1986L0362 — SL — 30.11.2006 — 044.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (86/362/EGS) (UL L 221, 7.8.1986, p.37)

spremenjena z:





spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 24. julija 1986

o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih

(86/362/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 43 in 100 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker je rastlinska pridelava v Skupnosti zelo pomembna; ker na donos pridelka nenehno vplivajo škodljivi organizmi in plevel; ker je brezpogojno nujno varovati rastline in rastlinske izdelke pred temi organizmi, da bi preprečili zmanjšanje donosa ali škode na pobranem pridelku in da bi povečali produktivnost kmetijstva; ker je uporaba kemičnih pesticidov eden najpomembnejših načinov varstva rastlin in rastlinskih izdelkov pred učinkom teh škodljivih organizmov; ker pa ti pesticidi nimajo samo ugodnega učinka na rastlinsko pridelavo, saj so večinoma toksične snovi ali pripravki z nevarnimi stranskimi učinki; ker veliko število teh pesticidov in njihovih metabolitov ali razgradnih produktov lahko škoduje potrošnikom rastlinskih izdelkov; ker pesticidi in kontaminanti, ki lahko spremljajo pesticide, lahko ogrožajo okolje; ker je več držav članic, da bi obravnavale te nevarnosti, že določilo mejne vrednosti za določene ostanke pesticidov v in na žitih; ker razlike, ki obstajajo med državami članicami, kar zadeva mejne vrednosti ostankov pesticidov, lahko pripomorejo k ustvarjanju trgovinskih ovir in tako ovirajo prost pretok blaga znotraj Skupnosti; ker je zaradi tega v začetni fazi treba določiti mejne vrednosti za določene aktivne snovi v žitih, ki jih je treba upoštevati, ko se izdelki dajejo v promet; ker bo upoštevanje mejnih vrednosti omogočilo prost pretok žit in primerno varovanje zdravja potrošnikov; ker je državam članicam hkrati treba omogočiti, da odobrijo spremljanje mejnih vrednosti ostankov pesticidov v žitih, pridelanih in porabljenih na njihovem ozemlju, s sistemom nadzora in z ustreznimi ukrepi, tako da bi poskrbeli za varovalke, enakovredne tistim, ki izhajajo iz predpisanih mejnih vrednosti; ker bi države članice v posebnih primerih, zlasti ko gre za hlapne tekoče ali plinaste fumigante, morale imeti pooblastilo, da za žita, ki niso namenjena za takojšnjo uporabo, dovolijo višje mejne vrednosti ostankov od predpisanih, pod pogojem, da z ustreznim preverjanjem zagotovijo, da ta žita niso na voljo končnim uporabnikom ali potrošnikom, tako dolgo dokler vsebnost pesticida, ki ga vsebujejo, presega dovoljene mejne vrednosti; ker te direktive ni treba uporabljati za izdelke, namenjene izvozu v tretje države, za izdelavo izdelkov, ki niso živila, ali za setev; ker bi državam članicam moralo biti omogočeno, da začasno znižajo predpisane mejne vrednosti, če se nepredvideno izkažejo za nevarne zdravju ljudi in živali; ker je v takem primeru primerno vzpostaviti tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin; ker, da bi države članice zagotovile skladnost s to direktivo, kadar gredo zadevni izdelki v promet, morajo poskrbeti za ustrezne nadzorne ukrepe; ker je treba uvesti metode vzorčenja in analiz Skupnosti, ki se bodo uporabljaje vsaj kot referenčne metode; ker so metode vzorčenja in analiz strokovne in znanstvene zadeve, ki jih je treba določiti po postopku, ki vključuje tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin; ker je primerno, da države članice za Komisijo izdelajo letno poročilo o rezultatih njihovih nadzornih ukrepov, da bi tako omogočile zbiranje informacij o vrednostih ostankov pesticidov za Skupnost kot celoto; ker naj bi Svet to direktivo ponovno pregledal pred 30. junijem 1991, s ciljem, da doseže enoten sistem na ravni Skupnosti, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







▼M7

Člen 1

1. Ta direktiva se uporablja za proizvode, naštete v Prilogi I, za proizvode, ki so pridobljeni iz njih po sušenju ali predelavi, in za sestavljena živila, v katera so le-ti vključeni, v kolikor vsebujejo ostanke pesticidov.

2. Direktiva se uporablja brez poseganja v:

(a) Direktivo Sveta 74/63/EGS z dne 17. decembra 1973 o določitvi dovoljenih najvišjih dovoljenih vrednosti nezaželenih snovi in produktov v krmilih ( 4 );

(b) Direktivo Sveta 76/895/EGS z dne 23. novembra 1976 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na sadju in zelenjavi ( 5 );

(c) Direktivo Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo ( 6 );

(d) Direktivo Komisije 91/321/EGS z dne 14. maja 1991 o predpisih za otroško hrano ( 7 ) in Direktivo Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke ( 8 ). Vendar se, dokler niso določene najvišje dovoljene vrednosti v skladu z določbami člena 6 Direktive 91/321/ES ali člena 6 Direktive 96/5/ES, za zadevne proizvode uporabljajo določbe člena 5a(1) in (3) do (6) te direktive.

3. Ta direktiva se uporablja tudi za proizvode iz odstavka 1, namenjene za izvoz v tretje države. Vendar se najvišje dovoljene vrednosti ostankov pesticidov, določene v skladu s to direktivo, ne uporabljajo pri proizvodih tretiranih pred izvozom, če se lahko zadovoljivo dokaže, da:

(a) namembna tretja država zahteva posebno tretiranje s pesticidi z namenom preprečiti vnos škodljivih organizmov na njihovo ozemlje; ali

(b) je tretiranje potrebno zato, da zaščiti proizvode pred škodljivimi organizmi med prevozom v namembno tretjo državo in pri tamkajšnjem skladiščenju.

