2002R1605 — SL — 27.12.2007 — 002.002

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES, Euratom) št. 1605/2002

z dne 25. junija 2002

o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

VSEBINA DEL 1 SKUPNE DOLOČBE NASLOV I PODROČJE UPORABE NASLOV II PRORAČUNSKA NAČELA Poglavje 1 Načelo enotnosti in točnosti proračuna Poglavje 2 Načelo enoletnosti Poglavje 3 Načelo ravnotežja Poglavje 4 Načelo obračunske enote Poglavje 5 Načelo univerzalnosti Poglavje 6 Načelo specifikacije Poglavje 7 Načelo dobrega finančnega poslovodenja Poglavje 8 Načelo preglednosti NASLOV III DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA Poglavje 1 Določitev proračuna Poglavje 2 Sestava in priprava proračuna NASLOV IV IZVRŠEVANJE PRORAČUNA Poglavje 1 Splošne določbe Poglavje 2 Načini izvrševanja Poglavje 3 Finančni udeleženci Oddelek 1 Načelo ločitve nalog Oddelek 2 Odredbodajalec Oddelek 3 Računovodja Oddelek 4 Vodja blagajne predplačil Poglavje 4 Odgovornost finančnih udeležencev Oddelek 1 Splošna pravila Oddelek 2 Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa Oddelek 3 Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in vodje blagajne predplačil Poglavje 5 Prihodki Oddelek 1 Dajanje lastnih sredstev na voljo Oddelek 2 Ocena terjatev Oddelek 3 Ugotovitev terjatev Oddelek 4 Odobritev izterjave Oddelek 5 Izterjava Poglavje 6 Izdatki Oddelek 1 Prevzem obveznosti za izdatke Oddelek 2 Potrditev izdatkov Oddelek 3 Odobritev izdatka Oddelek 4 Plačilo izdatkov Oddelek 5 Roki za izvršitev izdatkov Poglavje 7 Informacijski sistemi Poglavje 8 Notranji revizor NASLOV V JAVNA NAROČILA Poglavje 1 Splošne določbe Oddelek 1 Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil Oddelek 2 Objava Oddelek 3 Postopki oddaje javnega naročila Oddelek 4 Garancije in nadzor Poglavje 2 Določbe, ki se uporabljajo na naročila, ki jih oddajo institucije Skupnosti v lastnem imenu NASLOV VI DONACIJE Poglavje 1 Področje uporabe in oblika donacij Poglavje 2 Načela Poglavje 3 Postopek dodeljevanja Poglavje 4 Plačilo in nadzor Poglavje 5 Izvajanje NASLOV VII PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO Poglavje 1 Priprava zaključnega računa Poglavje 2 Informacije o izvrševanju proračuna Poglavje 3 Računovodstvo Oddelek 1 Skupne določbe Oddelek 2 Splošno računovodstvo Oddelek 3 Proračunsko računovodstvo Poglavje 4 Vodenje evidence premoženja NASLOV VIII ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA Poglavje 1 Zunanja revizija Poglavje 2 Razrešnica DRUGI DEL POSEBNE DOLOČBE NASLOV I EVROPSKI KMETIJSKI JAMSTVENI SKLAD NASLOV II STRUKTURNI SKLADI, KOHEZIJSKI SKLAD, EVROPSKI SKLAD ZA RIBIŠTVO IN EVROPSKI KMETIJSKI SKLAD ZA RAZVOJ PODEŽELJA NASLOV III RAZISKAVE NASLOV IV ZUNANJI UKREPI Poglavje 1 Splošne določbe Poglavje 2 Izvajanje ukrepov Poglavje 3 Javna naročila Poglavje 4 Donacije Poglavje 5 Revidiranje računovodskih izkazov NASLOV V EVROPSKI URADI NASLOV VI PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA UPRAVO NASLOV VII STROKOVNJAKI TRETJI DEL PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE NASLOV I PREHODNE DOLOČBE NASLOV II KONČNE DOLOČBE







