2007R1266 — SL — 28.11.2008 — 004.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1266/2007 z dne 26. oktobra 2007 o pravilih za izvajanje Direktive Sveta 2000/75/ES v zvezi z nadzorom, spremljanjem in omejitvami premikov nekaterih živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika (Besedilo velja za EGP) (UL L 283, 27.10.2007, p.37)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1266/2007

z dne 26. oktobra 2007

o pravilih za izvajanje Direktive Sveta 2000/75/ES v zvezi z nadzorom, spremljanjem in omejitvami premikov nekaterih živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti ( 1 ) in zlasti druge alinee člena 5(2), ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika ( 2 ) ter zlasti člena 6(1) in (3), člena 8(2)(d), člena 8(3), člena 9(1)(c), členov 11 in 12 ter člena 19(3) navedene direktive, ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva 2000/75/ES določa pravila nadzora in ukrepe za boj proti bolezni modrikastega jezika v Skupnosti, vključno z določitvijo okuženih in ogroženih območij in prepovedjo, da bi živali, dovzetne za bolezen, zapustile ta območja. O izjemah glede te prepovedi lahko odloči Komisija v skladu s postopkom iz navedene direktive. (2) Odločba Komisije 2005/393/ES z dne 23. maja 2005 o okuženih in ogroženih območjih zaradi bolezni modrikastega jezika in o pogojih, ki veljajo za premike s teh območij ali prek teh območij ( 3 ), zagotavlja razmejitev svetovnih geografskih območij, na katerih morajo države članice določiti okužena in ogrožena območja (območja z omejitvami). (3) Po sprejetju Odločbe 2005/393/ES se je stanje bolezni modrikastega jezika v Skupnosti zelo spremenilo, pridobile pa so se nove izkušnje pri nadzoru bolezni, zlasti po nedavnih pojavih novih serotipov virusa bolezni modrikastega jezika, in sicer serotipa 8 na območju Skupnosti, na katerem se še nikoli ni poročalo o izbruhih in ki se ni obravnavalo kot območje, ki ga ogroža bolezen modrikastega jezika, ter serotipa 1 tega virusa. (4) S pridobljenimi izkušnjami je treba na ravni Skupnosti izboljšati usklajenost pravil za nadzor, spremljanje in omejitev premikov živali, dovzetnih za bolezen, razen divjih živali, v zvezi z boleznijo modrikastega jezika, ker so ta zelo pomembna za varno trgovino z rejnimi živalmi, dovzetnimi za bolezen, ki se premikajo znotraj območij z omejitvami in z njih, da se vzpostavi bolj trajnostna strategija nadzora bolezni modrikastega jezika. Zaradi uskladitve in jasnosti je zato treba razveljaviti Odločbo 2005/393/ES in jo nadomestiti s to uredbo. (5) Prav tako je Komisija zaradi novega stanja v zvezi z boleznijo modrikastega jezika za znanstveni nasvet in podporo zaprosila Evropsko agencijo za varnost hrane, ki je v letu 2007 predstavila dve znanstveni poročili in dve znanstveni mnenji o bolezni modrikastega jezika. (6) V skladu z Direktivo 2000/75/ES je treba pri razmejitvi okuženih in ogroženih območij upoštevati geografske, upravne, ekološke in epizootiološke dejavnike, povezane z boleznijo modrikastega jezika, ter ureditve nadzora. Za upoštevanje teh dejavnikov je treba določiti pravila v zvezi z minimalnimi usklajenimi zahtevami za spremljanje in nadzor bolezni modrikastega jezika v Skupnosti. (7) Nadzor in izmenjava informacij sta ključna elementa za pristop, ki temelji na tveganju, do ukrepov za nadzor bolezni modrikastega jezika. Za ta namen je primerno poleg opredelitev iz člena 2 Direktive 2000/75/ES zagotoviti predvsem opredelitev primera bolezni modrikastega jezika, da se omogoči skupno razumevanje bistvenih parametrov, povezanih z izbruhom te bolezni. (8) Poleg tega se je koncept območja z omejitvami iz Odločbe 2005/393/ES izkazal za ustreznega, zlasti če se prisotnost virusa bolezni modrikastega jezika na prizadetem območju odkrije dve sezoni zapored. Iz praktičnih razlogov in zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je primerno zagotoviti opredelitev območij z omejitvami, ki zajemajo okužena in ogrožena območja in ki jih razmejijo države članice v skladu s členom 8(1) Direktive 2000/75/ES. (9) Določitev območja, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika in katerega nadzor ni pokazal prenašanja bolezni modrikastega jezika ali primernih vektorjev, je bistveno orodje za trajnostno obvladovanje izbruhov bolezni modrikastega jezika, ki omogoča varne premike. Za ta namen je primerno zagotoviti usklajena merila, ki jih je treba uporabiti za opredelitev sezone brez vektorjev. (10) Izbruhe bolezni modrikastega jezika je treba prijaviti v skladu s členom 3 Direktive 82/894/EGS z uporabo kodificirane oblike in kod iz Odločbe Komisije 2005/176/ES z dne 1. marca 2005 o kodificirani obliki in kodah za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS ( 4 ). Ob upoštevanju sedanjega epidemiološkega razvoja bolezni modrikastega jezika je treba področje uporabe te zahteve po prijavi začasno prilagoditi z natančnejšo opredelitvijo obveznosti prijave primarnih izbruhov. (11) Glede na mnenje Znanstvenega odbora za zdravje in dobro počutje živali Evropske agencije za varnost hrane v zvezi z izvorom in pojavom bolezni modrikastega jezika ( 5 ), ki je bilo sprejeto 27. aprila 2007, je pomembno vzpostaviti ustrezne programe nadzora za čimprejšnje odkrivanje pojava bolezni modrikastega jezika. Takšni programi nadzora morajo vključevati klinično, serološko in entomološko komponento, ki morajo v vseh državah članicah delovati nemoteno. (12) Za analizo epidemioloških podatkov, ki se pridobijo s programi spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika, vključno z regionalno in globalno razširjenostjo okužbe z boleznijo modrikastega jezika ter vektorjev, je potreben celostni pristop na ravni Skupnosti. (13) Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine ( 6 ) predvideva finančni prispevek Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje bolezni modrikastega jezika. (14) V skladu z Odločbo 90/424/EGS je Odločba Komisije 2007/367/ES z dne 25. maja 2007 o finančnem prispevku Skupnosti Italiji za izvajanje sistema zbiranja in analize epidemioloških podatkov o bolezni modrikastega jezika ( 7 ) vzpostavila aplikacijo BlueTongue NETwork (sistem BT-Net), to je spletni sistem za zbiranje, shranjevanje in analizo podatkov o spremljanju bolezni modrikastega jezika v državah članicah. Popolna uporaba tega sistema je temeljnega pomena za določitev najustreznejših ukrepov za nadzor bolezni, preverjanje njihove učinkovitosti in omogočanje varnih premikov živali, ki so dovzetne za bolezen. Za zagotovitev učinkovitejše in uspešnejše izmenjave informacij o obstoječih programih spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika med državami članicami in Komisijo mora ta izmenjava potekati prek sistema BT-Net. (15) Razen če je treba nadaljevati z razmejitvijo okuženih in ogroženih območij na ravni Skupnosti v skladu s členom 8(2)(d) Direktive 2000/75/ES, morajo to razmejitev opraviti države članice. Vendar morajo države članice zaradi preglednosti nemudoma prijaviti Komisiji svoja okužena in ogrožena območja in kakršne koli spremembe v zvezi z njimi. Zlasti če država članica ne namerava ohraniti epidemiološko pomembnega geografskega območja na območju z omejitvami, mora Komisiji vnaprej predložiti ustrezne informacije za utemeljitev odsotnosti kroženja virusa bolezni modrikastega jezika na zadevnem območju. (16) Izvzetja iz prepovedi izstopa, ki se uporabljajo za premike živali, dovzetnih za bolezen, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov z območja z omejitvami morajo biti odobrena na podlagi analize tveganja, pri čemer je treba upoštevati podatke, zbrane s sistemom za nadzor bolezni modrikastega jezika, izmenjavo podatkov z drugimi državami članicami in Komisijo prek sistema BT-Net, namembni kraj živali in njihovo skladnost z določenimi zdravstvenimi zahtevami, ki zagotavljajo varnost živali. Premike živali za takojšen zakol je treba v določenih okoliščinah prav tako izvzeti iz prepovedi izstopa. Ob upoštevanju majhnega tveganja premikov živali za takojšnji zakol in nekaterih dejavnikov za blažitev tveganja je primerno zagotoviti ustrezne pogoje za zmanjšanje tveganja prenosa virusa z usmerjanjem prevoza živali s kmetijskega gospodarstva na območju z omejitvami v klavnice, določene na podlagi ocene tveganja. (17) Premiki živali znotraj istega območja z omejitvami, na katerem kroži serotip ali serotipi istega virusa bolezni modrikastega jezika, ne predstavljajo dodatnega tveganja za zdravje živali, zato jih mora pristojni organ v določenih okoliščinah dovoliti. (18) Glede na mnenje Znanstvenega odbora za zdravje in dobro počutje živali Evropske agencije za varnost hrane o vektorjih in cepivih ( 8 ), ki je bilo sprejeto 27. aprila 2007, se lahko premiki živali, imuniziranih s cepljenjem, ali naravno imunih živali, obravnavajo kot varni, ne glede na kroženje virusa v kraju izvora ali aktivnost vektorjev v namembnem kraju. Zato je treba določiti pogoje, ki jih morajo izpolnjevati imunizirane živali, preden zapustijo območje z omejitvami. (19) Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti ( 9 ), Direktiva Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami ( 10 ), Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS ( 11 ), in Odločba Komisije 93/444/EGS z dne 2. julija 1993 o podrobnih pravilih, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi, namenjenimi za izvoz v tretje države ( 12 ), določajo, da morajo zdravstvena spričevala spremljati premike živali. Če se izvzetja iz prepovedi izstopa, ki velja za premike živali dovzetnih vrst z območja z omejitvami, uporabljajo za živali, namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti ali izvoz v tretjo državo, morajo ta spričevala vključevati sklicevanje na to uredbo. (20) V skladu z mnenjem Evropske agencije za varnost hrane o vektorjih in cepivih je primerno določiti pogoje za tretiranje z odobrenimi insekticidi na kraju natovarjanja vozil, ki prevažajo živali, dovzetne za bolezen, z območja z omejitvami na območja ali prek njih zunaj območja z omejitvami. Če se med tranzitom prek območja z omejitvami predvidi čas počitka na kontrolni točki, je treba živali zaščititi pred kakršnimi koli napadi vektorjev. Vendar je treba živali, poslopja in njihovo okolico na okuženih gospodarstvih tretirati z odobrenimi insekticidi le v skladu z določenim protokolom na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja za vsak posamezen primer, pri čemer se upoštevajo geografski, epidemiološki, ekološki, okoljski in entomološki podatki ter ocena stroškov in koristi. (21) Zdravstvena spričevala, ki jih določajo direktive 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ter Odločba 93/444/EGS o živalih, namenjenih za trgovanje znotraj Skupnosti ali izvoz v tretjo državo, morajo vključevati sklicevanje na kakršno koli tretiranje z insekticidi, izvedeno v skladu s to uredbo. (22) Ker je treba preprečiti nepotrebne motnje v trgovanju, je nujna vzpostavitev trajnostne strategije za nadzor virusa bolezni modrikastega jezika, da se omogoči varno trgovanje z živalmi dovzetnih vrst, ki se premikajo znotraj območij z omejitvami in z njih. (23) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila za nadzor, spremljanje in omejitve premikov živali v smislu člena 2(c) Direktive 2000/75/ES v zvezi z boleznijo modrikastega jezika na območja z omejitvami in z njih.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2000/75/ES.