4. Ta direktiva se ne uporablja za proizvode iz člena 1, za katere se lahko zadovoljivo dokaže, da so namenjeni za:

(a) predelavo v proizvode, ki niso živila ali krma za živali; ali

(b) setev in sajenje.

▼B

Člen 2

1. „Ostanki pesticidov“ v tej direktivi so ostanki pesticidov in njihovih metabolitov ter razgradnih ali reakcijskih produktov iz ►M7 ————— ◄ , ki se nahajajo v ali na izdelkih, navedenih v členu 1.

2. V tej direktivi „dajanje v promet“ pomeni vsako odplačno ali neodplačno izročitev izdelkov iz člena 1.

Člen 3

1. Države članice zagotovijo, da izdelki iz člena 1, od trenutka, ko so dani v promet, ne predstavljajo nevarnosti za zdravje ljudi zaradi vsebnosti ostankov pesticidov.

2. Države članice na svojem ozemlju ne smejo prepovedati ali ovirati dajanja iz člena 1 v promet z utemeljitvijo, da vsebujejo ostanke pesticidov, če vsebnost teh ostankov ne presega mejnih vrednosti, opredeljenih v Prilogi II.

▼M7

Člen 4

1. Ne glede na člen 6, proizvodi iz člena 1, ne smejo od takrat, ko so dani v promet, vsebovati višjih ostankov pesticidov od tistih, ki so določeni v seznamu iz Priloge II.

Seznam zadevnih ostankov pesticidov in njihovih najvišjih dovoljenih vrednosti se določi v Prilogi II v skladu s postopkom, določenim v členu 12, z upoštevanjem obstoječih znanstvenih in tehničnih spoznanj.

2. Pri sušenih in predelanih proizvodih, za katere najvišje dovoljene vrednosti niso izrecno določene v Prilogi II, se uporablja najvišja dovoljena vrednost ostanka, kakor je določena v Prilogi II, ob primernem upoštevanju koncentracije, povzročene s procesom sušenja, ali koncentracije ali razredčenja, povzročenega s predelavo. Faktor koncentracije ali razredčitve, ki pokriva koncentracijo in/ali razredčitev, povzročeno z določenimi postopki sušenja ali predelovanja, se lahko določi za nekatere sušene ali predelane proizvode v skladu s postopkom, določenim v členu 12.

3. Pri sestavljenih živilih, ki vsebujejo mešanico sestavin in za katere najvišje dovoljene vrednosti ostankov niso določene, uporabljene najvišje dovoljene vrednosti ostankov ne smejo preseči vrednosti, določenih v Prilogi II, pri čemer se upoštevajo relativne koncentracije sestavin v mešanici, kakor tudi določbe odstavka 2.

4. Države članice zagotovijo, najmanj z nadzornim vzorčenjem, usklajenost z najvišjimi dovoljenimi vrednostmi iz odstavka 1. Obvezni inšpekcijski nadzor in spremljanje se izvaja v skladu z Direktivo Sveta 89/397/EGS z dne 14. junija 1989 o uradni kontroli živil ( 9 ), razen njenega člena 14, in v skladu z Direktivo Sveta 93/99/EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih, ki zadevajo uradno kontrolo živil ( 10 ), razen njenih členov 5, 6 in 8.

Člen 5

Če proizvod pripada skupini iz Priloge I, Komisija določi začasno najvišjo dovoljeno vrednost ostanka, ki se uporablja po vsej Skupnosti, skladno z določbami člena 4(1)(f) Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ( 11 ), ta najvišja dovoljena vrednost bo navedena v Prilogi II s sklicevanjem na ta postopek.

Člen 5a

1. Za namene tega člena je država članica izvora opredeljena kot država članica, na ozemlju katere je proizvod iz člena 1(1) ali zakonito proizveden in se trži ali dan v prosti promet, namembna država članica pa kot država članica, na ozemlje katere je tak proizvod uvožen in dan v obtok za vse dejavnosti, razen za tranzit v drugo državo članico ali tretjo državo.

2. Države članice uvedejo stalne ali začasne ureditve za določitev najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov, za proizvode iz člena 1(1), ki so pripeljani na njihova ozemlja iz države članice izvora, kjer ni določene najvišje dovoljene vrednosti ostankov za tovrstne proizvode v skladu z določbami členov 4(1) ali 5, pri čemer upoštevajo dobro kmetijsko prakso v državi članici izvora, in hkrati pogoje, potrebne za varovanje zdravja potrošnikov.

3. Kadar

— ni določena najvišja dovoljena vrednost ostanka za proizvode iz člena 1(1), v skladu s členoma 4(1) ali 5, in

— je proizvod, v katerem niso presežene najvišje dovoljene vrednosti ostankov, ki jih uporablja država članica izvora, v namembni državi članici izpostavljen ukrepom, ki imajo za posledico prepoved ali omejitev pri dajanju v obtok na podlagi tega, da proizvod vsebuje ostanke pesticidov, ki presegajo najvišjo dovoljeno vrednost ostanka, sprejeto v namembni državi članici, in

— bodisi da je namembna država članica uvedla nove najvišje dovoljene vrednosti ostankov ali spremenila najvišje dovoljene vrednosti, določene v njeni zakonodaji, ali uvedla spremembe pri nadzoru, ki so neskladne in/ali pristranske v primerjavi s tistimi, ki jih uporablja v domači proizvodnji, bodisi ko se najvišja dovoljena vrednost ostanka, ki ga uporablja namembna država članica, znatno razlikuje od odgovarjajočih najvišjih dovoljenih vrednosti, ki jih je določila druga država članica, ali ko najvišja dovoljena vrednost ostanka namembne države članice pomeni nesorazmerno raven varovanja v primerjavi z ravnijo varovanja, ki jo uporablja država članica za pesticide, ki nosijo podobna tveganja ali za podobne kmetijske proizvode ali živila,

se uporabijo naslednje izredne določbe:

