2002R2304 — SL — 05.12.2007 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2304/2002

z dne 20. decembra 2002

o izvajanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES ( 1 ) in zlasti člena 23 Sklepa, ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katero se uporablja del štiri Pogodbe o ES ( 2 ), ob upoštevanju Uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za Evropski razvojni sklad ( 3 ) (Finančna uredba ERS), ob upoštevanju naslednjega: (1) Sklep 2001/822/ES („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) zahteva od Komisije, da sprejme izvedbene določbe, ki zadevajo del III in priloge II(A) do (D), v sodelovanju s čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) v okviru partnerskega postopka. Zlasti člen 4 določa primarno odgovornost ČDO za pripravo enotnih programskih dokumentov (EPD) in programov sodelovanja. (2) Določbe, ki jih sprejme Komisija po členu 23 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, morajo biti skladne z načeli dobrega finančnega upravljanja, partnerstva, dopolnjevanja in subsidiarnosti ter morajo zagotoviti odgovornost ČDO za razvojni proces kakor tudi ustrezno spremljanje in revizijo s strani samih ČDO in Komisije. (3) Ob upoštevanju posebnih potreb, možnosti in omejitev ČDO je treba pomoč ČDO dodeliti kot proračunsko podporo pod pogojem, da je vodenje javnih financ dovolj pregledno, odgovorno in učinkovito. Poleg tega morajo biti postopki javnih naročil skladni s standardi Finančne uredbe ERS glede preglednosti in odprtosti. Druga možnost finančne pomoči poleg proračunske podpore se lahko zagotovi kot podpora projektom ali programom, kadar se zdi, da bo ta zagotovila učinkovitejšo ali zanesljivejšo izvedbo. (4) Sprejeti je treba določbe za pripravo EPD, spremljanje izvajanja, revizijo, ovrednotenje, pregled in izvedbo, kakor tudi za poročanje ter finančne popravke. Te določbe morajo zajeti sodelovanje Komisije pri teh dejavnostih. Biti morajo skladne z ustreznimi določbami v okviru strukturnih skladov in upoštevati potrebne prilagoditve posebnim razmeram ČDO zaradi povečanja in okrepitve učinkovitosti sodelovanja Komisije. (5) Načeloma je treba uporabljati enaka pravila, da bi spodbudili regionalno sodelovanje in integracijo med ČDO ter državami AKP. Vendar je treba ob upoštevanju geografskih razmer nekaterih ČDO, ki v praksi ne morejo uvesti tesnega sodelovanja z državami AKP ali drugimi ČDO, zagotoviti, da se regionalni skladi razdelijo na zahtevo samo ene ČDO. (6) Ukrepi, določeni v tej uredbi, so bili predmet posvetovanj s ČDO. (7) Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora ERS-ČDO, ustanovljenega po členu 24 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







DEL 1

PREDMET IN NAČELA

▼M1

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa postopke za programiranje, izvedbo in nadzor finančne pomoči Skupnosti za ČDO, ki jo upravlja Komisija na podlagi Desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), v skladu z določbami Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS.

▼B

Člen 2

Komplementarnost in partnerstvo

1. Programiranje, izvedba, spremljanje in ocenjevanje podpore ERS se izvaja v tesnem posvetovanju med ČDO, zadevnimi državami članicami in Komisijo.

2. ČDO zagotovijo, da se med procesom programiranja opravijo ustrezni posveti z vsemi akterji sodelovanja iz druge in tretje alinee člena 5(1) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

3. ČDO, zadevne države članice in Komisija spodbujajo koordinacijo in skladnost med ukrepoma, sprejetima po tej uredbi, ukrepi, pripravljenimi s prispevki proračuna Skupnosti, in dejavnostmi, ki jih začnejo Evropska investicijska banka, druge mednarodne institucije in zadevne države članice.







DEL II

PROGRAMLJIVA IN NEPROGRAMLJIVA POMOČ







POGLAVJE 1

Programljiva pomoč

▼M1

Člen 3

Ozemeljsko programiranje

Dejavnosti, financirane iz nepovratne pomoči iz 10. ERS v okviru Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, se programirajo čimprej po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS s sprejetjem EPD po vzorcu v Prilogi k tej uredbi.

Člen 4

Priprava EPD

1. Pristojni organi ČDO pripravijo predlog za EPD po posvetovanjih z največjim možnim številom zainteresiranih strank za razvojni proces ter pridobivajo izkušnje in spoznavajo najboljšo prakso.

Vsak predlog za EPD se prilagodi potrebam in posebnim razmeram vsake ČDO. V predlogu se opredelijo ciljno naravnani kazalniki, ki jih je treba spremljati, in spodbuja odgovornost za programe sodelovanja.

2. Predlog za EPD je predmet izmenjave mnenj med ČDO in zadevno državo članico ter Komisijo, ki jo predstavlja ustrezna delegacija, če je to primerno.

ČDO zagotovijo vse potrebne informacije, tudi rezultate vseh študij izvedljivosti, da bi Komisija lahko izdelala čim bolj uspešno oceno.

3. Porazdelitev finančnih sredstev 10. ERS se načeloma zagotovi kot proračunska podpora, razen v izjemnih in utemeljenih okoliščinah.

V primerih ko pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni, EPD določi ukrepe, s katerimi se bodo ustvarili pogoji za proračunsko podporo.

Zabeležijo se vse razlike med analizo ČDO in analizo Skupnosti.

Člen 5

Ocena Komisije o EPD

Komisija oceni predlog za EPD, da bi ugotovila, ali vsebuje vse zahtevane elemente ter ali je skladen s cilji Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, te uredbe in zadevnih politik Skupnosti.

Komisija oceni tudi predlog za EPD, da bi ugotovila, ali vsebuje vse zahtevane elemente za sprejetje sklepa o financiranju iz člena 20(4) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

O prejetem osnutku obvesti Evropsko investicijsko banko.

Brez poseganja v člen 4(3) Komisija odloči, ali je treba finančno pomoč 10. ERS dodeliti kot proračunsko podporo – ob upoštevanju predhodne ocene o preglednosti, odgovornosti in učinkovitosti vodenja javnih financ ter odprtosti in preglednosti javnih naročil glede na standarde iz finančne uredbe 10. ERS – ali kot podporo programom in projektom.

Člen 6

Regionalni programi

1. Členi 3 do 5 se smiselno uporabljajo za finančno podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji iz člena 3(2) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

Komisija pri svoji oceni upošteva zlasti pričakovani vpliv na integracijo upravičenke ČDO v regijo, v katero spada.

Kolikor je to mogoče, se koordinacija zagotavlja s programi na ozemeljski ravni in ukrepi, ki vključujejo države AKP in/ali najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe. To lahko vključuje prepoznavanje prednostnih nalog in posebnih sredstev za namen krepitve sodelovanja z državami AKP in/ali najbolj oddaljenimi regijami ter načine določanja in usklajevanja izbire ukrepov skupnega interesa.

Komisija pred prevzemom obveznosti za izdatke sprejme finančni sklep, ki obsega podporo projektom in programom.

2. Zaradi doseganja ustreznega obsega in povečanja učinkovitosti se lahko združijo regionalna in ozemeljska sredstva za financiranje regionalnih programov z razločno ozemeljsko komponento.

3. Členi 8 in 16 do 30 se smiselno uporabljajo za regionalne programe.

▼B







POGLAVJE 2

Neprogramljiva pomoč

▼M1

Člen 7

Uporaba rezerve

1. Komisija porazdeli sredstva iz rezerve B za namene iz člena 3(4)(b) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav na podlagi vmesnega pregleda iz člena 22 te uredbe. Komisija prilagodi okvirne zneske, ki so že ustrezno porazdeljeni, ter obvesti ČDO in države članice o svojem sklepu glede novih porazdelitev.

2. Za dodelitev sredstev iz člena 28 in Priloge II D k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav vsaka ČDO, ki meni, da je upravičena do podpore, določene v navedenem sklepu, predloži izpolnjeni zahtevek na obrazcih, ki jih da na razpolago Komisija, in predloži informacije, potrebne za oceno zahtevka.

Zahtevek se predloži Komisiji najpozneje do konca leta, ki sledi letu, za katero se zahteva dodatna podpora.

Komisija čim prej obvesti ČDO o svojem sklepu.