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „primer bolezni modrikastega jezika“ pomeni žival, ki izpolnjuje eno od naslednjih zahtev: (i) kaže klinične znake prisotnosti bolezni modrikastega jezika; (ii) je kontrolna žival, pri kateri je prejšnji test pokazal negativne serološke rezultate, vendar so se rezultati od tega testa spremenili iz negativnih v pozitivne za protitelesa proti vsaj enemu serotipu bolezni modrikastega jezika; (iii) je žival, pri kateri je bil virus bolezni modrikastega jezika izoliran in določen kot tak; (iv) je žival s pozitivnimi serološkimi testi za bolezen modrikastega jezika ali pri kateri je bil ugotovljen virusni antigen ali virusna ribonukleinska kislina (RNK), ki sta značilna za enega ali več serotipov bolezni modrikastega jezika. Poleg tega mora sklop epidemioloških podatkov kazati, da so klinični znaki ali rezultati laboratorijskih testov, ki kažejo na okužbo z boleznijo modrikastega jezika, posledica kroženja virusa na kmetijskem gospodarstvu, na katerem se žival redi, in ne prihoda cepljenih ali seropozitivnih živali z območij z omejitvami;

(b) „izbruh bolezni modrikastega jezika“ pomeni izbruh navedene bolezni, kot je opredeljeno v členu 2(c) Direktive 82/894/EGS;

(c) „primarni izbruh bolezni modrikastega jezika“ pomeni izbruh, kot je opredeljen v členu 2(d) Direktive 82/894/EGS, pri čemer se upošteva, da je za namene uporabe prve alinee člena 3(1) navedene direktive primarni izbruh primer bolezni modrikastega jezika v naslednjih primerih: (i) če ni epidemiološko povezan s prejšnjim izbruhom ali (ii) pomeni razmejitev območja z omejitvami ali spremembo obstoječega območja z omejitvami, kot je navedeno v členu 6;

(d) „območje z omejitvami“ pomeni območje, ki ga sestavljajo okužena in ogrožena območja, določena v skladu s členom 8(1) Direktive 2000/75/ES;

(e) „območje, na katerem v določenih sezonah ni bolezni modrikastega jezika“ pomeni epidemiološko pomembno geografsko območje države članice, na katerem nadzor v določenem obdobju leta ne pokaže prenosa virusa bolezni modrikastega jezika ali odraslega vektorja Culicoides, ki je lahko vektor bolezni modrikastega jezika;

(f) „tranzit“ pomeni premike živali: (i) z območja z omejitvami ali prek njega; (ii) z območja z omejitvami prek območja brez omejitev nazaj na isto območje z omejitvami ali (iii) z območja z omejitvami prek območja brez omejitev na drugo območje z omejitvami.







