ UR ali „plačana stalna delovna sila“ PR). Spol je označen s šifro, in sicer:

1. moški,

2. ženski.

Letnica rojstva (stolpec B)

Treba je navesti le letnice rojstva imetnika (imetnikov) in/ali upravitelja (upraviteljev) (kategorije 10 do 30 in 70 v skupinah „neplačana stalna delovna sila“ UR ali „stalna plačana delovna sila“ PR), tako da vpišemo štiri števke letnice rojstva.

Kmetijska izobrazba upravitelja (stolpec T)

Treba je navesti le kmetijsko izobrazbo upravitelja (kategorije 10 do 30 in 70 v skupinah „neplačana stalna delovna sila“ UR ali „plačana stalna delovna sila“ PR). Kmetijska izobrazba upravitelja je označena s šifro, in sicer:

1. samo praktične izkušnje v kmetijstvu,

2. osnovna kmetijska izobrazba,

3. popolna kmetijska izobrazba.

Čas opravljenega dela na leto (stolpec Y1)

Čas opravljenega dela se navede v urah za vse skupine in kategorije. Nanašati se mora na čas, ki je dejansko posvečen delu na gospodarstvu. V primeru manj zmožnih delavcev je treba čas za delo zmanjšati sorazmerno z njihovimi zmožnostmi. Čas dela delavcev na akord je ocenjen z deljenjem celotnega plačanega zneska za delo z urno postavko delavca, zaposlenega po urah.

Celotna delovna sila: število letnih delovnih enot (stolpec W1)

Stalno zaposlena delovna sila je izražena v letnih delovnih enotah. Število letnih delovnih enot se za občasno delovno silo (tako neplačano občasno delovno silo UC kot plačano občasno delovno silo PC) ne beleži. Ena letna delovna enota je enaka eni osebi, ki je na gospodarstvu zaposlena za polni delovni čas. Ena oseba ne more preseči ekvivalenta ene delovne enote, niti če njen dejanski delovni čas preseže normo za tisto regijo in kategorijo gospodarstva. Oseba, ki ne dela na gospodarstvu celo leto, predstavlja delež „letne enote“. „Letno delovno enoto“ za vsako tako osebo dobimo z deljenjem njenega dejanskega letnega delovnega časa z običajnim letnim delovnim časom delavca s polnim delovnim časom v zadevni regiji in na gospodarstvu enakega tipa.

V primeru manj zmožnih delavcev je treba ekvivalent letne delovne enote zmanjšati sorazmerno z njihovimi zmožnostmi.

Delež dela na drugih pridobitnih dejavnostih v odstotku časa opravljenega dela na leto (stolpec Y2)

Delež dela na drugih pridobitnih dejavnostih v smislu časa opravljenega dela je obvezen samo za občasno delovno silo (tako plačano kot neplačano). Za zakonce imetnikov, drugo neplačano stalno delovno silo in ostalo plačano stalno delovno silo je neobvezen. Za vsako zadevno kategorijo (40, 50, 60) se navede v % opravljenih ur med obračunskim letom.

Delež dela na drugih pridobitnih dejavnostih v odstotku letnih delovnih enot (stolpec W2)

Delež dela na drugih pridobitnih dejavnostih v smislu letnih delovnih enot je obvezen za vse kategorije delovne sile razen občasne delovne sile (tako neplačane UC kot plačane PC). Izražen je v % letnih delovnih enot za vsako kategorijo.