▼B







DEL III

IZVEDBA







POGLAVJE 1

Finančni postopki

▼M1

Člen 8

Obveznosti

1. Komisija dodeli sredstva finančne pomoči za ČDO v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS.

2. Pred dodelitvijo sredstev v okviru EPD Komisija sprejme sklep o financiranju, ki načeloma zajema proračunsko podporo, razen v izjemnih in utemeljenih okoliščinah.

3. Sredstva zunaj okvira EPD, ki se nanašajo na nerazdeljeno rezervo B, rezervirano v skladu s členom 3(4) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, Komisija dodeli na način, ki je v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS.

Člen 9

Plačilni posredniki

Finančne institucije v ČDO, pri katerih Komisija odpre račune v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS, zaradi izvajanja sodelovanja s ČDO, opravljajo naloge „plačilnih posrednikov“.

Za sredstva, položena pri plačilnih posrednikih v Skupnosti, se izplačajo obresti.

Plačilni posredniki ne prejmejo nobenega nadomestila za svoje storitve in za položena denarna sredstva niso izplačane nobene obresti.

▼B







POGLAVJE 2

Pogodbe

▼M1

Člen 10

Splošni predpisi za pogodbe

1. Postopki, po katerih se ureja dodeljevanje pogodb, so navedeni v finančnih sporazumih.

2. Če se finančna pomoč dodeli kot proračunska podpora, se uporabljajo postopki za javna naročila zadevne ČDO.

3. V vseh drugih primerih poteka dodeljevanje pogodb v skladu z ustreznimi določbami Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS.

▼B

Člen 11

Davčni in carinski postopki

1. Za pogodbe, s katerimi se uresničujejo programi ali projekti, financirani iz ERS, ČDO uporabljajo davčne in carinske postopke, ki niso manj ugodni kakor postopki, ki jih uporabljajo za države z največjimi ugodnostmi ali za mednarodne razvojne organizacije, s katerimi so povezane. Za določitev načela največjih ugodnosti (NNU) ni treba upoštevati postopkov, ki jih uporablja zadevna ČDO bodisi za druge ČDO ali države AKP bodisi za druge države v razvoju.

2. Ob upoštevanju odstavka 1 se za pogodbe, ki jih financira Skupnost, uporablja naslednja ureditev:

(a) v upravičenki ČDO se za pogodbo ne uporabljajo koleki ali pristojbine za registracijo ali davščine z enakim učinkom ne glede na to, ali te dajatve že obstajajo ali bodo uvedene v prihodnosti; vendar se te pogodbe registrirajo v skladu z veljavno zakonodajo v ČDO, za opravljeno storitev pa se lahko zaračuna ustrezna pristojbina;

(b) dobiček in/ali dohodek, ki izhaja iz izvedbe pogodb, je obdavčljiv na podlagi notranje davčne ureditve zadevne ČDO pod pogojem, da imajo fizične ali pravne osebe, ki uresničijo ta dobiček in/ali dohodek, stalni kraj poslovanja v tej ČDO ali da izvedba pogodbe traja dlje kakor šest mesecev;

(c) podjetja, ki morajo uvažati opremo za izvedbo gradbenih pogodb, če tako zahtevajo, uporabljajo sistem začasnega dovoljenja za vstop, kakor je določen z zakonodajo upravičenke ČDO v zvezi s to opremo;

(d) za katerokoli profesionalno opremo, potrebno za opravljanje nalog, ki so opredeljene v pogodbi o opravljanju storitev, se v skladu z zakonodajo ČDO dovoli začasni vstop v to ČDO brez davčnih, uvoznih in carinskih dajatev ter drugih pristojbin z enakim učinkom, če te dajatve in pristojbine ne predstavljajo nadomestila za opravljene storitve;

(e) za uvoz v upravičenko ČDO na podlagi dobavnih pogodb se dovoli vstop brez carinskih ali uvoznih dajatev, davkov ali davščin z enakim učinkom. Pogodbe za dobave blaga, ki izvira iz zadevne države ali z ozemlja, se sklenejo na podlagi cene dobavljenega blaga franko tovarna, h kateri se lahko doda tista davščina, ki se lahko uporablja za to dobavljeno blago v zadevni ČDO;

(f) za goriva, maziva in ogljikovodikova veziva ter na splošno vse materiale, ki se uporabljajo pri izvedbi gradbenih pogodb, se šteje, da so kupljeni na lokalnem trgu in za njih veljajo davčni predpisi, ki se uporabljajo v okviru veljavne zakonodaje v upravičenki ČDO; in

(g) osebni ali gospodinjski predmeti – ki se uvažajo za potrebe fizičnih oseb (razen zaposlenega lokalnega osebja), zaposlenih za opravljanje nalog, opredeljenih v pogodbi o opravljanju storitev, in njihovih družinskih članov – so v mejah veljavne zakonodaje upravičenke ČDO oproščeni carin ali uvoznih dajatev, davkov ali davščin z enakim učinkom.

3. Za vse zadeve, ki niso zajete v odstavkih 1 in 2, se še naprej uporablja zakonodaja zadevne ČDO.







POGLAVJE 3

Akterji upravljanja in izvedbe

Člen 12

Izvedbeni postopki

Brez poseganja v postopke za uresničitev proračunske podpore iz členov 8(2) in 10(2) se programi in projekti, ki se financirajo po tej uredbi, izvajajo v skladu s členi 13, 14 in 15.

▼M1

Člen 13

Delegacije

1. Kadar Komisijo zastopa delegacija pod vodstvom vodje delegacije, slednja o tem obvesti zadevno ČDO. V takih primerih se uporabljajo določbe Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS, ki se nanašajo na odredbodajalce in podrejene računovodje.

2. Vodja delegacije je glavna kontaktna oseba za različne akterje sodelovanja v zadevnih ČDO. Tesno sodeluje s teritorialnim odredbodajalcem.

3. Vodja delegacije ima potrebna navodila in pooblastila za omogočanje in pospeševanje vseh dejavnosti po tej uredbi.

4. Vodja delegacije redno obvešča upravne organe ČDO o dejavnostih Skupnosti, ki bi lahko neposredno zadevale sodelovanje med Skupnostjo in državami ČDO.

Člen 14

Teritorialni odredbodajalec

1. Vlada vsake ČDO imenuje teritorialnega odredbodajalca, ki jo zastopa pri vseh dejavnostih, financiranih iz sredstev ERS, ki ga upravljata Komisija in Banka. Teritorialni odredbodajalec imenuje enega ali več namestnikov teritorialnega odredbodajalca, ki ga nadomeščajo v primeru, ko ne more opravljati te funkcije, in o tem imenovanju obvesti Komisijo. Teritorialni odredbodajalec lahko, če so izpolnjeni pogoji institucionalne usposobljenosti in dobrega finančnega poslovodenja, na pristojni organ znotraj uprave ČDO prenese del svojih pooblastil v zvezi z izvajanjem zadevnih programov in projektov. Teritorialni odredbodajalec o vsakem takem prenosu obvesti Komisijo.

Če Komisija izve za težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev ERS, skupaj s teritorialnim odredbodajalcem naveže vse potrebne stike za izboljšanje stanja in sprejetje ustreznih ukrepov.

Teritorialni odredbodajalec je finančno odgovoren samo za naloge izvrševanja, ki so mu zaupane.