(a) namembna država članica posreduje sprejete ukrepe drugi zadevni državi članici in Komisiji v 20 dneh od začetka njihovega izvajanja. Uradno obvestilo vključuje dokumentirana dejstva;

(b) na podlagi uradnega obvestila iz (a), obe zadevni državi članici nemudoma navežeta stike zato, da s pomočjo sporazumnih ukrepov odpravita, kadar koli je to mogoče, prepovedni ali omejevalni učinek ukrepov, ki jih je sprejela namembna država članica; državi članici druga drugi predložita vse zahtevane informacije. V treh mesecih po uradnem obvestilu iz (a), zadevni državi članici obvestita Komisijo o rezultatih stikov in zlasti o ukrepih, ki jih nameravata uporabiti, če sploh katerih, vključno z najvišjo dovoljeno vrednostjo ostanka, o kateri sta se sporazumeli. Država članica izvora obvesti druge države članice o rezultatih teh stikov;

(c) Komisija nemudoma predloži zadevo Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin in, če je le mogoče, predloži predvideni predlog za določitev začasne najvišje dovoljene vrednosti ostanka v Prilogi II, ki se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 12. V svojem predlogu Komisija upošteva tehnična in znanstvena spoznanja o tem vprašanju in zlasti podatke, ki jih predložijo zainteresirane države članice, še posebej pa presojo o toksičnosti in ocenjene ADI, dobro kmetijsko prakso in podatke iz poskusov, ki jih je država članica izvora uporabila pri določitvi najvišje dovoljene vrednosti ostanka, skupaj z razlogi, ki jih poda namembna država članica o izbiri zadevnih ukrepov. Obdobje veljavnosti začasne najvišje dovoljene vrednosti je določeno v sprejetem pravnem aktu in ne sme preseči štiri leta. To obdobje je lahko povezano s časom, v katerem predloži država članica izvora in/ali druge zainteresirane države članice podatke iz poskusov, ki jih zahteva Komisija za določitev najvišjih dovoljenih vrednosti ostanka v skladu s členom 4(1). Na njihovo zahtevo morajo biti Komisija in države članice stalno obveščene o poteku zastavljenih poskusov.

4. Vsak ukrep, določen v odstavkih 2 ali 3, sprejme država članica ob upoštevanju svojih obveznosti po Pogodbi, zlasti členov 30 do 36 Pogodbe.

5. Direktiva Sveta 83/189/EGS z dne 28. marca 1983 o določitvi postopka za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov ( 12 ) se ne uporablja pri ukrepih, ki so jih sprejele in uradno sporočile države članice v skladu z odstavkom 3 tega člena.

6. Podrobne določbe za izvajanje postopka iz tega člena, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 11a.

▼B

Člen 6

Države članice lahko odobrijo prisotnost ostankov pesticidov iz dela B Priloge II v in na izdelkih iz člena 1, v večjih vrednostih od določenih v prilogi, pod pogojem, da izdelki niso namenjeni takojšnji uporabi in da primeren nadzorni sistem zagotavlja, da jih ni mogoče dati na voljo končnim porabnikom ali potrošnikom, čeprav so jim neposredno dobavljeni, dokler ostanki ne presegajo več mejne vrednosti, določene v delu B. Komisijo in ostale države članice obvestijo o sprejetih ukrepih. Ti ukrepi veljajo za vse izdelke, zajete v delu B, ne glede ne izvor izdelkov.

▼M7

Člen 7

1. Države članice imenujejo organ, ki zagotavlja izvajanje spremljanja, določenega v členu 4(4).

2.

(a) Do ►M10 30. september ◄ vsako leto država članica pošlje Komisiji svoje nacionalne programe spremljanja za naslednje koledarsko leto. Ti programi morajo določiti najmanj: — proizvode, ki se bodo nadzirali in število vzorcev, — ostanke pesticidov, ki se bodo nadzirali, — uporabljena merila pri pripravi teh programov.

(b) Do ►M10 31. december ◄ vsako leto predloži Komisija Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin osnutek priporočila, na podlagi katerega se vzpostavi koordinirani progam spremljanja Skupnosti, s katerim se enotno določi vrste vzorcev, ki se vključijo v nacionalne programe spremljanja. Priporočilo se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 11b. Osnovni namen programa spremljanja Skupnosti je omogočiti na ravni Skupnosti optimalno rabo vzorčenja žit, ki so vključena v skupine, naštete v Prilogi I, pridelana v Skupnosti ali uvožena, kadar so bili ugotovljeni problemi, z namenom zagotovitve skladnosti z najvišjimi dovoljenimi vrednostmi za ostanke pesticidov, kakor so določene v Prilogi II.

3. Do 31. avgusta vsako leto država članica pošlje Komisiji in drugim državam članicam rezultate analiziranih vzorcev, opravljenih v preteklem letu v okviru njenih nacionalnih programov spremljanja in v okviru usklajenega programa spremljanja Skupnosti. Komisija primerja in sestavi te podatke, skupaj z rezultati preverjanj, ki se izvajajo v skladu z direktivama 86/363/EGS ( 13 ) in 90/642/EGS, ter analizira:

— kršitve najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov, in

— povprečje dejanskih vrednosti ostankov in njihove relativne vrednosti glede na predpisane najvišje dovoljene vrednosti ostankov.

Komisija mora, ob pripravljanju usklajenega programa spremljanja, postopoma razvijati sistem, ki dovoljuje presojo dejanske izpostavljenosti vnosa pesticidov s hrano.

Komisija posreduje te podatke državam članicam v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin pred ►M10 31. december ◄ za vsako leto, za pregled in sprejem potrebnih ukrepov, kakor so:

— akcije na ravni Skupnosti v primeru sporočenih kršitev najvišjih dovoljenih vrednosti,

— zaželenost objave primerjanih in sestavljenih podatkov.

