2006D0679 — SL — 01.06.2008 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA KOMISIJE z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 964) (Besedilo velja za EGP) (2006/679/ES) (UL L 284, 16.10.2006, p.1)

spremenjena z:









▼B

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. marca 2006

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 964)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/679/ES)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti železniškega sistema za konvencionalne hitrosti ( 1 ) in zlasti člena 6(1) Direktive, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 2(c) Direktive 2001/16/ES je vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti razdeljen na strukturne ali funkcionalne podsisteme. Vsakega od teh podsistemov mora urejati tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI). (2) Prvi korak pri določitvi TSI je, da Evropsko združenje za železniško interoperabilnost (AEIF), ki je bilo imenovano kot skupno predstavniško telo, izdela osnutek TSI. (3) AEIF dobi pooblastilo za izdelavo osnutka TSI za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija v skladu s členom 6(1) Direktive 2001/16/ES. Osnovni parametri za ta osnutek TSI so bili sprejeti z Odločbo Komisije 2004/447/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Priloge A Odločbe 2002/731/ES z dne 30. maja 2002 in določitvi glavnih značilnosti sistema razreda A (ERTMS) podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti iz Direktive 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ). (4) Osnutek TSI, pripravljen na podlagi osnovnih parametrov, je spremljalo uvodno poročilo, ki je vsebovalo analizo stroškov in koristi, kakor določa člen 6(5) Direktive. (5) Osnutek TSI je pregledal odbor, ustanovljen z Direktivo Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti ( 3 ). (6) Kakor je določeno v členu 1 Direktive 2001/16/ES, se pogoji doseganja interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti nanašajo na načrtovanje, gradnjo, zagon, dograditev, obnovo in obratovanje infrastrukture ter železniškega voznega parka, kar prispeva k delovanju sistema, ki bo začel obratovati. V zvezi z infrastrukturami in železniškim voznim parkom, ki v času začetka veljavnosti te TSI že obratujejo, naj se TSI uporablja od takrat, ko se na teh infrastrukturah in železniškem voznem parku predvidi delo. Vendar pa se bo stopnja, do katere se bo TSI uporabljala, spreminjala glede na področje in obseg predvidenih del ter stroškov in koristi, ki jih povzročijo predvidene aplikacije. Da bi takšne posamezne naloge prispevale k doseganju polne interoperabilnosti, morajo temeljiti na skladni strategiji izvajanja. V tem kontekstu je treba razlikovati med dograditvijo, obnovo in zamenjavo, povezano z vzdrževanjem. (7) Direktiva 2001/16/ES in TSI se uporabljajo za obnove, ne uporabljajo pa se za zamenjave, povezane z vzdrževanjem. Vendar se države članice spodbuja, da, kadar je to mogoče in če to opravičuje obseg del, povezanih z vzdrževanjem, uporabijo TSI za zamenjave, povezane z vzdrževanjem. (8) Obstoječe proge za konvencionalne hitrosti in železniški vozni park so že opremljeni s sistemi vodenja-upravljanja in signalizacije, ki izpolnjujejo bistvene zahteve Direktive 2001/16/ES. Ti „razpoložljivi“ sistemi so bili razviti in vzpostavljeni v skladu z nacionalnimi predpisi. Osnovne informacije o razpoložljivih sistemih so v Prilogi B k TSI. Ker mora biti verifikacija interoperabilnosti razpoložljivih sistemov opravljena s sklicevanjem na zahteve TSI v skladu s členom 16(2) Direktive 2001/16/ES, je treba v prehodnem obdobju med objavo te odločbe in polnim izvajanjem priložene TSI določiti pogoje, ki jih morajo razpoložljivi sistemi izpolniti poleg tistih, ki so izrecno omenjeni v TSI. Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o ustreznih nacionalnih tehničnih predpisih, ki se uporabljajo za doseganje interoperabilnosti in izpolnjevanje bistvenih zahtev iz Direktive 2001/16/ES, kakor tudi o organih, ki jih imenujejo za izvajanje postopka za ugotavljanje skladnosti ali primernosti za uporabo ter postopka, ki se uporablja za preverjanje verifikacije interoperabilnosti podsistemov na podlagi člena 16(2) Direktive 2001/16/ES. (9) V ta namen bi morale države članice, kolikor je le mogoče, uporabljati načela in merila, predvidena v Direktivi 2001/16/ES za izvajanje člena 16(2), s pomočjo organov, priglašenih po členu 20 Direktive 2001/16/ES. Komisija bi morala opraviti analizo podatkov, ki jih posredujejo države članice v obliki nacionalnih predpisov, postopkov, organov, pooblaščenih za izvajanje postopkov, in trajanja teh postopkov ter, kadar je to primerno, z odborom razpravljati o potrebi po sprejetju kakršnih koli nadaljnjih ukrepov. (10) Podoben postopek bi se moral uporabljati tudi v zvezi s tistimi vprašanji, ki so uvrščena med „Odprte točke“ v Prilogi G k TSI. (11) TSI ne bi smela zahtevati uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen če je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. (12) TSI temelji na najboljšem strokovnem znanju, ki je na voljo v času priprave ustreznega osnutka. Zaradi tehnološkega razvoja, obratovalnih, varnostnih ali družbenih zahtev bo morda treba to TSI spremeniti ali dopolniti. V ta namen je bil pripravljen proces vodenja kontrole sprememb za urejanje in ažuriranje zahtev iz Priloge A k TSI. Ta proces ažuriranja, ki trenutno poteka pod pokroviteljstvom AEIF kot skupnega predstavniškega telesa, bo prenesen na Evropsko agencijo za železniški promet, ustanovljeno na podlagi Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), ko bo agencija začela delovati. Kadar je to primerno, bo v skladu s členom 6(3) Direktive 2001/16/ES sprožen obsežnejši postopek revizije ali ažuriranja, ki bo privedel do sprememb procesa, navedenega v tej TSI. (13) Uporaba TSI, ki se sprejme s to odločbo, bi morala upoštevati posebna merila glede tehnične in obratovalne združljivosti med infrastrukturami in železniškim voznim parkom, ki začenja obratovati, ter omrežjem, v katerega se vključujejo. Te zahteve glede združljivosti zahtevajo zapleteno tehnično in ekonomsko analizo, ki se za posebne aplikacije opravi za vsak primer posebej. Taka analiza mora upoštevati vmesnike med različnimi podsistemi iz Direktive 2001/16/ES, različne kategorije prog in železniškega voznega parka iz te direktive ter tehnična in operativna okolja obstoječega omrežja. (14) Bistveno je, da taka analiza poteka v okviru doslednih pravil glede izvajanja in smernic. Zaradi slednjega morajo države članice določiti nacionalno strategijo izvajanja TSI, ki je predmet te odločbe, kjer morajo biti navedene faze na poti do vzpostavitve interoperabilnega omrežja. Takšne nacionalne strategije bi bilo treba združiti in uskladiti v okviru krovnega načrta EU, ki določa reference za izvajanje TSI iz vseevropske perspektive. (15) Ciljni sistem, opisan v priloženi TSI (sistem razreda A), temelji na računalniški tehnologiji z življenjsko dobo, ki je bistveno nižja od življenjske dobe trenutnih tradicionalnih sistemov železniške signalizacije in telekomunikacij. Kot tak zahteva proaktivno in ne reaktivno razvojno strategijo, da bi se izognili morebitni zastarelosti sistema, še preden razvoj sistema doseže stopnjo zrelosti. Poleg tega bi sprejetje preveč razdrobljenega razvoja celotnega evropskega sistema železniških prog povzročilo prevelike splošne in operativne režijske stroške. Razvoj medsebojno povezanega vseevropskega izvedbenega načrta za ciljni sistem bi prispeval k skladnemu razvoju vseevropskega omrežja železniških prog kot celote v skladu s strategijo Skupnosti za vseevropsko prometno omrežje. Tak načrt naj bi temeljil na ustreznih nacionalnih izvedbenih načrtih in zagotovil primerno bazo znanja za podporo pri odločanju različnih interesnih skupin in zlasti Komisije pri dodeljevanju finančne podpore železniškim projektom. Komisija bi morala usklajevati razvoj takšnega načrta v skladu s členom 155(2) Pogodbe. (16) Prehod na ciljni sistem razreda A, kakor je opredeljen v TSI, zahteva sprejetje ustreznih ukrepov na nacionalni ravni, ki bodo olajšali tak prehod. Takšni ukrepi bi morali biti usmerjeni v omogočanje delovanja opreme razreda A v skladu z obstoječimi razpoložljivimi sistemi ali olajšati izvajanje proaktivnih pristopov, ki bi skrajšali čas do uvedbe sistemov razreda A. V zvezi s tem je treba posvetiti posebno pozornost zunanjim specifičnim prenosnim modulom za razpoložljive nacionalne sisteme vodenje-upravljanje razreda B. (17) Zato je treba sprejeti TSI v zvezi s podsistemom „vodenje-upravljanje in signalizacija“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. Ustrezno je zato treba spremeniti tudi Odločbo 2004/447/ES. (18) Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega z Direktivo 96/48/ES – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:







Člen 1

Tehnična specifikacija za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu „TSI“) podsistema „vodenje-upravljanje in signalizacija“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti iz člena 6(1) Direktive 2001/16/ES, je navedena v Prilogi.

Ob upoštevanju členov 2 in 3 te odločbe se TSI v celoti uporablja za infrastrukturo in železniški vozni park vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES.

Člen 2

1. Za sisteme, navedene v Prilogi B k TSI, in tista vprašanja, ki so uvrščena med „odprte točke“ v Prilogi G k TSI, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo interoperabilnosti v smislu člena 16(2) Direktive 2001/16/ES, veljavni tehnični predpisi države članice, ki odobri začetek obratovanja zadevnega podsistema iz te odločbe.

2. Vsaka država članica uradno obvesti druge države članice in Komisijo v šestih mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi:

(a) o seznamu veljavnih tehničnih predpisov, navedenih v odstavku 1, za „odprte točke“, navedene v Prilogi G k TSI;

(b) o postopkih za ugotavljanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo veljavnih tehničnih predpisov, navedenih v odstavku 1;

(c) o organih, ki jih imenuje za izvajanje navedenih postopkov za ugotavljanje skladnosti in postopkov preverjanja.

Člen 3

Države članice sestavijo nacionalni izvedbeni načrt TSI v skladu s podrobno določenimi merili iz poglavja 7 Priloge.

Ta izvedbeni načrt pošljejo drugim državam članicam in Komisiji najpozneje v enem letu po datumu začetka uporabe te odločbe.

Na podlagi teh nacionalnih načrtov Komisija pripravi osnutek krovnega načrta EU po načelih, določenih v poglavju 7 Priloge.

Člen 4

Države članice zagotovijo, da se ohrani trenutno določen obseg funkcionalnosti razpoložljivih sistemov razreda B, navedenih v Prilogi B k TSI, in njihovih vmesnikov, izjema so tiste spremembe, ki bi bile potrebne zaradi zmanjšanja pomanjkljivosti teh sistemov, ki bi lahko vplivali na varnost.

Države članice objavijo takšne podatke o svojih razpoložljivih sistemih, ki so potrebni za nadaljnji razvoj in podelitev varnostnega spričevala za aparate, ki omogočajo interoperabilnost opreme razreda A, kakor je določeno v Prilogi A k TSI, s svojimi razpoložljivimi sistemi razreda B.

Člen 5

Države članice storijo vse potrebno, da bo do 31. decembra 2007 na voljo zunanji specifični prenosni modul (v nadaljnjem besedilu „SPM“), kakor je določen v poglavju 7 Priloge, za razpoložljive sisteme vodenja in upravljanja razreda B, naštete v Prilogi B k TSI.

Člen 6

Z učinkom od dneva začetka uporabe te odločbe se črta člen 2 Odločbe 2004/447/ES.

Člen 7

Ta odločba se začne uporabljati šest mesecev po datumu njenega uradnega obvestila.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.









