1990R1014 — SL — 10.10.1998 — 008.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 1014/90

z dne 24. aprila 1990

o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za opredelitev, opis in predstavitev žganih pijač







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev žganih pijač ( 1 ) in zlasti člena 1(4)(f)(1)(a), (g), (i)(1)(d), (i)(2), (i)(1) in (i)(1)(b) ter (r)(1) Uredbe, ker je treba sprejeti podrobna pravila za uporabo Uredbe (EGS) št. 1576/89, da bi zagotovili temeljna pojasnila načel, določenih v navedeni uredbi in njenih dopolnilnih predpisih; ker je treba, da ta pojasnila in dodatna pravila najprej upoštevajo merila, ki so se upoštevala ob samem sprejetju Uredbe (EGS) št. 1576/89; ker je kot podlago ustrezno uporabiti tudi tradicijo in običaje v raznih regijah Skupnosti, vsaj toliko, kolikor so združljiva z enotnim trgom; ker bi bilo kot merilo treba upoštevati tudi izogibanje vsem možnim virom zamenjav v informacijah na oznakah in zagotavljanje, da potrošnik dobi najpopolnejše in najjasnejše informacije, ko gre za označevanje; ker bi bilo treba to uredbo uporabljati brez poseganja v prehodne določbe iz Uredbe Komisije (EGS) št. 3773/89 z dne 14. decembra 1989 o določitvi prehodnih ukrepov v zvezi z žganimi pijačami ( 2 ); ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Odbora za izvajanje določb o žganih pijačah, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Za namene člena 1(4)(f)(1)(a) Uredbe (EGS) št. 1576/89 količina drozge, ki se lahko doda grozdnim tropinam pri pripravi žganja iz grozdnih tropin, ne sme presegati 25 kg fermentirane drozge na 100 kg grozdnih tropin.

Količina alkohola, ki izvira iz drozge, ne sme presegati 35 % skupne vsebnosti alkohola v končnem proizvodu.

Člen 2

Za namene člena 1(4)(g) Uredbe (EGS) št. 1576/89 je žganje iz sadnih tropin žgana pijača, pridobljena samo s fermentacijo sadnih tropin razen grozdnih in z destilacijo do manj kakor 86 vol % alkohola. Dovoljena je ponovna destilacija pri isti vsebnosti alkohola.

Najmanjša količina hlapnih snovi je 200 g/hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

Največja vsebnost metanola je 1 500 g/hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

Pri žganju iz tropin koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline 10 g/hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

Prodajno ime je ime sadja, ki sledi besedam „žganje iz tropin“ Če se uporabijo tropine različnega sadja, je prodajno ime „žganje iz sadnih tropin“.

Člen 3

Za namene člena 1(4)(i)(1)(d) Uredbe (EGS) št. 1576/89 lahko ime sadja nadomesti „žganje“ , pred katerim je ime sadja, samo pri naslednjem sadju:

— mirabela (Prunus domestica L. var. syriaca),

— sliva (Prunus domestica L.),

— češplja (Prunus domestica L.),

— jagodičnica (Arbutus unedo L.),

— jabolka zlati delišes.

Če bi obstajala nevarnost, da končni potrošnik ne bi zlahka razumel katerega od teh imen, mora označevanje vključiti besedo „žganje“, po možnosti dopolnjeno s pojasnilom.

Člen 4

Žgane pijače iz člena 1(4)(i)(2) Uredbe (EGS) št. 1576/89 se lahko poimenujejo kot „žganje“, čemur sledi ime sadja, če so na označbi tudi besede „proizvedeno z maceracijo in destilacijo“.

Predhodni odstavek zajema žgane pijače, pridobljene iz naslednjega sadja:

— robidnica (Rubus fruticosus L.),

— jagoda (Fragaria L.),

— borovnica (Vaccinium myrtillus L.),

— malina (Rubus idaeus L.),

— rdeči ribez (Ribes vulgare Lam.),

— trnulja (Prunus spinosa L.),

— jagode jerebike (Sorbus domestica L.),

— plod jerebike (Sorbus domestica L.),

— slezove jagode (Ilex cassine L.),

— jagode breka (Surbus turminalis L.),

— bezgova jagoda (Sambucus nigra L.),

— šipek (Rosa canina L.),

— črni ribez (Ribes nigrum L.).

▼M4

Prvi odstavek se prav tako nanaša na izdelke, proizvedene v francoskih čezmorskih območjih in departmajih, žgane pijače, dobljene iz naslednjega sadja:

— banana (Musa paradisiaca),

— pasjonka (Passiflora edulis),

— zlata sliva (Spondias dulcis),

— jamajška sliva (spondias mombin).

▼B

Člen 5

Za namene člena 1(4)(i)(1)Uredbe (EGS) št. 1576/89 je najmanjša količina uporabljenega sadja pet kilogramov na 20 litrov alkohola pri 100 vol %.