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 279 Pogodbe, ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 183 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ) ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 3 ) ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Okvirni pogoji, pod katerimi je bila sprejeta Finančna uredba z dne 21. decembra 1977 za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 5 ) so se bistveno spremenili, zlasti zaradi uvedbe finančnega načrta, ki predstavlja okvir za razvoj proračuna, sprememb v institucionalni ureditvi in več zaporednih širitev ter večkratnih bistvenih sprememb Finančne uredbe. Zlasti zaradi upoštevanja zahtev po poenostavitvi zakonodajnih in upravnih zadev ter zaostritvi vodenja financ Skupnosti je treba Finančno uredbo z dne 21. decembra 1977 zaradi jasnosti preoblikovati. (2) Ta uredba mora biti omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajema Pogodba, izvedbene določbe pa je treba združiti v uredbi o določbah za izvajanje te uredbe, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Finančne uredbe. Komisijo je zato treba pooblastiti za sprejetje izvedbenih določb. (3) Pri določitvi in izvrševanju proračuna je treba upoštevati štiri temeljna načela proračunskega prava (enotnost, univerzalnost, specifikacija, enoletnost) in načel točnosti proračuna, ravnotežja, obračunske enote, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti. (4) Ta uredba mora ponovno potrditi ta načela in dovoliti čim manj izjem pod strogimi pogoji. (5) V zvezi z načelom enotnosti mora ta uredba določiti, da se uporablja tudi za odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem določb Pogodbe o Evropski uniji o skupni zunanji in varnostni politiki ter o policijskem in sodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, kadar bremenijo proračun. Načelo enotnosti in točnosti proračuna pomeni, da se v proračunu izkazujejo vsi prihodki in odhodki Skupnosti in Unije, kadar bremenijo proračun. (6) V zvezi z načelom univerzalnosti je treba prenehati s prakso vračil predplačil in njihove ponovne uporabe; v nekaterih primerih jih je treba nadomestiti z namenskimi prejemki in načini za ponovno uporabo zapadlih proračunskih sredstev. Te spremembe ne vplivajo na posebna pravila, ki veljajo za strukturne sklade. (7) V zvezi z načelom specifikacije je treba institucijam omogočiti določeno stopnjo prožnosti pri upravljanju glede prerazporejanja odobrenih proračunskih sredstev. Ta uredba mora omogočiti integrirano predstavitev dodeljevanja finančnih in upravnih sredstev po namenu. Postopek prerazporejanja odobrenih proračunskih sredstev je treba uskladiti tudi za vse druge institucije, tako da bo prerazporejanje osebja in proračunskih sredstev za tekoče poslovanje v pristojnosti posamezne institucije. Glede prerazporejanja proračunskih sredstev za odhodke iz poslovanja lahko Komisija dovoli prerazporejanje med programi v okviru istega področja porabe največ v višini 10 % celotnih odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto na proračunski postavki, s katere se prerazporedijo. Proračunskemu organu se dovoli oblikovanje rezerv samo v dveh primerih: kadar ni temeljnega akta ali kadar ni gotovo, da so odobrena proračunska sredstva zadostna. (8) V zvezi z načelom enoletnosti je treba ohraniti razliko med diferenciranimi proračunskimi sredstvi in nediferenciranimi proračunskimi sredstvi. Odločitev o prenosu odobritev za prevzem obveznosti in za plačila mora sprejeti vsaka posamezna institucija. Dodatna obdobja je treba omejiti izključno na primere, ki so nujno potrebni, t.j. za plačila iz EKUJS. (9) Načelo ravnotežja proračuna je temeljno proračunsko pravilo. V tej zvezi je treba poudariti, da uporaba posojil ni združljiva s sistemom virov lastnih sredstev Skupnosti. Vendar pa načelo ravnotežja proračuna ni tako, da bi oviralo najemanje in dajanje posojil s poroštvom splošnega proračuna Unije. (10) V skladu s prvim odstavkom člena 277 Pogodbe ES in prvim odstavkom člena 181 Pogodbe Euratom je treba določiti obračunsko enoto, v kateri se pripravi proračun in ki se tudi uporablja za izvrševanje ter za pripravo zaključnega računa. (11) Načelo dobrega finančnega poslovodenja je treba opredeliti s sklicevanjem na načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti ter skladnost s temi načeli preverjati s kazalci poslovanja, določenimi po dejavnostih in merljivih na način, da je mogoče ocenjevanje rezultatov. Institucije morajo opravljati predhodno in naknadno ocenjevanje v skladu z usmeritvami, ki jih določi Komisija. (12) V zvezi z načelom preglednosti pa je treba izboljšati informacije o izvrševanju proračuna in računovodstvu. Treba je določiti tudi natančni skrajni rok za objavo proračuna, brez poseganja v začasno objavo Komisije med izjavo predsednika Evropskega parlamenta o dokončnem sprejetju in objavo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ohraniti je treba tudi možnost negativne rezerve. (13) V zvezi z določitvijo in pripravo proračuna je treba sedanje določbe uskladiti in poenostaviti tako, da se odpravi razlikovanje med dopolnitvijo proračuna in spremembo proračuna, ki nima praktičnega učinka. (14) Oddelek za proračun pri Komisiji mora predstaviti odobrena proračunska sredstva in vire po namenu, t.j. pripraviti proračun, osnovan na aktivnostih („activity-based budgeting“), za boljšo preglednost pri upravljanju s proračunom z upoštevanjem ciljev dobrega finančnega poslovodenja ter zlasti učinkovitosti in uspešnosti. (15) Institucije morajo imeti pri upravljanju zakonsko določenih delovnih mest glede na delovna mesta, odobrena v proračunu, možnost določene prožnosti, zlasti ker je zdaj poudarek pri upravljanju na rezultatih in ne na sredstvih. Ta svoboda pa bo še naprej omejena na dva načina, z omejitvijo proračunskih sredstev za proračunsko leto in skupnega števila dodeljenih delovnih mest; poleg tega ni predvidena nikakršna prožnost glede delovnih mest v plačilnih razredih A1, A2 in A3. (16) V zvezi z izvrševanjem proračuna je treba pojasniti metode za izvrševanje proračuna, ki ga lahko Komisija izvršuje centralizirano ali deljeno z državami članicami ali decentralizirano s tretjimi državami, ki prejemajo zunanjo pomoč, ali pa skupaj z mednarodnimi organizacijami. Zagotoviti je treba, da lahko centralizirano upravljanje izvajajo neposredno službe Komisije ali posredno organi, ki jih ureja pravo Skupnosti ali nacionalno javno pravo, na katere se prenese ta naloga. Načini izvrševanja morajo zagotavljati, da se upoštevajo postopki za zaščito sredstev Skupnosti, ne glede na subjekt, ki je odgovoren za celotno izvrševanje ali njegov del, in potrditi, da končno odgovornost za izvrševanje proračuna nosi Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe. (17) Ker je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna, ne more prenesti nobenih nalog javne oblasti, ki vključujejo uporabo neomejenih pooblastil. Ta uredba mora na novo opisati to načelo in določiti obseg nalog, ki se lahko prenesejo. Treba je tudi določiti, da zasebni organi, razen organov, ki izvajajo javne storitve in za katere veljajo posebni pogoji, ne smejo prevzeti nobenega ukrepa za izvrševanje proračuna, ampak samo zagotavljati specialistične strokovne ali upravne storitve ali opravljati pripravljalne ali pomožne naloge. (18) Zaradi usklajevanja z načeli preglednosti in dobrega finančnega poslovodenja morajo imeti javni organi ali organi, ki so zadolženi za javne storitve, na katere se prenesejo naloge izvrševanja v imenu Komisije, pregledne postopke za oddajo javnih naročil, učinkovit notranji nadzor, sistem za pripravo zaključnega računa, ki je ločen od drugih dejavnosti organov in od zunanje revizije. (19) V skladu s členom 279(c) Pogodbe ta uredba opredeljuje pooblastila in odgovornosti odredbodajalcev, računovodje in notranjega revizorja. Odredbodajalci so v celoti odgovorni za izvrševanje vseh prihodkov in odhodkov v okviru njihovega nadzora in morajo odgovarjati za svoje ukrepe, po potrebi tudi v disciplinskih postopkih. To pooblastilo je zato treba okrepiti tako, da se odpravijo centralizirane predhodne kontrole in zlasti, da finančni kontrolor preneha predhodno odobravati prihodke in odhodke, računovodja pa preverjati, če plačilo temelji na veljavnem dogodku. Računovodja je še naprej odgovoren za pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo terjatev. Računovodja vodi zakladništvo in računovodstvo ter je odgovoren za pripravo finančnih izkazov institucije. Notranji revizor opravlja svoje naloge v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Njegova vloga je preverjati pravilno delovanje sistemov poslovodenja in kontrol, ki jih uvedejo odredbodajalci. Notranji revizor ne izvaja finančnih poslov in nima vloge pri izvajanja nadzora nad temi posli preden odredbodajalec sprejme odločitve; celotno odgovornost za te odločitve mora zdaj prevzeti odredbodajalec. (20) Odgovornost odredbodajalca, računovodje in vodje blagajne predplačil se ne razlikuje od odgovornosti drugih uradnikov in osebja ter se zanjo v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti uporabljajo obstoječi disciplinski ukrepi in denarne kazni. Po drugi strani pa je treba ohraniti določene posebne določbe, ki opisujejo kršitve računovodij in vodij blagajn predplačil glede na posebno naravo njihovih nalog; ti ne bodo več imeli nobenih posebnih olajšav ali zavarovanja. Poleg tega je treba razjasniti odgovornost odredbodajalcev. Da bi za primere, ki ne pomenijo goljufije, zagotovili ustrezno strokovno znanje organu za imenovanja, vsaka institucija ustanovi posebno komisijo za finančne nepravilnosti, ki ugotavlja, ali je bila storjena nepravilnost, za katero bi moral uradnik ali drug uslužbenec disciplinsko odgovarjati ali plačati kazen, in če odkrije težave v sistemu, poročati odredbodajalcu in notranjemu revizorju. Za primere goljufije pa bi se ta uredba morala sklicevati na veljavne določbe za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti in za boj proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali držav članic Evropske unije. (21) Opredeliti je treba koncepte proračunske in pravne obveznosti za odhodke in pogoje za njihovo uporabo. Da bi omejili obseg neizkoriščenih odobritev, je treba omejiti obdobje, v katerem se lahko prevzemajo posamezne pravne obveznosti na podlagi skupnih proračunskih odobritev. Poleg tega je potrebna določba, da se proračunska sredstva odvzamejo, če za posamezne prevzete obveznosti več kakor tri leta ni bilo izvedeno nobeno plačilo. (22) Ta uredba mora opredeliti vrste plačil, ki jih lahko izvedejo odredbodajalci. Takšna plačila morajo biti izvršena predvsem zaradi učinkovitosti ukrepa in rezultatov, ki pri tem nastanejo. Odpraviti je treba precej ohlapne koncepte predujma in predplačila; kadar se celotni znesek ne plača v enem obroku, morajo biti plačila izvedena v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in plačila končne razlike. (23) Ta uredba mora določiti, da je treba postopke potrjevanja, odobravanja in plačila končati v roku, določenem v izvedbenih določbah, in da so v primeru, če se ta rok ne upošteva, upniki upravičeni do zamudnih obresti v breme proračuna. (24) V zvezi z javnimi naročili, ki jih oddajo institucije Skupnosti za svoj račun, je treba določiti, da se uporabljajo pravila iz direktiv Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi postopkov oddaje javnih naročil za gradnje, storitve in blago; tudi pravila, ki se uporabljajo za pogodbe, sklenjene v imenu tretjih oseb, morajo biti v skladu z načeli iz teh direktiv. (25) Za preprečitev nepravilnosti ter za boj proti goljufijam in korupciji, pa tudi spodbujanje dobrega in učinkovitega poslovodenja je treba kandidate ali ponudnike, ki so storili takšna dejanja ali pa se pri njih ugotovi navzkrižje interesov, izključiti iz oddaje javnih naročil. (26) Zaradi preglednosti je treba kandidate in ponudnike na primeren način obvestiti o oddaji javnega naročila. (27) Kot del procesa za pooblastilo odredbodajalcev pa je treba odpraviti predhodni pregled, ki ga izvaja zdajšnji Svetovalni odbor za javna naročila in pogodbe. (28) V zvezi z donacijami je treba vzpostaviti okvir za dodeljevanje in spremljanje donacij Skupnosti, kar pomeni tudi določitev posebnih pravil za izvajanje načel preglednosti, enake obravnave, sofinanciranja, prepovedi dodeljevanja za nazaj in nadzora. (29) Zaradi preprečitve kopičenja se ne sme dovoliti, da bi se donacija dodelila dvakrat za financiranje istega ukrepa ali za poslovne izdatke za isto leto. (30) Podobno kot pravila za oddajo javnih naročil je treba določiti temelj za izključitev nekaterih strank iz dodeljevanja donacij, da bi imele institucije ustrezna sredstva za boj proti goljufiji in korupciji. (31) Za zagotovitev, da so pravice in obveznosti institucije in upravičenca jasne in se upoštevajo, se za odobritev donacije sklene pisni sporazum. (32) V zvezi z računovodstvom in pripravo zaključnega računa je treba določiti, da se računovodstvo deli na splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo ter da se splošno računovodstvo vodi na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, proračunsko računovodstvo pa je namenjeno za pripravo izkaza realizacije proračuna in poročil o izvrševanju proračuna. (33) Opredeliti je treba načela, na katerih temelji splošno računovodstvo in se pripravljajo računovodski izkazi, s sklicevanjem na mednarodno sprejeta računovodska načela ter direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaključnih računih določenih vrst družb, če so ustrezna v smislu javne službe. (34) Določbe o dajanju informacij o izvrševanju proračuna je treba prilagoditi in te informacije razširiti na uporabo prenesenih proračunskih sredstev, sredstev, ki se lahko spet dajo na voljo in ponovno uporabijo, ter na različne organe, ki jih ureja pravo Skupnosti, na izboljšanje ureditve za pripravo mesečnih poročil ter poročil o izvrševanju, ki se trikrat letno pošljejo proračunskemu organu. (35) Računovodske metode, ki jih uporabljajo institucije, je treba uskladiti in računovodja Komisije mora imeti pravico do pobude na tem področju. (36) Treba je določiti, da uporaba računalniških sistemov za finančno poslovodenje ne sme na noben način omejevati pravice Računskega sodišča do dostopa do dokazil. (37) V zvezi z zunanjo revizijo in razrešnico, čeprav je Komisija v celoti odgovorna za izvrševanje proračuna, pomen deljenega upravljanja z državami članicami vključuje njihovo sodelovanje v revizijskem postopku Računskega sodišča in postopku razrešnice proračunskega organa. (38) Za zagotovitev optimalnih pogojev za pripravo zaključnega računa in postopka razrešnice je treba popraviti terminski načrt do razrešnice. (39) Komisija mora Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predložiti vse informacije, ki so potrebne za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 276 Pogodbe ES. (40) Za določene politike Skupnosti so potrebne posebne določbe; takšne določbe morajo biti v skladu s temeljnimi načeli te uredbe. (41) Treba je predvideti možnost vnaprejšnjih odobritev proračunskih sredstev za EKUJS in za upravo od 15. novembra dalje pred zadevnim proračunskim letom. (42) V zvezi s strukturnimi skladi je treba ohraniti določbo za vračilo predplačil in ponovno uporabo proračunskih sredstev iz izjave Komisije v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih ( 6 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1447/2001 ( 7 ). (43) V zvezi z raziskovanjem je treba pripravo proračuna uskladiti z določbami o pripravi proračuna, osnovanega na aktivnostih, in hkrati ohraniti prožnost upravljanja, ki jo ima trenutno Skupno raziskovalno središče. (44) V zvezi z zunanjimi ukrepi je treba dovoliti decentralizacijo upravljanja zunanje pomoči, če Komisija dobi jamstvo o dobrem finančnem poslovodenju in je država upravičenka odgovorna Komisiji za sredstva, ki so ji izplačana. (45) Sporazumi ali pogodbe o financiranju, ki se podpišejo z državo upravičenko ali državljanom upravičencem, javnim organom Skupnosti ali mednarodnim javnim organom ter fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih ureja zasebno pravo, morajo vsebovati splošna načela za oddajo javnih naročil, določena v zvezi z zunanjimi ukrepi v naslovu V prvega dela in naslovu IV drugega dela te uredbe. (46) Vključiti je treba poseben naslov, ki bo vseboval splošne določbe za vodenje evropskih uradov. (47) Poseben naslov bi moral vsebovati tudi posebna pravila za proračunska sredstva za upravo. Potrebna je tudi določba, da bi lahko vsaka od obeh vej proračunskega organa pravočasno izdala mnenje glede projektov gradnje, ki bi lahko imeli velike finančne posledice za proračun. (48) Spremembo rokov za konsolidacijo zaključnih računov institucij je treba odložiti do proračunskega leta 2005, da bi zagotovili čas, potreben za vzpostavitev glavnih notranjih postopkov. (49) Zagotoviti je treba ustrezen okvir, prilagojen glede na posebne potrebe upravljanja, za finančna pravila, ki se uporabljajo za organe, ki jih ustanovijo Skupnosti in so pravne osebe, ki prejemajo nepovratna sredstva iz skupnega proračuna Evropskih skupnosti. Hkrati in ne da bi se zaradi tega poslabšala samostojnost, ki jo morajo imeti ti organi za opravljanje svojih nalog, je treba uskladiti vsebino pravil, ki urejajo nekatere zadeve, predvsem za potrjevanje in računovodstvo. Notranji revizor Komisije bo v zvezi s temi organi izvajal ista pooblastila kakor v zvezi s službami Komisije. Finančna pravila, ki so za te organe notranja, bo treba prilagoditi, da bodo v skladu s finančno uredbo. Komisija mora biti v skladu s tem pooblaščena za pripravo modela finančne ureditve, od katere lahko organi Skupnosti odstopajo samo s soglasjem Komisije – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







PRVI DEL

SKUPNE DOLOČBE







NASLOV I

PODROČJE UPORABE

Člen 1

▼M1

Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu „proračun“, ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

▼B

V tej uredbi se Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh človekovih pravic in evropski varuh osebnih podatkov štejejo za institucije Skupnosti.

Člen 2

Vsaka določba o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jo vsebuje drugi zakonodajni akt, mora biti v skladu s proračunskimi načeli iz naslova II.







NASLOV II

PRORAČUNSKA NAČELA

▼M1

Člen 3

Proračun se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je določeno v tej uredbi.

▼B







POGLAVJE 1

Načelo enotnosti in točnosti proračuna

Člen 4

1. Proračun je instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za Evropsko skupnost in Evropsko skupnost za atomsko energijo.

2. Prihodki in odhodki Skupnosti obsegajo:

(a) prihodke in odhodke Evropske skupnosti, vključno z upravnimi stroški, ki nastanejo v zvezi z institucijami na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter policijskim in sodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, in ►C1 izdatki poslovanja ◄ v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun;

(b) odhodke in prihodke Evropske skupnosti za atomsko energijo.

