02011R0582 — SL — 15.12.2019 — 010.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 167 25.6.2011, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 582/2011

z dne 25. maja 2011

o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa ukrepe za izvajanje členov 4, 5, 6 in 12 Uredbe (ES) št. 595/2009.

Prav tako spreminja Uredbo (ES) št. 595/2009 in Direktivo 2007/46/ES.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „sistem motorja“ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronsko krmilno enoto ali enotami sistema motorja (v nadaljnjem besedilu: ECU) in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila;

2. „razpored kopičenja prevozov“ pomeni cikel staranja in obdobje kopičenja prevozov za določanje faktorjev poslabšanja za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

3. „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki imajo po obliki v skladu z oddelkom 6 Priloge I podobne značilnosti emisij izpušnih plinov, vsi člani družine pa morajo biti skladni z veljavnimi mejnimi vrednostmi emisij;

4. „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja iz Dodatka 4 k Prilogi I;

5. „tip vozila glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila“ pomeni skupino vozil, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja in vozila iz Dodatka 4 k Prilogi I;

6. „sistem za NOx“ pomeni sistem selektivne katalitične redukcije (v nadaljnjem besedilu: SCR), adsorber NOx, pasivni ali aktivni katalizator NOx ali kateri koli drug sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjšanju emisij dušikovih oksidov (NOx);

7. „sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni katalizator (oksidacijski, tristezni ali kateri koli drug), filter za delce, sistem za NOx, kombinirani filter za NOx in delce ali katero koli drugo napravo za zmanjševanje emisij, ki je nameščena za motorjem;

8. „vgrajeni sistem za diagnostiko na vozilu (OBD)“ pomeni sistem v vozilu ali motorju, ki lahko: (a) zaznava napake, ki vplivajo na emisije sistema motorja; (b) opozarja na njihov pojav s sistemom opozarjanja ter (c) ugotavlja verjetno območje napak z informacijami, shranjenimi v računalniškem pomnilniku, in te informacije sporoča zunanji napravi;

▼M4

9. „kvalificiran okvarjen sestavni del ali sistem“ (v nadaljnjem besedilu: „QDC“) pomeni sestavni del ali sistem, ki je bil namenoma okvarjen, na primer s pospešenim staranjem, ali prirejen na kontroliran način, ter ki ga je homologacijski organ v skladu z določbami iz Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49 odobril za uporabo pri prikazu učinkovitosti OBD v sistemu motorja;

▼B

10. „ECU“ pomeni elektronsko krmilno enoto sistema motorja;

11. „diagnostična koda težave“ (v nadaljnjem besedilu: DTC) pomeni numerični ali alfanumerični identifikator, ki opredeljuje ali označuje napako;

12. „prenosni sistem za merjenje emisij“ pomeni prenosni sistem za merjenje emisij, ki izpolnjuje zahteve iz Dodatka 2 k Prilogi II;

13. „indikator nepravilnega delovanja“ (v nadaljnjem besedilu: MI) pomeni indikator, ki je del sistema za opozarjanje in ki jasno opozori voznika vozila na napako;

14. „cikel staranja“ pomeni delovanje vozila ali motorja (hitrost, obremenitev, moč) v obdobju kopičenja prevozov;

15. „kritični sestavni deli, povezani z emisijami“, pomeni naslednje sestavne dele, ki so predvsem namenjeni uravnavanju emisij: vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ECU, vključno s povezanimi senzorji in stikali, ter sistem za vračanje izpušnih plinov (v nadaljnjem besedilu: EGR), vključno z vsemi povezanimi filtri, hladilniki, nadzornimi ventili in cevmi;

16. „kritični poseg vzdrževanja, povezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki se izvaja na kritičnih sestavnih delih, povezanih z emisijami;

17. „poseg vzdrževanja, povezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki znatno vpliva na emisije ali bo verjetno vplival na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi vozila;

18. „družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki so skladni z opredelitvijo pojma družine motorjev, vendar so še naprej razvrščeni v skupine motorjev, ki uporabljajo podobne sisteme za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

▼M4

19. „Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji: kar se lahko izrazi tudi kot

20. „faktor λ-premika“ (v nadaljnjem besedilu: „Sλ“) pomeni izraz, določen v oddelku A.5.5.1 Dodatka 5 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49, ki opisuje potrebno prožnost sistema za upravljanje motorja glede na spremembo razmerja presežnega zraka λ, če motor za gorivo uporablja plinasto spojino, ki ni čisti metan;

▼B

21. „poseg vzdrževanja, nepovezan z emisijami“, pomeni poseg vzdrževanja, ki znatno ne vpliva na emisije in nima trajnega učinka na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi vozila, ko je poseg vzdrževanja opravljen;

22. „družina motorjev OBD“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode spremljanja in diagnosticiranja napak, povezanih z emisijami;

23. „diagnostično orodje“ pomeni zunanjo preskusno opremo, ki se uporablja za standardno zunanjo komunikacijo s sistemom OBD v skladu z zahtevami te uredbe;

24. „pomožna strategija za uravnavanje emisij“ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni osnovno strategijo za uravnavanje emisij za poseben namen ter kot odziv na poseben sklop okoljskih pogojev in/ali pogojev delovanja, pri čemer se izvaja le, dokler so na voljo ti pogoji;

25. „osnovna strategija za uravnavanje emisij“ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu delovanja vrtilne frekvence in obremenitve motorja, razen če se aktivira pomožna strategija za uravnavanje emisij;

26. „razmerje učinkovitosti med uporabo“ pomeni razmerje med številom, ki označuje, kolikokrat so bili na voljo pogoji, pod katerimi bi moral monitor ali skupina monitorjev zaznati napako, in številom voznih ciklov, pomembnih za navedeni monitor ali skupino monitorjev;

27. „zagon motorja“ vključuje vžig, zaganjanje in začetek zgorevanja ter je končan, ko vrtilna frekvenca motorja doseže 150 min-1 pod običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju;

28. „zaporedje delovanja“ pomeni zaporedje, sestavljeno iz zagona motorja, obdobja delovanja (motorja), zaustavitve motorja in časa do naslednjega zagona, kadar specifični monitor OBD deluje do konca in bi bila morebitna napaka zaznana;

29. „spremljanje mejnih vrednosti emisij“ pomeni spremljanje napake, ki povzroči prekoračitev mejnih vrednosti OBD (OTLs) in ga sestavlja eden od naslednjih elementov ali oba naslednja elementa: (a) merjenje neposrednih emisij s senzorji emisij iz izpušne cevi in modelom za korelacijo med neposrednimi emisijami in specifičnimi emisijami uporabljenega preskusnega cikla; (b) opozorilo na povečanje emisij prek korelacije med vhodnimi in izhodnimi informacijami računalnika ter specifičnimi emisijami preskusnega cikla;

30. „spremljanje učinkovitosti“ pomeni spremljanje napak, ki vključuje preverjanje funkcionalnosti, in spremljanje parametrov, ki niso neposredno povezani z mejnimi vrednostmi emisij, pri čemer se to izvaja na sestavnih delih ali sistemih, da se preveri, ali delujejo v ustreznem območju;

31. „razumnostna napaka“ pomeni napako, pri kateri se signal s posameznega senzorja ali sestavnega dela razlikuje od signala, ki se pričakuje, če se ga ocenjuje v primerjavi s signali z drugih senzorjev ali sestavnih delov v nadzornem sistemu, vključno s primeri, ko so vsi posamezni izmerjeni izhodni podatki signalov in sestavnih delov v območju, ki velja za običajno delovanje povezanega senzorja ali sestavnega dela, ter ko noben od senzorjev ali sestavnih delov posamezno ne javlja napake;

32. „spremljanje popolne odpovedi delovanja“ pomeni spremljanje s ciljem zaznavanja napake, ki bi povzročila popolno izgubo želene funkcije sistema;

33. „napaka“ pomeni okvaro ali poslabšanje sistema motorja, vključno s sistemom OBD, za katero se lahko razumno pričakuje, da bo povzročila povečanje emisij katerega koli od onesnaževal, urejenih s predpisi, iz sistema motorja ali zmanjšanje učinkovitosti sistema OBD;

34. „splošni imenovalec“ pomeni števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo, pri čemer se upoštevajo splošni pogoji;

35. „števec ciklov vžiga“ pomeni števec, ki označuje število vžigov motorja;

36. „vozni cikel“ pomeni zaporedje, ki vključuje zagon motorja, obdobje delovanja (vozila), zaustavitev motorja in čas do naslednjega zagona;

37. „skupina monitorjev“ pomeni, za namen ocenjevanja učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo, sklop monitorjev OBD, ki se uporabljajo za določanje pravilnega delovanja sistema za uravnavanje emisij;

38. „neto moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev ali pri vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo v skladu s Prilogo XIV ter izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih;

39. „največja neto moč“ pomeni največjo neto moč, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja;

40. „filter za trdne delce pri dizelskih motorjih s stenskim pretokom“ pomeni filter za trdne delce pri dizelskih motorjih (v nadaljnjem besedilu: DPF), pri katerem morajo vsi izpušni plini prehajati skozi steno, ki prefiltrira trdno snov;

41. „stalna regeneracija“ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na WHTC (svetovno harmonizirani prehodni vozni cikel) preskus po vročem zagonu;

▼M1

42. „prilagoditev na zahtevo kupca“ pomeni kakršno koli spremembo vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki se izvede na posebno zahtevo kupca in jo je treba odobriti;

43. „informacije o vgrajeni napravi za diagnostiko“ pomenijo informacije v zvezi z vgrajenim sistemom za diagnostiko za kakršen koli elektronski sistem v vozilu;

44. „sistem prenosa“ pomeni sistem, kot je opredeljen v členu 3(23) Direktive 2007/46/ES, ki se prenese s starega tipa vozila na nov tip vozil;

▼M4

45. „dizelski način“ pomeni normalni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, med katerim motor za noben pogoj delovanja ne uporablja nobenega plinastega goriva;

46. „motor na kombinirano gorivo“ pomeni sistem motorja, ki je izdelan za istočasno delovanje na dizelsko in plinasto gorivo, pri čemer se gorivi merita ločeno in je lahko razmerje med porabljeno količino enega in drugega goriva različno glede na delovanje;

47. „kombinirani način“ pomeni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, med katerim motor istočasno uporablja dizelsko in plinasto gorivo pri enakih pogojih delovanja;

48. „vozilo na kombinirano gorivo“ pomeni vozilo, ki ga poganja motor na kombinirano gorivo in gorivo, ki ga uporablja motor, dovaja iz ločenih vgrajenih sistemov za shranjevanje;

49. „način vzdrževanja“ pomeni posebni način delovanja motorja na kombinirano gorivo, ki se aktivira za namen popravila ali za odstranitev vozila iz prometa, kadar delovanje v načinu na kombinirano gorivo ni možno;

50. „razmerje energije iz plina (GER)“ pri motorju na kombinirano gorivo pomeni energijsko vsebnost plinastega goriva, deljeno z energijsko vsebnostjo obeh goriv (dizelskega in plinastega), izraženo v odstotkih, pri čemer je energijska vsebnost goriv opredeljena kot spodnja kurilnost goriva;

51. „povprečno razmerje plina“ pomeni povprečno razmerje energije iz plina, izračunano v voznem ciklu;

52. „motor na kombinirano gorivo tipa 1A“ pomeni motor na kombinirano gorivo, ki deluje v vročem delu preskusnega cikla svetovno harmoniziranega prehodnega voznega cikla (WHTC) s povprečnim razmerjem energije iz plina najmanj 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), v prostem teku ne uporablja izključno dizelskega goriva in nima dizelskega načina;

53. „motor na kombinirano gorivo tipa 1B“ pomeni motor na kombinirano gorivo, ki deluje v vročem delu preskusnega cikla WHTC s povprečnim razmerjem energije iz plina najmanj 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %) in v prostem teku ne uporablja izključno dizelskega goriva in ima dizelski način;

54. „motor na kombinirano gorivo tipa 2A“ pomeni motor na kombinirano gorivo, ki deluje v vročem delu preskusnega cikla WHTC s povprečnim razmerjem energije iz plina med 10 odstotkov in 90 odstotkov (10 % < GERWHTC < 90 %) in nima dizelskega načina ali ki deluje v vročem delu preskusnega cikla WHTC s povprečnim razmerjem energije iz plina najmanj 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), vendar v prostem teku uporablja izključno dizelsko gorivo in nima dizelskega načina;

55. „motor na kombinirano gorivo tipa 2B“ pomeni motor na kombinirano gorivo, ki deluje v vročem delu preskusnega cikla WHTC s povprečnim razmerjem energije iz plina med 10 odstotkov in 90 odstotkov (10 % < GERWHTC < 90 %) in ima dizelski način ali ki deluje v vročem delu preskusnega cikla WHTC s povprečnim razmerjem energije iz plina najmanj 90 odstotkov (GERWHTC ≥ 90 %), vendar lahko v prostem teku pri delovanju v načinu na kombinirano gorivo uporablja izključno dizelsko gorivo in ima dizelski način;

56. „motor na kombinirano gorivo tipa 3B“ pomeni motor na kombinirano gorivo, ki deluje v vročem delu preskusnega cikla WHTC s povprečnim razmerjem energije iz plina največ 10 odstotkov (GERWHTC ≥ 10 %) in ima dizelski način.