PRILOGA

Tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

VSEBINA 1. UVOD 1.1 TEHNIČNO PODROČJE UPORABE 1.2 GEOGRAFSKO PODROČJE UPORABE 1.3 VSEBINA TE TSI 2. OPREDELITEV PODSISTEMA IN PODROČJE UPORABE 2.1 SPLOŠNO 2.2 PREGLED 2.2.1 Interoperabilnost 2.2.2 Razredi sistemov nadzor-vodenje 2.2.3 Stopnje uporabe 2.2.4 Omrežne meje infrastrukture 3. BISTVENE ZAHTEVE PODSISTEMA NADZOR-VODENJE 3.1 SPLOŠNO 9 3.2 POSEBNI VIDIKI PODSISTEMA NADZOR-VODENJE 3.2.1 Varnost 3.2.2 Zanesljivost in razpoložljivost 3.2.3 Zdravje 3.2.4 Varstvo okolja 3.2.5 Tehnična združljivost. 4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA 4.1 UVOD 4.2 FUNKCIONALNE IN TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA PODSISTEM 4.2.1 Varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo 4.2.2 Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.3 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.4 Funkcije EIRENE 4.2.5 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.6 Notranji vmesniki nadzora-vodenja na vozilu 4.2.7 Notranji vmesniki nadzora-vodenja ob progi 4.2.8 Upravljanje s ključi 4.2.9 Upravljanje ETCS-ID 4.2.10 Detektor pregretosti pestnice (HABD) 4.2.11 Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi 4.2.12 Elektromagnetna združljivost 4.2.13 ETCS DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem) 4.2.14 EIRENE DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem) 4.2.15 Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene 4.2.16 Vidljivost objektov za nadzor-vodenje ob progi 4.3 FUNKCIONALNE IN TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA VMESNIKE Z DRUGIMI PODSISTEMI 4.3.1 Vmesnik s podsistemom Vodenje in upravljanje železniškega prometa 4.3.2 Vmesnik s podsistemom železniškega voznega parka 4.3.3 Vmesniki s podsistemom infrastruktura 4.3.4 Vmesniki z energijskim podsistemom 4.4 OPERATIVNA PRAVILA 4.5 PRAVILA GLEDE VZDRŽEVANJA 4.5.1 Odgovornost proizvajalca opreme 4.5.2 Odgovornost naročnikov 4.5.3 Odgovornost upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu 4.5.4 Načrt vzdrževanja 4.6 STROKOVNA USPOSOBLJENOST 4.7 ZDRAVSTVENI IN VARNOSTNI POGOJI 4.8 REGISTRI ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE IN ŽELEZNIŠKEGA VOZNEGA PARKA 5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI 5.1 OPREDELITVE 5.2 SEZNAM KOMPONENT INTEROPERABILNOSTI 5.2.1 Osnovne komponente interoperabilnosti 5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti 5.3 ZMOGLJIVOSTI IN SPECIFIKACIJE KOMPONENT 6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMA 6.0 UVOD 6.1 KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI 6.1.1 Postopki ocenjevanja 6.1.2 Moduli 6.2 PODSISTEM NADZOR-VODENJE 6.2.1 Postopki ocenjevanja 6.2.2 Moduli 7. IZVAJANJE TSI NADZOR-VODENJE 7.1 SPLOŠNO 7.2 POSEBNI VIDIKI IZVAJANJA TSI NADZOR-VODENJE 7.2.1 Splošna migracijska merila 7.2.2 Časovna merila 7.2.3 Izvajanje Infrastruktura (stacionarna oprema) 7.2.4 Izvajanje Železniški vozni park (oprema na vozilu) 7.2.5 Posamezne poti prehoda 7.2.6 Pogoji, ki zahtevajo uporabo neobveznih funkcij 7.3 UPRAVLJANJE SPREMEMB 7.3.1 Uvod 7.3.2 Osnovne konfiguracije 7.3.3 Faza konsolidacije sistema ERTMS 7.3.4 Izdaja osnovne konfiguracije 7.3.5 Razvoj novih osnovnih konfiguracij 7.3.6 Proces upravljanja sprememb – zahteve 7.3.7 Načrt upravljanja konfiguracij – zahteve 7.3.8 Uprava 7.4 POSEBNI PRIMERI 7.4.1 Uvod 7.4.2 Seznam posebnih primerov 7.5 PREHODNE DOLOČBE PRILOGA A PRILOGA A – DODATEK 1 PRILOGA A – DODATEK 2 PRILOGA B PRILOGA C SPLOŠNE ZAHTEVE REGISTER ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE REGISTER ŽELEZNIŠKEGA VOZNEGA PARKA SEZNAMI SPECIFIČNIH ZNAČILNOSTI IN ZAHTEV PRILOGA D PRILOGA E PRILOGA F PRILOGA G PRILOGA H

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI se nanaša na podsistem nadzor-vodenje in signalizacija, naveden v seznamu v točki 1 Priloge II k Direktivi 2001/16/ES. V nadaljevanju besedila tega dokumenta se zanj uporablja izraz „podsistem nadzor-vodenje“.

Več informacij o podsistemu nadzor-vodenje je navedenih v poglavju 2 (Opredelitev podsistema in področje uporabe).

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, kakor je opisan v Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES.

1.3 Vsebina te TSI

V skladu s členom 5(3) Direktive 2001/16/ES ta TSI:

(a) navaja predvideno področje uporabe (del omrežja ali železniškega voznega parka, kakor navaja Priloga I k Direktivi; podsistem ali del podsistema, kakor navaja Priloga II k Direktivi) – poglavje 2 (Opredelitev podsistema in področje uporabe);

(b) določa bistvene zahteve za zadevni podsistem nadzor-vodenje in njegove vmesnike glede na druge podsisteme – poglavje 3 (Bistvene zahteve podsistema nadzor-vodenje);

(c) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki glede na druge podsisteme. Po potrebi se te specifikacije lahko razlikujejo glede na uporabo podsistema, na primer glede na kategorije prog, vozlišč in/ali železniškega voznega parka, kakor je predvideno v Prilogi I k Direktivi – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistema);

(d) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih zajemajo evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti – poglavje 5 (Komponente interoperabilnosti);

(e) za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo. To vključuje zlasti module, opredeljene v Sklepu 93/465/EGS, ali po potrebi posebne postopke za bodisi ocenjevanje skladnosti bodisi ocenjevanje primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in verifikacijo podsistemov ES – poglavje 6 (Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistema);

(f) navaja strategijo za izvajanje TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba zaključiti, za izvedbo postopnega prehoda iz obstoječega stanja do končnega, ko bo skladnost s TSI postala standard – poglavje 7 (Izvajanje TSI nadzor-vodenje);

(g) navaja pogoje glede strokovne usposobljenosti, zdravja in varnosti pri delu, ki se zahtevajo za zadevno osebje pri vodenju in vzdrževanju zadevnega podsistema, pa tudi pri izvajanju TSI – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistema).

Poleg tega se lahko v skladu s členom 5(5) Direktive 2001/16/ES za vsako TSI predvidijo posebni primeri; ti so navedeni v poglavju 7 (Izvajanje TSI nadzor-vodenje).

Na koncu ta TSI v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistema) zajema tudi posebna pravila glede obratovanja in vzdrževanja za področje uporabe, navedeno v oddelkih 1.1 (Tehnično področje uporabe) ter v oddelku 1.2 (Geografsko področje uporabe).

2. OPREDELITEV PODSISTEMA IN PODROČJE UPORABE

2.1 Splošno

Podsistem nadzor-vodenje je opredeljen kot tisti niz funkcij in njihovega izvajanja, ki omogoča varno gibanje vlakov.

TSI nadzor-vodenje opredeljuje bistvene zahteve za tiste dele podsistema nadzor-vodenje, ki vplivajo na interoperabilnost, in so zato predmet izjave ES o verifikaciji.

Na značilnosti podsistema nadzor-vodenje, ki so povezane z interoperabilnostjo vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, vplivajo:

1. FUNKCIJE, ki so bistvene za varno vodenje železniškega prometa in so bistvene za delovanje, vključno s tistimi, ki se zahtevajo v izjemnih razmerah.

2. VMESNIKI

3. Stopnja ZMOGLJIVOSTI, ki je potrebna za izpolnjevanje bistvenih zahtev.

Specifikacije zahtev za te funkcije, vmesnike in zmogljivosti so določene v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistema), kjer so navedeni podporni standardi.

2.2 Pregled

Interoperabilnost vseevropskega železniškega omrežja za konvencionalne hitrosti je deloma odvisna od zmožnosti opreme nadzora-vodenja na vozilu za delovanje z različno opremo ob progi.

Zaradi mobilnosti dela na vozilu se podsistem nadzor-vodenje deli na dva dela: sestav na vozilu in sestav ob progi (glej slika 8 v Prilogi D).

2.2.1 Interoperabilnost

Ta TSI opredeljuje zahteve glede funkcij, vmesnikov in zmogljivosti, da se zagotovi tehnična interoperabilnost. Tehnična interoperabilnost je osnovni pogoj za operativno interoperabilnost, pri kateri vožnja temelji na konsistentnih informacijah, ki so predstavljene na zaslonih v kabinah vozil, in je v skladu z enotnimi operativnimi zahtevami, ki so določene za omrežje za konvencionalne hitrosti. Ta TSI vsebuje tudi funkcije, ki niso potrebne za doseganje operativne interoperabilnosti (glej odstavek 4.3.1 (Vmesnik s podsistemom).

2.2.2 Razredi sistemov nadzor-vodenje

Znotraj podsistema nadzor-vodenje sta opredeljena dva razreda sistemov za zaščito vlakov in radijsko komunikacijo:

Razred A: Enotni sistem nadzor-vodenje.

Razred B: Sistemi nadzora-vodenja in vrste uporabe, obstoječi pred začetkom veljavnosti Direktive 2001/16/ES, in so omejeni na tiste iz Priloge B.

Za doseganje interoperabilnosti sestav nadzora-vodenja na vlakih zagotavlja:

— radijske vmesnike in vmesnike prenosa podatkov razreda A infrastrukturi, kadar se uporablja infrastruktura razreda A,

— radijske vmesnike in vmesnike prenosa podatkov razreda B infrastrukturi, kadar se uporablja infrastruktura razreda B. Pri signalizacijskih podatkih je to mogoče doseči z uporabo specifičnega prenosnega modula (SPM), ki omogoča sistemu razreda A na vozilu delovanje na progah, opremljenih s sistemom ob progi razreda B, z uporabo podatkov razreda B. Vmesnik med sistemom razreda A na vozilu in specifičnimi prenosnimi moduli je opredeljen v tej TSI.

Države članice morajo zagotoviti, da se sistemi razreda B med njihovo uporabo upravljajo v interesu interoperabilnosti, in zlasti vse spremembe teh specifikacij je treba upravljati tako, da ne ovirajo interoperabilnosti.

2.2.3 Stopnje uporabe

Vmesniki, navedeni v tej TSI, opredeljujejo sredstva za prenos podatkov vlakom ali, včasih, z vlakov. Specifikacije razreda A, ki jih navaja ta TSI, dajejo projektu možnost izbire sredstva prenosa, ki izpolnjuje njihove zahteve. Opredeljene so tri stopnje uporabe:

Stopnja 1: Prenos podatkov je dosežen s prenosi po progi s točkovnim prenosom (Eurobalise) ali v nekaterih primerih s polkontinuiranim (Euroloop ali radio in-fill) prenosom. Ugotovitev lokacije vlakov se doseže z opremo na progi, po navadi s tirnimi tokokrogi ali osnimi števci. Informacije signalizacije se strojevodju sporočijo z opremo v voznikovi kabini in, neobvezno, s signali ob progi.

Stopnja 2: Prenos podatkov je dosežen s kontinuiranim radijskim (GSM-R) prenosom. Za nekatere funkcije se mora radijski prenos dopolniti s točkovnim prenosom (Eurobalise). Ugotovitev lokacije vlakov se doseže z opremo na progi, po navadi s tirnimi tokokrogi ali osnimi števci. Informacije signalizacije se strojevodju sporočijo z opremo v voznikovi kabini in, neobvezno, s signali ob progi.

Stopnja 3: Prenos podatkov je dosežen s kontinuiranim radijskim (GSM-R) prenosom. Za nekatere funkcije se mora radijski prenos dopolniti s točkovnim prenosom (Eurobalise). Ugotovitev lokacije vlakov se doseže z opremo na vlaku, ki pošilja poročila sestavu nadzora-vodenja ob progi. Informacije signalizacije se strojevodju sporočijo z opremo v voznikovi kabini.

Zahteve te TSI veljajo za vse stopnje uporabe. Izvajanje je obravnavano v poglavju 7 (Izvajanje TSI nadzor-vodenje). Vlak, ki je opremljen s sistemom na vlaku razreda A za določeno stopnjo uporabe, je zmožen obratovati s to stopnjo in katero koli nižjo stopnjo uporabe.

2.2.4 Omrežne meje infrastrukture

Lokalni tehnični vmesniki, ki so nameščeni med sestave za nadzor-vodenje ob progi sosednjih železniških prog, ne omejujejo neprekinjenega prevoza vlakov ob prehodu meja med njimi.

Nobenemu vlaku za visoke ali konvencionalne hitrosti, ki je opremljen s sistemom na vlaku razreda A v skladu z ustrezno TSI, se na podlagi ene od obeh TSI ne omejuje obratovanje na progi za visoke ali konvencionalne hitrosti z infrastrukturo, opremljeno s sistemom ob progi razreda A v skladu z ustrezno TSI, takoj ko sta register železniškega voznega parka zadevnega vlaka in register infrastrukture zadevne proge navzkrižno pregledana iz razlogov interoperabilnosti.

