Struktura finančnega instrumenta Sklad za razvoj mestnih območij je v obliki posojilnega sklada, ki ga vzpostavi in s katerim upravlja finančni posrednik s prispevki iz programa ter prispevki finančnega posrednika in sovlagateljev za financiranje na novo odobrenih posojil za projekte razvoja mestnih območij. Sklad za razvoj mestnih območij se da na voljo v okviru operacije, ki je del prednostne osi, opredeljene v programu, ki ga sofinancirajo evropski strukturni in investicijski skladi, ter je opredeljena v okviru predhodne ocene iz Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Cilj instrumenta Cilji instrumenta so: 1. kombiniranje sredstev iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, finančnega posrednika in sovlagateljev, da bi se podprlo financiranje projektov razvoja mestnih območij; 2. zagotavljanje lažjega dostopa do financiranja projektom razvoja mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč, kot so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz točk (a) in (c) člena 107(3) Pogodbe, tako da imajo projekti na voljo sredstva po ugodnih pogojih. Takšne naložbe se opravljajo v okviru področja uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014. Cilji so povezani z naslednjimi pogoji. Instrument sklada za razvoj mestnih območij je del izvajanja intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij. Prispevek finančnemu posredniku iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne sme izrivati financiranja, ki je na voljo pri drugih zasebnih ali javnih vlagateljih. Program evropskih strukturnih in investicijskih skladov finančnemu posredniku zagotovi financiranje za oblikovanje portfelja posojil za projekte razvoja mestnih območij. Program je udeležen tudi pri izgubah in neizpolnjevanju obveznosti ter prihodkih in izterjavah v zvezi s posojilom sklada za razvoj mestnih območij v tem portfelju za posamezno posojilo. Sofinanciranje programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov se zagotovi z enim od naslednjega: s prispevkom iz programa s strani organa upravljanja, prispevkom finančnega posrednika in prispevki sovlagateljev na ravni sofinanciranja v sklad ter sovlaganji s posojili v projekte razvoja mestnih območij in sovlaganji drugih sovlagateljev. Če gre za strukturo sklada skladov, sklad skladov prispevek iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov prenese na finančnega posrednika. Sklad skladov lahko poleg prispevka iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov zagotovi tudi lastna sredstva, ki se kombinirajo s sredstvi finančnega posrednika. V tem primeru je sklad skladov udeležen pri porazdelitvi tveganja med prispevki v portfelju posojil. Člen 16 Uredbe (EU) št. 651/2014 bo treba uporabiti, če so sredstva, ki jih zagotovi sklad skladov, državna sredstva ali če se kombinirajo z drugimi državnimi sredstvi.

Projekt razvoja mestnih območij Projekt razvoja mestnih območij je del izvajanja intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij, ki prispeva k doseganju ciljev, ki so tam določeni. Poleg tega vsi projekti razvoja mestnih območij dokažejo naslednje parametre: Finančna vzdržnost: — projekti razvoja mestnih območij temeljijo na poslovnem modelu, oceni denarnih tokov in iskanju potencialnih zasebnih vlagateljev, — projekti razvoja mestnih območij so strukturirani tako, da ustvarjajo prihodke ali zmanjšujejo odhodke v zadostni meri za odplačilo posojila sklada za razvoj mestnih območij, in oblikovani tako, da je morebitna državna pomoč omejena na najnižji znesek, ki je potreben za izvedbo projekta, da se prepreči izkrivljanje konkurence. Projekti imajo interno stopnjo donosnosti, ki ni zadostna, da bi pritegnila financiranje na zgolj komercialni podlagi. Strateška usklajenost: — projekti razvoja mestnih območij so del celostne strategije trajnostnega razvoja mestnih območij in imajo potencial za privabljanje