▼M1

Člen 2a

Dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil

1. Proizvajalci v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 595/2009 in Prilogo XVII k tej uredbi uvedejo potrebne ukrepe in postopke, s katerimi na spletnih straneh zagotovijo dostopnost informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila v standardizirani obliki na lahko dostopen in pripraven način, ki ni diskriminatoren v primerjavi z obstoječimi določbami ali dostopom pooblaščenih trgovcev in serviserjev. Proizvajalci dajo neodvisnim izvajalcem ter pooblaščenim trgovcem in serviserjem na voljo tudi gradivo za usposabljanje.

2. Homologacijski organi podelijo homologacijo, šele ko proizvajalec predloži certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil.

3. Certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil se šteje kot dokazilo o skladnosti s členom 6 Uredbe (ES) št. 595/2009.

4. Certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil se sestavi v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 k Prilogi XVII.

5. Informacije o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila vključujejo:

(a) nedvoumno identifikacijo vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, za katero je odgovoren proizvajalec;

(b) priročnike za vzdrževanje, vključno z evidenco servisov in vzdrževanja;

(c) tehnične priročnike;

(d) informacije o sestavnih delih in diagnostiki (kot so npr. najmanjše in največje teoretične vrednosti meritev);

(e) vezalne načrte;

(f) kode za diagnosticiranje napak, vključno s posebnimi kodami proizvajalca;

(g) identifikacijsko številko za umerjanje programske opreme, ki se uporablja za tip vozila;

(h) informacije, pridobljene z lastniškimi orodji in opremo ter v zvezi z njimi;

(i) informacije o shranjevanju podatkov ter podatke o dvosmernem spremljanju in preskušanju;

(j) standardne delovne enote ali časovne roke za naloge popravila in vzdrževanja, če so pooblaščenim trgovcem in serviserjem proizvajalca dane na voljo neposredno ali prek tretje osebe;

(k) informacije iz člena 2b pri večstopenjski homologaciji.

6. Pooblaščeni trgovci ali serviserji v distribucijskem sistemu določenega proizvajalca vozil se za namene te uredbe obravnavajo kot neodvisni izvajalci v obsegu, v katerem izvajajo popravila ali vzdrževalne storitve za vozila, za katera niso člani distribucijskega sistema proizvajalca.

7. Informacije o popravilu in vzdrževanju morajo biti vedno na voljo, razen ko se opravlja vzdrževanje informacijskega sistema.

8. Za namen proizvodnje in vzdrževanja nadomestnih ali servisnih delov ter diagnostičnih orodij in preskusne opreme, združljivih z OBD, proizvajalci na nediskriminatorni osnovi zagotovijo ustrezne informacije o OBD vozila ter o popravilu in vzdrževanju vozila vsakemu zainteresiranemu proizvajalcu ali serviserju sestavnih delov, diagnostičnega orodja ali preskusne opreme.

9. Proizvajalec na svojih spletnih straneh objavi poznejše spremembe in dodatke k informacijam o popravilu in vzdrževanju vozil istočasno, kot so dani na voljo pooblaščenim serviserjem.

10. Kadar se evidenca o popravilu in vzdrževanju vozila vodi v centralni zbirki podatkov proizvajalca vozila ali v njegovem imenu, se neodvisnim serviserjem, odobrenim in pooblaščenim v skladu z oddelkom 2.2 Priloge XVII, omogoči brezplačen dostop do takih evidenc in pod enakimi pogoji kot pooblaščenim serviserjem, da lahko vnesejo informacije o izvedenem popravilu in vzdrževanju.

11. Proizvajalec zainteresiranim strankam zagotovi naslednje informacije:

(a) pomembne informacije, ki omogočajo razvoj nadomestnih sestavnih delov, nujno potrebnih za pravilno delovanje sistema OBD;

(b) informacije, ki omogočajo razvoj generičnih diagnostičnih orodij.

Za namene točke (a) prvega pododstavka razvoj nadomestnih sestavnih delov ne sme biti omejen z:

(a) nedosegljivostjo ustreznih informacij;

(b) tehničnimi zahtevami, ki se nanašajo na strategije za javljanje napak, če so presežene mejne vrednosti sistema OBD ali če sistem OBD ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor sistema OBD iz te uredbe;

(c) posebnimi spremembami pri obravnavi informacij OBD glede različne obravnave pogona vozila na bencin ali plin;

(d) homologacijo vozil s pogonom na plin, ki imajo omejeno število manjših pomanjkljivosti.

Za namene točke (b) prvega odstavka, kadar proizvajalci v franšiznih omrežjih uporabljajo diagnostična in preskusna orodja v skladu s standardom ISO 22900 Modular Vehicle Communication Interface – MVCI (Modularni komunikacijski vmesnik za vozila – MVCI) in standardom ISO 22901 Open Diagnostic Data Exchange – ODX (Odprta izmenjava diagnostičnih podatkov – ODX), morajo biti datoteke ODX dostopne neodvisnim izvajalcem na spletni strani proizvajalca.

Člen 2b

Večstopenjska homologacija

1. Pri večstopenjski homologaciji, kot je opredeljena v členu 3(7) Direktive 2007/46/ES, je končni proizvajalec odgovoren za zagotavljanje dostopa do informacij o OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila glede na lastno stopnjo proizvodnje in povezavo s predhodnimi stopnjami.

Ob tem končni proizvajalec neodvisnim izvajalcem na svoji spletni strani zagotovi naslednje informacije:

(a) spletni naslov proizvajalcev, odgovornih za predhodne stopnje;

(b) ime in naslov vseh proizvajalcev, odgovornih za predhodne stopnje;

(c) homologacijske številke predhodnih stopenj;

(d) številko motorja.

2. Vsak proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, bo odgovoren za zagotavljanje dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila v zvezi s stopnjami homologacije, za katere je odgovoren, in povezavo s predhodnimi stopnjami na svoji spletni strani.

3. Proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, proizvajalcu, odgovornemu za naslednjo stopnjo, zagotovi naslednje informacije:

(a) certifikat o skladnosti v zvezi s stopnjami, za katere je odgovoren;

(b) certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil, vključno z njegovimi dodatki;

(c) homologacijsko številko, ki ustreza stopnjam, za katere je odgovoren;

(d) dokumente iz točk (a), (b) in (c), kot so jih predložili proizvajalci iz predhodnih stopenj.

Vsak proizvajalec pooblasti proizvajalca, odgovornega za naslednjo stopnjo, da posreduje dokumente, ki so bili predloženi proizvajalcem, odgovornim za poznejše stopnje in končno stopnjo.

Ob tem proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, na pogodbeni podlagi:

(a) proizvajalcu, odgovornemu za naslednjo stopnjo, zagotovi dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila ter informacij o vmesniku, ki ustrezajo posameznim stopnjam, za katere je odgovoren;

(b) na zahtevo proizvajalca, odgovornega za poznejšo stopnjo homologacije, zagotovi dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila ter informacij o vmesniku, ki ustrezajo posameznim stopnjam, za katere je odgovoren.

4. Proizvajalec, vključno s končnim proizvajalcem lahko v skladu s členom 2f zaračuna pristojbine samo za posamezne stopnje, za katere je odgovoren.

Proizvajalec, vključno s končnim proizvajalcem, ne zaračuna pristojbin za zagotovitev informacij v zvezi s spletnim naslovom ali kontaktnimi podatki katerega koli drugega proizvajalca.

Člen 2c

Prilagoditve na zahtevo kupcev

1. Z odstopanjem od člena 2a se informacije o popravilu in vzdrževanju za prilagoditev na zahtevo kupca zagotovijo na lahko dostopen in pripraven način, ki ni diskriminatoren v primerjavi z obstoječimi določbami ali dostopom pooblaščenih trgovcev in serviserjev, če je število sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, posebej prilagojenih za kupca, manjše kot skupno 250 enot, proizvedenih po vsem svetu.

Proizvajalec za servisiranje in preprogramiranje elektronskih upravljalnih enot v zvezi s prilagoditvijo na zahtevo kupca neodvisnim izvajalcem omogoči dostop do ustreznega specializiranega lastniškega diagnostičnega orodja ali preskusne opreme, kot so zagotovljeni pooblaščenim serviserjem.

Prilagoditve na zahtevo kupca se navedejo na proizvajalčevi spletni strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju ter omenjene v certifikatu o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil.

2. Če bo do 31. decembra 2015 število sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, posebej prilagojenih na zahtevo kupca, po vsem svetu večje kot skupno 250 enot, lahko proizvajalec odstopi od obveznosti iz člena 2a o zagotavljanju dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila v standardizirani obliki. Kadar proizvajalec izkoristi tako odstopanje, zagotovi dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila na lahko dostopen in pripraven način, ki ni diskriminatoren v primerjavi z obstoječimi določbami ali dostopom pooblaščenih trgovcev in serviserjev.

3. Proizvajalci neodvisnim izvajalcem s prodajo in najemom omogočijo dostop do specializiranega lastniškega diagnostičnega orodja ali preskusne opreme za vzdrževanje sistemov, sestavnih delov ali tehničnih enot, prilagojenih na zahtevo kupca.

4. Proizvajalec ob homologaciji v certifikatu o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil navede prilagoditve na zahtevo kupca, v zvezi s katerimi se odstopa od obveznosti iz člena 2a o zagotavljanju dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila v standardizirani obliki, ter morebitno elektronsko upravljalno enoto, ki je z njimi povezana.

Te prilagoditve na zahtevo kupca in morebitna elektronska upravljalna enota, ki je z njimi povezana, se navedejo tudi na proizvajalčevi spletni strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju.

Člen 2d

Proizvajalci majhnih serij

1. Z odstopanjem od člena 2a proizvajalci, katerih svetovna letna proizvodnja tipa vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote iz te uredbe je manjša od 250 enot, zagotovijo dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju na lahko dostopen in pripraven način, ki ni diskriminatoren v primerjavi z obstoječimi določbami ali dostopom pooblaščenih trgovcev in serviserjev.

2. Vozilo, sistem, sestavni del in samostojna tehnična enota iz odstavka 1 se navedejo na proizvajalčevi spletni strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju.

3. Homologacijski organ Komisijo obvesti o vsaki homologaciji, podeljeni proizvajalcem majhnih serij.

Člen 2e

Sistemi prenosa

1. Do 30. junija 2016 lahko proizvajalec v zvezi s sistemi prenosa iz Dodatka 3 k Prilogi XVII odstopi od obveznosti preprogramiranja elektronskih upravljalnih enot v skladu s standardi iz Priloge XVII.

Tako odstopanje se ob homologaciji navede v certifikatu o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil.

Sistemi, pri katerih proizvajalec odstopa od obveznosti do preprogramiranja elektronskih upravljalnih enot v skladu s standardi iz Priloge XVII, se navedejo na njegovi spletni strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju.

2. Proizvajalci za servisiranje in preprogramiranje elektronskih upravljalnih enot v sistemih prenosa, pri katerih proizvajalec odstopa od obveznosti do preprogramiranja elektronskih upravljalnih enot v skladu s standardi iz Priloge XVII, zagotovijo, da lahko neodvisni izvajalci kupijo ali najamejo ustrezno lastniško orodje in opremo.