POGLAVJE 2

SPREMLJANJE IN NADZOR TER IZMENJAVA INFORMACIJ

Člen 3

Prijava bolezni modrikastega jezika

Države članice prijavijo primarne izbruhe in izbruhe bolezni modrikastega jezika prek sistema prijavljanja živalskih bolezni z uporabo kodificiranih oblik in kod iz Odločbe 2005/176/ES.

Člen 4

Programi spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika

Države članice izvajajo naslednje programe v skladu z minimalnimi zahtevami iz Priloge I:

(a) programe spremljanja bolezni modrikastega jezika na območjih z omejitvami („programi spremljanja bolezni modrikastega jezika“);

(b) programe nadzora bolezni modrikastega jezika zunaj območij z omejitvami („programi nadzora bolezni modrikastega jezika“).

Člen 5

Epidemiološki podatki

1. Države članice aplikaciji BlueTongue NETwork („sistem BT-Net“), uvedeni z Odločbo 2007/367/ES, pošljejo podatke o bolezni modrikastega jezika, zbrane med izvajanjem programov spremljanja in/ali nadzora bolezni modrikastega jezika, ter zlasti:

(a) mesečno poročilo, ki ga je treba oddati najpozneje en mesec po koncu meseca poročanja in mora vsebovati vsaj: (i) podatke o kontrolnih živalih, dobljene s programi spremljanja bolezni modrikastega jezika, ki se izvajajo na območjih z omejitvami; (ii) entomološke podatke, dobljene s programi spremljanja bolezni modrikastega jezika, ki se izvajajo na območjih z omejitvami;

(b) vmesno poročilo, ki zajema prvih šest mesecev v letu in se odda vsako leto najpozneje do 31. julija, vsebuje pa vsaj: (i) podatke, dobljene s programi nadzora bolezni modrikastega jezika, ki se izvajajo zunaj območij z omejitvami; (ii) podatke o cepljenju na območjih z omejitvami;

(c) letno poročilo, ki se odda najpozneje do 30. aprila naslednjega leta ter vsebuje podatke iz točke (b)(i) in (ii) za predhodno leto.

2. Podatki, ki jih je treba poslati sistemu BT-Net, so določeni v Prilogi II.







POGLAVJE 3

OMEJITVE PREMIKOV ŽIVALI TER NJIHOVEGA SEMENA, JAJČNIH CELIC IN ZARODKOV

Člen 6

Območja z omejitvami

1. Države članice Komisiji prijavijo svoja območja z omejitvami, kakršne koli spremembe na teh območjih pa prijavijo v 24 urah.

2. Pred sprejetjem kakršne koli odločitve o umiku epidemiološko pomembnega geografskega območja z območja z omejitvami države članice Komisiji predložijo utemeljene podatke o odsotnosti kroženja virusa bolezni modrikastega jezika na zadevnem območju v obdobju dveh let po začetku izvajanja programa spremljanja bolezni modrikastega jezika.

3. Komisija državam članicam v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali sporoči seznam območij z omejitvami.

4. Države članice sestavijo in posodabljajo seznam območij z omejitvami na svojem ozemlju ter ga dajo na voljo drugim državam članicam in javnosti.

5. Komisija na svojem spletnem mestu izključno v informacijske namene objavi posodobljen seznam območij z omejitvami.

Ta seznam vsebuje podatke o serotipih virusa bolezni modrikastega jezika, ki krožijo v posameznih območjih z omejitvami, kar omogoča, da se za namene člena 7 in člena 8 opredelijo območja z omejitvami, ki so razmejena v različnih državah članicah, na katerih krožijo enaki serotipi virusa bolezni modrikastega jezika.

Člen 7

Pogoji za premike znotraj istega območja z omejitvami

1. Premike živali znotraj istega območja z omejitvami, na katerem kroži isti serotip ali serotipi virusa bolezni modrikastega jezika, odobri pristojni organ, če živali, ki se bodo premestile, na dan prevoza ne kažejo nobenih kliničnih znakov bolezni modrikastega jezika.

2. Vendar se premiki živali iz okuženega območja na ogroženo območje lahko odobrijo le:

(a) če živali izpolnjujejo pogoje iz Priloge III ali

(b) če živali izpolnjujejo katera koli druga ustrezna jamstva za zdravstveno varstvo živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja ukrepov proti širjenju virusa bolezni modrikastega jezika in zaščite pred napadi vektorjev, ki jih zahteva pristojni organ kraja izvora in odobri pristojni organ namembnega kraja pred premikom teh živali;

(c) če so živali namenjene takojšnjemu zakolu.

3. Država članica izvora Komisiji in drugim državam članicam takoj sporoči jamstva za zdravstveno varstvo živali iz odstavka 2(b).

4. Za živali iz odstavkov 1 in 2 tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

„Živali v skladu s … (člen 7(1) ali 7(2)(a) ali 7(2)(b) ali 7(2)(c), ustrezno označite) Uredbe (ES) št. 1266/2007 ( 13 ).

Člen 8

Pogoji za izvzetje iz prepovedi izstopa iz Direktive 2000/75/ES

1. Premiki živali, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov s kmetijskega gospodarstva ali centra za zbiranje ali skladiščenje semena, ki je na območju z omejitvami, na drugo kmetijsko gospodarstvo ali center za zbiranje in skladiščenje semena se izvzamejo iz prepovedi izstopa v skladu s členom 9(1)(c) in točko 1 člena 10(1) Direktive 2000/75/ES, če živali, njihovo seme, jajčne celice in zarodki izpolnjujejo:

(a) pogoje iz Priloge III k tej uredbi ali

(b) katera koli druga ustrezna jamstva za zdravstveno varstvo živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja ukrepov proti širjenju virusa bolezni modrikastega jezika in zaščite pred napadi vektorjev, ki jih zahteva pristojni organ kraja izvora in odobri pristojni organ namembnega kraja pred premikom teh živali.

2. Država članica izvora Komisiji in drugim državam članicam takoj sporoči jamstva za zdravstveno varstvo živali iz odstavka 1(b).

3. Določi se postopek usmerjanja prevoza, ki ga nadzira pristojni organ namembnega kraja, za zagotovitev, da se živali, njihovo seme, jajčne celice in zarodki, ki se prevažajo v skladu s pogoji iz odstavka 1(b), pozneje ne premestijo v drugo državo članico, razen če živali, njihovo seme, jajčne celice in zarodki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1(a).