Če se s sredstvi ERS upravlja decentralizirano in ob upoštevanju vseh dodatnih pooblastil, ki jih lahko dodeli Komisija, je teritorialni odredbodajalec:

(a) odgovoren za usklajevanje, programiranje, redno spremljanje, letne revizije ter revizije sredi in konec obdobja izvajanja sodelovanja ter, če je primerno, za usklajevanje z donatorji;

(b) v tesnem sodelovanju s Komisijo odgovoren za pripravo, predložitev in presojo programov in projektov;

(c) pripravlja razpisno dokumentacijo in po potrebi dokumentacijo za pozive k oddaji predlogov;

(d) pred objavo javnih razpisov in, če je primerno, pozivov k oddaji predlogov, predloži v odobritev Komisiji razpisno dokumentacijo in, če je primerno, dokumentacijo za pozive k oddaji predlogov;

(e) v tesnem sodelovanju s Komisijo objavlja javne razpise ter, če je primerno, pozive k oddaji predlogov;

(f) prejema ponudbe in, če je primerno, predloge ter posreduje kopije predloženih vlog Komisiji; predseduje odpiranju ponudb in odloča o rezultatih pregledov razpisov v času veljavnosti ponudb in ob upoštevanju zahtevanega roka za odobritev pogodb;

(g) vabi Komisijo na odpiranje ponudb in, če je primerno, predlogov ter Komisijo obvešča o rezultatih pregledov razpisov in o predlogih za odobritev predlogov za sklenitev pogodb in dodelitev nepovratnih sredstev;

(h) Komisiji v odobritev predloži pogodbe in ocene programov ter morebitne dodatke k pogodbam in programom;

(i) podpisuje pogodbe in dodatke k pogodbam, ki jih odobri Komisija;

(j) poravna in odobri stroške v okviru sredstev, ki so mu dodeljena, ter

(k) med izvajanjem dejavnosti sprejema potrebne prilagoditvene ukrepe za zagotovitev pravilnega izvajanja odobrenih programov ali projektov z ekonomskega in tehničnega vidika.

2. Teritorialni odredbodajalec med izvajanjem dejavnosti in po obvestilu Komisiji odloča o:

(a) manjših tehničnih prilagoditvah in spremembah, če ne vplivajo na sprejeto tehnično rešitev in ostajajo v okviru popravkov, predvidenih v sporazumu o financiranju;

(b) spremembah kraja izvedbe programov ali projektov z več sklopi, če je to utemeljeno s tehničnimi, ekonomskimi ali socialnimi razlogi;

(c) nalaganju ali oprostitvi kazni za zamudo;

(d) razrešitvi porokov;

(e) nakupu blaga na lokalnem trgu ne glede na njegovo poreklo;

(f) uporabi gradbene opreme in strojev, ki ne izvirajo iz ČDO, držav članic ali držav AKP, če ČDO, države članice ali države AKP ne proizvajajo primerljive opreme in strojev;

(g) podizvajanju;

(h) končnem prevzemu, če je Komisija navzoča pri začasnem prevzemu, sprejetju ustreznega zapisnika in je, če je primerno, navzoča pri končnem prevzemu, zlasti če je zaradi obsega zadržkov, zabeleženih pri začasnem prevzemu, potrebno precejšnje dodatno delo ter

(i) najemu svetovalcev in drugih strokovnjakov za tehnično pomoč.

3. Poleg tega teritorialni odredbodajalec:

(a) pripravi in po pridobitvi odobritve nadzornega odbora Komisiji predloži letno poročilo o izvedbi;

(b) opravlja vmesne preglede iz člena 22;

(c) zagotovi, da organi, ki sodelujejo pri upravljanju in izvedbi programov ERS, uporabljajo bodisi ločene računovodske sisteme ali ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi s pomočjo, ter

(d) sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe členov 16, 19, 24 in 30.

4. Ko se predloži letno poročilo o izvedbi iz člena 21, Komisija in teritorialni odredbodajalec pregledata glavne rezultate prejšnjega leta.

Komisija lahko po tem pregledu pripravi pripombe in jih predloži teritorialnemu odredbodajalcu. Teritorialni odredbodajalec obvesti Komisijo o katerem koli ukrepu, sprejetem na podlagi teh pripomb. Če Komisija v ustrezno utemeljenih primerih meni, da so ukrepi neustrezni, lahko priporoči ČDO in teritorialnemu odredbodajalcu prilagoditve, katerih cilj je povečati učinkovitost nadzornih in upravljavskih postopkov, skupaj z razlogi za vsako tako priporočilo.

Teritorialni odredbodajalec po prejetju vseh takih priporočil pozneje nazorno predstavi sprejete ukrepe za izboljšanje nadzornih in upravljavskih postopkov ali pojasni, zakaj ti ukrepi niso sprejeti.

▼B

Člen 15

Regionalne zainteresirane stranke

1. Predloge za regionalne programe predložijo:

(a) vsaj dva ozemeljska odredbodajalca ČDO; ali

(b) izjemoma en teritorialni odredbodajalec ČDO, kadar je samo ena ČDO vpletena v ukrepanje iz člena 16(l)(b) do (e) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

2. Regionalne programe izvaja teritorialni odredbodajalec ali organizacija, ki je določena v predlogu.







DEL IV

SPREMLJANJE, PREGLED, REVIZIJA IN VREDNOTENJE







POGLAVJE 1

Spremljanje

Člen 16

Odgovornost ČDO

1. Brez poseganja v odgovornost Komisije za izvedbo finančne podpore Skupnosti ČDO prevzame odgovornost predvsem za finančni nadzor te podpore.

Zaradi tega teritorialni odredbodajalec:

(a) vzpostavi in izvaja upravljavske in nadzorne postopke tako, da zagotovi, da se sredstva Skupnosti uporabljajo učinkovito in pravilno. Ustrezni notranji in zunanji finančni nadzor izvaja, v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi, pristojni organ za finančni nadzor, ki mora biti pri opravljanju te naloge neodvisen;

(b) zagotovi Komisiji opis teh postopkov;

(c) jamči, da se pomoč upravlja v skladu z veljavnimi pravili in da se sredstva, ki so jih dobili na voljo, uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovanja;

(d) potrdi, da so izjave o izdatkih, ki se dajo Komisiji, natančne in da izhajajo iz računovodskega sistema, utemeljenega v preverljivih dokazilih;

(e) po zaključku vsakega programskega obdobja predloži Komisiji izjavo, katero je sestavila oseba ali služba, ki opravlja naloge neodvisno od organa, določenega za upravljanje. V tej izjavi so povzete ugotovitve kontrol, opravljenih v prejšnjih letih, in ocenjena veljavnost zahtevka za končno plačilo ter zakonitost in pravilnost transakcij iz obsega končnega potrdila o izdatkih. ČDO lahko dodajo svoje lastno mnenje k temu potrdilu, če menijo, da je to potrebno;

(f) sodeluje s Komisijo, da se zagotovi, da se sredstva ERS uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovanja;

(g) preprečuje, odkriva in odpravlja nepravilnosti, o njih obvesti Komisijo v skladu s pravili ter obvešča Komisijo o poteku upravnih in sodnih postopkov;

(h) povrne vse zneske, izgubljene zaradi ugotovljenih nepravilnosti, in, če je to primerno, zaračuna obresti za zamujena plačila;

(i) sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami indikativnega programa, vključno z uresničitvijo časovne razporeditve obveznosti in izdatkov, dogovorjenih med programiranjem; ter

(j) raziskuje vse vzroke za zamudo izvedbe in predlaga primerne ukrepe za izboljšanje stanja.

2. Komisiji se vsako leto pošlje načrt revizij in povzetek ugotovitev opravljenih revizij.

Revizijsko poročilo je na voljo Komisiji.

Člen 17

Koordinacija

1. Komisija in ČDO, ki jih zastopa teritorialni odredbodajalec, sodelujejo in usklajujejo načrte, metode in izvedbo kontrol, da bi dosegli čim večjo koristnost opravljenih kontrol. Nemudoma izmenjajo rezultate opravljenih kontrol.

2. Vsaj enkrat na leto se pregledajo in ocenijo:

(a) rezultati kontrol, ki so jih opravile ČDO in Komisija;

(b) vse pripombe, ki so jih dali organi in institucije Skupnosti in zadevnih držav;

(c) finančni vpliv vseh ugotovljenih nepravilnosti, ukrepi, ki so že sprejeti ali so še vedno potrebni, da bi nepravilnosti odpravili in, če je potrebno, prilagoditve sistema upravljanja in sistema nadzora.

3. Komisija lahko po pregledu in oceni iz člena 2 ter brez poseganja v ukrepe, ki jih ČDO nemudoma sprejmejo po členu 16, pripravi ugotovitve, zlasti glede finančnega vpliva vseh ugotovljenih nepravilnosti.

Te ugotovitve se pošljejo zadevnemu teritorialnemu odredbodajalcu ČDO, če je potrebno, pa se doda zahtevek za korektivne ukrepe glede odprave ugotovljenih upravljavskih pomanjkljivosti in obravnave ugotovljenih nepravilnosti, ki še niso odpravljene.

ČDO ima možnost dati pripombe k tem ugotovitvam.