Delo na kmetijskem gospodarstvu

Delo na kmetijskem gospodarstvu vključuje vse delo v zvezi z organizacijo, nadzorom in izvajanjem, tako fizično kot administrativno, ki se opravlja v zvezi s kmetijskim delom na kmetiji in delom na drugih pridobitnih dejavnostih, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom:

— Kmetijsko delo na kmetiji — — finančna organizacija in upravljanje (prodaja in nakupi kmetije, knjigovodstvo itn.), — delo na polju (oranje, sejanje, žetev, vzdrževanje sadovnjakov itn.), — živinoreja (priprava krme, krmljenje živali, molža, nega živine itn.), — priprava proizvodov za trg, skladiščenje, neposredna prodaja kmetijskih proizvodov, predelava kmetijskih proizvodov za lastno porabo, proizvodnja vina in oljčnega olja, — vzdrževalna dela na poslopjih, strojih, opremi, ograjah, jarkih itn., — prevozi za kmetijsko gospodarstvo, ki jih opravi delovna sila na kmetijskem gospodarstvu.

— Delo na drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom: — — pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva), — turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas, — predelava kmetijskih proizvodov (najsi bodo surovine proizvedene na kmetijskem gospodarstvu ali kupljene zunaj njega), npr. sir, maslo, predelani mesni izdelki …, — proizvodnja obnovljive energije, — gozdarstvo in predelava lesa, — ostale druge pridobitne dejavnosti (kožuharji, socialna dejavnost v kmetijstvu, domača obrt, akvakultura …).

Naslednje ni vključeno v delo gospodarstva:

— delo, s katerim vplivamo na vrednost osnovnih sredstev (gradnja ali večja popravila poslopij ali strojev, sajenje sadovnjakov, rušenje poslopij, izkrčitev sadovnjakov itn.),

— delo, ki ga za gospodinjstvo opravi imetnik ali upravitelj.

Preglednica D

Sredstva

Struktura preglednice







Kategorija sredstev Šifra (*) Stolpec Skupina informacij Vrednost V OV Vrednost na začetku obračunskega obdobja AD Skupna vrednost amortizacije DY Amortizacija tekočega leta IP Naložba/Nakup pred odbitkom subvencij S Subvencije SA Prodaja CV Vrednost na koncu obračunskega obdobja







Šifra (*) Opis kategorij OV AD DY IP S SA CV 1010 Denarna sredstva in ustrezniki — — — — — 1020 Terjatve — — — — — 1030 Druga gibljiva sredstva — — — — — 1040 Zaloge — — 2010 Biološka sredstva – rastline — — 3010 Kmetijska zemljišča — — 3020 Izboljšave zemljišč 3030 Kmetijska poslopja 4010 Stroji in oprema 5010 Gozdna površina, vključno z neposekanim lesom — — 7010 Neopredmetena sredstva, tržna — — 7020 Neopredmetena sredstva, netržna 8010 Druga negibljiva sredstva

Uporabljajo se naslednje kategorije sredstev:

1010. Denarna sredstva in ustrezniki

Denarna in druga sredstva, ki jih je mogoče enostavno zamenjati v denarna sredstva.

1020. Terjatve

Kratkoročna sredstva, zneski, dolgovani kmetijskemu gospodarstvu, ki običajno nastanejo zaradi poslovnih dejavnosti.

1030. Druga gibljiva sredstva

Vsa druga sredstva, ki jih je mogoče enostavno prodati ali se predvidoma izplačajo v enem letu.

1040. Zaloge

Zaloge proizvodov v lasti kmetijskega gospodarstva, ki se lahko uporabijo kot vloženi viri ali so v posesti za prodajo in ki jih je bodisi proizvedlo kmetijsko gospodarstvo bodisi so bili kupljeni.

2010. Biološka sredstva – rastline

Vrednost vseh rastlin, ki še niso bile pobrane (vsi stalni in nepožeti pridelki).

3010. Kmetijska zemljišča

Kmetijska zemljišča v lasti kmetijskega gospodarstva.

3020. Izboljšave zemljišč

Izboljšave zemljišč (na primer ograditev, drenaža, stalna namakalna oprema), ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Vpisani zneski so predmet amortizacije v stolpcu DY.

3030. Kmetijska poslopja

Poslopja, ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Postavka mora biti izpolnjena, vpisani zneski