3. BISTVENE ZAHTEVE PODSISTEMA NADZOR-VODENJE

3.1 Splošno

V skladu s členom 4(1) Direktive 2001/16/ES mora vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti skupaj s svojimi podsistemi in komponentami interoperabilnosti izpolnjevati bistvene zahteve, določene v splošnih pogojih v Prilogi III k Direktivi. Bistvene zahteve so:

— varnost,

— zanesljivost in razpoložljivost,

— zdravje,

— varstvo okolja,

— tehnična združljivost.

Direktiva omogoča, da se bistvene zahteve na splošno uporabljajo za celoten vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti ali pa so specifične za vsak podsistem in njegove komponente interoperabilnosti.

Bistvene zahteve so obravnavane po vrsti v nadaljevanju. Za zahteve za sisteme razreda B so odgovorne ustrezne države članice.

3.2 Posebni vidiki podsistema nadzor-vodenje

3.2.1 Varnost

Pri vsakem projektu, za katerega se uporablja ta specifikacija, se uveljavijo ukrepi, ki so potrebni za dokazilo, da stopnja tveganja, da pride do nesreče, ki spada v področje uporabe podsistema nadzor-vodenje, ni večja od cilja storitve. Da rešitve za zagotavljanje varnosti ne bi ogrozile interoperabilnosti, je treba upoštevati zahteve osnovnega parametra, opredeljenega v oddelku 4.2.1 (Varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo).

Za sistem razreda A je cilj globalne varnosti za podsistem razdeljen med sestave na vozilu in sestave ob progi. Zahteve so podrobno navedene v osnovnem parametru, ki je opredeljen v oddelku 4.2.1 (Varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo). Ta varnostna zahteva mora biti izpolnjena skupaj z zahtevami glede razpoložljivosti, kakor je opredeljeno v oddelku 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivos).

Za sisteme razreda B, ki se uporabljajo za obratovanje pri konvencionalnih hitrostih, je odgovornost ustrezne države članice (opredeljene v Prilogi B):

— zagotoviti, da načrt sistema razreda B izpolnjuje nacionalne varnostne cilje,

— zagotoviti, da uporaba sistema razreda B izpolnjuje nacionalne varnostne cilje,

— opredeliti varne parametre obratovanja in pogoje za uporabo sistema razreda B (skupaj z vzdrževanjem in degradiranimi načini).

3.2.2 Zanesljivost in razpoložljivost

(a) Za sistem razreda A so cilji globalne zanesljivosti in razpoložljivosti za podsistem razdeljeni med sestave na vozilu in sestave ob progi. Zahteve so podrobno navedene v osnovnem parametru, ki je opredeljen v oddelku 4.2.1 (Varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo).

(b) Kakovost ureditve vzdrževanja za vse sisteme, ki vključujejo podsistem nadzor-vodenje, zagotavlja, da je stopnja tveganja zaradi staranja in obrabe komponent pod nadzorom. Kakovost vzdrževanja zagotavlja, da varnost zaradi teh dejavnosti ni ogrožena. Glej oddelek 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

3.2.3 Zdravje

V skladu z evropskimi določbami in nacionalnimi predpisi, ki so združljivi z evropsko zakonodajo, se sprejmejo varnostni ukrepi za zagotovitev, da uporabljeni materiali in projektiranje sistemov nadzor-vodenje ne predstavljajo nevarnosti za zdravje oseb, ki imajo dostop do njih.

3.2.4 Varstvo okolja

V skladu z evropskimi določbami in nacionalnimi predpisi, ki so v skladu z evropsko zakonodajo, velja:

— Če je oprema za nadzor-vodenje izpostavljena čezmerni vročini ali ognju, ne prekorači omejitev za emisijo dima ali plinov, ki so okolju škodljivi.

— Oprema za nadzor-vodenje ne vsebuje snovi, ki bi lahko med njeno običajno uporabo izjemno onesnažile okolje.

— Oprema za nadzor-vodenje je predmet veljavne evropske zakonodaje, ki določa omejitve emisij elektromagnetnih interferenc in dovzetnosti zanje ob mejah posesti železniških podjetij.

— Oprema nadzor-vodenje je v skladu z veljavnimi določbami o obremenitvah s hrupom.

— Oprema nadzor-vodenje ne dosega nedopustne stopnje vibracij, ki bi lahko ogrozile trdnost infrastrukture (kadar je infrastruktura pravilno vzdrževana).

3.2.5 Tehnična združljivost

Tehnična združljivost obsega funkcije, vmesnike in zmogljivosti, ki so potrebne za dosego interoperabilnosti.

Zahteve tehnične združljivosti so razdeljene v tri kategorije:

— Prva kategorija opredeljuje splošne tehnično-tehnološke zahteve za interoperabilnost, to je okoljske pogoje, interno elektromagnetno združljivost (EMZ) znotraj meja železniških prog in naprave. Te zahteve združljivosti so opredeljene v tem poglavju.

— Druga kategorija opisuje, kako je treba uporabljati podsistem nadzor-vodenje in katere funkcije mora izpolnjevati za uresničitev interoperabilnosti. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

— Tretja kategorija opisuje, kako je treba upravljati podsistem nadzor-vodenje, da je dosežena interoperabilnosti. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

3.2.5.1 Tehnično-tehnološka združljivost

3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji

Sistemi, ki izpolnjujejo zahteve za sisteme razreda A, so sposobni obratovati v podnebnih in fizičnih razmerah, ki obstajajo na ustreznih delih vseevropskega omrežja za konvencionalne hitrosti. Za vmesnike železniškega voznega parka glej oddelek 4.3.2.5 (Fizično-okoljski pogoji), za vmesnike infrastrukture pa oddelek 4.3.3.3 (Fizično-okoljski pogoji).

Sistemi, ki izpolnjujejo zahteve za sisteme razreda B, so skladni vsaj s fizičnimi okoljskimi specifikacijami, ki se uporabljajo za ustrezni sistem razreda B, da bi bili sposobni obratovati v podnebnih in fizičnih razmerah, ki obstajajo ob zadevnih progah za konvencionalne hitrosti.

3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice

Osnovni parameter je opisan v oddelku 4.2.12 (Elektromagnetna združljivost). Za vmesnike železniškega voznega parka glej oddelek 4.3.2.6 (Elektromagnetna združljivost), za vmesnike infrastrukture glej oddelek 4.3.3.4 (Elektromagnetna združljivost), za vmesnike energije glej oddelek 4.3.4.1(Elektromagnetna združljivost).

3.2.5.2 Združljivost nadzora-vodenja.

Poglavje 4 skupaj s Prilogama A in B določa zahteve za interoperabilnost podsistema nadzor-vodenje.

Poleg tega ta TSI skupaj s TSI nadzor-vodenje vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti za podsistem nadzor-vodenje zagotavlja tehnično interoperabilnost med vseevropskim železniškim sistemom za visoke hitrosti in sistemom za konvencionalne hitrosti, kadar sta oba opremljena s sistemom razreda A.

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1 Uvod

Vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, za katerega se uporablja Direktiva 2001/16/ES in katerega del je podsistem nadzor-vodenje, je integrirani sistem in treba je preveriti njegovo usklajenost. Zlasti je treba pregledati usklajenost specifikacij za podsistem, njegove vmesnike glede na sistem, v katerega se vključujejo, in predpise za obratovanje in vzdrževanje.

Ob upoštevanju ustreznih bistvenih zahtev označujejo podsistem nadzor-vodenje naslednji osnovni parametri:

— varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo (oddelek 4.2.1),

— funkcionalnost ETCS na vozilu (oddelek 4.2.2),

— funkcionalnost ETCS ob progi (oddelek 4.2.3),

— funkcije EIRENE (oddelek 4.2.4),

— vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE (oddelek 4.2.5),

— notranji vmesniki nadzora-vodenja na vozilu (oddelek 4.2.6),

— notranji vmesniki nadzora-vodenja ob progi (oddelek 4.2.7),

— upravljanje ključev (oddelek 4.2.8),

— upravljanje ETCS-ID (oddelek 4.2.9),

— detektor pregretosti pestnice (oddelek 4.2.10),

— združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlakov ob progi (oddelek 4.2.11),

— Elektromagnetna združljivost (oddelek 4.2.12),

— ETCS DMI (vmesnik med strojevodjem in strojem) (oddelek 4.2.13),

— EIRENE DMI (vmesnik med strojevodjem in strojem) (oddelek 4.2.14),

— vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene (oddelek 4.2.15),

— Vidljivost objektov za nadzor-vodenje ob progi (oddelek 4.2.16).

Zahteve iz oddelkov

— 4.2.10 (Detektor pregretosti pestnice (HABD)),

— 4.2.11 (Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi),

— 4.2.12 (Elektromagnetna združljivost),

— 4.2.16 (Vidljivost objektov za nadzor-vodenje ob progi),

se uporabljajo ne glede na razred sistema.

Vse druge zahteve v oddelku 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem) se vedno uporabljajo le za sisteme razreda A. Za zahteve za sisteme razreda B je odgovorna ustrezna država članica. Priloga B obravnava značilnosti sistema razreda B in opredeljuje odgovorno državo članico.

Za SPM, ki sistemu razreda A na vozilu omogoča delovanje na infrastrukturi razreda B, veljajo zahteve za razred B.

Za uresničitev interoperabilnosti ni potrebna standardizacija vseh funkcij znotraj celotnega podsistema nadzor-vodenje. Funkcionalnost avtomatske zaščite vlakov in avtomatske kontrole vlakov, obravnavana v poglavju 4, je:

— standardne funkcije na vozilu, ki zagotavljajo, da se vsak vlak na predvidljiv način odzove na podatke, ki jih prejme od naprav, nameščenih ob progi,

— standardne funkcije ob progi, ki so sposobne brati podatke nacionalnih sistemov postavljalnic in signalizacije in te podatke pretvoriti v standardna sporočila za vlake,

— standardni vmesniki za komunikacijo proga-vlak in vlak-proga.

Funkcije nadzor-vodenje so razvrščene v kategorije, ki označujejo na primer, ali so neobvezne ali obvezne. Kategorije so opredeljene v Prilogi A, točka 1, in Prilogi A, točka 32, razvrstitev funkcij pa je navedena v besedilu.

Priloga A, točka 3, določa glosar izrazov sistema ETCS in opredelitev, ki se uporabljajo v specifikacijah v Prilogi A.

Skladno z bistvenimi zahtevami iz poglavja 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem nadzor-vodenje naslednje:

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem

4.2.1 Varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo

Ta osnovni parameter opisuje varnostne zahteve na sestavih na vozilu ter varnostne zahteve na sestavih ob progi.

Sklicujoč se na bistveno zahtevo „varnost“ (glej oddelek 3.2.1 Varnost), ta osnovni parameter določa obvezne zahteve za interoperabilnost:

— Da rešitve za zagotavljanje varnosti ne bi ogrozile interoperabilnosti, je treba upoštevati zahteve iz Priloge A, točka 47.

— Varnostna zahteva za stopnjo 1 ali stopnjo 2 ( 5 ) ETCS je za del enega sestava na vozilu in enega sestava ob progi naslednja: dopustna stopnja nevarnosti 10-9/uro (za naključne okvare), ki ustreza stopnji 4 varnostne integritete. Podrobne zahteve za opremo razreda A so navedene v Prilogi A, točka 27. Za opremo ob progi se lahko uporabijo manj stroge zahteve glede vrednosti dopustne stopnje nevarnosti, pod pogojem, da je izpolnjen varnostni cilj za storitev.

— Upoštevajo se zahteve za zanesljivost in razpoložljivost iz Priloge A, točka 28.

4.2.2 Funkcionalnost ETCS na vozilu

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ETCS na vozilu. Vsebuje vse funkcije za varno vožnjo vlaka. Zmogljivost funkcij je v skladu s Prilogo A, točka 14. Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, točke 1, 2, 4, 13, 23, 24, 53 in s tehničnimi specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju:

— Komuniciranje s sestavom za nadzor-vodenje ob progi. Funkcija prenosa podatkov „in-fill“ v okviru uporabe stopnje 1 ETCS je obvezna samo na vozilu pod pogoji iz poglavja 7. Podatkovna radijska funkcionalnost za ETCS je obvezna le v okviru uporabe stopnje 2 ETCS ali stopnje 3 ETCS. — — Sprejem Eurobalise. Glej Prilogo A, točke 9, 36, 43. — Sprejem Euroloop. Glej Prilogo A, točke 15, 16, 50. — Upravljanje protokola za radijski prenos in radijska sporočila. Glej Prilogo A, točke 10, 11, 12, 18, 19, 22, 39, 40.

— Komuniciranje s strojevodjem — — Podpora vožnje Glej Prilogo A, točka 51. — Zagotavljanje informacij o meritvi poti in hitrosti Glej Prilogo A, točka 51.

