02016R0794 — SL — 28.06.2022 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) 2016/794 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. maja 2016

o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE, CILJI IN NALOGE EUROPOLA

Člen 1

Ustanovitev Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

1. Ustanovi se Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), z namenom podpreti sodelovanje med organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v Uniji.

2. Europol, kot ga ustanavlja ta uredba, nadomesti in nasledi Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) „pristojni organi držav članic“ pomeni vse policijske organe in druge službe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki obstajajo v državah članicah ter so po nacionalnem pravu odgovorni za preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti njim. Pristojni organi zajemajo tudi druge javne organe, ki obstajajo v državah članicah in so po nacionalnem pravu odgovorni za preprečevanje kaznivih dejanj, za katera je pristojen Europol, in boj proti njim;

(b) „strateška analiza“ pomeni vse metode in tehnike zbiranja, shranjevanja, obdelave in ocene informacij z namenom podpiranja in razvoja kriminalitetne politike, ki bo prispevala k uspešnemu in učinkovitemu preprečevanju kaznivih dejanj in boju proti njim;

(c) „operativna analiza“ pomeni vse metode in tehnike zbiranja, shranjevanja, obdelave in ocene informacij z namenom podpiranja preiskav kaznivih dejanj;

(d) „organi Unije“ pomeni institucije, organe, misije, urade in agencije, ki so bili ustanovljeni s PEU in PDEU ali na njuni podlagi;

(e) „mednarodna organizacija“ pomeni organizacijo in njej podrejene organe mednarodnega javnega prava ali kateri koli drug organ, ki je ustanovljen s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma;

(f) „zasebne stranke“ pomeni subjekte in organe, ustanovljene v skladu s pravom države članice ali tretje države, zlasti družbe in podjetja, poslovna združenja, neprofitne organizacije in druge pravne osebe, ki niso zajete v točki (e);

(g) „posamezniki“ pomeni vse fizične osebe;

▼M1 —————

▼B

(l) „prejemnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki se mu podatki razkrijejo, bodisi da je tretja oseba ali ne;

▼M1 —————

▼M1

(p) ,upravni osebni podatki‘ pomeni osebne podatke, ki jih obdeluje Europol, razen operativnih osebnih podatkov;

▼M1

(q) ,preiskovalni podatki‘ pomeni podatke, ki jih sme država članica, Evropsko javno tožilstvo (EJT), ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 ( 1 ), Eurojust ali tretja država obdelovati v okviru tekoče preiskave kaznivega dejanja, povezane z eno ali več državami članicami, v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ali ki jih je država članica, EJT, Eurojust ali tretja država predložila Europolu v podporo takšni tekoči preiskavi kaznivega dejanja in ki vsebujejo osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov s seznama v Prilogi II;

(r) ,teroristična vsebina‘ pomeni teroristično vsebino, kot je opredeljena v členu 2, točka 7, Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 );

(s) ,prikazi spolnih zlorab otrok na spletu‘ pomeni gradivo na spletu, ki predstavlja otroško pornografijo, kot je opredeljena v členu 2, točka (c), Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ), ali pornografsko predstavo, kot je opredeljena v členu 2, točka (e), navedene direktive;

(t) ,krizne razmere na spletu‘ pomeni razširjanje spletnih vsebin, ki so povezane z dogodkom, ki poteka, ali nedavnim dogodkom v realnem svetu, prikazujejo ogrožanje življenja ali telesne nedotakljivosti ali pozivajo k neposrednemu ogrožanju življenja ali telesne nedotakljivosti ter so namenjene resnemu zastraševanju prebivalstva ali imajo tak učinek, če obstaja povezava ali utemeljen sum povezave s terorizmom ali nasilnim ekstremizmom ter se pričakuje eksponentno in hitro razširjanje te vsebine pri več ponudnikih spletnih storitev;

(u) ,kategorija prenosov osebnih podatkov‘ pomeni skupino prenosov osebnih podatkov, kadar se podatki nanašajo na isto posamezno okoliščino ter kadar prenosi sestavljajo iste kategorije osebnih podatkov in iste kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

(v) ,raziskovalni in inovacijski projekti‘ pomeni projekte v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba, za razvoj, učenje, preskušanje in potrjevanje algoritmov za razvoj posebnih orodij ter drugih posebnih raziskovalnih in inovacijskih projektov, ki so relevantni za doseganje ciljev Europola.

▼B

Člen 3

Cilji

1. Europol podpira in krepi dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminalitete, ki vplivajo na skupni interes v okviru politike Unije, in boju proti njim, kot so navedeni v Prilogi I.

2. Cilji Europola ob tistih iz odstavka 1 zajemajo tudi z njimi povezana kazniva dejanja. Za povezana kazniva dejanja se štejejo: (a) kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj, za katera je pristojen Europol; (b) kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvrševanja dejanj, za katera je pristojen Europol; (c) kazniva dejanja, storjena z namenom zagotavljanja nekaznovanja storilcev dejanj, za katera je pristojen Europol.

Člen 4

Naloge

1. Europol izvaja naslednje naloge za doseganje ciljev iz člena 3: (a) zbira, hrani, obdeluje, analizira in izmenjuje informacije, vključno z kriminalističnoobveščevalnimi informacijami o kaznivih dejanjih; (b) države članice prek nacionalnih enot, ustanovljenih ali določenih na podlagi člena 7(2), brez odlašanja obvešča o vseh informacijah in povezavah med kaznivimi dejanji, ki jih zadevajo; (c) usklajuje, organizira in izvaja preiskovalne in operativne ukrepe, s čimer podpira in krepi ukrepe pristojnih organov držav članic, ki se izvajajo: (i) skupaj s pristojnimi organi držav članic ali (ii) v okviru skupnih preiskovalnih skupin v skladu s členom 5 in po potrebi v sodelovanju z Eurojustom; (d) sodeluje v skupnih preiskovalnih skupinah in predlaga njihovo vzpostavitev v skladu s členom 5; (e) zagotavlja informacije in analitično podporo državam članicam v zvezi z večjimi mednarodnimi dogodki; (f) pripravlja ocene ogroženosti, strateške in operativne analize ter poročila o splošnem stanju; (g) razvija, izmenjuje in spodbuja strokovno znanje o metodah za preprečevanje kriminala, preiskovalnih postopkih ter tehničnih in forenzičnih metodah ter svetuje državam članicam; (h) podpira države članice pri dejavnostih čezmejne izmenjave informacij ter pri čezmejnih operacijah in preiskavah ter pri skupnih preiskovalnih skupinah, med drugim z zagotavljanjem operativne, tehnične in finančne podpore; ▼M1 (ha) z zagotavljanjem upravne in finančne podpore posebnim enotam za posredovanje držav članic iz Sklepa Sveta 2008/617/PNZ ( 4 ). ▼B (i) zagotavlja specializirano usposabljanje in pomaga državam članicam pri organizaciji usposabljanja za člane njihovih pristojnih organov, tudi z zagotavljanjem finančne podpore, v okvirih svojih ciljev ter v skladu s kadrovskimi in proračunskimi viri, ki so mu na razpolago, pri čemer se usklajuje z Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL); ▼M1 (j) sodeluje z organi Unije, ustanovljenimi na podlagi naslova V PDEU, z OLAF in Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ), zlasti z izmenjavami informacij in z zagotavljanjem analitične podpore na področjih, ki spadajo v njihove pristojnosti; ▼B (k) zagotavlja informacije in podporo strukturam EU za krizno upravljanje ter misijam, ustanovljenim na podlagi PEU, v okvirih ciljev Europola iz člena 3; (l) razvija centre specializiranega strokovnega znanja Unije za boj proti nekaterim oblikam kriminalitete, ki spadajo med cilje Europola, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti; ▼M1 (m) podpira ukrepe držav članic za preprečevanje in zatiranje oblik kriminalitete s seznama v Prilogi I, ki se olajšujejo spodbujajo ali storijo z uporabo interneta, kar vključuje: (i) pomoč pristojnim organom držav članic na njihovo zahtevo pri odzivanju na kibernetske napade domnevno kaznivega izvora; (ii) sodelovanje s pristojnimi organi držav članic v zvezi z odredbami o odstranitvi v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2021/784 ter (iii) prijavljanje spletnih vsebin zadevnim ponudnikom spletnih storitev, ki prostovoljno presodijo, ali je navedena vsebina združljiva z njihovimi pogoji poslovanja; ▼M1 (r) podpira države članice pri identifikaciji oseb, katerih kriminalne dejavnosti spadajo med oblike kriminalitete s seznama v Prilogi I in ki predstavljajo veliko tveganje za varnost; (s) olajšuje skupne, usklajene in prednostne preiskave v zvezi z osebami iz točke (r); (t) podpira države članice pri obdelavi podatkov o osebah, vpletenih v terorizem ali huda kazniva dejanja, ki jih Europolu posredujejo tretje države ali mednarodne organizacije, ter predlaga, da države članice po lastni presoji in po tem, ko so preverile in analizirale te podatke, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ) v schengenski informacijski sistem (SIS) vnesejo informativne ukrepe o državljanih tretjih držav v interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: informativni ukrepi); (u) podpira izvajanje ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda na podlagi Uredbe (EU) št. 1053/2013 v okviru ciljev Europola, po potrebi z zagotavljanjem strokovnega znanja in analiz; (v) proaktivno spremlja raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so relevantne za doseganje ciljev Europola, ter k takim dejavnostim prispeva s podpiranjem s tem povezanih dejavnosti držav članic ter izvajanjem svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s projekti za razvoj, usposabljanje, preskušanje in potrjevanje algoritmov za razvoj posebnih orodij, ki jih uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, in razširja rezultate dejavnosti državam članicam v skladu s členom 67; (w) prispeva k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi organov Unije, ki so relevantne za doseganje ciljev Europola, tudi prek inovacijskega vozlišča EU za notranjo varnost in v tesnem sodelovanju z državami članicami; (x) na zaprosilo podpira ukrepe držav članic pri obravnavanju kriznih razmer na spletu, zlasti z zagotavljanjem informacij, potrebnih za prepoznavanje ustreznih spletnih vsebin, zasebnim strankam; (y) podpira ukrepe držav članic pri obravnavanju spletnega razširjanja prikazov vsebin o spolni zlorabi otrok na spletu; (z) v skladu s členom 12 Direktive (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ) in prek ustrezne nacionalne enote Europola ali, če zadevna država članica to dovoli, prek neposrednega stika s finančnoobveščevalnimi enotami sodeluje s finančnoobveščevalnimi enotami, ustanovljenimi na podlagi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ), zlasti z izmenjavo informacij in zagotavljanjem analiz državam članicam v podporo čezmejnim preiskavam dejavnosti pranja denarja mednarodnih kriminalnih združb in financiranja terorizma;

Da bi država članica v roku 12 mesecev po tem, ko Europol predlaga možen vnos informativnega ukrepa iz prvega pododstavka, točka (t), druge države članice in Europol obvestila o rezultatu preverjanja in analizi podatkov ter o tem, ali je bil ukrep vnesen v SIS, se vzpostavi mehanizem rednega poročanja.

Države članice obvestijo Europol o vseh informativnih ukrepih, vnesenih v SIS, in vseh zadetkih takih informativnih ukrepov ter lahko v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) 2018/1862 tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ki je posredovala podatke, na podlagi katerih je bil vnesen informativni ukrep, o zadetkih o takih informativnih ukrepih.

▼B

2. ►M1 ◄ Europol zagotovi strateške analize in ocene ogroženosti, da Svetu in Komisiji pomaga pri določitvi strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu.Europol pomaga tudi pri operativnem izvajanju teh prednostnih nalog, zlasti v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT), tudi z olajševanjem in zagotavljanjem upravne, logistične, finančne in operativne podpore operativnim in strateškim dejavnostim, ki jih vodijo države članice.

