2.3.2

Zaščita nevarnih mest 2.3.2.1 Navzgor Varnostna razdalja v smeri navzgor je 2 500 mm (glej sliko 1) pri stoječih osebah. Slika 1 2.3.2.2 Navzdol, preko Varnostni odmik za poseg preko roba je: a = od tal navzgor do nevarnega mesta, b = višina roba ali varnostne naprave, c = vodoravna oddaljenost med nevarnim mestom in robom (glej sliko 2). Slika 2 Pri seganju hkrati navzdol in preko morajo biti zagotovljene varnostne razdalje iz tabele 1.



Tabela 1 (mm) a: Oddaljenost nevarnega mesta od tal Višina roba varnostne naprave b 2 400 2 200 2 000 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 Vodoravna oddaljenost c od nevarnega mesta 2 400 — 100 100 100 100 100 100 100 2 200 — 250 350 400 500 500 600 600 2 000 — — 350 500 600 700 900 1 100 1 800 — — — 600 900 900 1 000 1 100 1 600 — — — 500 900 900 1 000 1 300 1 400 — — — 100 800 900 1 000 1 300 1 200 — — — — 500 900 1 000 1 400 1 000 — — — — 300 900 1 000 1 400 800 — — — — — 600 900 1 300 600 — — — — — — 500 1 200 400 — — — — — — 300 1 200 200 — — — — — — 200 1 100 2.3.2.3 Doseg okoli Da določen del telesa ne more doseči nevarnega mesta, morajo biti zagotovljene vsaj varnostne razdalje, navedene v tabeli 2 spodaj. Glede varnostnega odmika se domneva, da je glavni sklep obravnavanega telesnega dela trdno pritisnjen ob rob varnostne naprave. Varnostni odmik ni zagotovljen, dokler se ne ugotovi, da se del telesa nikakor ne more pomakniti naprej ali prodreti globlje. Tabela 2



Del telesa Varnostna razdalja Slika Dlan od korena prstov do konic prstov ≥ 120 Dlan od zapestja do konic prstov ≥ 230



okončina Varnostna razdalja ponazoritev Roka od komolca do konic prstov ≥ 550 Roka od ramena do konic prstov ≥ 850 2.3.2.4 Doseg skozi odprtino Če je mogoče prodreti ali seči v odprtine ali skozi njih do nevarnih delov, je treba zagotoviti varnostne razdalje, predpisane v tabelah 3 in 4. Deli, ki se premikajo med seboj ali glede na trdne dele, niso nevarni, če niso med seboj oddaljeni več kot 8 mm.



Tabela 3 Konica prsta Prst Roka do srede dlani Roka do ramenskega sklepa — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 20 20 < a ≤ 30 30 < a ≤ 135 največ > 135 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 —



Tabela 4 Konica prsta Prst Roka do korena palca Roka do pazduhe — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 25 25 < a ≤ 40 40 < a ≤ 250 največ 250 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 — 2.3.2.5 Varnostne razdalje območja stiskanja Območje stiskanja ni nevarno mesto za prikazane dele telesa, če varnostne razdalje niso manjše od tistih, prikazanih v tabeli 5, in če je poskrbljeno, da sosednji, širši del telesa ne more zaiti v tako mesto.