— Komuniciranje s SPM. Komuniciranje s SPM. Glej Prilogo A, točke 8, 25, 26, 36, 52. Ta funkcija vključuje: — — Upravljanje izhodnih podatkov SPM. — Zagotavljanje podatkov, ki jih uporablja SPM. — Upravljanje prehodov SPM.

— Zagotavljanje funkcije avtomatske zaščite vlakov in kabinske signalizacije. Glej Prilogo A, točke 6, 7, 31, 37. Ta funkcija vključuje: — — Ugotavljanje lokacije vlaka v sistemu usklajevanja Eurobalise, ki je osnova za nadziranje profila dinamične hitrosti. — Izračunavanje profila dinamične hitrosti za njegovo vožnjo. — Nadziranje profila dinamične hitrosti med njegovo vožnjo. — Izbira načina nadzora hitrosti. — Nadziranje vlaka v skladu z nacionalnimi vrednostmi. — Opredelitev in omogočanje funkcije intervencije. — Nastavitev značilnosti vlaka.

— Dokazovanje popolnosti vlaka (celovitost vlaka) – obvezno za stopnjo 3 – ni zahtevano za stopnjo 1 ali 2.

— Spremljanje stanja opreme in podpora ob okvari. Ta funkcija vključuje: — — Sprožitev funkcionalnosti ETCS na vozilu. — Zagotavljanje podpore ob okvari. — Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu.

— Snemanje podpornih podatkov za regulativne namene. Glej Prilogo A, točke 5, 41, 55.

— Funkcija stalnega nadzora. Glej Prilogo A, točka 42. Izvajanje lahko poteka: — — zunaj sistema ERTMS/ETCS na vozilu, komponenta interoperabilnosti (glej poglavje 5), z neobveznim vmesnikom z ERTMS/ETCS na vozilu, ali — znotraj ERTMS/ETCS na vozilu.

4.2.3 Funkcionalnost ETCS ob progi

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ETCS ob progi. Vsebuje vso funkcionalnost ETCS za zagotavljanje varne poti določenega vlaka. Zmogljivost funkcij je v skladu s Prilogo A, točka 14. Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, točke 1, 2, 4, 13, 23, 24, 31, 37, 53 in s tehničnimi specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju:

— Komunikacija s signalizacijsko opremo ob progi (postavljalnica, signal).

— Ugotavljanje lokacije vlaka v sistemu usklajevanja Eurobalise (stopnji 2 in 3).

— Pretvorba informacij iz signalizacijske opreme ob progi v standardno obliko za sestav za nadzor-vodenje na vozilu.

— Oblikovanje dovoljenj za vožnjo, skupaj z opisom tirov in nalogov za določen vlak.

— Komuniciranje s sestavom za nadzor-vodenje na vozilu. To vključuje: — — Prenos Eurobalise. Glej Prilogo A, točki 9, 43. — Radio in-fill. Glej Prilogo A, točke 18, 19, 21. Radio in-fill je ustrezen le na stopnji 1, kjer je neobvezen. (glej tudi oddelek 7.2.6). — Euroloop. Glej Prilogo A, točki 16, 50. Euroloop je ustrezen le na stopnji 1, kjer je neobvezen (glej tudi oddelek 7.2.6). — Radijska komunikacija RBC. Glej Prilogo A, točke 10, 11, 12, 39, 40. Radijska komunikacija RBC je ustrezna le na stopnji 2 in stopnji 3.

— Zagotavljanje informacij o sprostitvi tirov postavljalnici. Ta funkcija se zahteva le na stopnji 3.

4.2.4 Funkcije EIRENE

Ta osnovni parameter opisuje funkcije zvočnega sporazumevanja in sporočanja podatkov EIRENE:

— Funkcije, povezane s klicem strojevodja.

— Operativne radijske funkcije.

— Sporočanje podatkov.

Te funkcije se izvajajo v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge A, točke 32, 33 in 48, in njihova zmogljivost je skladna s Prilogo A, točka 54.

4.2.5 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE

Celotna specifikacija teh vmesnikov je sestavljena iz dveh delov:

— specifikacije protokolov za prenos informacij z/na funkcije ERTMS ter za zagotavljanje varnosti komunikacij;

— specifikacije vmesnikov med deli opreme. Vmesniki med opremo so opisani v: — — Oddelek 4.2.6 (Notranji vmesniki nadzora-vodenja na vozilu) za opremo na vozilu. — Oddelek 4.2.7 (Notranji vmesniki nadzora-vodenja ob progi) za opremo ob progi.

Ta osnovni parameter opisuje zračno režo med sestavi za nadzor-vodenje ob progi in na vozilu. Vključuje:

— fizikalne, električne in elektromagnetne vrednosti, ki jih je treba upoštevati za varno delovanje,

— komunikacijski protokol, ki bo uporabljen,

— razpoložljivost komunikacijskega kanala.

Uporabljajo se naslednje specifikacije:

— Radijske zveze z vlakom. — Vmesniki radijskih zvez razreda A delujejo v pasu R-GSM. Glej Prilogo A, točka 35. Protokoli morajo biti v skladu s Prilogo A, točke 10, 18, 19, 39, 40.

— Eurobalise in Euroloop zveze z vlakom — Vmesniki Eurobalise zvez so v skladu s Prilogo A, točki 9, 43. Vmesniki zvez Euroloop so v skladu s Prilogo A, točki 16, 50.

4.2.6 Notranji vmesniki nadzora-vodenja na vozilu

Osnovni parameter je sestavljen iz treh delov.

4.2.6.1 Vmesnik med ETCS in SPM

Specifični prenosni modul (SPM) omogoča sistemu ETCS na vozilu delovati na progah, ki so opremljene s sistemi razreda B.

Vmesnik med funkcionalnostjo sistema ETCS na vozilu in SPM za sisteme razreda B je opredeljen v Prilogi A, točke 4, 8, 25, 26. Priloga A, točka 45, določa vmesnik K. Izvedba vmesnika K je neobvezna, pri izvedbi pa mora biti v skladu s Prilogo A, točka 45.

4.2.6.2 GSM-R/ETCS

Vmesnik med radijskim sistemom razreda A in funkcionalnostjo sistema ETCS na vozilu. Te zahteve so podrobno določene v Prilogi A, točke 4, 7, 20, 22, 34.

4.2.6.3 Meritev poti in hitrosti

Vmesnik med funkcijo meritve poti in hitrosti ter sistemom ERTMS/ETCS na vozilu izpolnjuje zahteve iz Priloge A, točka 44. Ta vmesnik prispeva temu osnovnemu parametru le, kadar je oprema za meritev poti in hitrosti zagotovljena kot ločena komponenta interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7 Notranji vmesniki nadzora-vodenja ob progi

Ta osnovni parameter je sestavljen iz šestih delov.

4.2.7.1 Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokirnimi centri

Ta vmesnik se uporablja za opredelitev podatkov, ki se izmenjujejo med sosednjimi radijskimi blokirnimi centri (RBC), da je mogoče varno premikati vlak z območja enega RBC na drugega. Opisuje:

— Informacije iz „predajnega“ RBC v „prejemni“ RBC.

— Informacije iz „prejemnega“ RBC v „predajni“ RBC.

Zahteve so podrobno določene v Prilogi A, točka 12.

4.2.7.2 Tehnični vmesnik med radijskimi blokirnimi centri

To je tehnični vmesnik med dvema radijskima blokirnima centroma. Te zahteve so podrobno določene v Prilogi A, točka 58.

4.2.7.3 GSM-R/RBC

To je vmesnik med radijskim sistemom razreda A in funkcionalnostjo sistema ETCS ob progi. Te zahteve so podrobno določene v Prilogi A, točke 4, 20, 22, 34.

4.2.7.4 Eurobalise/LEU

To je vmesnik med sistemom Eurobalise in elektronsko enoto ob progi (LEU). Te zahteve so določene v Prilogi A, točka 9. Ta vmesnik samo prispeva k temu osnovnemu parametru, kadar sta Eurobalise in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti)

4.2.7.5 Euroloop/LEU

To je vmesnik med sistemom Euroloop in LEU. Te zahteve so določene v Prilogi A, točka 16. Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Euroloop in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti)

4.2.7.6 Zahteve glede predhodne namestitve opreme ERTMS ob progi

To je vmesnik med opremo razreda A ob progi in infrastrukturo nadzora-vodenja ob progi. Te zahteve so določene v Prilogi A, točka 59. Ta točka opisuje načine predhodne namestitve opreme razreda A.

4.2.8 Upravljanje s ključi

Osnovni parameter se nanaša na radijski prenos varnostnih podatkov, zaščiten z mehanizmi, ki zahtevajo kriptografske ključe. Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu zagotovijo sistem upravljanja, ki nadzira in upravlja ključe. Vmesnik upravljanja ključev se zahteva:

— med sistemi upravljanja ključev različnih upravljavcev infrastrukture,

— med sistemi upravljanja ključev prevoznikov v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture,

— med sistemom upravljanja ključev in opremo ETCS na vozilu in ob progi.

Zahteve za upravljanje ključev med sistemi upravljanja ključev interoperabilnih regij so določene v Prilogi A, točka 11.

4.2.9 Upravljanje ETCS-ID

Ta osnovni parameter se nanaša na enkratne identitete ETCS za opremo v sestavih ob progi in na vozilu. Zahteve so določene v Prilogi A, točka 23. Dodelitev spremenljivk je opredeljena v Prilogi A, točka 53.

Dobavitelji opreme za nadzor-vodenje na vozilu so odgovorni za upravljanje enkratnih identitet znotraj dodeljenega obsega, kakor je opredeljeno v Prilogi A, točka 53. Lastniki voznega parka zagotovijo sistem upravljanja za nadzor in upravljanje identitet med življenjsko dobo sestava.

V Prilogi A, točka 53, je državam članicam dodeljen obseg identitet. Države članice so odgovorne za upravljanje dodelitve teh obsegov naročnikom v njihovih državah.

Naročniki sestavov ob progi so odgovorni za upravljanje enkratnih identitet znotraj svojega dodeljenega obsega. Upravljavec infrastrukture zagotovi sistem upravljanja, ki nadzira in upravlja identitete med življenjsko dobo sestava.

4.2.10 Detektor pregretosti pestnice (HABD)

Ta osnovni parameter določa zahteve za opremo ob progi, ki se uporablja za preverjanje, ali temperatura osnih ležajev mimo vozečega železniškega voznega parka preseže določeno vrednost, in za prenos te informacije v kontrolni center. Zahteve so podrobno določene v Prilogi A, Dodatek 2.

Obravnava železniškega voznega parka, opremljenega z detektorjem na vozilu, je opisana tudi v TSI železniški vozni park za visoke hitrosti, oddelek 4.2.11.

4.2.11 Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi

Ta osnovni parameter opisuje značilnosti sistemov ugotavljanja lokacije vlakov ob progi, ki so potrebne za njihovo aktiviranje prek železniškega voznega parka, ki je skladen s TSI železniškega voznega parka.

Železniški vozni park ima potrebne značilnosti za delovanje sistemov ugotavljanja lokacije vlakov ob progi. V Prilogi A, Dodatek 1, so določene zahteve, povezane z značilnostmi vozila. Te značilnosti so opredeljene v TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti in TSI za tovorne vagone železniškega voznega parka v oddelkih, navedenih v preglednici, in bodo vključene v prihodnje TSI za železniški vozni park.







Parameter Dodatek 1 TSI Nadzor – vodenje TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti TSI Železniški vozni park tovorni vagoni TSI Železniški vozni park vlečna vozila – lokomotive, električni motorni vlaki, dizelski motorni vlaki in potniški vagoni TSI Vodenje in upravljanje prometa (za visoke hitrosti) TSI Vodenje in upravljanje prometa (za konvencionalne hitrosti) Razdalje med osmi 2.1 vklj. Slika 6 Še ni določen 4.2.3.2 ? — Geometrija koles 2.2 vklj. Slika 7 4.2.10 5.4.2.3 ? — Masa vozila (Najmanjša osna obremenitev) 3.1 4.1.2 4.2.3.2 ? — Brezkovinski prostor okrog koles 3.2 Še ni določen Poglavje 6 (1) ? — Kovinska masa vozila 3.3 Še ni določen Odprta točka ? — Material za kolesa 3.4 Še ni določen 5.4.2.3 ? — Impedanca med kolesi 3.5 4.2.10e 4.2.3.3.1 ? — Impedanca vozila 3.6 Še ni določen Ne ? — Uporaba opreme za posipanje s peskom 4.1 Še ni določen Ne ? Še ni obravnavan Uporaba sestavljenih zavornih blokov 4.2 Še ni določen Odprta točka ? — Vlečni tok 5.1 Še ni določen Ne ? — Uporaba električnih/magnetnih zavor 5.2 4.1.5, 4.2.15, 4.3.6 Ne ? (2) Električna, magnetna, elektromagnetna polja 5.3 4.1.9 Ne ? — (1) Ta zahteva se upošteva kot konstrukcijski parameter za železniški vozni park in za oceno podsistema železniškega voznega parka. (2) Različna stopnja specifikacije: vključeno v šolanje strojevodij in znanje o poti.

