02017R0373 — SL — 22.12.2022 — 006.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/373 z dne 1. marca 2017 o skupnih zahtevah za izvajalce storitev upravljanja zračnega prometa/izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa in drugih funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa ter njihov nadzor, razveljavitvi Uredbe (ES) št. 482/2008, izvedbenih uredb (EU) št. 1034/2011, (EU) št. 1035/2011 in (EU) 2016/1377 ter spremembi Uredbe (EU) št. 677/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 062 8.3.2017, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/373

z dne 1. marca 2017

o skupnih zahtevah za izvajalce storitev upravljanja zračnega prometa/izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa in drugih funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa ter njihov nadzor, razveljavitvi Uredbe (ES) št. 482/2008, izvedbenih uredb (EU) št. 1034/2011, (EU) št. 1035/2011 in (EU) 2016/1377 ter spremembi Uredbe (EU) št. 677/2011

(Besedilo velja za EGP)







▼M1

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa skupne zahteve za:

(a) upravljanje zračnega prometa in izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (ATM/ANS) za splošni zračni promet, zlasti za pravne ali fizične osebe, ki izvajajo navedene storitve in funkcije;

(b) pristojne organe in usposobljene subjekte, ki delujejo v njihovem imenu, ki izvajajo naloge certificiranja, nadzora in izvrševanja v zvezi s službami iz točke (a);

(c) pravila in postopke glede projektiranja struktur zračnega prostora.

▼B

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz Priloge I in naslednje opredelitve:

1. opredelitve iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 in člena 3 Uredbe (ES) št. 216/2008, razen opredelitve pojma „dovoljenje“ iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 549/2004;

▼M1

2. „izvajalec ATM/ANS“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki izvaja katere koli službe ATM/ANS, kot so opredeljene v členu 3(5) Uredbe (EU) 2018/1139, posamično ali povezano, za splošni zračni promet;

▼B

3. „upravljavec omrežja“ pomeni organ, ustanovljen v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 za opravljanje dolžnosti iz navedenega člena ter členov 3 in 4 Uredbe (EU) št. 677/2011.

4. „vseevropska storitev“ pomeni dejavnost, ki je zasnovana in vzpostavljena za uporabnike v večini držav članic ali vseh državah članicah ter se lahko razširi tudi prek zračnega prostora nad ozemljem, za katerega se uporablja Pogodba;

5. „izvajalec podatkovnih storitev (DAT)“ pomeni organizacijo, ki izpolnjuje naslednja merila: (a) DAT tipa 1: izvajalec, ki v nadzorovanih pogojih obdeluje letalske podatke za uporabo na zrakoplovih in zagotavlja letalsko podatkovno zbirko, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti podatkov in pri kateri ni bila ugotovljena združljivost z ustrezno aplikacijo/opremo zrakoplova; (b) DAT tipa 2: izvajalec, ki obdeluje letalske podatke in zagotavlja letalsko podatkovno zbirko za uporabo v certificirani aplikaciji/opremi zrakoplova, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti podatkov in pri kateri je bila ugotovljena združljivost z navedeno aplikacijo/opremo;

▼M1

6. „projektiranje struktur zračnega prostora“ pomeni postopek, s katerim se zagotovi ustrezno projektiranje, nadzorovanje in potrjevanje struktur zračnega prostora, preden so uvedene in jih zrakoplovi lahko začnejo uporabljati;

7. „sistem za izogibanje trčenjem v zraku (ACAS)“ pomeni sistem na zrakoplovu, ki je zasnovan na signalih odzivnika sekundarnega nadzornega radarja (SSR) in deluje neodvisno od opreme na zemlji, da pilota obvešča o potencialno konfliktnih zrakoplovih, ki so tudi opremljeni z radarskimi odzivniki SSR;

8. „subjekt, ki pripravlja letalske podatke in letalske informacije“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki je odgovoren za pripravo letalskih podatkov in letalskih informacij, ki se uporabljajo kot vir letalskih informacijskih proizvodov in storitev. Ti subjekti ne vključujejo izvajalcev ATM/ANS iz točke 2 člena 2 te uredbe in aerodromov, opredeljenih v točki (1)(e) člena 2 Uredbe (EU) 2018/1139.