Člen 18

Nadzorni odbori

1. Nadzorni odbor nadzoruje izvajanje vsakega EPD.

Upravni organi ČDO ustanovijo nadzorni odbor najkasneje tri mesece po potrditvi EPD.

2. Nadzornemu odboru predseduje teritorialni odredbodajalec ali njegov zastopnik.

Zastopnik Komisije in, kadar je to primerno, Evropske investicijske banke lahko kot svetovalca sodelujeta pri delu nadzornega odbora.

Upravni organi ali ustanove, ki so jih določile ČDO, Komisija, zadevna država članica in, če je to primerno, Evropska investicijska banka in/ali katera koli druga institucija, ki sodeluje pri sofinanciranju, imajo zastopnike v navedenem odboru. Če so regionalni ali lokalni upravni organi in zasebna podjetja odgovorni za izvedbo projekta in če jih projekt neposredno zadeva, imajo tudi oni zastopnike v teh odborih.

3. Nadzorni odbor sestavi svoj lastni poslovnik v institucionalnem, pravnem in finančnem okviru zadevne ČDO ter se o njem dogovori s teritorialnim odredbodajalcem.

4. Teritorialni odredbodajalec za srečanja nadzornega odbora pripravi poročila o poteku v skladu s standardnim vzorcem, ki ga zagotovi Komisija. Komisija prejme poročilo 15 delovnih dni pred načrtovanim srečanjem.

5. Zaradi preverjanja učinkovitosti in kakovosti izvedbe pomoči nadzorni odbor:

(a) v rednih časovnih presledkih pregleda napredek pri doseganju ciljev iz EPD;

(b) preuči vmesni pregled iz člena 22, preden se pošlje Komisiji;

(c) obravnava in potrdi letno in končno poročilo o izvedbi, preden se pošljeta Komisiji;

(d) obravnava in potrdi kateri koli predlog za spremembo vsebine EPD.

Člen 19

Kazalci spremljanja

Teritorialni odredbodajalec in nadzorni odbor spremljata izvajanje s sklicevanjem na kazalce, določene v EPD.

Kazalci upoštevajo indikativno metodologijo, ki jo da na voljo Komisija.

Kazalci se nanašajo na posebne značilnosti projektov in njihovih ciljev in pokažejo:

(a) vnos, donos, rezultat in, če je mogoče, vplive;

(b) fazo, doseženo pri pomoči na ravni fizične izvedbe;

(c) uresničevanje finančnega načrta.







POGLAVJE 2

Pregled

Člen 20

Potek pregleda

1. Finančno sodelovanje je dovolj prožno za zagotovitev, da so dejavnosti ves čas skladne s cilji Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in da upoštevajo vse spremembe, do katerih pride v gospodarskih razmerah, prednostnih nalogah in ciljih zadevne ČDO, zlasti z letnim poročilom o izvedbi in vmesnim ali, če je to primerno, letnim pregledom EPD iz člena 21(5).

2. V izjemnih okoliščinah, navedenih v določbah o humanitarni in nujni pomoči, se pregled lahko opravi na zahtevo katere koli stranke.

Člen 21

Letno poročilo o izvedbi

1. Teritorialni odredbodajalec v treh mesecih od konca vsakega dopolnjenega leta izvedbe od sprejetja EPD predloži Komisiji letno poročilo o izvedbi.

2. Letno poročilo o izvedbi EPD vsebuje skupno oceno izvedbe programa in upošteva rezultate zadevnih dejavnosti spremljanja in vrednotenja.

3. To poročilo se pripravi lokalno in ga v 60 dneh dokončajo teritorialni odredbodajalec, nadzorni odbor in, če je to primerno, zadevni vodja delegacije.

4. Poročilo vključuje predvsem oceno o:

(a) doseženih rezultatih v osrednjem sektorju ali sektorjih, merjenih na podlagi ciljev in kazalcev vpliva ter obveznosti sektorske politike;

(b) vseh projektih in programih izven osrednjega sektorja ali sektorjev in/ali delih večletnih programov;

(c) uporabi katerih koli sredstev, namenjenih za nedržavne akterje;

(d) uspešnosti izvedbe tekočih dejavnosti in obsega, do katerega je uresničena časovna razporeditev za obveznosti in plačila; ter

(e) katerem koli podaljšanju načrtovanja programov v naslednja leta.

5. Če je to primerno, se letni pregled pripravi na podlagi poročila, predloženega na partnerskem srečanju, kakor je določeno v členu 7 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

▼M1

Člen 22

Vmesni pregled

1. Vmesni pregled se organizira zaradi preučitve začetnih rezultatov EPD, njihovega pomena in obsega, v katerem so bili cilji doseženi.

V njem se ocenita tudi uporaba finančnih sredstev ter potek spremljanja in izvedbe.

2. Vmesni pregled se opravi v okviru pristojnosti Komisije in v sodelovanju s teritorialnim odredbodajalcem ter zadevno državo članico.

Na splošno se vmesni pregled opravi med 30. in 42. mesecem po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS.

V EPD se lahko določi drugi skrajni rok, zlasti glede kazalnikov, sprejetih v primeru proračunske podpore.

Vmesni pregled opravi neodvisni ocenjevalec, nato se predloži nadzornemu odboru in pošlje Komisiji.

3. Komisija prouči ustreznost in kakovost poročila na podlagi meril, opredeljenih v EPD, vključno s finančno porazdelitvijo ERS.

▼B







POGLAVJE 3

Revizije

Člen 23

Revizije

1. Komisija in Računsko sodišče lahko brez poseganja v kontrole, ki jih opravljajo države upravičenke, s svojimi uslužbenci ali ustrezno pooblaščenimi zastopniki opravita tehnične in finančne revizije na kraju samem, vključujoč kontrolo vzorcev in končne revizije dejavnosti, financiranih iz ERS, ter upravljanja in sistemov nadzora s predhodno napovedjo najmanj en delovni dan pred revizijo.

Komisija obvesti zadevno ČDO zaradi zagotavljanja vse potrebne pomoči. Uradniki in uslužbenci zadevne ČDO lahko sodelujejo pri teh kontrolah. Komisija lahko zahteva od zadevne ČDO, da zaradi preverjanja pravilnosti ene ali več transakcij opravi kontrolo na kraju samem. Uradniki ali uslužbenci Komisije lahko sodelujejo pri teh kontrolah.

2. Države upravičenke pomagajo službam Komisije in Računskemu sodišču pri opravljanju revizije v zvezi z uporabo sredstev ERS.

Člen 24

Revizijska sled

1. Upravljavski in nadzorni sistemi ČDO zagotovijo zadostno revizijsko sled v skladu s pogoji, določenimi v vsakem finančnem sporazumu.

2. Revizijska sled je zadostna, kadar:

(a) računovodska dokumentacija, ki se vodi na ustrezni upravni ravni, vsebuje natančne informacije o dejansko nastalih izdatkih pri dejavnostih, financiranih iz ERS. V njej je zapisan datum izdelave evidenc, znesek vsake stroškovne postavke, vrsta dokazil ter dan in način plačila. Priložijo se potrebna dokazila (računi itd.);

(b) se tudi tehnične specifikacije in finančni načrt dejavnosti, poročila o poteku, dokumentacija v zvezi z odobritvijo pomoči, postopki za razpis in sklenitev pogodb ter poročila o preverjanjih financiranih proizvodov in storitev vzdržujejo na ustrezni upravni ravni;

(c) pri računalniškem prenosu podatkov morajo vsi zadevni organi od podrejenih organov pridobiti podatke, na podlagi katerih lahko opravičijo lastne računovodske evidence in zneske, ki jih sporočijo nadrejenemu organu, zato da se zagotovi zadostna revizijska sled od skupnih zneskov, sporočenih Komisiji, do posameznih stroškovnih postavk in dokazil na ravni končnih upravičencev in organov ali podjetij, ki izvajajo dejavnosti;

3. Teritorialni odredbodajalec sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo tega člena.







POGLAVJE 4

Vrednotenje

Člen 25

Vrednotenje

1. Vrednotenje EPD obsega uporabo sredstev, učinkovitost in uspešnost pomoči, kakor tudi njen vpliv ter oblikovanje sklepov in priporočil, zlasti ob uporabi rezultatov vrednotenja, ki so že na voljo.