3. ►M1 ◄ Europol zagotavlja strateške analize in ocene ogroženosti kot pomoč pri uspešni in učinkoviti uporabi sredstev, ki so za operativne dejavnosti na voljo na nacionalni ravni in na ravni Unije, ter podporo za te dejavnosti.Europol zagotovi tudi analizo ocene ogroženosti, ki temelji na informacijah, ki jih ima o kriminalnih pojavih in trendih, ter s katero Komisijo in države članice podpira pri izvajanju ocen tveganja.

4. Europol deluje kot osrednji urad za boj proti ponarejanju eura v skladu s Sklepom Sveta 2005/511/PNZ ( 9 ). Europol spodbuja tudi usklajevanje ukrepov pristojnih organov držav članic v boju proti ponarejanju eura oziroma v okviru skupnih preiskovalnih skupin, po potrebi v povezavi z organi Unije ali organi tretjih držav.

▼M1

4a. Europol državam članicam in Komisiji pomaga pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem.

Europol Komisiji pomaga pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so pomembni za doseganje ciljev Europola.

Po potrebi lahko Europol razširja rezultate svojih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti kot del svojega prispevka k ustvarjanju sinergij med raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi zadevnih organov Unije v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (w).

Europol sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči nasprotje interesov. Europol ne prejema sredstev iz danega okvirnega programa Unije, kadar pomaga Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem in pripravi in izvajanju tega programa.

Pri oblikovanju in konceptualizaciji raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti glede zadev, ki jih zajema ta uredba, se lahko Europol po potrebi posvetuje s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije.

4b. Europol podpira države članice pri pregledu v zvezi s pričakovanimi posledicami za varnost posameznih primerov neposrednih tujih naložb v Uniji v skladu z Uredbo (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ), ki zadevajo podjetja, ki ponujajo tehnologijo, vključno s programsko opremo, ki jo uporablja Europol za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola.

▼M1

5. Europol pri opravljanju svojih nalog ne uporablja prisilnih ukrepov.

Osebje Europola lahko pristojnim organom držav članic na njihovo zahtevo in v skladu z njihovim nacionalnim pravom med izvajanjem preiskovalnih ukrepov zagotovi operativno podporo, zlasti z olajšanjem čezmejne izmenjave informacij, zagotavljanjem forenzične in tehnične podpore ter navzočnostjo pri izvajanju teh ukrepov. Osebje Europola samo ne bi smelo izvajati preiskovalnih ukrepov.

▼M1

5a. Europol pri opravljanju svojih nalog spoštuje temeljne pravice in svoboščine iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

▼B







POGLAVJE II

SODELOVANJE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI IN EUROPOLOM

Člen 5

Sodelovanje v skupnih preiskovalnih skupinah

1. Osebje Europola lahko sodeluje v dejavnostih skupnih preiskovalnih skupin, ki se ukvarjajo s kaznivimi dejanji, ki spadajo med cilje Europola. V sporazumu o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine se določijo pogoji o sodelovanju osebja Europola v skupini in vključujejo informacije o pravilih o odgovornosti.

2. Osebje Europola lahko v okviru zakonskih omejitev v državah članicah, v katerih deluje skupna preiskovalna skupina, pomaga pri vseh dejavnostih in izmenjavah informacij z vsemi člani skupne preiskovalne skupine.

3. Osebje Europola, ki sodeluje v skupni preiskovalni skupini, lahko v skladu s to uredbo vsem članom skupine zagotavlja potrebne informacije, ki jih obdeluje Europol za namene iz člena 18(2). Europol istočasno obvešča nacionalne enote držav članic, zastopanih v skupni preiskovalni skupini, pa tudi nacionalne enote držav članic, ki so informacije posredovale.

4. Informacije, ki jih osebje Europola pridobi med sodelovanjem v skupni preiskovalni skupini, lahko Europol s soglasjem in pod odgovornostjo države članice, ki jih je posredovala, pod pogoji, določenimi v tej uredbi, obdeluje za namene iz člena 18(2).

5. Kadar Europol upravičeno meni, da bi vzpostavitev skupne preiskovalne skupine pomenila dodano vrednost pri preiskavi, lahko to predlaga zadevnim državam članicam in sprejme ukrepe za pomoč tem državam članicam pri njeni vzpostavitvi.

Člen 6

Zaprosilo Europola za sprožitev preiskave kaznivega dejanja

1. Ko Europol v posameznih primerih meni, da bi bilo treba sprožiti preiskavo kaznivega dejanja, ki spada med njegove cilje, pristojne organe zadevnih držav članic prek nacionalnih skupin zaprosi, naj sprožijo, vodijo ali usklajujejo takšno preiskavo.

▼M1

1a. Brez poseganja v odstavek 1 lahko izvršni direktor, kadar meni, da bi bilo treba sprožiti preiskavo posameznega kaznivega dejanja, ki zadeva eno samo državo članico vendar vpliva na skupni interes, ki ga zajema politika Unije, pristojnim organom zadevne države članice prek njene nacionalne enote predlaga, naj sprožijo, vodijo ali usklajujejo takšno preiskavo kaznivega dejanja.

▼M1

2. Nacionalne enote o odločitvi pristojnih organov držav članic brez nepotrebnega odlašanja obvestijo Europol glede vsakega zaprosila predloženega na podlagi odstavka 1, oziroma izvršnega direktorja glede vsakega predloga podanega na podlagi odstavka 1a.

▼B

3. Če se pristojni organi države članice odločijo, da v zvezi z zaprosilom Europola na podlagi odstavka 1 ne bodo ukrepali, Europol nemudoma obvestijo o razlogih za svojo odločitev, po možnosti v roku enega meseca od prejema zaprosila. Razlogov pa ni treba navesti, če bi njihovo razkritje: (a) bilo v nasprotju z bistvenimi interesi varnosti zadevne države članice ali (b) ogrozilo uspeh preiskave v teku ali varnost posameznika.

▼M1

4. Europol nemudoma obvesti Eurojust in po potrebi EJT o vsakem zaprosilu predloženem na podlagi odstavka 1 ali vsakem predlogu podanem na podlagi odstavka 1a ter o vsaki odločitvi pristojnega organa države članice na podlagi odstavka 2.

▼B

Člen 7

Nacionalne enote Europola

1. Države članice in Europol sodelujejo med seboj pri izpolnjevanju svojih nalog iz te uredbe.

2. Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalno enoto, ki je organ za zvezo med Europolom in njenimi pristojnimi organi. Vsaka država članica imenuje enega uradnika za vodjo svoje nacionalne enote.

3. Vsaka država članica zagotovi, da je njena nacionalna enota v skladu z nacionalnim pravom pristojna za izpolnjevanje nalog, dodeljenih nacionalnim enotam v tej uredbi, zlasti da ima dostop do nacionalnih podatkov s področja preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in drugih ustreznih podatkov, potrebnih za sodelovanje z Europolom.

4. Vsaka država članica določi organizacijsko strukturo in osebje svoje nacionalne enote v skladu s svojim nacionalnim pravom.

5. Nacionalna enota je v skladu z odstavkom 2 organ za zvezo med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Države članice lahko dopustijo neposredne stike med svojimi pristojnimi organi in Europolom v skladu s pogoji, ki jih določijo, vključno s predhodnim sodelovanjem nacionalne enote. Nacionalna enota od Europola istočasno prejme vse informacije, ki so si jih v neposrednih stikih izmenjali Europol in pristojni organi, razen če nacionalna enota navede, da ni nujno, da se ji take informacije pošiljajo.

6. Vsaka država članica prek svoje nacionalne enote ali, ob upoštevanju odstavka 5, prek pristojnega organa zlasti: (a) posreduje Europolu informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih ciljev, vključno z informacijami v zvezi z oblikami kriminalitete, katerih preprečevanje ali boj proti njim Unija obravnava kot prednostno nalogo; (b) zagotovi učinkovito komunikacijo in sodelovanje vseh zadevnih pristojnih organov z Europolom; (c) širi ozaveščenost o dejavnostih Europola; (d) v skladu s točko (a) člena 38(5) pri posredovanju informacij Europolu zagotovi skladnost z nacionalnim pravom.

7. Brez poseganja v izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti, država članica v posameznem primeru ni dolžna zagotoviti informacij v skladu s točko (a) odstavka 6, če bi to: (a) bilo v nasprotju z bistvenimi interesi varnosti zadevne države članice ali (b) ogrozilo uspeh preiskave v teku ali varnost posameznika ali (c) razkrilo informacije o organizacijah ali posameznih obveščevalnih dejavnostih na področju državne varnosti.

Vendar morajo države članice zagotoviti informacije takoj, ko zanje ne veljajo več točke (a), (b) oziroma (c) prvega pododstavka.

▼M1

8. Vsaka država članica zagotovi, da ima njena finančnoobveščevalna enota v mejah svojega mandata in pristojnosti ter ob upoštevanju nacionalnih procesnih jamstev pravico, da odgovori na ustrezno utemeljene zahteve, ki jih vloži Europol v skladu s členom 12 Direktive (EU) 2019/1153, kar zadeva finančne informacije in analize prek njene nacionalne enote ali, če to dovoli ta država članica, z neposrednim stikom med finančnoobveščevalno enoto in Europolom.

▼B

9. Vodje nacionalnih enot se redno srečujejo, zlasti zaradi obravnavanja in reševanja težav, ki nastanejo pri operativnem sodelovanju z Europolom.

10. Stroške, ki jih imajo nacionalne enote zaradi komunikacije z Europolom, krijejo države članice in jih z izjemo stroškov vzpostavitve zveze ne krije Europol.

11. Europol sestavi letno poročilo o informacijah, ki jih je zagotovila vsaka država članica na podlagi točke (a) odstavka 6, na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril za ocenjevanje, ki jih opredeli upravni odbor. Letno poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

Člen 8

Uradniki za zvezo

1. Vsaka nacionalna enota imenuje vsaj enega uradnika za zvezo, ki se dodeli Europolu. Razen če ni drugače določeno s to uredbo, za uradnike za zvezo velja nacionalno pravo države članice, ki je uradnike dodelila.

2. Uradniki za zvezo oblikujejo nacionalne urade za zvezo pri Europolu, njihove nacionalne enote pa jim dajejo navodila glede zastopanja njihovih interesov v okviru Europola v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki je uradnike imenovala, in v skladu z določbami, ki se uporabljajo za upravljanje Europola.

3. Uradniki za zvezo pomagajo pri izmenjavi informacij med Europolom in svojimi državami članicami.

4. Uradniki za zvezo v skladu s svojim nacionalnim pravom pomagajo pri izmenjavi informacij med svojimi državami članicami in uradniki za zvezo drugih držav članic, tretjih držav in mednarodnih organizacij. Europolova infrastruktura se lahko v skladu z nacionalnim pravom za takšne dvostranske izmenjave uporabi tudi v zvezi s kaznivimi dejanji, ki ne spadajo med cilje Europola. Vse tovrstne izmenjave informacij morajo biti v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom.

5. Pravice in obveznosti uradnikov za zvezo v razmerju do Europola določi upravni odbor. Uradniki za zvezo uživajo privilegije in imunitete, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog v skladu s členom 63(2).

6. Europol zagotavlja, da so uradniki za zvezo v celoti obveščeni o vseh njegovih dejavnostih in v njih sodelujejo, kolikor je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

7. Europol krije stroške zagotovitve potrebnih prostorov v stavbi Europola državam članicam in ustrezne podpore uradnikom za zvezo za opravljanje njihovih dolžnosti. Vse druge stroške, ki nastanejo zaradi dodelitve uradnikov za zvezo, krije država članica pošiljateljica, tudi stroške opreme za uradnike za zvezo, razen če Evropski parlament in Svet na priporočilo upravnega odbora odločita drugače.