▼B

Člen 3

▼M1

Izvajanje ATM/ANS in projektiranje struktur zračnega prostora

1. Države članice poskrbijo, da se izvaja ustrezna ATM/ANS ter da se strukture zračnega prostora projektirajo v skladu s to uredbo tako, da se olajša splošni zračni promet, ob upoštevanju varnostnih vidikov, zahtev glede prometa in vplivov na okolje.

▼B

2. Če države članice sprejmejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo to uredbo v zadevah, ki so v skladu s to uredbo prepuščene državam članicam, so navedene določbe v skladu s standardi in priporočenimi praksami iz Čikaške konvencije. Če države članice uporabijo določbe člena 38 Čikaške konvencije, najpozneje dva meseca po sprejetju dodatnih določb Mednarodni organizaciji civilnega letalstva in tudi Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) pošljejo obvestilo z ustrezno utemeljitvijo.

3. Države članice v skladu s Čikaško konvencijo navedene dodatne določbe objavijo prek svojih zbornikov letalskih informacij.

4. Če se država članica odloči organizirati izvajanje določenih posebnih služb zračnega prometa v konkurenčnem okolju, navedena država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da izvajalci navedenih storitev ne bodo opravljali nobene dejavnosti, katere cilj ali posledica je preprečitev, omejitev ali izkrivljanje konkurence, ali dejavnosti, ki povzroča zlorabo prevladujočega položaja v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, ki se uporabljata.

▼M1

5. Države članice zagotovijo, da: (a) subjekti, ki pripravljajo letalske podatke ali letalske informacije, izpolnjujejo zahteve iz: (i) točke ATM/ANS.OR.A.085 Priloge III, razen tistih iz točk (c), (d), (f)(1) in (i) navedene priloge; (ii) točke ATM/ANS.OR.A.090 Priloge III; (b) letalske podatke in letalske informacije pripravlja, obdeluje in prenaša ustrezno usposobljeno, pristojno in pooblaščeno osebje. Če so letalski podatki ali letalske informacije namenjeni uporabi za namene letov po pravilih IFR ali posebnih letov po pravilih VFR, se zahteve iz točk (a) in (b) prvega pododstavka uporabljajo za vse subjekte, ki pripravljajo take podatke in informacije.

6. Kadar je določeno, da se morajo službe zračnega prometa izvajati v posameznih delih zračnega prostora ali na posameznih aerodromih, države članice zagotovijo opredelitev navedenih delov zračnega prostora ali navedenih aerodromov v zvezi s službami zračnega prometa, ki se morajo izvajati.

7. Države članice zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni dogovori med zadevnimi izvajalci ATM/ANS in operatorji zrakoplovov za ustrezno usklajevanje dejavnosti in služb, ki se izvajajo, ter izmenjavo ustreznih podatkov in informacij.

8. Države članice opredelijo osebe ali organizacije, ki so odgovorne za projektiranje struktur zračnega prostora, in zagotovijo, da te osebe ali organizacije izpolnjujejo zahteve iz Dodatka 1 k Prilogi XI (del FPD).

9. Države članice zagotovijo vzdrževanje in redni pregled letalskih postopkov za aerodrome in zračni prostor v njihovi pristojnosti. V ta namen države članice opredelijo osebe ali organizacije, ki so odgovorne za navedene naloge, in zagotovijo, da te osebe ali organizacije izpolnjujejo zahteve iz točk (a) in (k) člena 6.

Člen 3a

Opredelitev potrebe po izvajanju služb zračnega prometa

1. Države članice opredelijo potrebo po izvajanju služb zračnega prometa, tako da upoštevajo vse naslednje dejavnike: (a) vrste zadevnega zračnega prometa; (b) gostoto zračnega prometa; (c) meteorološke razmere; (d) druge zadevne dejavnike, povezane s cilji služb zračnega prometa, opredeljenimi v točki ATS.TR.100 Priloge IV.

