Tradicionalni izrazi Jezik Vina (1) Povzetek opredelitve / pogoj uporabe (2) Zadevne tretje države

DEL A: Tradicionalni izrazi iz člena 118u(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007

BELGIJA

Appellation d'origine contrôlée francoščina ZOP (1, 4) Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene označbe porekla‘.

Gecontroleerde oorsprongsbenaming nizozemščina ZOP (1, 4)

Landwijn nizozemščina ZGO (1) Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene geografske označbe‘.

Vin de pays francoščina ZGO (1)

BOLGARIJA

Гарантирано наименование запроизход (ГНП) (guaranteed designation of origin) bolgarščina ZOP (1, 3, 4) Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene označbe porekla‘ ali ‚zaščitene geografske označbe‘ 14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП) (guaranteed and controlled designation of origin) bolgarščina ZOP (1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ) (noble sweet wine) bolgarščina ZOP (3)

Pегионално вино(Regional wine) bolgarščina ZGO (1, 3, 4)

ČEŠKA REPUBLIKA

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti češčina ZOP (4) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, pridelava vina za uporabo pri proizvodnji kakovostnega penečega vina, pridelanega v določeni regiji, je bila izvedena na vinorodnem območju, na opredeljenem območju ni bil presežen hektarski donos, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Jakostní víno češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil povečan, grozdje, iz katerega je bilo pridelano vino, je vsebovalo najmanj 15° NM sladkorja, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Jakostní víno odrůdové češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe, vinskega mošta, vino, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu, ali z mešanjem kakovostnih vin, in sicer ne več kot treh sort.

Jakostní víno známkové češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe, vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu.

Jakostní víno s přívlastkem, dopolnjen z: — Kabinetní víno — Pozdní sběr — Výběr z hroznů — Výběr z bobulí — Výběr z cibéb — Ledové víno — Slámové víno češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe ali vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, ki je bilo potrgano v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju ali podobmočju, kjer hektarski donos ni bil presežen; vino je bilo pridelano iz grozdja, katerega poreklo, vsebnost sladkorja in teža, po potrebi sorta ali mešanica sort, ali okužba s sivo plesnijo Botrytis cinerea P. v obliki žlahtne plesni so bili preverjeni s strani inšpekcijskega organa in izpolnjujejo standarde glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo, inšpekcijski organ je vino klasificiral kot kakovostno vino z eno od naslednjih lastnosti: — ‚Kabinetní víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM, — ‚Pozdní sběr‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM, — ‚Výběr z hroznů‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 24° NM, — ‚Výběr z bobulí‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, — ‚Výběr z cibéb‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja z žlahtno plesnijo ali iz prezrelega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 32° NM, — ‚Ledové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo potrgano pri temperaturi –7 °C ali manj in je bilo med trgatvijo in predelavo zmrznjeno, pridobljeni vinski mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, — ‚Slámové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na slami ali trsju, po potrebi obešeno v zračenem prostoru za obdobje najmanj treh mesecev, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM.

Pozdní sběr češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil povečan, grozdje, iz katerega je bilo vino pridelano, ima vsebnost sladkorja najmanj 21° NM, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Víno s přívlastkem, dopolnjen z: — Kabinetní víno — Pozdní sběr — Výběr z hroznů — Výběr z bobulí — Výběr z cibéb — Ledové víno — Slámové víno češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe ali vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, ki je bilo potrgano v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju ali podobmočju, kjer hektarski donos ni bil presežen; vino je bilo pridelano iz grozdja, katerega poreklo, vsebnost sladkorja in teža, po potrebi sorta ali mešanica sort, ali okužba s sivo plesnijo Botrytis cinerea P. v obliki žlahtne plesni so bili preverjeni s strani inšpekcijskega organa in izpolnjujejo standarde glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo, inšpekcijski organ je vino klasificiral kot kakovostno vino z eno od naslednjih lastnosti: — ‚Kabinetní víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM, — ‚Pozdní sběr‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM, — ‚Výběr z hroznů‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 24° NM, — ‚Výběr z bobulí‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, — ‚Výběr z cibéb‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja z žlahtno plesnijo ali iz prezrelega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 32° NM, — ‚Ledové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo potrgano pri temperaturi –7 °C ali manj in je bilo med trgatvijo in predelavo zmrznjeno, pridobljeni vinski mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, — ‚Slámové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na slami ali trsju, po potrebi obešeno v zračenem prostoru za obdobje najmanj treh mesecev, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM.

Jakostní likérové víno češčina ZOP (3) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil presežen, pridelava je bila izvedena v opredeljeni regiji, kjer je bilo grozdje potrgano, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Zemské víno češčina ZGO (1) Vino, pridelano iz grozdja, potrganega na ozemlju Češke republike, ki je primerno za pridelavo kakovostnega vina v opredeljeni regiji, ali iz sort, ki so navedene v seznamu sort v izvedbeni zakonski uredbi, ima lahko geografsko označbo, določeno z izvedbeno zakonsko uredbo; za pridelavo vina z geografsko označbo se lahko uporabi samo grozdje, iz katerega je bilo vino pridelano in ki vsebuje najmanj 14° NM sladkorja, z območja, ki nosi geografsko označbo v skladu s tem odstavkom ter izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo; uporaba imena geografske enote, ki ni navedeno v izvedbeni zakonski uredbi, je prepovedana.

Víno originální certifikace (VOC ali V.O.C.) češčina ZOP (1) Vino mora biti pridelano na enakem ali manjšem ozemlju, kot je vinska regija; pridelovalec mora biti član združenja, ki je pooblaščeno za odobritev označbe vina z originalnim potrdilom v skladu z zakonom; vino izpolnjuje najmanj zahteve glede kakovosti, ki se nanašajo na kakovostno vino v skladu s tem zakonom, vino izpolnjuje pogoje, določene v odločbi za odobritev označbe vina z originalnim potrdilom; poleg tega mora vino izpolnjevati zahteve za posamezne sorte vina, določene v tem dokumentu.

DANSKA

Regional vin danščina ZGO (1, 3, 4) Vino ali peneče vino, ki je pridelano na Danskem v skladu s predpisi nacionalne zakonodaje. ‚Regionalno vino‘ je predmet organoleptične in analitične ocene. Njegova narava in značilnosti izhajajo z območja pridelave, uporabljenega grozdja ter usposobljenosti pridelovalca in vinarja.

NEMČIJA

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), dopolnjen z: — Kabinett — Spätlese — Auslese — Beerenauslese — Trockenbeerenauslese — Eiswein nemščina ZOP (1) Globalna kategorija za vina s posebnimi lastnostmi, ki so dosegla določen najmanjši delež sladkorja in ki niso obogatena (niti nevtralizirana niti obogatena z zgoščenim grozdnim moštom), dopolnjena z eno od naslednjih navedb: — (Kabinett): vino prvega kakovostnega razreda s posebnimi lastnostmi (Prädikatsweine); vina Kabinett so lahka in nežna ter dosežejo 67 do 85 stopinj Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; — (Spätlese): kakovostno vino s posebnimi lastnostmi, katerega delež sladkorja znaša med 76 in 95 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; grozdje mora biti potrgano pozno in mora biti popolnoma zrelo; vina Spätlese imajo intenziven okus (ne nujno sladek); — (Auslese): pridelano iz posameznih izbranih popolnoma zrelih grozdov, ki je lahko zgoščeno z botrytis cinerea in katerega delež sladkorja znaša med 85 in 100 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; — (Beerenauslese): pridelano iz posebej izbranih popolnoma zrelih grozdov z visoko vsebnostjo sladkorja zaradi botrytis cinerea (žlahtne plesni); grozdje je večinoma potrgano nekoliko pozneje, kot je običajni čas trgatve. Delež sladkorja znaša med 110 in 125 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije: zelo sladka vina z visoko sposobnostjo ohranjanja; — (Trockenbeerenauslese): vina vrhunske kakovosti s posebnimi lastnostmi (Prädikatswein) in deležem sladkorja, večjim od 150 stopinj Oechsleja. Vina iz te kategorije so pridelana iz skrbno izbranega prezrelega grozdja, katerega sok je zgoščen z botrytis cinerea (žlahtno plesnijo). Grozdje je zgubano kot rozine. Vina, ki so iz njega pridelana, so sladka in vsebujejo malo alkohola; — (Eiswein): Eiswein mora biti pridelan iz grozdja, potrganega med hudim mrazom s temperaturami, nižjimi od –7 stopinj Celzija; stiska se zmrznjeno; edinstveno vino vrhunske kakovosti z izjemno visoko vsebnostjo sladkorja in kislostjo.

Qualitätswein, dopolnjen ali ne z b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete) nemščina ZOP (1) Kakovostno vino iz opredeljenih regij, ki je prestalo analitični in organoleptični preskus ter izpolnjuje pogoje glede zrelosti grozdja (delež sladkorja v vinu/stopinj Oechsleja).

Qualitätslikörwein, dopolnjen z b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4) nemščina ZOP (3) Kakovostno likersko vino iz opredeljenih regij, ki je prestalo analitični in organoleptični preskus ter izpolnjuje pogoje glede zrelosti grozdja (delež sladkorja v vinu/stopinj Oechsleja).

Qualitätsperlwein, dopolnjen z b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) (4) nemščina ZOP (8) Kakovostno biser vino iz opredeljenih regij, ki je prestalo analitični in organoleptični preskus ter izpolnjuje pogoje glede zrelosti grozdja (delež sladkorja v vinu/stopinj Oechsleja).

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4) nemščina ZOP (4) Kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij.

Landwein nemščina ZGO (1) Odlično vino z nekoliko višjim deležem sladkorja.

Winzersekt (4) nemščina ZOP (1) Kakovostno peneče vino, pridelano na opredeljenih vinorodnih območjih, pridobljeno iz grozdja, potrganega na istem vinogradniškem posestvu, kjer pridelovalec predeluje grozdje v vino, namenjeno za proizvodnjo kakovostnih penečih vin, pridelanih na opredeljenem vinorodnem območju; velja tudi za skupine pridelovalcev.

GRČIJA

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ) (appellation d’origine de qualité supérieure) grščina ZOP (1, 3, 4, 15, 16) Ime regije ali določenega kraja, ki je uradno priznano za opis vin, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: — pridelana so iz grozdja odličnih sort vinske trte, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera, izhajajo izključno s tega geografskega območja in so pridelana na tem območju, — pridelana so iz grozdja iz vinogradov z majhnimi hektarskimi donosi, — njihova kakovost in lastnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki. [L.D. 243/1969 in L.D. 427/76 o izboljšanju in zaščiti pridelave vina]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine contrôlée) grščina ZOP (3, 15) Poleg nujnih zahtev ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘ morajo vina iz te kategorije izpolnjevati naslednje zahteve: — pridelana so iz grozdja iz vinogradov z odličnimi sortami vinske trte in majhnimi hektarskimi donosi, pridelanega na zemljišču, ki je primerno za pridelavo kakovostnih vin, — izpolnjujejo nekatere zahteve glede vrste rezi vinogradov in najmanjše vsebnosti sladkorja v moštu. [L.D. 243/1969 in L.D. 427/76 o izboljšanju in zaščiti pridelave vina]

Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) grščina ZOP (3) Vina iz kategorije ‚appellation d'origine contrôlée‘ ali vina ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘, ki dodatno izpolnjujejo naslednje zahteve: — pridelana so iz grozdnega mošta z izhodiščnim naravnim deležem sladkorja najmanj 12 vol. %, — imajo dejanski delež alkohola najmanj 15 vol. % in ne več kot 22 vol. %, — imajo skupni delež alkohola najmanj 17,5 vol. %. [L.D. 212/1982 o registraciji vin z označbo porekla ‚Samos‘]

Οίνος φυσικώς γλυκύς (vin naturellement doux) grščina ZOP (3, 15, 16) Vina iz kategorije ‚appellation d'origine contrôlée‘ ali vina ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘, ki dodatno izpolnjujejo naslednje zahteve: — pridelana so iz grozdja, posušenega na soncu ali v senci, — pridelana so brez obogatitve, — imajo naravni delež alkohola najmanj 17 vol. % (ali 300 gramov sladkorja na liter). [L.D. 212/1982 o registraciji vin z označbo porekla ‚Samos‘]

ονομασία κατά παράδοση (appellation traditionnelle) grščina ZGO (1) Vina, pridelana izključno na geografskem območju Grčije, za katera poleg tega velja: — vina s tradicionalno oznako Retsina so pridelana iz grozdnega mošta, obdelanega s smolo alepskega bora in — vina s tradicionalno oznako Verntea so pridelana iz grozdja iz vinogradov na otoku Zakynthos ter izpolnjujejo določene pogoje glede uporabljenih sort grozdja, hektarskega donosa vinogradov in vsebnosti sladkorja v moštu. [P.D. 514/1979 o pridelavi, nadzoru in zaščiti vin iz rozin in M.D. 397779/92 o določitvi zahtev za uporabo označbe ‚Verntea Traditional Designation of Zakynthos‘]