V njem so zajeti dejavniki, ki prispevajo k uspehu ali neuspehu izvedbe ter dosežkom in rezultatom, vključno z njihovo trajnostjo.

2. Vrednotenja EPD so v pristojnosti Komisije v koordinaciji z nadzornim odborom.

3. Načrt vrednotenja je zapisan v EPD.

Vrednotenje zlasti:

(a) zagotovi redno in neodvisno ocenjevanje delovanja in dejavnosti Sklada s primerjanjem načrtovanih rezultatov in ciljev z dejanskimi dosežki; ter s tem

(b) omogoči ČDO, državam članicam in Komisiji, da uporabijo pridobljene izkušnje pri načrtovanju in izvajanju prihodnjih politik in dejavnosti.

4. Rezultati vrednotenja se dajo na razpolago javnosti.

Člen 26

Postopki vrednotenja

Brez poseganja v vrednotenja, ki jih opravijo ČDO ali Komisija, lahko vrednotenja programov, projektov ali drugih dejavnosti v zvezi z uresničevanjem EPD opravijo skupaj ČDO in Komisija v sodelovanju z zadevno državo članico.







DEL V

FINANČNE PRILAGODITVE

▼M1

Člen 27

Prilagajanje porazdelitve sredstev ERS

Komisija lahko z uporabo rezultatov spremljanja, revizije in vrednotenj kot osnovo in z upoštevanjem pripomb nadzornega odbora prilagodi zneske in pogoje iz začetne EPD na svojo lastno pobudo ali na predlog zadevne ČDO glede na tekoče potrebe in uspešnost slednje ter ob upoštevanju najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov za to ČDO.

Ta prilagoditev se običajno opravi ob vmesnem pregledu iz člena 22 ali ob nepravilnostih v skladu s postopkom iz člena 24 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, kakor hitro je mogoče.

▼B

Člen 28

Odlog plačila

1. Komisija odloži plačila in ob navedbi razlogov zahteva, da ČDO predloži svoje pripombe in, če je to primerno, opravi popravke v določenem roku, če po opravljenih kontrolah sklene, da:

(a) ČDO ni izpolnila svojih obveznosti; ali

(b) EPD niti delno niti v celoti ne upravičuje delnega ali celotnega plačila prispevka ERS; ali

(c) bi lahko resne pomanjkljivosti pri sistemih upravljanja in nadzora pripeljale do sistematskih nepravilnosti.

2. Rok, do katerega zadevna ČDO lahko odgovori na zahtevo, da predloži svoje pripombe in, kadar je primerno, odpravi napake, je dva meseca, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kadar z daljšim rokom soglaša Komisija.

3. Če ČDO ne soglaša z ugotovitvami Komisije, ta povabi zadevno ČDO in državo članico na partnersko srečanje, na katerem se vse strani skušajo sporazumeti o ugotovitvah in sklepih, ki jih je treba sprejeti na njihovi podlagi.

Kadar koli ČDO ne soglaša z ugotovitvami Komisije in se pripravi ad hoc partnersko srečanje, začne od datuma tega srečanja teči trimesečni rok iz člena 5, v katerem lahko Komisija sprejme sklep.

4. Če Komisija predlaga finančne popravke, dobi ČDO priložnost, da s pregledom zadevnih spisov nazorno pokaže, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši, kakor je ocenila Komisija.

Razen v ustrezno utemeljenih primerih je rok za ta pregled največ dva dodatna meseca po dvomesečnem roku iz odstavka 1.

Komisija upošteva vsako dokazilo, ki ga predloži ČDO v navedenih rokih.

5. Na koncu obdobja iz člena 2 Komisija, če ni dosežen noben dogovor in ČDO ni izvedla popravkov, upošteva vse pripombe ČDO in držav članic ter v treh mesecih odloči, da:

(a) zmanjša plačila; ali

(b) izvede finančne popravke, ki so potrebni zaradi delnega ali celotnega preklica porazdelitve sredstev ERS.

6. Komisija lahko po ustreznem preverjanju in brez poseganja v odstavke 1 do 5 delno ali v celoti odloži vmesno plačilo, če ugotovi, da so zadevni izdatki povezani s hujšimi nepravilnostmi, ki niso odpravljene, in da je treba takoj ukrepati.

Komisija obvesti zadevno ČDO o teh ukrepih in razlogih zanje. Če po petih mesecih razlogi za odložitev še trajajo ali zadevna ČDO še ni obvestila Komisije o ukrepih, sprejetih za odpravo hujše nepravilnosti, se uporablja člen 30.

▼M1

Člen 29

Povrnitev in plačilo

1. Vsako plačilo, ki ga je treba izplačati Komisiji, se izplača do datuma, navedenega v odredbi za povrnitev, ki je sestavljena v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS. Ta datum zapadlosti je zadnji dan drugega meseca po izdaji odredbe.

2. Za kakršno koli zamudo pri plačilu se plačajo zamudne obresti, ki začnejo teči z datumom zapadlosti iz odstavka 1 in prenehajo z dnem dejanskega plačila. Obrestna stopnja je eno in pol odstotne točke nad stopnjo, ki jo Evropska centralna banka v svojih glavnih dejavnostih refinanciranja uporablja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti.

3. Teritorialni odredbodajalec vodi knjigovodstvo zneskov, ki jih je treba povrniti iz že izplačane pomoči Skupnosti, in zagotovi, da se ti zneski povrnejo brez neupravičenih zamud.

Upravičenec skupaj z zamudnimi obrestmi plača vsak znesek, ki ga je treba vrniti, zmanjšan za zadevne zneske iz njegovega naslednjega izkaza izdatkov ter izplačilnega zahtevka, naslovljenega na Komisijo, ali, če to ni dovolj, Skupnosti povrne manjkajoče zneske.

Teritorialni odredbodajalec pošlje Komisiji poročilo o pričakovanih povračilih enkrat letno na ta datum, razvrščenih po letu začetka postopkov za pridobivanja plačila.

▼B







DEL VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 30

Informacije in obveščanje javnosti

1. ČDO zagotovijo ustrezno obveščanje javnosti o programih ERS zaradi:

(a) seznanitve prebivalstva o vlogi, ki jo ima Skupnost v zvezi s temi programi;

(b) seznanitve možnih upravičencev in poklicnih organizacij o ponujenih možnostih.

2. Države upravičenke zagotovijo zlasti postavitev neposredno vidnih oglasnih panojev, ki kažejo fizične projekte, ki jih financira Skupnost, skupaj z znakom Skupnosti, in primerno vključenost predstavnikov institucij Skupnosti v najpomembnejše javne dejavnosti v zvezi s podpornimi programi ERS.

Člen 31

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA

STANDARDNA STRUKTURA ENOTNIH PROGRAMSKIH DOKUMENTOV ZA ČEZMORSKE DRŽAVE IN OZEMLJA V OKVIRU 10. ERS

Celotno besedilo, vključno s povzetkom in poglavji od 1 do 6, naj bo omejeno na največ 15 strani (štetje besed) brez prilog.

DEL A: STRATEGIJA SODELOVANJA

Povzetek

EPD se začnejo s povzetkom, dolgim pol strani. Ta mora vključevati glavne politične, institucionalne, ekonomske, socialne ali okoljske izzive, s katerimi se ČDO srečujejo srednje- in dolgoročno, glavni cilj EPD, temeljne razloge za izbiro osrednjega področja in celotno distribucijo sredstev.

Poglavje 1: Cilji sodelovanja ES

V tem razdelku se izrecno navedejo cilji sodelovanja ES, kot so določeni v Pogodbi ES, Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, mednarodnih sporazumih in zadnji izjavi o razvojni politiki ES.

Poglavje 2: Ocena političnih, ekonomskih, socialnih in okoljskih razmer

Zajeti je treba razvoj in vprašanja glede domače politike in ustrezne vidike zunanjega okvira, vključno s političnimi razmerami, trgovinskimi vidiki, ekonomskimi in socialnimi razmerami, okoljskimi vidiki in nazadnje trajnostjo tekočih politik ter srednjeročnimi izzivi.

To mora biti analitična in ne samo opisna naloga. Analiza mora biti naravnana na dialog, pripravljena v tesnem sodelovanju z drugimi donatorji (če je to primerno) in vključevati nevladne akterje.