3. V proračunu se evidentirajo jamstva za najeta in dana posojila Skupnosti ter plačila v Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.

Člen 5

1. S pridržkom člena 74 se ne sme noben prihodek pobrati in noben odhodek izvršiti, če ni evidentiran na postavki v proračunu.

2. Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti izven okvira odobrenih proračunskih sredstev.

3. Proračunskih sredstev ni mogoče vključiti v proračun, če niso namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.

▼M1

4. S pridržkom člena 5a ter členov 18 in 74 se obresti iz sredstev, ki so last Skupnosti, vpišejo v proračun kot razni prihodki.

▼M1

Člen 5a

1. Obresti iz plačil predhodnega financiranja se pripišejo zadevnemu programu ali ukrepu in odštejejo od plačila razlike zneska, ki se dolguje upravičencu.

V uredbi o določbah za izvajanje te uredbe, v nadaljevanju „izvedbene določbe“, se določijo primeri, v katerih odgovorni odredbodajalec izjemoma letno izterja takšne obresti. Te obresti se nato vpišejo v proračun kot razni prihodki.

2. Obresti se ne izplačajo Skupnostim v naslednjih primerih:

(a) predhodno financiranje, ki po izvedbenih določbah ne predstavlja znatnega zneska;

(b) predhodno financiranje, plačano po pogodbi za oddajo naročila v smislu člena 88;

(c) predhodno financiranje, plačano državam članicam;

(d) predhodno financiranje, plačano v sklopu pred-pristopne pomoči;

(e) akontacije, plačane članom institucij in osebju v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu „kadrovski predpisi“;

(f) predhodno financiranje, plačano v okviru skupnega upravljanja iz točke (c) člena 53(1).

▼B







POGLAVJE 2

Načelo enoletnosti

Člen 6

Proračun se sprejme za eno proračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 7

1. Proračun vsebuje diferencirana sredstva, ki jih sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila, in nediferencirana sredstva.

2. S pridržkom členov 77(2) in 166(2) odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu.

3. Odobritve plačil zajemajo plačila za poravnavanje prevzetih pravnih obveznosti v tekočem proračunskem letu in/ali v preteklih proračunskih letih.

4. Odstavka 1 in 2 ne posegata v posebne določbe naslovov I, IV in VI drugega dela. Ne preprečujeta, da se določijo celotne pravice porabe ali da se proračunske obveznosti prevzamejo v letnih obrokih.

Člen 8

1. Prihodki v proračunskem letu se knjižijo v poslovne knjige za proračunsko leto v dejanskih zneskih, pobranih v proračunskem letu. Lastna sredstva za mesec januar naslednjega proračunskega leta pa se lahko plačajo vnaprej v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

2. Vknjižbe lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost, dodatnih sredstev na podlagi BNP in drugih finančnih prispevkov se lahko popravijo v skladu z uredbo iz odstavka 1.

3. Proračunska sredstva, ki so odobrena za določeno proračunsko leto, se lahko uporabljajo izključno za poravnavanje izdatkov, odobrenih in plačanih v navedenem proračunskem letu, ter za pokrivanje neporavnanih zneskov za prevzete obveznosti iz preteklih proračunskih let.

4. Prevzete obveznosti se knjižijo v poslovnih knjigah na podlagi pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra, ob upoštevanju celotnih pravic porabe iz člena 77(2) in sporazumov o financiranju iz člena 166(2), ki se knjižijo v poslovne knjige na podlagi prevzetih obveznosti v breme proračuna do 31. decembra.

5. Plačila se knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto na podlagi plačil, ki jih je računovodja izvršil najpozneje do 31. decembra navedenega leta.

6. Z odstopanjem od odstavkov 3, 4 in 5 se odhodki Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto v skladu s pravili iz naslova I drugega dela.

Člen 9

1. Sredstva proračuna, ki ostanejo neporabljena na koncu proračunskega leta, za katerega so bila odobrena, zapadejo.

Lahko pa se na podlagi odločitve zadevne institucije prenesejo samo v naslednje proračunsko leto najpozneje do 15. februarja v skladu z odstavkoma 2 in 3 ali pa se avtomatsko prenesejo v naslednje leto v skladu z odstavkom 4.

2. ►M1 Sredstva za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva ◄ , za katere obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo:

(a) v višini odobritev za prevzem obveznosti, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana. Za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta;

(b) v potrebni višini, če je zakonodajni organ sprejel temeljni akt v zadnjem četrtletju proračunskega leta in Komisija ni mogla rezervirati sredstev, predvidenih za ta namen, do 31. decembra.

3. ►M1 Odobritve plačil ◄ se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti za prenesene odobritve za prevzem obveznosti, kadar sredstva proračuna, ki so predvidena na ustreznih postavkah v proračunu za naslednje proračunsko leto, niso zadostna glede na zahteve. Zadevna institucija najprej porabi sredstva, ki so odobrena za tekoče proračunsko leto, in dokler niso porabljena tekoča sredstva, ne uporablja prenesenih sredstev.

4. Nediferencirana sredstva proračuna v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaključku proračunskega leta, se avtomatično prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

5. Zadevna institucija o odločitvi o prenosu obvesti Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu „proračunski organ“) najpozneje do 15. marca in za vsako proračunsko postavko navede, kako je za prenos uporabila merila iz odstavkov 2 in 3.

6. Sredstva proračuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za plače se ne smejo prenašati v naslednje obdobje.

Člen 10

Prihodki in sredstva proračuna iz namenskih prejemkov iz člena 18, ki 31. decembra ostanejo neporabljena, se avtomatsko prenesejo v naslednje obdobje. Razpoložljiva sredstva proračuna iz prenesenih namenskih prejemkov je treba porabiti najprej.

Člen 11

Brez poseganja v ►M1 člen 157 in člen 160a ◄ , kadar odobrena sredstva zapadejo, ker ukrepi, za katere so bili zneski namenjeni, v celoti ali delno niso bili izvedeni, se zadevna sredstva črtajo v katerem koli proračunskem letu po letu, v katerem so bila sredstva odobrena v proračunu.

Člen 12

Ko je proračun dokončno sprejet, se lahko obveznosti za sredstva, določena v proračunu, začnejo prevzemati s 1. januarjem, razen če ni drugače določeno v naslovu I in naslovu VI drugega dela.

Člen 13

1. Če proračun na začetku proračunskega leta še ni dokončno sprejet, se za prevzemanje obveznosti inplačila izdatkov, ki jih je mogoče knjižiti na določeno postavko proračuna kot del izvrševanja zadnjega proračuna, ki je bil pravilno sprejet, uporablja prvi odstavek člena 273 Pogodbe ES in prvi odstavek člena 178 Pogodbe Euratom.

2. Obveznosti se lahko prevzemajo po programih do največ ene četrtine skupnih odobrenih sredstev za zadevni program v preteklem proračunskem letu, ki se za vsak pretečeni mesec povečajo za eno dvanajstino.

Plačila se lahko izvršujejo mesečno po programih do največ ene dvanajstine odobrenih sredstev za zadevni program v preteklem proračunskem letu.

Ne smejo prekoračiti omejitve proračunskih sredstev, predvidene v predlogu proračuna v pripravi.

3. Če je to potrebno zaradi kontinuitete delovanja Skupnosti in za potrebe upravljanja:

(a) lahko Svet s kvalificirano večino na zahtevo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo na podlagi določb odstavkov 1 in 2, hkrati odobri dve ali več začasnih dvanajstin za prevzem obveznosti in za plačila;

(b) se za izdatke, razen izdatkov, ki neizogibno izhajajo iz Pogodb ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi, uporablja tretji odstavek člena 273 Pogodbe ES in tretji odstavek člena 178 Pogodbe Euratom.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

4. Če za dani program odobritev dveh ali več začasnih dvanajstin v okoliščinah in po postopkih iz odstavka 3 ne zadostuje za pokrivanje izdatkov, potrebnih za preprečitev prekinitve kontinuitete delovanja Skupnosti na področju porabe, ki ga pokriva zadevni program, se lahko izjemoma dovoli prekoračitev sredstev, odobrenih za ustrezni program proračuna v preteklem proračunskem letu. Proračunski organ ukrepa po postopkih iz odstavka 3. V nobenem primeru pa se ne sme prekoračiti skupni znesek odobrenih sredstev v proračunu za preteklo proračunsko leto.







POGLAVJE 3

Načelo ravnotežja

Člen 14

1. Proračunski prihodki in odobritve plačil morajo biti uravnoteženi.

2. Brez poseganja v člen 46(1)(4) Evropska skupnost in Evropska skupnost za atomsko energijo, pa tudi organi, ki jih ustanovijo Skupnosti, navedeni v členu 185, ne smejo najemati posojil.

Člen 15

1. Bilanca vsakega proračunskega leta se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot prihodek ali v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil.

2. Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v pisni predlog spremembe, ki se predloži v skladu s členom 34. Pripravijo se v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

3. Po pripravi zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja od ocen vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi te razlike. V takem primeru mora Komisija v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa predložiti predhodni predlog spremembe proračuna.







POGLAVJE 4

Načelo obračunske enote

Člen 16

Proračun se pripravi in izvršuje v evrih, prav tako se v evrih pripravijo računovodski izkazi.

▼M1

Toda za namene denarnega toka iz člena 61 lahko računovodja in, v primeru blagajniške knjige predplačil, vodja blagajne predplačil in, za potrebe upravnega poslovodenja zunanjih služb Komisije, odgovorni odredbodajalec izvajajo posle v nacionalnih valutah, kakor določajo izvedbena pravila.

▼B







POGLAVJE 5

Načelo univerzalnosti

Člen 17

Skupni prihodki pokrivajo skupna odobrena plačila pod pogoji iz člena 18. S pridržkom člena 20 se vsi prihodki in odhodki izkazujejo v celoti brez neto izravnave.

Člen 18

1. ►M1 Brez poseganja v člen 160(1a) in člen 161(2) se za financiranje posebnih postavk odhodkov uporabljajo naslednje postavke prihodkov: ◄

(a) finančni prispevki držav članic za določene raziskovalne programe v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti;

▼M1

(aa) finančni prispevki iz držav članic in drugih držav donatork, v obeh primerih vključno z javnimi in paradržavnimi agencijami, ali iz mednarodnih organizacij za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Skupnost in jih v njenem imenu upravlja Komisija v skladu z zadevnim temeljnim aktom;

▼B

(b) obresti na depozite in globe, predvidene v Uredbi o pospešitvi in pojasnitvi izvajanja postopka glede čezmernega primanjkljaja;

(c) namenski prejemki, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila, skupaj z namenskimi prejemki, ki so specifični za vsako institucijo;

(d) prispevki za dejavnosti Skupnosti iz tretjih držav ali od različnih organov;

(e) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

▼M1

(ea) prihodki iz prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

▼B

(f) prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov;

(g) prihodek od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

(h) prejete zavarovalnine;

(i) prihodki iz plačil, povezanih z dajanjem v najem;

(j) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih.

2. Temeljni akt lahko prav tako namensko dodeli prejemke, katerih podlaga je, za določene postavke izdatkov.

3. Proračun vsebuje postavke, v katere se uvrščajo kategorije namenskih prejemkov iz odstavkov 1 in 2, po možnosti pa se navede tudi znesek.

Člen 19

1. Komisija lahko sprejme kakršno koli donacijo v korist Skupnostim, kot so ustanove, subvencije, darila in volila.

2. ►M1 Donacije v vrednosti 50 000 EUR ali več, ki pomenijo tudi finančno obremenitev, vključno s stroški nadaljnjega ukrepanja, in presegajo 10 % vrednosti izplačane donacije, morata odobriti Evropski parlament in Svet, pri čemer morata oba sprejeti odločitev v dveh mesecih od datuma prejema zahteve Komisije. ◄ Če v tem času ne ugovarjata, Komisija sprejme končno odločitev v zvezi s sprejetjem donacije.