4. Premiki živali s kmetijskega gospodarstva na območju z omejitvami za takojšen zakol se izvzamejo iz prepovedi izstopa, določene v skladu s členom 9(1)(c) in točko 1 člena 10(1) Direktive 2000/75/ES, če:

(a) na kmetijskem gospodarstvu izvora vsaj 30 dni pred datumom odpreme ni bil zabeležen noben primer bolezni modrikastega jezika;

▼M4

(b) se živali prevažajo: — pod veterinarskim nadzorom v namembno klavnico, kjer se opravi zakol v 24 urah po prihodu, in — neposredno, razen če počitek, predviden z Uredbo (ES) št. 1/2005 ( 14 ), poteka na kontrolni točki znotraj istega območja z omejitvami;

▼B

(c) pristojni organ na kraju odpreme prijavi načrtovan premik živali pristojnemu organu namembnega kraja vsaj 48 ur pred natovarjanjem živali.

5. Ne glede na odstavek 4(b) lahko pristojni organ namembnega kraja na podlagi ocene tveganja od pristojnega organa kraja izvora zahteva določitev postopka usmerjanja prevoza živali iz tega člena v izbrane klavnice.

Vse takšne izbrane klavnice se določijo na podlagi ocene tveganja, ki upošteva merila iz Priloge IV.

Podatki o izbranih klavnicah se dajo na voljo drugim državam članicam in javnosti. Ti podatki se dajo na voljo tudi prek sistema BT-Net.

▼M4

5a. Premiki živali, za katere niso bila izdana spričevala v skladu z odstavkom (1), s kmetijskega gospodarstva neposredno na območju z omejitvami do izhodne točke, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(a) Odločbe 93/444/EGS, za izvoz v tretjo državo se izvzamejo iz prepovedi izstopa, določene v skladu s členom 9(1)(c) in točko 1 člena 10 Direktive 2000/75/ES, če:

(a) na kmetijskem gospodarstvu izvora najmanj 30 dni pred datumom odpreme ni bil ugotovljen noben primer bolezni modrikastega jezika;

(b) se živali prevažajo do izhodne točke: — pod uradnim nadzorom in — neposredno, razen če počitek, predviden z Uredbo (ES) št. 1/2005, poteka na kontrolni točki znotraj istega območja z omejitvami.

▼M4

6. Za živali, njihovo seme, jajčne celice in zarodke iz odstavkov 1, 4 in 5a tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

„… (seme, jajčne celice in zarodki živali, ustrezno označite) v skladu s … (členom 8(1)(a) ali 8(1)(b) ali 8(4) ali 8(5a), ustrezno označite) Uredbe (ES) št. 1266/2007“.

▼B

Člen 9

Dodatni pogoji za tranzit živali

1. Pristojni organ dovoli tranzit živali, če:

(a) se živali z območja z omejitvami, ki se prevažajo prek območij zunaj območja z omejitvami, in sredstva, v katerih se prevažajo, tretirajo z odobrenimi insekticidi in/ali repelenti po ustreznem čiščenju in dezinfekciji na kraju natovarjanja in v vsakem primeru, preden zapustijo območje z omejitvami;

(b) se živali, ki se z območja zunaj območja z omejitvami prevažajo prek območja z omejitvami, in sredstva, v katerih se prevažajo, tretirajo z odobrenimi insekticidi in/ali repelenti po ustreznem čiščenju in dezinfekciji na kraju natovarjanja in v vsakem primeru, preden vstopijo na območje z omejitvami;

(c) se živali zaščitijo pred kakršnimi koli napadi vektorjev, če je čas počitka med prevozom prek območja z omejitvami predviden na kontrolni točki.

2. Za živali iz odstavka 1 tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz Direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

„Tretiranje z insekticidi/repelenti … (vstaviti ime proizvoda) dne … (vstaviti datum) ob … (vstaviti uro) v skladu z Uredbo (ES) št. 1266/2007 ( 15 ).

3. Odstavek 1 tega člena ne velja več za epidemiološko pomembno geografsko območje na območju, na katerem v določenih sezonah ni vektorjev bolezni modrikastega jezika, ko preteče več kot 60 dni od datuma začetka sezone brez vektorjev, opredeljene v skladu s Prilogo V.

Vendar to izvzetje ne velja več po koncu sezone brez vektorjev, na podlagi programa spremljanja bolezni modrikastega jezika.

▼M3

Člen 9a

Prehodne določbe

1. Z odstopanjem od člena 8(1)(a) in na podlagi rezultatov ocene tveganja, ki upošteva entomološke in epidemiološke pogoje vnosa živali, lahko namembne države članice do 31. decembra 2008 zahtevajo, da so premiki živali, za katere velja izvzetje iz člena 8(1) in izpolnjujejo najmanj enega od pogojev iz točk 1 do 4 oddelka A Priloge III, vendar ne izpolnjujejo zahtev iz točk 5, 6, in 7, skladni z naslednjimi dodatnimi pogoji:

(a) te živali morajo biti mlajše od 90 dni;

(b) od rojstva morajo biti zaprte v prostorih, zaščitenih pred vektorji;

(c) testi iz točk 1, 3 in 4 oddelka A Priloge III morajo biti izvedeni na vzorcih, ki niso vzeti prej kot sedem dni pred datumom premika.

2. Država članica, ki namerava uporabiti dodatne pogoje, določene v odstavku 1, mora o tem vnaprej uradno obvestiti Komisijo.

Komisiji mora zagotoviti vse informacije in podatke, potrebne za utemeljitev uporabe navedenih dodatnih pogojev glede entomološkega in epidemiološkega stanja, zlasti v zvezi z zadevnimi vrstami vektorjev in virusnim serotipom, podnebnimi razmerami in vrsto živinoreje dovzetnih prežvekovalcev.

Če Komisija v sedmih dneh od datuma uradnega obvestila, ki ga pošlje država članica, vlogi ne nasprotuje, je ta nemudoma upravičena do uporabe navedenih dodatnih pogojev. S tem nemudoma seznani ostale države članice.

3. Komisija da javnosti na voljo informacije glede uporabe dodatnih pogojev v skladu z odstavkom 2.

▼B







POGLAVJE 4

KONČNE DOLOČBE

Člen 10

Razveljavitev

Odločba 2005/393/ES se razveljavi.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M5









PRILOGA I

Minimalne zahteve za programe spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika (iz člena 4)

1. Minimalne zahteve za programe spremljanja bolezni modrikastega jezika, ki jih morajo države članice izvajati na območjih z omejitvami

Namen programov spremljanja bolezni modrikastega jezika je zagotavljati podatke o dinamiki bolezni modrikastega jezika na območju z omejitvami. Cilj programov spremljanja bolezni modrikastega jezika je odkrivanje vnosa novih serotipov bolezni modrikastega jezika in dokazovanje odsotnosti nekaterih serotipov bolezni modrikastega jezika. Drugi cilji lahko vključujejo dokazovanje odsotnosti kroženja virusa bolezni modrikastega jezika, določitev sezone brez vektorjev ter opredelitev vrst vektorjev.

Referenčna geografska enota za namene spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika se določi z mrežo približno 45 × 45 km (približno 2 000 km2), razen če posebne podnebne razmere upravičujejo drugačno velikost. Države članice lahko kot referenčno geografsko enoto za namene spremljanja in nadzora uporabijo tudi „regijo“, kot je opredeljena v členu 2(p) Direktive 64/432/EGS.