Tabela 5 Del telesa Telo Noga Stopalo Roka Dlan, zapestje, pest Prst Varnostna razdalja 500 180 120 100 25 Slika 2.3.2.6 Naprava za upravljanje Špranja med dvema pedaloma ali odprtine, skozi katere gredo upravljalni vzvodi, ne štejejo kot mesta stiskanja ali striženja. 2.3.2.7 Zadnje tritočkovno priključno drogovje 2.3.2.7.1 Za ravnino, ki poteka skozi srednjo ravnino vrtljivih točk dvižnih drogov pri tritočkovnem priključnem drogovju, mora biti zagotovljen varnostni odmik najmanj 25 mm med gibajočimi se deli v vsaki točki giba n dvigalne naprave razen v skrajni gornji in skrajni spodnji legi 0,1 n, in pri delih, ki izvajajo strižna gibanja (spreminjanje kotov) mora biti zagotovljen kot najmanj 30° oziroma varnostni odmik najmanj 25 mm (glej sliko 3). Hod n′, zmanjšan za 0,1 n na gornjem in spodnjem koncu, je opredeljen, kot sledi (glej sliko 4). Če spodnje zgibe aktivira neposredno dvižni mehanizem, se referenčno ravnino določi s srednjo prečno navpično ravnino teh zglobov. Silka 3 Legenda: A = Dvižna ročica B = Spodnji vlečni drog C = Dvižni drog D = Ohišje traktorja E = Ravnina, ki poteka skozi osi vrtišč dvižnega droga F = Ovojnica prostega prostora Slika 4 2.3.2.7.2 Pri hodu n tritočkovnega drogovja je spodnji položaj A priključne točke spodnjega droga omejena z mero „14“ v skladu s prvim delom standarda ISO 730 z decembra 1994, zgornji položaj B pa je omejen z največjim hodom tritočkovnega drogovja. Hod n′ ustreza hodu n, zmanjšanemu navzgor in navzdol za 0,1 n, in pomeni navpično razdaljo med točkama A′ in B′. 2.3.2.7.3 V območju dviga n′ je treba okoli dvižnih drogov napram sosednjim delom zagotoviti varnostni odmik najmanj 25 mm. 2.3.2.7.4 Če so pri tritočkovnem priključnem drogovju uporabljene take priklopne naprave, ki ne zahtevajo navzočnost uporabnika med traktorjem in priključkom (npr. pri hitrih priklopih), določbe točke 2.3.2.7.3 ne veljajo. 2.3.2.7.5 Navodila za uporabo morajo vsebovati ustrezne informacije o nevarnih mestih, ki se nahajajo pred ravnino, opredeljeno v prvem stavku točke 2.3.2.7.1. 2.3.2.8 Prednje tritočkovno priključno drogovje 2.3.2.8.1 V vsaki točki giba n tritočkovnega priključnega drogovja, razen v skrajnem gornjem in skrajnem spodnjem odseku 0,1 n, mora biti zagotovljen varnostni odmik najmanj 25 mm med gibajočimi se deli, in pri delih, ki izvajajo strižna gibanja (spreminjanje kotov) mora biti zagotovljen kot najmanj 30° oziroma varnostni odmik najmanj 25 mm. Hod n′, zmanjšan za 0,1 n na gornjem in spodnjem koncu, je opredeljen, kot sledi (glej tudi sliko 4). 2.3.2.8.2 Pri hodu n tritočkovnega drogovja je skrajna spodnja lega A priklopne točke spodnjega droga omejena z mero „14“ v skladu z drugim delom standarda ISO 8759 z marca 1998, skrajna zgornja lega B pa je omejena z največjim hodom tritočkovnega priključnega drogovja. Hod n′ ustreza hodu n, zmanjšanemu navzgor in navzdol za 0,1 n, in pomeni navpično razdaljo med točkama A′ in B′. 2.3.2.8.3 Če so na spodnjih drogovih prednjega tritočkovnega priključnega drogovja uporabljene take priključne naprave, ki ne zahtevajo navzočnosti uporabnika med traktorjem in priključkom (npr. pri hitrih priklopih), določbe točke 2.3.2.8.1 ne veljajo v polmeru 250 mm okoli točk, v katerih je spodnji drog pritrjen na traktor. Vendar mora v vsakem primeru biti zagotovljen okoli dvižnih drogov oziroma delovnih valjev varnostni odmik najmanj 25 mm od sosednjih delov na območju opredeljenega hoda n′. 2.3.2.9 Voznikov sedež in okolica Kadar voznik sedi na sedežu, morajo biti vsa mesta stiskanja in striženja zunaj dosega njegovih rok ali nog. Ta zahteva je izpolnjena, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 2.3.2.9.1 Voznikov sedež je postavljen v srednji legi območja nastavljanja po dolžini in višini. Voznikov doseg je razdeljen na območji A in B. Krogelno središče teh dveh območij je točka 60 mm pred indeksno točko sedeža in 580 mm nad njo (glej sliko 5). Območje A tvori krogla s polmerom 550 mm, območje B pa je prostor med to kroglo in kroglo polmera 1 000 mm. Slika 5 2.3.2.9.2 Okoli mest stiskanja in striženja na območju A mora biti zagotovljena varnostna razdalja 120 mm, v območju B pa 25 mm, pri delih, ki bi lahko s spremembami medsebojnih kotov povzročila striženje, pa morajo biti zagotovljeni koti najmanj 30o. 2.3.2.9.3 Na območju A je treba upoštevati le tista mesta stiskanja in striženja, ki jih povzroča gibanje delov, ki jih spravi v pogon zunanji vir energije. 