Člen 20

1. Izvedbene določbe lahko določijo primere, ko se lahko določeni prihodki odštejejo od računov ali zahtevkov za plačilo, ki se nato predložijo za izplačilo v neto znesku.

2. Stroški proizvodov ali storitev za Skupnosti, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo države članice v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti ali tretje države na podlagi ustreznih sporazumov, bremenijo proračun za znesek brez davka.

3. Popravki so dovoljeni za tečajne razlike, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna. Končni dobiček ali izguba se vključi v bilanco za tekoče leto.







POGLAVJE 6

Načelo specifikacije

Člen 21

Proračunska sredstva se določijo za posebne namene po področjih porabe in programih; programi se naprej delijo na člene in postavke.

▼M1

Člen 22

1. Vsaka institucija razen Komisije lahko v svojem delu proračuna prerazporedi odobrena proračunska sredstva:

(a) z enega naslova na drugega do največ 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

(b) iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno.

2. Tri tedne pred prerazporeditvijo iz odstavka 1 institucije o svojih nameri obvestijo proračunski organ. Če v tem obdobju katera koli veja proračunskega organa temu iz ustrezno utemeljenih razlogov nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24.

3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem delu proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24.

4. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem delu proračuna izvede prerazporeditve med členi, ne da bi morala o tem predhodno obvestiti proračunski organ.

▼B

Člen 23

1. Komisija lahko v svojem delu proračuna:

(a) prerazporedi sredstva znotraj členov in med členi posameznega programa;

▼M1

(b) v zvezi z izdatki za plače in upravo prerazporedi odobrena sredstva z enega področja porabe na drugega največ v višini 10 % odobrenih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo, in do največ 30 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, v katero se odobrena sredstva prerazporedijo;

▼B

(c) v zvezi z izdatki za poslovanje prerazporedi med programi v okviru istega področja porabe največ 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko postavko, s katere sredstva prerazporedijo;

▼M1

(d) takoj ko je temeljni akt sprejet, v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, prerazporedi odobrena proračunska sredstva iz naslova „rezervacije“ iz člena 43, če za zadevni ukrep v času oblikovanja proračuna ni bilo temeljnega akta.

▼M1

Komisija tri tedne pred prerazporeditvijo iz točk (b) in (c) prvega pododstavka o svoji odločitvi obvesti proračunski organ. Če katera koli veja proračunskega organa v navedenem tritedenskem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24.

▼M1

Vendar lahko Komisija v zadnjih dveh mesecih proračunskega leta samostojno prerazporedi odobrena proračunska sredstva, ki se nanašajo na odhodke za zaposlene, odhodke za zunanje sodelavce in druge sodelavce, iz enega naslova na drugega do vključno največ 5 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto. Komisija proračunski organ obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odločitev glede teh prerazporeditev.

Komisija proračunski organ obvesti v dveh tednih po tem, ko je sprejela odločitev glede prerazporeditev iz točke (d) prvega pododstavka.

▼B

2. Komisija lahko v okviru svojega dela proračuna proračunskemu organu poleg prerazporeditev iz ►M1 odstavka 1 ◄ predlaga še druge prerazporeditve.

Člen 24

1. Proračunski organ sprejme odločitev o prerazporeditvah sredstev, kakor je predvideno v odstavkih 2, 3 in 4, razen če ni drugače določeno v naslovu I drugega dela.

2. O predlogih za prerazporeditev sredstev v zvezi z izdatki, ki so neizogibna posledica Pogodb ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi, Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom odloči s kvalificirano večino v šestih tednih, razen v nujnih primerih. Evropski parlament pravočasno da svoje mnenje, da ga lahko Svet upošteva in ukrepa v določenem roku. Če Svet ne ukrepa v določenem roku, se šteje, da so predlogi za prerazporeditev odobreni.

3. O predlogih za prerazporeditev sredstev v zvezi z izdatki, ki niso neizogibna posledica Pogodb ali aktov, sprejetih na njihovi podlagi, lahko Evropski parlament po posvetovanju s Svetom odloči v šestih tednih, razen v nujnih primerih. Svet s kvalificirano večino pravočasno sprejme svoje mnenje, da ga lahko Evropski parlament upošteva in ukrepa v določenem roku. Če v tem roku odločitve ne sprejme, se šteje, da so predlogi za prerazporeditev odobreni.

4. Šteje se, da so predlogi za prerazporeditev v zvezi z izdatki, ki so neizogibna posledica Pogodb ali drugih aktov, sprejetih na njihovi podlagi, pa tudi z drugimi izdatki, odobreni, če niti Evropski parlament niti Svet ne odločita drugače v šestih tednih od datuma, ko sta ti dve instituciji prejeli predloge. Če pri takih predlogih za prerazporeditev Evropski parlament in Svet predlagano prerazporeditev znižata za različne zneske, se šteje, da je odobren nižji od zneskov, ki jih je odobrila ena od obeh institucij. Če ena od institucij zavrne načelo prerazporeditve, se prerazporeditev ne izvede.

Člen 25

1. Proračunska sredstva se lahko prerazporedijo samo na proračunske postavke, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali imajo zaznamek (p.m.).

2. Odobrena sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

Člen 26

▼M1

1. Prerazporeditve med naslovi proračuna za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), strukturne sklade, Kohezijski sklad, Evropski sklad za ribištvo, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in raziskave se prerazporedijo v skladu s posebnimi določbami iz naslovov I, II in III drugega dela.

▼B

2. ►M1 Odločitve o prerazporeditvi, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za pomoč v nujnih primerih, sprejme proračunski organ na predlog Komisije. Za vsako posamično prerazporeditev sredstev je treba predložiti poseben predlog. ◄

▼C2

Uporablja se postopek iz člena 24(2) in (3). Če obe veji proračunskega organa ne soglašata s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, Evropski parlament in Svet ne sprejmeta odločitve o predlogu Komisije o prerazporeditvi.

▼M1

3. V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodne humanitarne nesreče in krize, ki se zgodijo po 15. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči. Komisija o takih prerazporeditvah nemudoma obvesti obe veji proračunskega organa.

▼B







POGLAVJE 7

Načelo dobrega finančnega poslovodenja

Člen 27

1. Odobrena proračunska sredstva morajo biti uporabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2. Načelo gospodarnosti zahteva, da morajo biti sredstva, ki jih institucija uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najprimernejšo ceno.

Načelo učinkovitosti se nanaša na najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti se nanaša na doseganje specifičnih ciljev in rezultatov, za katere so bila sredstva namenjena.

3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci poslovanja, proračunski uporabnik pa mora proračunskemu organu zagotoviti ustrezne informacije. Informacije iz člena 33(2)(d) se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predhodnemu predlogu proračuna.

4. Za boljše odločanje institucije izvajajo predhodno in naknadno ocenjevanje v skladu z usmeritvami Komisije. Takšno ocenjevanje se uporablja za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo, rezultati ocenjevanja pa se pošljejo proračunskim uporabnikom ter zakonodajnim organom in proračunskemu organu.

Člen 28

▼M1

1. Vsakemu predlogu ali pobudi, ki jih Komisija ali država članica v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o ES ali Pogodbe o Evropski uniji (PEU) predloži zakonodajnemu organu in lahko vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, je treba priložiti finančni izkaz in oceno iz člena 27(4) te uredbe.

Vsaki bistveni spremembi predloga ali pobudi, ki se predloži zakonodajnemu organu in lahko znatno vpliva na proračun, vključno s spremembami števila proračunskih postavk, je treba priložiti finančni izkaz, ki ga pripravi institucija, ki predlaga spremembo.

▼B

2. Med proračunskim postopkom Komisija zagotavlja potrebne informacije za primerjavo sprememb zahtevanih proračunskih sredstev in začetnih napovedi v finančnih izkazih. Ta informacija mora vključevati tudi opis opravljenega dela in faze, ki jo je zakonodajni organ dosegel pri obravnavanju predloženih predlogov. Zahtevana proračunska sredstva se lahko po potrebi revidirajo glede na napredek pri obravnavi temeljnega akta.

▼M1

3. Za preprečitev nevarnosti goljufije in nepravilnosti so v finančnih izkazih iz odstavka 1 navedene vse informacije o obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

▼M1

Člen 28a

1. Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, primerno za posamezni način upravljanja, in v skladu z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev.

2. Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je primerno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a) uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja;

(b) zanesljivost poročanja;

(c) varovanje sredstev in informacij;

(d) preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti;

(e) ustrezno obvladovanje tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.

▼B







POGLAVJE 8

Načelo preglednosti

Člen 29

1. Proračun se določi in izvršuje ter računovodski izkazi pripravijo v skladu z načelom preglednosti.

▼M1

2. Predsednik Evropskega parlamenta objavi sprejeti proračun in spremembe proračuna, kakor sta bila dokončno sprejeta, v Uradnem listu Evropske unije.

Proračun se objavi tri mesece po datumu razglasitve dokončnega sprejetja proračuna.

Konsolidirani letni zaključni računi in poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

▼B

Člen 30

1. Informacije o poslih zadolževanja in posojanja, ki jih sklenejo Skupnosti za tretje osebe, se navedejo v Prilogi k proračunu.

2. V finančne izkaze se vključi tudi informacija o poslovanju Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.

▼M1

3. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do svojih informacij, ki zadevajo upravičence sredstev, ki izhajajo iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani njenih oddelkov, ter informacij, ki zadevajo upravičence sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.

Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti, zlasti varovanja osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 8 ); in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 9 ), in varnostnih zahtev ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 53 ter po potrebi v skladu z ustreznimi pravili posameznih sektorjev.

▼B







NASLOV III

DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA







POGLAVJE 1

Določitev proračuna

Člen 31

Evropski parlament, Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh človekovih pravic in evropski varuh osebnih podatkov pripravijo ocene prihodkov in odhodkov ter jih pošljejo Komisiji vsako leto do 1. julija.

Te institucije vsako leto najpozneje do 1. julija ocene pošljejo v vednost tudi proračunskemu organu. Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih do istega datuma tudi pošlje proračunskemu organu.

Pri pripravi lastnih ocen Komisija uporablja informacije iz člena 32.

Člen 32

Vsak organ iz člena 185 v skladu z aktom o ustanovitvi pošlje Komisiji vsako leto do 1. aprila oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj z načrtom delovnih mest in programom dela.

Komisija te dokumente pošlje v vednost proračunskemu organu, razen v primeru iz točke (3)(d) člena 46(1).

Člen 33

1. Komisija predloži Svetu predhodni predlog proračuna vsako leto najpozneje do 1. septembra. Hkrati predhodni predlog proračuna pošlje tudi Evropskemu parlamentu.

Predhodni predlog proračuna vsebuje povzetek skupnega izkaza odhodkov in prihodkov Skupnosti in konsolidirane ocene iz člena 31.