4. V skladu s postopkom iz člena 11a, se lahko sprejme naslednje:

(a) spremembe odstavkov 2 in 3 tega člena, če se nanašajo na datume uradnih obvestil;

(b) podrobna izvedbena pravila, potrebna za pravilno uporabo odstavkov 2 in 3.

5. Najpozneje do 31. decembra 1999 Komisija posreduje Svetu poročilo o uporabi tega člena, ki mu, če je to potrebno, doda primerne predloge.

▼B

Člen 8

1. Metode vzorčenja in analiz, ki so potrebne za izvajanje preverjanja, spremljanja in drugih ukrepov, predvidenih v členu 4 in, kadar je primerno, v členu 5, se določijo po postopku, iz ►M7 člen 11a ◄ . Obstoj analiznih metod na ravni Skupnosti, ki jih je treba uporabljati v spornih primerih, ne preprečuje državam članicam uporabe drugih znanstveno veljavnih metod, s katerimi je mogoče doseči primerljive rezultate.

2. Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o drugih metodah, uporabljenih na podlagi odstavka 1.

▼M7

Člen 9

1. Kadar država članica meni, da zaradi novih podatkov ali vnovične presoje obstoječih podatkov najvišja dovoljena vrednost, kot je določena v Prilogi II, ogroža zdravje ljudi ali živali, in torej zahteva hitro ukrepanje, lahko država članica začasno zniža najvišjo dovoljeno vrednost na svojem ozemlju. V tem primeru mora nemudoma obvestiti druge države članice in Komisijo o sprejetih ukrepih, skupaj s priloženo izjavo o razlogih zanje.

2. Komisija hitro preuči razloge, ki jih je podala država članica iz odstavka 14, ter se posvetuje z državami članicami v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin, v nadaljevanju „odbor“; nato nemudoma poda svoje mnenje in sprejme ustrezne ukrepe. Komisija nemudoma obvesti Svet in države članice o sprejetih ukrepih. Katera koli država članica lahko ukrepe Komisije predloži Svetu v 15 dneh po uradni obvestitvi. Svet, ki odloča s kvalificirano večino, lahko sprejme drugačno odločitev v 15 dneh od datuma, ko mu je bila zadeva predložena.

3. Če Komisija meni, da morajo biti najvišje dovoljene vrednosti, določene v Prilogi II, spremenjene, da se razrešijo težave iz odstavka 1, in zagotovi varovanje javnega zdravja, sproži postopek, določen v členu 13, zato da se te spremembe sprejmejo. V tem primeru lahko država članica, ki je sprejela ukrepe iz odstavka 1, le-te obdrži, dokler Svet ali Komisija ne sprejmeta odločitve v skladu z navedenim postopkom.

Člen 10

Brez poseganja v spremembe prilog v skladu s členi 5, 5a (3) in 9, se spremembe sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 12, pri čemer se upoštevajo obstoječa znanstvena in tehnična spoznanja. Pri določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov se mora še zlasti upoštevati ustrezna presoja tveganja vnosa pesticidov s hrano ter število in kakovost razpoložljivih podatkov.

▼M7 —————

▼M28

Člen 11a

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 14 ).

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11b

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša petnajst dni.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 12

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 ( 15 ).

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 13

1. Kadar je treba ravnati po postopku, določenem v tem členu, predsednik brez odloga, na svojo pobudo ali na zahtevo države članice, zadevo predloži Odboru.

▼A1

2. Predstavnik Komisije Odboru predloži osnutek ukrepov, ki jih je potrebno sprejeti. Odbor posreduje svoje mnenje v dveh dneh. Mnenje se poda z večino, določeno v členu 148 (2) Pogodbe, ki se zahteva za sprejemanje sklepov Sveta na podlagi predloga Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v Odboru se ponderirajo na način, ki je določen v tem členu. Predsednik ne glasuje.

▼B

►A1 3. ◄ Kadar so ukrepi v skladu z mnenjem Odbora, jih Komisija sprejme in takoj začne izvajati. Če ukrepi niso v skladu z mnenjem Odbora ali če ta mnenja ne poda, Komisija Svetu takoj predloži predlog ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Svet sprejme ukrepe s kvalificirano večino.

Če Svet v 15 dneh po dnevu, ko mu je bila zadeva predložena, ne sprejme nobenih ukrepov, Komisija sprejme predlagane ukrepe, razen če jih Svet ne zavrne z navadno večino.

▼M7

Člen 14

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za zagotovitev, da se spremembe Priloge II, ki izhajajo iz odločitev iz členov 4(1) in (2), 5, 5a(3), 9(3) in 10, lahko začnejo izvajati na njihovem ozemlju najpozneje v osmih mesecih od njihovega sprejetja, ali v krajšem času izvajanja, če je to v nujnih primerih potrebno za varovanje zdravja ljudi.

Da bi zavarovali upravičena pričakovanja, se za prehodno obdobje lahko pripravijo pravni izvedbeni akti Skupnosti za uveljavitev nekaterih najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov, s katero se omogoči normalno trgovanje s pridelki po spravilu.

▼B

Člen 15

Da bi izboljšal sistem na ravni Skupnosti, ki ga uvaja ta direktiva, Svet na podlagi poročila Komisije, ki so mu priloženi, če je primerno, ustrezni predlogi, to direktivo ponovno preuči najkasneje do 30. junija 1991.

Člen 16

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najkasneje do 30. junija 1988.

O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice Komisiji sporočijo besedila glavnih določb v nacionalni zakonodaji, ki so jo sprejele za področje, ki ga ureja ta direktiva.

▼M2

However, the Federal Republic of Germany is hereby authorized to place on the market in the territory of the former German Democratic Republic, until 31 December 1992 at the latest, Annex I products whose hydrogen cyanide level exceeds that fixed in Annex II; this derogation shall apply only to products originating in the territory of the former German Democratic Republic.