2. države članice pri opredeljevanju potrebe po izvajanju služb zračnega prometa ne upoštevajo sistemov za izogibanje trčenjem v zraku, ki se nahajajo na zrakoplovih.

Člen 3b

Usklajevanje med vojaškimi enotami in izvajalci služb zračnega prometa

Brez poseganja v člen 6 Uredbe (ES) št. 2150/2005 države članice vzpostavijo posebne postopke, in sicer tako:

(a) da so izvajalci služb zračnega prometa obveščeni, če vojaška enota opazi, da se približuje zrakoplov, ki je ali bi lahko bil civilni zrakoplov, ali da je tak zrakoplov vstopil na katero koli območje, na katerem bo morda potrebno prestrezanje;

(b) da izvajalec službe zračnega prometa v tesnem sodelovanju z vojaško enoto potrdi identiteto zrakoplova in mu zagotovi navigacijska navodila, ki so potrebna, da se prepreči prestrezanje.

Člen 3c

Usklajevanje letalskih operacij, ki so potencialno nevarne za civilno letalstvo

1. Države članice zagotovijo usklajevanje operacij, ki so potencialno nevarne za civilne zrakoplove, na svojem ozemlju, tudi nad odprtim morjem, če je pristojni organ na podlagi regionalnega sporazuma o zračnem prometu ICAO prevzel odgovornost za izvajanje službe zračnega prometa v zadevnem zračnem prostoru. Usklajevanje se izvede dovolj zgodaj, da se omogoči pravočasna objava informacij o navedenih dejavnostih.

2. Države članice uredijo objavo informacij o dejavnostih iz odstavka 1.

Člen 3d

Frekvenca VHF za klic v sili

1. Brez poseganja v odstavek 2 države članice zagotovijo, da se frekvenca VHF za klic v sili (121,500 MHz) uporablja samo v resnično nujnih primerih, kot so opredeljeni v točki ATS.OR.405(a) Priloge IV.

2. Države članice lahko izjemoma dovolijo uporabo frekvence VHF za klic v sili iz odstavka 1 za druge namene, ki niso opredeljeni v točki ATS.OR.405(a) Priloge IV, če so ti omejeni le na tisto, kar je potrebno za doseganje njihovega cilja, in da se zmanjša vpliv na zrakoplove v nevarnosti ali v sili ter na operacije enot služb zračnega prometa.

▼B

Člen 4

Pristojni organ za certificiranje, nadzor in izvrševanje

1. Organ, pristojen za izdajo certifikatov izvajalcem storitev, potrjevanje prejema izjav, ki jih podajo izvajalci služb informacij za letenje iz člena 7, kadar je to primerno, ter za nadzor in izvrševanje v povezavi z izvajalci storitev, je nacionalni nadzorni organ, naveden v členu 4 Uredbe (ES) št. 549/2004, v državi članici, v kateri ima fizična ali pravna oseba, ki predloži vlogo za pridobitev certifikata ali poda izjavo, glavni poslovni sedež ali, če ta obstaja, uradni sedež, razen če je v skladu s členom 22a Uredbe (ES) št. 216/2008 pristojni organ Agencija.

V tej uredbi se izvajalci podatkovnih storitev in upravljavec omrežja štejejo za vseevropske izvajalce storitev, za katere je v skladu s točko (c) člena 22a Uredbe (ES) št. 216/2008 pristojni organ Agencija.

2. Pristojni organi iz odstavka 1 izpolnjujejo zahteve iz Priloge II.

3. Če je eden od zadevnih izvajalcev storitev organizacija, za katero je pristojni organ Agencija, pristojni organi zadevnih držav članic sodelujejo z Agencijo, da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz točk 1, 2 in 3 točke ATM/ANS.AR.A.005(b) Priloge II, pri čemer: (a) izvajalci storitev izvajajo storitve v zvezi s funkcionalnimi bloki zračnega prostora, ki se raztezajo po zračnem prostoru, ki je v pristojnosti več kot ene države članice, kot je navedeno v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 550/2004, ali (b) izvajalci storitev izvajajo čezmejne navigacijske službe zračnega prometa, kot je navedeno v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 550/2004.