Člen 2f

Pristojbine za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

1. Proizvajalci lahko zaračunajo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil iz te uredbe.

Za namene prvega pododstavka se pristojbina šteje za neprimerno ali nesorazmerno, če odvrača od dostopa zaradi neupoštevanja obsega uporabe s strani neodvisnega izvajalca.

2. Proizvajalci dajo informacije o popravilu in vzdrževanju vozil, vključno s transakcijskimi storitvami, kot sta preprogramiranje ali tehnična pomoč, na voljo na urni, dnevni, mesečni in letni osnovi, pri čemer so pristojbine za dostop do takih informacij odvisne od obdobja, za katero se zagotovi dostop.

Poleg dostopa na časovni osnovi lahko proizvajalci ponudijo dostop na osnovi transakcije, za katerega se pristojbine zaračunavajo na podlagi opravljene transakcije, in ne na podlagi časa, za katerega je dostop zagotovljen. Če proizvajalci ponudijo oba dostopa, neodvisni serviserji izberejo bodisi dostop na časovni osnovi bodisi dostop na osnovi transakcij.

Člen 2g

Izpolnjevanje obveznosti glede dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil

1. Homologacijski organ lahko kadar koli na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ali ocene tehnične službe preveri, ali proizvajalec izpolnjuje Uredbo (ES) št. 595/2009, to uredbo in pogoje certifikata o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil.

2. Kadar homologacijski organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje svojih obveznosti glede dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil, homologacijski organ, ki je podelil ustrezno homologacijo, sprejme vse ustrezne ukrepe.

Ti ukrepi lahko vključujejo preklic ali mirovanje homologacije, globo ali druge ukrepe, ki se sprejmejo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 595/2009.

3. Homologacijski organ izvede revizijo, s katero preveri, ali proizvajalec izpolnjuje svoje obveznosti glede dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil, če neodvisni izvajalec ali trgovinsko združenje, ki zastopa neodvisne izvajalce, vloži pritožbo pri homologacijskem organu.

4. Pri izvajanju revizije lahko homologacijski organ zaprosi tehnično službo ali katerega koli drugega neodvisnega strokovnjaka, da oceni, ali so te obveznosti izpolnjene.

Člen 2h

Forum o dostopu do informacij o vozilih

Obseg uporabe dejavnosti, ki jih izvaja Forum o dostopu do informacij o vozilih, ustanovljen v skladu s členom 13(9) Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 ( 1 ), se razširi na vozila, zajeta v Uredbi (ES) št. 595/2009.

Na podlagi dokazov o namerni ali nenamerni zlorabi informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil Forum svetuje Komisiji o ukrepih za preprečevanje take zlorabe informacij.

▼B

Člen 3

Zahteve za homologacijo

▼M4

1. Za pridobitev ES-homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, ES-homologacije za vozilo z odobrenim sistemom motorja glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila ali ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila proizvajalec v skladu z določbami Priloge I dokaže, da se za vozila ali sisteme motorja opravljajo preskusi ter da so skladni z zahtevami iz členov 4 in 14 ter prilog od III do VIII, X, XIII, XIV in XVII. Proizvajalec zagotovi tudi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva iz Priloge IX. Pri motorjih in vozilih na kombinirano gorivo proizvajalec izpolni tudi zahteve iz Priloge XVIII.

▼M8

Za pridobitev ES-homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila ali ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila mora proizvajalec dokazati tudi, da so v zvezi z zadevno skupino vozil izpolnjene zahteve iz člena 6 in Priloge II Uredbe Komisije (EU) 2017/2400 ( 2 ). Vendar se ta zahteva ne uporablja, kadar proizvajalec navede, da se nova vozila tipa, za katerega se zahteva homologacija, ne bodo registrirala, prodajala ali dala v promet v Uniji na datume člena 24(1)(a), (b) in (c) Uredbe (EU) 2017/2400 ali po navedenih datumih, ki veljajo za zadevno skupino vozil.

▼M1

1a. Če ob vložitvi vloge za homologacijo informacije o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila niso na voljo ali če niso skladne s členom 6 Uredbe (ES) št. 595/2009, členom 2a, in kadar je ustrezno, členi 2b, 2c in 2d te uredbe ter Prilogo XVII k tej uredbi, proizvajalec zagotovi te informacije v šestih mesecih od datuma iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 595/2009 ali v šestih mesecih od datuma homologacije, kar od tega je pozneje.

1b. Obveznost predložitve informacij v roku iz odstavka 1a velja samo, če se vozilo po homologaciji da v promet.

Kadar je vozilo dano v promet več kot šest mesecev po homologaciji, se informacije predložijo na dan, ko se vozilo da v promet.

1c. Homologacijski organ lahko na osnovi certifikata o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil predvideva, da je proizvajalec sprejel zadovoljive ukrepe in postopke glede dostopa do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil, če ni bila podana nobena pritožba in če je proizvajalec certifikat predložil v rokih iz odstavka 1a.

Če se certifikat o skladnosti ne predloži v navedenem roku, homologacijski organ sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

▼M4

2. Za pridobitev ES-homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila ali ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila proizvajalec zagotovi skladnost z zahtevami za vgradnjo iz oddelka 4 Priloge I, pri vozilih na kombinirano gorivo pa tudi z zahtevami za vgradnjo iz oddelka 6 Priloge XVIII.

3. Za pridobitev razširitve ES-homologacije glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila za vozilo, homologirano v skladu s to uredbo, katerega referenčna masa je nad 2 380 kg, vendar ne presega 2 610 kg, proizvajalec izpolni zahteve iz oddelka 5 Priloge VIII.

4. Določbe o drugi možnosti odobritve iz točke 2.4.1 Priloge X in točke 2.1 Priloge XIII se ne uporabljajo za ES-homologacijo za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto. Navedene določbe se tudi ne uporabljajo za motorje in vozila na kombinirano gorivo.

5. Vsak sistem motorja in element konstrukcije, ki lahko vpliva na emisije plinastih in trdnih onesnaževal, se načrtuje, izdela, sestavi in vgradi tako, da se motorju omogoči, da je ob običajni uporabi skladen z določbami Uredbe (ES) št. 595/2009 in te uredbe. Proizvajalec zagotovi tudi skladnost z zahtevami zunaj pogojev preskusnega cikla iz člena 14 in Priloge VI k tej uredbi. Pri motorjih in vozilih na kombinirano gorivo se uporabljajo tudi določbe Priloge XVIII.

6. Za pridobitev ES-homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto ali ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila za pridobitev homologacije za univerzalno vrsto goriva proizvajalec za homologacijo za univerzalno vrsto goriva, homologacijo za omejeno vrsto goriva ali homologacijo za posamezno gorivo zagotovi skladnost z zahtevami iz oddelka 1 Priloge I.

▼B

7. Za pridobitev ES-homologacije v primeru vozil, ki za gorivo uporabljajo bencin in E85, mora proizvajalec zagotoviti, da so izpolnjene posebne zahteve za dovodne odprtine posod, kot so določene v oddelku 4.3 Priloge I.

8. Za pridobitev ES-homologacijje mora proizvajalec zagotoviti, da so izpolnjene posebne zahteve za varnost elektronskega sistema iz točke 2.1 Priloge X.

9. Proizvajalec izvede tehnične ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v skladu s to uredbo emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozila in pri običajnih pogojih uporabe. Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje varnosti cevi, spojev in priključkov, ki se uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij, tako da so skladni s prvotnim namenom načrtovanja.

10. Proizvajalec zagotovi, da rezultati preskusov emisij ustrezajo veljavnim mejnim vrednostim v skladu s preskusnimi pogoji, predpisanimi v tej uredbi.

11. Proizvajalec določi faktorje poslabšanja, ki se bodo uporabljali za dokazovanje, da so plinaste emisije in emisije delcev iz družine motorjev ali družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov skladne z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 595/2009 med običajno življenjsko dobo iz člena 4(2) navedene uredbe.

Postopki za dokazovanje skladnosti sistema motorja ali družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov med običajno življenjsko dobo so določeni v Prilogi VII k tej uredbi.

12. Pri motorjih na prisilni vžig, za katere se izvaja preskus iz Priloge IV, je pri normalnem prostem teku motorja najvišja dovoljena vsebnost ogljikovega monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kljub temu najvišja vsebnost ogljikovega monoksida ne sme presegati 0,3 vol. %.

Pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka vsebnost ogljikovega monoksida glede na prostornino izpušnih plinov ne sme presegati 0,2 % vol., pri tem pa morata biti vrtilna frekvenca motorja vsaj 2 000 min-1 in vrednost lambda 1 ± 0,03 ali v skladu s specifikacijami proizvajalca.

13. V primeru zaprtega ohišja motorja morajo proizvajalci zagotoviti, da za preskus iz Priloge V prezračevalni sistem motorja ne dovoljuje emisije nobenega plina iz bloka motorja v ozračje. Če je ohišje motorja odprtega tipa, se emisije izmerijo in prištejejo k emisijam iz izpušne cevi v skladu z določbami iz Priloge V.

14. Pri vlogi za homologacijo morajo proizvajalci homologacijskemu organu predložiti informacije, ki dokazujejo, da sistem za NOx ohranja svojo funkcijo uravnavanja emisij pri vseh pogojih, ki so redno prisotni na ozemlju Unije, zlasti pri nizkih temperaturah.

Poleg tega morajo proizvajalci homologacijskemu organu predložiti informacije o strategiji delovanja katerega koli sistema EGR, vključno z informacijami o delovanju pri nizkih temperaturah okolja.

Te informacije morajo vključevati tudi opis morebitnih učinkov na emisije pri delovanju sistema pri nizkih temperaturah okolja.

▼M1 —————

▼B

Člen 4

Diagnostika na vozilu (OBD)

1. Proizvajalci zagotovijo, da so vsi sistemi motorjev in vozila opremljeni s sistemom OBD.

2. Sistem OBD se načrtuje, sestavi in namesti na vozilo v skladu s Prilogo X tako, da lahko prepoznava, beleži in sporoča vrsto poslabšanja ali napake iz navedene priloge med celotno življenjsko dobo vozila.

3. Proizvajalec zagotovi, da je sistem OBD skladen z zahtevami iz Priloge X, vključno z zahtevami za učinkovitost OBD med uporabo, pri vseh običajnih in razumljivo predvidljivih voznih razmerah, ki so značilne za Unijo, vključno s pogoji običajne uporabe iz Priloge X.

4. Pri preskusu s kvalificiranim okvarjenim sestavnim delom se v skladu s Prilogo X aktivira indikator nepravilnega delovanja sistema OBD. Indikator nepravilnega delovanja sistema OBD se lahko aktivira tudi, če je raven emisij nižja od mejnih vrednosti OBD iz Priloge X.

5. Proizvajalec mora zagotoviti, da so izpolnjene določbe o učinkovitosti družine motorjev OBD med uporabo iz Priloge X.

6. Podatki o učinkovitosti OBD med uporabo se shranijo in so na voljo brez kakršnega koli šifriranja prek standardnega komunikacijskega protokola OBD s sistemom OBD v skladu z določbami Priloge X.

7. Če se proizvajalec tako odloči, so lahko sistemi OBD v obdobju 3 let po datumih iz člena 8(1) in (2) Uredbe (ES) št. 595/2009 skladni z nadomestnimi določbami iz Priloge X k tej uredbi, ki se sklicujejo na ta odstavek.

▼M5

8. Na zahtevo proizvajalca se lahko do 31. decembra 2015 za nove tipe vozil ali motorjev in do 31. decembra 2016 za vsa nova vozila, ki so prodana, registrirana ali dana v promet v Uniji, uporabljajo nadomestne določbe za spremljanje DPF, kot je določeno v točki 2.3.3.3 Priloge X.

▼M1

Člen 5

Vloga za ES-homologacijo motornega sistema ali družine motorjev kot samostojne tehnične enote glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju

▼B

1. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev ES-homologacije za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto.

2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz Dodatka 4 k Prilogi I. Za navedeni namen se uporablja del 1 tega dodatka.