2. Komisija k predhodnemu predlogu proračuna priloži:

(a) analizo finančnega poslovodenja v preteklem letu in neporavnane prevzete obveznosti;

(b) po potrebi mnenje o ocenah drugih institucij, ki lahko vsebujejo drugačne ocene in obrazložitev razlogov zanje;

(c) delovne dokumente v zvezi z načrtom delovnih mest institucij in donacijami, ki jih Komisija odobri organom iz člena 185 in evropskim šolam, za katere meni, da so koristni;

▼M1

(d) izjave o dejavnosti vsebujejo naslednje: — informacije o doseganju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalci, — temeljita utemeljitev predlaganih sprememb višine odobrenih proračunskih sredstev in ustrezni pristop k analizi stroškov in koristi, — jasna utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni EU, med drugim ob upoštevanju načela subsidiarnosti, — informacije o obsegu izvrševanja dejavnosti prejšnjega leta in obsegu izvrševanja v tekočem letu. Rezultati ocen se upoštevajo in navajajo kot dokaz o verjetnih koristih predlagane spremembe proračuna;

▼M1

(e) zbirni pregled rokov plačil, zapadlih v naslednjih proračunskih letih, za poravnavo proračunskih obveznosti, vključenih v proračun v preteklih proračunskih letih.

▼B

Člen 34

1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo druge institucije, pri vsaki za njen del proračuna, predloži Svetu pisni predlog spremembe predhodnega predloga proračuna na podlagi novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predhodnega predloga.

2. Takšen pisni predlog spremembe pa Komisija predloži Svetu najmanj 30 dni pred prvim branjem predlogaproračuna v Evropskem parlamentu, razen če se institucije ne dogovorijo drugače ali v izjemnih okoliščinah. Svet mora predložiti pisni predlog spremembe Evropskemu parlamentu najmanj 15 dni pred navedenim prvim branjem.

Člen 35

1. Svet pripravi predlog proračuna po postopku iz člena 272(3) Pogodbe ES in člena 177(3) Pogodbe Euratom.

2. Svet predloži Evropskemu parlamentu predlog proračuna najpozneje do 5. oktobra v letu pred letom izvrševanja proračuna. Svet temu predlogu proračuna priloži obrazložitveni memorandum, v katerem pojasni razloge za odstopanje od predhodnega predloga proračuna.

Člen 36

1. Predsednik Evropskega parlamenta razglasi, da je proračun dokončno sprejet po postopku iz člena 272(7) Pogodbe ES in člena 177(7) Pogodbe Euratom.

2. Po razglasitvi, da je proračun dokončno sprejet, mora vsaka država članica od 1. januarja v naslednjem proračunskem letu ali od datuma razglasitve, da je bil proračun dokončno sprejet, če je ta datum po 1. januarju, plačati Skupnosti neporavnane zneske, kakor določa Uredba Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

Člen 37

1. Komisija lahko predloži predhodne predloge za spremembo proračuna, če obstajajo neodložljive, izjemne ali nepredvidene okoliščine.

Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v predhodnem odstavku, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji.

▼M1

Pred predstavitvijo predhodnega predloga za spremembo proračuna, Komisija in institucije, razen Komisije, preučijo obseg ponovne dodelitve ustreznih odobrenih proračunskih sredstev, ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev.

▼B

2. Razen v izjemnih primerih Komisija predloži predhodni predlog spremembe proračuna Svetu vsako leto najpozneje do 1. septembra. Predlogu lahko priloži mnenje o zahtevah za spremembo proračuna drugih institucij.

3. Proračunski organ jih obravnava ob upoštevanju nujnosti zadeve.

Člen 38

1. Ko Svet prejme predhodni predlog za spremembo proračuna, pripravi predlog spremembe proračuna v skladu s členoma 35 in 37.

2. Za spremembe proračuna se uporabljata člena 35 in 37, razen glede rokov. Utemeljeni morajo biti s sklicevanjem na proračun, katerega ocene spreminjajo.

Člen 39

Komisija in proračunski organ se lahko dogovorita za podaljšanje nekaterih rokov za predložitev ocen ter za sprejetje in pošiljanje predhodnih predlogov in predlogov proračunov. Ta dogovor pa ne sme skrajšati ali podaljšati rokov, ki so določeni za obravnavo teh besedil na podlagi člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom.







POGLAVJE 2

Sestava in priprava proračuna

Člen 40

Proračun sestavljajo:

▼M1

(a) splošni izkaz prihodkov in odhodkov;

▼B

(b) ločeni deli, razčlenjeni v izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo.

Člen 41

1. Prihodke Komisije ter prihodke in odhodke drugih institucij proračunski organ razčleni po vrstah ali po namenu, za katerega so določeni v okviru področij porabe, programov, členov in postavk.

2. Poročilo o izvrševanju izdatkov za del proračuna za Komisijo se pripravi na podlagi nomenklature, ki jo sprejme proračunski organ in je razčlenjena po namenu.

Področje porabe se nanaša na določeno politiko, program pa praviloma na dejavnost.

Vsako področje porabe lahko vključuje sredstva za poslovanje in za upravo.

►C1 Sredstva za poslovanje ◄ okviru področja porabe se združijo v en sam program.

Člen 42

Proračun ne sme vsebovati negativnih prihodkov.

Lastna sredstva, ki se plačajo na podlagi Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti, so neto zneski in se kot taka prikazujejo v povzetku poročila o realizaciji prihodkov proračuna.

Člen 43

1. Vsak del proračuna lahko vsebuje naslov „rezervacije“. Proračunska sredstva se odobrijo za ta naslov v naslednjih dveh okoliščinah:

(a) če pri pripravi proračuna ni temeljnega akta za zadevni ukrep;

(b) če obstajajo resni razlogi za dvom glede zadostnosti proračunskih sredstev ali možnosti izvrševanja proračunskih sredstev, določenih za zadevno postavko, pod pogoji, ki so v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem.

▼M1

Odobrena proračunska sredstva iz tega naslova se lahko uporabljajo šele po prerazporeditvi v skladu s postopkom iz člena 23(1)(d), kadar se za sprejetje osnovnega akta uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, in v skladu s postopkom iz člena 24, za vse druge primere.

▼B

2. V primeru resnih težav pri izvrševanju lahko Komisija predlaga, da se proračunska sredstva prerazporedijo na naslov „rezervacije“ med proračunskim letom. Proračunski organ sprejme odločitev o teh prerazporeditvah, kakor določa člen 24.

Člen 44

Del proračuna za Komisijo lahko vključuje „negativno rezervo“, ki je omejena na največ 200 milijonov EUR. Ta rezerva, ►C1 ki se vpiše v poseben naslov ◄ , lahko zajema odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

To rezervo je treba črpati pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov ►M1 členov 23 in 25. ◄

▼M1

Člen 45

1. Del proračuna za Komisijo vključuje rezervo za nujno pomoč tretjim državam.

2. Iz rezerve iz odstavka 1 se črpa pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 24 in 26.

▼B

Člen 46

1. Proračun prikazuje:

(1) ►M1 v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov: ◄ (a) oceno prihodkov Skupnosti za zadevno proračunsko leto; (b) oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n-2; (c) odobritve za prevzem obveznosti in za plačila za zadevno proračunsko leto; (d) odobritve za prevzem obveznosti in za plačila za preteklo proračunsko leto; (e) odobrene izdatke in plačane izdatke v letu n-2; ▼M1 ————— ▼M1 (g) ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1).

(2) v delu proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (1).

▼B

(3) v zvezi z osebjem: (a) za vsak del proračuna načrt delovnih mest, ki prikazuje število delovnih mest za vsak plačilni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev; (b) načrt delovnih mest za delavce, ki so plačani iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in načrt delovnih mest za delavce, ki so plačani iz istih sredstev za posredne ukrepe; načrt delovnih mest se razčleni po kategorijah in plačilnih razredih ter mora razlikovati med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev; ▼M1 (c) pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačilnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; načrt delovnih mest mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti; ▼B (d) načrt delovnih mest, ki določa število delovnih mest po plačilnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena 185, ki prejema donacije v breme proračuna. Načrt delovnih mest poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto;

(4) v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil: (a) v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske postavke, ki se nanašajo na te posle in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za izpolnjevanje obveznosti. Te postavke imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe; (b) v delu za Komisijo: (i) proračunske postavke, ki vsebujejo jamstvo Skupnosti za dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Na teh postavkah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev; (ii) pojasnila, v katerih je naveden temelji akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva, ki so jih dale Skupnosti za te posle; (c) v dokumentu v prilogi dela proračuna za Komisijo kot kazalec: (i) kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov; (ii) kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto;

▼M1

(5) proračunske vrstice pod prihodki in odhodki, ki so potrebne za izvrševanje Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.

▼B

2. Poleg dokumentov iz odstavka 1 lahko proračunski organ proračunu priloži še vse druge ustrezne dokumente.

Člen 47

1. Načrt delovnih mest, opisan v točki 3 člena 46(1), predstavlja absolutno omejitev za vsako institucijo ali organ; nobeno imenovanje ni mogoče nad to omejitvijo.

Razen za ►M1 plačilne razrede AD 16, AD 15 in AD 14 ◄ pa lahko vsaka institucija ali organ spremeni načrt delovnih mest za največ 10 % odobrenih delovnih mest, ob upoštevanju dveh pogojev:

(a) da se količina sredstev za plače za celotno proračunsko leto ne spremeni in

(b) da ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z vsakim načrtom delovnih mest.

Institucije o svojih nameri obvestijo proračunski organ tri tedne pred izvedbo spremembe iz drugega pododstavka. Če katera od obeh vej proračunskega organa v tem obdobju temu upravičeno nasprotuje, institucija ne izvede sprememb in se uporabi običajni postopek.

2. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se lahko v skladu s kadrovskimi predpisi učinki dela s skrajšanim delovnim časom, ki ga odobri organ za imenovanje, izravnajo z drugimi zaposlitvami.







NASLOV IV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA







POGLAVJE 1

Splošne določbe

Člen 48

1. Komisija izvršuje prihodke in odhodke proračuna v skladu s to uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.

2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

▼M1

Člen 49

1. Preden se odobrena proračunska sredstva, vključena v proračun, lahko uporabijo za kateri koli ukrep Skupnosti ali Evropske unije, se najprej sprejme temeljni akt.

Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago.

2. Na področju uporabe Pogodbe ES in Pogodbe Euratom temeljni akt pomeni akt, ki ga sprejme zakonodajni organ ter ima lahko obliko uredbe, direktive, odločbe v smislu člena 249 Pogodbe ES ali sklepa sui generis.

3. Na področju uporabe naslova V PEU (o skupni zunanji in varnostni politiki – SZVP) ima lahko temeljni akt eno od oblik iz členov PEU 13(2) in (3), 14, 18(5), 23(1) in (2) ter 24 PEU.

4. Na področju uporabe naslova VI PEU (o policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah) ima lahko temeljni akt eno od oblik iz člena 34(2) PEU.

5. Priporočila in mnenja niso temeljni akti v smislu tega člena, prav tako ne resolucije, sklepi, izjave ali drugi akti, ki nimajo pravnega učinka.