Če je primerno, je treba nameniti posebno pozornost izvajanju mednarodnih načel odgovornega vodenja na finančnem, davčnem in sodnem področju ter v obsegu in časovni razporeditvi s tem povezanih reform.

Posebno pozornost je treba nameniti tudi razpoložljivosti najnovejših statističnih podatkov.

Poglavje 3: Program politik ČDO

V tem razdelku se navede kratka izjava o namenih in ciljih vlade, ki so opredeljeni v uradnih dokumentih v zvezi s politikami, srednjeročnih in dolgoročnih načrtih, strategijah reform ali razvojnih programih. V njem je treba navesti tudi predloge vlade za dosego teh ciljev.

Poglavje 4: Ocena preteklega in sedanjega sodelovanja ES

Ta razdelek mora vsebovati krajše poročilo o rezultatih in „preteklih izkušnjah“ pridobljenih v preteklem in sedanjem sodelovanju ES. Upoštevati je treba priporočila, ki izhajajo iz ustreznih ocenjevanj v zvezi s ČDO, posebnih sektorjev ali projektov.

Odstavek, posvečen skladnosti (kombinaciji politik Skupnosti), mora vsebovati oceno povezave med EPD in drugimi politikami, viri in instrumenti Skupnosti. Na kratko je treba opisati programe držav članic EU in drugih donatorjev (če je primerno). Posebno pozornost je treba nameniti usklajevanju ozemeljskih in regionalnih programov ter sodelovanju z državami AKP in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe.

Poglavje 5: Strategija odziva

V tem razdelku se opredelijo strateške izbire v zvezi s sodelovanjem ES z navedbo področja/sektorja, na katerega se bo pomoč osredotočila. Te odločitve logično izhajajo iz:

— ciljev politike ES,

— analize razmer v ČDO in njihove razvojne strategije, ki določa ustreznost in trajnost podporne strategije,

— sklepov, sprejetih v okviru katere koli analize skladnosti/kombinacije politik Skupnosti,

— okvirnega zneska razpoložljivih sredstev,

— pridobljenih spoznanj iz preteklega in tekočega sodelovanja z ES,

— komplementarnosti s pomočjo drugih glavnih donatorjev in lastnimi programi vlade ČDO. Pomoč Skupnosti mora biti osredotočena na področja, kjer ima primerljivo prednost ali posebno strokovno znanje in izkušnje.

Ta razdelek mora vsebovati kratko oceno zmogljivosti institucij in, če je primerno, obravnavati morebitne potrebe po ukrepih za razvoj institucij in zmogljivosti ali po potrebi podpreti ukrepe za okrepitev vodenja, tudi na finančnem, davčnem in sodnem področju, če je to ustrezno.

Kjer je kot način financiranja predlagana podpora programom in projektom, je treba opisati izjemne in ustrezno utemeljene okoliščine, ki ne omogočajo pomoči v obliki proračunske podpore. Če pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni, je treba opisati ukrepe, ki se bodo izvajali za vzpostavitev pogojev za proračunsko podporo.

DEL B: OZEMELJSKI PROGRAM

Poglavje 6: Ozemeljski program

To poglavje je predstavitev ozemeljskega programa ČDO, ki temelji na strateški analizi ter je z njo popolnoma skladen. Ozemeljski program je sestavni del EPD in mora biti sestavljen iz naslednjih razdelkov:

MOŽNOST A: PROGRAM PODPORE SEKTORSKI POLITIKI







Opredelitev Naziv Stroški skupaj Opredelitev: prispevek ES in, če je primerno, prispevek upravičenke ČDO (in drugih donatorjev, če je primerno) Metoda pomoči/način upravljanja Programi za podporo sektorski politiki: — Sektorska proračunska podpora (centralizirano upravljanje); — Skupni sklad (centralizirano (neposredno/posredno)/decentralizirano/ali skupno upravljanje); — Način načrtovanja (centralizirano (neposredno/posredno)/decentralizirano/ali skupno upravljanje) Oznaka DAC Sektor

1. Utemeljitev in okvir ČDO

Ključne ugotovitve ocene makroekonomskega položaja, zlasti srednje- in dolgoročnih napovedi.

Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se navede naslednje:

— makroekonomski položaj: struktura BDP, nedavna gospodarska storilnost in pričakovani trendi, ki vključujejo rast BDP in inflacijo, javne finance, davčni primanjkljaj, zadolženost in zamudne obresti, delež porabe v ključnih sektorjih, tekoči in kapitalski račun plačilne bilance, rezerve, monetarni položaj, vloga zunanje pomoči v gospodarstvu, povezanost z Mednarodnim denarnim skladom,

— značilnosti in trendi revščine: razvoj realnega BDP na prebivalca, usklajenost stopnje rasti in izziva zmanjševanja revščine, rezultati raziskav revščine, stanje glavnih družbenih kazalnikov v primerjavi z drugimi državami, gibanje kazalnikov v zadnjih letih (če so na voljo),

— da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer stabilni makroekonomski položaj.

Glavne politične in strateške prednostne naloge ter usmeritve:

— temeljne usmeritve državne razvojne politike in strategije (analiza trenutnega stanja, izjava o politiki in strategiji, akcijski načrt(i), srednjeročni finančni načrt in proračun, merjenje uspešnosti, spremljanje in ocenjevanje),

— možnosti uresničitve politike in strategije (na primer povezave med rastjo in zmanjševanjem revščine, strateške usmeritve),

— splošna odgovornost vlade za politiko in strategijo ter posebna odgovornost resornega ministrstva.

Izvor in stanje sektorskega programa vlade:

— glavne ugotovitve ocene sektorske politike in sektorskega proračuna ter srednjeročnih finančnih načrtov (če so na voljo) in povezav z ozemeljskim strateškim okvirom,

— ocena institucionalne zmogljivosti,

— celoten okvir za spremljanje izvajanja sektorskih politik in strategij.

Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se zagotovi ključne ugotovitve ocene upravljanja javnih financ:

— kakovost obstoječega sistema upravljanja javnih financ, vključno z določenimi vprašanji in reformami upravljanja javnih financ,

— ocena izboljšav upravljanja javnih financ.

Ob uporabi proračunske podpore se navede, da so merila za pridobitev pomoči izpolnjena:

— natančno opredeljena sektorska politika in

— natančno opredeljen program za izboljšanje upravljanja javnih financ.

Sklicevanje na presoje, ugotovitve, rezultate spremljanja in ocenjevanja ustreznih prejšnjih ukrepov.

Splošni pregled obstoječih ukrepov ES, ukrepov drugih donatorjev in/ali upravičenke ČDO, ki te dopolnjujejo.

Opis usklajevanja z upravičenko ČDO in/ali drugimi donatorji, predvsem z državami članicami.

2. Opis

Cilji in ključni elementi sektorskega programa vlade ter cilji tega programa podpore sektorskim politikam glede na navedeni program.

Predvideni rezultati sektorskega programa vlade in programa podpore sektorskim politikam; posebne dejavnosti, ki se izvajajo po programu podpore sektorskim politikam.

Opis glavnih zainteresiranih strani, vključno z upravičenkami; posvetovanje s civilno družbo in drugimi partnerji; lastništvo in ocena institucionalne zmogljivosti.

Prepoznavanje glavnih tveganj in pregled ukrepov za ublažitev, elementi, iz katerih je razvidna trajnost predlaganih ukrepov. Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se navedejo tveganja glede meril za pridobivanje pomoči.

Okoljska trajnost, enakost spolov, odgovorno vodenje države in človekove pravice.

3. Vprašanja izvajanja

V skladu z izbranim načinom financiranja se izbere ustrezno možnost:

— centralizirano upravljanje,

— skupno upravljanje s podpisom sporazuma z mednarodno organizacijo,

— decentralizirano upravljanje s podpisom finančnega sporazuma s ČDO (to možnost se izbere pri delno centraliziranem izvajanju in delno decentraliziranem izvajanju). — Pri decentralizaciji pogodb javnih naročil in postopkov dodelitev nepovratnih sredstev: — — Komisija predhodno nadzira postopke za sklenitev pogodb javnih naročil > 50 000 EUR in naknadno pogodbe javnih naročil ≤ 50 000 EUR, — ali — Komisija nadzira naknadne postopke za sklenitev pogodb javnih naročil (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila za decentralizacijo, opredeljena v Finančni uredbi). — Pri decentralizaciji plačil (mogoče samo, če so postopki oddaje javnih naročil za ustrezne pogodbe decentralizirani): — — na podlagi predračunov programov so plačila decentralizirana za stroške poslovanja in pogodbe manjšega obsega do naslednjih zgornjih vrednosti: —



Dela Dobave Storitve Nepovratna sredstva < 300 000 EUR < 150 000 EUR < 200 000 EUR ≤ 100 000 EUR — ali — plačila so v celoti decentralizirana (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila za decentralizacijo, opredeljena v Finančni uredbi).