3. Proizvajalec skupaj z vlogo predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni vsi elementi konstrukcije, ki vplivajo na emisije, strategijo za uravnavanje emisij sistema motorja in načine, s katerimi sistem motorja nadzira izhodne spremenljivke, ki vplivajo na emisije, ne glede na to, ali je navedeni nadzor posreden ali neposreden, ter v katerem je v celoti opredeljen sistem za opozarjanje in prisilo voznika v skladu z oddelkoma 4 in 5 Priloge XIII. Dokumentacijski paket sestavljajo naslednji deli, vključno z informacijami iz oddelka 8 Priloge I:

(a) formalni dokumentacijski paket, ki ga obdrži homologacijski organ. Formalni dokumentacijski paket se lahko na zahtevo predloži zainteresiranim stranem;

(b) razširjen dokumentacijski paket, ki ostane zaupen. Razširjen dokumentacijski paket lahko hrani homologacijski organ ali ga po presoji homologacijskega organa obdrži proizvajalec, vendar ga je treba dati na voljo homologacijskemu organu za pregled ob homologaciji ali kadar koli v obdobju veljavnosti homologacije. Če dokumentacijski paket obdrži proizvajalec, homologacijski organ sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se dokumentacija po homologaciji ne spreminja.

4. Poleg informacij iz odstavka 3 proizvajalec predloži tudi naslednje informacije:

(a) pri motorjih s prisilnim vžigom, izjavo proizvajalca o najmanjšem odstotku neuspelih vžigov na skupno število vžigov, ki lahko povzročijo, da emisije presežejo vrednosti iz Priloge X, če bi ta odstotek neuspelih vžigov obstajal od začetka preskusa emisij iz Priloge III, ali lahko povzročijo pregrevanje katalizatorja ali katalizatorjev izpušnih plinov, preden bi nastala nepopravljiva škoda;

(b) opis določb, sprejetih za preprečevanje nedovoljenega poseganja v računalnike za uravnavanje emisij in njihovo spreminjanje, vključno z možnostjo za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizvajalec, ali kalibriranjem;

(c) dokumentacijo sistema OBD v skladu z zahtevami iz oddelka 5 Priloge X;

(d) informacije v zvezi z OBD za dostop do OBD ter informacije o popravilu in vzdrževanju v skladu z zahtevami te uredbe;

(e) izjavo o skladnosti emisij zunaj preskusnega cikla z zahtevami člena 14 in oddelka 9 Priloge VI;

(f) izjavo o skladnosti učinkovitosti OBD med uporabo z zahtevami iz Dodatka 6 k Prilogi X;

▼M1

(g) certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil;

▼B

(h) začetni načrt za preskušanje v prometu v skladu s točko 2.4 Priloge II;

(i) po potrebi kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki za razširitev homologacij in določitev faktorjev poslabšanja;

▼M4

(j) po potrebi dokumentacijski paket, potreben za pravilno vgradnjo motorja, homologiranega kot samostojna tehnična enota.

▼B

5. Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov, predloži motor ali po potrebi osnovni motor, ki predstavlja tip, za katerega se zahteva homologacija.

6. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki nastanejo po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na funkcionalnost motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.

▼M1

Člen 6

Upravne določbe za ES-homologacijo motornega sistema ali družine motorjev kot samostojne tehnične enote glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju

▼B

1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto in izda homologacijsko številko v skladu s sistemom številčenja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Brez poseganja v določbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 9 k Prilogi I k tej uredbi.

Homologacijski organ iste številke ne sme dodeliti drugemu tipu motorja.

▼M4

1a. Kot alternativo k postopku iz odstavka 1 homologacijski organ podeli ES-homologacijo za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) v času predložitve vloge za ES-homologacijo je bila homologacija za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto že podeljena v skladu Pravilnikom UN/ECE št. 49;

(b) izpolnjene so zahteve iz člena od 2a do 2f te uredbe o dostopu do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila ter veljajo za sistem motorja ali družino motorja;

(c) zahteve iz točke 6.2 Priloge X k tej uredbi so izpolnjene v prehodnem obdobju, določenem v členu 4(7);

(d) vse druge izjeme iz točk 3.1 in 5.1 Priloge VII k tej uredbi, točk 2.1 in 6.1 Priloge X k tej uredbi, točk 2, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 in 10 Priloge XIII k tej uredbi ter točke 1 Dodatka 6 k Prilogi XIII k tej uredbi se uporabljajo.

▼M4

2. Pri podeljevanju ES-homologacije v skladu s členoma 1 in 1a homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki se pripravi po vzorcu iz Dodatka 5 k Prilogi I.

▼B

Člen 7

Vloga za podelitev ES-homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

1. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev ES-homologacije za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz dela 2 Dodatka 4 k Prilogi I. Tej vlogi se priloži kopija certifikata o ES-homologaciji za sistem motorja ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, ki je bil izdan v skladu s členom 6.

3. Proizvajalec predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni elementi sistema za opozarjanje in prisilo voznika, ki je vgrajen v vozilo in določen v Prilogi XIII. Ta dokumentacijski paket se zagotovi v skladu s členom 5(3).

4. Poleg informacij iz odstavka 3 proizvajalec predloži tudi naslednje informacije:

(a) opis ukrepov, sprejetih za preprečevanje nedovoljenega poseganja v krmilne enote vozila, ki jih zajema ta uredba, in njihovo spreminjanje, vključno z možnostjo za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizvajalec, ali kalibriranjem;

(b) opis sestavnih delov OBD na vozilu v skladu z zahtevami oddelka 5 Priloge X;

(c) informacije v zvezi s sestavnimi deli OBD na vozilu za dostop do OBD ter informacije o popravilu in vzdrževanju;

▼M1

(d) certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil;

▼B

(e) po potrebi kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki za razširitev homologacij.

5. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki nastanejo po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na funkcionalnost motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.

Člen 8

Upravne določbe za ES-homologacijo za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za vozilo s homologiranim sistemom motorja glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter izda homologacijsko številko v skladu s sistemom številčenja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Brez poseganja v določbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 9 k Prilogi I k tej uredbi.

Homologacijski organ iste številke ne sme dodeliti drugemu tipu vozila.

▼M4

1a. Kot alternativo k postopku iz odstavka 1 homologacijski organ podeli ES-homologacijo za vozilo z odobrenim sistemom motorja glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju motorja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) v času predložitve vloge za ES-homologacijo je bila homologacija za vozilo z odobrenim sistemom motorja že podeljena v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 49;

(b) izpolnjene so zahteve iz člena od 2a do 2f te uredbe o dostopu do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila;

(c) zahteve v točki 6.2 Priloge X k tej uredbi so izpolnjene v prehodnem obdobju iz člena 4(7) te uredbe;

▼M8

(d) uporabljajo se vse druge izjeme iz točk 3.1 Priloge VII k tej uredbi, točk 2.1 in 6.1 Priloge X k tej uredbi, točk 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 in 10.1 Priloge XIII k tej uredbi ter točke 1.1 Dodatka 6 k Prilogi XIII k tej uredbi;

▼M8

(e) zahteve iz člena 6 in Priloge II Uredbe (EU) 2017/2400 so izpolnjene v zvezi z zadevno skupino vozil, razen kadar proizvajalec navede, da se nova vozila tipa, za katerega se zahteva homologacija, ne bodo registrirala, prodajala ali dala v promet v Uniji na datume iz člena 24(1)(a), (b) in (c) navedene uredbe ali po navedenih datumih, ki veljajo za zadevno skupino vozil.

▼M4

2. Pri podeljevanju ES-homologacije v skladu s členoma 1 in 1a homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki se pripravi po vzorcu iz Dodatka 6 k Prilogi I.

▼B

Člen 9

Vloga za podelitev ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

1. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz Dodatka 4 k Prilogi I. Za ta namen se uporabljata del 1 in del 2 tega dodatka.

3. Proizvajalec predloži dokumentacijski paket, v katerem so v celoti opredeljeni vsi elementi konstrukcije, ki vplivajo na emisije, strategijo za uravnavanje emisij sistema motorja in načine, s katerimi sistem motorja nadzira izhodne spremenljivke, ki vplivajo na emisije, ne glede na to, ali je nadzor posreden ali neposreden, ter v katerem je v celoti opredeljen sistem za opozarjanje in prisilo voznika v skladu s Prilogo XIII. Ta dokumentacijski paket se zagotovi v skladu s členom 5(3).

4. Poleg informacij iz odstavka 3 proizvajalec predloži informacije iz člena 5(4)(a) do (i) in člena 7(4)(a) do (e).

5. Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov, predloži motor, ki predstavlja tip, za katerega se zahteva homologacija.

6. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki nastanejo po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na funkcionalnost motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.

Člen 10

Upravne določbe za ES-homologacijo za vozilo glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za vozilo glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter izda homologacijsko številko v skladu s sistemom številčenja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Brez poseganja v določbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 9 k Prilogi I k tej uredbi.

Homologacijski organ iste številke ne sme dodeliti drugemu tipu vozila.

▼M4

1a. Kot alternativo k postopku iz člena 1 homologacijski organ podeli ES-homologacijo za vozilo glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju motorja, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) v času predložitve vloge za ES-homologacijo je bila homologacija za vozilo že podeljena v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 49;

(b) izpolnjene so zahteve iz člena od 2a do 2f te uredbe o dostopu do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila;

(c) zahteve iz točke 6.2 Priloge X k tej uredbi so izpolnjene v prehodnem obdobju, določenem v členu 4(7);

▼M8

(d) uporabljajo se vse druge izjeme iz točk 3.1 Priloge VII k tej uredbi, točk 2.1 in 6.1 Priloge X k tej uredbi, točk 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 in 10.1.1 Priloge XIII k tej uredbi ter točke 1.1 Dodatka 6 k Prilogi XIII k tej uredbi;

▼M8

(e) zahteve iz člena 6 in Priloge II Uredbe (EU) 2017/2400 so izpolnjene v zvezi z zadevno skupino vozil, razen kadar proizvajalec navede, da se nova vozila tipa, za katerega se zahteva homologacija, ne bodo registrirala, prodajala ali dala v promet v Uniji na datume iz člena 24(1)(a), (b) in (c) navedene uredbe ali po navedenih datumih, ki veljajo za zadevno skupino vozil.

▼M4

2. Pri podeljevanju ES-homologacije v skladu s členoma 1 in 1a homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki se pripravi po vzorcu iz Dodatka 7 k Prilogi I.

▼B

Člen 11

Skladnost proizvodnje

1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje se sprejmejo v skladu z določbami člena 12 Direktive 2007/46/ES.

2. Skladnost proizvodnje se preveri na podlagi opisa v certifikatih o homologaciji iz dodatkov 5, 6 in 7 k Prilogi I, kakor je ustrezno.

3. Skladnost proizvodnje se ocenjuje na podlagi posebnih določb iz oddelka 7 Priloge I in ustreznih statističnih metod iz dodatkov 1, 2 in 3 k navedeni prilogi.

Člen 12

Skladnost v prometu

1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti v prometu za vozila ali sisteme motorja, homologirane v skladu s to uredbo ali Direktivo 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ), se sprejmejo v skladu s členom 12 Direktive 2007/46/ES ter zahtevami iz Priloge II k tej uredbi v primeru vozil ali sistemov motorja, homologiranih v skladu s to uredbo, in zahtevami iz Priloge XII k tej uredbi v primeru vozil ali sistemov motorja, homologiranih v skladu z Direktivo 2005/55/ES.

2. Tehnični ukrepi, ki jih izvede proizvajalec, morajo zagotoviti, da se emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozil pri običajnih pogojih uporabe. Skladnost z določbami te uredbe se preverja med običajno življenjsko dobo sistema motorja, nameščenega v vozilu, pri običajnih pogojih uporabe v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

3. Proizvajalec sporoči rezultate preskušanja v prometu homologacijskemu organu, ki je podelil izvorno homologacijo v skladu s prvotnim načrtom. Vsako odstopanje od prvotnega načrta je treba ustrezno utemeljiti homologacijskemu organu.

4. Če homologacijski organ, ki je podelil izvorno homologacijo, ni zadovoljen s proizvajalčevim poročanjem v skladu z oddelkom 10 Priloge II ali če predložena dokumentacija dokazuje nezadovoljivo skladnost v prometu, lahko homologacijski organ proizvajalcu naloži, da mora izvesti preskus za potrditev. Homologacijski organ prouči poročilo o potrdilnem preskusu, ki ga predloži proizvajalec.

5. Če homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, ni zadovoljen z rezultati preskusov v prometu ali potrdilnih preskusov v skladu z merili iz Priloge II ali na podlagi preskušanja v prometu, ki ga izvede država članica, od proizvajalca zahteva, da predloži načrt popravnih ukrepov, s katerimi bo odpravil neskladnost iz člena 13 in oddelka 9 Priloge II.