POGLAVJE III

ORGANIZACIJSKA STRUKTURA EUROPOLA

Člen 9

Upravna in vodstvena struktura Europola

Upravno in vodstveno strukturo Europola sestavljajo:

(a) upravni odbor;

(b) izvršni direktor;

(c) kadar je primerno, drugi posvetovalni organi, ki jih ustanovi upravni odbor v skladu s točko (s) člena 11(1).







ODDELEK 1

Upravni odbor

Člen 10

Sestava upravnega odbora

1. Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik iz vsake države članice in predstavnik Komisije. Vsak predstavnik ima pravico glasovanja.

2. Pri imenovanju članov upravnega odbora se upošteva njihovo poznavanje sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

3. Vsak član upravnega odbora ima nadomestnega člana, za katerega se ob imenovanju upoštevajo merila iz odstavka 2. Nadomestni član zastopa člana, ko je ta odsoten.

V upravnem odboru se upošteva tudi načelo uravnotežene zastopanosti spolov.

4. Brez poseganja v pravico držav članic in Komisije, da svojemu članu in nadomestnemu članu odvzamejo mandat, njihovo članstvo v upravnem odboru traja štiri leta. Mandat se lahko podaljša.

Člen 11

Naloge upravnega odbora

1. Upravni odbor: ▼M1 (a) vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 12 te uredbe sprejme enotni programski dokument iz člena 32 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 ( 11 ); ▼B (b) z dvotretjinsko večino glasov svojih članov sprejme letni proračun Europola in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Europola, v skladu s poglavjem X; (c) sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola in ga do 1. julija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom. Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih se objavi; (d) sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol, v skladu s členom 61; (e) sprejme notranjo strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi predvidenih ukrepov; (f) sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, tudi v zvezi z njihovimi izjavami o interesih; (g) v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Europola izvaja pooblastila, ki jih Kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja); (h) sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov; (i) sprejme notranja pravila glede postopka za izbiro izvršnega direktorja, vključno s pravili o sestavi izbirne komisije, ki zagotavljajo njeno neodvisnost in nepristranskost; (j) za Svet pripravi ožji seznam kandidatov za mesta izvršnega direktorja in namestnikov izvršnega direktorja ter po potrebi Svetu predlaga podaljšanje njihovega mandata ali razrešitev s položaja v skladu s členoma 54 in 55; (k) določi kazalnike uspešnosti in spremlja uspešnost izvršnega direktorja, vključno z izvajanjem odločitev upravnega odbora; (l) imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki pri opravljanju svojih dolžnosti deluje neodvisno; (m) imenuje računovodjo, za katerega veljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev in ki pri opravljanju svojih dolžnosti deluje neodvisno; (n) po potrebi oblikuje oddelek za notranjo revizijo; (o) poskrbi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav OLAF in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ustrezno upoštevana; (p) opredeli merila za ocenjevanje za letno poročilo v skladu s členom 7(11); (q) sprejme smernice, v katerih podrobneje opredeli postopke za obdelavo informacij s strani Europola v skladu s členom 18, in sicer po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov; (r) odloča o sklenitvi delovnih in upravnih dogovorov v skladu s členom 23(4) oziroma členom 25(1); (s) ob upoštevanju poslovnih in finančnih zahtev na predlog izvršnega direktorja odloča o vzpostavljanju notranjih struktur Europola, vključno s centri strokovnega znanja Unije iz točke (l) člena 4(1); (t) sprejme svoj poslovnik, v katerem so tudi določbe o nalogah in delovanju sekretariata upravnega odbora; (u) po potrebi sprejme druga notranja pravila; ▼M1 (v) imenuje uradnika za temeljne pravice iz člena 41c; (w) podrobneje opredeli merila, na podlagi katerih lahko Europol pripravlja predloge za morebiten vnos informativnih ukrepov v SIS. ▼B

2. Če upravni odbor meni, da je to nujno za izvajanje nalog Europola, lahko Svetu predlaga, naj Komisijo opozori na potrebo po sklepu o ustreznosti iz točke (a) člena 25(1) ali priporočilu za sklep o odobritvi začetka pogajanj za sklenitev mednarodnega sporazuma iz točke (b) člena 25(1).

3. Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o dodelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko prenos teh pooblastil začasno prekliče. Izvršni direktor sme ta pooblastila prenesti dalje.

Upravni odbor lahko, kadar to zahtevajo izjemne okoliščine, s sprejetjem odločitve začasno prekliče prenos pooblastil organa za imenovanje na izvršnega direktorja in morebitni nadaljnji prenos takih pooblastil ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali na člana osebja, ki ni izvršni direktor.

Člen 12

Večletno načrtovanje in letni delovni programi

▼M1

1. Upravni odbor vsako leto do 30. novembra sprejme enotni programski dokument, ki vsebuje večletno načrtovanje Europola in letni delovni program, na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, ob upoštevanju mnenja Komisije in, kar zadeva večletno načrtovanje, po posvetovanju s skupino za skupni parlamentarni nadzor.

Kadar se upravni odbor odloči, da v celoti ali deloma ne bo upošteval mnenja Komisije iz prvega pododstavka, Europol to izčrpno utemelji.

Kadar se upravni odbor odloči, da ne bo upošteval nobenih zadev, ki jih izpostavi skupina za skupni parlamentarni nadzor v skladu s členom 51(2), točka (c), Europol to izčrpno utemelji.

Ko je enotni programski dokument sprejet, ga upravni odbor posreduje Svetu, Komisiji in skupini za skupni parlamentarni nadzor.

▼B

2. ►M1 ◄ Večletno načrtovanje določa splošno strateško načrtovanje, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in kadrovskim načrtom. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter načrtovanimi raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi Europola.

Večletno načrtovanje se izvede prek letnih delovnih programov in se, če je to potrebno, posodobi ob upoštevanju rezultatov zunanjih in notranjih ocenjevanj. Ugotovitve teh ocenjevanj se, kadar je to primerno, upoštevajo tudi v letnem delovnem programu za naslednje leto.

3. Letni delovni program vsebuje podrobne cilje, pričakovane rezultate in kazalnike uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter kazalnik finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Letni delovni program je skladen z večletnim načrtovanjem. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali izbrisane.

4. Kadar se Europolu po sprejetju letnega delovnega programa dodeli nova naloga, upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program.

5. Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot velja za sprejetje prvotnega letnega delovnega programa. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

Člen 13

Predsednik in namestnik predsednika upravnega odbora

1. Upravni odbor izvoli predsednika in njegovega namestnika iz skupine treh držav članic, ki so skupaj pripravile 18-mesečni program Sveta. Njun mandat traja 18 mesecev, kolikor traja ta program Sveta. Če pa med njunim mandatom kot predsednik ali namestnik predsednika njuno članstvo v upravnem odboru preneha, istočasno samodejno preneha tudi njun mandat.

2. Predsednika in namestnika predsednika z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora.

3. Kadar predsednik ne more opravljati svojih dolžnosti, ga samodejno nadomesti namestnik predsednika.

Člen 14

Sestanki upravnega odbora

1. Sestanke upravnega odbora skliče predsednik.

2. Izvršni direktor se udeležuje razprav upravnega odbora.

3. Upravni odbor ima vsaj dva redna sestanka na leto. Prav tako se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije ali vsaj tretjine svojih članov.

▼M1

4. Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje je lahko pomembno za razpravo, da se udeleži sestanka kot opazovalec brez glasovalne pravice.

Dva predstavnika skupine za skupni parlamentarni nadzor sta vabljena, da se udeležita dveh rednih sestankov upravnega odbora na leto kot opazovalca brez glasovalne pravice, da bi na njem razpravljala o naslednjih vprašanjih političnega interesa:

(a) konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih iz člena 11(1), točka (c) za preteklo leto;

(b) enotnem programskem dokumentu iz člena 12 za prihodnje leto in letnem proračunu;

(c) pisnih vprašanjih in odgovorih skupine za skupni parlamentarni nadzor;

(d) zunanjih odnosih in vprašanjih partnerstva.

Upravni odbor lahko skupaj s predstavniki skupine za skupni parlamentarni nadzor določi še druga vprašanja političnega interesa, o katerih se bo razpravljalo na sestanku iz prvega pododstavka.

▼B

5. Članom upravnega odbora in nadomestnim članom lahko na sestankih pomagajo svetovalci ali strokovnjaki, če njegov poslovnik to omogoča

6. Europol upravnemu odboru zagotovi sekretariat.

Člen 15

Pravila glasovanja v upravnem odboru

1. Upravni odbor brez poseganja v točki (a) in (b) člena 11(1), člen 13(2), člen 50(2), člen 54(8) in člen 64 sprejme odločitve z večino glasov svojih članov.

2. Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana, ki ima glasovalno pravico, ima pravico do glasovanja njegov namestnik.

3. Izvršni direktor ne sodeluje pri glasovanju.

4. V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pa pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana, in po potrebi tudi pravila glede sklepčnosti.







ODDELEK 2

Izvršni direktor

Člen 16

Odgovornosti izvršnega direktorja

1. Izvršni direktor upravlja Europol. Izvršni direktor je odgovoren upravnemu odboru.

2. Brez poseganja v pristojnosti Komisije ali upravnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih nalog in ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od nobene vlade ali drugega organa.

▼M1

3. Svet ali skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko izvršnega direktorja povabita, da poroča o opravljanju svojih dolžnosti.

▼B

4. Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Europola.

5. Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje nalog, ki so Europolu dodeljene s to uredbo, zlasti za: (a) vsakodnevno upravljanje Europola; (b) pripravo predlogov upravnemu odboru v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola; (c) izvajanje odločitev, ki jih je sprejel upravni odbor; ▼M1 (d) pripravo osnutka enotnega programskega dokumenta iz člena 12, ter njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo in skupino za skupni parlamentarni nadzor; ▼B (e) izvajanje večletnega načrtovanja in letnega delovnega programa ter poročanje upravnemu odboru o njunem izvajanju; (f) pripravo ustreznih osnutkov izvedbenih pravil za uveljavitev Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov; (g) pripravo osnutka konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Europola in njegovo predložitev v sprejetje upravnemu odboru; (h) pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročil o preiskavah in priporočil, ki izhajajo iz preiskav OLAF in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno; (i) zaščito finančnih interesov Unije z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti in, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti OLAF, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to ustrezno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi; (j) pripravo osnutka notranje strategije Europola za boj proti goljufijam in njeno predložitev v sprejetje upravnemu odboru; (k) pripravo osnutka notranjih pravil za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s člani upravnega odbora in predložitev tega osnutka pravil v sprejetje upravnemu odboru; (l) pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Europol; (m) pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Europola ter izvajanje njegovega proračuna; (n) podporo predsedniku upravnega odbora pri pripravi sej upravnega odbora; (o) redno obveščanje upravnega odbora o izvajanju strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu; ▼M1 (oa) obveščanje upravnega odbora o memorandumih o soglasju, podpisanih z zasebnimi strankami; ▼B (p) opravljanje drugih nalog na podlagi te uredbe.







POGLAVJE IV

OBDELAVA INFORMACIJ

Člen 17

Viri informacij

1. Europol obdeluje le informacije, ki mu jih posredujejo: (a) države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom in členom 7; (b) organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s poglavjem V; (c) zasebne stranke in posamezniki v skladu s poglavjem V.

2. Europol lahko neposredno pridobi in obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki, iz javno dostopnih virov, vključno s spletom in javnimi podatki.