The permitted levels may under no circumstances exceed those applicable under the legislation of the former German Democratic Republic.

The Federal Republic of Germany shall ensure that the products in question are not introduced into parts of the Community other than the territory of the former German Democratic Republic.

▼B

Člen 17

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA 1

▼M3







Oznaka KN Poimenovanje ex10 01 pšenica 1002 00 00 rž 1003 00 ječmen 1004 00 oves 1005 koruza 1006 riž 1007 00 vrsta prosa ex10 08 ajda, proso, drugo žito

▼B









PRILOGA II

DEL A







Ostanki pesticidov Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) 1. aldrin posamezno ali kombinirano, izraženo kot dieldrin (HEOD) 2. dieldrin (HEOD) 0,01 3. skupen anorganski bromid, izraženo v Br ionih 50 4. karbaril 1: riž 0,5: druga žita 5. klordan (vsota cis- in trans- izomerov) 0,02 6. DDT (vsota DDT-, TDB- in DDE izomerov, izražena kot DDT) 0,05 7. diazinon ►M13 0,02 (3) ◄ 8. 1,2-dibrometan (etilen dibromid) 0,01 (1) ▼M45 9. Diklorvos 0,01 (18) Žita ▼B 10. endosulfan (vsota alfa- in beta- izomerov ter endosulfan-sulfata, izražena kot endosulfan) ►M13 0,05 (3) ◄ 11. endrin 0,01 12. heptaklor (vsota heptaklora in heptaklor epoksida, izražena kot heptaklor) 0,01 13. heksaklorbenzen (HCB) 0,01 14. heksaklorocikloheksan (HCH) 14.1 alfa-izomer vsota 0,02 14.2 beta-izomerov - vsota alfa in beta izomerov 14.3 gama-izomer (lindan) 0,1 (2) 15. malation (vsota malationa in malaoksona, izražena kot malation) 8 16. fosfamidon 0,05 17. piretrini (vsota piretrinov I in II, cinerinov I in II, jasmolinov I in II) 3 18. triklorfon 0,1 ▼M1 19. kaptafol 0,05 ▼M3 20. acefat 0,02 (3) ▼M41 21. benomil in karbendazim, izraženo kot karbendazim 2: ječmen 2: oves 0,1: rž 0,1: tritikala 0,1: pšenica 0,01 (6): druga žita 22. tiofanat-metil 0,3: ječmen 0,3: oves 0,05: rž 0,05: tritikala 0,05: pšenica 0,01 (6): druga žita ▼M3 24. klorpirifos ►M9 0,2 ◄ : ječmen ►M9 0,05 (3): oves, rž ◄ ►M9 0,05 (3) ◄ : drugo žito 25. klorpirifos-metil ►M9 3 ◄ 26. klortalonil ►M9 0,1 ◄ : ►M9 pšenica ◄ , rž, ječmen, oves, triticale ►M9 0,01 (3) ◄ : drugo žito 27. cipermetrin, skupaj s pripadajočimi izomeri (vsota izomerov) ►M9 0,2 ◄ : ►M9 ječmen, oves ◄ ►M9 0,05 (3) ◄ : drugo žito ▼M42 28. deltametrin 2 ŽITA ▼M13 29. fenvalerat in esfenvalerat 29.1. vsota izomerov RR in SS 0,2: ječmen, oves 0,05: rž, pira, pšenica 0,02 (3): druga žita 29.2. vsota izomerov RR in SS 0,05: ječmen, oves 0,02 (3): druga žita ▼M38 30. glifosat 10 (): pšenica 20 (): ječmen 1 (): koruza 10 (): rž 20 (): oves 20 (): sirka 10 (): tritikala 0,1 (3) (): druga žita ▼M3 31. imazalil ►M9 0,02 (3) ◄ ▼M37 32. iprodion 3 (): riž 0,5 (): oves, ječmen in pšenica 0,02 (3) (): druga žita ▼M3 33. mankozeb vsota, izražena kot CS 2 ►M9 ◄ ►M9 2: ječmen, oves 1: rž, pršenica ◄ ►M9 0,05 (3) ◄ : drugo žito 34. maneb 35. metiram 36. propineb 37. zineb 38. metamidofos 0,01 (3) 39. permetrin (vsota izomerov) ►M9 0,2 ◄ : koruza ►M9 2 ◄ : drugo žito 40. procimidon ►M9 0,02 (3) ◄ 41. vinklozolin (vsota vinklozolina in vseh metabolitov, ki vsebujejo 3,5-dikloroanilin, izražena kot vinklozolin) 0,05 (3) ▼M4 42. ciflutrin, vključno z drugimi mešanimi izomeričnimi sestavinami (vsota izomerov) 0,05 (4): koruza 0,02 (4): druga žita ▼M39 43. metalaksil, vključno z drugimi zmesmi izomerov, vključno z metalaksilom-m (vsota izomerov) 0,05 (3) () ŽITA ▼M4 44. benalaksil 0,05 (4) 45. fenarimol ►M13 0,02 (3) ◄ ▼M37 46. propikonazol 0,2 (): ječmen 0,2 (): oves 0,05 (3) (): druga žita ▼M4 47. daminozid, (vsota daminozida in 1,1-dimetilhidrazina, izražena kot damionzid) 0,02 (4) 48. lambda-cihalotrin 0,05: ječmen 0,02 (4): druga žita ▼M43 49. etefon 0,5: ječmen, rž 0,2: tritikala, pšenica 0,05 (3): druga žita ▼M40 50. karbofuran (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran) 0,02 (3): žita ▼M4 51. karbosulfan 0,05 (4) 52. benfurakarb ►M13 0,05 (3) ◄ 53. furatiokarb 0,05 (4) ▼M42 54. metidation 0,02 (3) ŽITA ▼M5 55. metomil tiodicarb 0,05 (5) ostanek: vsota metomila in tiodicarba izražena kot metomil ▼M36 56. amitraz, vključno s presnovki, ki vsebujejo delež ostanka 2,4 dimetilanilina, izraženega kot amitraz 0,05 (3): žita ▼M5 ostanek: amitraz in vsi metaboliti, ki vsebujejo 2,4 demetilanilina, izraženega kot amitraz 57. pirimifos-metil 5 58. aldikarb 0,05 (5) ostanek: vsota aldikarba, njegovega sulfoksida in sulfona, izražena kot aldikarb 59. tiabendazol ►M13 0,05 (3) ◄ ▼M6 60. triforin 0,1: pšenica, tritikala, ječmen, oves 0,05 (6): druga žita 61. endosulfan ostanek: vsota alfa in beta endosulfan sulfata, izražena kot endosulfat ►M13 0,05 (3) ◄ 62. fenbutatin oksid 0,05 (6) ▼M43 triazofos 0,02 (3) ŽITA ▼M6 64. diazinon ►M13 0,02 (3) ◄ 65. mekarbam 0,05 (6): žita 66. fentin Ostanek: fentin, izražen kot trifiltin kation 0,05 (6) 67. forat Ostanek: vsota forata, njegovega kisikovega analoga in njunih sulfoksidov ter sulfonov, izražena kot forat ►M13 0,05 (3) ◄ 68. dikofol Ostanek: vsota P, P' in O, P' izomerov 0,02 (6) 69. klormekvat 5: oves 2: pšenica, rž, tritikala, ječmen (b): koruza ►M13 0,05 (3) ◄ : drugo ▼M35 70. propizamid 0,02 (3) () ŽITA ječmen, ajda, koruza, proso, oves, neoluščen riž, rž, zrnje sirka, tritikala, pšenica, druga žita ▼M6 71. propoksur 0,05 (6) 72. disulfoton Ostanek: vsota disulfotona, disulfoton sulphoksida in disulfoton sulfona, izražena kot disulfoton 0,1: pšenica 0,2: ječmen, sirek 0,02 (6): drugo ▼M11 73. azoksistrobin 0,3: pšenica, rž, tritikala, ječmen 0,05 (7) (p): druga žita ▼M12 74. barban 0,05 (8) 75. klorobenzilat 0,02 (8) 76. klorbufam 0,05 (8) 77. klorbenzid 0,01 (8) 78. kloroksuron 0,05 (8) 79. aramit 0,01 (8) 80. klorfenson 0,01 (8) 81. metoksiklor 0,01 (8) 82. 