1991L0477 — SL — 28.07.2008 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (91/477/EGS) (UL L 256, 13.9.1991, p.51)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 18. junija 1991

o nadzoru nabave in posedovanja orožja

(91/477/EGS)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), v sodelovanju z Evropskim parlamentom ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ker člen 8a Pogodbe določa, da se mora notranji trg vzpostaviti najpozneje do 31. decembra 1992; ker notranji trg obsega območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala, v skladu z določbami Pogodbe; ker si je Evropski svet na svojem zasedanju v Fontainebleauju 25. in 26. junija 1984 izrecno zastavil za cilj odpravo vseh policijskih in carinskih formalnosti na notranjih mejah Skupnosti; ker je zaradi popolne odprave nadzora in formalnosti na notranjih mejah Skupnosti treba izpolniti določene temeljne pogoje; ker je Komisija v svoji Beli knjigi o dokončnem oblikovanju notranjega trga navedla, da ima odprava nadzora nad varnostjo predmetov, ki se prevažajo, in osebami med drugim za posledico približevanje zakonodaje o orožju; ker zahteva odprava nadzora nad posedovanjem orožja na notranjih mejah Skupnosti sprejetje učinkovitih predpisov, ki bi v državah članicah omogočili izvajanje nadzora nad nabavo in posedovanjem strelnega orožja ter njegovim prenosom v drugo državo članico; ker je torej treba odpraviti sistematičen nadzor na notranjih mejah Skupnosti; ker bo vzajemno zaupanje na področju zaščite varnosti ljudi, ki ga bodo med državami članicami ustvarili ti predpisi, tem večje, če bodo podprti z delno usklajeno zakonodajo; ker bi bilo torej koristno določiti razrede strelnega orožja, katerega nabavo in posedovanje je treba zasebnikom prepovedati ali pa morajo ti zanj pridobiti dovoljenje oziroma ga morajo prijaviti; ker bi bilo treba prehod iz ene države članice v drugo ob posedovanju orožja načeloma prepovedati; ker je odstopanje od tega sprejemljivo le, če se sprejme postopek, ki omogoča državam članicam, da so obveščene o vnosu strelnega orožja na svoje ozemlje; ker bi bilo treba sprejeti prožnejše predpise o lovu in streljanju v tarčo, da bi preprečili oviranje prostega gibanja oseb bolj, kakor je potrebno; ker direktiva ne posega v pravice držav članic, da sprejmejo ukrepe za preprečitev nezakonite trgovine z orožjem, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







POGLAVJE 1

Področje uporabe

Člen 1

▼M1

1. V tej direktivi „strelno orožje“ pomeni vsako prenosno cevno orožje, ki izstreljuje, je namenjeno izstreljevanju ali ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem razstreliva, razen če je izvzeto zaradi enega izmed razlogov, navedenih v delu III Priloge I. Strelno orožje je razvrščeno v delu II Priloge I.

V tej direktivi se za predmet, ki ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem razstreliva, šteje orožje, ki:

— je videti kot strelno orožje, in

— ga je mogoče zaradi njegove konstrukcije ali materiala, iz katerega je izdelano, predelati v strelno orožje.

▼M1

1a. V tej direktivi „sestavni deli“ pomenijo kateri koli element ali nadomestni element, ki je posebej namenjen za strelno orožje in je ključnega pomena za njegovo delovanje, vključno s cevjo, okvirjem ali ležiščem naboja, zaklepom ali bobnom, regulatorjem ali zaklepiščem in katero koli napravo, namenjeno ali prirejeno za zadušitev zvoka, ki nastane pri streljanju s strelnim orožjem.

1b. V tej direktivi „pomembni sestavni del“ pomeni mehanizem za zapiranje kanala, ležišče naboja in cev strelnega orožja, ki so, kadar so samostojni predmeti, vključeni v razred strelnega orožja, na katero so pritrjeni ali na katero se jih namerava pritrditi.

1c. V tej direktivi „strelivo“ pomeni cel naboj ali njegove sestavne dele, vključno s tulci, vžigalnimi kapicami, pogonskim prahom, kroglami ali izstrelki, ki se uporabljajo v strelnem orožju, pod pogojem, da je za te sestavne dele same potrebno dovoljenje v zadevni državi članici.