4. Če država članica za izvajanje nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja iz te uredbe imenuje ali ustanovi več kot en pristojni organ v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali členu 2(3) do (6) Uredbe (ES) št. 550/2004, zagotovi jasno opredelitev področij pristojnosti vsakega od navedenih organov, zlasti v zvezi z odgovornostmi ter omejevanjem geografskega območja in zračnega prostora. V takšnem primeru se navedeni organi pisno dogovorijo o vzpostavitvi medsebojnega sodelovanja, s čimer zagotovijo učinkovit nadzor in izvrševanje v povezavi z vsemi izvajalci storitev, ki so jim navedeni organi izdali certifikate ali, kadar je to primerno, so navedenim organom podali izjavo.

5. Pristojni organi so pri izvajanju nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja iz te uredbe neodvisni od vseh izvajalcev storitev. Navedena neodvisnost se zagotovi z zadostnim ločevanjem pristojnih organov od izvajalcev storitev vsaj na funkcionalni ravni. V zvezi s tem države članice zagotovijo, da pristojni organi svoja pooblastila izvajajo nepristransko in pregledno.

6. Države članice in, če je pristojni organ Agencija, Komisija zagotovijo, da njihovi pristojni organi svojemu osebju ne dovolijo vključenosti pri izvajanju nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja, ki jih ima navedeni organ v skladu s to uredbo, če obstajajo domneve, da bi takšna vključenost lahko neposredno ali posredno povzročila nasprotje interesov, zlasti v zvezi z družinskimi ali finančnimi interesi.

7. Agencija vzdržuje podatkovno zbirko kontaktnih podatkov o pristojnih organih iz odstavka 1. V ta namen države članice obvestijo Agencijo o imenih in naslovih svojih pristojnih organov in kakršnih koli naknadnih spremembah teh podatkov.

8. Države članice in, če je pristojni organ Agencija, Komisija v skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členom 22a Uredbe (ES) št. 216/2008 določijo vire in zmogljivosti, ki jih pristojni organi potrebujejo za izvajanje svojih nalog, ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov, vključno z oceno, ki jo izvedejo posamezni pristojni organi za določitev virov, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog iz te uredbe.

Člen 5

Pooblastila pristojnega organa iz člena 4

1. Če je to potrebno za izvajanje njihovih nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja iz te uredbe, se pristojne organe pooblasti, da: (a) od izvajalcev storitev, ki jih nadzirajo, zahtevajo, naj predložijo vse potrebne informacije; (b) od katerega koli predstavnika, vodje ali drugega člana osebja navedenih izvajalcev storitev zahtevajo, naj ustno obrazložijo dejstva, dokumente, predmete, postopke ali druge zadeve, ki so pomembne za nadzor izvajalcev storitev; (c) vstopijo v prostore in na zemljišče, vključno s kraji obratovanja, ter v prevozna sredstva navedenih izvajalcev storitev; (d) pregledajo ali kopirajo vse dokumente, zapise ali podatke, ki so v lasti ali so dostopni navedenim izvajalcem storitev, ali naredijo izvlečke iz njih, ne glede na vrsto nosilca, na katerem so zadevne informacije shranjene; (e) pri navedenih izvajalcih storitev izvajajo revizije, ocene, preiskave in inšpekcijske preglede.

2. Če je to potrebno za izvajanje njihovih nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja iz te uredbe, se pristojnim organom omogoči tudi izvajanje pooblastil iz odstavka 1 v zvezi z organizacijami, ki so dejavnosti prevzele v izvajanje in jih nadzirajo izvajalci storitev, kot je navedeno v točki ATM/ANS.OR.B.015 Priloge III.