τοπικός οίνος (vin de pays) grščina ZGO (1, 3, 4, 11, 15, 16) Označba, ki se nanaša na območje ali določen kraj in je bila uradno priznana za opis vin, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: — temeljijo na posebni kakovosti, slovesu ali drugih značilnostih, ki jih je mogoče pripisati njihovemu poreklu, — najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za njihovo pridelavo, izvira izključno s tega geografskega območja in njihova pridelava poteka na tem geografskem območju, — pridobljena so iz sort vinske trte, ki so bile klasificirane na določenem območju, — proizvedena so iz grozdja iz vinogradov, ki se nahajajo na zemljišču, ki je primerno za pridelavo kakovostnih vin, z majhnimi hektarskimi donosi, — za vsako vino sta določena naravni in dejanski delež alkohola. [C.M.D. 392169/1999 Splošna pravila za uporabo izraza regionalna vina za opis namiznih vin, kot so bila spremenjena s C.M.D 321813/2007]

ŠPANIJA

Denominación de origen (DO) španščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Ime regije, območja, kraja ali opredeljenega območja, ki je zakonsko priznano za označevanje vin, ki izpolnjujejo naslednje pogoje: — so pridelana v regiji, na območju, v kraju ali na opredeljenem območju, iz katerih izvira grozdje, — zaradi svojega porekla uživajo velik ugled v trgovini, in — njihova kakovost in značilnosti so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja z njegovimi naravnimi in človeškimi dejavniki. (Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah) Čile

Denominación de origen calificada (DOCa) španščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Poleg obveznih zahtev za ‚denominación de origen‘ mora ‚denominacion de origen calificada‘ izpolnjevati naslednje zahteve: — od njenega priznanja kot ‚denominación de origen‘ je minilo najmanj deset let, — zaščiteni proizvodi, ki se tržijo, so stekleničeni izključno v vinskih kleteh, ki so registrirane in se nahajajo na opredeljenem geografskem območju, in — zadevna območja, ki lahko pridelujejo vina s pravico do opisane označbe porekla, so kartografsko opredeljena za vsak krajevni izraz. (Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de calidad con indicación geográfica španščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Vino, pridelano v regiji, na območju, v kraju ali na opredeljenem območju iz grozdja, ki izvira z navedenega območja, katerega kakovost, sloves ali značilnosti so posledica geografskega ali človeškega dejavnika ali obojega in se nanaša na pridelavo grozdja in izdelavo ali staranje vina. Ta vina so opredeljena z izrazom ‚vino de calidad de‘, ki mu sledi ime regije, območja, kraja ali opredeljenega območja, kjer se pridelujejo in proizvajajo. (Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de pago španščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Označuje kraj ali vas s posebnimi značilnostmi zemlje in mikro klimo, po katerih se razlikuje od drugih v okolici, znano po imenu, ki je tradicionalno ali v splošnem povezano s kulturo vinogradov, iz katerih so pridobljena vina z edinstvenimi značilnostmi in kakovostjo, in katerega največja razširitev je omejena s predpisi, ki jih določijo pristojni organi v skladu z značilnostmi vsake regije. Razširitev ne more biti enaka ali nadrejena kateremu koli krajevnemu izrazu, na katerega ozemlju ali ozemljih, če jih je več, se nahaja. Predpostavlja se, da splošna povezava s kulturo vinogradov obstaja, če se v trgovini ime ‚pago‘ običajno uporablja za opredelitev vin, pridobljenih iz njega v obdobju najmanj petih let. Vse grozdje, ki je namenjeno za ‚vino de pago‘, mora izvirati iz vinogradov, ki se nahajajo v zadevnem ‚pago‘, vino pa se izdela, hrani in stara ločeno od drugih vin. (Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de pago calificado španščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Če je celoten ‚pago‘ vključen v ozemeljsko območje uporabe označbe ustreznega porekla, je vino lahko navedeno kot ‚vino de pago calificado‘, tam pridelano vino pa je vedno označeno z ‚de pago calificado‘, če izpolnjuje zahteve za vina z ustrezno označbo porekla in je kot tako registrirano. (Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de la tierra španščina ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Zahteve za uporabo tradicionalnega izraza ‚vino de la tierra‘, ki mu je dodana geografska označba: 1. V predpisih o geografskih označbah proizvodov, navedenih v členu 1, je treba pri geografskih označbah upoštevati vsaj naslednje vidike: (a) kategorijo oz. kategorije vina, za katere se označba uporablja, (b) ime geografske označbe, ki se uporablja, (c) natančne meje geografskega območja, (d) navedbo sort vinske trte, ki se uporabljajo, (e) najmanjši volumenski delež alkohola različnih vrst vina s pravico do označbe, (f) upoštevanje ali navedbo organoleptičnih lastnosti, (g) sistem nadzora, ki se uporablja za vina in ga oblikuje javni ali zasebni organ. 2. Uporaba geografske označbe za označitev mešanice vin, pridobljene iz grozdja, potrganega na različnih območjih, bo priznana, če 85 odstotkov (kar je minimum) vina izvira z območja pridelave, katerega ime uporablja. (Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; Uredba 1126/2003)

Vino dulce natural španščina ZOP (3) (Točka B(6) Priloge III k Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009)

Vino Generoso španščina ZOP (3) (Točka B(8) Priloge III k Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009) Čile

Vino Generoso de licor španščina ZOP (3) (Točka B(10) Priloge III k Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009)

FRANCIJA

Appellation d'origine contrôlée francoščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16) Ime kraja, ki se uporablja za opis proizvoda, ki izvira iz tega kraja in katerega kakovost ali značilnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki, ta proizvod ima ustrezno uveljavljeno prepoznavnost in njegova pridelava je predmet nadzornih postopkov, ki vključujejo identifikacijo zainteresiranih strani, nadzor nad pogoji pridelave in nadzor proizvodov. Alžirija Švica Tunizija

Appellation […] contrôlée francoščina

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure francoščina

Vin doux naturel francoščina ZOP (3) Mutirano vino, tj. vino, katerega alkoholno vrenje je ustavljeno z dodajanjem nevtralnega vinskega alkohola. Ta postopek je namenjen povečanju vsebnosti alkohola v vinu z istočasno ohranitvijo večine naravnega grozdnega sladkorja. Glede na vrsto pridelanega naravno sladkega vina, ki je lahko belo, rdeče ali rdečkasto, se mutacija izvede v določeni fazi alkoholnega vrenja, z ali brez maceracije.

Vin de pays francoščina ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16) Vina z geografskimi označbami, ki izpolnjujejo stroge pogoje pridelave, določene z ‚arrêté‘, kot so največji donos, najmanjši delež alkohola, sorte vinske trte in stroga pravila analize.

ITALIJA

Denominazione di origine controllata (D.O.C.) italijanščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16) Označba porekla vin pomeni geografsko ime vinorodnega območja, za katerega so značilni posebni pridelovalni postopki, in se uporablja za opis proizvoda priznane kakovosti, katerega značilnosti so posledica geografskega okolja in človeškega dejavnika. Navedena zakonodaja za italijanske označbe navaja poseben tradicionalni izraz ‚D.O.C.‘, da razjasni zgornji koncept visoke kakovosti in tradicionalne označbe porekla. [Zakon št. 164 z dne 10.2.1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung nemščina

Kontrolirano poreklo slovenščina

Denominazione di origine controllata e garantita (D.O.C.G.) italijanščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16) Podobna je opredelitvi D.O.C., vendar vsebuje tudi besedo ‚zajamčeno‘ in se tako uporablja za vina, ki imajo posebno vrednost in so najmanj pet let priznana kot vina DOC. Prodajajo se v posodah z največjo prostornino 5 litrov in so označena z identifikacijsko oznako vlade, ki zagotavlja večje jamstvo za potrošnike. [Zakon št. 164 z dne 10.2.1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung nemščina

Kontrolirano in garantirano poreklo slovenščina

Vino dolce naturale italijanščina ZOP (1, 3, 11, 15) Tradicionalni izraz, ki se uporablja za opis in označevanje nekaterih vin, pridobljenih iz sušenega grozdja, ki vsebujejo določen delež ostanka sladkorja iz grozdja, brez postopkov obogatitve. Uporaba je dovoljena s posebnimi uredbami, ki se nanašajo na različna vina.

Indicazione geografica tipica (IGT) italijanščina ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16) Izključno italijanski izraz, določen v Zakonu št. 164 z dne 10. februarja 1992, za opis italijanskih vin z geografsko označbo, katerih posebna narava in stopnja kakovosti sta posledica geografskega območja pridelave vina.

Landwein nemščina

Vin de pays francoščina

Deželna oznaka slovenščina

CIPER

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης (ΟΕΟΠ) (Controlled Designation of Origin) grščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Označuje vina z ZOP. Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι) Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.4.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι) Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος (Regional Wine) grščina ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16) Označuje vina z ZGO. Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ(Ι)

LUKSEMBURG

Crémant de Luxembourg francoščina ZOP (4) [Vladna uredba z dne 4. januarja 1991] Glavni standardi, ki jih je treba upoštevati pri pridelavi, so naslednji: — grozdje je potrgano ročno in izbrano posebej za pridelavo vina Crémant; — cuvee osnovnih vin mora izpolnjevati standarde kakovosti, ki se uporabljajo za kakovostna vina; — vino je pridelano iz mošta, dobljenega s stiskanjem celih grozdov, pri belih ali ‚rosé‘ penečih vinih, pri čemer količina dobljenega mošta ne presega 100 litrov za vsakih 150 kg grozdja; — vino je vrelo v steklenicah po tradicionalni metodi; — največja vsebnost žveplovega dioksida ne presega 150 mg/l; — najmanjši tlak ogljikovega dioksida ni manjši od 4 atmosfer pri 20 °C; — vsebnost sladkorja je manjša od 50 g/l.

Marque nationale, dopolnjen z: — appellation contrôlée — appellation d'origine contrôlée francoščina ZOP (1, 4) (W): ‚Marque nationale‘ (nacionalni znamka) za vina z označbo ‚Moselle luxembourgeoise‘ je bila vzpostavljena z vladno uredbo z dne 12. marca 1935. Napis ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ na pravokotni etiketi, pritrjeni na zadnji strani steklenice, potrjuje državno nadzorovano pridelavo in kakovost vina. Izda ga pristojni državni urad. Za to znamko lahko zaprosijo samo vina s poreklom iz Luksemburga, ki niso mešana s tujimi vini ter izpolnjujejo nacionalne in evropske zahteve. Prav tako je obvezno, da se vina s to znamko prodajajo v steklenicah in da je grozdje potrgano in predelano v vino na nacionalnem pridelovalnem območju. Vina se sistematično pregledujejo z analitičnimi in organoleptičnimi preskusi. (SW): ‚Marque nationale‘ za luksemburška peneča vina je bila vzpostavljena z vladno uredbo z dne 18. marca 1988 in zagotavlja: — da je peneče vino pridobljeno izključno iz vin, ki so primerna za pridelavo kakovostnih vin Luxembourg Moselle; — da ustreza merilom kakovosti, ki jih predvidevajo predpisi posameznih držav in Evropske skupnosti; — da je pod državnim nadzorom.

MADŽARSKA

Minőségi bor madžarščina ZOP (1) Pomeni ‚kakovostno vino‘ in označuje vina z ZOP.

Védett eredetű bor madžarščina ZOP (1) Označuje vino z zaščitenim poreklom.

Tájbor madžarščina ZGO (1) Pomeni ‚okrajno vino‘ in označuje vina z ZGO.

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.) malteščina ZOP (1) [Vladni uradni list št. 17965 z dne 5. Septembra 2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.) malteščina ZGO (1) [Vladni uradni list št. 17965 z dne 5. Septembra 2006]

NIZOZEMSKA

Landwijn nizozemščina ZGO (1) To vino je potrgano in pridelano na ozemlju Nizozemske. Ime province, kjer je grozdje potrgano, se lahko navedene na etiketi. Naravni delež alkohola v tem vinu je najmanj 6,5 vol. %. Za pridelavo tega vina na Nizozemskem se lahko uporabijo samo sorte grozdja, ki so navedene v nacionalnem seznamu.

AVSTRIJA

Districtus Austriae Controllatus (DAC) latinščina ZOP (1) Pogoje za ta kakovostna vina (npr. sorte, okus, vsebnost alkohola) določa regionalni odbor.