1d. V tej direktivi „spremljanje“ pomeni sistematično sledenje strelnega orožja ter, kadar je mogoče, njegovih sestavnih delov in streliva od proizvajalca do kupca, da se pristojnim organom držav članic pomaga pri odkrivanju, preiskovanju in analiziranju nedovoljene proizvodnje in nedovoljene trgovine.

1e. V tej direktivi „posrednik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo razen trgovca, katere trgovanje ali poslovanje v celoti ali deloma zajema nakup, prodajo ali urejanje prenosa orožja.

▼M1

2. V tej direktivi „trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, katere trgovanje ali poslovanje v celoti ali deloma zajema proizvodnjo, trgovino, izmenjavo, posojanje, popravljanje ali predelavo strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva.

▼M1

2a. V tej direktivi „nedovoljena proizvodnja“ pomeni proizvodnjo ali sestavljanje strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva:

(i) iz katerega koli pomembnega sestavnega dela takšnega strelnega orožja, ki je bilo vključeno v nedovoljeno trgovino;

(ii) brez dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4 s strani pristojnega organa države članice, v kateri poteka proizvodnja ali sestavljanje; ali,

(iii) brez označevanja sestavljenega strelnega orožja v času njegove proizvodnje v skladu s členom 4(1).

2b. V tej direktivi „nedovoljena trgovina“ pomeni nakup, prodajo, dobavo, prevoz ali prenos strelnega orožja, njegovih sestavnih delov ali streliva z območja ene države članice ali prek njenega območja na območje druge države članice, če ena izmed zadevnih držav članic tega ne dovoli v skladu z določbami te direktive ali če sestavljeno strelno orožje ni označeno v skladu s členom 4(1).

▼B

3. V tej direktivi se šteje, da ima oseba prebivališče v državi, ki je navedena v naslovu na listini, v kateri je določen kraj prebivališča, kot je potni list ali osebna izkaznica, ki se ob preverjanju posedovanja ali nabave predloži organom države članice ali trgovcu.

▼M1

4. „Evropsko dovoljenje za strelno orožje“ izdajo organi države članice na zahtevo osebi, ki si zakonito pridobi v posest strelno orožje in ga uporablja. Velja največ za obdobje petih let, ki se lahko podaljša, in vsebuje informacije, določene v Prilogi II. Evropsko dovoljenje za strelno orožje je neprenosljivo, v njem je navedeno strelno orožje ali več njih, ki jih ima v posesti in uporablja imetnik dovoljenja. Dovoljenje mora biti vedno v posesti osebe, ki uporablja strelno orožje, na dovoljenju pa se označijo spremembe v posesti ali lastnostih strelnega orožja, pa tudi izguba ali tatvina strelnega orožja.

▼B

Člen 2

1. Ta direktiva ne vpliva na uporabo nacionalnih določbo o nošenju orožja, lovu ali streljanju v tarčo.

2. Ta direktiva se v skladu z nacionalno zakonodajo ne uporablja za orožje in strelivo, ki ga nabavljajo ali posedujejo oborožene sile, policija, državni organi ali zbiratelji in organi, ki se ukvarjajo s kulturnimi in zgodovinskimi vidiki orožja in jih je kot takšne priznala država članica, na ozemlju katere imajo svoj sedež. Prav tako se direktiva ne uporablja za komercialne prenose bojnega orožja in streliva.

Člen 3

Države članice lahko v svoji zakonodaji sprejmejo določbe, ki so strožje od predvidenih v tej direktivi, pri čemer morajo upoštevati pravice, dodeljene osebam s prebivališčem v državah članicah po členu 12(2).







POGLAVJE 2

Usklajevanje zakonodaje, ki se nanaša na strelno orožje

▼M1

Člen 4

1. Države članice zagotovijo, da se vsako strelno orožje ali njegov bistveni sestavni del, dan v promet, označi in registrira v skladu s to direktivo, ali pa se ga onesposobi.

2. Zaradi identifikacije in spremljanja vsakega kosa sestavljenega strelnega orožja države članice v trenutku proizvodnje za vsak kos strelnega orožja:

(a) zahtevajo enotno označevanje, vključno z imenom proizvajalca, države ali kraja proizvodnje, serijsko številko in letom proizvodnje (če ni vključeno v serijsko številko). To ne vpliva na morebitno opremljanje z blagovno znamko. Države članice se lahko v ta namen odločijo za uporabo določb Konvencije z dne 1. julija 1969 o vzajemnem priznavanju žigov o opravljenem preizkusu na orožju malega kalibra; ali

(b) ohranijo katero koli drugo enotno uporabniku prijazno označevanje s številko ali alfanumeričnim znakom, ki vsem državam omogoča hitro identifikacijo države proizvodnje.