6. Vsaka država članica lahko sama izvede nadzorno preskušanje na podlagi postopka za preskušanje skladnosti v prometu iz Priloge II in o njem poroča. Beležijo se podatki o nabavi, vzdrževanju in sodelovanju proizvajalca pri dejavnostih. Na zahtevo homologacijskega organa homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, zagotovi potrebne informacije o homologaciji, da zagotovi preskušanje v skladu s postopkom iz Priloge II.

7. Če država članica ugotovi, da tip motorja ali vozila ni skladen z veljavnimi zahtevami tega člena in Priloge II, o tem prek svojega homologacijskega organa takoj obvesti homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo v skladu z zahtevami člena 30(3) Direktive 2007/46/ES.

Po tem obvestilu in v skladu z določbo člena 30(6) Direktive 2007/46/ES homologacijski organ države članice, ki je podelila prvotno homologacijo, takoj sporoči proizvajalcu, da tip motorja ali vozila ne izpolnjuje zahtev teh določb.

8. Po obvestilu iz odstavka 7 in če se s predhodnim preskušanjem skladnosti v prometu dokaže skladnost, lahko homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, zahteva od proizvajalca, da opravi dodatne potrdilne preskuse po posvetovanju s strokovnjaki iz države članice, ki je predložila sporočilo o neskladnem vozilu.

Če takšni podatki o preskusu niso na voljo, proizvajalec v 60 delovnih dneh po prejetju obvestila iz odstavka 7 navedenemu organu, ki je podelil izvorno homologacijo, bodisi predloži načrt popravnih ukrepov v skladu s členom 13 bodisi opravi dodatno preskušanje skladnosti v prometu z enakovrednim vozilom, da preveri, ali tip motorja ali vozila izpolnjuje zahteve. Če lahko proizvajalec ustrezno utemelji homologacijskemu organu, da potrebuje več časa za izvedbo dodatnega preskušanja, se mu lahko podaljšanje odobri.

9. Strokovnjaki iz države članice, ki je predložila sporočilo o neskladnem tipu motorja ali vozila v skladu z odstavkom 7, so povabljeni, da si ogledajo izvajanje dodatnih preskusov skladnosti v prometu iz odstavka 8. Poleg tega se rezultati preskusov sporočijo tej državi članici in homologacijskim organom.

Če se s temi preskusi skladnosti v prometu ali potrdilnimi preskusi potrdi neskladnost tipa motorja ali vozila, homologacijski organ od proizvajalca zahteva, da predloži načrt popravnih ukrepov za odpravo neskladnosti. Načrt popravnih ukrepov mora biti skladen z določbami člena 13 in oddelka 9 Priloge II.

Če se s preskusi skladnosti v prometu ali potrdilnimi preskusi dokaže skladnost, proizvajalec homologacijskemu organu, ki je podelil izvorno homologacijo, predloži poročilo. Homologacijski organ, ki je podelil izvorno homologacijo, poročilo pošlje državi članici, ki je predložila sporočilo o neskladnem tipu vozila, in homologacijskim organom. Poročilo mora vključevati rezultate preskusov v skladu z oddelkom 10 Priloge II.

10. Homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, državo članico, ki je ugotovila, da tip motorja ali vozila ni skladen z veljavnimi zahtevami, obvešča o napredku in rezultatih razprav s proizvajalcem, preveritvenih preskusih ter popravnih ukrepih.

Člen 13

Popravni ukrepi

1. Na zahtevo homologacijskega organa in po preskušanju v prometu v skladu s členom 12 proizvajalec homologacijskemu organu predloži načrt popravnih ukrepov najpozneje v 60 delovnih dneh po prejetju obvestila homologacijskega organa. Če lahko proizvajalec homologacijskemu organu ustrezno utemelji, da potrebuje več časa za preiskavo vzroka neskladnosti, da bi lahko predložil načrt popravnih ukrepov, se lahko odobri podaljšanje.

2. Popravni ukrepi se uporabljajo za vse motorje v prometu, ki spadajo v iste družine motorjev ali družine motorjev OBD, in se razširijo tudi na družine motorjev ali družine motorjev OBD, ki bi lahko imele enake napake. Proizvajalec oceni potrebo po spremembi homologacijskih dokumentov in rezultat sporoči homologacijskemu organu.

3. Homologacijski organ se posvetuje s proizvajalcem ter se z njim dogovori glede načrta popravnih ukrepov in izvrševanja načrta. Če homologacijski organ, ki je izdal prvotno homologacijo, ugotovi, da dogovora ni mogoče doseči, se začne postopek v skladu s členom 30(1) in (5) Direktive 2007/46/ES.

4. Homologacijski organ v 30 delovnih dneh od datuma, ko je od proizvajalca prejel načrt popravnih ukrepov, ta načrt potrdi ali zavrne. Homologacijski organ v istem času tudi obvesti proizvajalca in vse države članice o svoji odločitvi glede potrditve ali zavrnitve načrta popravnih ukrepov.

5. Proizvajalec je odgovoren za izvedbo odobrenega načrta popravnih ukrepov.

6. Proizvajalec vodi evidenco o vsakem sistemu motorja ali vozilu, vrnjenem v popravilo in popravljenem ali spremenjenem, ter o delavnici, ki je popravilo izvedla. Homologacijski organ ima na zahtevo dostop do te evidence med izvajanjem in v obdobju 5 let po koncu izvajanja načrta.

7. Kakršno koli popravilo ali sprememba iz odstavka 6 se zabeleži v certifikatu, ki ga proizvajalec predloži lastniku motorja ali vozila.

Člen 14

Zahteve za omejitev emisij zunaj pogojev preskusnega cikla

1. Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe v skladu s to uredbo in členom 4 Uredbe (ES) št. 595/2009, s katerimi zagotovi, da se emisije iz izpušne cevi učinkovito omejujejo med celotno običajno življenjsko dobo vozila in pri vseh običajnih pogojih uporabe.

Ti ukrepi upoštevajo naslednje:

(a) splošne zahteve, vključno z zahtevami za učinkovitost in prepovedjo odklopnih strategij;

(b) zahteve za učinkovito omejitev emisij iz izpušne cevi v različnih okoljskih pogojih, v katerih bo vozilo predvidoma delovalo, in v različnih pogojih delovanja, ki lahko nastopijo;

(c) zahteve v zvezi z laboratorijskim preskušanjem zunaj pogojev preskusnega cikla pri homologaciji;

▼M1

(d) zahteve v zvezi z demonstracijskimi preskusi prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji in vse dodatne zahteve v zvezi s preskušanjem vozil med uporabo zunaj pogojev preskusnega cikla iz te uredbe;

▼B

(e) zahtevo, da proizvajalec predloži izjavo o skladnosti z zahtevami za omejitev emisij zunaj pogojev preskusnega cikla.

2. Proizvajalec izpolnjuje posebne zahteve iz Priloge VI, vključno s povezanimi preskusnimi postopki.

▼M6 —————

▼B

Člen 15

Naprave za uravnavanje onesnaževanja

1. ►M1 Proizvajalec zagotovi, da so nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, namenjene namestitvi na ES-homologirane motorne sisteme ali vozila, zajeta v Uredbi (ES) št. 595/2009, ES-homologirane kot samostojne tehnične enote v skladu z zahtevami tega člena, člena 1a ter členov 16 in 17. ◄

V tej uredbi se katalizatorji, naprave za NOx in filtri za delce obravnavajo kot naprave za uravnavanje onesnaževanja.

2. Za originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki spadajo pod tip iz točke 3.2.12 Dodatka 4 k Prilogi I in so namenjene za namestitev na vozilo, na katerega se sklicuje ustrezni homologacijski dokument, ni nujno, da so skladne z vsemi določbami Priloge XI, če izpolnjujejo zahteve iz točk 2.1, 2.2 in 2.3 navedene priloge.

3. Proizvajalec zagotovi, da originalna naprava za uravnavanje onesnaževanja nosi identifikacijske oznake.

4. Identifikacijske oznake iz odstavka 3 vključujejo naslednje podatke:

(a) ime ali blagovno znamko proizvajalca vozila ali motorja;

(b) znamko in identifikacijsko številko dela originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja v skladu z informacijami iz točke 3.2.12.2 Dodatka 4 k Prilogi I.

▼M6 —————

▼B

Člen 16

Vloga za podelitev ES-homologacije za tip nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehnične enote

1. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži vlogo za podelitev ES-homologacije za tip nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehnične enote.

2. Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz Dodatka 1 k Prilogi XI.

▼M1

3. Proizvajalec predloži certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil.

▼B

4. Proizvajalec tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov, predloži naslednje:

(a) sistem motorja ali sisteme motorja tipa, homologiranega v skladu s to uredbo, ki ima nameščeno novo originalno napravo za uravnavanje onesnaževanja, ki je del originalne opreme;

(b) en vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;

(c) če gre za nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, ki je namenjena namestitvi na vozilo z vgrajenim sistemom OBD, dodaten vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.

5. Za namene odstavka 4(a) preskusne motorje izbere vlagatelj po dogovoru s homologacijskim organom.

▼M4

Preskusni pogoji so skladni z zahtevami iz oddelka 6 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

Preskusni motorji morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

(a) njihov sistem za uravnavanje emisij ne sme imeti napak;

(b) vsak okvarjen ali čezmerno obrabljen originalni del, povezan z uravnavanjem emisij, se mora popraviti ali nadomestiti;

(c) pred preskušanjem emisij morajo biti motorji pravilno naravnani in nastavljeni v skladu s specifikacijami proizvajalca.

6. Za namene odstavka 4(b) in (c) mora biti vzorec jasno in neizbrisno označen z blagovno znamko vlagatelja in njegovo trgovsko oznako.

7. Za namene odstavka 4(c) je vzorec kvalificiran okvarjen sestavni del.

Člen 17

Upravne določbe za ES-homologacijo za nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja kot samostojno tehnično enoto

1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehnične enote in izda homologacijsko številko v skladu s sistemom številčenja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Homologacijski organ iste številke ne sme dodeliti drugemu tipu nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.

Ista homologacijska številka lahko zajema uporabo navedenega tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja na več različnih tipih vozil ali motorjev.

2. Za namene odstavka 1 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, pripravljen v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 k Prilogi XI.

3. Če proizvajalec lahko dokaže homologacijskemu organu, da je nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja enaka tipu iz točke 3.2.12.2 Dodatka 4 k Prilogi I, podelitev homologacije ni odvisna od preverjanja skladnosti z zahtevami iz oddelka 4 Priloge XI.

▼M6

Člen 17a

Prehodne določbe za nekatere homologacije in certifikate o skladnosti

1. Z učinkom od 1. septembra 2018 nacionalni organi zaradi razlogov, povezanih z emisijami, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil ali motorjev, preskušenih s postopki, ki niso v skladu s točkami 4.2.2.2, 4.2.2.2.1, 4.2.2.2.2, 4.3.1.2, 4.3.1.2.1 in 4.3.1.2.2 Dodatka 1 k Prilogi II.

2. Z učinkom od 1. septembra 2019 nacionalni organi v primeru novih vozil, ki niso v skladu s točkami 4.2.2.2, 4.2.2.2.1, 4.2.2.2.2, 4.3.1.2, 4.3.1.2.1 in 4.3.1.2.2 Dodatka 1 k Prilogi II, za certifikate o skladnosti, izdane za navedena vozila, odločijo, da niso več veljavni za namene člena 26 Direktive 2007/46/ES, in zaradi razlogov, povezanih z emisijami, prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil.

Z učinkom od 1. septembra 2019 in razen v primeru nadomestnih motorjev za vozila v prometu nacionalni organi prepovejo prodajo ali uporabo novih motorjev, ki niso v skladu s točkami 4.2.2.2, 4.2.2.2.1, 4.3.1.2 in 4.3.1.2.1 Dodatka 1 k Prilogi II.

▼B

Člen 18

Spremembe Uredbe (ES) št. 595/2009

Uredba (ES) št. 595/2009 se spremeni v skladu s Prilogo XV k tej uredbi.