Prädikatswein, dopolnjen ali ne z: — Ausbruch / Ausbruchwein — Auslese / Auslesewein — Beerenauslese / Beerenauslesewein — Kabinett / Kabinettwein — Schilfwein — Spätlese / Spätlesewein — Strohwein — Trockenbeerenauslese — Eiswein nemščina ZOP (1) Ta vina so kakovostna vina ter so večinoma opredeljena z naravno vsebnostjo sladkorja v grozdju in pogoji trgatve. Obogatitev in dosladkanje nista dovoljena. Ausbruch / Ausbruchwein: iz prezrelega grozdja in grozdja, okuženega s plesnijo botrytis, z naravnim deležem sladkorja najmanj 27° Klosterneuburger Mostwaage (KMW); za boljšo ekstrakcijo se lahko doda sveži mošt ali vino. Auslese / Auslesewein: iz strogo izbranih grozdov z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 21° KMW. Beerenauslese / Beerenauslesewein: iz prezrelega grozdja in/ali izbranih grozdov, okuženih s plesnijo botrytis, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 25° KMW. Kabinett / Kabinettwein: iz popolnoma zrelega grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 17° KMW. Schilfwein, Strohwein: grozdje mora biti skladiščeno in naravno sušeno na slami ali trsju najmanj 3 mesece pred stiskanjem; vsebnost sladkorja mora biti najmanj 25° KMW. Spätlese / Spätlesewein: iz popolnoma zrelega grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° KMW. Trockenbeerenauslese: večina grozdja mora biti okužena s plesnijo botrytis in naravno sušena, z vsebnostjo sladkorja najmanj 30° KMW. Eiswein: grozdje mora biti med trgatvijo in stiskanjem naravno zmrznjeno in mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 25° KMW.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, dopolnjen ali ne z: — Ausbruch / Ausbruchwein — Auslese / Auslesewein — Beerenauslese / Beerenauslesewein — Kabinett / Kabinettwein — Schilfwein — Spätlese / Spätlesewein — Strohwein — Trockenbeerenauslese — Eiswein

Qualitätswein nemščina ZOP (1) Iz popolnoma zrelega grozdja in določenih sort z vsebnostjo sladkorja najmanj 15° KMW ter največjim donosom 6 750 l/ha. Vino se lahko prodaja samo s kontrolno številko kakovostnega vina.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein nemščina ZGO (1) Iz popolnoma zrelega grozdja in določenih sort z vsebnostjo sladkorja najmanj 14° KMW ter največjim donosom 6 750 l/ha.

PORTUGALSKA

Denominação de origem (D.O.) portugalščina ZOP (1, 3, 4, 8) Geografsko ime regije ali posebnega kraja ali tradicionalno ime, ki je lahko povezano z geografskim poreklom, za opis ali opredelitev proizvoda, pridelanega iz grozdja, ki izvira iz te regije ali posebnega kraja in katerega kakovost ali značilnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki ter katerega pridelava poteka na opredeljenem geografskem območju. [Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Denominação de origem controlada (D.O.C.) portugalščina ZOP (1, 3, 4, 8) Označevanje vinskih proizvodov, ki so upravičeni do označbe porekla, lahko vključuje naslednji navedbi: ‚Denominação de Origem Controlada‘ ali ‚DOC‘. [Decreto-Lei no 212/2004, de 23 de Agosto]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.) portugalščina ZOP (1, 3, 4, 8) Ime države ali regije ali posebnega kraja ali tradicionalno ime, ki je lahko povezano z geografskim poreklom, ki se uporablja za opis ali opredelitev vinskega proizvoda, če je najmanj 85 % grozdja, iz katerega je pridelan proizvod, potrganega na tem območju, če gre za poseben kraj ali regijo, katerega sloves, posebno kakovost ali druge značilnosti je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu ter katerega pridelava poteka na tem opredeljenem geografskem območju ali regiji. [Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Vinho doce natural portugalščina ZOP (3) Vino z veliko vsebnostjo sladkorja, pridelano iz pozno potrganega grozdja ali grozdja, okuženega z žlahtno plesnijo. [Portaria no 166/1986 de 26.6.1986]

Vinho generoso portugalščina ZOP (3) Likerska vina, ki se tradicionalno pridelujejo na opredeljenih območjih Douro, Madeira, Setúbal in Carcavelos in se imenujejo vino porto ali portovec, in njegovi prevodi v ostale jezike, vino iz Madeire ali madeira, in njegovi prevodi v ostale jezike, Moscatel de Setúbal ali Setúbal in Carcavelos. [Decreto-Lei no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho regional portugalščina ZGO (1) Označevanje vinskih proizvodov, ki so upravičeni do geografske označbe, lahko vključuje naslednji navedbi: ‚Vinho Regional‘ ali ‚Vinho da Região de‘. [Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

ROMUNIJA

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), dopolnjen z: — Cules la maturitate deplină – C.M.D. — Cules târziu – C.T. — Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. romunščina ZOP (1, 3, 8, 15, 16) Vina z označbo porekla so vina, pridelana iz grozdja, pridobljenega na opredeljenih območjih, ki so opredeljena s podnebjem, zemljo in izpostavljenostjo pogojem, ki ugodno vplivajo na kakovost trgatve, ter upoštevajo naslednje zahteve: (a) grozdje, iz katerega je pridelano vino, prihaja izključno z zadevnega opredeljenega območja; (b) pridelava poteka na zadevnem geografskem območju; (c) kakovost in značilnosti vina so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki; (d) vina so pridobljena iz vinskih sort, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera. V skladu s fazo zorenja grozdja in njegovimi kakovostnimi lastnostmi ob trgatvi, so vina z označbo porekla opredeljena na naslednji način: (a) DOC – CMD – vino z označbo porekla, pridobljeno iz popolnoma zrelega potrganega grozdja; (b) DOC – CT – vino z označbo porekla, pridobljeno iz grozdja pozne trgatve; DOC – CIB – vino z označbo porekla, pridobljeno ob trgatvi, ko je grozdje oplemeniteno.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.) romunščina ZOP (5, 6) Peneča vina z zaščiteno označbo porekla so pridelana iz sort, ki so priporočene za tovrstno pridelavo, gojenih v opredeljenih vinogradih, kjer se vino prideluje kot surovina in celotna pridelava do trženja poteka samo na odobrenem območju.

Vin cu indicație geografică romunščina ZGO (1, 4, 9, 15, 16) Vina z geografsko označbo so pridelana iz grozdja, potrganega v določenih vinogradih na opredeljenih območjih, in izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) posedujejo posebno kakovost, sloves ali značilnosti, ki jih je mogoče pripisati zadevnemu geografskemu poreklu; (b) najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za pridelavo vina, izvira izključno s tega geografskega območja; (c) pridelava poteka na tem geografskem območju; (d) vina so pridobljena iz sort vinske trte, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera ali nastanejo s križanjem te vrste z drugimi vrstami roda Vitis. Dejanski volumenski delež alkohola mora biti najmanj 9,5 % za vina, pridelana v vinorodni coni B, in najmanj 10,0 % za vina iz vinorodnih con CI in CII. Skupni volumenski delež alkohola ne sme presegati 15 %.

SLOVENIJA

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), dopolnjen ali ne z Mlado vino slovenščina ZOP (1) Vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravnim deležem alkohola najmanj 8,5 vol. % (9,5 vol. % v coni CII) in največjim donosom 8 000 l/ha. Analitična in organoleptična ocena je obvezna.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP) slovenščina ZOP (1) Vino, pridobljeno s prvim in drugim alkoholnim vrenjem, z dejanskim deležem alkohola najmanj 10 vol. %, pri čemer je skupni delež alkohola v cuveeju najmanj 9 vol. %.

Penina slovenščina

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP) slovenščina ZOP (1) Pogoji za ta kakovostna vina so določeni s predpisi ministra na podlagi podrobnega strokovnega poročila (npr. sorte, vsebnost alkohola, donos itd.)

Renome slovenščina

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), dopolnjen ali ne z: — Pozna trgatev — Izbor — Jagodni izbor — Suhi jagodni izbor — Ledeno vino — Arhivsko vino (Arhiva) — Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) slovenščina ZOP (1) Vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 83 stopinj Oechsleja in največjim donosom 8 000 l/ha. Obogatitev, dosladkanje, dokisanje in razkisanje ni dovoljeno. Analitična in organoleptična ocena je obvezna. Pozna trgatev: iz prezrelega in/ali s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 92 stopinj Oechsleja; Izbor: iz prezrelega in s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 108 stopinj Oechsleja; Jagodni izbor: iz prezrelega in s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 128 stopinj Oechsleja; Suhi jagodni izbor: iz prezrelega in s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 154 stopinj Oechsleja; Ledeno vino: grozdje mora biti med trgatvijo in stiskanjem naravno zmrznjeno in imeti vsebnost sladkorja najmanj 128 stopinj Oechsleja; Arhivsko vino (arhiva): starano vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 83 stopinj Oechsleja; Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): grozdje mora biti pred stiskanjem skladiščeno in naravno sušeno na slami ali trsju.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP) slovenščina ZOP (1) Vino, pridobljeno s prvim in drugim alkoholnim vrenjem, z dejanskim deležem alkohola najmanj 10,5 vol. %, pri čemer je skupni delež alkohola v cuveeju najmanj 9,5 vol. %.

Penina slovenščina

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), dopolnjen ali ne z Mlado vino slovenščina ZGO (1) Vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravnim deležem alkohola najmanj 8,5 vol. % in največjim donosom 12 000 l/ha. Analitična in organoleptična ocena je obvezna.

SLOVAŠKA

Akostné víno slovaščina ZOP (1) Vino, ki ga je inštitut za nadzor kakovosti opredelil kot kakovostno sortno vino ali vino z oznako kakovosti, pridelano iz grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 16° NM, največji hektarski donos ni presežen in vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene s posebno uredbo.

Akostné víno s prívlastkom, dopolnjen z: — Kabinetné — Neskorý zber — Výber z hrozna — Bobuľovývýber — Hrozienkový výber — Cibébový výber — L'adový zber — Slamové víno slovaščina ZOP (1) Vino, ki ga je zavod za nadzor kakovosti opredelil kot kakovostno vino z oznako, izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene s posebno uredbo, največji hektarski donos ni presežen, sorto vinske trte, poreklo grozdja, njegovo naravno vsebnost sladkorja, težo in zdravstveno stanje pred predelavo potrdi zaposleni zavoda za nadzor kakovosti, upoštevani sta prepoved povečanja naravnega volumenskega deleža alkohola in prilagoditev ostanka sladkorja. Akostné víno s prívlastkom je razdeljeno na: — kabinetné víno, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM, — neskorý zber, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM, — výber z hrozna, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 23° NM, dobljenega iz skrbno izbranih grozdov, — bobuľový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdov, iz katerih so bile ročno odstranjene nezrele in poškodovane jagode, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 26° NM, — hrozienkový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdnih jagod z vsebnostjo sladkorja najmanj 28° NM, — cibébový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdnih jagod, oplemenitenih s plesnijo Botrytis cinerea Persoon, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 28° NM, — ľadové víno, pridobljeno iz grozdja, potrganega pri temperaturi minus 7 °C in manj, pri čemer grozdje med trgatvijo in predelavo ostane zmrznjeno, dobljeni mošt pa ima naravno vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, — slamové víno, pridobljeno iz dobro zrelega grozdja, ki je bilo pred predelavo najmanj tri mesece skladiščeno na podlagi iz slame ali trsja, lahko tudi obešeno na vrvi, naravna vsebnost sladkorja v dobljenem moštu pa je bila najmanj 27° NM.

Esencia slovaščina ZOP (1) Vino, pridelano s počasno fermentacijo mošta, dobljenega iz ločeno izbranih cibeb iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘. Esenca vsebuje najmanj 450 g/l naravnega sladkorja in 50 g/l ekstrakta brez sladkorja. Zori najmanj tri leta, od tega najmanj dve leti v lesenem sodu.

Forditáš slovaščina ZOP (1) Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem mošta ali vina istega letnika iz opredeljenega vinograda ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘, ki leži na grozdnih tropinah iz cibeb. Zori najmanj dve leti, od tega najmanj eno leto v lesenem sodu.

Mášláš slovaščina ZOP (1) Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem mošta ali vina istega letnika iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘, ki se prilije fermentirani usedlini vina Samorodné ali Výber. Zori najmanj dve leti, od tega najmanj eno leto v lesenem sodu.

Pestovateľský sekt (5) slovaščina ZOP (4) Osnovni pogoji pridelave so izpolnjeni s pogojem za pridelavo kakovostnih penečih vin in, če zadnjo fazo postopka pridelave penečega vina izvede vinogradnik iz vinograda, iz katerega izvira grozdje, uporabljeno za pridelavo. Posamezne sestavine cuvéeja sekta pestovateľský sekt morajo biti z istega vinorodnega območja.

Samorodné slovaščina ZOP (1) Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem iz vinske sorte Tokaj iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘, če pogoji za masovno pridelavo cibeb niso ugodni. Vino je lahko dano v promet šele po dveh letih zorenja, od tega najmanj eno leto v lesenem sodu

Sekt vinohradníckej oblasti (5) slovaščina ZOP (4) Peneče vino, dobljeno s primarno ali sekundarno fermentacijo kakovostnega vina iz grozdja, gojenega na vinorodnih površinah vinorodnih območij in izključno na vinorodnem območju, kjer se goji grozdje za njegovo pridelavo, ali na območjih v neposredni bližini, pri čemer so s pogojem za kakovostna peneča vina izpolnjeni osnovni pogoji pridelave.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový slovaščina ZOP (1) Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem po polivanju cibeb z moštom z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘ ali z vinom enake kakovosti in istim letnikom iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘. Glede na količino dodanih cibeb se Tokajský výber deli na 3 do 6 putňový. Výber zori najmanj tri leta, od tega najmanj dve leti v lesenem sodu.