Oznaka mora biti na pomembnem sestavnem delu strelnega orožja, katerega uničenje bi onemogočilo rabo strelnega orožja.

Države članice zagotovijo, da je vsaka posamezna osnovna embalaža vsega streliva označena tako, da navaja ime proizvajalca, identifikacijsko serijsko številko, kaliber in vrsto streliva. Države članice se lahko v ta namen odločijo za uporabo določb Konvencije z dne 1. julija 1969 o vzajemnem priznavanju žigov o opravljenem preizkusu na orožju malega kalibra.

Države članice poleg tega zagotovijo, da je strelno orožje v primeru prenosa iz državnih zalog v stalno civilno uporabo ustrezno enotno označeno, da lahko države hitro identificirajo državo tega prenosa.

3. Države članice za opravljanje dejavnosti trgovca z orožjem na svojem ozemlju zahtevajo dovoljenje najmanj na podlagi preverjene zasebne in poklicne neoporečnosti in usposobljenosti trgovca z orožjem. Če gre za pravno osebo, se preveri oseba, ki vodi podjetje.

4. Države članice do 31. decembra 2014 zagotovijo vzpostavitev in vzdrževanje bodisi centralizirane bodisi decentralizirane računalniško podprte zbirke podatkov, ki pooblaščenim organom zagotavlja dostop do zbirk podatkov, v katerih je zabeleženo vsako strelno orožje, za katero velja ta direktiva. V zbirko podatkov so za vsako strelno orožje zabeleženi in se v njej najmanj dvajset let vodijo tip, znamka, model, kaliber in serijska številka ter imeni in naslova dobavitelja in osebe, ki nabavlja ali poseduje strelno orožje.

Trgovci so v celotnem obdobju svojega delovanja dolžni vzdrževati register, v katerem je zabeleženo vse strelno orožje, za katero velja ta direktiva in ki ga prejmejo ali z njim razpolagajo, skupaj s podatki, ki omogočajo identifikacijo in spremljanje strelnega orožja, zlasti tip, znamka, model, kaliber, serijska številka ter imena in naslovi oseb, ki dobavljajo in pridobijo orožje. Ob prenehanju svoje dejavnosti trgovec izroči register nacionalnemu organu, ki je pristojen za zbirko podatkov, predvideno v prvem pododstavku.

5. Države članice zagotovijo, da se lahko vse strelno orožje v vsakem trenutku poveže z njegovimi lastniki. Kar zadeva strelno orožje, razvrščeno v razred D, pa države članice od 28. julija 2010 izvajajo ustrezne ukrepe za spremljanje, kar od 31. decembra 2014 vključuje ukrepe, ki v vsakem trenutku omogočajo povezavo z lastnikom strelnega orožja, danega v promet po 28. julija 2010.

▼M1

Člen 4a

Brez poseganja v člen 3 države članice dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja zgolj osebam, ki jim je bila dodeljena licenca ali, kar zadeva razred C ali D, jim je posebej dovoljeno, da nabavijo in posedujejo to strelno orožje v skladu z nacionalno zakonodajo.

Člen 4b

Države članice preučijo možnost vzpostavitve sistema za urejanje dejavnosti posrednikov. Takšen sistem bi lahko vključeval enega ali več ukrepov, kot sta:

(a) zahteva po registraciji posrednikov, ki delujejo na njenem območju,

(b) zahteva po pridobitvi licence ali dovoljenja za posredništvo.

▼M1

Člen 5

Brez poseganja v člen 3 države članice dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja samo osebam, ki imajo utemeljen razlog in:

(a) ki so stare najmanj 18 let, razen kar zadeva nabavo, razen nakupa, in posedovanje strelnega orožja za lov in streljanje v tarčo, pod pogojem, da imajo v tem primeru osebe, mlajše od 18 let, dovoljenje staršev ali so pod nadzorom staršev ali odrasle osebe z veljavnim dovoljenjem za strelno orožje ali dovoljenjem za lov ali so v centru za usposabljanje z licenco ali kako drugače priznanem centru;

(b) zanje ni verjetno, da bi bile nevarne same sebi, javnemu redu ali javni varnosti. Obsodba za nasilno naklepno kaznivo dejanje se šteje za tako nevarnost.