1.1 Programi spremljanja bolezni modrikastega jezika vključujejo vsaj pasivni klinični nadzor in aktivni laboratorijski nadzor, kakor je določeno v točkah 1.1.1 in 1.1.2. 1.1.1 Pasivni klinični nadzor: — vključuje uradni in ustrezno dokumentiran stalni sistem, namenjen odkrivanju in preiskovanju kakršnih koli sumov, vključno s sistemom za zgodnje opozarjanje za poročanje o sumih. Lastniki ali rejci živali ter veterinarji morajo pristojnemu organu takoj poročati o vsakem sumu. Pristojni organ mora vse sume v zvezi s prisotnostjo serotipov bolezni modrikastega jezika, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnih geografskih območjih je pričakovana, takoj temeljito preiskati, da se potrdi kroženje serotipov bolezni modrikastega jezika, — mora biti posebej okrepljen v sezoni aktivnosti vektorja, — mora zagotavljati, da se izvaja ozaveščanje, ki predvsem omogoča lastnikom ali rejcem in veterinarjem, da prepoznavajo klinične znake bolezni modrikastega jezika. 1.1.2 Aktivni laboratorijski nadzor vključuje vsaj enega od naslednjih ukrepov, in sicer serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi, serološke/virološke raziskave ali ciljno spremljanje, ki temelji na tveganju, kakor je določeno v točkah 1.1.2.1, 1.1.2.2 in 1.1.2.3. 1.1.2.1 Serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi: — serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi vključuje dejaven letni program testiranja kontrolnih živali za oceno kroženja virusa bolezni modrikastega jezika na območju z omejitvami. Kjer je mogoče, morajo biti kontrolne živali govedo. Živali ne smejo imeti nobenih protiteles, kar se dokaže s predhodnim seronegativnim testom, ter se morajo nahajati na območju z omejitvami, za katerega je analiza tveganja, pri kateri so se upoštevale entomološke in ekološke ocene, potrdila prisotnost vektorja ali ugotovila prisotnost habitata, primernega za gojišče vektorja, — kontrolne živali se testirajo vsaj enkrat mesečno v obdobju, ko je zadevni vektor aktiven, če je to obdobje znano. Če takšnih podatkov ni, se kontrolne živali testirajo vsaj enkrat mesečno skozi vse leto, — minimalno število kontrolnih živali na referenčno geografsko enoto za namene spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika mora biti reprezentativno in zadostno, da se v vsaki referenčni geografski enoti s 95-odstotno gotovostjo odkrije 2-odstotna mesečna pojavnost serokonverzije ( 16 ), — laboratorijsko testiranje je zasnovano tako, da pozitivnim presejalnim testom sledijo serološki/virološki testi za posebne serotipe, namenjeni potrditvi serotipa ali serotipov bolezni modrikastega jezika, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnem geografskem območju je pričakovana, in potrebni za potrditev kroženja posebnega serotipa. 1.1.2.2 Serološke/virološke raziskave: — vključujejo vsaj dejaven letni program serološkega/virološkega testiranja populacij dovzetnih vrst živali, ki je namenjen odkrivanju dokazov o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika z naključnim serološkim in/ali virološkim testiranjem, ki se izvaja v vseh epidemiološko pomembnih geografskih območjih in v obdobju leta, ko je odkritje serokonverzije verjetnejše, — morajo biti zasnovane tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja, — morajo zagotoviti, da seropozitivne živali iz cepljenih ali imuniziranih populacij ne motijo seroloških raziskav, — morajo zagotoviti, da je laboratorijsko testiranje zasnovano tako, da pozitivnim presejalnim testom sledijo serološki/virološki testi za posebne serotipe, namenjeni potrditvi serotipa ali serotipov bolezni modrikastega jezika, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnem geografskem območju je pričakovana, in potrebni za potrditev kroženja posebnega serotipa, — so lahko zasnovane tudi za spremljanje obsega cepljenja in razširjenosti različnih serotipov bolezni modrikastega jezika, prisotnih na območju z omejitvami. 1.1.2.3 Ciljno spremljanje, ki temelji na tveganju: — vključuje uradni in ustrezno dokumentiran stalni sistem, namenjen dokazovanju odsotnosti nekaterih posebnih serotipov bolezni modrikastega jezika, — se uporablja za ciljno populacijo dovzetnih živali z relativno visokim tveganjem na podlagi njihove lokacije, geografske situacije in epidemiologije serotipa bolezni modrikastega jezika ali serotipov, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnem geografskem območju je pričakovana, — mora imeti strategijo vzorčenja, ki je prilagojena opredeljeni ciljni populaciji. Velikost vzorca se izračuna tako, da se odkrije vzorčna prevalenca (na podlagi znanega tveganja ciljne populacije) s 95-odstotno gotovostjo v ciljni populaciji navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja. Kadar vzorci ne izvirajo od posameznih živali, je treba velikost vzorca prilagoditi skladno z občutljivostjo veljavnih diagnostičnih postopkov.

1.2 Za določitev sezone brez vektorjev v skladu s Prilogo V k tej uredbi mora entomološki nadzor izpolnjevati naslednje zahteve: — vključuje vsaj dejaven letni program zajemanja vektorjev s stalno nameščenimi aspiracijskimi pastmi, namenjenimi določitvi populacijske dinamike vektorja, — aspiracijske pasti, opremljene z ultravijolično lučjo, je treba uporabljati v skladu z vnaprej določenimi protokoli. Pasti se uporabljajo ponoči, pri čemer je pogostost vsaj naslednja: — — ena noč na teden v mesecu pred pričakovanim začetkom in v mesecu pred pričakovanim koncem sezone brez vektorjev, — ena noč na mesec med sezono brez vektorjev, — na podlagi dokazov, zbranih v prvih treh letih njihove uporabe, se lahko pogostost uporabe aspiracijskih pasti prilagodi, — vsaj ena aspiracijska past mora biti nameščena v vsakem epidemiološko pomembnem območju na celotnem območju, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika. Delež mušic, ujetih v aspiracijske pasti, je treba poslati v specializiran laboratorij, ki je opremljen za štetje in določanje domnevnih vrst vektorjev.

1.3 Spremljanje za predložitev Komisiji utemeljenih podatkov o odsotnosti kroženja virusa bolezni modrikastega jezika na epidemiološko pomembnem geografskem območju v obdobju dveh let v skladu s členom 6(2): — vključuje vsaj enega od naslednjih ukrepov, in sicer serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi, serološke/virološke raziskave in ciljno spremljanje, ki temelji na tveganju, kakor je določeno v točkah 1.1.2.1, 1.1.2.2 in 1.1.2.3, — mora biti zasnovano tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna ( 17 ) obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja, če se masovno cepljenje ni izvajalo, ali — mora biti zasnovano tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 10-odstotna ( 18 ) obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja, če se je masovno cepljenje izvajalo.