Výberová esencia slovaščina ZOP (1) Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem cibeb. Med trgatvijo so grozdne jagode izbrane ločeno in se takoj po predelavi polijejo z moštom iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘ ali z vinom istega letnika, ki vsebuje najmanj 180 g/l naravnega sladkorja in 45 g/l ekstrakta brez sladkorja. Zori najmanj tri leta, od tega najmanj dve leti v lesenem sodu.

ZDRUŽENO KRALJESTVO

quality (sparkling) wine angleščina ZOP (1, 4) Vino ali peneče vino, ki je pridelano v Angliji in Walesu v skladu s predpisi, določenimi v nacionalni zakonodaji teh držav. Vina, ki se tržijo kot ‚kakovostno vino‘ so prestala organoleptično in analitično oceno. Njegova posebna narava in značilnosti izhajajo iz območja pridelave, kakovosti uporabljenega grozdja ter usposobljenosti pridelovalca in vinarja.

Regional (sparkling) wine angleščina ZGO (1, 4) Vino ali peneče vino, ki je pridelano v Angliji in Walesu v skladu s predpisi, določenimi v nacionalni zakonodaji teh držav. ‚Regionalno vino‘ je prestalo organoleptično in analitično oceno. Njegova narava in značilnosti izhajajo iz območja pridelave, uporabljenega grozdja ter usposobljenosti pridelovalca in vinarja.

DEL B: Tradicionalni izrazi iz člena 118u(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007

BOLGARIJA

Колекционно (collection) bolgarščina ZOP (1) Vino, ki izpolnjuje pogoje za označbo ‚special reserve‘ in zori v steklenicah najmanj eno leto ter katerega količina ne presega polovice celotne serije ‚special reserve‘.

Ново (young) bolgarščina ZOP / ZGO (1) Vino je bilo v celoti pridelano iz grozdja ene trgatve in je bilo ustekleničeno do konca leta. Do 1. marca naslednjega leta se lahko prodaja z označbo ‚new‘. V tem primeru mora biti na etiketah obvezno navedena označba ‚rok prodaje – 1. marec …‘. Po preteku zgoraj navedenega roka vina ni mogoče tržiti in predstavljati kot ‚novo‘ in količine vina, preostale v trgovski mreži, se po 31. marcu zadevnega leta v skladu z zahtevami odloka obvezno opremijo z novimi etiketami.

Премиум (premium) bolgarščina ZGO (1) Vino pridelano iz ene sorte grozdja z najvišjo kakovostjo celotne letine. Pridelana količina ne presega ene desetine celotne letine.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва (premium oak) bolgarščina ZOP (1) Vino, ki zori v novih hrastovih sodih s prostornino do 500 l.

Премиум резерва (premium reserve) bolgarščina ZGO (1) Vino, pridelano iz ene sorte grozdja, predstavlja ohranjeno količino najboljšega pridelka celotne trgatve.

Резерва (reserve) bolgarščina ZOP / ZGO (1) Vino, pridelano iz ene sorte grozdja, ki zori najmanj eno leto od novembra v letu trgatve.

Розенталер (Rosenthaler) bolgarščina ZOP (1) Vino, pridelano iz priporočenih sort grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 22 masnih odstotkov. Vino ima delež alkohola najmanj 11°. Njegove značilnosti so predvsem posledica dodajanja grozdja, mošta ali zgoščenega grozdnega mošta najmanj 30 dni pred odpremo.

Специална селекция (special selection) bolgarščina ZOP (1) Vino, pridelano iz ene sorte grozdja ali mešanica, ki zori najmanj dve leti po datumu izteka, navedenem v specifikaciji proizvoda.

Специална резерва (special reserve) bolgarščina ZOP (1) Vino, pridelano iz ene sorte grozdja, ali mešanica, ki zori v hrastovih sodih najmanj eno leto po datumu izteka, navedenem v specifikaciji proizvoda.

ČEŠKA REPUBLIKA

Archivní víno češčina ZOP (1) Vino, dano na trg najmanj tri leta po letu trgatve.

Burčák češčina ZOP (11) Delno fermentiran grozdni mošt, kjer je dejanska vsebnost alkohola večja od volumenskega odstotka in manjša od treh petin celotne vsebnosti alkohola.

Klaret češčina ZOP (1) Vino, pridelano iz črnega grozdja brez fermentacije na drožeh.

Košer, Košer víno češčina ZOP (1) Vino, ki je bilo pridelano z liturgično metodo v smislu pravil judovske kongregacije.

Labín češčina ZGO (1) Vino iz črnega grozdja, ki je bilo pridelano brez fermentacije na drožeh v češki vinski regiji.

Mladé víno češčina ZOP (1) Vino, namenjeno za uporabo s strani končnih uporabnikov najkasneje do konca koledarskega leta, v katerem je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za to vino.

Mešní víno češčina ZOP (1) Vino, ki je bilo pridelano z liturgično metodo in izpolnjuje pogoje za uporabo med liturgičnimi dejanji v okviru maše v katoliški cerkvi.

Panenské víno češčina ZOP (1) Vino izvira iz prve trgatve vinograda; za prvo trgatev vinograda se šteje trgatev, opravljeno v tretjem letu zasaditve vinograda.

Panenská sklizeň češčina

Pěstitelský sekt (6) češčina ZOP (4) Peneče vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano in ki izpolnjuje zahteve predpisov Evropske skupnosti za kakovostno peneče vino, pridelano v določeni regiji iz grozdja iz vinogradnikovega vinograda.

Pozdní sběr češčina ZOP (1) Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v določenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil presežen, grozdje, iz katerega je bilo vino pridelano, je doseglo vsebnost sladkorja najmanj 21° NM, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbenim pravnim predpisom.

Premium češčina ZOP (1) Vino z značilnostmi sortiranja – izbira grozdja, izbira jagod ali izbira sušenih jagod – je bilo pridelano iz grozdja, od katerega je bilo najmanj 30 % okuženega z žlahtno plesnijo Botrytis cinerea P.

Rezerva češčina ZOP (1) Vino, starano najmanj 24 mesecev v lesenem sodu in nato v steklenici, medtem ko najmanj 12 mesecev za rdeče vino in 6 mesecev za belo vino ali rosé.

Růžák češčina ZOP (1) Vino, pridelano iz mešanice grozdja ali grozdnega mošta iz belega, po potrebi rdečega ali črnega grozdja.

Ryšák češčina

Zrálo na kvasnicích češčina ZOP (1) Vino je med pridelavo najmanj šest mesecev ležalo na vinskih drožeh.

Krášleno na kvasnicích češčina

Školeno na kvasnicích češčina

NEMČIJA

Affentaler nemščina ZOP (1) Izraz za poreklo kakovostnega rdečega vina in vina Prädikatswein iz sorte vinske trte Blauer Spätburgunder z območij Altschweier, Bühl, Eisental in Neusatz mesta Bühl, Bühlertal ter z območja Neuweier mesta Baden-Baden.

Badisch Rotgold nemščina ZOP (1) Vino, pridelano s tipiziranjem (mešanjem) belega grozdja, tudi zdrozganega, z rdečim grozdjem, ki izvira iz opredeljene vinorodne cone Baden.

Classic nemščina ZOP (1) Rdeče vino ali kakovostno belo vino, izdelano izključno iz grozdja klasičnih sort vinske trte, značilnih za regijo; najmanjši naravni volumenski delež alkohola v moštu, ki se uporablja pri pridelavi, je najmanj 1 % večji od najmanjšega naravnega deleža alkohola, predpisanega za vinorodno cono, v kateri je bilo grozdje potrgano; skupni volumenski delež alkohola je najmanj 11,5 %; vsebnost ostanka sladkorja ne presega 15 g/l in ne presega dvakratne skupne vsebnosti kisline; navedba posamezne sorte vinske trte, navedba letnika, vendar brez navedbe okusa.

Ehrentrudis nemščina ZOP (1) Navedba porekla za kakovostno in vrhunsko vino vrste vina rosé iz sorte vinske trte Blauer Spätburgunder z območja Tuniberg.

Federweisser nemščina ZGO (1) Delno fermentiran grozdni mošt iz Nemčije z geografsko označbo ali iz ostalih držav EU; geografske označbe, prevzete iz vinorodne cone ‚vin de pays‘; ‚Federweißer‘: je najpogostejša označba za delno fermentiran grozdni mošt z vidika regionalne raznolikosti označb.

Hock nemščina ZGO (1) Belo vino z geografsko označbo iz vinorodne cone Rhine z vsebnostjo ostanka sladkorja v obsegu ‚srednje sladko‘; zgodovina izraza: Hock je tradicionalna angloameriška označba za vino Rhine in izvira iz kraja z imenom ‚Hochheim‘ (v vinorodni coni Main, Rheingau).

Liebfrau(en)milch nemščina ZOP (1) Tradicionalno ime kakovostnega belega nemškega vina, ki vsebuje najmanj 70 odstotkov mešanice vin Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau ali Kerner iz regij Nahe, Rheingau, Rheinhessen ali Pfalz. Vsebnost ostanka sladkorja je v obsegu ‚srednje sladko‘, skoraj izključno izdelano za izvoz.

Riesling-Hochgewächs (7) nemščina ZOP (1) Kakovostno belo vino, pridelano izključno iz grozdja sorte Riesling, naravni volumenski delež alkohola v moštu, uporabljenem za pridelavo, je najmanj 1,5 % višji od najmanjšega naravnega deleža alkohola, predpisanega za posamezno vinorodno cono ali njen del, kjer je bilo grozdje potrgano, in je na preskusu kakovosti doseglo številko kakovosti najmanj 3,0.

Schillerwein nemščina ZOP (1) Vino iz opredeljene vinorodne cone Württemberg; kakovostno vino bledo do svetlo rdeče barve, pridelano s tipiziranjem (mešanjem) belega grozdja, tudi zdrozganega, z rdečim grozdjem, tudi zdrozganim. ‚Schillersekt b.A.‘ ali ‚Schillerperlwein b.A.‘ je dovoljeno, če je Schillerwein osnovno vino.

Weissherbst nemščina ZOP (1) Kakovostno vino, pridelano v opredeljeni vinorodni coni, ali Prädikatswein (vino s posebnimi lastnostmi), ki je pridelano iz ene sorte rdečega grozdja in iz najmanj 95 odstotkov grozdnega mošta; v zvezi z označbo Weißherbst mora biti navedena sorta grozdja v enaki vrsti pisave, velikosti in barvi; lahko se uporablja tudi za domače kakovostno peneče vino, pridelano iz vina, ki ima lahko označbo ‚Weißherbst‘.

GRČIJA

Αγρέπαυλη (Agrepavlis) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt, označen kot ‚Agrepavlis‘, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Αμπέλι (Ampeli) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana izključno iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Αμπελώνας(ες) (Ampelonas (-ès)) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana izključno iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Αρχοντικό (Archontiko) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt, označen kot ‚archontiko‘, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Κάβα (Cava) grščina ZGO (1, 3, 8, 11, 15, 16) Vina, ki se starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) grščina ZOP (3, 15, 16) Vina, pridelana izključno iz grozdja izbranih vinogradov, s posebej nizkimi hektarskimi donosi.

Ειδικά Επιλεγμένος (Grande réserve) grščina ZOP (1, 3, 15, 16) Izbrana vina, ki se določeno obdobje starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Κάστρο (Kastro) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt ali ruševine zgodovinskega gradu, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Κτήμα (Ktima) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, ki se nahaja na ustreznem zaščitenem pridelovalnem območju.

Λιαστός (Liastos) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, delno posušenega na soncu ali v senci.

Μετόχι (Metochi) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, ki se nahaja izven območja samostana, kateremu pripada posestvo.

Μοναστήρι (Monastiri) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih, ki pripadajo samostanu.

Νάμα (Nama) grščina ZOP / ZGO (1) Sladka vina, ki se uporabljajo za sveto obhajilo.

Νυχτέρι (Nychteri) grščina ZOP (1) Vina z ZOP ‚Santorini‘, pridelana izključno na otokih ‚Thira‘ in ‚Thiresia‘, ki se starajo v sodih najmanj tri mesece.

Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, ki se nahaja na nadmorski višini več kot 500 m.

Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana izključno iz grozdja, gojenega v vinogradih, ki se nahajajo na nadmorski višini več kot 500 m.