▼M3

Člen 6

1. V skladu s členom 1(4)(i)(1)(b) Uredbe (EGS) št. 1576/89 znaša največja vsebnost metanola v sadnih žganjih 1 500 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, ki je pridobljeno iz naslednjih vrst sadja:

— slive (Prunus domestica L.),

— mirabele (Prunus domestica L. var syriaca),

— češplje (Prunus domestica L.),

— jabolka (Malus domestica Borkh.),

— hruške (Pyrus communis L.).

▼M6

2. Največja vsebnost metanola v sadnih žganjih, pridobljenih iz sadja, ki je našteto v odstavku 1, znaša:

— 1 350 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola od 1. januarja 1998, in

— 1 200 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola od 1. januarja 2000, razen žganja, pridobljenega iz hrušk viljamovk (Pyrus communis Williams).

▼M6

3. Proizvodi Skupnosti in uvoženi proizvodi iz odstavka 1, polnjeni pred 1. januarjem 1998 ali 1. januarjem 2000, ki izpolnjujejo predpise o vsebnosti metanola v veljavi pred temi roki, se lahko imajo v zalogi za prodajo, dajejo v promet in izvažajo.

▼M7

4. Skladno s členom 1(4)(i)(1)(b) Uredbe (EGS) 1576/89 bo največja vsebnost metanola v sadnih žganjih, narejenih iz rdečega in črnega ribeza (vrsta Ribes), jerebike (Sorbus aucuparia) in bezgovih jagod (Sambucus nigra), 1 350 g na hektoliter alkohola pri 100 vol % in največja vsebnost metanola v sadnih žganjih, narejenih iz malin (Rubus idaeus L.) in robidnic (Rubus fruticosus L.), 1 200 g na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

5. Sadna žganja iz odstavka 4, narejena v Avstriji in pripravljena za prodajo končnemu uporabniku do 31. decembra 1997 v skladu z določbami o vsebnosti metanola, ki veljajo na ta dan v Avstriji, se lahko prodajajo in izvažajo do porabe zalog.

▼B

Člen 7

Z odstopanjem od člena 1(4)(r)(1) Uredbe (EGS) št. 1576/89 je za likerje najmanjša vsebnost sladkorja 100 gramov na liter, določena za likerje, zmanjšana na:

— 80 g na liter za encijanove likerje, pripravljene z encijanom kot edino aromatsko snovjo;

— 70 g na liter za češnjeve likerje, katerih etilni alkohol sestavlja samo češnjevo žganje.

▼M1

Člen 7a

Izrazi, dodani prodajnemu imenu in navedeni v Prilogi k tej uredbi, so pridržani za proizvode, opredeljene v Prilogi.

Žgane pijače, ki ne izpolnjujejo zahtev, sprejetih za proizvode iz Priloge, se ne smejo poimenovati z izrazi, navedenimi za opredeljene proizvode.

▼M2

Člen 7b

1. V skladu z drugo alineo člena 6(1) Uredbe (EGS) št. 1576/89 je prepovedana uporaba generičnega izraza v sestavljenem izrazu pri predstavitvi žgane pijače, če alkohol v tej pijači ne izvira izključno iz navedene žgane pijače.

2. Vendar se v skladu s stanjem ob začetku veljavnosti te uredbe pri predstavitvi likerjev, izdelanih v Skupnosti, lahko uporabijo samo naslednji sestavljeni izrazi:

prune brandy,

orange brandy,

apricot brandy,

cherry brandy,

solbaerrom, imenovan tudi blackcurrant rum.

3. Pri označevanju in predstavitvi likerjev iz odstavka 2 mora biti sestavljeni izraz na označbi naveden v eni vrsti, v tiskanih črkah, v enotni pisavi iste velikosti in barve, beseda „liker“ pa mora biti navedena v neposredni bližini v črkah, ki niso manjše od črk te pisave.

Če alkohol ni iz navedene žgane pijače, mora biti njegov izvor na označbi prikazan v istem vidnem polju kakor sestavljeni izraz in „liker“ bodisi z navedbo vrste kmetijskega alkohola ali z besedami „kmetijski alkohol“; v vsakem od teh primerov pa se pred njimi navede „izdelano iz“ ali „izdelano z uporabo“.

▼M4

Člen 7c

Kjer se žgana pijača, navedena v seznamu v členu 9 Uredbe (EGS) št. 1576/89, zmeša z:

— eno ali več žganimi pijačami, bodisi opredeljenimi ali ne v členu 1(4) Uredbe (EGS) št. 1576/89, in/ali

— enim ali več destilati kmetijskega izvora,

mora biti prodajno ime „žganje“ ali „žgana pijača“ razločno navedeno na dobro vidnem mestu na oznaki brez kakršnega koli drugega izraza, ki ga podrobneje označuje.

Prvi odstavek se ne uporablja za opis in predstavitev takšnih mešanic, ki po sestavi izpolnjujejo eno od opredelitev iz člena 1(4) Uredbe (EGS) št. 1576/89 in razen če je v členu 7b predvideno drugače.