3. Če je Europol na podlagi pravnih instrumentov Unije, mednarodnih ali nacionalnih pravnih instrumentov upravičen do računalniškega dostopa do podatkov iz informacijskih sistemov Unije oziroma mednarodnih ali nacionalnih informacijskih sistemov, lahko na ta način pridobi in obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki, če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog. Veljavne določbe takih pravnih instrumentov Unije, mednarodnih ali nacionalnih pravnih instrumentov urejajo dostop do teh informacij in njihovo uporabo s strani Europola, če so v njih določena pravila glede dostopa in uporabe strožja od pravil, določenih v tej uredbi. Dostop do takih informacijskih sistemov se odobri le ustrezno pooblaščenemu osebju Europola, in zgolj kolikor je to potrebno in sorazmerno za opravljanje nalog tega osebja.

Člen 18

Nameni dejavnosti obdelave informacij

1. Kolikor je to nujno za doseganje njegovih ciljev iz člena 3, lahko Europol obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki.

2. Osebni podatki se lahko obdelujejo le za namene: (a) navzkrižnega preverjanja, katerega cilj je zaznava povezav ali drugih pomembnih zvez med informacijami, ki se nanašajo na: (i) osebe, ki so osumljene storitve kaznivega dejanja, za katero je pristojen Europol, ali sodelovanja pri njem ali so obsojene zaradi storitve takega dejanja; (ii) osebe, za katere obstajajo konkretni indici ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bodo storile kaznivo dejanje, za katero je pristojen Europol; (b) analiz strateškega ali tematskega značaja; (c) operativnih analiz; ▼M1 (d) lažje izmenjave informacij med državami članicami, Europolom, drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami; ▼M1 (e) raziskovalnih in inovacijskih projektov; (f) podpore državam članicam na njihovo zaprosilo pri obveščanju javnosti o osumljenih ali obsojenih osebah, ki so iskane, na podlagi nacionalne sodne odločbe v zvezi s kaznivim dejanjem, ki spada med cilje Europola, in lažjega zagotavljanja informacij s strani javnosti državam članicam in Europolu o teh osebah. ▼B

3. Obdelava za namene operativnih analiz iz točke (c) odstavka 2 se opravi s projekti operativne analize, v zvezi s katerimi veljajo naslednji posebni zaščitni ukrepi: (a) izvršni direktor za vsak projekt operativne analize opredeli posebne namene, kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, udeležence, trajanje hrambe ter pogoje za dostop, prenos in uporabo zadevnih podatkov, o tem pa obvesti upravni odbor in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; (b) osebni podatki se lahko zbirajo in obdelujejo samo za namen določenega projekta operativne analize. Če se izkaže, da bi bili osebni podatki lahko pomembni za drug projekt operativne analize, se nadaljnja obdelava zadevnih osebnih podatkov dovoli samo, če je ta potrebna in sorazmerna, osebni podatki pa so skladni z določbami iz točke (a), ki se uporabljajo za drug projekt analize; (c) do podatkov v okviru zadevnega projekta lahko dostopa in jih obdeluje samo pooblaščeno osebje.

▼M1

3a. Če je to potrebno za doseganje ciljev Europolovih raziskovalnih in inovacijskih projektov, se obdelava osebnih podatkov za ta namen izvaja zgolj v okviru Europolovih projektov raziskav in inovacij, ki imajo jasno opredeljene namene in cilje, ter je v skladu s členom 33a.

▼B

4. Obdelava iz odstavkov 2 in 3 se opravi v skladu z zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov iz te uredbe. Europol te postopke obdelave ustrezno dokumentira. Dokumentacija se na zahtevo da na voljo pooblaščeni osebi za varstvo podatkov in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov za namen preverjanja zakonitosti postopkov obdelave.

▼M1

5. Brez poseganja v člen 8(4), člen 18(2), točka (e), člen 18a ter v obdelavo podatkov na podlagi člena 26(6c) so, kadar se za dvostranske izmenjave osebnih podatkov uporablja Europolova infrastruktura in Europol nima dostopa do vsebine podatkov, kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih podatki se lahko zbirajo in obdelujejo za namene iz odstavka 2 tega člena, navedene na seznamu v Prilogi II.

▼M1

5a. Kjer je primerno in kolikor je to mogoče, Europol v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ) jasno razlikuje med osebnimi podatki, ki se nanašajo na različne kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz Priloge II.

▼M1

6. Europol lahko začasno obdeluje podatke, da določi, ali so taki podatki pomembni za njegove naloge, in če so, za kateri namen iz odstavka 2. Rok za obdelavo takih podatkov ni daljši od šestih mesecev od prejema teh podatkov.

▼M1

6a. Pred obdelavo podatkov na podlagi odstavka 2 tega člena lahko Europol, kadar je to nujno potrebno za izključni namen ugotovitve, ali so osebni podatki skladni z odstavkom 5 tega člena, začasno obdeluje osebne podatke, prejete na podlagi člena 17(1) in (2), vključno s tem, da te podatke primerja z vsemi podatki, ki jih Europol že obdeluje v skladu z odstavkom 5 tega člena.

Europol lahko osebne podatke na podlagi prvega pododstavka obdeluje največ 18 mesecev od trenutka, ko Europol preveri, da ti podatki spadajo med njegove cilje, ali v utemeljenih primerih dlje, če je to potrebno za namene tega člena. Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvesti o vsakem podaljšanju obdobja obdelave. Najdaljše obdobje obdelave podatkov na podlagi prvega pododstavka je tri leta. Takšni osebni podatki so hranjeni funkcionalno ločeno od drugih podatkov.

Kadar Europol ugotovi, da ti osebni podatki iz prvega pododstavka tega odstavka niso skladni z odstavkom 5, Europol te podatke izbriše in o teh izbrisanih podatkih po potrebi ustrezno obvesti pošiljatelja podatkov.

6b. Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja ter po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in ob ustreznem upoštevanju načela iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, določi pogoje za obdelavo podatkov iz odstavkov 6 in 6a tega člena, zlasti glede zagotavljanja teh podatkov, dostopa do njih in njihove uporabe, ter roke za hrambo in izbris takih podatkov, ki ne smejo biti daljši od tistih iz odstavkov 6 in 6a tega člena.

▼B

7. Upravni odbor po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov po potrebi sprejme smernice, v katerih podrobneje opredeli postopke za obdelavo informacij za namene iz odstavka 2, in sicer v skladu s točko (q) člena 11(1).

▼M1

Člen 18a

Obdelava osebnih podatkov v podporo preiskavi kaznivega dejanja

1. Kadar je to potrebno za podporo tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja v okviru ciljev Europola, lahko Europol obdeluje osebne podatke, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki so na seznamu v Prilogi II, kadar: (a) država članica, EJT ali Eurojust Europolu zagotovi preiskovalne podatke na podlagi člena 17(1), točka (a) ali (b), in Europola zaprosi, da podpre to preiskavo: (i) z operativno analizo na podlagi člena 18(2), točka (c), ali (ii) v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih z navzkrižnim preverjanjem na podlagi člena 18(2), točka (a); (b) Europol oceni, da operativne analize na podlagi člena 18(2), točka (c), ali navzkrižnega preverjanja na podlagi člena 18(2), točka (a), v podporo tej preiskavi ni mogoče izvesti brez obdelave osebnih podatkov, ki ne ustrezajo členu 18(5).

Rezultati ocene iz prvega pododstavka, točka (b), se zabeležijo in pošljejo v vednost Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, potem ko Europol preneha podpirati preiskavo iz prvega pododstavka.

2. Ko država članica iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a), nima več dovoljenja za obdelavo podatkov v tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja iz odstavka 1 v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi na podlagi njenega veljavnega nacionalnega prava, obvesti Europol.

Kadar EJT ali Eurojust zagotovi preiskovalne podatke Europolu in nima več dovoljenja za obdelavo podatkov v tekoči preiskavi posameznega kaznivega dejanja iz odstavka 1 v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi veljavnimi na podlagi prava Unije in nacionalnega prava, obvesti Europol.

3. Europol lahko obdeluje preiskovalne podatke v skladu s členom 18(2), dokler podpira tekočo preiskavo posameznega kaznivega dejanja, za katero je zagotovil preiskovalne podatke v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (a), tega člena, in zgolj za podporo tej preiskavi.

4. Europol lahko na prošnjo pošiljatelja preiskovalnih podatkov te podatke, zagotovljene v skladu z odstavkom 1, prvi pododstavek, točka (a), in rezultate njihove obdelave teh podatkov hrani tudi po izteku obdobja obdelave iz odstavka 3, in sicer zgolj zaradi zagotavljanja verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij o kaznivem dejanju ter le toliko časa, kolikor potekajo sodni postopki v zvezi s preiskavo posameznega kaznivega dejanja, za katero so bili ti podatki zagotovljeni.

Pošiljatelji preiskovalnih podatkov iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a), ali država članica z njihovim soglasjem, v kateri potekajo sodni postopki glede povezane preiskave kaznivega dejanja, lahko zaprosi Europol, da preiskovalne podatke in rezultate operativne analize teh podatkov hrani tudi po izteku obdobja obdelave iz odstavka 3, in sicer zaradi zagotavljanja verodostojnosti, zanesljivosti in sledljivosti postopka zbiranja kriminalističnoobveščevalnih informacij o kaznivem dejanju ter le toliko časa, kolikor v tisti drugi državi članici potekajo sodni postopki glede povezane preiskave kaznivega dejanja.

5. Brez poseganja v obdelavo osebnih podatkov na podlagi člena 18(6a) se osebni podatki, ki se ne nanašajo na kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, s seznama v Prilogi II, hranijo funkcionalno ločeno od drugih podatkov in se obdelujejo le, kadar je to sorazmerno in potrebno za namene odstavkov 4 in 6 tega člena.

Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja in po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov določi pogoje v zvezi z zagotavljanjem in obdelavo osebnih podatkov v skladu z odstavkoma 3 in 4.

6. Odstavki 1 do 4 tega člena se uporabljajo tudi, kadar Europol prejme osebne podatke od tretje države iz člena 25(1), točke (a), (b) ali (c), ali iz člena 25(4a), ta tretja država pa Europolu zagotovi preiskovalne podatke za operativno analizo, ki prispeva k preiskavi posameznega kaznivega dejanja v eni ali več državah članicah, ki jo Europol podpira, pod pogojem, da je tretja država podatke pridobila v okviru preiskave kaznivega dejanja v skladu s postopkovnimi zahtevami in zaščitnimi ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z njenim nacionalnim kazenskim pravom.

Kadar tretja država Europolu zagotovi preiskovalne podatke v skladu s prvim pododstavkom, lahko pooblaščena oseba za varstvo podatkov, kadar je ustrezno, o tem uradno obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Europol preveri, da količina osebnih podatkov iz prvega pododstavka ni očitno nesorazmerna glede na preiskavo posameznega kaznivega dejanja v zadevni državi članici. Kadar sklene, da obstaja znak, da so takšni podatki očitno nesorazmerni ali da so bili zbrani ob očitni kršitvi temeljnih pravic, Europol podatkov ne obdela in jih izbriše.

Do osebnih podatkov, ki se obdelajo na podlagi tega odstavka, lahko Europol dostopa le, kadar je to potrebno za podporo preiskavi posameznega kaznivega dejanja, za katero so bili podatki zagotovljeni. Ti osebni podatki se izmenjujejo le znotraj Unije.

▼B

Člen 19

Določanje namena in omejitev obdelave informacij s strani Europola

▼M1

1. Država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki Europolu zagotavlja informacije, določi namen oziroma namene, za katere se bodo te informacije obdelale, v skladu s členom 18.