Πύργος (Pyrgos) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 8, 11, 15, 16) Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt, označen kot ‚Pyrgos‘, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) grščina ZOP (1, 3, 15, 16) Izbrana vina, ki se določeno obdobje starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) grščina ZOP (3, 15, 16) Izbrana likerska vina, ki se določeno obdobje starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Βερντέα (Verntea) grščina ZGO (1) Vino s tradicionalno oznako, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradih otoka Zakynthos, kjer poteka tudi pridelava vina.

Vinsanto latinščina ZOP (1, 3, 15, 16) Vino z ZOP ‚Santorini‘, pridelano v kompleksu Santo Erini-Santorini na otokih ‚Thira‘ in ‚Thirasia‘ iz grozdja, sušenega na soncu.

ŠPANIJA

Amontillado španščina ZOP (3) Likersko vino (Vino generoso) iz suhega vina z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ostre arome, prazno, prijetnega in polnega okusa, v barvi jantarja ali zlata, s pridobljenim deležem alkohola 16–22°. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Añejo španščina ZOP / ZGO (1) Vina, starana najmanj 24 mesecev v hrastovih posodah s prostornino 600 l ali v steklenici.

španščina ZOP (3) Likersko vino z ZOP ‚Malaga‘, starano od tri do pet let.

Chacolí-Txakolina španščina ZOP (1) Vino z ZOP ‚Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina‘, ‚Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina‘ in ‚Chacolí de Álava-Arabako Txakolina‘, v osnovi izdelano iz sort Ondarrabi Zuri in Ondarrabi Beltza. Vino s pridobljenim deležem alkohola najmanj 9,5 vol. % (11 vol. % za belo vino, fermentirano v sodu), največ 0,8 mg/l hlapne kisline in največ 180 mg/l žveplovega dioksida (140 mg/l za rdeča vina).

Clásico španščina ZOP (3, 16) Vina z vsebnostjo ostanka sladkorja več kot 45 g/l. Čile

Cream angleščina ZOP (3) Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘ z vsebnostjo sladkorja najmanj 60 g/l, rumeno do rdečkasto rjave barve. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali z metodo ‚añadas‘ v hrastovih posodah.

Criadera španščina ZOP (3) Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘, starano po metodi ‚criaderas y soleras‘, ki je tradicionalna na tem območju.

Criaderas y Soleras španščina ZOP (3) Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘, pridelano z uporabo hrastovih sodov, zloženih en vrh drugega v nivoje, imenovane ‚criaderas‘, pri čemer je vino zadnjega letnika na najvišjem nivoju sistema, nato pa v daljšem obdobju z delnim in zaporednim prehajanjem preide vse nivoje oziroma ‚criaderas‘, dokler ne doseže zadnjega nivoja, imenovanega ‚solera‘, kjer se proces staranja zaključi.

Crianza španščina ZOP (1) Vina, ki ne sodijo med peneča vina, biser vina ali likerska vina in izpolnjujejo naslednje pogoje: — za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 24 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l, — za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 18 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino.

Dorado španščina ZOP (3) Likerska vina z ZOP ‚Rueda‘ in ‚Malaga‘ s procesom staranja.

Fino španščina ZOP (3) Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ in ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘ z naslednjimi lastnostmi: slamnate barve, suho, rahlo trpko, nežnega in prijetnega okusa. Starano pod slojem ‚flor‘ najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovih posodah z največjo prostornino 1 000 l.

Fondillón španščina ZOP (16) Vino z ZOP ‚Alicante‘, izdelano iz bolj zrelega grozdja sorte Monastrell z izjemnim zdravstvenim in kakovostnim stanjem. Med fermentacijo se uporablja izključno v domovini pridelan kvas, pridobljeni delež alkohola (najmanj 16 vol. %) pa je v celoti naraven. Starano v hrastovih posodah najmanj deset let.

Gran reserva španščina ZOP (1) Vina, ki ne sodijo med peneča vina, biser vina ali likerska vina in izpolnjujejo naslednje pogoje: — za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 60 mesecev, od tega najmanj 18 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l in preostali čas v steklenici, — za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 48 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino in preostali čas v steklenici. Čile

španščina ZOP (4) Najkrajše obdobje staranja za peneča vina z ZOP ‚Cava‘ je 30 mesecev – od ‚tiraje‘ do ‚degüelle‘.

Lágrima španščina ZOP (3) Sladko vino z ZOP ‚Málaga‘, pri izdelavi katerega mošt po drozganju grozdja brez mehaničnega pritiska odteka. Starati se mora najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali po eni od metod letnikov trgatve v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Noble španščina ZOP / ZGO (1) Vina, starana v skupnem obdobju najmanj 18 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 600 l ali v steklenici.

španščina ZOP (3) Likerska vina z ZOP ‚Málaga‘, starana dve do tri leta.

Oloroso španščina ZOP (3) Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ in ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘ z naslednjimi lastnostmi: bogato, polno in blago, aromatično, energetsko, suho ali nekoliko sladko vino, v barvi, podobni mahagonovcu, s pridobljenim deležem alkohola med 16 in 22°. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Pajarete španščina ZOP (3) Sladka ali polsladka vina z ZOP ‚Málaga‘, starana najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali metodi ‚añadas‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Pálido španščina ZOP (3) Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Condado de Huelva‘, starano več kot tri leta po biološkem procesu staranja, s pridobljenim deležem alkohola od 15 do 17 vol. %.

španščina ZOP (3) Likersko vino z ZOP ‚Rueda‘, starano najmanj štiri leta, od tega zadnja tri leta v hrastovih sodih.

španščina ZOP (3) Vino z ZOP ‚Málaga‘ iz sort Pedro Ximenez in/ali Moscatel brez dodatka ‚arrope‘ (prekuhan mošt) in brez procesa staranja.

Palo Cortado španščina ZOP (3) Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘ in ‚Montilla Moriles‘, katerega organoleptične lastnosti zajemajo aromo amontillada ter okus in barvo, ki sta podobna vinu oloroso, s pridobljenim deležem alkohola od 16 do 22 odstotkov. Starano v dveh fazah: prva je biološka – pod slojem ‚flor‘, druga pa oksidacijska.

Primero de Cosecha španščina ZOP (1) Vino z ZOP ‚Valencia‘, potrgano v prvih desetih dneh obdobja trgatve in ustekleničeno v roku naslednjih 30 dni za dokončanje pridelave, pri čemer je obvezna navedba obdobja trgatve na etiketi.

Rancio španščina ZOP (1, 3) Vina, ki so v procesu staranja opazno oksidirala zaradi nenadne spremembe v temperaturi ob prisotnosti zraka ali v leseni ali kristalni embalaži.

Raya španščina ZOP (3) Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Montilla Moriles‘ z lastnostmi, podobnimi lastnostim vin ‚Oloroso‘, vendar z manj okusa in vonja. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Reserva španščina ZOP (1) Vina, ki ne sodijo med peneča vina, biser vina ali likerska vina in izpolnjujejo naslednje pogoje: — za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 36 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l in preostali čas v steklenici, — za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 24 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino in preostali čas v steklenici. Čile

Sobremadre španščina ZOP (1) Bela vina ‚Vinos de Madrid‘, ki zaradi posebne izdelave vsebujejo ogljikov dioksid pred lastno fermentacijo mošta z ‚madres‘ (olupljen in stisnjen grozd).

Solera španščina ZOP (3) Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘, starano po metodi ‚criaderas y soleras‘.

Superior španščina ZOP (1) Vina, pridobljena iz najmanj 85 % zaželenih sort z ustreznih opredeljenih območij. Čile Južna Afrika

Trasañejo španščina ZOP (3) Likerska vina z ZOP ‚Málaga‘, starana več kot pet let.

Vino Maestro španščina ZOP (3) Vino z ZOP ‚Málaga‘, ki izhaja iz zelo nepopolne fermentacije, ker je pred začetkom dodan mošt s 7 % vinskega alkohola. Zato je fermentacija zelo počasna in se ustavi, ko je vsebnost alkohola od 15 do 16°, pri čemer ostane 160 do 200 g/l nefermentiranega sladkorja. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali metodi ‚añadas‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Vendimia Inicial španščina ZOP (1) Vino ‚Utiel–Requena‘, izdelano iz grozdja, ki je potrgano v prvih desetih dneh obdobja trgatve in ima koncentracijo alkohola med 10 in 11,5 volumenskih odstotkov, zahvaljujoč mladosti ima posebne lastnosti, med katere lahko štejemo rahlo sproščanje ogljikovega dioksida.

Viejo španščina ZOP / ZGO (1) Vino, starano najmanj 36 mesecev, oksidirano predvsem zaradi učinka svetlobe, kisika, toplote ali sočasnega delovanja teh dejavnikov.

španščina ZOP (3) Likersko vino (vino generoso) z ZOP Condado de Huelva z naslednjimi lastnostmi: precej bogato, polno in pitno, aromatično, energetsko, suho ali nekoliko sladko vino, v barvi, podobni mahagonovcu, s pridobljenim deležem alkohola med 15 in 22°. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Vino de Tea španščina ZOP (1) Vino severnega podobmočja z ZOP ‚La Palma‘, starano v leseni embalaži iz borovca Pinus canariensis (‚Tea‘) največ šest mesecev. Pridobljeni delež alkohola je med 11 in 14,5 vol. % za bela vina, med 11 in 13 vol. % za vina ‚rosé‘ ter med 12 in 14 vol. % za rdeča vina.

FRANCIJA

Ambré francoščina ZOP (3) Člen 7 uredbe z dne 29. decembra 1997: ZOP ‚Rivesaltes‘: za pridobitev naziva kontrolirana oznaka porekla ‚Rivesaltes‘ z navedbo ‚ambré‘ morajo biti bela vina pridelana na posesti v oksidativnem okolju do 1. septembra drugega leta, ki sledi letu trgatve.

Clairet francoščina ZOP (1) ZOP ‚Bourgogne‘, ‚Bordeaux‘: bledo rdeče vino ali vino rosé.

Claret francoščina ZOP (1) ZOP ‚Bordeaux‘: izraz, ki označuje bledo rdeče vino.

Tuilé francoščina ZOP (3) Člen 7 uredbe z dne 29. decembra 1997: za pridobitev naziva kontrolirana oznaka porekla ‚Rivesaltes‘ z navedbo ‚tuilé‘ morajo biti rdeča vina, pridelana na posesti v oksidativnem okolju do 1. septembra drugega leta, ki sledi letu trgatve.

Vin jaune francoščina ZOP (1) ZOP ‚Arbois‘, ‚Côtes du Jura‘, ‚L'Etoile‘, ‚Château-Châlon‘: vinski proizvodi, pridelani izključno iz sort grozdja, določenih v nacionalni zakonodaji: počasna fermentacija, staranje v hrastovem sodu brez dodatkov najmanj šest let.

Château francoščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16) Zgodovinski izraz, povezan z vrsto območja in vrsto vina ter namenjen poimenovanju vin, ki izvirajo s posestva, ki resnično obstaja ali je natančno tako poimenovano. Čile

Clos francoščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16) Čile

Cru artisan francoščina ZOP (1) ZOP ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Moulis‘, ‚Listrac‘, ‚St Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚St Estèphe‘: izraz, povezan s kakovostjo vina, z njegovo zgodovino in vrsto območja, ki ustvarja hierarhijo kakovosti med vini z določenega posestva.

Cru bourgeois francoščina ZOP (1) ZOP ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Moulis‘, ‚Listrac‘, ‚Saint Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚Saint Estèphe‘: izraz, povezan s kakovostjo vina, z njegovo zgodovino in vrsto območja, ki ustvarja hierarhijo kakovosti med vini z določenega posestva. Čile

Cru classé, dopolnjen ali ne z Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième francoščina ZOP (1) ZOP ‚Barsac‘, ‚Côtes de Provence‘, ‚Graves‘, ‚Saint-Emilion grand cru‘, ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Pessac-Leognan‘, ‚Saint Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚Saint Estèphe‘, ‚Sauternes‘: izraz, povezan s kakovostjo vina, z njegovo zgodovino in vrsto območja, ki ustvarja hierarhijo kakovosti med vini z določenega posestva.

Edelzwicker nemščina ZOP (1) Vina z ZOP ‚Alsace‘ iz ene ali več sort grozdja, kot je določeno v specifikacijah.

Grand Cru francoščina ZOP (1, 3, 4) Izraz, povezan s kakovostjo vina, namenjen poimenovanju vin z zaščitenimi označbami porekla, opredeljenimi z uredbo, in kadar gre za kolektivno rabo izraza z vključitvijo v označbo porekla. Čile Švica Tunizija

Hors d’âge francoščina ZOP (3) ZOP ‚Rivesaltes‘, ‚Banyuls‘, ‚Rasteau‘ in ‚Maury‘: izrazi se lahko uporabljajo za vina, ki so zorela najmanj pet let po njihovi izdelavi.

Passe-tout-grains francoščina ZOP (1) ZOP ‚Bourgogne‘ iz dveh sort grozdja, kot je določeno v specifikacijah.