Člen 19

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Direktiva 2007/46/ES se spremeni v skladu s Prilogo XVI k tej uredbi.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









SEZNAM PRILOG

PRILOGA I Upravne določbe za ES-homologacijo Dodatek 1 Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje zadovoljivo Dodatek 2 Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje, če je standardno odstopanje nezadovoljivo ali podatek ni na voljo Dodatek 3 Postopek za preskušanje skladnosti proizvodnje na zahtevo proizvajalca Dodatek 4 Vzorci opisnega lista Dodatek 5 Vzorci certifikata o ES-homologaciji za tip motorja/sestavnega dela motorja kot samostojne tehnične enote Dodatek 6 Vzorci certifikata o ES-homologaciji za tip vozila s homologiranim motorjem Dodatek 7 Vzorci certifikata o ES-homologaciji za tip vozila glede na sistem Dodatek 8 Primer oznake ES homologacije Dodatek 9 Sistem številčenja certifikatov o ES-homologaciji Dodatek 10 Pojasnila PRILOGA II Skladnost motorjev ali vozil v prometu Dodatek 1 Preskusni postopek za preskušanje emisij vozil s prenosnimi sistemi za merjenje emisij Dodatek 2 Prenosna oprema za merjenje Dodatek 3 Kalibracija prenosne opreme za merjenje Dodatek 4 Metoda za preverjanje skladnosti signala ECU o navoru PRILOGA III Preverjanje emisij izpušnih plinov PRILOGA IV Podatki o emisijah, zahtevani pri homologaciji zaradi tehničnega pregleda PRILOGA V Preverjanje emisij plinov iz ohišja motorja PRILOGA VI Zahteve za omejitev emisij zunaj pogojev preskusnega cikla in emisij vozil med uporabo Dodatek 1 Demonstracijski preskus prenosnega sistema za merjenje emisij pri homologaciji PRILOGA VII Preverjanje trajnosti sistemov motorja PRILOGA VIII Emisije CO2 in poraba goriva PRILOGA IX Specifikacije referenčnih goriv PRILOGA X Vgrajeni sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD) Dodatek 5 Ocena učinkovitosti vgrajenega sistema za diagnostiko na vozilu med uporabo v obdobju uvajanja PRILOGA XI ES-homologacija nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja kot samostojnih tehničnih enot Dodatek 1 Vzorec opisnega lista Dodatek 2 Vzorec certifikata o ES-homologaciji Dodatek 3 Postopek za ocenjevanje trajnosti uravnavanja emisij v nadomestni napravi za uravnavanje onesnaževanja Dodatek 4 Zaporedje za toplotno staranje Dodatek 5 Preskusni cikel za zbiranje podatkov na dinamometru z valji ali na cesti Dodatek 6 Postopek odvajanja in tehtanja Dodatek 7 Primer razporeda kopičenja prevozov, ki vključuje zaporedja toplotnega staranja, porabe maziva in regeneracije Dodatek 8 Diagram z opisom izvedbe razporeda kopičenja prevozov PRILOGA XII Skladnost motorjev in vozil v prometu, homologiranih v skladu z Direktivo 2005/55/ES PRILOGA XIII Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx Dodatek 6 Dokazovanje najmanjše sprejemljive kakovosti reagenta CDmin PRILOGA XIV Merjenje neto moči motorja PRILOGA XV Spremembe Uredbe (ES) št. 595/2009 PRILOGA XVI Spremembe Direktive 2007/46/ES PRILOGA XVII Dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil Dodatek 1 Proizvajalčev certifikat o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vgrajenih sistemov za diagnostiko ter vozil Dodatek 2 Informacije o vgrajeni napravi za diagnostiko Dodatek 3 Seznam sistemov prenosa, zajetih v členu 2e PRILOGA XVIII Posebne tehnične zahteve za motorje in vozila na kombinirano gorivo Dodatek 1 Tipi motorjev in vozil na kombinirano gorivo – seznam glavnih zahtev za delovanje









PRILOGA I

UPRAVNE DOLOČBE ZA ES-HOMOLOGACIJO

1. ZAHTEVE V ZVEZI Z VRSTO GORIVA

1.1 Zahteve v zvezi s homologacijo za univerzalno vrsto goriva

Homologacija za univerzalno vrsto goriva se podeli na podlagi zahtev iz točk 1.1.1 do 1.1.6.1.

▼M4

1.1.1 Osnovni motor izpolnjuje zahteve te uredbe o ustreznih referenčnih gorivih iz Priloge IX. Posebne zahteve se uporabljajo za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan, vključno z motorji na kombinirana goriva, v skladu s točko 1.1.3.

▼M6

1.1.2 ►M9 Če proizvajalec dovoli, da družina motorjev deluje s tržnimi gorivi, ki niso v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES ( 4 ) ali standardom CEN EN 228:2012 CEN (v primeru neosvinčenega bencina) oziroma standardom CEN EN 590:2013 (v primeru dizelskega goriva), na primer FAME B100 (standard CEN EN 14214), mešanice dizelskega goriva FAME B20/B30 (standard CEN EN 16709), parafinsko gorivo (standard CEN EN 15940) ali drugo, mora proizvajalec poleg zahtev iz točke 1.1.1 izpolniti naslednje zahteve: ◄

(a) opredeli goriva, ki jih lahko uporablja družina motorjev, v točki 3.2.2.2.1 opisnega lista iz dela 1 Dodatka 4, s sklicevanjem bodisi na uradni standard bodisi na proizvodno specifikacijo tržnega goriva specifične blagovne znamke, ki ne ustreza nobenemu uradnemu standardu, na primer tistim iz točke 1.1.2. Poleg tega proizvajalec izjavi, da uporaba opredeljenega goriva ne vpliva na funkcionalnost sistema OBD;

▼M9

(a1) določiti korekcijski faktor za moč za vsako gorivo, opredeljeno v skladu s točko 5.2.7, če je primerno;

▼M6

(b) dokaže, da osnovni motor izpolnjuje zahteve iz Priloge III in Dodatka 1 k Prilogi VI te uredbe v zvezi z opredeljenimi gorivi; homologacijski organ lahko zahteva, da se zahteve za dokazovanje dodatno razširijo na zahteve iz Priloge VII in Priloge X;

(c) izpolnjuje zahteve v zvezi s skladnostjo v prometu iz Priloge II o opredeljenih gorivih, vključno s katero koli mešanico opredeljenih goriv in tržnih goriv iz Direktive 98/70/ES in ustreznih standardov CEN.

Na zahtevo proizvajalca se zahteve iz te točke uporabljajo za goriva, ki se uporabljajo za vojaške namene.

Za namene točke (a) prvega pododstavka se pri preskusih emisij, ki se izvajajo za dokazovanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe, poročilu o preskusu priloži poročilo o analizi preskusnega goriva, ki vsebuje najmanj parametre iz uradne specifikacije proizvajalca goriva.

▼M4

1.1.3 Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan, vključno z motorji na kombinirano gorivo, proizvajalec dokaže, da se osnovni motorji lahko prilagodijo kateri koli sestavi zemeljskega plina/biometana, ki bi se pojavila na tržišču. To dokazovanje se opravi v skladu s tem oddelkom, pri motorjih na kombinirano gorivo pa tudi v skladu z dodatnimi določbami o postopku prilagoditve goriva iz odstavka 6.4 Priloge 15 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

Pri stisnjenem zemeljskem plinu/biometanu (SZP) sta običajni dve vrsti goriva, visokokalorično gorivo (plin iz območja H) in nizkokalorično gorivo (plin iz območja L), vendar imata zelo širok razpon znotraj obeh območij; znatno se razlikujeta po energijski vsebnosti, izraženi z Wobbejevim indeksom, in po faktorju λ-premika (Sλ). Zemeljski plin s faktorjem λ-premika med 0,89 in 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) spada v območje H, zemeljski plin s faktorjem λ-premika med 1,08 in 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) pa v območje L. Sestava referenčnih goriv upošteva skrajne variacije Sλ.

Osnovni motor izpolnjuje zahteve te uredbe o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G25 (gorivo 2) iz Priloge IX brez kakršnega koli ročnega prilagajanja sistema za dovajanje goriva v motor med obema preskusoma (zahtevana je samoprilagodljivost). Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

Pri utekočinjenem zemeljskem plinu/biometanu (UZP) osnovni motor izpolnjuje zahteve te uredbe o referenčnih gorivih GR (gorivo 1) in G20 (gorivo 2) iz Priloge IX brez kakršnega koli ročnega prilagajanja sistema za dovajanje goriva v motor med obema preskusoma (zahtevana je samoprilagodljivost). Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

1.1.3.1 Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preskusi s tretjim gorivom (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnjim območjem GR) in 1,19 (tj. zgornjim območjem G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

▼M4

1.1.4 Za motor, ki za gorivo uporablja stisnjen zemeljski plin/biometan in je samoprilagodljiv za pline iz območja H in za pline iz območja L in ki s stikalom preklaplja med območjem H in območjem L, se osnovni motor pri vsakem položaju stikala preskusi na ustrezno referenčno gorivo, kot je za vsako območje posebej opredeljeno v Prilogi IX. Gorivi sta GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja H ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja L. Osnovni motor izpolnjuje zahteve te uredbe za oba položaja stikala brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma na posameznem položaju stikala. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

1.1.4.1 Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preskusi s tretjim gorivom namesto G23 (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnjim območjem GR) in 1,19 (tj. zgornjim območjem G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

▼M6

1.1.5 Pri motorjih na zemeljski plin/biometan se razmerje med rezultati emisij „r“ za vsako onesnaževalo določi takole::

ali

in

▼M4

1.1.6 Pri utekočinjenem naftnem plinu (UNP) proizvajalec dokaže, da se osnovni motor lahko prilagodi kateri koli sestavi goriva, ki bi se pojavila na tržišču.

Pri UNP se spreminja sestava C3/C4. Te spremembe se kažejo v referenčnih gorivih. Osnovni motor izpolnjuje emisijske zahteve glede referenčnih goriv A in B v skladu s Prilogo IX brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med preskusoma. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

1.1.6.1 Razmerje med rezultati emisij „r“ se za vsako onesnaževalo določi takole:

▼M4

1.2 Zahteve za homologacijo za omejeno vrsto goriva za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan ali UNP, vključno z motorji na kombinirano gorivo

Homologacija za omejeno vrsto goriva se podeli na podlagi zahtev iz točk od 1.2.1 do 1.2.2.2.

1.2.1 Homologacija za emisije izpušnih plinov iz motorja, ki za gorivo uporablja stisnjen zemeljski plin/biometan in je prirejen za delovanje na pline iz območja H ali na pline iz območja L.

Osnovni motor se preskusi na ustrezno referenčno gorivo v skladu s Prilogo IX za ustrezno območje. Gorivi sta GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja H ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za pline iz območja L. Osnovni motor izpolnjuje zahteve brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva je dovoljen en vroči cikel WHTC prilagoditvenega teka brez merjenja. Po prilagoditvenem teku se motor ohladi v skladu z odstavkom 7.6.1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

1.2.1.1 Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi s tretjim gorivom namesto G23 (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnjim območjem GR) in 1,19 (tj. gornjim območjem G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

1.2.1.2 Razmerje med rezultati emisij „r“ se za vsako onesnaževalo določi takole:

ali

in

1.2.1.3 Ob dobavi kupcu mora motor imeti oznako v skladu z oddelkom 3.3, na kateri je navedeno, za katero območje plinov je motor homologiran.

▼M4

1.2.2 Homologacija za emisije izpušnih plinov iz motorja, ki za gorivo uporablja zemeljski plin/biometan ali UNP in je predviden za delovanje na eno specifično sestavo goriva.

Pri stisnjenem zemeljskem plinu (SZP) osnovni motor v skladu s prilogo IX izpolnjuje zahteve glede emisij za referenčni gorivi GR in G25, pri utekočinjenem zemeljskem plinu (UZP) za referenčni gorivi GR in G20, pri utekočinjenem naftnem plinu (UNP) pa za referenčni gorivi A in B. Fina nastavitev sistema za dovajanje goriva med preskusi je dovoljena. Takšna fina nastavitev pomeni ponovno kalibracijo podatkovne baze dovajanja goriva, ne da bi se pri tem kakor koli spremenila osnovna strategija krmiljenja ali osnovna zgradba podatkovne baze. Po potrebi se dovoli zamenjava delov, ki so neposredno povezani s količino pretoka goriva, kot so vbrizgalne šobe.