4.2.12 Elektromagnetna združljivost

Osnovni parameter je razdeljen v dva dela.

4.2.12.1 Notranja elektromagnetna združljivost nadzora-vodenja.

Oprema za nadzor-vodenje ne ovira druge opreme za nadzor-vodenje.

4.2.12.2 Elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo nadzora-vodenja ob progi:

To vključuje vrsto emisij elektromagnetne združljivosti (EMZ) (direktni in inducirani vlečni tok ter drugi tokovi, ki izvirajo iz vlaka, značilnosti elektromagnetnega polja in statična polja), ki jih mora upoštevati železniški vozni park za zagotavljanje pravilnega delovanja opreme nadzora-vodenja ob progi. Vključuje tudi opis merjenja vrednosti.

Sistemi ugotavljanja lokacije vlakov ob progi imajo značilnosti, ki so potrebne, da so lahko združljivi z železniškim voznim parkom, skladnim s TSI železniškega voznega parka.

Priloga A, dodatek 1, določa značilnosti sistemov ugotavljanja lokacije vlakov, potrebne za združljivost z železniškim voznim parkom. Te značilnosti bodo vključene v tehnične specifikacije za interoperabilnost železniškega voznega parka.

4.2.13 ETCS DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih sistem ETCS na vozilu posreduje strojevodju, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v sistem ERTMS/ETCS na vozilu. Glej Prilogo A, točka 51.

Vključuje:

— ergonomijo (vključno z vidljivostjo),

— funkcije ETCS, ki naj bodo prikazane,

— funkcije ETCS, ki se sprožijo z vnosom strojevodja.

4.2.14 EIRENE DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih sistem EIRENE na vozilu posreduje strojevodju, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v sistem EIRENE na vozilu. Glej Prilogo A, točke 32, 33, 51.

Vključuje:

— ergonomijo (vključno z vidljivostjo),

— funkcije EIRENE, ki naj bodo prikazane,

— izhodne informacije, povezane s klicem,

— vhodne informacije, povezane s klicem.

4.2.15 Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene

Ta osnovni parameter opisuje:

— izmenjavo podatkov med črno skrinjico in orodjem za prenos podatkov,

— komunikacijske protokole,

— fizični vmesnik,

— funkcionalne zahteve za snemanja podatkov in njihovo uporabo.

Preiskovalni organi v vsaki državi članici imajo dostop do posnetih podatkov, ki izpolnjujejo obvezne zahteve snemanja podatkov v uradne in preiskovalne namene.

Glej Prilogo A, točke 4, 5, 41, 55.

4.2.16 Vidljivost objektov za nadzor-vodenje ob progi

Ta osnovni parameter opisuje:

— Značilnosti odsevajočih znakov.

— Zunanje vidno polje strojevodja. Pri namestitvi objektov za nadzor-vodenje ob progi, ki jih mora strojevodja opaziti, je treba upoštevati zunanje vidno polje strojevodja, kakor je opredeljeno v TSI Vodenje in upravljanje prometa.

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi

4.3.1 Vmesnik s podsistemom Vodenje in upravljanje železniškega prometa

Vsa sklicevanja na TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti so odprte točke, ki jih bo treba potrditi po odobritvi te TSI.

4.3.1.1 Operativna pravila

Za evropsko omrežje za konvencionalne hitrosti bodo veljale nekatere enotne obratovalne zahteve, ki bodo opisane v TSI „Vodenje in upravljanje železniškega prometa“ za konvencionalne hitrosti (glej tudi oddelek 4.4 Operativna pravila v TSI nadzor-vodenje in signalizacija).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.4 (je treba še potrditi).

4.3.1.2 ETCS vmesnik med strojevodjem in strojem

Ta vmesnik opisuje informacije, ki jih sistem ERTMS ETCS na vozilu posreduje strojevodju, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v sistem ERTMS ETCS na vozilu. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.13 (ETCS DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem)).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.4 (je treba še potrditi).

4.3.1.3 EIRENE vmesnik med strojevodjem in strojem

Ta vmesnik opisuje informacije, ki jih sistem EIRENE na vozilu posreduje strojevodju, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v sistem EIRENE na vozilu. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.14 (EIRENE DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem)).

Ta vmesnik se nanaša na sisteme razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.4 (je treba še potrditi).

4.3.1.4 Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene

Ta vmesnik se nanaša na funkcionalne zahteve za snemanje podatkov in njihovo uporabo. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.15 (Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene).

Ta vmesnik se nanaša na sisteme razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.2.3.5 (je treba še potrditi).

4.3.1.5 Zagotovljena zavorna zmogljivost vlaka in značilnosti

Podsistem nadzor-vodenje mora imeti zagotovljeno zavorno zmogljivost vlaka. TSI vodenje in upravljanje železniškega prometa bo opredelila pravila za določitev zagotovljene zavorne zmogljivosti vlaka. Tehnične specifikacije za interoperabilnost železniškega voznega parka bodo opredelile metodo za določanje zavorne zmogljivosti vozil.

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.2.2.4 (je treba še potrditi).

4.3.1.6 Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu

Ta vmesnik se nanaša na operativne zahteve za izolacijo funkcionalnosti ETCS na vozilu ob okvari. Zahteve za nadzor-vodenje so opisane v oddelku 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu)

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.4 (je treba še potrditi).

4.3.1.7 Upravljanje s ključi

Ta vmesnik se nanaša na operativne zahteve za upravljanje s ključi. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.8 (Upravljanje s ključi).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A.

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: (je treba še potrditi).

4.3.1.8 Detektorji pregretosti pestnice

Ta vmesnik se nanaša na operativne zahteve za detektorje pregretosti pestnice. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.10 (Detektor pregretosti pestnice (HABD)).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.2.3.5.1 (je treba še potrditi).

4.3.1.9 Stalni nadzor strojevodje

Ta vmesnik se nanaša na operativne zahteve za stalni nadzor strojevodje. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.3.3.7 (je treba še potrditi).

4.3.1.10 Uporaba posipanja s peskom

Ta vmesnik se nanaša na operativne zahteve za strojevodje, da ne bi pesek ogrožal zmogljivosti opreme za ugotavljanje lokacije vlakov ob progi. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.11 (Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi).

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: V obratovalni TSI ni obravnavan, ker se podrobnosti razlikujejo: je treba še potrditi.

4.3.1.11 Zunanje vidno polje strojevodja

Ta vmesnik se nanaša na vidno polje strojevodja skozi vetrobran kabine. Zahteve za nadzor-vodenje so opisane v oddelku Vidljivost objektov za nadzor-vodenje ob progi.

TSI Obratovanje za konvencionalne hitrosti: oddelek 4.3.2.2 (je treba še potrditi).

4.3.2 Vmesnik s podsistemom železniškega voznega parka

Vsa sklicevanja na vmesnike s TSI železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni za konvencionalne hitrosti ostajajo odprte točke. Vlečna vozila pomenijo lokomotive, električne motorne vlake in dizelske motorne vlake.

4.3.2.1 Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi

Sistemi ugotavljanja lokacije vlakov ob progi imajo potrebne značilnosti, da jih sproži železniški vozni park, ki je skladen s TSI železniškega voznega parka. Osnovni parameter nadzor-vodenje in sklicevanja na ustrezne tehnične specifikacije železniškega voznega parka so opisani v oddelku 4.2.11 (Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi).

4.3.2.2 Elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo nadzora-vodenja ob progi

Ta vmesnik je vrsta emisij elektromagnetne združljivosti (EMZ) (direktni in inducirani vlečni tok ter drugi tokovi, ki izvirajo iz vlaka, značilnosti elektromagnetnega polja in statična polja), ki jih mora upoštevati železniški vozni park za zagotavljanje pravilnega delovanja opreme nadzora-vodenja ob progi. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.12.2 (Elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo nadzora-vodenja ob progi:).

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni: ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.1.9

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.3 Zagotovljena zavorna zmogljivost vlaka in značilnosti

Podsistem nadzor-vodenje mora imeti zagotovljeno zavorno zmogljivost vlaka. Tehnične specifikacije za interoperabilnost železniškega voznega parka bodo opredelile metodo za določanje zavorne zmogljivosti vozil. TSI vodenje in upravljanje železniškega prometa bo opredelila pravila za določitev zagotovljene zavorne zmogljivosti vlaka.

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni: oddelek 4.2.4.1.2

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.1.5, 4.3.7, 4.3.9

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.4 Položaj anten za nadzor-vodenje na vozilu

Položaj anten Eurobalise in Euroloop na železniškem voznem parku je tak, da se zagotovi zanesljivo sporočanje podatkov na ekstremnih točkah geometrije proge, ki jo železniški vozni park lahko prečka. Upoštevata se premikanje in obnašanje železniškega voznega parka. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

Položaj antene GSM-R na strehi vozil je predvsem odvisen od meritev, ki jih je treba opraviti za vse vrste vozil, ob upoštevanju položaja drugih (novih ali obstoječih) anten. V preskusnih pogojih mora delovanje antene izpolnjevati zahteve, opisane v oddelku 4.2.5 (Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENEV). Preskusni pogoji so opisani tudi v oddelku 4.2.5 (Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENEV).

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: Priloga 0, 0.5, oddelek 4.2.4

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.5 Fizično-okoljski pogoji

Klimatski in fizični okoljski pogoji opreme za nadzor-vodenje, ki se pričakujejo na vlaku, so opredeljeni s sklicevanjem na registre železniške infrastrukture za proge, na katerih se predvideva obratovanje vlaka, ter s sklicevanjem na Prilogo A, točka A4.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.3.12

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.6 Elektromagnetna združljivost

Da bi se olajšala splošna uporaba opreme za sestav za nadzor-vodenje na vozilu na novem železniškem voznem parku, ki je bil sprejet za delovanje na vseevropskem omrežju za konvencionalne hitrosti, so elektromagnetni pogoji, ki se pričakujejo na vlaku, opredeljeni v skladu s Prilogo A, točka A6. Za komunikacijski sistem Eurobalise veljajo posebne določbe iz Priloge A, točka 9.

Zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti:

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.7 Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu

Ta vmesnik se nanaša na izolacijo funkcionalnosti ETCS na vozilu. Zahteve za nadzor-vodenje so v 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za podsisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.2.4 (je treba dodati)

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.8 Podatkovni vmesniki

Podatkovni vmesnik med vlakom in sestavom za nadzor-vodenje na vozilu je opredeljen v Prilogi A, točka 7.

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.2.4, 4.3.13

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevan za stopnji 1 in 2 ETCS.

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

Zahteve za vmesnik med radijskimi zvezami in podsistemom železniškega voznega parka so določene v Prilogi A, točka 33.

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

Posamezna ustrezna specifikacija je določena v

— TSI Železniški vozni park tovorni vagoni: ni upoštevana.

— TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek

— TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.9 Detektorji pregretosti pestnice

Ta vmesnik se nanaša na tehnične zahteve za detektorje pregretosti pestnice. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.10 (Detektor pregretosti pestnice (HABD))

Posamezna ustrezna specifikacija je določena v

— TSI Železniški vozni park tovorni vagoni: oddelek 4.2.3.3.2

— TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.2.11, 4.3.13

— TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.10 Prednje luči vozila

Ta vmesnik se nanaša na tehnične zahteve glede obarvanosti in svetilnosti prednjih luči vozila, da se zagotovi pravilna vidljivost odsevnih oznak ob progi in odsevnih oblačil. Zahteve za nadzor-vodenje so opisane v oddelku (Vidljivost objektov za nadzor-vodenje ob progi).

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek: 4.2.20

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.11 Stalni nadzor strojevodje

Ta vmesnik se nanaša na tehnične zahteve za stalni nadzor strojevodje. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu).

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.2.2

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.12 Meritev poti in hitrosti

To je vmesnik med napravo za merjenje poti in hitrosti in funkcionalnostjo, ki se zahteva za funkcije sistema ETCS na vozilu.

Ta vmesnik s tehničnimi specifikacijami železniškega voznega parka se nanaša le na osnovni parameter, opisan v oddelku 4.2.6.3 (Meritev poti in hitrosti), kadar je oprema za merjenje poti in hitrosti dobavljena kot ločena komponenta interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B). TSI železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.2.4

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.13 Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene

Ta vmesnik se nanaša na tehnične zahteve za snemanje podatkov. Osnovni parameter za nadzor-vodenje je opisan v oddelku 4.2.15 (Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Železniški vozni park tovorni vagoni ni upoštevana.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.3.13

TSI Železniški vozni park vlečna vozila in potniški vagoni

4.3.2.14 Predhodna namestitev na vozilo

Ta vmesnik se nanaša na obseg predhodne namestitve opreme razreda A na železniški vozni park, kakor je opisano v Prilogi A, točka 57.

Ta vmesnik se nanaša na sisteme razreda A.

TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti: oddelek 4.2.4

4.3.3 Vmesniki s podsistemom infrastruktura

4.3.3.1 Sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka

Infrastrukturni objekti zagotavljajo, da sistem za ugotavljanje lokacije vlaka upošteva zahteve, navedene v oddelku 4.2.11 (Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi).

TSI Infrastruktura: V prihodnjo TSI bo vključeno sklicevanje na TSI nadzor-vodenje in signalizacija, tako da bo infrastruktura lahko upoštevala zahteve za nadzor-vodenje in signalizacijo.

4.3.3.2 Antene ob progi

Položaj anten podsistemov ob progi mora biti tak, da je zagotovljen zanesljivo sporočanje podatkov na ekstremnih točkah geometrije proge, ki jo železniški vozni park lahko prečka. Upoštevata se premikanje in obnašanje železniškega voznega parka. Glej oddelek 4.2.5 (Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE).

Ta vmesnik se nanaša na sistem razreda A. Enakovredne zahteve za sisteme razreda B opredeli ustrezna država članica (glej Prilogo B).

TSI Infrastruktura: bo določeno glede na tirno širino

4.3.3.3 Fizično-okoljski pogoji

Klimatski in fizični okoljski pogoji, ki se pričakujejo na infrastrukturi, se navedejo v registru infrastrukture s sklicevanjem na Prilogo A, točka A5.

4.3.3.4 Elektromagnetna združljivost

Elektromagnetni pogoji, ki se pričakujejo na infrastrukturi, se opredelijo s sklicevanjem na Prilogo A, točka A7. Za komunikacijski sistem Eurobalise veljajo posebne določbe iz Priloge A, točka 9. Sestav za nadzor-vodenje na vozilu, skladen s Prilogo A, točka A6, in posebnimi zahtevami za Eurobalise iz Priloge A, točka 9, velja za skladnega z ustreznimi bistvenimi zahtevami.

4.3.4 Vmesniki z energijskim podsistemom

4.3.4.1 Elektromagnetna združljivost

Elektromagnetni pogoji, ki se pričakujejo od fiksnih naprav, se opredelijo s sklicevanjem na Prilogo A, točka A7. Za komunikacijski sistem Eurobalise veljajo posebne določbe iz Priloge A, točka 9. Sestav za nadzor-vodenje na vozilu, skladen s Prilogo A, točka A6, in posebnimi zahtevami za Eurobalise iz Priloge A, točka 9, velja za skladnega z ustreznimi bistvenimi zahtevami.

4.4 Operativna pravila

Operativna pravila specifična za podsistem nadzor-vodenje so podrobno navedena v TSI vodenje in upravljanje železniškega prometa.

4.5 Pravila glede vzdrževanja

Pravila glede vzdrževanja podsistema, ki ga zajema ta TSI, zagotavljajo, da se vrednosti, navedene v osnovnih parametrih iz poglavja 4, ohranjajo v okviru mejnih vrednosti v celotni življenjski dobi sestavov. Med preventivnim ali popravljalnim vzdrževanjem se lahko zgodi, da podsistem ne more dosegati vrednosti, navedenih v osnovnih parametrih, pravila glede vzdrževanja pa morajo zagotoviti, da varnost med temi dejavnostmi ni ogrožena.

Da bi to dosegli, je treba upoštevati naslednje.

4.5.1 Odgovornost proizvajalca opreme

Proizvajalec opreme, ki je vgrajena v podsistem, določi:

— vse zahteve in postopke za vzdrževanje (vključno z nadzorom pravilnega delovanja, diagnozo in preskusnimi metodami in orodji), potrebne za doseganje bistvenih zahtev in vrednosti, navedenih v obveznih zahtevah te TSI med celotno življenjsko dobo opreme (prevoz in skladiščenje pred namestitvijo, normalno obratovanje, okvare, popravila, verifikacije in vzdrževalni posegi, izločitev iz uporabe itd.),

— vsa tveganja zdravja in varnosti, ki lahko vplivajo na javnost ali osebje, zadolženo za vzdrževanje,

— pogoje za osnovno vzdrževanje (tj. opredelitev zamenljivih okvarjenih enot (LRU), opredelitev odobrenih združljivih verzij strojne in programske opreme, zamenjava okvarjenih zamenljivih okvarjenih enot in npr. pogoje za hranjenje zamenljivih okvarjenih enot in za popravilo okvarjenih zamenljivih okvarjenih enot,

— tehnične pogoje za vožnjo vlaka z okvarjeno opremo do predvidenega cilja ali do delavnice (degradiran način obratovanja s tehničnega vidika, npr. deluje delno ali je popolnoma izklopljena, izolacija od drugih funkcij itd.),

— verifikacije, ki so potrebne, če je oprema podvržena izjemnim obremenitvam (npr. izjemne okoljske razmere ali nenormalni sunki).

4.5.2 Odgovornost naročnikov

Naročniki:

— Zagotovijo, da so za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI (ne glede na to, ali so komponente interoperabilnosti ali ne) opredeljene zahteve glede vzdrževanja, kakor je opisano v oddelku 4.5.1 (Odgovornost proizvajalca opreme).

— Določijo potrebna pravila glede vzdrževanja za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI, pri čemer upoštevajo tveganja zaradi medsebojnega delovanja različne opreme znotraj podsistema in vmesnikov z drugimi podsistemi.

4.5.3 Odgovornost upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu

Upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, odgovoren za upravljanje sestava na vozilu ali ob progi, določi:

— načrt vzdrževanja, kakor je določeno v oddelku 4.5.4 (Načrt vzdrževanja).

4.5.4 Načrt vzdrževanja

Načrt vzdrževanja temelji na določbah iz oddelka 4.5.1 (Odgovornost proizvajalca opreme), oddelka 4.5.2 (Odgovornost naročnikov) in oddelka 4.5.3 (Odgovornost upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu) ter zajema vsaj:

— Pogoje za uporabo opreme v skladu z zahtevami proizvajalcev.

— Specifikacije programov vzdrževanja (npr. opredelitev kategorij preventivnega in popravljalnega vzdrževanja, maksimalni čas med posameznimi preventivnimi vzdrževanji ter ustrezni previdnostni ukrepi za varnost podsistema in osebja, zadolženega za vzdrževanje, pri čemer se upošteva, da vzdrževalne dejavnosti motijo delovanje podsistema za nadzor-vodenje).

— Zahteve za skladiščenje rezervnih delov.

— Opredelitev osnovnega vzdrževanja.

— Pravila za upravljanje z okvarjeno opremo.

— Zahteve glede minimalne pristojnosti vzdrževalcev ob upoštevanju tveganj zdravja in varnosti.

— Opredelitev odgovornosti in pooblastil osebja, zadolženega za vzdrževanje, (npr. za dostop do opreme, upravljanje omejitev in/ali prekinitev obratovanja sistemov, zamenjava zamenljivih okvarjenih enot, vzpostavitev normalnega obratovanja sistemov).

— Postopki za upravljanje identitet ETCS. Glej oddelek 4.2.9 (Upravljanje ETCS-ID).

— Metode za poročanje proizvajalcu o informacijah glede opreme, o okvarah, pomembnih za varnost, in pogostih napakah sistema.

4.6 Strokovna usposobljenost

Strokovna usposobljenost, ki je potrebna za obratovanje podsistema nadzor-vodenje, je opredeljena v TSI Vodenje in upravljanje prometa.

Zahteve glede usposobljenosti za vzdrževanje podsistema nadzor-vodenje se podrobno navedejo v načrtu vzdrževanja (glej oddelek 4.5.4 (Načrt vzdrževanja).

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

Poleg zahtev, navedenih v načrtih vzdrževanja, glej oddelek 4.5 (Pravila glede vzdrževanja), se sprejmejo varnostni ukrepi za zagotovitev zdravja in varnosti osebja, zadolženega za vzdrževanje in obratovanje, v skladu z evropskimi določbami in z nacionalnimi določbami, ki so v skladu z evropsko zakonodajo.

4.8 Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka

Podsistem nadzor-vodenje se nanaša na dve tipologiji sestavov:

— sestav na vozilu,

— sestav ob progi.

Zahteve glede vsebine registra železniške infrastrukture in železniškega voznega parka za konvencionalne hitrosti, ki se nanašajo na sestave za nadzor-vodenje, so določene v Prilogi C (posebne značilnosti prog in vlakov).

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1 Opredelitve

V skladu s členom 2(d) Direktive 2001/16/ES:

Komponente interoperabilnosti pomenijo „vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsestav ali celoten sestav opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. Pojem komponenta zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kakršno je npr. programska oprema.“

Kakor je opisano v poglavju 2, je podsistem nadzor-vodenje razdeljen na dva sestava, zato se lahko splošna opredelitev iz Direktive spremeni:

Komponente interoperabilnosti pomenijo vsako osnovno komponento, skupino komponent, ali podsestav opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v sestav ob progi ali v sestav na vozilu, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. Pojem komponenta zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kakršno je npr. programska oprema.

5.2 Seznam komponent interoperabilnosti

5.2.1 Osnovne komponente interoperabilnosti

Komponente interoperabilnosti v podsistemu nadzor-vodenje so navedene v:

— preglednici 5.1 za sestav na vozilu,

— preglednici 5.2 za sestav ob progi.

Komponenta interoperabilnosti „varnostna platforma“ je opredeljena kot strukturni blok (generični proizvod, neodvisen od aplikacije), ki ga sestavlja strojna in osnovna programska oprema (sistemska programska oprema in/ali operacijski sistem in/ali podporna orodja), ki se lahko uporablja za izgradnjo bolj kompleksnih sistemov (generične aplikacije, tj. razredi aplikacij).

5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti

Osnovne komponente interoperabilnosti nadzora-vodenja, določene v preglednicah 5.1 in 5,2, se lahko združijo v večjo enoto. Skupina je potem opredeljena glede na funkcije integriranih komponent interoperabilnosti in preostalih vmesnikov zunaj zadevne skupine. Tako oblikovana skupina se šteje za komponento interoperabilnosti.

— Preglednica 5.1 navaja skupine komponent interoperabilnosti sestava na vozilu.

— Preglednica 5.2 navaja skupine komponent interoperabilnosti sestava ob progi.

Kadar ni obveznih specifikacij, navedenih v tej TSI, ki bi podprle vmesnik, se lahko izjava o skladnosti pripravi z združitvijo komponent interoperabilnosti.

5.3 Zmogljivosti in specifikacije komponent

Preglednice v poglavju 5 opisujejo za vsako osnovno komponento interoperabilnosti ali skupino komponent interoperabilnosti naslednje:

— V stolpcu 3 funkcije in vmesnike. Upoštevati je treba, da imajo nekatere komponente interoperabilnosti neobvezne funkcije in/ali vmesnike.

— V stolpcu 4 obvezne specifikacije za ocenjevanje skladnosti vsake funkcije ali vmesnika, v kolikor je primerno, s sklicevanjem na ustrezni oddelek poglavja 4.

— V stolpcu 5 module, ki se uporabljajo za ocenjevanje skladnosti, ki so opisani v poglavju 6 te TSI.

Upoštevati je treba, da zahteve v oddelku 4.5.1 (Odgovornost proizvajalca opreme) veljajo za vsako osnovno komponento interoperabilnosti ali skupino komponent interoperabilnosti.