Premier Cru francoščina ZOP (1, 4) Izraz, povezan s kakovostjo vina, namenjen poimenovanju vin z zaščitenimi označbami porekla, opredeljenimi z uredbo, in kadar gre za kolektivno rabo izraza z vključitvijo v označbo porekla. Tunizija

Primeur francoščina ZOP (1) Vina, pri katerih kot datum trženja za potrošnike velja tretji četrtek v novembru leta pridelave.

francoščina ZGO (1) Vina, pri katerih kot datum trženja za potrošnike velja tretji četrtek v oktobru leta pridelave.

Rancio francoščina ZOP (1, 3) ZOP ‚Grand Roussillon‘, ‚Rivesaltes‘, ‚Rasteau‘, ‚Banyuls‘, ‚Maury‘, ‚Clairette du Languedoc‘: izraz, povezan z vrsto vina in določeno metodo pridelave vina, namenjen poimenovanju nekaterih kakovostnih vin zaradi njihove starosti in pogojev, vezanih na ozemlje.

Sélection de grains nobles francoščina ZOP (1) ZOP ‚Alsace‘, ‚Alsace Grand cru‘, ‚Condrieu‘, ‚Monbazillac‘, ‚Graves supérieures‘, ‚Bonnezeaux‘, ‚Jurançon‘, ‚Cérons‘, ‚Quarts de Chaume‘, ‚Sauternes‘, ‚Loupiac‘, ‚Côteaux du Layon‘, ‚Barsac‘, ‚Sainte Croix du Mont‘, ‚Côteaux de l’Aubance‘, ‚Cadillac‘: vina, obvezno pridelana iz ročno potrganega grozdja s postopnim izbiranjem. Cilj je izbiranje prezrelega grozdja, ki ga je prizadela žlahtna plesen ali se je zgostilo že na trti.

Sur lie francoščina ZOP (1) ZOP ‚Muscadet‘, ‚Muscadet Coteaux de la Loire‘, ‚Muscadet-Côtes de Grandlieu‘, ‚Muscadet-Sèvre et Maine‘, ‚Gros Plant du Pays Nantais‘: vino z določenimi specifikacijami (kot sta donos in delež alkohola), ki ostane na drožeh vse do 1. marca leta, ki sledi letu trgatve.

francoščina ZGO (1) ZGO ‚Vin de pays d’Oc‘, ‚Vin de pays des Sables du Golfe du Lion‘: vino z določenimi specifikacijami, ki ostane v velikem sodu ali sodu manj kot eno zimo in do stekleničenja ostane na svojih drožeh.

Vendanges tardives francoščina ZOP (1) ZOP ‚Alsace‘, ‚Alsace Grand Cru‘, ‚Jurançon‘: izraz, povezan z vrsto vina in določeno metodo pridelave, namenjen poimenovanju vin, ki so izdelana iz prezrelega grozdja, ob upoštevanju opredeljenih pogojev glede gostote in deleža alkohola.

Villages francoščina ZOP (1) ZOP ‚Anjou‘, ‚Beaujolais‘, ‚Côte de Beaune‘, ‚Côte de Nuits‘, ‚Côtes du Rhône‘, ‚Côtes du Roussillon‘, ‚Mâcon‘: izraz, povezan s kakovostjo vina, namenjen poimenovanju vin z označbami porekla, opredeljenimi z uredbo, in kadar gre za kolektivno rabo izraza z vključitvijo v označbo porekla.

Vin de paille francoščina ZOP (1) ZOP ‚Arbois‘, ‚Côtes du Jura‘, ‚L'Etoile‘, ‚Hermitage‘: izraz, povezan z metodo pridelave, ki jo sestavljata izbira grozdja iz sort, opredeljenih z nacionalno zakonodajo, in najmanj šest tednov sušenja na slami, rešetkah ali na stojalih. Staranje traja najmanj tri leta od datuma stiskanja, vključno z zorenjem pod lesom najmanj 18 mesecev.

ITALIJA

Alberata italijanščina ZOP (1) Poseben izraz, povezan z vinom vrste ‚Aversa‘. Nanaša se na zelo staro tradicijo gojenja trte, iz katere je proizvod pridobljen.

Vigneti ad alberata

Amarone italijanščina ZOP (1) Edinstven zgodovinski izraz, povezan z metodo pridelave vin vrste ‚Valpolicella‘. Že od antike dalje se uporablja za prepoznavanje porekla vina, pridelanega po posebni metodi pridelave iz sušenega grozdja, ki temelji na popolni fermentaciji sladkorja. Na ta način si lahko razlagamo poreklo imena ‚Amarone‘. Je precej specifičen in znan izraz, ki lahko opredeljuje sam proizvod.

Ambra italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan z metodo pridelave in s posebno, jantarjevo rumeno barvo, bolj ali manj intenzivnega odtenka, vina vrste ‚Marsala‘. Njegova posebna barva je rezultat dolgotrajne metode pridelave, ki vključuje staranje in prečiščevanje – postopka, ki zahtevata precejšnjo zmanjšanje oksidacije polifenolov in barvil.

Ambrato italijanščina ZOP (1, 3) Izraz, povezan z metodo pridelave in s posebno jantarjevo barvo, bolj ali manj intenzivnega odtenka, ki je značilna za vina vrste ‚Malvasia from Lipari‘ in ‚Vernaccia from Oristano‘. Njegova posebna barva je rezultat dolgotrajne metode pridelave, ki vključuje staranje in prečiščevanje – postopka, ki zahtevata precejšnje zmanjšanje oksidacije polifenolov in barvil.

Annoso italijanščina ZOP (1) Izraz, povezan z vinom vrste ‚Controguerra‘. Nanaša se na posebno metodo pridelave, ki vključuje sušeno grozdje in obvezno najmanj 30-mesečno obdobje staranja v lesenih posodah pred trženjem in uporabo končnega proizvoda.

Apianum latinščina ZOP (1) Edinstven izraz, namenjen poimenovanju vina ‚Fiano di Avellino‘. To je izraz s klasičnim poreklom. Nanaša se na blagodejne učinke grozdja, saj ga izredno cenijo čebele (‚api‘ v italijanščini).

Auslese nemščina ZOP (1) Glej tradicionalni izraz ‚scelto‘. Edinstven izraz, namenjen poimenovanju vin ‚Caldaro‘ in ‚Caldaro Classico – Alto Adige‘.

Buttafuoco italijanščina ZOP (1, 6) Edinstven izraz, povezan izključno s posebno vrsto vina, ki izvira z vinskega podobmočja ‚Oltrepò Pavese‘. Že dolgo časa se uporablja za opis resnično posebnega proizvoda, ki ima glede na pomen besede sposobnost oddajanja ‚posebne toplote‘.

Cannellino italijanščina ZOP (1) Edinstven izraz, povezan z vrsto vin ‚Frascati‘ in njihovo pridelavo. Že dolgo časa se uporablja za opredelitev zgoraj omenjene vrste vina, pridelane po posebni metodi pridelave, ki omogoča pridobitev vina ‚abboccato‘, ki je rahlo sladko in polnega okusa.

Cerasuolo italijanščina ZOP (1) Tradicionalni in zgodovinski izraz, povezan izključno z vini ‚Cerasuolo di Vittoria‘. Je sestavni del poimenovanja DOCG in predstavlja njegov negeografski vidik. Izraz se nanaša na njegovo pridelavo in barvo. Izraz se tradicionalno uporablja tudi za opis druge vrste vin ‚Montepulciano d'Abruzzo‘, s katero je tesno povezan.

Chiaretto italijanščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 5, 6) Izraz, povezan z metodo pridelave in barvo, značilno za sorodno vrsto vina iz črnega grozdja.

Ciaret italijanščina ZOP (1) Edinstven izraz, povezan z vini ‚Monferrato‘ in posebno barvo vina, ime tradicionalno pomeni ‚rdeča luč‘.

Château francoščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16) Izraz, povezan z imenom vinarskega podjetja, če grozdje izvira izključno iz tega podjetja in je tudi vino pridelano v istem podjetju. Čile

Classico italijanščina ZOP (1, 3, 8, 11, 15, 16) Izraz, določen z zakonom št. 164/1992. Namenjen je poimenovanju nepenečih vin najstarejšega območja porekla, ki se mu lahko dodeli avtonomno ZOP. Čile

Dunkel nemščina ZOP (1) Izraz, povezan z metodo pridelave in značilno temno barvo ustreznega vina vrste ‚Trentino‘.

Fine italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan izključno z eno od vrst vina ‚Marsala‘. Nanaša se na posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj eno leto, od tega najmanj 8 mesecev v lesenem sodu.

Fior d’Arancio italijanščina ZOP (1, 6) Izraz, povezan z dvema vrstama vina ‚Colli Euganei‘: penečim in ‚passito‘ vinom (tj. iz sušenega grozdja). Nanaša se na metodo pridelave in na značilno aromatičnost vina, ki je pridobljeno iz grozdja sorte muškat z natančno metodo pridelave.

Flétri francoščina ZOP (1) Izraz, povezan s posebnimi vrstami vina z DOC ‚Valle d'Aosta‘ ali ‚Vallée d'Aoste‘. Nanaša se na metodo pridelave in na značilnosti proizvoda, ki je rezultat natančne metode pridelave iz delno sušenega grozdja.

Garibaldi Dolce italijanščina ZOP (3) Edinstven zgodovinski izraz, povezan s posebno vrsto vrhunskih vin z DOC ‚Marsala‘. Na začetku se je izraz uporabljal v čast Garibaldiju, ki je vino okusil, ko je pristal v mestecu Marsala. Cenil ga je zaradi njegovih značilnosti, ki izvirajo iz posebne metode pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj dve leti v lesenih sodih.

GD

Governo all’uso toscano italijanščina ZOP / ZGO (1) Prvotno je bil izraz vezan na vina z ZOP ‚Chianti‘ in ‚Chianti Classico‘. Kasneje se je njegova uporaba razširila na vina z ZGO ‚Colli della Toscana Centrale‘, ki so pridelana na istem pridelovalnem območju. Nanaša se na posebno toskansko metodo pridelave, ki vključuje dodajanje sušenega grozdja vinu ob koncu zime, kar povzroči dodatno fermentacijo.

Gutturnio italijanščina ZOP (1, 8) Edinstven zgodovinski izraz, povezan z vrsto vina, ki izvira z vinskega podobmočja ‚Colli Piacentini‘. Nanaša se na metodo pridelave zgoraj omenjenega rdečega vina – zelo značilnega vina visoke kakovosti. Običajno se je streglo v rimskih srebrnih čašah, imenovanih ‚Gutturnium‘.

Italia Particolare italijanščina ZOP (3) Edinstven zgodovinski izraz, povezan z vini ‚Marsala fine‘. Na začetku se je vino ‚Marsala‘ pridelovalo izključno za domači trg.

IP

Klassisch nemščina ZOP (1) Tradicionalno območje pridelave vina ‚Caladro‘ in ‚Alto Adige‘ (z označbo ‚Santa Magdalena‘ in ‚Terlano‘). (Glej opredelitev ‚Classico‘).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer nemščina ZOP (1) Izraz, povezan z metodo pridelave in značilno rosé barvo. Izraz se uporablja za ustrezne vrste vina ‚Alto Adige‘, ‚Trentino‘ in ‚Teroldego rotaliano‘.

Lacrima italijanščina ZOP (1) Izraz, ki je povezan izključno s poimenovanjem vina ‚Lacrima di Morro d'Alba‘ in je sestavni del imena tega vina. Nanaša se na posebno metodo pridelave, po kateri z rahlim stiskanjem grozdja nastane vino visoke kakovosti.

Lacryma Christi italijanščina ZOP (1, 3, 4, 5) Edinstven zgodovinski izraz, povezan izključno z vini ‚Vesuvio‘. Tradicionalno so ga povezovali z nekaterimi vrstami zgoraj omenjenih vin (tako običajnih kot likerskih/penečih), izdelanih po posebni metodi pridelave, pri kateri z rahlim stiskanjem grozdja nastane vino visoke kakovosti z verskim pomenom.

Lambiccato italijanščina ZOP (1) Edinstven izraz, povezan z eno od vrst vina ‚Castel San Lorenzo‘. Nanaša se na vrsto vina in na posebno metodo pridelave, pri kateri se uporablja grozdje sorte muškat in ki zahteva maceracijo grozdja pri nadzorovanih temperaturah v posebnih posodah s tradicionalnim imenom ‚Lambicchi‘.

London Particolar italijanščina ZOP (3) Edinstven zgodovinski izraz, povezan z vrstami vina ‚Marsala Superiore‘. To je izraz oz. kratica, ki se tradicionalno uporablja za opis proizvoda, namenjenega za angleški trg. Uporaba angleškega jezika je prav tako tradicionalna in je določena v specifikaciji proizvoda ter v predpisih za vina ‚Marsala‘. Pravzaprav je splošno znano, da sta se pomen in sloves tega poimenovanja likerskega vina razvila iz dejavnosti pridelovalcev in angleških trgovcev, ki so leta 1773 odkrili Marsalo ter od takrat pridelujejo in tržijo to izjemno vino, kar pripomore k dobri prepoznavnosti povsod po svetu, zlasti v Angliji.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice italijanščina ZOP (1) Izraz, povezan z nekaterimi vrstami vina ‚Vin Santo‘. Nanaša se na metodo pridelave in na značilno barvo. Posebna metoda pridelave, ki temelji na uporabi rdečega grozdja in omogoča pridelavo zelo značilnega vina s posebno barvo, z odtenki od močno do bledo rožnate. Je tudi značilnost barve oči ‚Pernice‘, ptice, po kateri je vino dobilo ime.