1.2.2.1 Pri SZP se lahko na zahtevo proizvajalca motor preskusi na referenčni gorivi GR in G23 ali na referenčni gorivi G25 in G23, vendar v tem primeru homologacija velja le za pline iz območja H ali le za pline iz območja L, kot je ustrezno.

1.2.2.2 Ob dobavi kupcu je motor opremljen z oznako iz točke 3.3, na kateri je navedeno, za katero območje sestave goriva je motor kalibriran.

▼M4

1.3 Zahteve v zvezi s homologacijo za posamezno vrsto goriva

1.3.1 Homologacija za posamezno vrsto goriva se lahko podeli za motorje, ki za gorivo uporabljajo utekočinjen zemeljski plin, vključno z motorji na kombinirano gorivo, in so označeni s homologacijsko oznako, ki vsebuje črke „LNG20“ v skladu s točko 3.1 te priloge.

1.3.2 Proizvajalec lahko zaprosi za homologacijo za posamezno vrsto goriva le, če je motor kalibriran za specifično sestavo utekočinjenega zemeljskega plina s faktorjem λ-premika, ki se od faktorja λ-premika za gorivo G20 iz priloge IX razlikuje za največ 3 odstotke, vsebnost etana pa je največ 1,5 odstotka.

1.3.3 Pri družini motorjev na kombinirano gorivo, v kateri so motorji kalibrirani za specifično sestavo utekočinjenega zemeljskega plina s faktorjem λ-premika, ki se od faktorja λ-premika za gorivo G20 iz Priloge IX razlikuje za največ 3 odstotke, vsebnost etana pa ne presega 1,5 odstotka, se osnovni motor preskuša le na referenčno plinasto gorivo G20, kot je določeno v Prilogi IX.

▼B

2. HOMOLOGACIJA ZA EMISIJE IZPUŠNIH PLINOV ZA ČLANA DRUŽINE

2.1 Razen v primeru iz točke 2.2 se homologacija za osnovni motor brez dodatnega preskušanja razširi na celotno družino za vse sestavine goriva v območju, za katerega je osnovni motor homologiran (v primeru motorjev iz točke 1.2.2) ali goriva iz istega območja (v primeru motorjev iz točke 1.1 ali 1.2), za katera je osnovni motor homologiran.

2.2 Če tehnična služba ugotovi, da predložena vloga glede na izbrani osnovni motor ne predstavlja celotne družine motorjev iz dela 1 Dodatka 4, mora tehnična služba izbrati ter preskusiti nadomesten in po potrebi dodaten referenčni preskusni motor.

3. OZNAKE MOTORJA

▼M6

3.1 Pri motorju, homologiranem kot samostojna tehnična enota, ali tipu vozila, homologiranem glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, je motor opremljen z: (a) blagovno znamko ali tovarniškim imenom proizvajalca motorja; (b) proizvajalčevo trgovsko oznako motorja.

▼M4

3.2 Vsak motor, homologiran v skladu s to uredbo kot samostojna tehnična enota, ima oznako ES-homologacije. Ta oznaka je sestavljena iz: ▼B 3.2.1 pravokotnika, v katerem je vpisana mala črka „e“, in številčne oznake države članice, ki je podelila ES-homologacijo za samostojno tehnično enoto: 1 za Nemčijo; 2 za Francijo; 3 za Italijo; 4 za Nizozemsko; 5 za Švedsko; 6 za Belgijo; 7 za Madžarsko; 8 za Češko; 9 za Španijo; 11 za Združeno kraljestvo; 12 za Avstrijo; 13 za Luksemburg; 17 za Finsko; 18 za Dansko; 19 za Romunijo; 20 za Poljsko; 21 za Portugalsko; 23 za Grčijo; 24 za Irsko; ▼M2 25 za Hrvaško; ▼B 26 za Slovenijo; 27 za Slovaško; 29 za Estonijo; 32 za Latvijo; 34 za Bolgarijo; 36 za Litvo; 49 za Ciper; 50 za Malto. ▼M6 3.2.1.1 Pri motorju na zemeljski plin/biometan se za oznako ES-homologacije navede ena od naslednjih oznak: (a) H za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja H; (b) L za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja L; (c) HL za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območij H in L; (d) Ht za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja H in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H; (e) Lt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja L; (f) HLt za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo plina iz območja H ali območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug specifičen plin iz območja H ali L; (g) CNGfr v vseh drugih primerih, kadar motor uporablja za gorivo stisnjen zemeljski plin/biometan in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva; (h) LNGfr v primerih, kadar motor uporablja za gorivo utekočinjen zemeljski plin in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva; (i) LPGfr v primerih, kadar motor uporablja za gorivo utekočinjen naftni plin in je predviden za delovanje na eno omejeno območje sestave goriva; (j) LNG20 za motor, ki je homologiran in kalibriran za specifično sestavo utekočinjenega zemeljskega plina s faktorjem λ-premika, ki se od faktorja λ-premika za gorivo G20 iz priloge IX razlikuje za največ 3 odstotke, njegova vsebnost etana pa je največ 1,5 odstotka; (k) LNG za motor, ki je homologiran in kalibriran za katero koli drugo sestavo utekočinjenega zemeljskega plina. 3.2.1.2 Homologacijska oznaka za motorje na kombinirano gorivo za nacionalno oznako vsebuje niz znakov, ki označujejo, za kateri tip motorja na kombinirano gorivo in katera območja plina je bila homologacija podeljena. Niz znakov je sestavljen iz dveh števk, ki opredeljujeta tip vozila na kombinirano gorivo iz člena 2, sledijo jim črka ali črke iz točke 3.2.1.1, ki ustrezajo sestavi zemeljskega plina/biometana, ki ga uporablja motor. Znaka, ki opredeljujeta tipe motorja na kombinirano gorivo v členu 2, sta: (a) 1A za motorje na kombinirano gorivo tipa 1A; (b) 1B za motorje na kombinirano gorivo tipa 1B; (c) 2A za motorje na kombinirano gorivo tipa 2A; (d) 2B za motorje na kombinirano gorivo tipa 2B; (e) 3B za motorje na kombinirano gorivo tipa 3B. 3.2.1.3 Pri motorjih s kompresijskim vžigom, ki uporabljajo dizelsko gorivo, je v homologacijsko oznako za nacionalno oznako vključena črka „D“. 3.2.1.4 Pri motorjih s kompresijskim vžigom, ki za gorivo uporabljajo etanol (ED95), sta v homologacijsko oznako za nacionalno oznako vključeni črki „ED“. 3.2.1.5 Pri motorjih s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljajo etanol (E85), v homologacijski oznaki za nacionalno oznako sledi „E85“. 3.2.1.6 Pri motorjih s prisilnim vžigom, ki za gorivo uporabljajo bencin, je v homologacijsko oznako za nacionalno oznako vključena črka „P“. ▼M4 3.2.2 Oznaka ES-homologacije v bližini pravokotnika vključuje tudi „osnovno številko homologacije“ iz oddelka 4 homologacijske številke iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, pred njo je črka, ki označuje stopnjo emisij, za katero je bila podeljena ES-homologacija. 3.2.3 Oznaka ES-homologacije se namesti na motor tako, da je neizbrisna in jasno čitljiva. Oznaka je vidna pri vgradnji motorja v vozilo ter pritrjena na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Poleg oznake na motorju je mogoče oznako ES-homologacije dobiti tudi s skupino instrumentov. Oznaka je nato zlahka na voljo za pregled, navodila za dostop pa so vključena v priročnik za uporabnika vozila. ▼B 3.2.4 Primeri oznake ES-homologacije so v Dodatku 8.

▼M4

3.3 Oznake za motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan in UNP Na motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin/biometan in UNP ter imajo homologacijo za omejeno vrsto goriva, se pritrdijo naslednje oznake z informacijami iz točke 3.3.1. ▼B 3.3.1 Na oznaki morajo biti navedene naslednje informacije: V primeru iz točke 1.2.1.3 se na oznaki navede „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM OBMOČJA H“. Po potrebi se „H“ zamenja z „L“. V primeru iz točke 1.2.2.2 se na oznaki navede „SAMO ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM SPECIFIKACIJE …“ ali „SAMO ZA UPORABO Z UTEKOČINJENIM NAFTNIM PLINOM SPECIFIKACIJE …“, kot je ustrezno. Vse informacije v ustrezni preglednici v Prilogi IX se navedejo s posameznimi sestavinami in mejnimi vrednostmi, ki jih določi proizvajalec motorja. Črke in številke morajo biti visoke najmanj 4 mm. Če zaradi pomanjkanja prostora tako označevanje ni mogoče, se lahko uporabi poenostavljena koda. V takem primeru so vsakomur, ki polni posodo za gorivo ali vzdržuje ali popravlja motor in njegovo dodatno opremo, ter tudi zadevnim pristojnim organom na voljo lahko dostopna pojasnila, ki vključujejo vse navedene informacije. Mesto in vsebina teh pojasnil se določita v dogovoru med proizvajalcem in homologacijskim organom. 3.3.2 Značilnosti Oznake se morajo ohraniti vso življenjsko dobo motorja. Biti morajo jasno čitljive, njihove črke in številke pa neizbrisne. Razen tega morajo biti oznake pritrjene tako, da pritrditev vzdrži vso življenjsko dobo motorja in oznak ni mogoče odstraniti, ne da bi jih uničili ali poškodovali. 3.3.3 Namestitev Oznake je treba varno namestiti na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Poleg tega morajo biti oznake na takem mestu, da so zlahka vidne, potem ko je bil motor dopolnjen z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje.

3.4 V primeru vloge za podelitev ES-homologacije za vozilo s homologiranim motorjem glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ali ES-homologacije za vozilo glede na emisije ter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil se oznaka iz oddelka 3.3 namesti tudi v bližino odprtine za polnjenje goriva.

4. VGRADNJA MOTORJA V VOZILO

4.1 Motor je treba vgraditi v vozilo tako, da so izpolnjene homologacijske zahteve. Upoštevati je treba naslednje značilnosti v zvezi s homologacijo motorja: 4.1.1 podtlak v sesalni cevi ne sme biti višji od tistega, ki je za homologacijo motorja naveden v delu 1 Dodatka 4; 4.1.2 protitlak izpušnih plinov ne sme biti višji od tistega, ki je za homologacijo motorja naveden v delu 1 Dodatka 4; 4.1.3 moč, ki jo absorbira dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, ne sme biti višja od tiste, ki je za homologacijo motorja navedena v delu 1 Dodatka 4; 4.1.4 značilnosti sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov morajo biti v skladu s tistimi, ki so za homologacijo motorja navedene v delu 1 Dodatka 4.

4.2 Vgradnja homologiranega motorja v vozilo Vgradnja motorja, homologiranega kot samostojna tehnična enota, v vozilo mora poleg tega izpolnjevati naslednje zahteve: (a) v zvezi s skladnostjo sistema OBD morajo biti v skladu z Dodatkom 1 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49 pri vgradnji izpolnjene zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz dela 1 Dodatka 4; ▼M6 (b) v zvezi s skladnostjo sistema, s katerim se zagotavlja pravilno delovanje ukrepov za uravnavanje emisij NOx, morajo biti pri vgradnji v skladu z Dodatkom 4 Priloge 11 k Pravilniku UN/ECE št. 49 izpolnjene zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz dela 1 Priloge 1 k navedenemu pravilniku; ▼M4 (c) Vgradnja motorja na kombinirano gorivo, homologiranega kot samostojna tehnična enota, v vozilo izpolnjuje tudi posebne zahteve za vgradnjo iz odstavka 6 Priloge 15 k Pravilniku UN/ECE št. 49 in zahteve proizvajalca v zvezi z vgradnjo iz oddelka 7 Priloge XVIII k tej uredbi. ▼B

4.3 Dovodne odprtine posod za gorivo pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo bencin ali E85 4.3.1 Dovodna odprtina posode za bencin ali E85 mora biti zasnovana tako, da je onemogočeno polnjenje posode iz šobe za točenje goriva z zunanjim premerom 23,6 mm ali več. 4.3.2 Točka 4.3.1 se ne uporablja za vozila, pri katerih sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (a) vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvinčeni bencin nima škodljivega vpliva na nobeno napravo, ki je namenjena uravnavanju emisij plinastih onesnaževal; (b) vozilo je razločno, čitljivo in neizbrisno označeno s simbolom za neosvinčeni bencin iz standarda ISO 2575:2004 na takšnem mestu, da ga lahko oseba, ki polni posodo za gorivo, takoj opazi. Dovoljene so dodatne oznake. 4.3.3 Zagotoviti je treba ukrepe, s katerimi se preprečijo čezmerne emisije izhlapevanja in razlitje goriva zaradi manjkajočega pokrova na posodi za gorivo. To je mogoče doseči na enega od naslednjih načinov: (a) s pokrovom posode za gorivo, ki se samodejno odpira in zapira ter ga ni mogoče odstraniti; (b) z zasnovo, ki preprečuje čezmerne emisije izhlapevanja, če manjka pokrov posode za gorivo; (c) v primeru vozil M1 ali N1 na kakršen koli drug način, ki ima enak učinek. Primeri lahko vključujejo tudi privezan pokrov posode za gorivo, priklenjen pokrov ali pokrov, ki se odklepa s ključem za vžig vozila. V takšnem primeru mora biti mogoče ključ odstraniti iz pokrova posode za gorivo le, ko je zaklenjen.