dodatnega financiranja drugih javnih in zasebnih vlagateljev, — projekti razvoja mestnih območij so skladni s cilji in intervencijami, predvidenimi v programu evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in prispevajo k doseganju ustreznih kazalnikov rezultatov programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, — projekti razvoja mestnih območij potekajo v zadevni regiji/na ozemlju in prispevajo k doseganju ciljev (vključno s kvantitativnimi rezultati) iz programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Sklad za razvoj mestnih območij lahko podpira naslednje prednostne naložbe: — naložbe v nizkoogljične strategije za mestna območja, — naložbe za zagotovitev pripravljenosti na nesreče, — naložbe za prilagajanje podnebnim spremembam, — naložbe za izboljšanje mestnega okolja, vključno s sanacijo degradiranih območij in zmanjšanjem onesnaženosti zraka, — naložbe v trajnostno mobilnost v mestih, — podporo za naložbe na področju samozaposlovanja in ustanavljanja podjetij, — naložbe v infrastrukturo za javne službe za zaposlovanje, — naložbe v zdravstveni in socialni sektor, in sicer v infrastrukturo, raziskave in razvoj ali inovativne storitve, ki prispevajo k lokalnemu razvoju in prehodu z institucionalnih na primarne oblike zdravstvenega varstva in zdravstveno oskrbo na domu ter izboljšujejo dostop do zdravstvenih in socialnih storitev, — naložbe v fizično in gospodarsko oživitev ogroženih mestnih in podeželskih skupnosti, — naložbe za ohranjanje, varovanje, promocijo in razvoj kulturne dediščine, — naložbe v visokošolsko izobraževanje, vključno s sodelovanjem s podjetji, — naložbe v razvoj IKT.

Vidik državne pomoči Šteje se, da je naložba združljiva z notranjim trgom in ne zahteva ad hoc priglasitve, če je skladna z določbami člena 16 Uredbe (EU) št. 651/2014. Obstoj državne pomoči se oceni na ravni sklada skladov, finančnega posrednika, zasebnih vlagateljev in končnih prejemnikov. V zvezi s tem morata finančni posrednik in sklad skladov izpolnjevati naslednje pogoje: (a) stroški upravljanja in provizije finančnega posrednika in sklada skladov odražajo trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, tj. kadar je slednji izbran z odprtim, preglednim in nediskriminatornim razpisom ali je plačilo skladno s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 in država ni dodelila nobenih drugih ugodnosti. Če sklad skladov zgolj prenese prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov na finančnega posrednika in deluje v javnem interesu ter ob izvajanju ukrepa ne opravlja komercialne dejavnosti in pri vlaganju ne sodeluje z lastnimi sredstvi, zaradi česar se ne šteje za upravičenca pomoči, je dovolj, da sklad skladov ne prejme prekomernega plačila; (b) zasebni prispevek za vsak projekt razvoja mestnih območij ni nižji od 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega v skladu s členom 16(6) Uredbe (EU) št. 651/2014; (c) sklad za razvoj mestnih območij se upravlja na komercialni podlagi in zagotavlja pridobitno naravnane odločitve o financiranju. Zasebni prispevek tukaj pomeni naložbe zasebnih subjektov. Stroški skrbnega pregleda projektov razvoja mestnih območij se krijejo iz stroškov upravljanja in provizij finančnega posrednika, ki upravlja s skladom za razvoj mestnih območij. ►M2 Različna obravnava (asimetrični pogoji glede dogovorov o porazdelitvi tveganja) za sklad skladov, prispevek finančnega posrednika in prispevke sovlagateljev na ravni sklada in na ravni projektov v obliki posojil se določijo v skladu s členom 43a Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter točkama (b) in (c) člena 16(8) Uredbe (EU) št. 651/2014, kot je natančneje določeno v okviru cenovne politike. ◄ Asimetrični pogoji za druge sovlagatelje na ravni projektov niso mogoči, saj se njihovi prispevki ne vlagajo v posojila in dejavnosti zunaj sklada za razvoj mestnih območij.