3. Pooblastila iz odstavkov 1 in 2 se izvajajo v skladu z nacionalnim pravom države članice, v kateri potekajo zadevne dejavnosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo potreba po zagotovitvi učinkovitega izvajanja navedenih pooblastil ter pravice in pravni interesi izvajalca storitev in vseh zadevnih tretjih oseb, ter v skladu z načelom sorazmernosti. Če je v skladu z nacionalnim pravom, ki se uporablja, za vstop v prostore, na zemljišče in v prevozna sredstva, kot je določeno v točki (c) odstavka 1, potrebno predhodno dovoljenje sodnega organa zadevne države članice, se pooblastila, povezana s tem, izvajajo šele po pridobitvi takšnega predhodnega dovoljenja.

Pristojni organ pri izvajanju pooblastil iz odstavkov 1 in 2 zagotovi, da so člani njegovega osebja in, kadar je to primerno, vsi drugi strokovnjaki, ki sodelujejo pri zadevnih dejavnostih, ustrezno pooblaščeni.

4. Pristojni organi sprejmejo ali uvedejo vse ustrezne izvršilne ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da izvajalci storitev, katerim so izdali certifikat, ali kadar je to primerno, kateri so pristojnim organom podali izjavo, izpolnijo in nadalje izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

Člen 6

Izvajalci storitev

Izvajalcem storitev se podelita certifikat in pravica za izvajanje privilegijev, podeljenih v okviru navedenega certifikata, če poleg zahtev iz člena 8b(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 izpolnijo in nadalje izpolnjujejo naslednje zahteve:

(a) za vse izvajalce storitev: zahteve iz poddelov A in B Priloge III (del ATM/ANS.OR) in Priloge XIII (del PERS);

(b) za izvajalce storitev, ki niso izvajalci služb zračnega prometa: poleg zahtev iz točke (a) zahteve iz poddela C Priloge III (del ATM/ANS.OR);

(c) za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce pretoka zračnega prometa in upravljavca omrežja: poleg zahtev iz točke (a) zahteve iz poddela D Priloge III (del ATM/ANS.OR);

▼M1

(d) za izvajalce služb zračnega prometa: poleg zahtev iz točk (a) in (c) zahteve iz Priloge IV (del ATS) in zahteve iz Uredbe (EU) št. 923/2012;

▼B

(e) za izvajalce meteoroloških služb: poleg zahtev iz točk (a), (b) in (c) zahteve iz Priloge V (del MET);

(f) za izvajalce letalskih informacijskih služb: poleg zahtev iz točk (a), (b) in (c) zahteve iz Priloge VI (del AIS);

(g) za izvajalce podatkovnih storitev: poleg zahtev iz točk (a) in (b) zahteve iz Priloge VII (del DAT);

(h) za izvajalce komunikacijskih, navigacijskih ali nadzornih služb: poleg zahtev iz točk (a), (b) in (c) zahteve iz Priloge VIII (del CNS);

(i) za upravljavce pretoka zračnega prometa: poleg zahtev iz točk (a), (b) in (c) zahteve iz Priloge IX (del ATFM);

(j) za upravljavce zračnega prostora: poleg zahtev iz točk (a) in (b) zahteve iz Priloge X (del ASM);

▼M1

(k) za izvajalce službe oblikovanja postopkov letenja: poleg zahtev iz točk (a) in (b) tudi zahteve iz Priloge XI (del FPD);

▼B

(l) za upravljavca omrežja: poleg zahtev iz točk (a), (b) in (c) zahteve iz Priloge XII (del NM).

Člen 7

Izjava izvajalcev služb informacij za letenje

Če dajo države članice v skladu s členom 8b(3) Uredbe (ES) št. 216/2008 izvajalcem služb informacij za letenje možnost, da izjavijo, da so sposobni in imajo sredstva za izvajanje obveznosti, povezanih z izvajanjem služb, navedeni izvajalci poleg zahtev iz člena 8b(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 izpolnjujejo zahteve iz točke ATM/ANS.OR.A.015 v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 8

Obstoječi certifikati

1. Za certifikate, izdane v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1035/2011, se šteje, da so bili izdani v skladu s to uredbo.

2. Države članice najpozneje do 1. januarja 2021 nadomestijo certifikate iz odstavka 1 s certifikati, ki so v skladu z obliko, določeno v Dodatku 1 k Prilogi II.