6. Če ukrepi, ki naj bi se financirali, spadajo v pristojnost Skupnosti ali Evropske unije, se lahko brez temeljnega akta z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 izvršujejo:

(a) odobrena proračunska sredstva za eksperimentalne pilotske projekte, namenjene preskušanju izvedljivosti ukrepa in njegove uporabnosti. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun za največ dve zaporedni proračunski leti;

(b) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področjih uporabe Pogodbe ES in Pogodbe Euratom ter naslova VI PEU, namenjene pripravi predlogov za sprejetje prihodnjih ukrepov. Pri pripravljalnih ukrepih je treba uporabiti skladen pristop, imajo pa lahko različne oblike. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun največ tri zaporedna proračunska leta. Zakonodajni postopek mora biti zaključen pred koncem tretjega proračunskega leta. V zakonodajnem postopku je treba pri odobritvi proračunskih sredstev upoštevati posebnosti pripravljalnega ukrepa, ki zadevajo predvidene dejavnosti, zastavljene cilje in osebe, ki bodo imele od njega korist. Zato izvršena sredstva po obsegu ne morejo biti enaka sredstvom, predvidenim za financiranje samega končnega ukrepa; Ob predložitvi predhodnega predloga proračuna Komisija proračunskemu organu predloži poročilo o ukrepih iz točk (a) in (b), ki vsebuje tudi oceno rezultatov in predvidene poznejše ukrepe;

(c) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V PEU (o SZVP). Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Evropske unije, katerih cilje je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov; V primeru operacij EU za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati. Pripravljalne ukrepe Svet sprejme ob popolni vključenosti Komisije. V ta namen predsednik, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za SZVP, Komisijo čim prej obvesti o nameri Sveta, da začne izvajati pripravljalni ukrep, zlasti pa o oceni višine potrebnih sredstev za ta namen. Komisija v skladu z določbami te uredbe sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev;

(d) odobrena proračunska sredstva za enkratne ukrepe ali celo za ukrepe za nedoločen čas, ki jih izvaja Komisija na podlagi nalog, ki izhajajo iz njenih pooblastil na institucionalni ravni v skladu s Pogodbo ES in Pogodbo Euratom, razen njene pravice do zakonodajne pobude iz točke (b), in posebnih pristojnosti, ki jih ima neposredno po teh pogodbah in ki so navedene v izvedbenih določbah;

(e) odobrena proračunska sredstva za delovanje vsake institucije v okviru njene upravne samostojnosti.

▼B

Člen 50

Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje delov proračuna, ki se nanašajo nanje.

▼M1

Vsaka institucija izvaja ta pooblastila v skladu s to uredbo in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.

▼B

Člen 51

Komisija in druge institucije lahko prenese pooblastila za izvrševanje proračuna na svoje službe v skladu s pogoji, določenimi s to uredbo in drugimi notranjimi pravili, in z omejitvami, ki jih določajo instrumenti o prenosu pooblastil. Osebe, na katere se prenesejo pooblastila, lahko delujejo samo v okviru pooblastil, ki so bila nanje izrecno prenesena.

▼M1

Člen 52

1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Skupnosti. Če bi do tega prišlo, mora zadevna oseba prenehati s temi dejavnostmi in zadevo prepustiti pristojnemu organu.

2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

▼B







POGLAVJE 2

Načini izvrševanja

▼M1

Člen 53

Komisija izvršuje proračun v skladu z določbami iz členov 53a do 53d na katerega koli od naslednjih načinov:

(a) centralizirano;

(b) z deljenim ali decentraliziranim upravljanjem;

(c) s skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami.

▼M1

Člen 53a

Kadar Komisija izvršuje proračun centralizirano, naloge izvrševanja opravljajo bodisi neposredno njene službe bodisi se naloge opravljajo posredno v skladu s členi 54 do 57.

Člen 53b

1. Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, so naloge izvrševanja prenesene na države članice. Ta metoda velja zlasti za ukrepe iz naslovov I in II drugega dela.

2. Brez poseganja v dopolnilne določbe, vključene v ustrezne predpise posameznih sektorjev, in da bi pri deljenem upravljanju zagotovile, da se sredstva uporabijo v skladu z veljavnimi pravili in načeli, države članice sprejmejo vse zakonodajne, ureditvene in upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti. V ta namen:

(a) se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno;

(b) preprečijo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije;

(c) izterjajo nepravilno plačana ali nepravilno uporabljena sredstva ali sredstva, izgubljena zaradi nepravilnosti ali napak;

(d) z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev in v skladu s členom 30(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna.

V ta namen države članice izvajajo redne preglede in uvedejo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole v skladu z določbami v členu 28a. Po potrebi sprožijo pravni postopek.

3. Države članice bodo vsako leto na ustrezni nacionalni ravni pripravile povzetek razpoložljivih revizij in izjav.

4. Da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili, Komisija uporablja postopek za potrditev obračuna ali mehanizem finančnih popravkov, ki ji omogoča, da prevzame končno odgovornost za izvrševanje proračuna.

Člen 53c

1. Kadar Komisija izvršuje proračun z decentraliziranim upravljanjem, se naloge izvrševanja prenesejo na tretje države v skladu z določbami člena 56 in naslova IV drugega dela brez poseganja v prenos preostalih nalog na organe iz člena 54(2).

2. Da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili, Komisija uporablja postopek za potrditev obračuna ali mehanizem finančnih popravkov, ki ji omogoča, da prevzame končno odgovornost za izvrševanje proračuna.

3. Tretje države, na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna.

Člen 53d

1. Kadar Komisija izvršuje proračun s skupnim upravljanjem, določene naloge izvrševanja v skladu z izvedbenimi določbami prenese na mednarodne organizacije v naslednjih primerih:

(a) kadar sta Komisija in mednarodna organizacija obvezani z dolgoročno okvirno pogodbo, ki upravno in finančno ureja njuno sodelovanje;

(b) kadar Komisija in mednarodna organizacija pripravljata skupni projekt ali program;

(c) kadar se zberejo sredstva več donatorjev in niso rezervirana za določene postavke ali kategorije odhodkov, tj. v primeru večdonatorskih ukrepov.

Te organizacije v svojih računovodskih, revizijskih in notranjih kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naročil uporabljajo standarde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi.

2. Posamični sporazum za dodelitev financiranja, sklenjen z mednarodno organizacijo, vsebuje podrobne določbe glede izvrševanja nalog, ki so zaupane mednarodni organizaciji.

3. Mednarodne organizacije, na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna.

▼B

Člen 54

▼M1

1. Komisija ne more prenesti na tretje osebe izvršilnih pooblastil, ki jih ima po Pogodbah, kadar ta vključujejo precejšnjo diskrecijo v zvezi s političnimi odločitvami. Naloge izvrševanja, ki se prenesejo, morajo biti jasno opredeljene in njihovo izvajanje v celoti nadzorovano.

Prenos nalog izvrševanja proračuna ustreza načelu dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter zagotavlja skladnost z načelom nediskriminacije in preglednosti ukrepov Skupnosti. Nobena naloga izvrševanja, ki se prenese na ta način, ne sme povzročiti navzkrižja interesov.

▼B

2. ►M1 V mejah iz odstavka 1 lahko Komisija pri izvrševanju proračuna s posrednim centraliziranem upravljanjem ali z decentraliziranem upravljanjem na podlagi členov 53a ali 53c prenese naloge javne oblasti in zlasti naloge izvrševanja proračuna na: ◄

(a) agencije, ki jih ureja pravo Skupnosti, navedene v členu 55, v nadaljnjem besedilu: „izvajalske agencije“;

▼M1

(b) organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, navedene v členu 185, in druge specializirane organe Skupnosti, kot sta Evropska investicijska banka ali Evropski investicijski sklad, če je to v skladu z nalogami posameznega organa, kakor so opredeljene v temeljnem aktu;

(c) nacionalne ali mednarodne javne organe ali osebe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, če zagotovijo ustrezna finančna jamstva in izpolnjujejo pogoje iz izvedbenih določb;

▼M1

(d) osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbi o Evropski uniji in so opisane v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 te uredbe.

▼B

3. Kadar organi iz odstavka 2 opravljajo naloge izvrševanja proračuna, morajo izvajati redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz proračuna.

▼M1

Takšni organi ali osebe sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožijo pravni postopek za izterjavo nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev.

Člen 55

1. Izvajalske agencije so pravne osebe, ki jih ureja pravo Skupnosti in so ustanovljene s sklepom Komisije, na katere se lahko prenesejo pooblastila za izvajanje celotnega programa ali projekta Skupnosti ali njegovega dela v imenu Komisije in pod njeno odgovornostjo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti ( 10 ).

2. Za izvrševanje ustreznih odobrenih proračunskih sredstev za poslovanje je pristojen direktor agencije.

Člen 56

1. Kadar Komisija izvršuje proračun s posrednim centraliziranim upravljanjem, mora najprej pridobiti dokaz o obstoju in pravilnem delovanju subjektov, ki jim zaupa izvrševanje glede naslednjega:

(a) preglednih postopkov za oddajo javnih naročil in dodeljevanje donacij, ki so nediskriminatorni in izključujejo vsako navzkrižje interesov ter so v skladu z določbami naslova V oziroma VI;

(b) uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole za upravljanje dejavnosti, ki vključuje dejansko ločitev nalog odredbodajalca in računovodje ali enakovrednih delovnih mest;

(c) računovodskega sistema, ki omogoča preverjanje pravilnosti uporabe sredstev Skupnosti in da se bo uporaba sredstev odražala v računovodskih izkazih Skupnosti;

(d) neodvisne zunanje revizije;

(e) dostopa javnosti do informacij na ravni, ki je predvidena v predpisih Skupnosti;

(f) primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna, v skladu s členom 30(3).

Ob upoštevanju mednarodno sprejetih standardov lahko Komisija ugotovi, da so sistemi revizije, računovodstva in javnega naročanja subjektov iz odstavkov 1 in 2 enaki njenim lastnim sistemom.

2. V primeru decentraliziranega upravljanja se uporabljajo merila iz odstavka 1 z izjemo merila iz točke (e), v celoti ali deloma, odvisno od stopnje decentralizacije, dogovorjene med Komisijo in zadevno tretjo državo ali nacionalnimi ali mednarodnimi javnimi organi.

Ne glede na odstavek (1)(a) in člen 169a se lahko Komisija odloči, da:

— v primeru združevanja sredstev in

— pod pogoji, določenimi v temeljnem aktu,

uporabi postopke za oddajo naročil ali dodelitev donacij partnerske države upravičenke ali kakor se dogovorijo donatorji.

Pred sprejetjem take odločitve Komisija najprej pridobi dokazila za vsak primer posebej, da so takšni postopki v skladu z načeli preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije, preprečujejo kakršno koli navzkrižje interesov, nudijo jamstva, ki ustrezajo mednarodno sprejetim standardom, in zagotavljajo skladnost z določbami dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo.

Zadevna tretja država, nacionalni ali mednarodni javni organi se obvežejo, da bodo izpolnjevali naslednje obveznosti:

(a) upoštevali, glede na prvi pododstavek tega odstavka, merila iz odstavka 1;

(b) zagotovili, da revizijo iz točke (d) odstavka 1 izvaja državna institucija za neodvisno zunanjo revizijo;

(c) izvajali redne preglede za zagotovitev, da so ukrepi, financirani iz proračuna, pravilno izvedeni;

(d) sprejeli potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožili pravni postopek za izterjavo nepravilno plačanih sredstev.

3. Komisija zagotovi nadziranje, ocenjevanje in kontrolo izvajanja prenesenih nalog. Kadar pri izvajanju nadzora uporablja lasten sistem kontrole, Komisija upošteva enakorednost sistemov kontrol.

▼B

Člen 57

▼M1

1. Komisija ne sme prenesti ukrepov za izvrševanje sredstev, ki izhajajo iz proračuna, vključno s plačili in izterjavo, na zunanje zasebne subjekte ali organe, razen v primerih iz člena 54(2)(c) ali v posebnih primerih, v katerih naj se zadevna plačila, na podlagi pogojev in zneskov, ki jih določi Komisija, izplačajo upravičencem, ki jih določi Komisija, in v katerih subjekt ali organ, ki izvršuje plačila, ne deluje po prostem poudarku.

▼B

2. Naloge, ki se lahko pogodbeno prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe, razen če ne opravljajo javnih storitev, so strokovne naloge ter upravne, pripravljalne ali pomožne naloge, ki ne zahtevajo niti izvajanja javne oblasti niti uporabe pooblastila za odločanje po prostem preudarku.