Posojilna politika (a) Izplačilo organa upravljanja ali sklada skladov finančnemu posredniku Po podpisu sporazuma o financiranju med organom upravljanja ali skladom skladov in finančnim posrednikom zadevni organ upravljanja ali sklad skladov prenese javne prispevke iz programa na finančnega posrednika, ki zadevne prispevke vloži v namenski sklad za razvoj mestnih območij. Prenos se izvede v tranšah in ob upoštevanju zgornjih mej iz člena 41 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Ciljni obseg posojila in razpon obrestne mere se potrdita v okviru predhodne ocene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in se upoštevata pri določitvi narave instrumenta (obnovljivi ali neobnovljivi instrument). (b) Oblikovanje portfelja posojil Finančni posrednik mora v vnaprej določenem omejenem časovnem obdobju ob svojih trenutnih posojilnih dejavnostih oblikovati portfelj upravičenih posojil za projekte razvoja mestnih območij, ki je delno financiran z izplačanimi sredstvi iz programa po stopnji porazdelitve tveganja, dogovorjeni v sporazumu o financiranju. Finančni posrednik izvaja skladno posojilno politiko, ki temelji na dogovorjeni naložbeni strategiji, ki omogoča dobro upravljanje kreditnega portfelja, ob upoštevanju veljavnih industrijskih standardov ter ohranjanju skladnosti s finančnimi interesi in cilji politike organa upravljanja. Naložbena strategija se določi v okviru celostne strategije trajnostnega razvoja mestnih območij, ciljnih dejavnosti, ciljnih prostorskih območij in upravičenih izdatkov. Finančni posrednik opredelitev, izbor, skrbni pregled, vodenje evidence in izvedbo posojil končnim prejemnikom izvaja v skladu s svojimi običajnimi postopki in z načeli, določenimi v ustreznem sporazumu o financiranju. Če sovlagatelji nudijo posojila za projekte razvoja mestnih območij, je potreben podpis sporazuma o sovlaganju med finančnim posrednikom in sovlagatelji, ki zagotovijo posojilo neposredno za projekt razvoja mestnih območij. Tak sporazum opredeljuje pogoje za naložbe v končne prejemnike in je, kadar je to ustrezno, skladen s členom 1(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 821/2014 (1). V takem sporazumu o sovlaganju so določeni pogoji za morebitne dogovore o porazdelitvi tveganja. (c) Ponovna uporaba virov, vrnjenih finančnemu instrumentu Viri, ki se vrnejo finančnemu instrumentu, se ponovno uporabijo v okviru istega finančnega instrumenta (se obnavljajo v okviru istega instrumenta), ali pa se po vračilu organu upravljanja ali skladu skladov uporabijo v skladu s členoma 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Ta pristop obnavljanja iz členov 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se vključi v sporazum o financiranju. Če se viri obnavljajo v okviru istega finančnega instrumenta, se zneski, ki se lahko pripišejo podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov in jih finančni posrednik v časovnem okviru za naložbe povrne in/ali izterja iz naslova posojil končnim prejemnikom, praviloma dajo na voljo za novo uporabo v okviru istega finančnega instrumenta. Če se viri organu upravljanja ali skladu skladov vrnejo neposredno, se vračila izvajajo redno in odražajo naslednje elemente: (i) vračila glavnice, (ii) morebitne izterjane zneske in odbitke izgub iz naslova posojil in (iii) morebitna plačila obrestnih mer. Ti viri morajo biti uporabljeni v skladu s členoma 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013. (d) Povračilo izgube Finančni posrednik za vsako neodplačano posojilo, ki je financirano iz sklada za razvoj mestnih območij, izvede postopke izterjave v skladu s svojimi internimi smernicami in postopki. Zneski, ki jih izterja finančni posrednik (brez morebitnih stroškov izterjave in zasega), se dodelijo finančnemu posredniku, organu upravljanja in skladu skladov. (e) Obresti in drugi dobički Obresti in drugi dobički, ki jih ustvari podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov finančnim instrumentom, se uporabijo v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Politika oblikovanja cen Ko finančni posrednik predlaga oblikovanje cen, zniža splošno zahtevano zavarovanje s premoženjem in obrestno mero, ki se zaračuna za vsako posojilo, vključeno v portfelj, glede na dodeljena sredstva, ki jih zagotovi javni prispevek iz programa, in dogovore o porazdelitvi tveganja. Politika oblikovanja cen vključuje vsaj naslednje elemente: 1. Obrestna mera za udeležbo finančnega posrednika je določena na tržni osnovi (tj. v skladu s politiko samega finančnega posrednika). 2. Splošna obrestna mera, ki se zaračuna za posojila upravičenim projektom razvoja mestnih območij, vključena v portfelj, se mora znižati sorazmerno z dodeljenimi sredstvi, ki jih zagotovi javni prispevek iz programa. Pri zadevnem znižanju se upoštevajo provizije, ki jih organ upravljanja morda obračuna za prispevek iz programa, in dogovori o porazdelitvi tveganja. 3. Politika oblikovanja cen se v obdobju upravičenosti ne spreminja.