2. Minimalne zahteve za programe nadzora bolezni modrikastega jezika, ki jih morajo države članice izvajati zunaj območij z omejitvami

Namen programov nadzora bolezni modrikastega jezika je odkrivanje morebitnega vnosa virusa bolezni modrikastega jezika in dokazovanje prisotnosti navedenega virusa v državi članici brez bolezni modrikastega jezika ali na epidemiološko pomembnem geografskem območju.

Programi nadzora bolezni modrikastega jezika vključujejo vsaj pasivni klinični nadzor in aktivni laboratorijski nadzor, kakor je določeno v točkah 2.1 in 2.2.

2.1 Pasivni klinični nadzor: — vključuje uradni in ustrezno dokumentiran stalni sistem, namenjen odkrivanju in preiskovanju kakršnih koli sumov, vključno s sistemom za zgodnje opozarjanje za poročanje o sumih. Lastniki ali rejci živali ter veterinarji morajo pristojnemu organu takoj poročati o vsakem sumu. Pristojni organ mora vse sume takoj temeljito preiskati, da se potrdi ali izključi kakršen koli izbruh bolezni modrikastega jezika, — je treba zlasti okrepiti med obdobjem aktivnosti vektorja na območjih s posebnim relativno višjim tveganjem na podlagi geografskih in epidemioloških podatkov, — mora zagotavljati, da se izvaja ozaveščanje, ki predvsem omogoča lastnikom ali rejcem in veterinarjem, da prepoznavajo klinične znake bolezni modrikastega jezika.

2.2 Aktivni laboratorijski nadzor vključuje vsaj enega od naslednjih ukrepov, in sicer serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi, serološke/virološke raziskave ali ciljni nadzor, ki temelji na tveganju, kakor je določeno v točkah 2.2.1, 2.2.2 in 2.2.3. 2.2.1 Serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi — serološko spremljanje s kontrolnimi živalmi vključuje dejaven letni program testiranja kontrolnih živali za dokazovanje prenosa virusa bolezni modrikastega jezika zunaj območij z omejitvami. Posebno pozornost je treba nameniti območjem z visokim tveganjem na podlagi geografskih in epidemioloških podatkov, — kontrolne živali se testirajo vsaj enkrat mesečno v obdobju, ko je zadevni vektor aktiven, če je to obdobje znano. Če takšnih podatkov ni, se kontrolne živali testirajo vsaj enkrat mesečno skozi vse leto, — minimalno število kontrolnih živali na referenčno geografsko enoto za namene spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika mora biti reprezentativno in zadostno, da se v vsaki referenčni geografski enoti s 95-odstotno gotovostjo odkrije 2-odstotna mesečna pojavnost serokonverzije ( 19 ). 2.2.2 Serološke/virološke raziskave: — vključujejo vsaj dejaven letni program serološkega/virološkega testiranja populacij dovzetnih vrst živali, ki je namenjen odkrivanju dokazov o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika zunaj območij z omejitvami z naključnim serološkim in/ali virološkim testiranjem, ki se izvaja v vseh epidemiološko pomembnih geografskih območjih in v obdobju leta, ko je odkritje serokonverzije najverjetnejše, — morajo biti zasnovane tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja, — morajo zagotoviti, da seropozitivne živali iz cepljenih ali imuniziranih populacij ne motijo seroloških raziskav. 2.2.3 Ciljni nadzor, ki temelji na tveganju: — vključuje uradni in dobro dokumentiran stalni sistem, namenjen dokazovanju odsotnosti nekaterih posebnih serotipov bolezni modrikastega jezika, — mora temeljiti na obsežnem poznavanju lokalnih dejavnikov tveganja; takšno poznavanje mora omogočiti opredelitev posebne ciljne populacije z relativnim višjim tveganjem, ki je namenjena vzorčenju, — mora zagotoviti, da je ciljna strategija vzorčenja prilagojena ciljni populaciji z relativnim višjim tveganjem ter da se velikost vzorca izračuna tako, da se odkrije vzorčna prevalenca (na podlagi znanega tveganja ciljne populacije) s 95-odstotno gotovostjo v ciljni populaciji navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja.

▼B









PRILOGA II

Informacije, ki jih morajo države članice poslati sistemu BT-Net (iz člena 5(2))

Med informacije, ki jih morajo države članice poslati sistemu BT-Net, so vključeni vsaj naslednji elementi:

1. Serološki/virološki podatki o bolezni modrega jezika

(a) Upravni oddelek/enota

(b) Testirane vrste živali

(c) Vrsta sheme sistema za nadzor („sistem kontrolnih živali“ ali „redni pregledi“)

(d) Vrsta opravljenih diagnostičnih testov (ELISA, sero-nevtralizacijski test, PCR, izolacija virusa)

(e) Mesec in leto

(f) Število testiranih živali ( 20 )

(g) Število pozitivnih živali

(h) Serološko ali virološko določen serotip (v primeru pozitivnega rezultata sero-nevtralizacijskega testa ali testa izolacije virusa je treba predložiti podatke)

2. Etimološki podatki o bolezni modrikastega jezika

(a) Upravni oddelek

(b) Edinstvena identiteta območja (edinstvena koda vsakega območja pasti)

(c) Datum zbiranja

(d) Zemljepisna širina in dolžina

(e) Skupno število zbranih primerkov vrste Culicoides spp.

(f) Število zbranih primerkov vrste C. imicola, če so na voljo

(g) Število zbranih primerkov vrste C. obsoletus Complex, če so na voljo

(h) Število zbranih primerkov vrste C. obsoletus sensu strictu, če so na voljo

(i) Število zbranih primerkov vrste C. scoticus, če so na voljo

(j) Število zbranih primerkov vrste C. Pulicaris Complex, če so na voljo

(k) Število zbranih primerkov vrste C. Nubeculosus complex, če so na voljo

(l) Število zbranih primerkov vrste C. dewulfii, če so na voljo

(m) Drugi zadevni podatki

3. Podatki o cepljenju proti bolezni modrikastega jezika

(a) Upravni oddelek

(b) Leto/semester

(c) Vrsta cepiva

(d) Kombinacija serotipa

(e) Vrste živali, ki so cepljene

(f) Skupno število čred v državi članici

(g) Skupno število živali v državi članici

(h) Skupno število čred, vključenih v program cepljenja

(i) Skupno število živali, vključenih v program cepljenja

(j) Skupno število cepljenih čred

(k) Število cepljenih živali (kjer je vrsta cepljenja „cepljenje mladih živali“)

(l) Število cepljenih mladih živali (kjer je vrsta cepljenja „masovno cepljenje“)

(m) Število cepljenih odraslih živali (kjer je vrsta cepljenja „masovno cepljenje“)

(n) Uporabljeni odmerki cepiva

▼M1









PRILOGA III

Pogoji za izvzetje iz prepovedi izstopa (iz člena 7(2)(a) in člena 8(1)(a))

▼M4

A. Živali

Živali morajo biti med prevozom na namembno mesto zaščitene pred napadi vektorja Culicoides.