Kadar pošiljatelj informacij iz prvega pododstavka ne ravna v skladu z navedenim pododstavkom, Europol v soglasju z zadevnim pošiljateljem informacij obdela informacije, da določi njihovo pomembnost, pa tudi namen oziroma namene, za katere bodo nadalje obdelane.

Europol obdeluje informacije za namen, ki je drugačen od tistega, za katerega so bile posredovane, le, če to odobri pošiljatelj informacij.

Informacije, zagotovljene za namene iz člena 18(2), točke (a) do (d), lahko obdeluje tudi Europol za namene iz člena 18(2), točka (e), v skladu členom 33a.

2. Države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije lahko ob zagotovitvi informacij Europolu navedejo morebitne splošne ali posebne omejitve dostopa do teh informacij ali njihove uporabe, vključno v zvezi z njihovim prenosom, posredovanjem, izbrisom ali uničenjem. Če se potreba po takšnih omejitvah pokaže šele po zagotovitvi informacij, o tem ustrezno obvestijo Europol. Europol takšne omejitve upošteva.

▼B

3. Europol lahko v ustrezno utemeljenih primerih določi omejitve dostopa držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij do informacij ali omejitve uporabe informacij, ki se pridobijo iz javno dostopnih virov.

Člen 20

Dostop držav članic in osebja Europola do informacij, ki jih hrani Europol

1. Države članice imajo v skladu s svojim nacionalnim pravom in členom 7(5) dostop do vseh informacij, ki so bile posredovane za namene iz točk (a) in (b) člena 18(2), ter možnost iskanja po njih. To ne posega v pravico držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, da navedejo morebitne omejitve v skladu s členom 19(2).

2. Države članice imajo v skladu s svojim nacionalnim pravom in členom 7(5) na podlagi sistema javljanja zadetkov posreden dostop do informacij, posredovanih za namene iz točke (c) člena 18(2). To ne posega v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije in tretje države ali mednarodne organizacije, ki posredujejo informacije, v skladu s členom 19(2).

V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij Europolu.

▼M1

2a. V okviru projektov operativne analize iz člena 18(3) ter v skladu s pravili in zaščitnimi ukrepi za obdelavo osebnih podatkov iz te uredbe lahko države članice brez poseganja v omejitve, navedene na podlagi člena 19(2), in v skladu s postopki, ki se določijo v smernicah iz člena 18(7), določijo informacije, do katerih Europol zagotovi neposreden dostop izbranim drugim državam članicam za skupno operativno analizo pri določenih preiskavah.

▼M1

3. Države članice imajo v skladu z nacionalnim pravom dostop do informacij iz odstavkov 1, 2 in 2a ter te informacije nadalje obdelujejo zgolj za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona: ▼B (a) oblikam kriminalitete, za katere je pristojen Europol, in (b) drugim oblikam hudih kaznivih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ ( 13 ).

4. Osebje Europola, ki ga je izvršni direktor ustrezno pooblastil, ima dostop do informacij, ki jih obdeluje Europol, v obsegu, ki je nujen za izvajanje nalog tega osebja, in brez poseganja v člen 67.

▼M1

Člen 20a

Odnosi z Evropskim javnim tožilstvom

1. Europol vzpostavi in vzdržuje tesne stike z EJT.. Europol in EJT v okviru teh stikov delujeta v okviru svojega mandata in pristojnosti. V ta namen skleneta delovni dogovor, v katerem določita načine svojega sodelovanja.

2. Europol na zahtevo EJT v skladu s členom 102 Uredbe (EU) 2017/1939 * podpira njegove preiskave ter z njim sodeluje, tako da mu zagotavlja informacije in analitično podporo dokler se EJT ne odloči za pregon ali kako drugače zaključi zadevo.

3. Europol za zagotovitev informacij EJT na podlagi odstavka 2 tega člena sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ima lahko EJT na podlagi sistema javljanja zadetkov posreden dostop do podatkov v zvezi s kaznivimi dejanji, ki spadajo v pristojnosti EJT, zagotovljenih za namene člena 18(2), točke (a), (b) in (c). Ta sistem javljanja zadetkov uradno obvesti samo Europol v primeru zadetka in brez poseganja v kakršne koli omejitve, ki jih na podlagi člena 19(2) navedejo pošiljatelji informacij iz člena 19(1).

V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij iz člena 19(1), in sicer le, kolikor so podatki, povezani z zadetkom, relevantni za zahtevo, predloženo na podlagi odstavka 2 tega člena.

4. Europol brez nepotrebnega odlašanja poroča EJT o vsakem kaznivem ravnanju, v zvezi s katerim bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost v skladu s členom 22 ter členom 25(2) in (3) Uredbe (EU) 2017/1939, in sicer brez poseganja v omejitve, ki jih na podlagi člena 19(2) te uredbe navede pošiljatelj informacije.

Europol brez odlašanja uradno obvesti zadevne države članice, kadar poroča EJT na podlagi prvega pododstavka.

Kadar je informacije o kaznivem ravnanju, za katero bi EJT lahko izvajalo svojo pristojnost, Europolu zagotovila država članica, ki je navedla omejitve uporabe teh informacij na podlagi člena 19(2) te uredbe, Europol uradno obvesti EJT o obstoju teh omejitev in zadevo predloži zadevni državi članici. Zadevna država članica sodeluje neposredno z EJT, da bi izpolnila svoje obveznosti iz člena 24(1) in (4) Uredbe (EU) 2017/1939.

▼B

Člen 21

Dostop Eurojusta in OLAF do informacij, ki jih hrani Europol

1. Europol sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da imata Eurojust in OLAF v okviru svojih pristojnosti na podlagi sistema javljanja zadetkov posreden dostop do informacij, posredovanih za namene iz točk (a), (b) in (c) člena 18(2), brez poseganja v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije in tretje države ali mednarodne organizacije, ki so informacije posredovale, v skladu s členom 19(2).

V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo pošiljatelja informacij Europolu in le, če so podatki, povezani z zadetkom, potrebni za izvajanje nalog Eurojusta ali OLAF.

2. Europol in Eurojust lahko skleneta delovni dogovor, ki jima v okviru njunih pristojnosti zagotavlja vzajemen dostop do vseh informacij, ki so bile posredovane za namen iz točke (a) člena 18(2), in možnost vzajemnega iskanja po teh informacijah. To ne posega v pravico držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, da navedejo omejitve pri dostopu do takih podatkov in njihovi uporabi, ter mora biti v skladu z jamstvi za varstvo podatkov iz te uredbe.

3. Iskanje po informacijah v skladu z odstavkoma 1 in 2 se izvaja le za preverjanje, ali se informacije, ki so na voljo pri Eurojustu ali OLAF, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Europol.

4. Europol da dovoljenje za iskanje v skladu z odstavkoma 1 in 2 šele po tem, ko od Eurojusta prejme informacije o tem, kateri nacionalni člani, namestniki, pomočniki in osebje Eurojusta so pooblaščeni za izvajanje takega iskanja, od OLAF pa enake informacije o njegovem osebju.

5. Če Europol ali država članica med Europolovim obdelovanjem informacij v zvezi s posamezno preiskavo ugotovi, da obstaja potreba po usklajevanju, sodelovanju ali podpori v skladu s pristojnostmi Eurojusta ali OLAF, ju Europol o tem uradno obvesti in začne postopek izmenjave informacij v skladu z odločitvijo države članice, ki je informacije posredovala. V tem primeru se Eurojust ali OLAF posvetujeta z Europolom.

6. Eurojust, vključno s kolegijem, nacionalnimi člani, namestniki, pomočniki in osebjem Eurojusta, ter OLAF spoštujeta vse splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, ki so jih določile države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s členom 19(2).

7. V primeru, da se po pregledu medsebojnih podatkov v skladu z odstavkom 2 ali na podlagi zadetka v skladu z odstavkom 1 izkaže, da utegnejo biti podatki netočni ali v nasprotju z drugimi podatki, se Europol, Eurojust in OLAF medsebojno obvestijo.

▼M1

8. Če Europol med obdelovanjem informacij v zvezi s preiskavo posameznega kaznivega dejanja ali določenim projektom prepozna informacije, ki so relevantne za morebitno nezakonito dejavnost, ki vpliva na finančni interes Unije, te informacije brez odlašanja zagotovi OLAF, in sicer brez poseganja v morebitne omejitve, navedene na podlagi člena 19(2), ki jih navede država članica, ki je zagotovila informacije.

Europol brez odlašanja uradno obvesti zadevne države članice, kadar OLAF zagotovi informacije na podlagi prvega pododstavka.

▼B

Člen 22

Dolžnost uradnega obveščanja držav članic

1. Europol v skladu s točko (b) člena 4(1) brez odlašanja uradno obvesti državo članico o vseh informacijah, ki jo zadevajo. Če za te informacije veljajo omejitve dostopa iz člena 19(2), ki prepovedujejo njihovo izmenjavo, se Europol o tem posvetuje s pošiljateljem informacij, ki določa omejitev dostopa, ter zaprosi za njegovo dovoljenje za izmenjavo.

V takem primeru se informacije ne smejo izmenjati brez izrecnega dovoljenja pošiljatelja.

2. Ne glede na morebitne omejitve dostopa Europol uradno obvesti državo članico o vseh informacijah, ki jo zadevajo, če je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne življenjske nevarnosti.

V takem primeru Europol istočasno uradno obvesti pošiljatelja informacij o izmenjavi informacij in utemelji svojo analizo položaja.







POGLAVJE V

ODNOSI S PARTNERJI







ODDELEK 1

Skupne določbe

Člen 23

Skupne določbe

1. Če je to nujno za izpolnjevanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z organi Unije v skladu s cilji teh organov, z organi tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami.

2. Ob upoštevanju omejitev na podlagi člena 19(2) in brez poseganja v člen 67 lahko Europol neposredno izmenjuje vse informacije, razen osebnih podatkov, s subjekti iz odstavka 1 tega člena, kolikor je taka izmenjava pomembna za opravljanje Europolovih nalog.

3. Izvršni direktor obvesti upravni odbor o vsakršnem rednem sodelovanju, ki ga namerava Europol vzpostaviti ali vzdrževati v skladu z odstavkoma 1 in 2, ter o razvoju takega sodelovanja, ko je to vzpostavljeno.

4. Europol lahko za namene iz odstavkov 1 in 2 sklepa delovne dogovore s subjekti iz odstavka 1. Taki delovni dogovori ne dopuščajo izmenjave osebnih podatkov in ne zavezujejo Unije ali njenih držav članic.

5. Europol lahko sprejema in obdeluje osebne podatke od subjektov iz odstavka 1, kolikor je to nujno in sorazmerno za zakonito izvajanje njegovih nalog in ob upoštevanju določb tega poglavja.

6. Brez poseganja v člen 30(5) Europol prenese osebne podatke organom Unije, tretjim državam in mednarodnim organizacijam le, če je to potrebno za preprečevanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola, in boj proti njim ter v skladu s to uredbo in če se prejemnik zaveže, da se bodo podatki obdelovali samo za namen, za katerega so bili preneseni. Če je podatke za prenos zagotovila država članica, Europol od zadevne države članice pridobi soglasje, razen če je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, bodisi pod splošnimi ali posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

▼M1

7. Nadaljnji prenosi osebnih podatkov, ki jih hrani Europol, s strani držav članic, organov Unije, tretjih držav, mednarodnih organizacij ali zasebnih strank so prepovedani, razen če Europol to predhodno izrecno odobri.

▼B

8. Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo podrobno evidentirajo vsi prenosi osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose.