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu: znesek in stopnja (podrobnosti o produktu) ►M2 Dejanska stopnja porazdelitve tveganja, javni prispevek iz programa, različna obravnava in obrestna mera za posojila temeljijo na ugotovitvah iz predhodne ocene in zagotovijo, da je korist za končne prejemnike v skladu s členom 16(8)(b) Uredbe (EU) št. 651/2014. ◄ Obseg ciljnega portfelja sklada za razvoj mestnih območij se določi na podlagi predhodne ocene, ki utemeljuje podporo finančnemu instrumentu v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013, in upošteva pristop obnavljanja instrumenta, če je primerno. Sredstva v okviru sklada za razvoj mestnih območij in stopnja porazdelitve tveganja se določijo tako, da zapolnijo vrzel, ugotovljeno v okviru predhodne ocene, in so v skladu s pogoji izvajanja v tej prilogi. Minimalna stopnja sofinanciranja, ki je bila dogovorjena s finančnim posrednikom, se določi za vsako upravičeno posojilo, vključeno v portfelj, glede na največji delež glavnice upravičenega posojila, ki ga financira program. S stopnjo porazdelitve tveganja, ki je bila dogovorjena s finančnim posrednikom, se določi delež izgub, ki se porazdelijo med finančnega posrednika, sovlagatelje (na ravni sklada in na ravni projekta) in prispevek iz programa, če ne obstaja drugačen dogovor. Podrobni pogoji financiranja, ki ga zagotovi sklad za razvoj mestnih območij, se določijo pred izvedbo naložbe za vsak projekt razvoja mestnih območij na podlagi finančnih napovedi, pripravljenih za projekt razvoja mestnih območij, ki jih preveri finančni posrednik.

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu (dejavnosti) Portfelj osnovnih transakcij, ki jih financira sklad za razvoj mestnih območij, vključuje posojila za projekte razvoja mestnih območij. Merila za upravičenost za vključitev v portfelj se določijo v skladu s pravom Unije, programom evropskih strukturnih in investicijskih skladov, nacionalnimi pravili za upravičenost, naložbeno strategijo (del celovitega pristopa k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij) in skupaj s finančnim posrednikom. Finančni posrednik pripravi razumno oceno profila tveganja portfelja. Finančni posrednik mora opredeliti portfelj projektov razvoja mestnih območij na podlagi naložbene strategije, potrjene v okviru predhodne ocene, vlagati vanj in upravljati z njim na trajnosten način. Finančni posrednik upravlja s portfeljem projektov razvoja mestnih območij, ki so del izvajanja intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k strategiji za trajnostni razvoj mestnih območij. Za vsak projekt razvoja mestnih območij finančni posrednik zagotovi vsaj naslednje: (a) splošen opis in časovni razpored projekta, vključno z opisom partnerjev pri sofinanciranju in delničarjev, ter podroben finančni načrt projekta; (b) utemeljitev izbire za prispevek iz programa, vključno z začetno oceno upravičenosti projekta in posledično potrebo po naložbah sklada za razvoj mestnih območij; (c) opredelitev tveganj; (d) skladnost s cilji projekta, ki so opisani v ustreznem programu. To pomeni, da izbrani projekti razvoja mestnih območij prispevajo k uresničevanju ciljev programa, vključno s kvantitativnimi učinki, kot so določeni v zadevnih prednostnih oseh programa. Pri izvajanju portfelja finančni posrednik zlasti: (a) opredeli finančne naložbe v izvedljive projekte razvoja mestnih območij, ki izpolnjujejo zahteve in merila, ki veljajo za zadevni program, vlaga vanje ter vodi pogajanja o njih in njihovo strukturiranje; (b) izvede oceno rentabilnosti naložbe in skladnosti z zahtevami naložbene strategije. Preskus upravičenosti mora dokazati, da izvedba projekta ne bi bila mogoča brez naložb sklada za razvoj mestnih območij; (c) poroča o projektih razvoja mestnih območij v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013; (d) zagotovi, da je najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega za projekt razvoja mestnih območij, zasebnega izvora in da se v največji možni meri spodbudi vlaganje zasebnih sredstev.

