1989R2053 — SL — 12.11.1994 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 2053/89

z dne 10. julija 1989

o podrobnih pravilih za uporabo sistema najnižjih uvoznih cen za nekatere predelane češnje







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 426/86 z dne 24. februarja 1986 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1125/89 ( 2 ), in zlasti člena 9(6) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1676/85 z dne 11. junija 1985 o vrednosti obračunske enote in menjalnih razmerij, ki se uporabljajo za namene skupne kmetijske politike ( 3 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1636/87 ( 4 ), in zlasti člena 10(2) Uredbe, ker člen 9 (1) Uredbe (EGS) št. 426/86 predvideva uporabo najnižje uvozne cene za nekatere proizvode, navedene v Prilogi I, del B k omenjeni Uredbi; ker je Uredba Sveta (EGS) št. 2247/88 ( 5 ) dodala nekatere predelane češnje na seznam proizvodov, za katere veljajo takšni predpisi; ker Uredba Sveta (EGS) št. 3225/88 ( 6 ) določa splošna pravila, ki se nanašajo na sistem najnižjih uvoznih cen za nekatere predelane češnje; ker naj se opredelijo podrobna pravila za uporabo tega sistema; ker mora biti namen takšnih pravil preprečiti, da bi se trgovci izogibali spoštovanju najnižjih cen z goljufivim ravnanjem, ki ga je težko odkriti in se z njim uspešno boriti; ker ima takšno goljufivo ravnanje lahko resne posledice za trg obravnavanih proizvodov v Skupnosti in ker ne odmerjanje izravnalnih dajatev, do katerih privede, predstavlja znatno izgubo na ravni proračunskih virov; ker naj se, da se prepreči goljufija in njene škodljive posledice za obravnavani trg predelanih češenj, vzpostavijo izredno okrepljeni carinski pregledi; ker naj nacionalni carinski organi preverijo, ali se spoštuje najnižja uvozna cena za vsako uvoženo pošiljko in v primeru, da se ta cena ne spoštuje, odmerijo izravnalno dajatev, ki je enaka razliki med najnižjo uvozno ceno in prijavljeno uvozno ceno; ker je poleg tega glavni namen sistema najnižjih uvoznih cen zagotoviti, da proizvodi iz tretjih držav ne motijo trga Skupnosti, ker so cene, po katerih jih ponujajo, prenizke; ker naj se dejansko spoštovanje najnižjih uvoznih cen zato preverja vse do stopnje prodaje; ker naj se zaradi predložitve dokaza o spoštovanju najnižje uvozne cene omogoči uporaba dokumentov, ki določajo maloprodajno ceno; ker je tveganje, da se uvozne cene napačno prijavijo, veliko; ker naj se zato določi poseben postopek za obravnavo primerov domnevnih lažnih prijav; ker je treba v primerih, ko se najnižja uvozna cena ne spoštuje, zagotoviti, da se izravnalna dajatev pobere; ker se lahko v ta namen proizvodi sprostijo po členu 13 Direktive Sveta 79/695/EGS ( 7 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 81/853/EGS ( 8 ), in členom 20 Direktive Komisije 82/57/EGS ( 9 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 83/371/EGS ( 10 ); ker mora uvoznik predložiti dokaz o skladnosti z najnižjo ceno; ker naj se določi tudi časovni rok za predložitev takšnega dokaza; ker je prav tako nujno, da se uvedejo kasnejši pregledi uvozov; ker morajo pristojni organi držav članic naključno pregledati okoli 10 % uvoženih pošiljk; ker je zato treba od trgovcev zahtevati, da določeno obdobje hranijo ustrezne dokumente, da so lahko na voljo pristojnim organom; ker naj se to obdobje omeji na tri leta po letu, ko je bila sprejeta deklaracija za sprostitev v prost promet; ker je treba Komisijo obvestiti o pregledih, opravljenih za preverjanje spoštovanja najnižjih uvoznih cen; ker Upravljalni odbor za predelano sadje in zelenjavo, ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Načela in definicije

Člen 1

Šteje se, da se najnižja uvozna cena za nekatere predelane češnje spoštuje, kadar uvozna cena ni nižja od najnižje uvozne cene, ki se uporablja na dan, ko je bila sprejeta deklaracija za sprostitev v prost promet.

Člen 2

1. V tej uredbi uvozno ceno sestavljajo naslednji elementi:

(a) FOB cena v državi porekla; in

(b) prevozni in zavarovalni stroški do vstopa na carinsko območje Skupnosti.

2. Za namene odstavka 1, „FOB cena“ pomeni ceno, ki se plača ali se bo plačala za količino proizvodov v pošiljki, vključno s stroški natovarjanja pošiljk na prevozno sredstvo, na mestu odpreme v državi porekla, ter drugimi stroški, nastalimi v tej državi. FOB cena ne vključuje stroškov kakršnih koli storitev, ki jih nosi prodajalec od takrat, ko se proizvodi natovorijo na prevozno sredstvo.

▼M4

3. Kadar se ugotovi, da so maloprodajne cene neposredno ali s trgovskimi posredniki, po odštetju dejansko plačanih uvoznih dajatev, nižje od najnižje cene za več kakor 15 % katere koli uvožene pošiljke, se šteje, da je uvozna cena tehtano povprečje teh prilagojenih cen.