9. Informacije, za katere je jasno, da so bile pridobljene z očitno kršitvijo človekovih pravic, se ne obdelujejo.







ODDELEK 2

▼M1

Posredovanje, prenos in izmenjava osebnih podatkov

Člen 24

Posredovanje osebnih podatkov organom Unije

1. Europol posreduje osebne podatke organu Unije v skladu s členom 71(2) Uredbe (EU) 2018/1725, ob upoštevanju vseh nadaljnjih omejitev na podlagi te uredbe in brez poseganja v člen 67 te uredbe le, če so ti podatki sorazmerni in potrebni za zakonito opravljanje nalog organa Unije, ki jih prejme.

2. Po zahtevi druge institucije, organa, urada ali agencije Unije za posredovanje osebnih podatkov Europol preveri pristojnost tega drugega organa Unije. Kadar Europol ne more potrditi potrebe po posredovanju osebnih podatkov v skladu z odstavkom 1, od prejemnika zahteva dodatne informacije.

Organ Unije, ki prejme osebne podatke, zagotovi, da se lahko potreba po posredovanju osebnih podatkov preveri.

3. Organ Unije, ki prejme osebne podatke, osebne podatke iz odstavkov 1 in 2 obdeluje zgolj za namene, za katere so bili posredovani.

▼B

Člen 25

Prenos osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam

▼M1

1. Ob upoštevanju vseh omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67 lahko Europol prenese osebne podatke pristojnim organom tretje države ali mednarodni organizaciji, če je takšen prenos potreben za opravljanje nalog Europola, na podlagi enega od naslednjih: (a) sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2016/680, s katerim se ugotovi, da tretja država, ozemlje, eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva (v nadaljnjem besedilu: sklep o ustreznosti); ▼B (b) mednarodnega sporazuma, ki je bil sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; (c) sporazuma o sodelovanju, ki dovoljuje izmenjavo osebnih podatkov in je bil pred 1. majem 2017 sklenjen med Europolom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ.

Europol lahko sklene upravne dogovore za izvajanje takih sporazumov ali sklepov o ustreznosti.

2. Izvršni direktor obvesti upravni odbor o izmenjavi osebnih podatkov na podlagi sklepov o ustreznosti v skladu s točko (a) odstavka 1.

▼M1 —————

▼B

4. Komisija do 14. junija 2021 oceni določbe iz sporazumov o sodelovanju iz točke (c) odstavka 1, zlasti tiste glede varstva podatkov. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o rezultatu te ocene, po potrebi pa lahko Svetu predloži priporočilo za sklep o odobritvi za začetek pogajanj za sklenitev mednarodnih sporazumov iz točke (b) odstavka 1.

▼M1

4a. Če ni sklepa o ustreznosti, lahko upravni odbor pooblasti Europol, da prenese osebne podatke pristojnemu organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kadar: (a) ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov so določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali (b) je Europol ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom osebnih podatkov in ugotovil, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

▼B

5. ►M1 Z odstopanjem od odstavka 1 lahko izvršni direktor v ustrezno utemeljenih primerih za vsak primer posebej dovoli prenos ali kategorijo prenosov osebnih podatkov pristojnemu organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je prenos, vključno s povezanimi prenosi: ◄ (a) potreben za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; ▼M1 (b) potreben za zaščito upravičenih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; ▼B (c) bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države; (d) v posameznih primerih potreben za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij ali (e) v posameznih primerih potreben za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom določenega kaznivega dejanja ali izvrševanjem določene kazenske sankcije.

Če izvršni direktor ugotovi, da temeljne pravice in svoboščine zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad javnim interesom za prenos iz točk (d) in (e), se osebni podatki ne prenesejo.

Odstopanja se ne smejo uporabljati za sistematične, obsežne ali strukturne prenose.

6. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko upravni odbor v soglasju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov dovoli niz prenosov v skladu s točkami (a) do (e) odstavka 5 za obdobje, ki ni daljše od enega leta in se lahko podaljša, pri tem pa upošteva ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. Takšno dovoljenje se ustrezno utemelji in dokumentira.

7. Izvršni direktor čim prej obvesti upravni odbor in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o primerih, v katerih je bil uporabljen odstavek 5.

▼M1

8. Europol obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o kategorijah prenosov iz odstavka 4a, točka (b). Kadar se prenos opravi v skladu z odstavkom 4a ali 5, se ta dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, če ta tako zahteva. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu iz tega člena, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih osebnih podatkih.

▼B

Člen 26

Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami

1. Kolikor je to potrebno za izvajanje nalog Europola, lahko Europol obdeluje osebne podatke, pridobljene od zasebnih strank, pod pogojem, da jih prejme od: (a) nacionalne enote v skladu z nacionalnim pravom; (b) kontaktne točke tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Europol pred 1. majem 2017 sklenil sporazum o sodelovanju, ki dovoljuje izmenjavo osebnih podatkov, v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ, ali ▼M1 (c) organa tretje države ali mednarodne organizacije iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).

2. Kadar Europol osebne podatke prejme neposredno od zasebnih strank, lahko te osebne podatke obdela v skladu s členom 18, da bi identificiral zadevne nacionalne enote iz odstavka 1, točka (a), tega člena. Osebne podatke in vse relevantne rezultate potrebne obdelave teh podatkov za določitev pristojnosti nemudoma posreduje zadevnim nacionalnim enotam. Osebne podatke in relevantne rezultate potrebne obdelave teh podatkov za določitev pristojnosti lahko v skladu s členom 25 posreduje zadevnim kontaktnim točkam in organom iz odstavka 1, točki (b) in (c), tega člena. Če Europol ne more identificirati nobene zadevne nacionalne enote ali pa je relevantne osebne podatke že posredoval vsem identificiranim zadevnim nacionalnim enotam in ni mogoče identificirati nadaljnjih zadevnih nacionalnih enot, podatke izbriše, razen če nacionalna enota, kontaktna točka ali zadevni organ v štirih mesecih po posredovanju ali prenosu osebnih podatkov slednje v skladu s členom 19(1) ponovno predloži Europolu.

Merila glede tega, ali nacionalna enota države članice, v kateri ima zadevna zasebna stranka sedež, predstavlja zadevno nacionalno enoto ali ne, se določijo v smernicah iz člena 18(7).

▼M1

2a. Nobeno sodelovanje Europola z zasebnimi strankami ne podvaja dejavnosti finančnoobveščevalnih enot držav članic niti ne posega vanje ter se ne navezuje na informacije, ki se finančnoobveščevalnim enotam zagotavljajo za namene Direktive (EU) 2015/849.

▼B

3. Po prenosu osebnih podatkov v skladu s točko (c) odstavka 5 tega člena lahko Europol v povezavi s tem prejme osebne podatke neposredno od zasebne stranke, če ta zasebna stranka izjavi, da lahko zadevne podatke zakonito posreduje v skladu z veljavnim pravom, in sicer za obdelavo takšnih podatkov zaradi opravljanja naloge iz točke (m) člena 4(1).

▼M1

4. Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke s sedežem v tretji državi, te podatke in rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali tretji državi iz člena 25(1), točke (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).

Brez poseganja v prvi pododstavek tega odstavka lahko Europol rezultate iz prvega pododstavka tega odstavka prenese zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).

5. Europol osebnih podatkov ne sme posredovati ali prenesti zasebnim strankam, razen v naslednjih primerih in če je tako posredovanje ali prenos nujno potrebno in sorazmerno, kar se določi za vsak primer posebej: (a) je posredovanje ali prenos brez dvoma v interesu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; (b) je posredovanje ali prenos nujno potreben za preprečitev neposredne storitve kaznivega dejanja, vključno s terorizmom, ki spada med cilje Europola; (c) je posredovanje ali prenos javno dostopnih osebnih podatkov nujno potreben za opravljanje naloge iz člena 4(1), točka (m), in sta izpolnjena naslednja pogoja: (i) posredovanje ali prenos zadeva posamičen in določen primer; (ii) temeljne pravice in svoboščine zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevladajo nad javnim interesom, ki zahteva, da se v zadevnem primeru ti osebni podatki posredujejo ali prenesejo, ali (d) je posredovanje ali prenos nujno potreben, da Europol zadevno zasebno stranko obvesti, da prejete informacije ne zadostujejo, da bi lahko identificiral zadevne nacionalne enote, in so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) posredovanje ali prenos se izvedeta po prejemu osebnih podatkov neposredno od zasebne stranke v skladu z odstavkom 2; (ii) manjkajoče informacije, na katere se lahko Europol sklicuje v svojem uradnem obvestilu, so jasno povezane z informacijami, ki jih je ta zasebna stranka predhodno posredovala; (iii) manjkajoče informacije, na katere se lahko Europol sklicuje v svojem uradnem obvestilu, so strogo omejene na to, kar potrebuje za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot. Za posredovanje ali prenos iz prvega pododstavka tega odstavka veljajo morebitne omejitve, navedene na podlagi člena 19(2) ali (3), brez poseganja v člen 67.

6. Kadar v povezavi z odstavkom 5, točke (a), (b) in (d), tega člena zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a), izvršni direktor odobri prenos le, če je ta: (a) potreben za zaščito življenjskih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; (b) potreben za zaščito upravičenih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; (c) bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države; (d) v posameznih primerih potreben za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona določenega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola, ali (e) v posameznih primerih potreben za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom posameznega kaznivega dejanja, ki spada med cilje Europola.

Če izvršni direktor ugotovi, da temeljne pravice in svoboščine zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad javnim interesom, ki zahteva prenos iz prvega pododstavka, točki (d) in (e), tega odstavka, se osebni podatki ne prenesejo.

▼M1

6a. Brez poseganja v odstavek 5, točke (a), (c) in (d), tega člena in druge pravne akte Unije posredovanja ali prenosi osebnih podatkov iz odstavkov 5 in 6 ne smejo biti sistematični, obsežni ali strukturni.

6b. Europol lahko od držav članic prek njihovih nacionalnih enot zahteva, da v skladu z njihovim nacionalnim pravom od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, pridobijo podatke, da bi te podatke izmenjale z Europolom. Takšne zahteve se utemeljijo in so kar se da natančne. Taki osebni podatki so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno da se omogoči identifikacijo zadevnih nacionalnih enot s strani Europola.

Ne glede na to, ali imajo države članice jurisdikcijo glede posameznega kaznivega dejanja, države članice zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi obdelajo zahteve iz prvega pododstavka v skladu z nacionalnim pravom, da bi se Europolu zagotovile informacije, ki jih potrebuje za identifikacijo zadevnih nacionalnih enot.

6c. Infrastruktura Europola se lahko uporablja za izmenjave med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic in zasebnimi strankami v skladu z nacionalnim pravom posamezne države članice. Te izmenjave lahko zajemajo tudi kazniva dejanja, ki ne spadajo med cilje Europola.

Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki spadajo med cilje Europola, lahko Europolu odobrijo dostop do teh podatkov.

Kadar države članice uporabljajo infrastrukturo Europola za izmenjavo osebnih podatkov o kaznivih dejanjih, ki ne spadajo med cilje Europola, Europol nima dostopa do teh podatkov in se šteje kot „obdelovalec“ v skladu s členom 87 Uredbe (EU) 2018/1725.

Europol opravi oceno varnostnih tveganj, ki jih predstavlja dovoljenje zasebnim strankam, da uporabljajo njegovo infrastrukturo, ter po potrebi izvede ustrezne preventivne ukrepe in ukrepe za zmanjšanje tveganja.

▼B

7. Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo podrobno evidentirajo vsi prenosi osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose ter da se na zahtevo sporočijo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov v skladu s členom 40.