Obveznost organa upravljanja Obveznost organa upravljanja v zvezi s finančnim instrumentom ustreza obveznosti iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014. Krite izgube so zapadli, plačljivi in neporavnani zneski glavnice ter standardne obresti (brez zamudnih obresti ter morebitnih drugih stroškov in izdatkov).

Trajanje Kreditno obdobje finančnega instrumenta se določi na način, s katerim se zagotovi, da se prispevek iz programa iz člena 42 Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi za posojila, ki se končnim prejemnikom izplačajo najpozneje do 31. decembra 2023. Pri naložbah, opravljenih po 31. decembru 2020, je treba preveriti skladnost s pravili o državni pomoči, ki bodo začela veljati po tem datumu.

Posojila in porazdelitev tveganja na ravni finančnega posrednika (uskladitev interesov) Uskladitev interesov organa upravljanja, sovlagateljev in finančnega posrednika se doseže s: — provizijami za uspešnost v skladu s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014, — nadomestilom finančnemu posredniku, ki odraža trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, — finančni posrednik zagotovi financiranje vsaj 30 % skupne finančne obveznosti za kreditiranje projektov razvoja mestnih območij. Od teh 30 % najmanj 1 % skupne finančne obveznosti sklada za razvoj mestnih območij za vsak projekt vloži finančni posrednik iz lastnih sredstev pod enakimi pogoji, kot veljajo za prispevek iz programa. Ostalih najmanj 29 % zagotovi finančni posrednik, sovlagatelji na ravni sklada ali sovlagatelji na ravni projektov s posojili, — skupni znesek zasebnega sofinanciranja je najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega za projekt razvoja mestnih območij, — sofinanciranje sovlagateljev bi lahko šteli za nacionalno sofinanciranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če ne prihaja iz lastnih sredstev končnih prejemnikov (če se takšno sofinanciranje nato vloži v upravičene izdatke projekta), ali dopolnilo javnega prispevka iz programa, — ►M2 porazdelitev tveganja s finančnim posrednikom in s sovlagatelji (na ravni sklada ali na ravni projektov razvoja mestnih območij) se izvede sorazmerno kot za prispevek iz programa, razen če je iz predhodne ocene iz člena 37(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 razvidno, da je potrebna različna obravnava v obliki asimetrične porazdelitve tveganja med sovlagatelji. Takšni dogovori so usklajeni s členom 16(8)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 651/2014 in se vključijo v sporazum o sovlaganju med pogodbenicami. Takšni dogovori se ne uporabljajo za 1 %, ki ga finančni posrednik vloži iz lastnih sredstev, kot je opredeljeno zgoraj za uskladitev interesov. ◄

Upravičeni finančni posredniki Izbrani finančni posrednik je javni ali zasebni subjekt s sedežem v državi članici, ki je zakonsko pooblaščen za zagotavljanje posojil projektom razvoja mestnih območij na ozemlju izvajanja programa, ki prispeva k finančnemu instrumentu. Upravičeni finančni posrednik dokaže tudi sposobnost upravljanja s skladom za razvoj mestnih območij in spremljanja portfelja projektov razvoja mestnih območij. Gre za elemente, zahtevane v členu 7 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014. Upravičeni finančni posrednik mora dokazati tudi izkušnje na zadevnem ciljnem trgu in ustrezne dosežke na področju upravljanja enakovrednih ali podobnih projektov ali finančnih instrumentov, ki vlagajo v podobne projekte, kot jih predvideva sklad za razvoj mestnih območij, vključno z izkušnjami pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Finančni posrednik je pod ustreznim nadzorom pristojnega nacionalnega regulativnega organa za finančne storitve in upošteva najboljše prakse profesionalnega upravljanja skladov. Finančni posrednik se upravlja na komercialni podlagi. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če so izpolnjeni pogoji iz člena 16(9) Uredbe (EU) št. 651/2014. Za zasebne subjekte se štejejo zasebne pravne osebe, ki so v lasti zasebnih ali javnih vlagateljev, ki vlagajo na lastno odgovornost in iz lastnih sredstev. Pravna struktura sklada za razvoj mestnih območij omogoča dodatno financiranje za spodbujanje prispevkov drugih vlagateljev iz programa v projekte razvoja mestnih območij. ►M2 Organ upravljanja in sklad skladov morata pri izbiri finančnih posrednikov ravnati skladno s pravom Unije. Izbira finančnih posrednikov je odprta, pregledna in nediskriminatorna, pri čemer se preprečijo navzkrižja interesov. Izbira finančnih posrednikov stremi k vzpostavitvi ustreznih dogovorov o porazdelitvi tveganja v primeru različne obravnave. ◄ V postopku izbire finančnega posrednika se oceni naložbena strategija sklada za razvoj mestnih območij, sprejemanje odločitev in splošni pristop k upravljanju, sposobnost upravljanja finančnega posrednika in njegov prispevek iz lastnih sredstev v sklad za razvoj mestnih območij. V izbirnem postopku je eno od meril za upravičenost za izbiro finančnega posrednika njegova sposobnost, da predlaga in razvije portfelj projektov razvoja mestnih območij, ki bodo financirani, ob upoštevanju najbolj konkurenčne cenovne politike, ki jo predlaga finančni posrednik, ki sodeluje v izbirnem postopku. Finančni posrednik je odgovoren za opredelitev in oceno projektov razvoja mestnih območij. Izbrani finančni posrednik upravlja nabor projektov razvoja mestnih območij. Nabor projektov razvoja mestnih območij vsebuje projekte, ki se jih finančni posrednik zaveže financirati na podlagi informacij, ki so takrat na voljo. Za vlagatelje se štejejo vsi vlagatelji, ki so po razumni presoji finančnega posrednika vlagatelji, ki poslujejo v razmerah, ki ustrezajo načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu na prostem trgu, ne glede na njihovo pravno naravo in lastništvo. Finančni posrednik v okviru izbire določi pogoje in merila za ocenjevanje sovlagateljev. Ti morajo biti razumljivi in dostopni potencialnim sovlagateljem. Finančni posrednik dokaže nediskriminatorni pristop pri iskanju sovlagateljev in vlaganju z njimi. Ocena sovlagateljev se lahko naknadno preveri.

Upravičenost končnih prejemnikov Končni prejemniki so upravičeni na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, ustreznega programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, sporazuma o financiranju in izpolnjevanja pogoja iz člena 16 Uredbe (EU) št. 651/2014. Na datum podpisa posojilne pogodbe morajo končni prejemniki izpolnjevati naslednja merila za upravičenost: (a) biti morajo akterji razvoja mestnih območij, kar pomeni podjetja s pravnim statusom, ki omogoča zadolževanje in izvajanje projektov razvoja mestnih območij, z različnimi lastniškimi strukturami, na primer kombinacija javnega in zasebnega kapitala; (b) biti morajo aktivni partnerji regionalnih in lokalnih oblasti, ki spodbujajo razvoj mestnih območij z naložbami v projekte razvoja mestnih območij. Končni prejemniki morajo imeti ustrezen pravni interes za sredstvo, ki je predmet naložbe; (c) ne smejo biti izključeni s členi 1(2) do (5) Uredbe (EU) št. 651/2014; (d) ne smejo pripadati kateremu od omejenih sektorjev (2); (e) ne smejo biti podjetje v težavah iz člena 2(18) Uredbe (EU) št. 651/2014; (f) iz preverjanj, ki jih izvede finančni posrednik v skladu z internimi smernicami in običajno kreditno politiko, izhaja, da pravočasno izpolnjujejo svoje finančne obveznosti v zvezi s kakršnimi koli posojili ali zakupi, ki jih je odobril finančni posrednik ali katera druga finančna institucija; (g) vlagati morajo v projekte razvoja mestnih območij, ki se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, kot so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 v skladu s členoma 107(3)(a) in (c) Pogodbe. Končni prejemniki imajo v času naložbe in med vračanjem posojila registrirani sedež v državi članici, dejavnost, za katero je bilo posojilo