Za dejavnosti, za katere se uporabljajo postopki ES, se brez sprememb vstavi naslednje: „Vsa naročila, s katerimi se izvaja ukrep, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih za poslovanje s tujino določi in objavi Komisija ter so v veljavi ob začetku zadevnega postopka.“

Če sporazum z mednarodno organizacijo predvideva uporabo lastnih pravil in postopkov, ki izpolnjujejo mednarodne standarde, se brez sprememb vstavi naslednje: „Vsa naročila, s katerimi se izvajajo dejavnosti, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih določi in objavi zadevna mednarodna organizacija.“

Če se uporabljajo pravila in postopki, ki so drugačni od pravil in postopkov ES, morajo biti navedeni in v skladu z merili, opredeljenimi v Finančni uredbi.

Okvirna razčlenitev celotnega zneska po glavnih elementih, vključno z ocenjevanjem, revizijo in preglednostjo. Če je primerno, določite tudi prispevek upravičenke ČDO po proračunski postavki in ali je to storitev ali denarni prispevek.

Če je mogoče, se navedejo deleži financiranja, ki so namenjeni zlasti nepovratnim sredstvom in javnim naročilom; za javna naročila navedite vrsto naročila (storitve, dobava, dela) in za nepovratna sredstva glavno kategorijo predvidenih upravičencev.

Po potrebi se navede okvirni časovni razpored za začetek postopkov naročil ali postopka zbiranja ponudb.

Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se zagotovi okvirni koledar izplačil po mesecih, pri čemer se razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi obroki, če je primerno.

Navede se čas trajanja poslovanja v mesecih od podpisa finančnega sporazuma (če ni podpisanega finančnega sporazuma, se upošteva tudi pogodba ali dogovor o izvajanju).

Opis dogovorov o spremljanju izvajanja.

Kazalniki za spremljanje programa podpore sektorskim politikam; skladnost ocenjevalnega okvira za izvajanje programa celotnega vladnega sektorja, proces spremljanja izvajanja; načini preverjanja, ukrepi za spodbujanje merjenja uspešnosti (če je ustrezno).

Če se kot način financiranja uporabi proračunska podpora ali skupno financiranje: splošni pogoji izplačila vseh obrokov; področja, kjer bodo opredeljeni posebni pogoji za izplačilo posameznih obrokov.

Določiti je treba kazalnike vhodnega in izhodnega stanja, izida ter v okviru možnosti vpliva za področja politik, ki jih vsebuje osrednji sektor. Kazalniki morajo upoštevati merila SMART (konkretna, kratko-/srednjeročno merljiva, dosegljiva, realistična in časovno opredeljena) ter vključevati začetno raven, cilj in jasno določen časovni okvir, da je mogoče izvesti primerjave ob letnih pregledih ter pregledih sredi obdobja in ob njegovem koncu.

Opis ocenjevanj (vmesna, končna, naknadna) in dogovorov o reviziji.

Opis dejavnosti komuniciranja in preglednosti.

MOŽNOST B: SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA







Opredelitev Naziv Stroški skupaj Prispevek ES Metoda pomoči/način upravljanja Splošna proračunska podpora – centralizirano upravljanje Oznaka DAC Sektor

1. Utemeljitev in okvir ČDO

Makroekonomski položaj: struktura BDP, nedavna gospodarska storilnost, ki vključuje rast BDP in inflacijo, javne finance, davčni primanjkljaj, zadolženost in zamudne obresti, delež porabe na ključnih področjih, tekoči in kapitalski račun plačilne bilance, rezerve, monetarni položaj, vloga zunanje pomoči v gospodarstvu, pregled glavnih preteklih in pričakovanih trendov v makroekonomskih spremenljivkah, povezanost države partnerice z Mednarodnim denarnim skladom, posebna področja makroekonomskega interesa za določeno ČDO.

Značilnosti in trendi revščine: razvoj realnega BDP na prebivalca, usklajenost stopnje rasti in izziva zmanjševanja revščine, rezultati raziskav revščine, stanje glavnih družbenih kazalnikov v primerjavi z drugimi državami, gibanje kazalnikov v zadnjih letih (če so na voljo).

Navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer sprejetje ali izvajanje makroekonomske politike, usmerjene k stabilnosti, ki jo podpira ES.

Glavne politične in strateške prednostne naloge ter usmeritve:

— politika in strategija ČDO: — — temeljne usmeritve politike in strategije ČDO (analiza trenutnega stanja, izjava o politiki in strategiji, akcijski načrt(i), srednjeročni finančni načrt in proračun, merjenje uspešnosti, spremljanje in ocenjevanje), — možnost uresničitve politike in strategije (npr. povezave med rastjo in zmanjševanjem revščine, strateške usmeritve), — odgovornost za politiko in strategijo,

— merjenje uspešnosti: obstoj postopka spremljanja s kazalniki uspešnosti za merjenje doseganja ciljev, skladnost z razvojnimi cilji novega tisočletja ter politično in gospodarsko približevanje EU, obstoj programa za zagotovitev kakovosti uporabljenih kazalnikov uspešnosti,

— navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer sprejetje ali izvajanje natančno opredeljene razvojne ali reformne politike in strategije, ki jo podpira ES.

Pregled značilnosti glavnih sektorjev in sektorskih politik na prednostnih področjih, ki jih obravnava ta program.

Glavna vprašanja javnih financ na dveh ključnih področjih:

— upravljanje javnih financ: — — ocena kakovosti obstoječega sistema upravljanja javnih financ, — ocena izboljšanja upravljanja javnih financ, vključno z obvezo organov ČDO, da izboljšajo upravljanje javnih financ, ustreznost in stopnja izvajanja reformne strategije, ustreznost in stopnja usklajevanja ter izvajanja programov razvoja zmogljivosti na področju upravljanja javnih financ, — navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske podpore, in sicer da obstaja zaupanja vreden in ustrezen program za izboljšanje upravljanja javnih financ,

— državni proračun in srednjeročni finančni načrt: delež proračunske podpore v primerjavi s proračunom, vrsta in obseg proračuna (vključno s strukturo proračunskih prihodkov in odhodkov, povezanost med politiko in strategijo ČDO ter proračunskimi sredstvi in odhodki, proračunska strategija (vključno s fiskalno vzdržnostjo, vzdržnostjo dolgov, proračunskimi pravili, finančnimi strategijami), vsako delo, ki je cenovno primerljivo in stanje vseh srednjeročnih finančnih načrtov (vključno z zajetjem, obsegom vključitve ali nevključitve v proračunski postopek, obsegom preusmeritve v skladu s politikami in strategijami).

Povzetek preteklih izkušenj, vključno s presojami, ugotovitvami, rezultati spremljanja in ocenjevanja ustreznih prejšnjih ukrepov tega programa.

Splošni pregled obstoječih ukrepov ES, ukrepov drugih donatorjev in/ali upravičenke ČDO, ki te dopolnjujejo.

Opis usklajevanja z upravičenko ČDO in/ali drugimi donatorji, predvsem državami članicami.

2. Opis

Splošni cilji: glede na politiko in strategijo ČDO, to po navadi obsega prispevek k širšim razvojnim ciljem in razvojnim ciljem novega tisočletja, kot so rast, zmanjševanje revščine, varovanje in dobro sosedstvo, vključevanje v svetovno gospodarstvo, gospodarsko partnerstvo.

Namen (poseben cilj): glede na politiko in strategijo ČDO se nanaša na določene vidike skupne strategije. Pogosto je povezano z izboljšanjem makroekonomske stabilnosti, upravljanjem javnih financ, izvajanjem reform ter izboljšanjem delovanja državnih in socialnih služb.