Preglednica 5.1.a Osnovne komponente interoperabilnosti v sestavu nadzora-vodenja na vozilu 1 2 3 4 5 N Komponenta interoperabilnosti KI Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti na podlagi Priloge A, točka n Modul 1 ERTMS ETCS na vozilu. Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.2 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen: — Meritev poti in hitrosti — Snemanja podatkov za regulativne namene Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 RBC (stopnja 2 in 3) Radijska in-fill enota (neobvezna stopnja 1) Zračna reža Eurobalise Zračna reža Euroloop (neobvezna stopnja 1) 4.2.5 Vmesniki SPM (izvajanje vmesnika K neobvezno) 4.2.6.1 ERTMS GSM-R na vozilu. 4.2.6.2 Meritev poti in hitrosti 4.2.6.3 Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 ETCS vmesnik med strojevodjem in strojem 4.2.13 Upravljanje s ključi 4.3.1.7 Fizično-okoljski pogoji 4.3.2.5 EMZ 4.3.2.6 Podatkovni vmesnik To vključuje tudi stalni nadzor (neobvezen) in celovitost vlaka (le stopnja 3) 4.3.2.8 Snemalnik varnostnih podatkov nobena 2 Varnostna platforma na vozilu Varnost 4.2.1 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F 3 Snemalnik varnostnih podatkov Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.2 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Le snemanja podatkov za regulativne namene Vmesniki Orodje za prenos podatkov JRU 4.2.15 ERTMS/ETCS na vozilu nobena Okoljski pogoji 4.3.2.5 EMZ 4.3.2.6 4 Meritev poti in hitrosti Varnost 4.2.1 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.2 Le meritev poti in hitrosti Vmesniki ERTMS ETCS na vozilu. 4.2.6.3 Okoljski pogoji 4.3.2.5 vEMZ 4.3.2.6 5 Zunanji SPM Funkcije in varnost nobena H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F v skladu z nacionalnimi specifikacijami Vmesniki ERTMS ETCS na vozilu 4.2.6.1 Zračna reža sistema razreda B specifikacijami nobena Okoljski pogoji specifikacijami nobena EMZ v skladu z nacionalnimi specifikacijami nobena 6 ERTMS/GSM-R na vozilu Funkcije EIRENE 4.2.4 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Sporočanje podatkov le na stopnji 2 ali 3 ali stopnji 1 z radio in-fill Vmesniki ERTMS ETCS na vozilu. Le na stopnji 2 ali 3 ali stopnji 1 z radio in-fill 4.2.6.2 GSM-R 4.2.5 EIRENE vmesnik med strojevodjem in strojem 4.2.14 Okoljski pogoji 4.3.2.5 EMZ 4.3.2.6







Preglednica 5.1.b Skupine komponent interoperabilnosti v sestavu nadzora-vodenja na vozilu Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Predlagajo se lahko druge skupine. 1 2 3 4 5 N Komponenta interoperabilnosti KI Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti na podlagi Priloge A, točka n Modul 1 Varnostna platforma na vozilu ERTMS ETCS na vozilu. Snemalnik varnostnih podatkov Meritev poti in hitrosti Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.2 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 RBC (stopnja 2 in 3) Radijska in-fill enota (neobvezna stopnja 1) Zračna reža Eurobalise Zračna reža Euroloop (neobvezna stopnja 1) Vmesniki SPM (izvajanje vmesnika K neobvezno) 4.2.6.1 ERTMS GSM-R na vozilu. 4.2.6.2 Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 ETCS vmesnik med strojevodjem in strojem 4.2.13 Fizično-okoljski pogoji 4.3.2.5 EMZ 4.3.2.6 Orodje za prenos podatkov JRU 4.2.15 Podatkovni vmesnik To vključuje tudi stalni nadzor (neobvezen) in celovitost vlaka (le stopnja 3) 4.3.2.8







Preglednica 5.2.a Osnovne komponente interoperabilnosti v sestavu nadzora-vodenja na vozilu 1 2 3 4 5 N Komponenta interoperabilnosti KI Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti na podlagi poglavja 4 Modul 1 RBC Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.3 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen komunikacij prek Eurobalise, radio in-fill in Euroloop Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 Le radijska zveza z vlakom Vmesniki Sosednji RBC 4.2.7.1, 4.2.7.2 ERTMS GSM-R ob progi 4.2.7.3 Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Postavljalnica nobena Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 2 Radijska in-fill enota. Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.3 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen komunikacij prek Eurobalise, Euroloop in funkcionalnosti stopnje 2/3 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 Le radijska zveza z vlakom Vmesniki ERTMS GSM-R ob progi 4.2.7.3 Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Postavljalnica in LEU 4.2.3 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 3 Eurobalise Varnost 4.2.1 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Le Eurobalise zveza z vlakom Vmesniki LEU Eurobalise 4.2.7.4 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 4 Euroloop Varnost 4.2.1 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Le zveza Euroloop z vlakom Vmesniki LEU Euroloop 4.2.7.5 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 5 LEU Eurobalise Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.3 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen komunikacij prek radio in-fill, Euroloop in funkcionalnosti stopnje 2 in 3 Vmesniki Signalizacija ob progi nobena Eurobalise 4.2.7.4 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 6 LEU Euroloop Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.3 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen komunikacij prek radio in-fill, Eurobalise in funkcionalnosti stopnje 2 in 3 Vmesniki Signalizacija ob progi nobena Euroloop 4.2.7.5 Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 7 Varnostna platforma ob progi Varnost 4.2.1 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F







Preglednica 5.2.b Skupine komponent interoperabilnosti v sestavu nadzora-vodenja ob progi Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Predlagajo se lahko druge skupine 1 2 3 4 5 N Komponenta interoperabilnosti KI Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti na podlagi poglavja 4 Modul 1 Varnostna platforma ob progi Eurobalise LEU Eurobalise Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.3 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen komunikacij prek Euroloop in funkcionalnosti stopnje 2 in 3 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 Le Eurobalise zveza z vlakom Vmesniki Signalizacija ob progi nobena Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4 2 Varnostna platforma ob progi Euroloop LEU Euroloop Varnost 4.2.1 Funkcionalnost ETCS ob progi 4.2.3 H2 ali B skupaj z D ali B skupaj z F Razen komunikacij prek Eurobalise in funkcionalnosti stopnje 2 in 3 Vmesniki zračne reže ETCS in EIRENE 4.2.5 Le zveza Euroloop z vlakom Vmesniki Signalizacija ob progi nobena Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.3.3.3 EMZ 4.3.3.4

6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMA

6.0 Uvod

Pri uporabi te TSI bo izpolnjevanje ustreznih bistvenih zahtev, navedenih v poglavju 3 te TSI, zagotovljeno z izpolnjevanjem specifikacij, opisanih v poglavju 4, in kot nadgradnja v poglavju 5 za komponente interoperabilnosti, kakor prikazuje pozitivni rezultat ocene skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti in verifikacije podsistema, kakor je opisano v poglavju 6.

Kadar pa del bistvenih zahtev urejajo nacionalni predpisi zaradi:

(a) uporabe sistemov razreda B (vključno z nacionalnimi funkcijami specifičnih prenosnih modulov);

(b) odprtih točk v TSI;

(c) odstopanj na podlagi člena 7 Direktive 2001/16/ES;

(d) posebnih primerov iz oddelka 7.3;

se ocena skladnosti izvede v skladu s priglašenimi postopki, za katere je pristojna zadevna država članica.

6.1 Komponente interoperabilnosti

6.1.1 Postopki ocenjevanja

Proizvajalec komponente interoperabilnosti (IK) (in/ali skupin komponent interoperabilnosti) ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti sestavi izjavo ES o skladnosti v skladu s členom 13.1 in Prilogo IV k Direktivi 2001/16/ES, preden jih da na trg.

Postopek ocenjevanja skladnosti komponent interoperabilnosti in/ali skupin komponent interoperabilnosti, kakor so bile opredeljene v poglavju 5 te TSI, se opravi z uporabo modulov, kakor je podrobno določeno v oddelku 6.1.2 (Moduli)

Nekatere specifikacije v tej TSI vsebujejo obvezne in/ali neobvezne funkcije. Priglašeni organ:

— preveri izvajanje vseh obveznih funkcij, povezanih s komponento interoperabilnosti,

— preveri, katere neobvezne funkcije se izvajajo,

ter opravi oceno skladnosti.

Dobavitelj v izjavi ES navede, katere neobvezne funkcije se izvajajo.

Priglašeni organ preveri, ali nobena od dodatnih funkcij, ki se izvajajo v komponenti, ni v navzkrižju z izvajanimi obveznimi ali neobveznimi funkcijami.

6.1.1.1 Specifični prenosni modul (SPM)

SPM mora izpolnjevati nacionalne zahteve, za njegovo odobritev pa je odgovorna ustrezna država članica, kakor je navedeno v Prilogi B.

Verifikacija vmesnika SPM z ERTMS/ETCS na vozilu zahteva oceno skladnosti, ki jo opravi priglašeni organ. Priglašeni organ preveri, ali je država članica odobrila nacionalni del SPM.

6.1.1.2 Izjava ES o primernosti za uporabo

Za komponente interoperabilnosti podsistema nadzor-vodenje ni potrebna izjava ES o primernosti za uporabo.

6.1.2 Moduli

Za oceno komponent interoperabilnosti znotraj podsistema nadzor-vodenje lahko proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti izbere module v skladu s preglednicami 5.1A, 5.1B, 5.2A in 5.2B:

— postopek pregleda tipa (modul B) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul D) za proizvodno fazo, ali

— postopek pregleda tipa (modul B) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul F), ali

— celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja (modul H2).

Ti moduli so opisani v Prilogi E k tej TSI.

Modul D (sistem vodenja kakovosti proizvodnje) se lahko izbere samo, kadar proizvajalec izvaja sistem kakovosti za proizvodnjo, pregled in preskušanje končnih proizvodov, ki ga odobri in nadzoruje priglašeni organ.

Modul H2 (celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja) se lahko izbere samo, kadar proizvajalec izvaja sistem kakovosti za projektiranje, proizvodnjo, pregled in preskušanje končnih proizvodov, ki ga odobri in nadzoruje priglašeni organ.

Za uporabo nekaterih modulov veljajo naslednja dodatna pojasnila:

— S sklicevanjem na poglavje 4 opisa „modula B“ (pregled tipa) v Prilogi E: — (a) se zahteva pregled projektiranja; (b) pregled proizvodnega postopka se ne zahteva, če se „modul B“ (pregled tipa) uporablja skupaj z „modulom D“ (sistem vodenja kakovosti proizvodnje); (c) pregled proizvodnega postopka se zahteva, če se „modul B“ (pregled tipa) uporablja skupaj z „modulom F“ (verifikacija proizvodov).

— S sklicevanjem na poglavje 3 opisa „modula F“ (verifikacija proizvodov) v Prilogi E, statistična verifikacija ni dovoljena, tj. vse komponente interoperabilnosti se pregledajo posamično.

— S sklicevanjem na oddelek 6.3 „modula H2“ (celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja), se zahteva preskus tipa.

Neodvisno od izbranega modula se za certifikacijo komponent interoperabilnosti, za katere veljajo zahteve osnovnega parametra varnost (oddelek 4.2.1 Varnostne značilnosti nadzora-vodenja, povezane z interoperabilnostjo), uporabljajo določbe Priloge A, točka 47, točka A1, točka A2 in točka A3.

Neodvisno od izbranega modula se preveri, ali so navedbe dobavitelja glede vzdrževanja komponente interoperabilnosti v skladu z zahtevami oddelka 4.5 (Pravila glede vzdrževanja) te TSI.

Če se uporabi modul B (pregled tipa), se to opravi na podlagi pregleda tehnične dokumentacije (glej oddelek 3 in 4.1 opisa modula B (pregled tipa)).

Če se uporabi modul H2 (celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja), vsebuje vloga za pregled projektiranja vsa potrebna dokazila, da so zahteve iz oddelka 4.5 (Pravila glede vzdrževanja) te TSI izpolnjene.

6.2 Podsistem nadzor-vodenje

6.2.1 Postopki ocenjevanja

To poglavje obravnava izjavo ES o verifikaciji podsistema nadzor-vodenje. Kakor je navedeno v poglavju 2, se uporaba podsistema nadzor-vodenje nanaša na dve tipologiji sestavov:

— sestav na vozilu,

— sestav ob progi.

Izjava ES o verifikaciji se zahteva za vsak sestav.

Priglašeni organ na zahtevo naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti opravi verifikacijo ES za sestav na vozilu ali ob progi v skladu s Prilogo VI k Direktivi 2001/16/ES.

Naročnik sestavi izjavo ES o verifikaciji sestava za nadzor-vodenje v skladu s členom 18(1) in Prilogo V k Direktivi 2001/16/ES.

Vsebina izjave ES o verifikaciji je v skladu s Prilogo V k Direktivi 2001/16/ES. To vključuje verifikacijo integracije komponent interoperabilnosti, ki so del sestava; v preglednicah 6.1 in 6.2 so določene značilnosti, ki jih je treba verificirati in sklicevanje na obvezne specifikacije, ki jih je treba uporabiti.

Nekatere specifikacije v tej TSI vsebujejo obvezne in/ali neobvezne funkcije. Priglašeni organ:

— preveri, ali se izvajajo vse obvezne funkcije, zahtevane za sestav,

— preveri, ali se izvajajo vse neobvezne funkcije, zahtevane za specifično izvajanje ob progi ali na vozilu.

Priglašeni organ preveri, ali nobena od dodatnih funkcij, ki se izvajajo v sestavu, ni v navzkrižju z izvajanimi obveznimi ali neobveznimi funkcijami.

Podatki o specifičnem izvajanju sestava ob progi in sestava na vozilu se posredujejo v register železniške infrastrukture in register železniškega voznega parka v skladu s Prilogo C.

Izjava ES o verifikaciji sestava ob progi ali sestava na vozilu zagotavlja vse podatke, ki so zahtevani za vključitev v prej navedena registra. Registri se upravljajo v skladu s členom 24 Direktive o interoperabilnosti 2001/16/ES.

Izjava ES o verifikaciji sestavov na vozilu in ob progi skupaj z izjavami o skladnosti zadostuje za zagotovitev, da sestav ob progi deluje s sestavom na vozilu, opremljenim z ustreznimi značilnostmi, kakor je določeno v registru železniškega voznega parka in registru infrastrukture, brez dodatne izjave ES o verifikaciji podsistema.