Poleg tega mora biti izpolnjen najmanj eden od pogojev iz točk od 1 do 7:

1. Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorja, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika, najmanj 60 dni pred datumom premika, na njih pa so bili opravljeni testi za določanje povzročitelja v skladu s Priročnikom diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (Priročnik o kopenskih živalih OIE), pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa niso bili opravljeni več kot sedem dni pred datumom premika. Vendar test za določanje povzročitelja ni potreben v državah članicah ali na območjih države članice, kjer zadostni epidemiološki podatki, pridobljeni z izvajanjem programa spremljanja za obdobje, ki ni krajše od treh let, utemeljujejo določitev sezonskega obdobja brez vektorja v skladu s Prilogo V. Države članice, ki uporabljajo to možnost, o tem obvestijo Komisijo in druge države članice v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali so bile do odpreme na območju, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika, v sezoni brez vektorja, ki se je začela … (navesti datum), in sicer od skotitve ali najmanj 60 dni, na vzorcih, ki so bili odvzeti v sedmih dneh pred odpremo, na njih pa so bili nato po potrebi (ustrezno označiti) opravljeni testi za določanje povzročitelja v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE, pri čemer so bili rezultati negativni, v skladu s Prilogo III.A(1) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

2. Živali so bile do odpreme na območju, zavarovanem pred napadi vektorjev, najmanj 60 dni pred datumom odpreme. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali izpolnjujejo pogoje iz Priloge III.A(2) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

3. Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorjev, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v tem obdobju ni bolezni modrikastega jezika, ali so bile zaščitene pred napadi vektorjev najmanj 28 dni, na njih pa so bili v tem obdobju v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni serološki testi za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 28 dni po datumu začetka obdobja zaščite pred napadi vektorjev ali sezone brez vektorjev. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali izpolnjujejo pogoje iz Priloge III.A(3) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

4. Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorjev, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v tem obdobju ni bolezni modrikastega jezika, ali so bile zaščitene pred napadi vektorjev najmanj 14 dni, v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE pa so bili v tem obdobju na njih opravljeni testi za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 14 dni po datumu začetka obdobja zaščite pred napadi vektorjev ali sezone brez vektorjev. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali izpolnjujejo pogoje iz Priloge III.A(4) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

5. Živali iz črede, cepljene v skladu s programom cepljenja, ki ga je sprejel pristojni organ, so bile cepljene proti serotipom, ki so prisotni ali bi lahko bili prisotni na epidemiološko pomembnem geografskem območju izvora, in so še vedno v obdobju imunosti, ki ga zagotavljajo specifikacije cepiva, odobrenega v programu cepljenja, ter izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih zahtev: (a) cepljene so bile več kot 60 dni pred datumom premika; (b) cepljene so bile z inaktiviranim cepivom najmanj toliko dni prej, kot je potrebnih za začetek imunske zaščite in kot je določeno v specifikacijah cepiva, odobrenega v programu cepljenja, na njih pa so bili v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni testi za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 14 dni po začetku imunske zaščite, kakor je določeno v specifikacijah cepiva, odobrenega v programu cepljenja; (c) so bile že cepljene in ponovno cepljene z inaktiviranim cepivom v obdobju imunosti, ki ga zagotavljajo specifikacije cepiva, odobrenega v programu cepljenja; (d) so bile v sezoni brez vektorjev, opredeljeni v skladu s Prilogo V, in sicer od skotitve ali najmanj 60 dni pred datumom cepljenja na območju, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika, in so bile cepljene z inaktiviranim cepivom najmanj toliko dni prej, kot je potrebnih za začetek imunske zaščite in kakor je določeno v specifikacijah cepiva, odobrenega v programu cepljenja. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali, cepljene proti serotipom bolezni modrikastega jezika … (navesti serotipe) z … (navesti ime cepiva) z inaktiviranim/modificiranim živim cepivom (ustrezno označiti), so v skladu s Prilogo III.A(5) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

6. Živali niso bile nikoli cepljene proti bolezni modrikastega jezika in so bile vedno na epidemiološko pomembnem geografskem območju izvora, na katerem je bil, je ali bi lahko bil prisoten največ en serotip, in: (a) sta bila v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE na njih opravljena serološka testa za odkrivanje protiteles proti serotipu virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testov pozitivni; prvi test je treba opraviti na vzorcih, vzetih od 60 do 360 dni pred datumom premika, drugi test pa je treba opraviti na vzorcih, ki niso bili vzeti prej kot sedem dni pred datumom premika, ali (b) je bil na njih v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljen serološki test za odkrivanje protiteles proti serotipu virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testov pozitivni; testiranje je treba opraviti najmanj 30 dni pred datumom premika, na živalih pa so bili v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni testi za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa niso bili opravljeni prej kot sedem dni pred datumom premika. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali, na katerih je bil v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljen serološki test za odkrivanje protiteles proti serotipu virusa bolezni modrikastega jezika … (navesti serotip), so v skladu s Prilogo III.A(6) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

7. Živali niso bile nikoli cepljene proti bolezni modrikastega jezika, na njih pa sta bila v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljena ustrezna serološka testa za odkrivanje posebnih protiteles proti vsem serotipom virusa bolezni modrikastega jezika, ki so prisotni ali bi lahko bili prisotni na epidemiološko pomembnem geografskem območju izvora, pri čemer so bili rezultati testa pozitivni, in (a) prvi test je moral biti opravljen na vzorcih, vzetih 60 do 360 dni pred datumom premika, drugi test pa je moral biti opravljen na vzorcih, ki niso bili vzeti prej kot sedem dni pred datumom premika, ali (b) se poseben serološki test opravi najmanj 30 dni pred datumom premika, na živalih pa je bil v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljen test za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testa negativni, test pa ni bil opravljen prej kot sedem dni pred datumom premika. Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS doda naslednje besedilo: „Živali, na katerih je bil v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljen poseben serološki test za odkrivanje protiteles proti serotipom virusa bolezni modrikastega jezika … (navesti serotipe), ki so prisotni ali bi lahko bili prisotni, so v skladu s Prilogo III.A(7) k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

Za breje živali mora biti izpolnjen vsaj en pogoj iz točk 5, 6, in 7 pred osemenitvijo ali pripustitvijo ali pa mora biti izpolnjen pogoj iz točke 3, pri čemer je bil test opravljen največ sedem dni pred datumom premika.