8. Če prejeti osebni podatki oziroma podatki, ki naj bi bili posredovani, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

▼M1 —————

▼M1

11. Europol pripravi letno poročilo za upravni odbor o osebnih podatkih, izmenjanih z zasebnimi strankami na podlagi členov 26, 26a in 26b na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih meril za ocenjevanje, ki jih določi upravni odbor.

Letno poročilo vključuje konkretne primere, iz katerih je razvidno, zakaj so bile zahteve Europola v skladu z odstavkom 6b tega člena potrebne za doseganje njegovih ciljev in nalog.

V letnem poročilu se upoštevajo obveznosti molčečnosti in zaupnosti, primeri pa se, kar zadeva osebne podatke, anonimizirajo.

To letno poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

Člen 26a

Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami v kriznih razmerah na spletu

1. V kriznih razmerah na spletu, lahko Europol prejme osebne podatke neposredno od zasebnih strank in jih obdeluje v skladu s členom 18.

2. Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke s sedežem v tretji državi, te podatke ter rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali zadevni tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a).

Europol lahko prenese rezultate svoje analize in preverjanja podatkov iz odstavka 1 tega člena zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).

3. Europol lahko osebne podatke posreduje ali prenese zasebnim strankam za vsak primer posebej, ob upoštevanju morebitnih omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67, kadar je posredovanje ali prenos takšnih podatkov nujno potreben za obravnavanje kriznih razmer na spletu, ter nobena temeljna pravica in svoboščina zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevlada nad javnim interesom, zaradi katerega je potrebno posredovanje ali prenos teh osebnih podatkov.

4. Kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c), ali člena 25(4a), je za prenos potrebna odobritev izvršnega direktorja.

5. Europol pomaga pristojnim organom držav članic, si z njimi izmenjuje informacije in z njimi sodeluje v zvezi s posredovanjem ali prenosom osebnih podatkov zasebnim strankam na podlagi odstavka 3 oziroma 4, zlasti zato, da bi se izognilo podvajanju prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.

6. Europol lahko države članice prek njihovih nacionalnih enot zaprosi, da v skladu z nacionalnim pravom pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, in jih dajo na razpolago Europolu. Takšno zaprosilo se utemelji in je kar se da ciljno usmerjeno, takšni osebni podatki pa so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno, da Europol podpira države članice pri obravnavanju kriznih razmer na spletu.

Ne glede na to, ali imajo države članice jurisdikcijo glede razširjanja vsebin, v zvezi s katerimi Europol zaproša za osebne podatke, zagotovijo, da lahko pristojni organi obdelajo zaprosila iz prvega pododstavka v skladu z nacionalno zakonodajo, da bi se Europolu zagotovile informacije, ki jih potrebuje za doseganje svojih ciljev.

7. Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo podrobno evidentirajo vsi prenosi osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose ter da se na zahtevo sporočijo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na podlagi člena 39a.

8. Če prejeti osebni podatki oziroma osebni podatki, ki naj bi bili preneseni, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

Člen 26b

Izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami, da se obravnava razširjanje prikazov vsebin s spolnimi zlorabami otrok na spletu

1. Europol lahko prejme osebne podatke neposredno od zasebnih strank in jih obdeluje v skladu s členom 18, da obravnava spletno razširjanje prikazov vsebin s spolnimi zlorabami otrok na spletu, iz člena 4(1), točka (y).

2. Kadar Europol prejme osebne podatke od zasebne stranke v tretji državi, te podatke in rezultate svoje analize in preverjanja teh podatkov posreduje le državi članici ali zadevni tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c) ali člena 25(4a). Kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 25(5) ali (6).

Europol lahko prenese rezultate svoje analize in preverjanja podatkov iz prvega pododstavka tega odstavka zadevni tretji državi na podlagi člena 25(5) ali (6).

3. Europol lahko osebne podatke posreduje ali prenese zasebnim strankam za vsak primer posebej, ob upoštevanju morebitnih omejitev, navedenih na podlagi člena 19(2) ali (3), in brez poseganja v člen 67, kadar je posredovanje ali prenos takšnih podatkov nujno potreben za obravnavanje razširjanja prikazov spolnih zlorab otrok na spletu, iz člena 4(1), točka (y), ter nobena temeljna pravica in svoboščina zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ne prevlada nad javnim interesom, zaradi katerega je v danem primeru potrebno posredovanje ali prenos.

4. Kadar zadevna zasebna stranka nima sedeža v Uniji ali v tretji državi iz člena 25(1), točka (a), (b) ali (c) ali člena 25(4a), je za prenos potrebna odobritev izvršnega direktorja.

5. Europol pomaga pristojnim organom držav članic, si z njimi izmenjuje informacije in z njimi sodeluje v zvezi s posredovanjem ali prenosom osebnih podatkov zasebnim strankam na podlagi odstavka 3 oziroma 4, zlasti zato, da bi se izognilo podvajanju prizadevanj, okrepilo usklajevanje in preprečilo poseganje v preiskave v različnih državah članicah.

6. Europol lahko države članice prek njihovih nacionalnih enot zaprosi, da v skladu z njihovim nacionalnim pravom pridobijo osebne podatke od zasebnih strank, ki imajo sedež ali zakonitega zastopnika na njihovem ozemlju, in te podatke dajo na razpolago Europolu. Takšno zaprosilo se utemelji in je kar se da natančno. Takšni osebni podatki so kar najmanj občutljivi ter strogo omejeni na to, kar je nujno in sorazmerno, da Europol obravnava razširjanje prikazov spolnih zlorab otrok na spletu iz člena 4(1), točka (y).

Ne glede na to, ali imajo države članice pristojnost glede razširjanja vsebin, v zvezi s katerimi Europol zaproša za osebne podatke, zagotovijo, da lahko pristojni organi držav članic zaprosila iz prvega pododstavka obdelajo v skladu z njihovim nacionalnim pravom, da se Europolu zagotovijo informacije, ki jih potrebuje za doseganje svojih ciljev.

7. Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo hranijo podrobne evidence vseh prenosov osebnih podatkov in podlaga za takšne prenose. Na podlagi člena 39a da Europol te evidence na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo.

8. Če prejeti osebni podatki oziroma osebni podatki, ki naj bi bili preneseni, vplivajo na interese države članice, Europol nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

▼B

Člen 27

Informacije, pridobljene od posameznikov

▼M1

1. Kolikor je to potrebno za izvajanje nalog Europola, lahko Europol prejme in obdeluje informacije, pridobljene od posameznikov.

Europol obdeluje osebne podatke, pridobljene od posameznikov, če jih prejme od:

(a) nacionalne enote v skladu z nacionalnim pravom;

(b) kontaktne točke tretje države ali mednarodne organizacije na podlagi člena 25(1), točka (c), ali

(c) organa tretje države ali mednarodne organizacije iz člena 25(1), točka (a) ali (b), iz člena 25(4a).

2. Kadar Europol prejme informacije, vključno z osebnimi podatki, od posameznika s prebivališčem v tretji državi, ki ni tretja država iz člena 25(1), točka (a) ali (b), ali člena 25(4a), Europol posreduje te informacije le državi članici ali zadevni tretji državi.

▼B

3. Če prejeti osebni podatki vplivajo na interese države članice, Europol o tem nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

4. Europol ne vzpostavlja nobenega stika s posamezniki, da bi pridobil informacije.

5. Brez poseganja v člena 36 in 37 Europol ne sme prenesti osebnih podatkov posameznikom.







POGLAVJE VI

▼M1

VARSTVO PODATKOV

▼M1

Člen 27a

Obdelava osebnih podatkov s strani Europola

1. Brez poseganja v to uredbo se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol, uporabljata člen 3 in poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725.

Za obdelavo upravnih osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol, se uporablja Uredba (EU) 2018/1725 z izjemo poglavja IX.

2. V tej uredbi se sklicevanje na „osebne podatke“ razume kot sklicevanje na „operativne osebne podatke“, kot so opredeljeni v členu 3, točka 2, Uredbe (EU) 2018/1725, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

3. Upravni odbor sprejme pravila, s katerimi določi roke za hrambo upravnih osebnih podatkov.

▼M1 —————

▼B

Člen 29

Ocena zanesljivosti vira in točnosti informacij

1. Zanesljivost vira informacij iz države članice oceni, kolikor je to mogoče, država članica, ki zagotovi informacije, pri čemer uporabi naslednje oznake za oceno virov: (A): kadar ni dvoma o verodostojnosti, zanesljivosti in pristojnosti vira ali če informacije posreduje vir, ki se je vselej izkazal za zanesljivega; (B): kadar informacije posreduje vir, ki se je v večini primerov izkazal za zanesljivega; (C): kadar informacije posreduje vir, ki se je v večini primerov izkazal za nezanesljivega; (X): kadar zanesljivosti vira ni mogoče oceniti.

2. Točnost informacij, ki izvirajo od države članice, se oceni, kolikor je to mogoče, tako da država članica, ki zagotovi informacije, uporabi naslednje oznake za oceno informacij: (1): ni dvomov o točnosti informacij; (2): informacije, ki so viru znane osebno, ne pa tudi uradniku, ki jih prenese naprej; (3): informacije, ki viru niso znane osebno, a jih potrjujejo druge zabeležene informacije; (4): informacije, ki viru niso znane osebno in ki jih ni mogoče potrditi.

3. Kadar Europol na podlagi že pridobljenih informacij sklene, da je treba oceno iz odstavka 1 ali 2, popraviti, o tem obvesti zadevno državo članico in se poskusi dogovoriti o spremembi ocene. Europol brez takega dogovora ne spremeni ocene.

4. Kadar država članica pošlje Europolu informacije brez ocene v skladu z odstavkom 1 ali 2, poskuša Europol oceniti zanesljivost vira ali točnost informacij na podlagi informacij, ki jih že ima. Posebni podatki in informacije se ocenijo v soglasju z državo članico, ki jih je zagotovila. Država članica in Europol se lahko na splošno dogovorita tudi o ocenjevanju določenih vrst podatkov in določenih virov. Če v določenem primeru ni bil dosežen noben dogovor ali če ni splošnega dogovora, Europol oceni informacije ali podatke in jim dodeli oznaki (X) in (4) iz odstavka 1 oziroma 2.

5. Ta člen se smiselno uporablja, kadar Europol prejme podatke ali informacije od organa Unije, tretje države, mednarodne organizacije ali zasebne stranke.

6. Europol informacije iz javno dostopnih virov oceni z oznakami iz odstavkov 1 in 2.

7. Če so informacije rezultat analize, ki jo Europol opravi med izvajanjem svojih nalog, Europol takšne informacije oceni v skladu s tem členom in v soglasju z državami članicami, ki sodelujejo pri analizi.

Člen 30

Obdelava posebnih vrst osebnih podatkov in različnih kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

1. Obdelava osebnih podatkov žrtev kaznivega dejanja, prič ali drugih oseb, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, ter oseb, mlajših od 18 let, se dovoli, če je nujno potrebna in sorazmerna za preprečevanje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola, ali boj proti njim.

2. ►M1 ◄ Izbor določene skupine oseb zgolj na podlagi takšnih osebnih podatkov je prepovedan. Avtomatizirana ali drugače izvedena obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter obdelava genetskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije fizične osebe, zdravstvenih podatkov ali podatkov v zvezi s spolnim življenjem fizične osebe ali njeno spolno usmerjenostjo je dovoljena samo, če je nujno sorazmerna in potrebna za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov na podlagi člena 33a in za operativne namene v okviru mandata Europola ter samo za preprečevanje in zatiranje kaznivih dejanj, ki spadajo med cilje Europola. Za tako obdelavo veljajo tudi ustrezni zaščitni ukrepi iz te uredbe v zvezi s pravicami in svoboščinami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in se, z izjemo biometričnih podatkov, ki se obdelujejo za namene edinstvene identifikacije fizične osebe, dovoli le, če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih obdeluje Europol.Izbor določene skupine oseb zgolj na podlagi takšnih osebnih podatkov je prepovedan.