1,1-dikloro-2,2-bis (4-etil-fenil-) etan 0,01 (8) 83. dialat 0,05 (8) ▼M14 84. azoksistrobin 5: riž ▼M15 85. krezoksim metil 0,05 (7) (p): žitarice ▼M16 86. spiroksamin 0,3 (p): ječmen in oves 0,05 (7) (p): druga žita ▼M43 87. azinfos-etil 0,05 (3) ŽITA ▼M17 88. klozolinat 0,05 (3) 89. dinoterb 0,05 (3) 90. DNOC 0,05 (3) 91. monolinuron 0,05 (3) 92. profam 0,05 (3) 93. pirazofos 0,05 (3) 94. teknazen 0,05 (3) ▼M18 95. azimsulfurom 0,02 (3) (): žita 96. proheksadion (proheksadion in njegove soli, izražene kot proheksadion) 0,2 (): pšenica in ječmen 0,05 () (3): druga žita ▼M19 97. azoksistrobin 0,3 (): oves ▼M20 98. fluroksipir, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot fluroksipir 0,1 (): ječmen, oves, rž, tritikale in pšenica 0,05 () (3): druga žita ▼M21 99. flupirsulfuron-metil 0,02 (3) (): žita 100. pimetrozin 0,02 (3) (): žita ▼M22 101. bentazon (vsota bentazona in sorodnih spojin 6-OH- in 8-OH-bentazona, izražena kot bentazon) 0,1 () (3): žita 102. piridat (vsota piridata, hidroliznega produkta CL 9673 (6-kloro-4-hidroksi-3-fenilpiridazin) in hidrolizirajočih sorodnih spojin CL 9673, izražena kot piridat) 0,05 () (3): žita ▼M23 103. lindan 0,01 (3): žita 104. kvintozen (vsota kvintozena in pentakloroanilina, izražena kot kvintozen) 0,02 (3): žita 105. permetrin (vsota izomerov) 0,05 (3): žita 106. paration 0,05 (3): žita ▼M24 107. oksidemeton-metil (vsota oksidemeton-metila in demeton-S-metilsulfona, izražena kot oksidemeton-metil) 0,1: ječmen in oves 0,02 (3): druga žita 108. dimetoat (vsota dimetoata in ometoata, izražena kot dimetoat) 0,3: pšenica, rž in tritikala, 0,02 (3): druga žita 109. formotion 0,02 (3): žita ▼M25 110. metsulfuron-metil 0,05 (3) (): žita ▼M26 111. abamektin (vsota avermektina B1a, avermektina B1b in delta-8,9 izomera avermektina B1a) 0,01 (3) 112. azociklotin in ciheksatin (vsota azociklotina in ciheksatina, izražena kot ciheksatin) 0,05 (3) 113. bifentrin 0,5: pšenica, ječmen, oves, tritikala 0,05 (3): druga žita 114. bitertanol 0,05 (3) 115. bromopropilat 0,05 (3) 116. klofentezin (vsota vseh sestavin, ki vsebujejo 2-klorobenzoilno frakcijo, izraženo kot clofentezin) 0,02 (3) 117. ciromazin 0,05 (3) 118. fenpropimorf 0,5: ječmen, pšenica, oves, rž, pira, tritikala 0,05 (3): druga žita 119. flucitrinat (izražen kot flucitrinat, vsota izomerov) 0,05 (3) 120. ►M29 heksakonazol ◄ ►M29 0,1: ječmen in pšenica ◄ ►M29 0,02 (3): druga žita ◄ 121. metakrifos 0,05 (3) 122. miklobutanil 0,02 (3) 123. penkonazol 0,05 (3) 124. ►M29 prokloraz (vsota prokloraza in njegovih metabolitov, ki vsebujejo radikal 2,4,6– triklorofenola ki je izražen kot prokloraz) ◄ ►M29 1: riž, oves, ječmen ◄ ►M29 0,5: tritikala, pšenica, rž ◄ ►M29 0,05 (3): druga žita ◄ 125. profenofos 0,05 (3) 126. resmetrin, vključno z drugimi mešanicami sestavnih izomerov (vsota izomerov) 0,05 (3) 127. tridemorf 0,2: oves, ječmen 0,05 (3): druga žita 128. triadimefon in triadimenol (vsota triadimefona in triadimenola) 0,2: pšenica, ječmen, oves, rž, tritikala 0,1 (3): druga žita ▼M27 129. 2,4-D (vsota 2,4-D in njegovih estrov, izraženih kot 2,4-D) 0,05 (3) (): žita 130. triasulfuron 0,05 (3) (): žita 131. tifensulfuron-metil 0,05 (3) (): žita ▼M32 132. acefat 0,02 (3): žita 133. paration-metil (vsota paration-metila in paraokson-metila, izražena kot paration-metil) 0,02 (3): žita ▼M33 134. fenamifos (vsota fenamifosa in njegovega sulfoksida in sulfona, izražena kot fenamifos) 0,02 (3): žita ▼M34 135. živosrebrove spojine 0,01 (3): žita 136. kamfeklor (klorirani camfen z 67-69 % klorina) 0,1 (3): žita 137. 1,2 -dibrometan 0,01 (3): žita 138. 1,2 dikloroetan 0,01 (3): žita 139. dinozeb 0,01 (3): žita 140. binapakril 0,01 (3): žita 141. nitrofen 0,01 (3): žita 142. etilen oksid (vsota etilen oksida in 2-kloroetanola, izražena kot etilen oksid) 0,02 (3): žita ▼M35 143. izoksaflutol (vsota izoksaflutol, RPA 202248 in RPA 203328, izražena kot izoksaflutol) (12) 0,05 (3) () ŽITA ječmen, ajda, koruza, proso, oves, neoluščen riž, rž, zrnje sirka, tritikala, pšenica, druga žita 144. trifloksistrobin 0,3 (): ječmen 0,05 (): rž 0,05 (): tritikala, pšenica 0,02 (3) (): druga žita 145. karfentrazon-etil (določen kot karfentrazon in izražen kot karfentrazon-etil) 0,05 (3) () ŽITA ječmen, ajda, koruza, proso, oves, neoluščen riž, rž, zrnje sirka, tritikala, pšenica, druga žita 146. fenamidon 0,02 (3) () ŽITA ječmen, ajda, koruza, proso, oves, neoluščen