POGLAVJE 3

Finančni udeleženci







Oddelek 1

Načelo ločitve nalog

Člen 58

Dolžnosti odredbodajalca in računovodje so ločene in so med seboj nezdružljive.







Oddelek 2

Odredbodajalec

Člen 59

1. Institucija opravlja naloge odredbodajalca.

▼M1

1a. Za namen tega naslova se izraz „osebje“ nanaša na osebe, za katere veljajo kadrovski predpisi.

▼M1

2. Vsaka institucija v svojih notranjih upravnih pravilih določi osebje na ustreznih položajih, na katerega prenese naloge odredbodajalca v skladu s pogoji, določenimi v poslovniku, obseg prenesenih pooblastil in možnost, da jih osebe, na katere se pooblastila prenesejo, prenesejo naprej.

3. Pooblastila odredbodajalca se prenesejo ali prenesejo naprej samo na osebje.

▼B

4. Odredbodajalci lahko na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa delujejo samo v mejah, ki jih določa odločba o prenosu ali nadaljnjem prenosu. Odgovornemu odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa lahko pri njegovi nalogi pomaga en zaposleni ali več, ki se mu v okviru njegove odgovornosti zaupa izvajanje določenih poslov, potrebnih za izvrševanje proračuna in pripravo zaključnega računa.

Člen 60

1. Odredbodajalec je v vsaki instituciji odgovoren za izvrševanje prihodkov in izdatkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti.

2. Za izvrševanje izdatkov odredbodajalec na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa prevzema obveznosti v breme proračuna in zakonske obveznosti, potrjuje izdatke in odobrava plačila ter pripravi predhodna poročila o izvrševanju proračuna.

3. Izvrševanje prihodkov obsega pripravo ocen terjatev, ugotavljanje upravičenih zneskov, ki jih je treba izterjati, in izdajo nalogov za izterjavo. Sem spada po potrebi tudi odločitev, da se ugotovljene upravičenosti ne izterjajo.

4. Odredbodajalec na podlagi prenosa vzpostavi v skladu z minimalnimi standardi, ki jih sprejme vsaka institucija, ter ob upoštevanju tveganj v zvezi s poslovodnim okoljem in naravo financiranih ukrepov, organizacijsko strukturo in notranje postopke za poslovodenje in kontrolo, ki so primerni za opravljanje njegovih nalog, po potrebi vključno z naknadnim preverjanjem. Pred odobritvijo postopka osebje, razen delavca, ki je začel postopek, preveri operativne in finančne vidike. Začetek ter predhodno in naknadno preverjanje postopka so ločene funkcije.

5. Vse osebje, ki je odgovorno za kontroliranje finančnega poslovodenja, mora biti ustrezno usposobljeno. Upoštevati morajo tudi poseben kodeks o strokovnem ravnanju, ki ga sprejme vsaka institucija.

6. Vsak delavec, ki sodeluje pri finančnem poslovodenju in kontroli transakcij ter meni, da je odločitev, ki jo mora na zahtevo nadrejenega delavca izvesti ali potrditi, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja ali strokovnimi pravili, ki jih mora upoštevati, mora o tem pisno obvestiti odredbodajalca na podlagi prenosa, in če ta ne ukrepa, komisijo iz člena 66(4). V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovala interesom Skupnosti, mora obvestiti organe ali telesa, imenovana na podlagi ustrezne zakonodaje.

▼M1

7. Odredbodajalec na podlagi prenosa poroča svoji instituciji o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu predstavljajo resničen in pošten odraz, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.

Navedeno poročilo opisuje rezultate poslovanja glede na zastavljene cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranje kontrole. Notranji revizor se seznani z letnim poročilom in vsemi drugimi ugotovljenimi informacijami. Komisija vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje proračunskemu organu povzetek letnih poročil za preteklo leto.

▼B







Oddelek 3

Računovodja

Člen 61

1. Vsaka institucija imenuje računovodjo, ki je v vsaki instituciji odgovoren za:

(a) pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo zneskov, prepoznanih kot terjatve;

(b) pripravo in predstavitev računovodskih izkazov v skladu z naslovom VII;

(c) vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom VII;

(d) določitev računovodskih pravil in načinov ter kontnega okvira v skladu z naslovom VII;

(e) določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in po potrebi potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij. ►M1 Računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje. ◄

(f) vodenje zakladništva.

2. Računovodja pridobi vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki daje resnično sliko sredstev Skupnosti, in za izvrševanja proračuna od odredbodajalca, ki jamči za njihovo zanesljivost.

▼M1

2a. Preden institucija sprejme zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer potrdi tudi, da ima primerno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resničen in pošten odraz finančnega stanja institucije.

V ta namen se računovodja prepriča, da je bil zaključni račun pripravljen v skladu z računovodskimi pravili, metodami in računovodskimi sistemi, vzpostavljenimi pod njegovo odgovornostjo, kakor je v tej uredbi določeno za zaključni račun njegove institucije, ter da so v zaključnem računu upoštevani vsi prihodki in odhodki.

Odredbodajalec na podlagi prenosa posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.

Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovim nadzorom.

2b. Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebni za potrditev zaključnega računa.

Računovodja po potrebi izrazi pridržke in natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov.

2c. Računovodje drugih institucij in agencij potrdijo svoje letne zaključne račune in jih pošljejo računovodji Komisije.

▼M1

3. Če v tej uredbi ni določeno drugače, je le računovodja pooblaščen za upravljanje z gotovino in gotovini podobnimi sredstvi. Odgovoren je tudi za njihovo hrambo.

▼B

Člen 62

▼M1

Računovodja lahko pri opravljanju svojih nalog določene naloge prenese na podrejeno osebje.

▼B

Odločba o prenosu nalog določa naloge, ki se prenesejo na podrejene.







Oddelek 4

Vodja blagajne predplačil

▼M1

Člen 63

1. Za plačilo majhnih zneskov, kot jih določajo izvedbene določbe, in za pobiranje prihodkov, ki niso lastna sredstva, se lahko vzpostavi blagajniška knjiga predplačil.

Toda na področju dejavnosti za pomoč za krizno upravljanje in ukrepov v okviru humanitarne pomoči v smislu člena 110 se lahko blagajniška knjiga predplačil uporabi brez kakršnih koli omejitev višine zneska, pri tem pa se upošteva višino odobrenih proračunskih sredstev za ustrezno proračunsko vrstico za tekoče proračunsko leto, kot jo je določil proračunski organ.

2. Blagajniško knjigo predplačil odobri računovodja institucije, zanjo pa so odgovorni vodje blagajne predplačil, ki jih imenuje računovodja institucije.

▼B







POGLAVJE 4

Odgovornost finančnih udeležencev







Oddelek 1

Splošna pravila

Člen 64

1. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko prenos ali nadaljnji prenos nalog na odredbodajalca na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa kadarkoli začasno ali dokončno prekliče organ, ki ga je imenoval.

2. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko računovodjo kadarkoli začasno ali dokončno odstavi organ, ki ga je imenoval.

3. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko vodjo blagajne predplačil kadarkoli začasno ali dokončno odstavi organ, ki ga je imenoval.

Člen 65

▼M1

1. Določbe tega poglavja ne vplivajo na kazensko odgovornost, ki jo imajo lahko finančni udeleženci iz člena 64 po veljavni nacionalni zakonodaji in veljavnih določbah glede zaščite finančnih interesov Skupnosti ter glede boja proti korupciji, v kateri sodelujejo uradniki Skupnosti ali uradniki držav članic.

▼B

2. Vsak odredbodajalec, računovodja ali vodja blagajne predplačil je disciplinsko in odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi, brez poseganja v člene 66, 67 in 68. V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Skupnosti, se zadeva predloži organom in tele som, imenovanim na podlagi ustrezne zakonodaje.







Oddelek 2

Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa

Člen 66

▼M1

1. Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi.

▼M1

1a. Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti:

(a) če odredbodajalec pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti, odobritvi izdatkov ali podpisovanju odredb za plačilo, namerno ali iz hude malomarnosti ne upošteva te uredbo in izvedbenih določb;

(b) če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbo za plačilo, zaradi česar lahko pride do civilne tožbe institucije s strani tretjih oseb.

▼B

2. Odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa, ki meni, da je odločitev, ki jo mora sprejeti na podlagi svojih pristojnosti, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja, o tem pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel naloge. Če organ, ki je nanj prenesel naloge, da odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa utemeljeno pisno navodilo, da sprejme zadevno odločitev, odredbodajalec za odločitev ne odgovarja.

▼M1

3. V primeru nadaljnjega prenosa nalog v okviru njegovih služb odredbodajalec na podlagi prenosa nalog ostane odgovoren za učinkovitost in uspešnost notranjih sistemov poslovodenja in kontrole in za izbiro odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa.

4. Vsaka institucija ustanovi posebno komisijo za finančne nepravilnosti ali sodeluje v skupni komisiji, ki jo ustanovi več institucij. Komisije delujejo neodvisno in ugotavljajo, ali je prišlo do finančne nepravilnosti, in njene morebitne posledice.

▼B

Na podlagi mnenja te komisije se institucija odloči ali bo začela postopek, ki bo imel za posledico disciplinski ukrep ali plačilo odškodnine. Če komisija ugotovi sistemske probleme, pošlje poročilo s priporočili odredbodajalcu in odredbodajalcu na podlagi prenosa, če se problemi ne nanašajo nanj, ter notranjemu revizorju.







Oddelek 3

Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in vodje blagajn predplačil

Člen 67

Računovodja disciplinsko in odškodninsko odgovarja, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Zlasti odgovarja zaradi katere od naslednjih oblik kršitev:

(a) izgube ali poškodbe denarnih in drugih sredstev ter dokumentov, ki jih hrani;

(b) če neupravičeno spremeni bančni ali žiro račun;

(c) če izterja ali plača zneske, ki niso v skladu z nalogom za izterjavo ali odredbo za plačilo;

(d) če ne pobere zapadlih prihodkov.

Člen 68

Vodja blagajne predplačil disciplinsko in odškodninsko odgovarja, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki določenimi v njih. Zlasti odgovarja zaradi katere od naslednjih oblik kršitev:

(a) izgube ali poškodbe denarnih in drugih sredstev ter dokumentov, ki jih hrani;

(b) če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil;

(c) če izvrši plačila drugim osebam, kot so upravičene do njih;

(d) če ne pobere zapadlih prihodkov.







POGLAVJE 5

Prihodki







Oddelek 1

Dajanje lastnih sredstev na voljo

Člen 69

Ocena prihodkov iz lastnih sredstev iz Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti se v proračun vpiše v evrih. Sredstva se dajejo na voljo v skladu z uredbo Sveta o izvajanju navedenega sklepa.







Oddelek 2

Ocena terjatev

Člen 70

1. Oceno terjatev najprej pripravi odredbodajalec, ki je odgovoren za ukrep ali stanje, ki ima lahko za posledico terjatev ali spremembo zneska, ki se dolguje Skupnostim.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ocena terjatev ne pripravi, dokler države članice ne dajo Komisiji na voljo zneskov lastnih sredstev, določenih v Sklepu Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti, ki jih države članice plačujejo v rednih časovnih presledkih. Odgovorni odredbodajalec izda nalog za izterjavo za te zneske.







Oddelek 3

Ugotovitev terjatev

Člen 71

1. Ugotovitev terjatev je akt, s katerim odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa:

(a) preveri, da dolg obstaja;

(b) določi ali preveri resničnost in znesek vsote, ki se dolguje;

(c) preveri pogoje, pod katerimi je terjatev zapadla.