Države članice lahko prekličejo dovoljenje za posedovanje strelnega orožja, če kateri koli od pogojev, na podlagi katerih je bilo dovoljenje izdano, ni več izpolnjen.

Države članice osebam, ki imajo stalno prebivališče na njihovem ozemlju, ne smejo prepovedati posedovanja orožja, nabavljenega v drugi državi članici, razen če prepovejo nabavo istega orožja na svojem ozemlju.

▼B

Člen 6

Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da prepovejo nabavo in posedovanje strelnega orožja in streliva, razvrščenega v razred A. V posebnih primerih lahko pristojni organi izdajo dovoljenja za takšno strelno orožje in strelivo, kadar to ni v nasprotju z javno varnostjo ali javnim redom.

▼M1

Države članice, razen kar zadeva trgovce, zagotovijo strog nadzor nad nabavo, kjer je ta dovoljena, strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva prek sredstev za komuniciranje na daljavo, kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo ( 4 ).

▼B

Člen 7

1. Nihče ne sme nabaviti strelnega orožja, razvrščenega v razred B, na ozemlju države članice, razen če mu je ta država članica to dovolila.

Nobeno takšno dovoljenje se ne sme izdati osebi, ki ima prebivališče v drugi državi članici, brez njenega predhodnega soglasja.

2. Nihče ne sme posedovati strelnega orožja, razvrščenega v razred B, na ozemlju države članice, razen če mu je to dovolila ta država članica. Če ima ta oseba prebivališče v drugi državi članici, se to državo članico o tem ustrezno obvesti.

3. Dovoljenje za nabavo in dovoljenje za posedovanje strelnega orožja, razvrščenega v razred B, imata lahko obliko enotne upravne odločbe.

▼M1

4. Države članice se lahko odločijo, da bodo osebam, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo dovoljenj za strelno orožje, izdale večletno licenco za nabavo in posedovanje vsega strelnega orožja, za katerega je potrebno dovoljenje, ne da bi to vplivalo na:

(a) obveznost obveščanja pristojnih organov o prenosih;

(b) redno preverjanje, da te osebe izpolnjujejo pogoje; in

(c) zgornje meje za posedovanje, določene v nacionalni zakonodaji.

5. Države članice sprejmejo pravila, s katerimi zagotovijo, da osebam, ki imajo dovoljenje za strelno orožje iz razreda B v skladu z nacionalno zakonodajo na dan 28. julija 2008, ni treba zaprositi za licenco ali dovoljenje za strelno orožje, ki ga imajo iz razreda C ali D, zaradi začetka veljavnosti Direktive 2008/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 ( 5 ). Vendar pa mora za vsak nadaljnji prenos strelnega orožja iz razreda C ali D prevzemnik za prenos pridobiti ali imeti licenco ali imeti posebno dovoljenje za njegovo posedovanje v skladu z nacionalno zakonodajo.

▼B

Člen 8

1. Nihče ne sme posedovati strelnega orožja, razvrščenega v razred C, razen če ga je prijavil organom države članice, v kateri se nahaja to strelno orožje.

Države članice poskrbijo za obvezne prijave vsega strelnega orožja, razvrščenega v razred C, ki je trenutno na njihovem ozemlju, vendar še ni bilo prijavljeno, v enem letu po začetku veljave državnih predpisov, ki prenašajo to direktivo.

2. Vsak prodajalec, trgovec ali zasebnik obvesti o vsakem prenosu ali izročitvi strelnega orožja, razvrščenega v razred C, organe države članice, v kateri se to opravi, in pri tem navede podrobnosti, s katerimi se lahko določi identiteta strelnega orožja in osebe, ki ga nabavlja. Če ima oseba, ki pridobi takšno strelno orožje, prebivališče v drugi državi članici, to drugo državo članico o nabavi obvestita država članica, v kateri je bilo orožje nabavljeno, in oseba, ki nabavi strelno orožje.