riž, rž, zrnje sirka, tritikala, pšenica, druga žita 147. mekoprop (vsota mekoprop-P in mekoprop, izražena kot mekoprop) 0,05 (3) () ŽITA ječmen, ajda, koruza, proso, oves, neoluščen riž, rž, zrnje sirka, tritikala, pšenica, druga žita 148. malein hidrazid 0,2 (3) () ŽITA ječmen, ajda, koruza, proso, oves, neoluščen riž, rž, zrnje sirka, tritikala, pšenica, druga žita ▼M37 149. mezotrion „vsota mezotriona in MNBA (4-metilsulfonil-2-nitro benzojska kislina), izražena kot mezotrion“ 0,05 (3) () ŽITA 150. siltiofam 0,05 (3) () ŽITA 151. pikoksistrobin 0,2 (): ječmen 0,2 (): oves 0,05 (3) (): druga žita 152. flufenacet (vsota vseh sestavin, ki vsebujejo delež N fluorofenil-N-izopropila, izraženega kot ekvivalent flufenaceta) 0,05 (3) () ŽITA 153. jodosulfuron-metil-natrij (jodosulfuron-metil, ki vsebuje soli, izražene kot jodosulfuron-metil) 0,02 (3) () ŽITA 154. fostiazat 0,02 (3) () ŽITA 155. molinat 0,05 (3) () ŽITA ▼M38 156. bromoksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot bromoksinil 0,10 (): koruza 0,05 (3) (): druga žita 157. klorprofam (klorprofam in 3-kloroanilin, izražena kot klorprofam) 0,02 (3) () ŽITA 158. dimetenamid-P, vključno z drugimi zmesmi izomerov (vsota izomerov) 0,01 (3) () ŽITA 159. flazasulfuron 0,02 (3) () ŽITA 160. flutarmon 0,02 (3) () ŽITA 161. ioksinil, vključno z njegovimi estri, izraženimi kot ioksinil 0,05 (3) () ŽITA 162. mepanipirim in njegov metabolit (2-anilino-4-(2-hidroksipropil)-6-metilpirimidin), izražen kot mepanipirim 0,01 (3) () ŽITA 163. propoksikarbazon, njegove soli 2-hidroksipropoksi-propoksikarbazon izražene kot propoksikarbazon 0,02 (3) () ŽITA 164. piraklostrobin 0,1 (): pšenica 0,3 (): ječmen 0,1 (): rž 0,3 (): oves 0,1 (): tritikala 0,02 (3) (): druga žita 165. kvinoksifen 0,02 (3) (): pšenica 0,2 (): ječmen 0,02 (3) (): rž 0,2 (): oves 0,02 (3) (): tritikala 0,02 (3) (): druga žita 166. trimetilsulfonijev kation, kot posledica uporabe glifosata 5 (): pšenica 10 (): ječmen 5 (): rž 10 (): oves 5 (): tritikala 0,05 (3) (): druga žita 167. zoksamid 0,02 (3) () ŽITA ▼M42 168. oksamil 0,01 (3) () ŽITA ▼M43 169. atrazin 0,05 (3) ŽITA ▼M44 170. desmedifam 0,05 (3) () žita 171. fenmedifam 0,05 (3) () žita 172. klorfenvinfos (vsota E-in Z-izomer) 0,02 (3) žita ▼M45 173. Kaptan 0,02 (18) Žita 174. Etion 0,01 (18) Žita 175. Folpet 2 Pšenica, ječmen 0,02 (18) Druga žita (1) Med prehodnim obdobjem, ki se izteče najkasneje 30. junija 1991, smejo države članice, katerih nadzorne oblasti še niso sposobne določati ostanke pri določeni mejni vrednosti 0,01 mg/kg z običajnim postopkom, uporabljati metode z mejami določanja, ki ne presegajo 0,05 mg/kg. (2) Od 1. januarja 1990. (3) Pomeni spodnjo mejo analitske določitve. (4) Pomeni drugo mejo analitične določitve. (5) Spodnja meja analitične determinacije. (6) Kaže spodnjo mejo analitične določitve. (7) Pomeni spodnjo mejo analitične določitve. (8) Označuje spodnjo mejo analitične določitve. (9) Označuje začasno najvišjo dovoljeno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ta vrednost ne spremeni, bo postala dokončna štiri leta po datumu začetka veljavnosti direktive, ki je uvedla to spremembo. (10) Označuje začasno mejno vrednost ostankov, določeno v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: vse začasne mejne vrednosti ostankov teh pesticidov bodo obravnavane kot stalne v skladu s členom 10 Direktive, ki začne veljati 1. avgusta 2003. (11) Pomeni začasno najvišjo mejno vrednost ostankov. Pri tistih kmetijskih proizvodih iz Priloge II k Direktivi 86/362/EGS, pri katerih so najvišje mejne vrednosti ostankov za flupirsulfuron-metil in pimetrozin označene s „(p)“, to pomeni, da so začasne v skladu z določbami člena 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS. (12) RPA 202248 je 2-ciano-3-ciklopropil-1-(2-metilsulfonil-4-trifluorometilfenil) propan-1,3-dion. RPA 203328 je 2-metansulfonil-4-trifluorometilbenzojska kislina. (13) Označuje začasne najvišje mejne vrednosti ostankov skladno s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ta količina ne spremeni, bo postala dokončna z dne 24. junija 2009. (14) Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če ne bo spremenjena, bo ta vrednost postala dokončna od 13. septembra 2009. (15) Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ne spremeni, bo ta vrednost postala dokončna 10. novembra 2009. (16) Označuje, da je bila mejna vrednost ostankov določena začasno v skladu s členom 4(1)(f) Direktive 91/414/EGS. (17) Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(l)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ta količina ne spremeni, bo postala dokončna 19. julija 2010. (18) Označuje spodnjo mejo analitskega določanja. (a) Od ►M8 najpozneje od 1. julija 2000 ◄ in razen določitve drugih mejnih vrednosti se uporabljajo naslednje najvišje mejne vrednosti: (a): 0,05(**) (b)Če vrednosti ne bodo sprejete do ►M8 najpozneje od 1. julija 2000 ◄ , se uporabita naslednji najvišji mejni vrednosti: (b) 0,05(****). (p) Pomeni začasno mejno vrednost ostanka.