6.2.1.1 Verifikacija funkcionalne integracije sestava na vozilu

Verifikacija se opravi za sestav nadzor-vodenje na vozilu, ki je nameščen na vozilu. Za opremo za nadzor-vodenje, ki ni opredeljena kot razred A, so v to TSI vključene le zahteve za verifikacijo, ki so povezane z interoperabilnostjo (na primer vmesnik SPM/ERTMS ETCS na vozilu).

Pred verifikacijo funkcionalnosti na vozilu se v skladu z oddelkom 6.1 ocenijo komponente interoperabilnosti, vključene v sestav, iz česar izhaja izjava ES o skladnosti. Priglašeni organ oceni njihovo primernost za uporabo (npr. izvajanje neobveznih funkcij).

Za funkcionalnost razreda A, ki je že bila preverjena na ravni komponent interoperabilnosti, ni potrebna dodatna verifikacija.

Izvedejo se preskusi za verifikacijo integracije, da se dokaže pravilna medsebojna povezava komponent in pravilna povezava z vmesniki z vlakom, da se zagotovita zahtevani funkcionalnost in zmogljivost, potrebni za uporabo sestava. Kadar so na identične kose železniškega voznega parka nameščeni identični sestavi za nadzor-vodenje na vozilu, je treba verifikacijo integracije opraviti le na enem kosu železniškega voznega parka.

Preveri se naslednje:

— pravilnost namestitve sestava za nadzor-vodenje na vozilu (npr. skladnost s tehnično-tehnološkimi predpisi, sodelovanje med seboj povezane opreme, odsotnost nevarnih interakcij in, če je potrebno, hranjenje posebnih podatkov aplikacij),

— pravilnost operacij na vmesnikih z železniškim voznim parkom (npr. zavore vlaka, stalni nadzor, celovitost vlaka),

— sposobnost povezave z vmesnikom s sestavom za nadzor-vodenje ob progi z ustreznimi značilnostmi (npr. stopnja aplikacije ETCS, namestitev neobveznih funkcij),

— sposobnost razbiranja in hranjenja vseh zahtevanih podatkov (če je potrebno, tudi podatkov, ki jih posredujejo sistemi, ki niso sistemi ETCS) v snemalniku varnostnih podatkov.

Ta verifikacija se lahko opravi v vzdrževalni delavnici.

Verifikacija sposobnosti sestava na vozilu, da se z vmesnikom poveže s sestavom ob progi, zajema verifikacijo sposobnosti razbiranja potrjenega sistema Eurobalise in (če je funkcionalnost nameščena na vozilu) Euroloop ter sposobnosti vzpostavitve GSM-R zvez za zvok in (če je funkcionalnost nameščena) za podatke.

Če je vključena tudi oprema razreda B, priglašeni organ preveri izpolnjevanje zahtev preskusa integracije, ki jih je izdala ustrezna država članica.

6.2.1.2 Verifikacija funkcionalne integracije sestava ob progi

Verifikacijo je treba opraviti za sestav nadzor-vodenje ob progi, ki je nameščen na infrastrukturi. Za opremo za nadzor-vodenje, ki ni opredeljena kot razred A, so v to TSI vključene le zahteve za verifikacijo, ki so povezane z interoperabilnostjo (na primer EMZ).

Pred funkcionalno verifikacijo ob progi se ocenijo komponente interoperabilnosti, vključene v sestav, v skladu z oddelkom 6.1 (Komponente interoperabilnosti), iz česar izhaja izjava ES o skladnosti. Priglašeni organ preveri njihovo primernost za uporabo (npr. izvajanje neobveznih funkcij).

Za funkcionalnost razreda A, ki je že bila preverjena na ravni komponent interoperabilnosti, ni potrebna dodatna verifikacija.

Za projektiranje ERTMS/ETCS dela sestava za nadzor-vodenje ob progi morajo biti zahteve TSI dopolnjene z nacionalnimi specifikacijami, ki zajemajo na primer:

— opis proge, značilnosti, kakor so vzponi, razdalje, položaj elementov ob progi in sistemov Eurobalise/Euroloop, lokacij, ki morajo biti zaščitene itd.,

— signalizacijske podatke in signalizacijska pravila, ki jih mora obdelovati sistem ERTMS/ETCS.

Izvedejo se preskusi za verifikacijo integracije, da se dokaže pravilna medsebojna povezava in pravilna povezava z vmesniki z nacionalno opremo ob progi, za zagotovitev zahtevane funkcionalnosti in zahtevane zmogljivosti, ki sta potrebni za uporabo sestava.

Preverijo se naslednji vmesniki ob progi:

— med radijskim sistemom razreda A in sistemom ERTMS/ETCS (RBC ali radio in-fill enota, če je primerno),

— med Eurobalise in LEU,

— med Euroloop in LEU,

— med sosednjimi RBC,

— med ERTMS/ETCS (RBC, LEU, radio In-fill enota) in postavljalnico ali nacionalno signalizacijo, kakor je primerno.

Preveri se naslednje:

— Pravilnost namestitve dela sistema ERTMS/ETCS sestava za nadzor-vodenje ob progi (npr. skladnost s tehnično-tehnološkimi predpisi, sodelovanje med seboj povezane opreme, odsotnost nevarnih interakcij in, kadar je potrebno, hranjenje posebnih podatkov aplikacij v skladu s prej navedenimi nacionalnimi specifikacijami).

— Pravilnost operacij na vmesnikih z nacionalno opremo ob progi.

— Sposobnost povezave z vmesnikom s sestavom na vozilu z ustreznimi značilnostmi (npr. stopnja aplikacije ETCS).

6.2.1.3 Ocena v prehodnih fazah

Nadgradnja obstoječega sestava za nadzor-vodenje na vozilu ali ob progi se lahko izvede v postopnih korakih v skladu z oddelkom 7.2.3 in ddelkom 7.2.4..V vsakem posameznem koraku se doseže le skladnost z zahtevami TSI, ki se nanašajo na ta korak, zahteve drugih korakov pa niso izpolnjene.

Naročnik lahko v tej fazi vloži vlogo za oceno sestava pri priglašenem organu.

Priglašeni organ ne glede na module, ki jih je izbral naročnik, preveri:

— ali so upoštevane zahteve TSI, ki se nanašajo na ta korak,

— ali niso zahteve TSI, ki so že bile ocenjene, ogrožene.

Funkcij, ki so že bile ocenjene in so nespremenjene ter na katere ta korak ni vplival, ni treba ponovno pregledati.

Certifikatom, ki jih po pozitivni oceni sestava izda priglašeni organ, so priloženi pridržki, v katerih je navedeno, katere so omejitve certifikata, katere zahteve TSI so izpolnjene in katere niso.

Pridržki so navedeni v registru železniškega voznega parka in/ali registru infrastrukture, kakor je primerno.

6.2.2 Moduli

Vsi moduli so določeni v Prilogi E k tej TSI.

6.2.2.1 Sestav na vozilu

Za postopek verifikacije sestava na vozilu naročnik ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti lahko izbere bodisi:

— postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali

— postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali

— celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH2).

6.2.2.2 Sestav ob progi

Za postopek verifikacije sestava ob progi naročnik ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti lahko izbere bodisi:

— postopek verifikacije enote (modul SG), ali

— postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali

— postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali

— celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH2).

6.2.2.3 Pogoji za uporabo modulov za sestave na vozilu in ob progi

Modul SD (sistem vodenja kakovosti proizvodnje) se lahko izbere samo, kadar naročnik izvaja naročila le pri proizvajalcih, ki izvajajo sistem kakovosti za proizvodnjo, pregled in preskušanje končnih proizvodov, ki ga odobri in nadzoruje priglašeni organ.

Modul SH2 (celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja) se lahko izbere samo, če se za vse dejavnosti, ki prispevajo k projektu podsistema, ki se preverja (projektiranje, proizvodnja, montaža, namestitev), uporablja sistem kakovosti za projektiranje, proizvodnjo, pregled končnih izdelkov in preskušanje, ki ga odobri in nadzoruje priglašeni organ.

Neodvisno od izbranega modula se med pregledom projektiranja preveri upoštevanje zahtev iz oddelka 4.5 (Pravila glede vzdrževanja) te TSI.

Neodvisno od izbranega modula se uporabljajo določbe iz Priloge A točka 47, točka A1, in kadar je primerno, točka A2 in točka A3.

S sklicevanjem na poglavje 4 modula SB (pregled tipa), se zahteva pregled projektiranja.

S sklicevanjem na oddelek 4,3„modula SH2“ (celoten sistem vodenja kakovosti s pregledom načrtovanja), se zahteva preskus tipa.

S sklicevanjem na

— oddelek 5.2 modula SD (sistem vodenja kakovosti proizvodnje),

— poglavje 7 modula SF (verifikacija proizvodov),

— poglavje 4 modula SG (verifikacija enot),

— oddelek 5.2 modula SH2 (celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja), validacija pod pogoji polnega obratovanja je opredeljena v oddelku (Validacija sestava na vozilu) in oddelku (Validacija sestava ob progi).

Validacija sestava na vozilu

Validacija pod pogoji polnega obratovanja je za sestav na vozilu preskus tipa. Dopustno je, da se izvaja na enem primerku sestava, izvaja pa se s preskusi, s katerimi se preveri:

— zmogljivosti funkcij meritve poti in hitrosti,

— združljivost sestava za nadzor-vodenje z opremo železniškega voznega parka in okoljem (npr. EMZ), tako da je mogoče razširiti izvedbo sestava na vozilu tudi na druge lokomotive istega tipa,

— združljivost železniškega voznega parka s sestavom za nadzor-vodenje ob progi (npr. vidiki EMZ, delovanje tirnih tokokrogov in osnih števcev).

Taki preskusi se izvajajo na infrastrukturi, ki omogoča verifikacije v pogojih, značilnih za evropsko železniško omrežje za konvencionalne hitrosti (npr. vzponi, hitrost vlaka, vibracije, vlečna moč, temperatura).

Če preskusi pokažejo, da specifikacije niso dosežene v vseh primerih (npr. izpolnjevanje TSI le do določene hitrosti), se izsledki glede skladnosti s TSI zapišejo v certifikat o skladnosti in v register železniškega voznega parka.

Validacija sestava ob progi

Validacija pod pogoji polnega obratovanja se za sestav ob progi izvede s preskusi železniškega voznega parka z znanimi značilnostmi in obsega preverjanje združljivosti železniškega voznega parka s sestavom za nadzor-vodenje ob progi (npr. EMZ vidiki, delovanje tirnih tokokrogov in osnih števcev). Taki preskusi se izvajajo s primernim železniškim voznim parkom z znanimi značilnostmi, ki omogočajo preverjanje v pogojih, ki so mogoči med obratovanjem (npr. hitrost vlaka, vlečna moč).

S preskusi se tudi validira združljivost podatkov, ki jih sestav ob progi posreduje strojevodju, s fizično progo (npr. omejitve hitrosti itd.).

Če so v tej TSI specifikacije za verifikacijo sestava ob progi predvidene, niso pa še na razpolago, se sestav ob progi validira z ustreznimi preskusi na terenu (ki jih določi naročnik zadevnega sestava ob progi).

6.2.2.4 Ocena vzdrževanja

Za oceno skladnosti vzdrževanja je odgovoren organ, ki ga pooblasti država članica. Priloga F opisuje postopek, s katerim ta organ preveri, ali ureditev vzdrževanja izpolnjuje določbe te TSI in zagotavlja upoštevanje osnovnih parametrov in bistvenih zahtev v celotni življenjski dobi podsistema.







Preglednica 6.1 Zahteve za verifikacijo nadzora-vodenja za sestave na vozilu 1 2 2a 3 4 5 N Opis Opombe Vmesniki nadzor-vodenje Podsistemi med seboj povezanih TSI Značilnosti, ki jih je treba oceniti na podlagi poglavja 4 te TSI 1 Varnost Priglašeni organ zagotovi popolnost postopka za odobritev varnosti, vključno s primerom prikaza varnosti 4.2.1 2 Funkcionalnost ETCS na vozilu To funkcionalnost izvaja komponenta interoperabilnosti ERTMS/ETCS na vozilu 4.2.2 Opombe: Nadzor stalnega nadzora Če je nadzor stalnega nadzora zunanji, lahko obstaja vmesnik med stalnim nadzorom strojevodje in ERTMS/ETCS na vozilu, namenjen ustavitvi OPE RST 4.3.1.9 4.3.2.11 Nadzor celovitosti vlaka: Kadar je konfiguracija vlaka namenjena za stopnjo 3, mora biti nadzor celovitosti vlaka podprt prek opreme za ugotavljanje lokacije vlaka, nameščene na železniškem voznem parku Vmesnik med ERTMS/ETCS na vozilu in opremo za ugotavljanje lokacije vlaka RST 4.3.2.8 3 Funkcije EIRENE To fu