▼M1

2a. V primeru obdelave osebnih podatkov na podlagi tega člena se brez nepotrebnega odlašanja obvesti pooblaščena oseba za varstvo podatkov.

▼M1

3. Samo Europol ima neposreden dostop do osebnih podatkov iz odstavkov 1 in 2. Izvršni direktor omejenemu številu članov osebja Europola dovoli tak dostop, če je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

Ne glede na prvi pododstavek, kadar je potrebno osebju pristojnih organov držav članic ali agencij Unije, ustanovljenih na podlagi naslova V PDEU, za opravljanje njihovih nalog v primerih iz člena 20(1) in (2a) te uredbe ali zaradi raziskovalnih in inovacijskih projektov v skladu s členom 33a(2), točka (d), te uredbe, odobriti neposreden dostop do osebnih podatkov, izvršni direktor ustrezno dovoli dostop omejenemu številu članov takega osebja.

▼M1 —————

▼M1

5. Osebni podatki iz odstavkov 1 in 2 se ne posredujejo državam članicam ali organom Unije ter se ne prenašajo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, razen če je tako posredovanje ali prenos v posameznih primerih, povezanih s kaznivimi dejanji, ki spadajo med cilje Europola, zahtevan v skladu s pravom Unije ali nujno potreben in sorazmeren ter je v skladu s poglavjem V.

▼B

6. Europol Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov vsako leto predloži statistični pregled vseh osebnih podatkov iz odstavka 2, ki jih je obdelal.

Člen 31

Roki za hrambo in izbris osebnih podatkov

1. Osebni podatki, ki jih obdeluje Europol, se hranijo pri Europolu le toliko časa, kolikor je nujno potrebno in sorazmerno za namene, za katere se obdelujejo.

2. Europol v vsakem primeru najpozneje tri leta po začetku obdelave osebnih podatkov preveri, ali je treba podatke še naprej hraniti. Europol se lahko odloči za nadaljnjo hrambo osebnih podatkov do naslednjega pregleda, ki se opravi čez nadaljnja tri leta, če je nadaljnja hramba še nujna za izvajanje njegovih nalog. Razlogi za nadaljnjo hrambo se utemeljijo in zabeležijo. Če o nadaljnji hrambi osebnih podatkov ni sprejeta nobena odločitev, se navedeni podatki po treh letih samodejno izbrišejo.

3. Če se osebni podatki iz člena 30(1) in (2) hranijo več kot pet let, se o tem ustrezno obvesti Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

4. Kadar država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija pri prenosu navede kakršno koli omejitev glede zgodnejšega izbrisa ali uničenja osebnih podatkov v skladu s členom 19(2), Europol izbriše osebne podatke v skladu s temi omejitvami. Če je nadaljnja hramba podatkov na podlagi informacij, ki so obsežnejše od tistih, ki jih ima pošiljatelj podatkov, potrebna za opravljanje njegovih nalog, Europol zaprosi pošiljatelja podatkov za dovoljenje za nadaljnjo hrambo podatkov, pri čemer zaprosilo utemelji.

5. Kadar država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija iz svojih podatkovnih zbirk izbriše osebne podatke, posredovane Europolu, o tem ustrezno obvesti Europol. Europol izbriše podatke, razen če je njihova nadaljnja hramba na podlagi informacij, ki so obsežnejše od tistih, ki jih ima pošiljatelj podatkov, potrebna za opravljanje njegovih nalog. Europol pošiljatelja podatkov obvesti o nadaljnji hrambi teh podatkov, pri čemer takšno nadaljnjo hrambo utemelji.

6. Osebni podatki se ne izbrišejo, če: (a) bi to škodovalo interesom posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki potrebuje zaščito. V takih primerih se podatki uporabljajo le z izrecno in pisno privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; (b) posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oporeka njihovi točnosti, in sicer za obdobje, ki državam članicam oziroma Europolu omogoča, da preverijo točnost podatkov; (c) jih je treba ohraniti kot dokazno gradivo ali za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov ali (d) posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje njihovemu izbrisu in namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe.

▼M1

Člen 32

Varnost obdelave

Mehanizmi, s katerimi se zagotovi, da se varnostni ukrepi upoštevajo preko meja informacijskih sistemov, se ustanovijo v skladu s členom 91 Uredbe (EU) 2018/1725, kar zadeva Europol, in v skladu s členom 29 Direktive (EU) 2016/680, kar zadeva države članice.

▼M1 —————

▼M1

Člen 33a

Obdelava osebnih podatkov za raziskave in inovacije

1. Europol lahko obdeluje osebne podatke za namen svojih raziskovalnih in inovacijskih projektov, če je obdelava teh osebnih podatkov: (a) nujno potrebna in ustrezno utemeljena za doseganje ciljev zadevnega projekta; (b) kar zadeva posebne kategorije osebnih podatkov nujno potrebna in se zanjo uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi, ki lahko vključujejo psevdonimizacijo.

Obdelava osebnih podatkov, ki jo izvaja Europol pri raziskovalnih in inovacijskih projektih, temelji na načelih preglednosti, razložljivosti, poštenosti in odgovornosti.

2. Brez poseganja v odstavek 1, se za obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru Europolovih raziskovalnih in inovacijskih projektov, uporabljajo naslednji zaščitni ukrepi: (a) za vsak raziskovalni in inovacijski projekt je potrebna predhodna odobritev izvršnega direktorja v posvetovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in uradnikom za temeljne pravice, in sicer na podlagi: (i) opisa posebnih ciljev projekta in razlage, kako projekt pomaga Europolu ali pristojnim organom držav članic pri njihovih nalogah; (ii) opisa predvidene dejavnosti obdelave, v katerem so določeni cilji, obseg in trajanje obdelave ter nujnost in sorazmernost obdelave osebnih podatkov, kot je preučevanje in preskušanje inovativnih tehnoloških rešitev ter zagotavljanje točnosti rezultatov projekta; (iii) opisa kategorij osebnih podatkov, ki bodo obdelani; (iv) ocene skladnosti z načeli varstva podatkov iz člena 71 Uredbe (EU) 2018/1725, obdobja hrambe in pogojev za dostop do osebnih podatkov ter (v) ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, vključno s tveganji za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tveganjem pristranskosti pri osebnih podatkih, ki se bodo uporabljali za usposabljanje algoritmov, in pri rezultatih obdelave, ter ukrepi, s katerimi naj bi se obravnavala ta tveganja in preprečevale kršitve temeljnih pravic; (b) pred začetkom projekta se obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; (c) z upravnim odborom se v skladu s smernicami iz člena 18(7) pred začetkom projekta posvetuje ali se ga obvesti; (d) vsi osebni podatki, ki bodo obdelani v okviru projekta: (i) se začasno kopirajo v posebno, ločeno in zaščiteno okolje za obdelavo podatkov pri Europolu izključno za namene izvajanja zadevnega projekta, (ii) omogočajo dostop do njih le posebej pooblaščenemu osebju Europola v skladu s členom 30(3) te uredbe, če to dopuščajo tehnični varnostni ukrepi pa tudi posebej pooblaščenemu osebju pristojnih organov držav članic in agencij Unije, ustanovljenih na podlagi naslova V PDEU; (iii) se ne posredujejo ali prenašajo; (iv) ne smejo biti podlaga za sprejetje ukrepov ali odločitev, ki bi vplivali na posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, kot posledica njihove obdelave; (v) se izbrišejo, ko se projekt zaključi ali ko se je izteklo obdobje za hrambo osebnih podatkov v skladu s členom 31; (e) zapisi obdelave osebnih podatkov v okviru projekta se hranijo do dveh let po zaključku projekta, in sicer izključno za namen preverjanja točnosti rezultatov obdelave podatkov ter le dokler je tako preverjanje potrebno.

3. Upravni odbor v zavezujočem dokumentu določi splošni obseg za raziskovalne in inovacijske projekte. Taki dokument se ustrezno posodablja in je na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zaradi nadzora.

4. Europol hrani dokument, ki vsebuje podroben opis procesa in razlogov za učenje, preskušanje in potrjevanje algoritmov, da se zagotovi preglednost postopka in algoritmov, pa tudi njihova skladnost z zaščitnimi ukrepi iz tega člena, in da se omogoči preverjanje točnosti rezultatov na podlagi uporabe takih algoritmov. Europol zainteresiranim stranem, tudi državam članicam in skupini za skupni parlamentarni nadzor, na zahtevo omogoči dostop do tega dokumenta.

5. Če je podatke, ki bodo obdelani pri raziskovalnem in inovacijskem projektu, zagotovila država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, Europol od pošiljatelja podatkov v skladu s členom 19(2) zahteva soglasje, razen če je pošiljatelj podatkov že vnaprej dovolil tako obdelavo za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov, bodisi pod splošnimi ali posebnimi pogoji.

Europol brez soglasja pošiljatelja podatkov ne obdeluje podatkov za namene raziskovalnih in inovacijskih projektov. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

▼B

Člen 34

Uradno obvestilo zadevnim organom o kršitvi varstva osebnih podatkov

▼M1

1. Brez poseganja v člen 92 Uredbe (EU) 2018/1725 v primeru kršitve varstva osebnih podatkov Europol o taki kršitvi brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojne organe zadevnih držav članic v skladu s členom 7(5) te uredbe ter pošiljatelja zadevnih podatkov, razen če ni verjetno, da bi kršitev varstva osebnih podatkov povzročila tveganje za pravice in svoboščine fizičnih oseb.

▼B

2. Uradno obvestilo iz odstavka 1 vsebuje najmanj: (a) opis kršitve varstva osebnih podatkov, vključno, če je to mogoče in ustrezno, z vrstami in številom zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrstami in številom zadevnih evidenc podatkov; (b) opis verjetnih posledic kršitve varstva osebnih podatkov; (c) opis ukrepov, ki jih Europol predlaga ali sprejme za obravnavanje kršitve varstva osebnih podatkov, in (d) po potrebi priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov kršitve varstva osebnih podatkov.

▼M1 —————

▼B

Člen 35

Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov

▼M1 —————

▼M1

3. Brez poseganja v člen 93 Uredbe (EU) 2018/1725, če Europol nima kontaktnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zaprosi pošiljatelja podatkov, naj o kršitvi varstva osebnih podatkov obvesti zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter naj Europol obvesti o sprejeti odločitvi. Države članice, ki zagotavljajo podatke, o kršitvi varstva osebnih podatkov obvestijo zadevnega posameznika v skladu z nacionalnim pravom.

▼M1 —————

▼B

Člen 36

Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa

▼M1 —————

▼M1

3. Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki želi v skladu s členom 80 Uredbe (EU) 2018/1725 uveljavljati pravico do dostopa do osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo, lahko vloži zahtevo v ta namen pri za to imenovanemu organu v državi članici po svoji izbiri ali pri Europolu. Kadar se zahteva predloži temu organu, jo ta brez nepotrebnega odlašanja in v enem mesecu od njenega prejema predloži Europolu.

▼B

4. Europol potrdi prejem zahteve na podlagi odstavka 3. Europol nanjo odgovori brez nepotrebnega odlašanja, vsekakor pa v treh mesecih po tem, ko prejme zahtevo od nacionalnega organa.

5. Europol se o odločitvi, ki jo sprejme, posvetuje s pristojnimi organi držav članic v skladu s pogoji iz člena 7(5) in s pošiljateljem zadevnih podatkov. Odločitev o dostopu do osebnih podatkov se sprejme samo v tesnem sodelovanju med Europolom in državami članicami