2. Lastna sredstva, dana na voljo Komisiji, in vsako terjatev v fiksnem znesku in zapadlo, ki se potrdi kot resnična, je treba ugotoviti z nalogom za izterjavo računovodji, ki mu sledi opomin dolžniku, oba pa pripravi odgovorni odredbodajalec.

3. Nepravilno plačani zneski se izterjajo.

4. V izvedbenih določbah se določijo pogoji, pod katerimi se Skupnostim plačajo zamudne obresti.







Oddelek 4

Odobritev izterjave

Člen 72

1. Odobritev izterjave je akt, s katerim odgovorni odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa nalog z izdajo naloga za izterjavo da navodilo računovodji, da izterja ugotovljene terjatve.

2. Institucija lahko z odločbo, ki je izvršljiva v smislu člena 256 Pogodbe ES, formalno ugotovi terjatev nasproti osebam, ki niso države.







Oddelek 5

Izterjava

Člen 73

1. Računovodja ukrepa na podlagi naloga za izterjavo terjatev, ki jih je pravilno ugotovil odgovorni odredbodajalec. Pri tem ravna s potrebno skrbnostjo, da zagotovi, da Skupnosti prejmejo svoje prihodke in da so njihove pravice varovane.

Računovodja izterja zneske s pobotom z enakimi zahtevki, ki jih imajo Skupnosti do dolžnika, ki ima sam zahtevek do Skupnosti, ki je resničen, v fiksnem znesku in zapadel.

▼M1

2. Kadar se odgovorni odredbodajalec na podlagi prenosa namerava odpovedati ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti v skladu s postopki in merili, določenimi v izvedbenih določbah. Odločitev o odpovedi izterjave mora biti utemeljena. Odredbodajalec lahko pooblastilo za tako odločitev prenese samo v skladu z izvedbenimi določbami.

Odgovorni odredbodajalec lahko prekliče ali prilagodi ugotovljeni znesek terjatev, v skladu s pogoji iz izvedbenih pravil.

▼M1

Člen 73a

Brez poseganja v določbe posebnih predpisov in uporabo Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti velja za upravičenosti Skupnosti nasproti tretjim osebam in upravičenosti tretjih oseb nasproti Skupnosti rok zastaranja petih let.

Datum za izračun roka zastaranja in pogoji za prekinitev tega roka so določeni v izvedbenih določbah.

▼B

Člen 74

Prejemki iz glob, periodičnih denarnih kazni in drugih sankcij ter obresti se v prihodkih proračuna ne evidentirajo dokončno, dokler lahko Evropsko sodišče razveljavi odločbo, s katero so bile naložene.

Prvi odstavek se ne uporablja za odločitve o potrditvi obračuna ali finančne popravke.







POGLAVJE 6

Izdatki

Člen 75

1. Vse odhodkovne postavke se prevzamejo kot obveznost, potrdijo, odobrijo in plačajo.

2. Razen v primeru sredstev, ki jih je mogoče izvrševati brez temeljnega akta v skladu s ►M1 členom 49(6)(e) ◄ , mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka sprejeti odločitev o financiranju.







Oddelek 1

Prevzem obveznosti za izdatke

Člen 76

1. Prevzem obveznosti v breme proračuna je postopek rezervacije proračunskih sredstev za pokritje poznejših plačil, ki so potrebna za izpolnitev pravne obveznosti.

Pravna obveznost je akt, s katerim odredbodajalec prevzame ali ugotovi obveznost, ki ima za posledico bremenitev.

Obveznost v breme proračuna in pravno obveznost hkrati prevzame isti odredbodajalec, razen v utemeljenih primerih, določenih v izvedbenih določbah.

2. Prevzem obveznosti v breme proračuna je posamičen, kadar sta upravičenec in višina izdatka poznana.

Prevzem obveznosti v breme proračuna je celoten, kadar vsaj eden od elementov, potrebnih za ugotovitev posamezne obveznosti, še ni poznan.

Prevzem obveznosti v breme proračuna je začasen, če je namenjen za pokrivanje izdatkov iz člena 150 ali rutinskih upravnih stroškov in bodisi znesek ali končni upravičenec še ni dokončno znan.

3. Odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, se lahko razporedi na več let v letne obroke samo, kadar tako določa temeljni akt, in za upravne stroške. Če se proračunske obveznosti tako razdelijo v letne obroke, mora tako določati pravna obveznost, razen v primeru izdatkov za plače.

Člen 77

1. Za vsak ukrep, ki lahko povzroči izdatek v breme proračuna, mora odgovorni odredbodajalec najprej rezervirati proračunska sredstva, preden pravno prevzame obveznost do tretjih oseb.

2. S pridržkom posebnih določb iz naslova IV drugega dela celotne pravice porabe zajemajo skupne stroške ustreznih posameznih pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra leta n + 1.

S pridržkom člena 76(3) in člena 179(2) se posamezna pravna obveznost, ki se nanaša na posamezno ali začasno odobritev proračunskih sredstev, prevzame do 31. decembra leta n.

Na koncu obdobij iz prvega in drugega pododstavka odgovorni odredbodajalec razveljavi neporabljene pravice porabe.

Znesek vsake posamezne pravne obveznosti, prevzete na podlagi celotnih pravic porabe, odgovorni odredbodajalec pred podpisom evidentira v proračunskem računovodstvu in knjiži na celotne pravice porabe.

3. Za evidentirane pravne obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, in ustrezne pravice porabe se, razen v primeru plač, končni datum za izvršitev določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Deli takih proračunskih sredstev, ki niso bili izvršeni v šestih mesecih po tem datumu, se sprostijo v skladu s členom 11.

▼M1

Znesek proračunske obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo v smislu člena 81, se sprosti.

▼B

Člen 78

1. Pri prevzemanju obveznosti v breme proračuna odgovorni odredbodajalec zagotovi, da:

(a) izdatek bremeni pravo proračunsko postavko;

(b) so proračunska sredstva na voljo;

(c) je izdatek v skladu z določbami Pogodb, proračuna, te uredbe, izvedbenih določb in vseh aktov, sprejetih v skladu s Pogodbami in drugimi predpisi;

(d) se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.

2. Pri evidentiranju pravnih obveznosti odgovorni odredbodajalec zagotovi, da:

(a) je obveznost pokrita z ustreznimi pravicami porabe;

(b) je izdatek pravilen in v skladu z določbami Pogodb, proračuna, te uredbe, izvedbenimi določbami in določbami vseh aktov, sprejetih v skladu s Pogodbami in drugimi predpisi;

(c) se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.







Oddelek 2

Potrditev izdatkov

Člen 79

Potrditev izdatka je dejanje, ko odgovorni odredbodajalec:

(a) potrdi, da je upnik upravičen do zneska;

(b) določi ali preveri resničnost in znesek zahtevka;

(c) preveri pogoje, pod katerimi plačilo zapade.







Oddelek 3

Odobritev izdatka

Člen 80

Odobritev izdatka je dejanje, ko odgovorni odredbodajalec, ki je preveril, da so proračunska sredstva na voljo, z izdajo odredbe za plačilo da navodilo računovodji, da plača izdatek, ki ga je potrdil.

▼M1

Kadar se periodična plačila izvršijo za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.

▼B







Oddelek 4

Plačilo izdatkov

Člen 81

1. Plačilo se izvrši na podlagi predložitve potrdila, da je ustrezni ukrep v skladu z določbami temeljnega akta ali pogodbe in zajema enega ali več naslednjih postopkov:

(a) plačilo celotnega zneska, ki se dolguje;

(b) plačilo zneska, ki se dolguje, na katerega od naslednjih načinov: (i) v obliki vnaprejšnjega financiranja, ki se lahko razdeli v več plačil; (ii) z enim vmesnim plačilom ali več; (iii) v obliki plačila razlike zneska, ki se dolguje.

2. V poslovnih knjigah je treba ob plačilu razlikovati med različnimi vrstami plačila iz odstavka 1.

Člen 82

Plačilo izdatka izvrši računovodja v okviru razpoložljivih sredstev.







Oddelek 5

Roki za izvršitev izdatkov

Člen 83

Potrjevanje, odobravanje in plačilo izdatkov morajo biti izvedeni v rokih, določenih v izvedbenih določbah, ki tudi določajo okoliščine, v katerih so upniki, ki prejmejo plačilo z zamudo, upravičeni do zamudnih obresti v breme proračunske postavke, s katere je bila plačana glavnica.







POGLAVJE 7

Informacijski sistemi

Člen 84

Kadar se prihodki in odhodki vodijo z računalniškimi sistemi, se dokumenti lahko podpisujejo z računalniškim ali elektronskim postopkom.







POGLAVJE 8

Notranji revizor

Člen 85

Vsaka institucija vzpostavi funkcijo notranjega revizorja, ki se mora izvajati v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. Notranji revizor, ki ga imenuje institucija, je tej instituciji odgovoren za preverjanje pravilnega delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje proračuna. Notranji revizor ne sme biti niti odredbodajalec ali računovodja.

Člen 86

1. Notranji revizor svoji instituciji svetuje glede obvladovanja tveganj z neodvisnimi mnenji o kakovosti sistemov poslovodenja in kontrol ter s priporočili za izboljšanje pogojev izvajanja postopkov in spodbujanje dobrega finančnega poslovodenja.

Odgovoren je zlasti za:

(a) ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti notranjih sistemov za poslovodenje in dela služb pri izvajanju politik, programov in ukrepov glede na tveganja, povezana z njimi;

▼M1

(b) ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranje kontrole in revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvrševanja proračuna.

▼B

2. Notranji revizor opravlja te naloge za vse dejavnosti in službe institucije. Notranji revizor ima popoln in neomejen dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog, po potrebi na kraju samem in tudi v državah članicah ter v tretjih državah.

3. Notranji revizor poroča instituciji o svojih ugotovitvah in priporočilih. Institucija zagotovi, da se sprejmejo ukrepi na podlagi priporočil, izdanih pri revizijah. Notranji revizor instituciji tudi predloži letnonotranje revizijsko poročilo, v katerem navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, priporočila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil.

4. Institucija vsako leto organu, ki da za razrešnico, pošlje poročilo, v katerem navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, priporočila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil.

Člen 87

Institucija določi posebna pravila za notranjega revizorja, ki morajo biti taka, da zagotavljajo popolno neodvisnost notranjega revizorja pri opravljanju njegovih nalog in ki določajo njegovo odgovornost.

▼M1

Če je notranji revizor član osebja, prevzame odgovornost v skladu s kadrovskimi predpisi in izvedbenimi določbami.

▼B







NASLOV V

JAVNA NAROČILA







POGLAVJE 1

Splošne določbe







Oddelek 1

Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil

▼M1

Člen 88

1. Javna naročila so pogodbe za finančno udeležbo, ki jih pisno sklenejo eden ali več gospodarskih subjektov in eden ali več naročnikov v smislu členov 104 in 167, da bi proti plačilu cene, ki se v celoti ali delno plača iz proračuna, pridobili premičnine ali nepremičnine, opravili gradbena dela ali storitve.

Te pogodbe obsegajo:

(a) pogodbe za nakup ali najem stavbe,

(b) pogodbe za nakup blaga,

(c) pogodbe za gradbena dela,

(d) in pogodbe za izvajanje storitev.

2. Okvirne pogodbe so pogodbe med enim ali več naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih namen je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki jih je treba oddati v določenem obdobju, zlasti glede cene in po potrebi glede predvidene količine. Urejajo se na podlagi določb iz tega naslova, ki zadevajo postopek za oddajo