2.3.2.9.4 Če nevarno mesto povzroča navzočnost konstrukcijskih delov okoli sedeža, mora biti med takim konstrukcijskim delom in sedežem zagotovljena varnostna razdalja najmanj 25 mm. Med hrbtnim naslonjalom sedeža in sosednjimi konstrukcijskimi deli za hrbtnim naslonjalom ni nevarnih mest, če so ti sosednji konstrukcijski deli gladki, hrbtno naslonjalo pa je zaokroženo in nima ostrih robov v okolici teh delov. 2.3.2.10 Sopotnikov sedež (če je) 2.3.2.10.1 Če so kaki deli lahko nevarni za noge, je treba zagotoviti varnostne naprave na območju krogle polmera 800 mm od prednjega roba sedežne blazine navzdol. 2.3.2.10.2 Nevarna mesta na območjih A in B morajo biti zavarovana, kakor je opisano v točki 2.3.2.9, na območju krogle, katere središče je 670 mm nad sredino prednjega roba sopotnikovega sedeža (glej sliko 6). Slika 6 2.3.2.11 ▼M2 Ozkokolotečni traktorji in traktorji kategorije T4.3. 2.3.2.11.1 Pri ozkokolotečnih traktorjih iz druge alinee člena 1 Direktive Sveta 87/402/EGS ( 10 ) in traktorjih kategorije T4.3 iz dela I Dodatka 1 poglavja B Priloge II k Direktivi 2003/37/ES zahteve iz točke 2.3.2.9 ne veljajo za območje pod ravnino, nagnjeno nazaj za 45° in prečno glede na smer vožnje, potekajočo skozi točko, ki leži 230 mm za indeksno točko sedeža (glej sliko 7). Če so v tem območju nevarna mesta, je treba na traktorju pritrditi ustrezna opozorila. ▼B Slika 7 2.3.2.11.2 Za dostop do voznikovega sedeža veljajo zahteve iz točk II.1 in II.2 Priloge I Direktive 80/720/EGS ( 11 ). 2.3.2.11.3 Za naprave za upravljanje velja točka I.6 Priloge I Direktive 80/720/EGS. 2.3.2.11.4 Pred navpično referenčno ravnino, ki poteka pravokotno na vzdolžno os vozila in skozi središče normalno sproščenega pedala (sklopka in/ali delovna zavora), morajo biti vroči deli izpušnega sistema zavarovani, če ležijo bližje kot 300 mm na zgornjem območju (700 mm nad tlemi) oziroma bližje kot 150 mm na spodnjem območju (glej sliko 8). V prečni smeri pa območje, kjer je potrebna zaščita, omejujeta zunanji obris traktorja in zunanji obris izpušnega sistema. Vroči deli izpušnega sistema, ki potekajo pod dostopno stopnico, morajo biti v navpični projekciji pokriti od zgoraj ali kako drugače toplotno zavarovani. Slika 8 2.3.2.12 Razpored in označevanje gibkih hidravličnih cevi 2.3.2.12.1 Gibke hidravlične cevi morajo biti razporejene tako, da so njihove mehanske in toplotne poškodbe preprečene. 2.3.2.12.2 Gibke hidravlične cevi morajo biti jasno razločne in neizbrisno označene z naslednjimi podatki: — znak proizvajalca gibke cevi, — datum proizvodnje (leto in mesec proizvodnje), — največji dovoljeni dinamični nadtlak med delovanjem. 2.3.2.12.3 Gibke hidravlične cevi v bližini voznikovega ali sopotnikovega sedeža morajo biti razporejene ali zavarovane tako, da ob odpovedi ne morejo povzročiti nevarnosti za osebe. 2.3.2.13 Krmilje in nihajna os Deli, ki se premikajo med seboj ali glede na toge dele, morajo biti zavarovani, če ležijo na območju, opredeljenem v točkah 2.3.2.9 in 2.3.2.10. Če je vgrajeno zgibno krmilje, morajo biti na obeh straneh traktorja na območju pregibanja neizbrisne in razumljive oznake, ki s sliko ali z besedami opozarjajo, da zadrževanje na območju pregibanja ni dovoljeno. Ustrezne oznake morajo biti navedene tudi v priročniku za uporabo. 2.3.2.14 Kardanske gredi Kardanske gredi (npr. za štirikolesni pogon), ki se lahko vrtijo samo takrat, ko je traktor v gibanju), morajo biti zavarovane, če ležijo na območju, opredeljenem v točkah 2.3.2.9 in 2.3.2.10. 2.3.2.15 Prosto območje okoli pogonskih koles 2.3.2.15.1 Prosto območje okoli kolesnih varoval mora izpolnjevati naslednje zahteve. 2.3.2.15.2 „Prosto območje“ pomeni prostor, ki mora biti zagotovljen kot prazen med pnevmatikami pogonskih koles in sosednjimi deli vozila. Prosto območje okoli pogonskih koles mora pri nameščenih pnevmatikah največjih mer ustrezati meram, predpisanim na sliki 9 in v tabeli 6. Slika 9



Tabela 6 Standardni traktorji Traktorji z ozkim kolotekom a h a h mm mm mm mm 40 60 15 30 Prosto območje, manjše od območja, prikazanega na sliki 9 in v tabeli 6, je dopustno poleg območij, omenjenih v točkah 2.3.2.9 in 2.3.2.10 pri traktorjih z ozkim kolotekom, pri katerih so blatniki uporabljeni tudi za strganje sprijete zemlje s koles. 2.3.2.16 Vroče površine Treba je pokriti ali izolirati vroče površine, ki se jih upravljavec lahko dotakne med običajnim delovanjem traktorja. To velja za vroče površine blizu stopnic, ograj za vzpenjanje, držal in sestavnih delov traktorja, ki se uporabljajo kot sredstva za vstopanje na traktor, in se jih je možno nenamerno dotakniti. 2.3.2.17 Pokrov sponk akumulatorja Neozemljene sponke je treba zaščititi proti nenamernim kratkim stikom.