Oro italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan z določenimi vini ‚Marsala‘. Nanaša se na značilno barvo in metodo pridelave, ki vključuje prepoved uporabe kuhanega mošta. To omogoča pridelavo vina s posebno vrednostjo in bolj ali manj intenzivnim odtenkom zlate barve.

Passito italijanščina ZOP / ZGO (1, 3, 15, 16) Izraz, povezan z vrsto proizvoda in ustrezno metodo pridelave. Izrazi ‚passito‘ ali ‚vino passito‘ in ‚vino passito liquroso‘ so namenjeni poimenovanju običajnih ali likerskih vin, pridobljenih s fermentacijo grozdja ob naravnem sušenju ali ob posebnih pogojih v skladu z določbami specifikacije proizvoda. Zakon št. 82/2006 je ta izraz razširil na vina, pridobljena iz prezrelega grozdja.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie italijanščina ZOP (1) Edinstven izraz, povezan z eno od vrst vina ‚Pinerolese‘. Nanaša se na vrsto proizvoda in ustrezno metodo pridelave, ki temelji na delno sušenem grozdju.

Rebola italijanščina ZOP (1, 15) Edinstven izraz, povezan z eno od vrst vina ‚Colli di Rimini‘. Nanaša se na metodo pridelave in vrsto proizvoda, z barvno lestvico od zlate do jantarjeve, ki je pridelan iz delno sušenega grozdja.

Recioto italijanščina ZOP (1, 4, 5) Tradicionalen zgodovinski izraz, tesno povezan s poimenovanjem treh vin z označbo porekla, pridelanih v regiji Veneto: ZOP ‚Valpolicella‘, ‚Gambellara‘ in ‚Recioto di Soave‘, označbe, ki pripadajo pridelovalnim območjem, ki so geografsko in tradicionalno povezana, zlasti v pokrajinah Verona in Vicenza. Izvor imena sega v peto stoletje. V tistem času so pisatelji to vino opredelili kot posebej dragoceno in priznano vino, katerega pridelava je bila omejena na provinco ‚Verona‘ in katerega poimenovanje izvira iz imena ‚Retia‘ – hribovito gorsko območje, ki je nekdaj segalo od območja veronese-trentino vse do meje comasco-valtellinese. Ta izraz se tako že od nekdaj uporablja za poimenovanje vin, pridelanih po metodi, ki zahteva sušenje grozdja.

Riserva italijanščina ZOP (1, 3, 4, 5, 15, 16) Vina, starana določeno časovno obdobje; najmanj dve leti za rdeča vina in eno leto za bela vina, z nadaljnjim staranjem v sodih, posebej pridelana po specifikacijah proizvoda. Poleg običajnih podatkov mora specifikacija proizvoda vsebovati tudi obvezno navedbo leta trgatve na etiketi kot tudi navodil za ravnanje v primeru mešanja vin različnih let trgatev. ZOP penečih in likerskih vrst vina lahko ta izraz uporablja v skladu s pogoji, določenimi v ustrezni specifikaciji proizvoda in v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Rubino italijanščina ZOP (1) Izraz, povezan z ZOP ‚Cantavenna‘. Nanaša se na celoten postopek in na značilno barvo. Izraz ‚Rubino‘ je poleg tega povezan s posebno vrsto vin z DOC ‚Teroldego Rotaliano‘, ‚Trentino‘ in ‚Garda Colli Mantovani‘ in se nanaša na značilno barvo proizvoda.

italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan s posebno vrsto vina ‚Marsala‘. Nanaša se na poseben postopek, ki zahteva prepoved uporabe kuhanega mošta. Poleg tega je to vino rubinaste barve, ki po staranju pridobi odsev jantarjeve barve.

Sangue di Giuda italijanščina ZOP (4, 5, 8) Edinstven tradicionalen zgodovinski izraz, povezan z vrstami vina, ki se pridelujejo na ozemlju Oltrepò Pavese. Že dolgo časa se uporablja za poimenovanje zelo svojevrstnega rdeče obarvanega vina, sladkega, penečega ali sadnega, okusnega, tj. tako sočnega, da je z vsakim kozarcem bolj varljivo, kot znameniti apostol, po katerem je dobilo ime.

Scelto italijanščina ZOP (1) Izraz, povezan z vini ‚Caldaro‘, ‚Caldaro Classico - Alto Adige‘ in ‚Colli del Trasimeno‘. Nanaša se na določen proizvod in ustrezno metodo pridelave, ki se začne z izbiro grozdja (od tod ime, ki pomeni ‚izbrano‘).

Sciacchetrà italijanščina ZOP (1) Tradicionalen zgodovinski izraz, tesno povezan s ‚Cinque Terre‘. Nanaša se na metodo pridelave vina, vključno s stiskanjem in hrambo grozdja. Beseda dobesedno pomeni ‚stisni in pusti nedotaknjeno‘, metodo, ki se uporablja za visoko kakovostna vina.

Sciac-trà italijanščina ZOP (1) Kot je navedeno zgoraj (Schiacchetrà). V tem primeru lahko razliko pripišemo izrazu za določeno vrsto vina.

Spätlese nemščina ZOP / ZGO (1, 3, 15, 16) Glej izraz ‚pozna trgatev‘, ki se uporablja pri avtonomni provinci Bolzano.

Soleras italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan s posebno vrsto likerskih vin, imenovano ‚Marsala‘. Nanaša se na proizvod in posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj pet let v lesenih sodih. Bogatenje kuhanega mošta ali zgoščenega mošta je prepovedano. Rezultat je čist, naraven proizvod, ki ne vsebuje dodatnih sestavin, niti tistih, ki izvirajo iz vina, razen, seveda, alkohola, saj gre za likersko vino.

Stravecchio italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan izključno z edinstvenima vrstama vina ‚Marsala‘‚Virgin‘ in/ali ‚Soleras‘. Nanaša se na posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj deset let v lesenih sodih.

Strohwein nemščina ZOP / ZGO (1, 3, 11, 15, 16) Glej tradicionalni izraz ‚Passito‘. Pomeni dobesedno ‚vino iz slame‘. Nanaša se na posebno vino, pridelano v provinci Bolzano, in ustreza metodi pridelave, ki vključuje sušenje grozdja, po trgatvi, na slamnati podlagi v skladu z metodo sušenja, določeno v različnih specifikacijah proizvoda.

Superiore italijanščina ZOP (1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16) Vina z značilnostmi visoko kakovostnih vin in vina, katerih predpisi glede pridelave so veliko strožji kot za druga vina. Specifikacije proizvoda določajo naslednje razlike: (a) najmanjši naravni delež alkohola v grozdju višji od 0,5° vol.; (b) delež alkohola celotne porabe višji od 0,5° vol. San Marino

Superiore Old Marsala italijanščina ZOP (3) Izraz, povezan z vrsto vina ‚Marsala Superiore‘. Nanaša se na določen proizvod in posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj dve leti v lesenih sodih. Je poimenovanje, ki vsebuje tudi angleški izraz, ki se tradicionalno uporablja za poimenovanje likerskega vina in je potrjen tako s specifikacijo proizvoda kot tudi z zakonodajo, ki se nanaša na vina Marsala. Pomen in sloves tega poimenovanja izhajata iz dejavnosti pridelovalcev in angleških trgovcev, ki so leta 1773 odkrili to posebno vino ter ga od takrat pridelujejo in tržijo, kar pripomore k dobri prepoznavnosti povsod po svetu, zlasti v Angliji.

Torchiato italijanščina ZOP (1) Edinstven izraz, povezan z vini ‚Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona‘. Nanaša se na posebne značilnosti proizvoda, pridobljenega po natančni metodi pridelave, ki vključuje mehko stiskanje samega grozdja.

Torcolato italijanščina ZOP (1) Edinstven izraz, povezan s posebno vrsto vin, imenovano ‚Berganze‘. Nanaša se na posebne značilnosti proizvoda, pridobljenega po natančni metodi pridelave, ki vključuje uporabo delno sušenega grozdja. Ko je bilo grozdje potrgano, je bilo obešeno na leseno mrežo, čemur je sledilo prepletanje in ponovno obešanje. Takšen je bil postopek sušenja grozdja.

Vecchio italijanščina ZOP (1, 3) Izraz, povezan z vini ‚Rosso Barletta‘, ‚Aglianico del Vuture‘, ‚Marsala‘ in ‚Falerno del Massico‘. Nanaša se na pogoje staranja ter na z njimi povezan rezultat staranja in prečiščevanje proizvoda.

Vendemmia Tardiva italijanščina ZOP / ZGO (1, 3, 15, 16) Izraz, povezan s posebno vrsto proizvoda, ki predvideva pozno trgatev. S starostjo grozdja na sami rastlini in povezanim staranjem grozdja v različnih okoljskih in vremenskih pogojih nastane izjemen proizvod, pri katerem sta pomembna vsebnost sladkorja in aroma. Končni proizvod je izjemno vino. Ta vina so opredeljena kot desertna vina ali ‚meditativna‘ vina.

Verdolino italijanščina ZOP / ZGO (1) Izraz, povezan z metodo pridelave in značilno zeleno barvo.

Vergine italijanščina ZOP (1, 3) Izraz, povezan z vini ‚Marsala‘. Nanaša se na določen proizvod in posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj pet let v lesenih sodih in prepoved dodajanja kuhanega ali zgoščenega mošta. To pomeni, da je proizvod čist in naraven ter ne vsebuje dodatnih sestavin, niti tistih, ki izvirajo iz porekla vinske trte, razen deleža alkohola, ki je značilen za likersko vino. Ta izraz je povezan tudi z vini ‚Bianco Vergine Valdichiana‘. Nanaša se na tradicionalno metodo pridelave, ki vključuje fermentacijo brez grozdnih tropin in katere rezultat je čist in naraven končni proizvod.

Vermiglio italijanščina ZOP (1) Povezan je z vini ‚Colli dell’Etruria Centrale‘. Nanaša se na posebne kakovostne značilnosti in značilno barvo.

Vino Fiore italijanščina ZOP (1) Izraz, povezan s posebno metodo pridelave nekaterih belih in rosé vin. Metoda, ki vključuje rahlo stiskanje grozdja, tako da je rezultat značilen nežen okus, ki razvije najboljšo značilnost vina, tj. ‚cvet‘.

Vino Novello italijanščina ZOP / ZGO (1, 8) Izraz je povezan s posebno metodo pridelave in obdobjem pridelave, ki je za trženje in uporabo predviden 6. novembra vsakega leta trgatve grozdja.

Novello

Vin Santo italijanščina ZOP (1) Tradicionalen zgodovinski izraz, povezan z nekaterimi vini, ki se pridelujejo v regijah Toscana, Marche, Umbria, Emilia Romagna, Veneto in Trentino Alto Adige. Nanaša se na posebno vrsto vin in ustrezno zapleteno metodo pridelave, ki vključuje hrambo in sušenje grozdja v primernem in zračnem prostoru ter daljše časovno obdobje v tradicionalnem lesenem sodu. V zvezi z izvorom izraza so bile postavljene številne hipoteze, ki so večinoma vezane na srednji vek. Najbolj zanesljiva se nanaša neposredno na verski vidik vina. To vino je veljalo za precej nenavadno in naj bi imelo čudežne lastnosti. Pogosto se je uporabljalo pri svetih mašah in s tem je mogoče pojasniti izraz ‚sveto vino‘ (vinsanto). Izraz se še vedno uporablja in je podrobno opisan v specifikacijah vina z ZOP, ki je zelo znano in cenjeno povsod po svetu.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace italijanščina ZOP / ZGO (1, 8) Izraz, povezan z metodo pridelave in ustreznim pridobljenim proizvodom. To vino je zaradi vsebovanega ogljikovega dioksida peneče, kar je rezultat edinstvenega in naravnega postopka fermentacije.