3. Če država članica na svojem ozemlju prepove nabavo in posedovanje strelnega orožja, razvrščenega v razrede B, C ali D, ali zanj zahteva dovoljenje, o tem obvesti druge države članice, ki izrecno vpišejo izjavo v zvezi s tem v vsako evropsko dovoljenje za strelno orožje, ki ga izdajo za takšno strelno orožje, v skladu s členom 12(2).

Člen 9

1. Izročitev strelnega orožja, razvrščenega v razrede A, B ali C, osebi, ki nima prebivališča v zadevni državi članici, se dovoli, če so izpolnjene zahteve iz členov 6, 7 in 8:

— kadar je bila oseba, ki ga nabavi, pooblaščena po členu 11, da izvede prenos v državo svojega prebivališča,

— kadar oseba, ki ga nabavi, predloži pisno prijavo, ki izpričuje in utemeljuje njen namen za posedovanje strelnega orožja v državi članici nabave, če izpolnjuje zakonske pogoje za posedovanje v tej državi članici.

2. Države članice lahko dovolijo začasno izročitev strelnega orožja v skladu s postopki, ki jih same določijo.

Člen 10

Režimi glede nabave in posedovanja streliva so enaki kot za posedovanje strelnega orožja, za katerega je namenjeno strelivo.







POGLAVJE 3

Formalnosti glede pretoka orožja znotraj Skupnosti

Člen 11

1. Strelno orožje se lahko brez poseganja v člen 12 prenaša iz ene države članice v drugo samo po postopku, določenem v naslednjih odstavkih. Te določbe se uporabljajo tudi za prenos strelnega orožja, ki sledi prodaji po pošti.

2. Kadar je treba strelno orožje prenesti v drugo državo članico, zadevna oseba, preden se orožje dostavi tja, priskrbi državi članici, v kateri je takšno strelno orožje, naslednje podatke:

— ime in naslov osebe, ki prodaja ali odda strelno orožje, ter osebe, ki ga kupuje ali nabavlja, ali kadar je primerno, lastnika,

— naslov, kamor je treba strelno orožje odposlati ali prepeljati,

— število kosov strelnega orožja, ki ga je treba odposlati ali prepeljati

— podatki, ki omogočajo identifikacijo strelnega orožja, in tudi navedbo, da je bilo pregledano v skladu s Konvencijo z dne 1. julija 1969 o vzajemnem priznavanju preskusnih oznak lahkega orožja,

— prevozno sredstvo,

— datum odhoda in predvideni datum prihoda.

Podatkov iz zadnjih dveh alinej ni treba navesti, kadar prenos poteka med trgovci.

Država članica preveri pogoje, pod katerimi je treba izpeljati prenos, zlasti glede varnosti.

Kadar država članica dovoli takšen prenos, izda dovoljenje, ki vključuje vse podatke iz prvega pododstavka. Takšno dovoljenje spremlja strelno orožje, dokler to ne pride v namembni kraj. Predložiti ga je treba vedno, kadar to zahtevajo organi držav članic.

3. Za prenos strelnega orožja, ki ni bojno orožje, ki v skladu s členom 2(2) ni urejeno s to direktivo, lahko vsaka država članica dodeli trgovcem pravico prenosa strelnega orožja z njenega ozemlja trgovcu s sedežem v drugi državi članici, brez predhodnega dovoljenja iz odstavka 2. V ta namen izda dovoljenje, ki velja največ tri leta in ki ga lahko kadarkoli razveljavi ali prekliče z obrazloženo odločitvijo. Listina, ki se sklicuje na to dovoljenje, spremlja strelno orožje, vse dokler to ne pride v namembni kraj. Predložiti ga je treba vedno, kadar to zahtevajo organi držav članic.

▼M1

Pred datumom prenosa trgovec organom države članice, iz katere bo potekal prenos, sporoči vse podatke iz prvega pododstavka odstavka 2. Ti organi izvajajo preglede, po potrebi na kraju samem, da preverijo ujemanje med informacijami, ki jih sporoči trgovec z orožjem, in dejanskimi karakteristikami prenosa. Informacije sporoči trgovec v roku, ki daje na razpolago dovolj časa.

▼B

4. Vsaka država članica priskrbi drugim državam članicam seznam strelnega orožja, za katero se sme dovoliti prenos na njeno ozemlje brez njenega predhodnega soglasja.

Te sezname strelnega orožja je treba poslati trgovcem, ki so pridobili dovoljenje za prenos strelnega orožja brez predhodnega dovoljenja po postopku iz odstavka 3.