▼B

4. Kadar so faktorji iz odstavka 1 izraženi v valuti, ki ni valuta države članice, kjer se proizvodi sprostijo v prost promet, se uporablja Uredba Komisije (EGS) št. 1766/85 ( 11 ) o menjalnih razmerjih, ki se uporabljajo pri določanju carinske vrednosti.

5. Uvozna cena mora biti prikazana na deklaraciji za sprostitev v prost promet.

▼M4

6. Končni uporabnik je za namene te uredbe bodisi proizvajalec, ki uporablja obravnavani proizvod za predelavo, razen za pakiranje, v proizvod, ki sodi pod drugo tasifue oznako KN, kot je oznaka, prikazana v deklaraciji za sprostitev v prosti promet, bodisi prodajalec na drobno, ki proizvod prodaja izključno potrošnikom.

▼B

7. Za namene te uredbe uvoženo pošiljko sestavljajo vsi proizvodi, za katere velja ena in ista deklaracija za sprostitev v prost promet.

▼M3

Člen 3

Najnižja uvozna cena se preračuna v nacionalno valuto države članice, v kateri se izvede sprostitev v prosti promet z uporabo kmetijskega obračunskega tečaja, veljavnega na dan sprejetja deklaracije o sprostitvi v prosti promet.

▼B







Kontrola in obdavčitev uvoza

Člen 4

Kadarkoli se sprejme deklaracija za sprostitev v prost promet, pristojni nacionalni organi, primerjajo prijavljeno uvozno ceno z najnižjo uvozno ceno, ki se uporablja za blago na dan sprejema deklaracije.

Kadar se cena na fakturi nanaša na odloženo plačilo za čas, daljši od treh mesecev, se cena na fakturi zniža za 1 % za vsak mesec odloga, odobrenega za prekoračitev omenjenih treh mesecev.

Člen 5

Kadar je uvozna cena nižja od najnižje uvozne cene, ki se uporablja za blago, pristojni nacionalni organi odmerijo izravnalno dajatev, ki je enaka razliki med tema cenama.







Posebni kontrolni postopek

▼M4

Člen 6

1. Kadar carinski organi upravičeno dvomijo, da cena na deklaraciji za sprostitev v prosti promet odseva dejansko uvozno ceno, sprostitev v prosti promet odobrijo šele, ko je uvoznik položil varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93, skupaj z obrestmi za dobo šestih mesecev iz drugega pododstavka. Uporabi se obrestna stopnja, ki v skladu z nacionalno zakonodajo, velja za izterjavo zapadlih obveznosti.

Uvozniki imajo na voljo šest mesecev časa za dokaz, da se je proizvod prodal pod pogoji, ki zagotavljajo upoštevanje najnižje uvozne cene. Neupoštevanje tega roka povzroči izgubo varščine brez poseganja v odstavek 2.

2. Na podlagi ustrezno utemeljenega zahtevka uvoznika lahko pristojni organi za največ tri mesece podaljšajo rok iz odstavka 1, pod pogojem, da se tudi varščina ustrezno prilagodi.

▼B

Člen 7

▼M4

1. Šteje se, da se najnižja uvozna cena spoštuje, če uvoznik predloži dokaz za vsaj 95 % uvožene pošiljke, da se je proizvod na vseh stopnjah trženja, vključno s prodajo končnim uporabnikom, prodal po ceni, ki je bila vsaj enaka najnižji uvozni ceni potem, ko se odštejejo dejansko plačane carinske uvozne dajatve. Če se proizvod obdela po sprostitvi v prosti promet in pred prodajo končnemu uporabniku, strošek take obdelave odseva v prodajni ceni končnemu uporabniku.

▼B

2. Če končni uporabnik navkljub vsem ukrepom, ki jih je sprejel uvoznik, dokaza ne more predložiti, lahko pristojni organi sprejmejo drug dokaz, da je bil proizvod prodan pod pogoji, ki kažejo, da se je najnižja cena spoštovala.

3. Uporaba posebnega kontrolnega postopka ne vpliva na kasnejše preglede iz členov 8, 9 in 10.







Kasnejši pregledi

Člen 8

Uvoznik mora za kasnejše preglede pristojnih organov hraniti dokaz o plačilu prodajalcu in vso trgovinsko dokumentacijo, kot so fakture, pogodbe in korespondenca o nakupu in prodaji obravnavanih proizvodov, vsaj tri leta po letu, ko je bila sprejeta deklaracija za sprostitev v prost promet.

Člen 9

1. Pristojni organi opravijo naključne preglede.

2. Preglede je treba izvesti vsako koledarsko leto na okoli 10 % uvoženih pošiljk.

▼M4

Člen 10

Kadar pristojni organi med pregledom ugotovijo, da se najnižja uvozna cena ni spoštovala, izterjajo dolgovane dajatve v skladu s členom 220 Uredbe (EGS) št. 2913/92. Pri ugotavljanju zneska dajatev, ki se izterjajo, se upoštevajo obresti od datuma sprostitve blaga v prosti promet do datuma izterjave. Uporabi se obrestna stopnja, ki v skladu z nacionalno zakonodajo velja za izterjavo zapadlih obveznosti.

▼B







Končne določbe

Člen 11

Države članice enkrat letno pred koncem prvega polletja obvestijo Komisijo o pregledih, opravljenih prejšnje leto, da se preveri spoštovanje najnižjih uvoznih cen.

Člen 12

Ta uredba začne veljati osmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.