izplačano, pa se izvaja v zadevni državi članici in regiji/na ozemlju izvajanja programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Značilnosti produkta za končne prejemnike Sklad za razvoj mestnih območij končnim prejemnikom zagotovi posojila, ki prispevajo k ciljem programa in jih program sofinancira. Znesek in stopnje sklada za razvoj mestnih območij se uskladijo z rezultati predhodne ocene iz člena 37(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in so v skladu z Uredbo (EU) št. 651/2014. Posojila se uporabijo izključno v naslednje odobrene namene: (a) naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva; (b) obratni kapital, povezan z razvojnimi ali razširitvenimi dejavnostmi, ki so pomožne dejavnostim iz točke (a) (in z njimi povezane) (njihova pomožna narava je med drugim razvidna iz poslovnega načrta projekta razvoja mestnih območij in zneska financiranja). Posojila sklada za razvoj mestnih območij, vključena v portfelj, vedno izpolnjujejo naslednja merila za upravičenost: (c) posojila so na novo odobrena in ne vključujejo refinanciranja obstoječih posojil ali financiranja zaključenih projektov; (d) skupni znesek naložb sklada za razvoj mestnih območij za projekte razvoja mestnih območij ne presega 20 000 000 EUR, kot je določeno v členu 16(3) Uredbe (EU) št. 651/2014; (e) posojila zagotavljajo financiranje za enega ali več odobrenih namenov v EUR in/ali nacionalni valuti na zadevnem ozemlju in/ali, po potrebi, v kateri drugi valuti; (f) posojila niso v obliki mezaninskih (dolžniško-lastniških) posojil, podrejenih dolgov ali navideznega lastniškega kapitala; (g) posojila niso v obliki obnavljajočih se kreditnih linij; (h) posojila se odplačujejo v skladu z načrtom odplačevanja: vključno z rednimi amortizacijskimi odplačili in/ali odplačili v enkratnem znesku; (i) posojila ne financirajo izključno finančnih dejavnosti in ne financirajo zagotavljanja potrošniškega financiranja; (j) zapadlost posojil je najmanj 12 mesecev (vključno z ustreznim obdobjem odloga, če je potrebno) in največ 360 mesecev.

Poročanje in ciljni rezultati Finančni posrednik organu upravljanja ali skladu skladov vsaj vsako četrtletje predloži informacije v standardizirani obliki in obsegu. Poročilo vključuje vse ustrezne elemente, ki jih mora organ upravljanja predložiti za izpolnjevanje določb člena 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Države članice prav tako izpolnijo svoje obveznosti poročanja in preglednosti v skladu z Uredbo (EU) št. 651/2014. Kazalniki morajo biti usklajeni s posebnimi cilji ustrezne prednostne naloge programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki financirajo finančni instrument, in s pričakovanimi rezultati, navedenimi v predhodni oceni. Pri skladu za razvoj mestnih območij se merjenje kazalnikov in poročanje o njih izvaja vsaj vsako četrtletje, usklajeni pa morajo biti vsaj z zahtevami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Ostali kazalniki, poleg skupnih kazalnikov prednostne osi programa evropskih strukturnih in investicijskih skladov, so: (a) število financiranih posojil/projektov; (b) zneski financiranih posojil; (c) neizpolnjene obveznosti (število in zneski); (d) poplačani viri in dobički.

Vrednotenje ekonomske koristi prispevka iz programa Finančna ugodnost javnega prispevka iz programa v instrument se prenese na končne prejemnike, ob upoštevanju, če je to primerno, ugodnih pogojev financiranja, ki jih zagotavlja javni prispevek iz programa v sklad za razvoj mestnih območij. Finančni posrednik po potrebi zniža splošno efektivno obrestno mero in politiko zavarovanj s premoženjem, ki se končnim prejemnikom zaračuna v okviru posameznega, v portfelj vključenega upravičenega posojila, kar odraža ugodne pogoje financiranja prispevka iz programa v sklad za razvoj mestnih območij. To načelo je upoštevano v sporazumu o financiranju med organom upravljanja ali skladom skladov in finančnim posrednikom.