CIPER

Αμπελώνας (-ες) (Ampelonas (-es)) (Vineyard(-s)) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16) Vino, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradu velikosti najmanj enega hektarja, ki pripada kmetijskemu gospodarstvu. Pridelava vina v celoti poteka na gospodarstvu znotraj okrožja. WPC – Board act 6/2006 (ES382/2007, L95, 5.4.2007)

Κτήμα (Ktima) (Domain) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16) Vino, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradu velikosti najmanj enega hektarja, ki pripada kmetijskemu gospodarstvu. Pridelava vina v celoti poteka na gospodarstvu. WPC – Board act 6/2006 (ES382/2007, L95, 5.4.2007)

Μοναστήρι (Monastiri) (Monastery) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16) Vino, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradu velikosti najmanj enega hektarja, ki pripada kmetijskemu gospodarstvu. Na istem kmetijskem območju je samostan. Pridelava vina v celoti poteka na gospodarstvu. WPC – Board act 6/2006 (ES382/2007, L95, 5.4.2007)

Μονή (Moni) (Monastery) grščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUKSEMBURG

Château francoščina ZOP (1) Izraz, povezan z imenom gospodarstva, ob predpostavki, da grozdje izvira izključno z gospodarstva in da pridelava vina poteka na tem gospodarstvu. Čile

Grand premier cru francoščina ZOP (1) Vina z nacionalno znamko ‚Marque nationale‘ lahko pridobijo tudi katero od dodatnih oznak kakovosti: ‚Vin classé‘, ‚Premier cru‘ ali ‚Grand premier cru‘, ki se uporabljajo od leta 1959. Te oznake se dodelijo posameznemu vinu po degustaciji, kjer uradni odbor oceni vina po 20-točkovni lestvici: — vina, ki so ocenjena z manj kot 12 točkami, ne pridobijo uradne oznake in ne smejo omenjati oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘, — vina, ki so ocenjena z najmanj 12,0 točkami, pridobijo uradno oznako ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘, — vina, ki so ocenjena z najmanj 14,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Vin classé‘, — vina, ki so ocenjena z najmanj 16,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Premier cru‘, — vina, ki so ocenjena z najmanj 18,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Grand premier cru‘.

Tunizija

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives francoščina ZOP (1) Označuje vino pozne trgatve iz ene od sort Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling ali Gewürztraminer. Grozdje je potrgano ročno, naravni volumenski delež alkohola je najmanj 95 stopinj Oechsleja za Riesling in 105 stopinj Oechsleja za ostale sorte. (Vladna uredba z dne 8. januarja 2001)

Vin de glace francoščina ZOP (1) Označuje ledeno vino iz ročno potrganega grozdja v zmrznjenem stanju pri temperaturah, enakih ali nižjih od –7 °C. Za vinifikacijo se lahko uporablja samo grozdje sort Pinot blanc, Pinot gris in Riesling, naravni volumenski delež alkohola v moštu pa mora biti najmanj 120 stopinj Oechsleja. (Vladna uredba z dne 8. januarja 2001)

Vin de paille francoščina ZOP (1) Označuje slamno vino iz ene od sort Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris ali Gewürztraminer. Grozdje je ročno potrgano in se suši na slamnati rogoznici najmanj dva meseca. Slamo se lahko nadomesti s sodobnimi stojali. Naravni volumenski delež alkohola v grozdju mora biti najmanj 130 stopinj Oechsleja. (Vladna uredba z dne 8. januarja 2001)

MADŽARSKA

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos madžarščina ZOP (1) Vino, pridelano z ležanjem mladega vina, mošta ali še ne popolnoma fermentiranega mladega vina na plesnivih (aszú) jagodah, starano najmanj tri leta (dve leti v sodu). Določena sta tudi vsebnost sladkorja in delež vsebine brez sladkorja. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Aszúeszencia madžarščina ZOP (1)

Bikavér madžarščina ZOP (1) Rdeče vino iz najmanj treh sort, starano v lesenem sodu najmanj 12 mesecev, dodatne specifikacije so lahko določene z lokalnimi uredbami. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Eger‘ in ‚Szekszárd‘.

Eszencia madžarščina ZOP (1) Sok iz plesnivih (aszú) jagod, ki samodejno odteka iz sodov, v katerih se grozdje zbira med trgatvijo. Vsebnost ostanka sladkorja: najmanj 450 g/l. Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 50 g/l. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Fordítás madžarščina ZOP (1) Vino, pridelano z ležanjem vina na stisnjeni aszú pulpi iste letine, starano najmanj dve leti (eno leto v sodu). Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Máslás madžarščina ZOP (1) Vino, pridelano z ležanjem vina na drožeh vina Tokaj Aszú iste letine, starano najmanj dve leti (eno leto v sodu). Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Késői szüretelésű bor madžarščina ZOP / ZGO (1) Pozna trgatev. Vsebnost sladkorja v moštu je najmanj 204,5 g/l.

Válogatott szüretelésű bor madžarščina ZOP / ZGO (1) Vino, pridelano iz izbranih jagod. Vsebnost sladkorja v moštu je najmanj 204,5 g/l.

Muzeális bor madžarščina ZOP / ZGO (1) Vino, starano v steklenici najmanj pet let.

Siller madžarščina ZOP / ZGO (1) Rdeče vino, ki ima zaradi kratkega obdobja maceracije zelo svetlo barvo.

Szamorodni madžarščina ZOP (1) Vino, pridelano iz plesnivih (aszú) in iz zdravih jagod, starano najmanj dve leti (eno leto v sodu). Mošt vsebuje najmanj 230,2 gramov sladkorja na liter. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

AVSTRIJA

Ausstich nemščina ZOP / ZGO (1) Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Auswahl nemščina ZOP / ZGO (1) Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Bergwein nemščina ZOP / ZGO (1) Vino je pridelano iz grozdja, pridelanega v terasastem ali stopničastem vinogradu z naklonom, večjim od 26 %.

Klassik nemščina ZOP (1) Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Classic

Heuriger nemščina ZOP / ZGO (1) Vino mora biti prodano trgovcu na drobno do konca decembra, ki sledi trgatvi grozdja, in mora biti prodano uporabnikom do konca naslednjega marca.

Gemischter Satz nemščina ZOP / ZGO (1) Vino mora biti mešanica različnih belih in rdečih vinskih sort.

Jubiläumswein nemščina ZOP / ZGO (1) Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Reserve nemščina ZOP (1) Vino mora vsebovati najmanj 13 vol. % alkohola. Za rdeča vina se lahko kontrolna številka kakovostnega vina dodeli šele po 1. novembru, ki sledi letu trgatve; za bela vina pa po 15. marcu, ki sledi letu trgatve.

Schilcher nemščina ZOP / ZGO (1) Vino mora biti pridelano v deželi Steiermark in samo iz grozdja sorte ‚Blauer Wildbacher‘, pridelane v vinorodnem okolišu Steierland.

Sturm nemščina ZGO (1) Delno fermentiran grozdni mošt z vsebnostjo alkohola najmanj 1 vol. %. Sturm mora biti prodan med avgustom in decembrom leta trgatve in mora fermentirati med prodajo.

PORTUGALSKA

Canteiro portugalščina ZOP (3) Izraz, namenjen poimenovanju vina ZOP ‚Madeira‘, ki je po fermentaciji obogateno in hranjeno v sodu, starano najmanj dve leti, biti mora navedeno na posameznem tekočem računu in ne sme biti ustekleničeno, dokler ne dopolni treh let. [Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Colheita Seleccionada portugalščina ZOP / ZGO (1) Izraz, namenjen poimenovanju vin z geografsko označbo ali označbo porekla, polnjenih v steklenice, s svojevrstnimi organoleptičnimi lastnostmi, z dejanskim deležem alkohola, ki je najmanj 1 vol. % višji od najmanjšega zakonsko določenega deleža, mora biti naveden na posameznem tekočem računu, obvezna pa je tudi navedba letnika. [Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Crusted angleščina ZOP (3) ‚Portovec‘ z izjemnimi organoleptičnimi lastnostmi, rdeč in polnega okusa v času polnjenja, z nežno aromo in okusom, pridobljen z mešanjem vin več letnikov, kar omogoča dopolnjevanje organoleptičnih lastnosti, ki povzroča nastajanje usedline (crust) na steni steklenice, kjer poteka del postopka staranja, z dodeljeno pravico za uporabo oznake Zavoda za vinogradništvo in vina Port in Duoro. [Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Crusting

Escolha portugalščina ZOP / ZGO (1) Izraz, namenjen poimenovanju vin z geografsko označbo ali označbo porekla, polnjenih v steklenice, s svojevrstnimi organoleptičnimi lastnostmi, ki mora biti naveden na posameznem tekočem računu. [Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Escuro portugalščina ZOP (3) Izraz, namenjen poimenovanju vina ZOP ‚Madeira‘ z izredno močno aromo, ki je rezultat uravnoteženosti med oranžno in rjavkasto barvo, pri čemer prevladuje slednja, ki nastane zaradi oksidacije vinskih barvil in odtekanja pridobljene snovi iz soda. [Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Fino portugalščina ZOP (3) Kakovostno in prefinjeno vino ZOP ‚Madeira‘ s popolno uravnoteženostjo med svežino kislin, polnostjo okusa in aromo, ki se razvijejo med staranjem v sodu. [Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Kakovosten ‚portovec‘ s kompleksno aromo in okusom, ki mu dajeta organoleptične lastnosti, uporablja se izključno v kombinaciji s tradicionalnimi izrazi za portovec Tawny, Ruby in White. [Portaria no 1484/2002 de 22.11.2002]

Frasqueira portugalščina ZOP (3) Vino ZOP ‚Madeira‘, pri katerem je označba povezana z letom trgatve, proizvod pa mora biti pridobljen iz tradicionalnih sort z obdobjem staranja najmanj 20 let pred stekleničenjem, predstavlja izjemno kakovost ter mora biti navedeno na posameznem tekočem računu, pred in po stekleničenju. [Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Garrafeira portugalščina ZOP / ZGO (1, 3) Izraz, namenjen poimenovanju vina z geografsko označbo ali označbo porekla, ki je povezana z letom trgatve, s svojevrstnimi organoleptičnimi lastnostmi, in sicer za rdeča vina obdobje staranja najmanj 30 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v steklenici, za bela in rosé vina pa obdobje staranja najmanj 12 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v steklenici; naveden mora biti na posameznem tekočem računu. [Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

ZOP (3) ‚Portovec‘ z ZOP, ki je po staranju v lesenih sodih polnjen v steklene posode za obdobje najmanj osem let, po katerem bo ustekleničen. [Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

ZOP (3) Vino ZOP ‚Madeira‘, ki je povezano z letom trgatve, proizvod pa mora biti pridobljen iz tradicionalnih sort z obdobjem staranja najmanj 20 let pred stekleničenjem, predstavlja izjemno kakovost ter mora biti navedeno na posameznem tekočem računu, pred in po stekleničenju. [Portaria no 40/82 de 15.4.1982]

Lágrima portugalščina ZOP (3) Portovec z deležem sladkorja, ki ustreza gostoti od 1 034 do 1 084 pri temperaturi 20 oC. [Decreto-Lei no 166/86, de 26.6.1986]

Leve portugalščina ZOP / ZGO (1, 3) Izraz, namenjen poimenovanju vina ZGO ‚Lisboa‘, ki ima najmanjši naravni delež alkohola, zahtevan v zadevnem vinorodnem okolišu, dejanski delež alkohola največ 10 vol. %, vezano kislino, izraženo kot vinska kislina, enako ali večjo od 4,5 g/l, največji tlak 1 bar, ostali analitski parametri pa so v skladu z vrednostmi, določenimi za vina z geografsko označbo na splošno. [Portaria no 426/2009, 23.4.2009]

Izraz, namenjen poimenovanju vina ZGO ‚Tejo‘, ki ima najmanjši naravni delež alkohola, zahtevan v zadevnem vinorodnem okolišu, dejanski delež alkohola največ 10,5 vol. %, vezano kislino, izraženo kot vinska kislina, enako ali večjo od 4 g/l, največji tlak 1 bar, ostali analitski parametri pa so v skladu z vrednostmi, določenimi za vina z geografsko označbo na splošno. [Portaria no 445/2009 de 27.4.2009]

Beli ‚portovec‘ z ZOP z vsebnostjo alkohola najmanj 16,5 vol. %. [Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vino ZOP ‚Madeira‘, le rahlo polnega okusa, vendar z uravnoteženo konsistenco. [Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Nobre portugalščina ZOP (1) Izraz za označbo porekla ‚Dão‘, ki izpolnjuje pogoje, določene v statutu vinorodnega območja ‚Dão‘. [Decreto-Lei no 376/93, de 5.11.1993]

Reserva portugalščina ZOP / ZGO (1, 3, 4, 5) Izraz, namenjen poimenovanju vina z geografsko označbo in označbo porekla, polnjenega v steklenice, povezan z letom trgatve, s posebnimi organoleptičnimi lastnostmi, z dejanskim deležem alkohola, ki je najmanj 0,5 vol. % višji od najmanjšega zakonsko določenega deleža, mora biti naveden na posameznem tekočem računu. [Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Izraz, namenjen poimenovanju kakovostnega penečega vina, penečega vina z geografsko označbo in označbo porekla, ustekleničenega od 12 do 24 mesecev pred metodo ločenja, degoržiranjem ali odstranitvijo drožev. [Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Izraz, namenjen poimenovanju likerskega vina z geografsko označbo in označbo porekla, polnjenega v stekl