Člen 12

1. Če se ne postopa po postopku iz člena 11, se posedovanja strelnega orožja med potovanjem skozi dve ali več držav članic ne dovoli, razen če si je zadevna oseba pridobila dovoljenje vsake od teh držav članic.

Države članice lahko izdajo takšno dovoljenje za eno ali več potovanj za največ eno leto z možnostjo podaljšanja. Takšna dovoljenja se vpišejo na evropsko dovoljenje za strelno orožje, ki ga mora predložiti potnik, kadar to od njega zahtevajo organi držav članic.

2. ►M1 Ne glede na odstavek 1 lahko lovci, kar zadeva razreda C in D, in športni strelci, kar zadeva razrede B, C in D, brez predhodnega dovoljenja posedujejo eno ali več strelnih orožij med potovanjem skozi dve ali več držav članic zato, da bi ga uporabili pri svojih dejavnostih, pod pogojem, da imajo evropsko dovoljenje za strelno orožje, v katerem je našteto takšno strelno orožje, in pod pogojem, da lahko utemeljijo razloge za svoje potovanje, zlasti s predložitvijo povabila ali drugega dokazila za lov ali streljanje v tarčo v ciljni državi članici.

Države članice ne smejo pogojevati priznavanja evropskega dovoljenja za strelno orožje s plačilom kakršnih koli pristojbin ali dajatev. ◄

Vendar to odstopanje ne velja za potovanja v državo članico, ki prepoveduje nabavo in posedovanje zadevnega strelnega orožja ali v kateri je treba po členu 8(3) za to pridobiti dovoljenje. V tem primeru se vpiše izrecna izjava v zvezi s tem v evropsko dovoljenje za strelno orožje.

V zvezi s poročilom iz člena 17 bo Komisija med posvetovanjem z državami članicami preučila tudi posledice uporabe drugega pododstavka, zlasti kar zadeva njegov vpliv na javni red in javno varnost.

3. Po sporazumih za vzajemno priznavanje nacionalnih listin lahko dve ali več držav članic predvidi režim, ki bo prožnejši od predpisanega v tem členu, za gibanje s strelnim orožjem na svojem ozemlju.

Člen 13

1. Vsaka država članica sporoči namembni državi članici vse pomembne podatke, s katerimi razpolaga, o dokončanih prenosih strelnega orožja.

2. Vsi podatki, ki jih prejmejo države članice po postopkih iz člena 11 za prenose strelnega orožja, ter iz člena 7(2) in člena 8(2) za nabavo in posedovanje strelnega orožja nerezidentov, se sporočijo namembnim državam članicam najpozneje do zadevnih prenosov, in kadar je primerno, najpozneje do prenosa v tranzitno državo članico.

▼M1

3. Za učinkovito uporabo te direktive si države članice redno izmenjujejo informacije. Komisija zato do 28. julija 2009 ustanovi kontaktno skupino za izmenjavo informacij za namene uporabe tega člena. Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o nacionalnih organih, odgovornih za prenos in sprejem informacij ter za izpolnjevanje obveznosti iz člena 11(4).

▼M1

Člen 13a

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 6 ), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

▼B

Člen 14

Države članice sprejmejo vse ustrezne določbe, ki na njihovo ozemlje prepovedujejo vnos:

— strelnega orožja, razen v primerih, določenih v členih 11 in 12, in če so izpolnjeni v njih določeni pogoji,

— orožja, ki ni strelno orožje, če to dopuščajo nacionalni predpisi zadevne države članice.







POGLAVJE 4

Končne določbe

Člen 15

1. Države članice morajo okrepiti nadzore nad posedovanjem orožja na zunanjih mejah Skupnosti. Še zlasti morajo zagotoviti, da bodo potniki iz tretjih držav, ki nameravajo nadaljevati pot v drugo državo članico, upoštevali člen 12.

2. Ta direktiva državam članicam ali prevozniku ne preprečuje izvajanja nadzora med vkrcevanjem v prevozno sredstvo.

3. Države članice obvestijo Komisijo o tem, kako se izvaja nadzor iz odstavkov 1 in 2. Komisija te podatke zbere in jih da na voljo vsem državam članicam.