Kadar so živali iz te točke namenjene za trgovanje znotraj Skupnosti, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS smiselno doda eno izmed naslednjih besedil:

„Živali niso breje“ ali

„Živali so morda breje in izpolnjujejo pogoje … (iz točk 5, 6 in 7 pred osemenitvijo ali pripustitvijo ali iz točke 3; ustrezno označiti.“

▼M1

B. Seme živali

Seme mora biti odvzeto živalim darovalkam, ki izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

(a) so bile zunaj območja z omejitvami najmanj 60 dni pred začetkom odvzema semena in med njim;

(b) so bile zaščitene pred napadi vektorjev najmanj 60 dni pred začetkom odvzema semena in med njim;

(c) so bile v sezoni brez vektorjev na območju, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika, kot je določeno v skladu s Prilogo V, in sicer vsaj 60 dni pred začetkom odvzema semena in med njim, ter je bil na njih v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljen test za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testa negativni, test pa ni bil opravljen prej kot sedem dni pred datumom začetka odvzema semena. Vendar navedeni test za določanje povzročitelja ni potreben za države članice ali območja držav članic, v katerih zadostni epidemiološki podatki, pridobljeni z izvajanjem programa spremljanja za obdobje, ki ni krajše od treh let, utemeljijo določitev sezone brez vektorjev, kot je opredeljeno v Prilogi V. Države članice, ki uporabljajo to možnost, o tem obvestijo Komisijo in druge države članice v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali;

▼M5

(d) na živalih so bili v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni serološki testi za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testov negativni, in sicer so bili testi opravljeni vsaj vsakih 60 dni v obdobju odvzema in od 21 do 60 dni po zadnjem odvzemu semena za odpošiljanje;

(e) na živalih so bili v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni testi za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati negativni, in sicer so bili opravljeni na vzorcih krvi, zbranih: (i) pri prvem in zadnjem odvzemu semena za odpošiljanje ter (ii) med odvzemom semena: — vsaj vsakih sedem dni v primeru testa izolacije virusa ali — vsaj vsakih 28 dni v primeru testa verižne reakcije s polimerazo.

▼M1

Kadar je seme iz tega oddelka namenjeno za trgovanje znotraj Skupnosti ali izvoz v tretjo državo, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz Direktive Sveta 88/407/EGS ( 21 ) in Odločbe Komisije 95/388/EGS ( 22 ) ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

„Seme, odvzeto živalim darovalkam, ki izpolnjujejo … (točko (a), (b), (c), (d) ali (e), ustrezno označiti) Priloge III.B k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“

C. Jajčne celice in zarodki živali

1. Zarodke in jajčne celice govedi, pridobljene in vivo, je treba odvzeti živalim darovalkam, ki na dan odvzema ne kažejo nobenih kliničnih znakov bolezni modrikastega jezika.

2. Zarodke in jajčne celice živali, ki niso govedo, in zarodke goveda, pridobljene in vitro, je treba odvzeti živalim darovalkam, ki izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev: (a) so bile zunaj območja z omejitvami vsaj 60 dni pred začetkom odvzema zarodkov/jajčnih celic in med njim; (b) so bile zaščitene pred napadi vektorjev vsaj 60 dni pred začetkom odvzema zarodkov/jajčnih celic in med njim; (c) na njih je bil v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljen serološki test za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testa negativni, in sicer je bil test opravljen od 21 do 60 dni po odvzemu zarodkov/jajčnih celic; (d) na njih je bil v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE na vzorcu krvi, odvzetem na dan odvzema zarodkov/jajčnih celic, opravljen test za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testa negativni.

3. Kadar so jajčne celice in zarodki iz točk 1 in 2 namenjeni za trgovanje znotraj Skupnosti ali izvoz v tretjo državo, se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz Direktive Sveta 89/556/EGS ( 23 ) in Odločbe 95/388/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo: „Zarodki/jajčne celice, odvzeti živalim darovalkam, ki izpolnjujejo … (točko 1, točko 2(a), točko 2(b), točko 2(c) ali točko 2(d), ustrezno označiti) Priloge III.C k Uredbi (ES) št. 1266/2007.“ Točka 2(a) Priloge B k Direktivi 89/556/EGS se ne uporablja za jajčne celice in zarodke, odvzete živalim darovalkam, ki bivajo na gospodarstvih, na katerih se izvajajo veterinarska prepoved ali ukrepi karantene zaradi bolezni modrikastega jezika.

▼B









PRILOGA IV

Merila za določitev klavnic za izvzetje iz prepovedi izstopa (iz drugega odstavka člena 8(45))

Za namen ocene tveganja za določitev klavnic za usmerjanje premikov živali z živinorejskega gospodarstva na območju z omejitvami za takojšen zakol pristojni organ namembnega kraja upošteva vsaj naslednja merila:

1. podatke, pridobljene s programi spremljanja in nadzora, zlasti v zvezi z aktivnostjo vektorjev;

2. razdaljo od vstopnega mesta na območje brez omejitev do klavnice;

3. entomološke podatke s poti;

4. del dneva, ko se živali prevažajo, v primerjavi z urami, ko so vektorji aktivni;

5. možnost uporabe insekticidov in repelentov v skladu z Direktivo Sveta 96/23/ES ( 24 );

6. lokacijo klavnice glede na živinorejska gospodarstva;

7. ukrepe za biološko varnost, ki se izvajajo v klavnici.









PRILOGA V

Merila za določitev sezone brez vektorjev (iz člena 9(3))

Za določitev območja, na katerem v določenih sezonah ni bolezni modrikastega jezika, pristojni organ določi sezono brez vektorjev za določeno epidemiološko pomembno geografsko območje države članice (epidemiološko pomembno geografsko območje) ob upoštevanju vsaj naslednjih meril:

1. Splošna merila

(a) Izvajati se morajo programi spremljanja in/ali nadzora bolezni modrikastega jezika.

(b) Posebna merila in mejne vrednosti za določitev sezone brez vektorjev se opredelijo ob upoštevanju vrste Culicoides, za katero je dokazano ali se domneva, da je glavni vektor na epidemiološko pomembnem geografskem območju.

(c) Merila za določitev sezone brez vektorjev se uporabljajo ob upoštevanju podatkov tekočega leta in prejšnjih let (pretekli podatki). Razen tega se upoštevajo tudi vidiki v zvezi s standardizacijo podatkov o nadzoru.

2. Posebna merila

(a) Znotraj epidemiološko pomembnega geografskega območja ni kroženja virusa bolezni modrikastega jezika, kot je dokazano s programi nadzora bolezni modrikastega jezika ali drugimi dokazi, ki kažejo na zaustavitev virusa bolezni modrikastega jezika.

(b) Prenehanje aktivnosti in verjetne aktivnosti vektorjev, ki se kaže prek entomološkega nadzora v okviru programov spremljanja in/ali nadzora bolezni modrikastega jezika.

(c) Zajetja vrst Culicoides, za katere je dokazano ali se domneva, da so vektorji serotipa, prisotnega na epidemiološko pomembnem geografskem območju, so pod zgornjo mejno vrednostjo zbranih vektorjev, ki se opredeli za epidemiološko pomembno geografsko območje. Če ni trdnih dokazov, ki bi podprli določitev zgornje mejne vrednosti, je treba uporabiti popolno odsotnost primerkov vrste Culicoides imicola in manj kot pet primerkov vrste Culicoides, ki so se že razmnoževali, na past.

3. Dodatna merila

(a) Temperaturne razmere na epidemiološko pomembnem geografskem območju, ki vplivajo na aktivnost vektorjev. Temperaturne mejne vrednosti se določijo ob upoštevanju ekološkega vedenja vrste Culicoides, za katero je dokazano ali se domneva, da je vektor serotipa, ki je prisoten na epidemiološko pomembnem geografskem območju.