5. ZAHTEVE IN PRESKUSI ZA PRESKUŠANJE V PROMETU

5.1 Uvod

Ta oddelek določa specifikacije in preskuse podatkov ECU pri homologaciji za namen preskušanja v prometu.

5.2 Splošne zahteve

▼M4

5.2.1 Za namen preskušanja v prometu mora krmilna enota motorja (ECU) v realnem času in s frekvenco najmanj 1 Hz kot obvezne informacije o pretoku podatkov prikazati izračunano vrednost obremenitve (navor motorja kot odstotek največjega navora in največjega razpoložljivega navora pri trenutni vrtilni frekvenci motorja), vrtilno frekvenco motorja, temperaturo hladilne tekočine motorja, trenutno porabo goriva ter referenčni največji navor motorja kot funkcijo vrtilne frekvence motorja.

▼B

5.2.2 ECU lahko oceni izhodni navor z vgrajenimi algoritmi za izračun proizvedenega notranjega navora in navora trenja.

5.2.3 Navor motorja v Nm, ki izhaja iz navedenih informacij o pretoku podatkov, mora omogočati neposredno primerjavo z vrednostmi, izmerjenimi pri določanju moči motorja v skladu s Prilogo XIV. V navedene informacije o pretoku podatkov je treba vključiti zlasti vse morebitne popravke v zvezi z dodatno opremo.

5.2.4 Dostop do informacij, zahtevanih v točki 5.2.1, je treba zagotoviti v skladu z zahtevami iz Priloge X in standardi iz Dodatka 6 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49.

5.2.5 Povprečna obremenitev pri posameznem pogoju delovanja v Nm, izračunana na podlagi informacij, zahtevanih v točki 5.2.1, se ne sme razlikovati od povprečne izmerjene obremenitve pri tem pogoju delovanja za več kot:

(a) 7 odstotkov pri določanju moči motorja v skladu s Prilogo XIV;

▼M9

(b) 10 odstotkov pri izvajanju preskusa WHSC (globalno usklajeni vozni ciklus v ustaljenem stanju) v skladu s Prilogo III, razen za načina 1 in 13 (prosti tek).

▼B

Pravilnik UN/ECE št. 85 ( 5 ) dovoljuje, da se dejanska največja obremenitev motorja razlikuje od referenčne največje obremenitve za 5 odstotkov, da se upošteva spremenljivost postopka izdelave. To dovoljeno odstopanje se upošteva pri navedenih vrednostih.

5.2.6 Zunanji dostop do informacij, zahtevanih v točki 5.2.1, ne sme vplivati na emisije ali učinkovitost vozila.

▼M9

5.2.7 Če razlika med izmerjeno vrednostjo navora, pridobljeno z opredeljenim tržnim gorivom, in vrednostjo navora, izračunano na podlagi informacij iz točke 5.2.1, presega katero koli vrednost iz točke 5.2.5, se za družino motorjev določi korekcijski faktor za moč za vsako dodatno tržno gorivo, ki ga dovoljuje proizvajalec v skladu s točko 1.1.2. Korekcijski faktor se izračuna kot razmerje med povprečnim izmerjenim največjim navorom [Nm] za referenčno gorivo v skladu s Prilogo IX in povprečnim izmerjenim največjim navorom [Nm] za opredeljeno tržno gorivo.

▼B

5.3 Preverjanje razpoložljivosti in skladnosti podatkov o ECU, ki se zahtevajo za preskušanje v prometu

5.3.1 Razpoložljivost informacij o pretoku podatkov, zahtevanih v točki 5.2.1, v skladu z zahtevami iz točke 5.2.2 se dokaže z zunanjim diagnostičnim orodjem OBD iz Priloge X.

5.3.2 Če informacij ni mogoče pridobiti na ustrezen način z diagnostičnim orodjem, ki deluje pravilno, motor velja za neskladnega.

▼M9

5.3.3 Izpolnjevanje zahteve iz točke 5.2.5 se dokaže za osnovni motor družine motorjev pri določanju moči motorja v skladu s Prilogo XIV ter pri izvajanju preskusa WHSC v skladu s Prilogo III in laboratorijskem preskušanju zunaj pogojev preskusnega cikla pri homologaciji v skladu z oddelkom 6 Priloge VI.

5.3.3.1 Izpolnjevanje zahteve iz točke 5.2.5 se dokaže za vsakega člana družine motorjev pri določanju moči motorja v skladu s Prilogo XIV.Za navedeni namen se izvedejo dodatne meritve pri več delnih obremenitvah in obratovalnih točkah vrtilne frekvence motorja (na primer pri načinih WHSC in v nekaterih dodatnih naključnih točkah).

▼M9

5.3.3.2 Če je primerno, se za družino motorjev korekcijski faktor za moč iz točke 5.2.7 določi za osnovni motor družine motorjev.

▼M4

5.3.4 Če motor, ki se preskuša, ne izpolnjuje zahtev iz Priloge XIV v zvezi z dodatno opremo, je treba izmerjeni navor popraviti v skladu s popravno metodo iz Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

5.3.5 Skladnost signala ECU o navoru velja za zadostno, če signal navora ostane znotraj dovoljenih odstopanj iz točke 5.2.5.

6. DRUŽINA MOTORJEV

▼M4

6.1 Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

Družina motorjev, kot jo opredeljuje proizvajalec motorja, je skladna z odstavkom 5.2 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49, za motorje in vozila na kombinirano gorivo pa z odstavkom 3.1 Priloge 15 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

6.2 Izbira osnovnega motorja

Osnovni motor družine se izbere v skladu z zahtevami iz odstavka 5.2.4 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49, za motorje in vozila na kombinirano gorivo pa z odstavkom 3.1.2 Priloge 15 k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼B

6.3 Parametri za opredelitev družine motorjev OBD

Družina motorjev OBD se opredeli z osnovnimi parametri konstrukcije, ki so skupni sistemom motorjev v družini, v skladu z oddelkom 6.1 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49.

▼M4

6.4 Razširitev, ki v družino motorjev vključuje nov sistem motorja

6.4.1 Na zahtevo proizvajalca in na podlagi odobritve homologacijskega organa se lahko kot član potrjene družine motorjev vključi nov sistem motorja, če so izpolnjena merila iz točke 6.1.

6.4.2 Če elementi konstrukcije osnovnega sistema motorja ustrezajo elementom novega sistema motorja v skladu s točko 6.2, za motorje na kombinirano gorivo pa v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge 15 k Pravilniku UN/ECE št. 49, lahko ostane osnovni sistem motorja nespremenjen, proizvajalec pa spremeni opisni list iz Priloge I.

6.4.3 Če elementi konstrukcije novega sistema motorja ne ustrezajo elementom osnovnega sistema motorja v skladu s točko 6.4.2, vendar novi sistem predstavlja celotno družino, potem novi sistem motorja postane novi osnovni motor. V tem primeru se dokaže, da so novi elementi konstrukcije skladni z določbami te uredbe, opisni list iz Priloge I pa se spremeni.

▼B

7. SKLADNOST PROIZVODNJE

7.1 Splošne zahteve

Ukrepe za zagotavljanje skladnosti proizvodnje je treba sprejeti v skladu s členom 12 Direktive 2007/46/ES. Skladnost proizvodnje se preverja na podlagi opisa v certifikatih o homologaciji iz Dodatka 4 k tej prilogi. Pri uporabi dodatkov 1, 2 ali 3 se izmerjene emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev, ki so predmet preverjanja skladnosti proizvodnje, prilagodijo z ustreznimi faktorji poslabšanja za tisti motor, kot je navedeno v Dopolnilu k certifikatu o ES-homologaciji, podeljenem v skladu s to uredbo.

Določbe Priloge X k Direktivi 2007/46/ES se uporabljajo, če homologacijski organi niso zadovoljni s proizvajalčevim postopkom preverjanja.

Vse motorje, ki se preskušajo, je treba naključno izbrati iz proizvodne serije.

7.2 Emisije onesnaževal

7.2.1 Če se merijo emisije onesnaževal in je bila homologacija motorja enkrat ali večkrat razširjena, se preskusi opravijo na motorjih iz opisne dokumentacije za ustrezno razširitev.

7.2.2 Skladnost motorja, predloženega v preskus emisij onesnaževal:

Ko proizvajalec motor predloži pristojnim organom, na izbranih motorjih ne sme izvesti nobenih prilagoditev več.

7.2.2.1 Trije motorji se vzamejo iz proizvodne serije zadevnih motorjev. Motorje je treba preskusiti z WHTC in po potrebi z WHSC, da se preveri skladnost proizvodnje. Mejne vrednosti morajo ustrezati vrednostim iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 595/2009.

7.2.2.2 Če se homologacijski organ strinja s standardnim odstopanjem proizvodnje, kot ga navaja proizvajalec v skladu s Prilogo X k Direktivi 2007/46/ES, se preskusi opravijo v skladu z Dodatkom 1 k tej prilogi.

Če se homologacijski organ ne strinja s standardnim odstopanjem proizvodnje, kot ga navaja proizvajalec v skladu s Prilogo X k Direktivi 2007/46/ES, se preskusi opravijo v skladu z Dodatkom 2 k tej prilogi.

Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi izvedejo v skladu z Dodatkom 3 k tej prilogi.

7.2.2.3 Na podlagi preskusov naključno izbranih motorjev v skladu s točko 7.2.2.2 se šteje, da je proizvodna serija zadevnih motorjev skladna, če je po preskusnih merilih iz ustreznega dodatka sprejeta odločitev, da so emisije vseh onesnaževal ustrezne (serija sprejeta), in da ni skladna, če je za eno od onesnaževal sprejeta odločitev, da emisije niso ustrezne (serija zavrnjena).

Če se za eno od onesnaževal sprejme odločitev o ustreznosti emisij, te odločitve ni mogoče spremeniti na podlagi rezultata morebitnih dodatnih preskusov, ki bi se izvedli zaradi odločanja o emisijah drugih onesnaževal.

Če ni sprejeta odločitev o ustreznosti za vsa onesnaževala in če za nobeno onesnaževalo ni sprejeta odločitev o zavrnitvi, se preskus opravi na drugem motorju (glej sliko 1).

Če ni bila sprejeta nobena odločitev, se lahko proizvajalec kadar koli odloči, da ustavi preskušanje. V takem primeru se zabeleži odločitev o zavrnitvi.

Slika 1

Shematski prikaz preskušanja skladnosti proizvodnje

7.2.3 Preskusi se izvajajo na novih motorjih.

7.2.3.1 Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi izvajajo tudi na motorjih, ki so bili utečeni, vendar do največ 125 ur. V tem primeru mora postopek utekanja motorja opraviti proizvajalec, ki se zaveže, da na teh motorjih ne bo izvedel nobenih prilagoditev.

7.2.3.2 Če želi proizvajalec v skladu s točko 7.2.3.1 izvesti postopek utekanja, ga lahko opravi na enega od naslednjih načinov:

(a) na vseh motorjih, ki se preskusijo;

(b) na prvem preskušenem motorju, pri katerem se koeficient naraščanja emisij določi takole: (i) emisije onesnaževal se morajo izmeriti na novem motorju in preden poteče največ 125 ur iz točke 7.2.3.1 na prvem preskušanem motorju; (ii) za vsako onesnaževalo se izračuna koeficient naraščanja emisij med preskusoma: emisije pri drugem pr