4. Države članice obvestijo Komisijo o svojih nacionalnih predpisih, vključno s spremembami v zvezi z nabavo in posedovanjem orožja, kadar je nacionalna zakonodaja strožja od najnižjega standarda, ki ga morajo sprejeti. Komisija takšne podatke pošlje drugim državam članicam.

▼M1

Člen 16

Države članice določijo sistem kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 17

Komisija do 28. julija 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o položaju, ki je nastal zaradi uporabe te direktive, skupaj s predlogi, če je primerno.

Komisija do 28. julija 2012 opravi raziskavo in predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o morebitnih prednostih in pomanjkljivostih zmanjšanja števila razredov strelnega orožja na dva razreda (prepovedano ali dovoljeno), da bi se z morebitno poenostavitvijo izboljšalo delovanje notranjega trga za zadevne proizvode.

Komisija do 28. julija 2010 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o ugotovitvah študije o dajanju replik strelnega orožja v promet, da se ugotovi, ali bi bila vključitev takšnih proizvodov v področje uporabe te direktive mogoča in zaželena.

▼B

Člen 18

Države članice pravočasno sprejmejo zakone in druge prepise, potrebne za uskladitev s to direktivo, tako da lahko ukrepi, predvideni v tej direktivi, začnejo veljati najpozneje 1. januarja 1993. O sprejetih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo in druge države članice.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

I. V tej direktivi „orožje“ pomeni: ▼M1 — katero koli strelno orožje, kakor je opredeljeno v členu 1 te direktive, ▼B — orožje, ki ni strelno orožje, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji.

II. V tej direktivi „strelno orožje“ pomeni: A. vsak predmet, ki spada v enega od naslednjih razredov, razen če ustreza definiciji, vendar je izvzet zaradi enega od razlogov iz razdelka III. Razred A - Prepovedano strelno orožje 1. Eksplozivni vojaški izstrelki in metalci 2. Avtomatsko strelno orožje 3. Strelno orožje, prikrito v druge predmete 4. Strelivo s prebojnimi, eksplozivnimi ali vnetljivim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo 5. Strelivo za pištole in revolverje z razširnim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo, razen orožja za lov in streljanje v tarčo za osebe, ki imajo pravico do njegove uporabe. Razred B - Strelno orožje, za katerega je potrebno dovoljenje 1. Polavtomatsko ali repetirno kratkocevno strelno orožje 2. Enostrelno kratkocevno strelno orožje s centralno udarno iglo 3. Enostrelno kratkocevno strelno orožje za strelivo z robnim vžigom, katerega skupna dolžina znaša manj kot 28 cm. 4. Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje z nabojnikom in ležiščem naboja za več kot tri naboje. 5. Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje z nabojnikom in ležiščem naboja za manj kot tri naboje, pri katerem se da napravo za polnjenje odstraniti ali za katero ni gotovo, da se ga ne bi dalo spremeniti z običajnim orodjem v orožje z nabojnikom in ležiščem naboja za več kot tri naboje. 6. Repetirno in polavtomatsko dolgocevno strelno orožje z gladko cevjo skupne dolžine do 60 cm. 7. Polavtomatsko strelno orožje za civilno uporabo, ki je podobno avtomatskemu vojaškemu strelnemu orožju. Razred C - Strelno orožje, ki ga je treba prijaviti 1. Repetirno dolgocevno strelno orožje, razen naštetega v točki 6 razreda B 2. Enostrelno dolgocevno orožje z eno ali več žlebljenimi cevmi 3. Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, razen naštetega v točkah 4 do 7 razreda B. 4. Enostrelno kratkocevno orožje za strelivo z robnim vžigom in s skupno dolžino nad 28 cm. Razred D - Drugo strelno orožje Enostrelno dolgocevno strelno orožje z gladkimi cevmi B. vsi pomembni sestavni deli takšnega strelnega orožja: Mehanizem za zapiranje kanala, ležišče naboja in cev strelnega orožja, ki so, kadar so samostojni predmeti, vključeni v razred strelnega orožja, na katero so pritrjeni ali na katero se jih namerava pritrditi.