Pričakovani rezultati: to je pogosto povezano z boljšim delovanjem javnega ali širšega sektorja države ter blaga in storitev, ki jih zagotavlja, kot tudi z izboljšavami v javni politiki in javni porabi. To blago in storitve prispevajo k skupnim ciljem, kot so zmanjševanje revščine in razvojni cilji novega tisočletja.

Dejavnosti vključujejo vprašanja, povezana s političnim dialogom, dejavnostmi za razvoj zmogljivosti in spremljanjem pogojev za izplačilo proračunske podpore. Sredstva (ali vloženi viri) se bodo nanašala zlasti na finančno podporo, zagotovljeno s proračunsko podporo, ki navaja delež te podpore v povezavi s ključnimi makroekonomskimi spremenljivkami.

Opis glavnih zainteresiranih strani, vključno z upravičenkami, posvetovanje s civilno družbo in drugimi partnerji, lastništvo in ocena zmogljivosti institucij.

Prepoznavanje glavnih tveganj, zlasti glede meril za pridobitev pomoči in pregleda ukrepov za ublažitev.

Okoljska trajnost, enakost spolov, odgovorno vodenje države in človekove pravice.

3. Vprašanja izvajanja

Skupni proračun in okvirni koledar izplačil po mesecih, pri čemer se razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi obroki, če je primerno.

Trajanje poslovanja v mesecih od podpisa finančnega sporazuma.

Proračunska sredstva za dopolnilne podporne ukrepe.

Opredelitev: posredna/neposredna, ciljno/neciljno usmerjena, srednje-/kratkoročna politika in strategija (če je primerno).

Velja le za dopolnilno podporo, kot so tehnična pomoč, revizija, ocenjevanje. Se vstavi brez sprememb: „Vsa naročila, s katerimi se izvaja ukrep, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih za poslovanje s tujino določi in objavi Komisija ter so v veljavi ob začetku zadevnega postopka.“

Opis dogovora o spremljanju izvajanja, splošni pogoji za izplačevanje vseh obrokov, posebni pogoji za izplačevanje posameznih obrokov. Določiti je treba kazalnike vhodnega in izhodnega stanja, izida ter v okviru možnosti vpliva za področja politik, ki jih vsebuje osrednji sektor. Kazalniki morajo upoštevati merila SMART (konkretna, kratko-/srednjeročno merljiva, dosegljiva, realistična in časovno opredeljena) ter vključevati začetno raven, cilj in jasno določen časovni okvir, da je mogoče izvesti primerjave ob letnih pregledih ter pregledih sredi obdobja in ob njegovem koncu.

Opis ocenjevanj (vmesna, končna, naknadna) in dogovorov o reviziji.

Opis komuniciranja in preglednosti.

MOŽNOST C: PROJEKTNI PRISTOP







Opredelitev Naziv Stroški skupaj Opredelitev: prispevek ES in, če je primerno, prispevek upravičenke ČDO (in drugih donatorjev, če je primerno) Metoda pomoči/način upravljanja Projektni pristop – centralizirano (neposredno ali posredno)/decentralizirano/skupno upravljanje Koda DAC Sektor

1. Utemeljitev

Značilnosti in politike zadevnega sektorja ali tematskega območja (na regionalni ravni, če je ustrezno) in glavne težave, ki bodo obravnavane v projektu.

Sklicevanje na presoje, ugotovitve, rezultate spremljanja in ocenjevanja ustreznih prejšnjih ukrepov.

Splošni pregled obstoječih ukrepov ES, ukrepov drugih donatorjev in/ali upravičenke ČDO, ki te dopolnjujejo.

Opis usklajevanja z upravičenko ČDO in/ali drugimi donatorji, predvsem z državami članicami.

2. Opis

Splošni cilji in namen (posebni cilj) podpore ES.

Izbira strategije za odpravo ugotovljenih težav, ki bodo obravnavane v projektu, opis pričakovanih rezultatov in navedba načina njihovega doseganja.

Opis glavnih zainteresiranih strani, vključno z upravičenkami, posvetovanje s civilno družbo in drugimi partnerji, lastništvo in ocena zmogljivosti institucij.

Prepoznavanje glavnih tveganj in pregled ukrepov za ublažitev, vključno s pogoji, ki morajo biti izpolnjeni pred izvajanjem in med njim, elementi, ki dokazujejo trajnost predlaganih ukrepov.

Okoljska trajnost, enakost spolov, odgovorno vodenje države in človekove pravice.

3. Vprašanja izvajanja

V skladu z izbranim načinom financiranja se izbere ustrezno možnost:

— centralizirano upravljanje,

— skupno upravljanje s podpisom sporazuma z mednarodno organizacijo,

— decentralizirano upravljanje s podpisom finančnega sporazuma s ČDO (to možnost se izbere pri delno centraliziranem izvajanju in delno decentraliziranem izvajanju). — Navedejo se naloge (postopki/plačila za oddajo javnih naročil in dodelitve nepovratnih sredstev), ki bodo predvidoma centralizirane ali decentralizirane, ter naročnika in plačilni organ. — Pri decentralizaciji postopkov za oddajo javnih naročil in dodelitev nepovratnih sredstev: — — Komisija predhodno nadzira postopke za sklenitev pogodb javnih naročil > 50 000 EUR in naknadno pogodbe javnih naročil ≤ 50 000 EUR, — ali — Komisija naknadno nadzira postopke za sklenitev pogodb (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila decentralizacije, opredeljena v Finančni uredbi). — Pri decentralizaciji plačil (mogoče samo, če so postopki oddaje javnih naročil za ustrezne pogodbe decentralizirani): — — z ocenami programa so plačila stroškov poslovanja in pogodb decentralizirana do naslednjih zgornjih vrednosti: —



Dela Dobave Storitve Nepovratna sredstva < 300 000 EUR < 150 000 EUR < 200 000 EUR ≤ 100 000 EUR — ali — plačila so v celoti decentralizirana (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila decentralizacije, opredeljena v Finančni uredbi).

Za dejavnosti, za katere se uporabljajo postopki ES, se vstavi naslednje brez sprememb: „Vsa naročila, s katerimi se izvaja ukrep, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih za poslovanje s tujino določi in objavi Komisija ter so v veljavi ob začetku zadevnega postopka.“

Če sporazum z mednarodno organizacijo predvideva uporabo lastnih pravil in postopkov, ki izpolnjujejo mednarodne standarde, se vstavi naslednje brez sprememb: „Vsa naročila, s katerimi se izvajajo dejavnosti, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih določi in objavi zadevna mednarodna organizacija.“

Če se uporabljajo pravila in postopki, ki so drugačni od pravil in postopkov ES, morajo biti navedeni in v skladu z merili, opredeljenimi v Finančni uredbi.

Okvirna razčlenitev celotnega zneska po glavnih elementih, vključno z ocenjevanjem, revizijo in pregledom. Če je primerno, se določi tudi prispevek upravičenke ČDO po proračunski postavki in ali je to storitev ali denarni prispevek.

Če je mogoče, se navedejo deleži financiranja, ki so namenjeni zlasti nepovratnim sredstvom in javnim naročilom; za javna naročila navedite vrsto naročila (storitve, dobava, dela) in za nepovratna sredstva glavno kategorijo predvidenih upravičencev.

Po potrebi navedite okvirni časovni razpored za začetek postopkov naročil ali postopka zbiranja ponudb.

Predvideno trajanje poslovanja v mesecih od podpisa finančnega sporazuma (če ni podpisanega finančnega sporazuma, se upošteva tudi pogodba ali dogovor o izvajanju).

Opis dogovora o spremljanju izvajanja, pregled ključnih kazalnikov merjenja napredovanja. Določiti je treba kazalnike vhodnega in izhodnega stanja, izida ter v okviru možnosti vpliva za področja politik, ki jih vsebuje osrednji sektor. Kazalniki morajo upoštevati merila SMART (konkretna, kratko-/srednjeročno merljiva, dosegljiva, realistična in časovno opredeljena) ter vključevati začetno raven, cilj in jasno določen časovni okvir, da je mogoče izvesti primerjave ob letnih pregledih ter pregledih sredi obdobja in ob njegovem koncu.

Opis ocenjevanj (vmesna, končna, naknadna) in dogovorov o reviziji.

Opis komuniciranja in preglednosti.