Člen 9

Razveljavitev in sprememba

1. Uredba (ES) št. 482/2008 ter izvedbeni uredbi (EU) št. 1034/2011 in (EU) št. 1035/2011 se razveljavijo.

2. Izvedbena uredba (EU) 2016/1377 se razveljavi.

3. Člena 12 in 21 Uredbe (EU) št. 677/2011 ter Priloga VI k navedeni uredbi se črtajo.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. januarja 2020.

Vendar

1. se člen 9(2) uporablja od datuma začetka veljavnosti te uredbe;

2. se glede Agencije člen 4(1), (2), (5), (6) in (8) ter člen 5 uporabljata od datuma začetka veljavnosti te uredbe;

3. se glede izvajalcev podatkovnih storitev člen 6 v vsakem primeru uporablja od 1. januarja 2019 in, če tak izvajalec predloži vlogo za pridobitev certifikata in ga pridobi v skladu s členom 6, se uporablja od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

▼M1

KAZALO PRILOGA I OPREDELITVE POJMOV, KI SE UPORABLJAJO V PRILOGAH II DO XIII (del OPREDELITVE POJMOV) PRILOGA II ZAHTEVE ZA PRISTOJNE ORGANE – NADZOR STORITEV IN DRUGIH FUNKCIJ OMREŽJA ZA ATM (del ATM/ANS.AR) PODDEL A – SPLOŠNE ZAHTEVE (ATM/ANS.AR.A) PODDEL B – UPRAVLJANJE (ATM/ANS.AR.B) PODDEL C – NADZOR, CERTIFICIRANJE IN IZVRŠEVANJE (ATM/ANS.AR.C) Dodatek 1 – CERTIFIKAT ZA IZVAJALCA STORITEV PRILOGA III SKUPNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE STORITEV (del ATM/ANS.OR) PODDEL A – SPLOŠNE ZAHTEVE (ATM/ANS.OR.A) PODDEL B – UPRAVLJANJE (ATM/ANS.OR.B) PODDEL C – POSEBNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE STORITEV, KI NISO IZVAJALCI ATS (ATM/ANS.OR.C) PODDEL D – POSEBNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE ANS IN ATFM TER UPRAVLJAVCA OMREŽJA (ATM/ANS.OR.D) Dodatek 1 – KATALOG LETALSKIH PODATKOV PRILOGA IV – POSEBNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA (del ATS) PODDEL A – DODATNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA (ATS.OR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – VARNOST STORITEV ODDELEK 3 – POSEBNE ZAHTEVE V ZVEZI S ČLOVEŠKIMI DEJAVNIKI ZA IZVAJALCE SLUŽBE KONTROLE ZRAČNEGA PROMETA ODDELEK 4 – ZAHTEVE GLEDE KOMUNIKACIJE ODDELEK 5 – ZAHTEVE GLEDE INFORMACIJ PODDEL B – TEHNIČNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA (ATS.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – SLUŽBA KONTROLE ZRAČNEGA PROMETA ODDELEK 3 – SLUŽBA INFORMACIJ ZA LETENJE ODDELEK 4 – SLUŽBA ZA ALARMIRANJE PRILOGA V POSEBNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE METEOROLOŠKIH SLUŽB (del MET) PODDEL A – DODATNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE METEOROLOŠKIH SLUŽB (MET.OR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – POSEBNE ZAHTEVE Poglavje 1 – Zahteve glede letalskih meteoroloških postaj Poglavje 2 – Zahteve glede aerodromskih meteoroloških služb Poglavje 3 – Zahteve glede meteoroloških služb bdenja Poglavje 4 – Zahteve glede svetovalnih centrov za spremljanje vulkanskega pepela (VAAC) Poglavje 5 – Zahteve glede svetovalnih centrov za spremljanje tropskih ciklonov (TCAC) Poglavje 6 – Zahteve glede svetovnih prognostičnih centrov (WAFC) PODDEL B – TEHNIČNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE METEOROLOŠKIH SLUŽB (MET.