III. V tej prilogi predmeti, ki ustrezajo definiciji za „strelno orožje“, niso zajeti v to definicijo, če: ▼M1 (a) so bili zavrnjeni kot stalno neprimerni za uporabo z onesposobitvijo, ki zagotavlja, da so vsi bistveni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti, da bi strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobili; ▼B (b) so oblikovani za preplah, signaliziranje, reševanje ljudi, klanje živali, ribolov s harpuno ali za industrijske oziroma tehnične namene, če se lahko uporabijo samo za navedeni namen; (c) so obravnavani kot starinsko orožje ali njegove reprodukcije, pri čemer oboje ni bilo zajeto v prejšnjih razredih, in za katere velja državna zakonodaja. ▼M1 Države članice storijo vse potrebno, da pristojni organi lahko preverijo ukrepe za onesposobitev iz točke (a) in tako zagotovijo, da je strelno orožje zaradi opravljenih sprememb nepreklicno neuporabno. Države članice pri navedenem preverjanju zagotovijo, da se izda potrdilo ali drugi dokument, s katerim se potrdi onesposobitev strelnega orožja, ali ustrezno jasno vidno oznako na strelnem orožju, uporabljeno v ta namen. Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 13a(2) te direktive izda skupne smernice o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja. ▼B Dokler ne pride v celotni Skupnosti do koordinacije, lahko države članice za strelno orožje, našteto v tem razdelku, uporabljajo svojo državno zakonodajo.

IV. V tej prilogi: (a) „kratkocevno orožje“ pomeni strelno orožje s cevjo, ki ni daljša od 30 cm, ali katerega skupna dolžina ne presega 60 cm; (b) „dolgocevno strelno orožje“ pomeni vsako strelno orožje, ki ni kratkocevno strelno orožje; (c) „avtomatsko strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki se avtomatsko napolni vsakič, kadar se izstreli naboj, in s katerim se lahko izstreli več kot en naboj z enim potegom sprožilca; (d) „polavtomatsko strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki se avtomatsko napolni vsakič, kadar se izstreli naboj, in s katerim lahko izstrelimo samo en naboj z enim potegom sprožilca; (e) „repetirno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki je oblikovano tako, da se o izstrelitvi naboja ročno spet napolni iz nabojnika ali cilindra; (f) „enostrelno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki nima nabojnika in se napolni pred vsakim strelom z ročno vstavitvijo naboja v ležišče naboja ali v nišo za polnjenje ob zaklepu cevi; (g) „strelivo s prebojnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem je izstrelek ovit in ima prebojno trdo jedro; (h) „strelivo z eksplozivnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem izstrelek vsebuje polnjenje, ki ga raznese ob udarcu; (i) „strelivo z zažigalnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem izstrelek vsebuje kemično zmes, ki se vname ob stiku z zrakom ali ob udarcu.









PRILOGA II

EVROPSKO DOVOLJENJE ZA STRELNO OROŽJE

Dovoljenje mora vključevati naslednje oddelke:

(a) istovetnost lastnika;

(b) identifikacijo orožja ali strelnega orožja, vključno z navedbo razreda v skladu s to direktivo;

(c) rok veljavnosti dovoljenja;

(d) oddelek, ki ga izpolni država članica, ki ga je izdala (vrsta in navedba dovoljenj itd.);

(e) oddelek, ki ga izpolnijo druge države članice (dovoljenja za vstop na njihovo ozemlje itd.);

(f) izjave: „Za pridobitev pravice do potovanja v drugo državo članico z enim ali več kosi strelnega orožja iz razreda B, C ali D, navedenega v tem dovoljenju, je treba pridobiti eno ali več predhodnih ustreznih dovoljenj od države članice, ki se jo namerava obiskati. To ali ta dovoljenja se lahko vpišejo na to dovoljenje. Zgoraj omenjeno predhodno dovoljenje načeloma ni potrebno za potovanje s strelnim orožjem iz razreda C ali D za lovske namene ali s strelnim orožjem iz razreda B, C ali D z namenom sodelovati pri športnem streljanju, če ima potnik dovoljenje za strelno orožje in lahko utemelji razlog za to potovanje.“ Kadar je država članica v skladu s členom 8(3) obvestila drugo državo članico, da je posedovanje določenega strelnega orožja iz razreda B, C ali D prepovedano ali je zanj treba pridobiti dovoljenje, je treba dodati eno od naslednjih izjav: „Potovanje v … (zadevno/-e državo/-e) s strelnim orožjem … (navedba orožja) se prepove.“ „Za potovanje v … (zadevno/-e državo/-e) s strelnim orožjem … (navedba orožja) je treba pridobiti dovoljenje.“