▼M30







Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MRL Ostanki pesticida in najvišje mejne vrednosti ostankov (mg/kg) cinidon-etil (vsota cinidon-etila in njegovega E-izomera) cihalofof butil (vsota cihalofop butila in njegovih prostih kislin) famoksadon florasulam flumioksazin metalaksil-M pikolinafen iprovalikarb ŽITA 0,1 (1) () 0,02 (1) () 0,0212 0,01 (1) 0,05 (1) () 0,02 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () Ječmen 0,2 () Ajda Koruza 0,02 (1) () Proso Oves Riž 0,02 (1) () Rž Sorghum Tritikala Pšenica Druga žita 0,1 ()







Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL Ostanki pesticida in najvišje mejne vrednosti ostankov (mg/kg) prosulfuron sulfosulfuron fenheksamid acibenzolar-S-metil ciklanilid piraflufen-etil amitrol dikvat ŽITA 0,02 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,02 (1) () 0,01 (1) () Ječmen 10 () Ajda Koruza 1 () Proso 1 () Oves 2 () Riž Rž Sorghum Tritikala Pšenica Druga žita 0,05 (1) ()







Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL Ostanki pesticida in najvišje mejne vrednosti ostankov (mg/kg) izoproturon etofumezat (vsota etofumezata in metabolita 2,3-dihidro-3,3-dimetil-2-okso-benzofuran-5-il metan sulfonata, izraženega kot etofumezat) klorfenapir fentin acetat fentin hidroksid ŽITA 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) 0,05 (1) 0,05 (1) Ječmen Ajda Koruza Proso Oves Riž Rž Sorghum Tritikala Pšenica Druga žita

▼M31







Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MRL Ostanki pesticida in najvišje mejne vrednosti ostankov (mg/kg) 2,4–DB linuron imazamoks pendimetalin oksasulfuron etoksis ulfuron foramsulfuron oksadiargil ciazofarnid ŽITA 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,05 (1) () 0,01 (1) () 0,01 (1) () 0,02 (1) () Ječmen Ajda Koruza Proso Oves Riž Rž Sorgum Tritikala Pšenica Druga žita

▼B

DEL B







Ostanki pesticidov Mejne vrednosti v mg/kg (ppm) 1. bromometan (metil-bromid) 0,1 2. ogljikov disulfid 0,1 3. ogljikov tetraklorid 0,1 4. vodikov cianid, cianidi izraženi kot vodikov cainid 15 5. vodikov fosfid, fosfidi izraženi kot vodikov fosfid 0,1