Brez poseganja v določbe Direktive Sveta 79/112/EGS ( 3 ) o navedbi sestavin žganih pijač na označbah je lahko na označbi proizvodov iz zgoraj navedenih mešanic naveden samo eden od splošnih izrazov iz člena 1(4) Uredbe (EGS) št. 1576/89, če izraz ni del prodajnega imena, temveč spada v isto vidno polje, na seznamu s prikazom deležev vseh alkoholnih sestavin, ki jih vsebuje mešanica, pri čemer so pred njim navedene besede „mešana alkoholna pijača“ Zgornje mora biti v enotnih črkah iste vrste in barve kakor v prodajnem imenu. Ne smejo biti večje od polovične velikosti črk, uporabljenih za prodajna imena.

▼B

Člen 8

Ta uredba začne veljati 1. maja 1990.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA

1. Vruchtenjenever ali „Jenever met vruchten“: liker ali druga žgana pijača — dobljena z aromatiziranjem pijače „jenever“ s sadjem, rastlinami ali deli le-teh ali z dodatkom sadnega soka, destilatov koncentriranih arom iz sadja ali rastlin, ali drugih destilatov, — ki je lahko dodatno aromatizirana z naravnimi aromami ali aromami, ki so naravnim enake, — ki je lahko sladkana, — ki ima organoleptične lastnosti zadevnega sadja, — z najmanj 20 vol % alkohola. Izraz „vruchten“ se lahko zamenja z imenom zadevnega sadja.

2. „Berenburg“ ali „Beerenburg“: žgana pijača, — izdelana z uporabo etanola kmetijskega izvora, — z maceracijo sadja ali rastlin ali njihovih delov, — ki vsebuje kot posebno aromo destilat koreninice encijana (Gentiana lutea L.), brinovih jagod (Juniperus communis L.) in listov lovorja (Laurus nobilis L.), — katere barva je lahko od svetlo do temno rjave, — ki se lahko sladka do največje vsebnosti sladkorja, enakovredne 20 gramom invertnega sladkorja na liter, — z najmanj 30 vol % alkohola.

3. „Guignolet“: liker, dobljen z maceracijo češenj v etanolu kmetijskega izvora.

4. „Punch au rhum“: liker, pri katerem izhaja vsebnost alkohola izključno iz „ruma“.

5. „Pastis de Marseille“: pastis z vsebnostjo 2 gramov na liter anetola in vsebnostjo alkohola 45 vol %.

6. „Sloe gin“: liker, izdelan z maceracijo trnulj v ginu, z možnim dodatkom soka iz trnulj, — izdelan izključno z uporabo naravnih aromatičnih snovi, — z najmanjšo vsebnostjo alkohola 25 vol %.

7. „Topinambur“: žgana pijača, izdelana izključno s fermentacijo gomoljev artičoke jerusalem (Helianthus tuberosus L.), z najmanjšo vsebnostjo alkohola 38 vol %.

8. „Hefebrand“: žgana pijača, izdelana iz vinske drozge ali fermentiranega sadja, z najmanjšo vsebnostjo alkohola 38 vol %. Izraz „Hefebrand“ se lahko dopolni z imenom osnovne uporabljene surovine.

9. „Sambuca“: brezbarvni liker z aromo po janežu, — ki vsebuje destilate iz janeža (Pimpinella anisum L.), zvezdastega janeža (Illicium verum L.) ali drugih aromatičnih zelišč, — z najmanjšo vsebnostjo alkohola 38 vol %, — z najmanjšo vsebnostjo sladkorja, ki je enakovredna 350 gramom invertnega sladkorja na liter, — z vsebnostjo naravnega anetola ne manj kakor 1 gram in največ 2 grama na liter.

10. „Mistrà“: brezbarvni liker, aromatiziran z janežem ali naravnim anetolom, — z vsebnostjo anetola ne manj kakor 1 gram in največ 2 grama na liter, — ki lahko prav tako vsebuje destilat iz aromatičnih zelišč, — z vsebnostjo alkohola najmanj 40 vol % in največ 47 vol %, — ki ne vsebuje dodanega sladkorja.

11. „Maraschino“ ali „Marrasquino“: brezbarvni liker, ki mu daje aromo predvsem destilat iz višenj maraska ali proizvod maceracije višenj ali delov višenj v alkoholu — z najmanjšo vsebnostjo alkohola 24 vol %, — z najmanjšo vsebnostjo sladkorja, ki je enakovredna 250 gramov invertnega sladkorja na liter.

12. „Nocino“: liker, ki mu daje aromo predvsem maceracija in/ali destilacija celih jederc zelenih orehov (Jugians regia L.). — z najmanjšo vsebnostjo alkohola 30 vol %, — z najmanjšo vsebnostjo sladkorja, ki je enakovredna 100 gramov invertnega sladkorja na liter.

▼M8

13. „Bierbrand“ ali „eau de vie de bière“: žgana pijača: — pridobljena izključno z neposredno destilacijo svežega piva z vsebnostjo alkohola manj kakor 86 % vol, tako da ima pridobljeni destilat organoleptične značilnosti piva, — z najmanj 38 vol % alkohola za oskrbo za prehrano ljudi v Skupnosti.