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – POSEBNE ZAHTEVE Poglavje 1 – Tehnične zahteve glede letalskih meteoroloških postaj Poglavje 2 – Tehnične zahteve glede aerodromske meteorološke službe Poglavje 3 – Tehnične zahteve glede meteoroloških služb bdenja Poglavje 4 – Tehnične zahteve glede svetovalnih centrov za spremljanje vulkanskega pepela (VAAC) Poglavje 5 – Tehnične zahteve glede svetovalnih centrov za spremljanje tropskih ciklonov (TCAC) Poglavje 6 – Tehnične zahteve glede svetovnih prognostičnih centrov (WAFC) Dodatek 1 – Predloga za METAR Dodatek 2 – Fiksna območja, zajeta v napovedih WAFS v kartografski obliki Dodatek 3 – Predloga za TAF Dodatek 4 – Predloga za opozorila za strižni veter Dodatek 5A – Predloga za SIGMET in AIRMET Dodatek 5B – Predloga za posebna poročila iz zrakoplova (navzgornja povezava) Dodatek 6 – Predloga za svetovalno sporočilo o vulkanskem pepelu Dodatek 7 – Predloga za svetovalno sporočilo o tropskih ciklonih Dodatek 8 – Razponi in ločljivosti za številčne elemente v svetovalnih sporočilih o vulkanskem pepelu in tropskih ciklonih, SIGMET in AIRMET ter aerodromskih opozorilih in opozorilih za strižni veter PRILOGA VI POSEBNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE LETALSKIH INFORMACIJSKIH SLUŽB (del AIS) PODDEL A – DODATNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE LETALSKIH INFORMACIJSKIH SLUŽB (AIS.OR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – UPRAVLJANJE KAKOVOSTI PODATKOV ODDELEK 3 – PRODUKTI LETALSKIH INFORMACIJ Poglavje 1 – Letalske informacije v obliki standardizirane predstavitve Poglavje 2 – Digitalni nizi podatkov ODDELEK 4 – SLUŽBA RAZPOŠILJANJA IN INFORMACIJ PRED LETOM ODDELEK 5 – POSODOBITEV PRODUKTOV LETALSKIH INFORMACIJ ODDELEK 6 – ZAHTEVE ZA OSEBJE PODDEL B – TEHNIČNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE LETALSKIH INFORMACIJSKIH SLUŽB (AIS.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – UPRAVLJANJE KAKOVOSTI PODATKOV ODDELEK 3 – PRODUKTI LETALSKIH INFORMACIJ Poglavje 1 – Letalske informacije v obliki standardizirane predstavitve Poglavje 2 – Digitalni nizi podatkov ODDELEK 4 – SLUŽBA RAZPOŠILJANJA IN INFORMACIJ PRED LETOM ODDELEK 5 – POSODOBITEV PRODUKTOV LETALSKIH INFORMACIJ Dodatek 1 – VSEBINA ZBORNIKA LETALSKIH INFORMACIJ (AIP) Dodatek 2 – OBLIKA ZAPISA NOTAM Dodatek 3 – OBLIKA ZAPISA SNOWTAM Dodatek 4 – OBLIKA ZAPISA ASHTAM PRILOGA VII – POSEBNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE PODATKOVNIH STORITEV (del DAT) PODDEL A – DODATNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE PODATKOVNIH STORITEV (DAT.OR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – POSEBNE ZAHTEVE PODDEL B – TEHNIČNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE PODATKOVNIH STORITEV (DAT.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE PRILOGA VIII – POSEBNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE KOMUNIKACIJSKIH, NAVIGACIJSKIH ALI NADZORNIH SLUŽB (del CNS) PODDEL A – DODATNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE KOMUNIKACIJSKIH, NAVIGACIJSKIH ALI NADZORNIH SLUŽB (CNS.OR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE PODDEL B – TEHNIČNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE KOMUNIKACIJSKIH, NAVIGACIJSKIH ALI NADZORNIH SLUŽB (CNS.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE PRILOGA IX – POSEBNE ZAHTEVE ZA UPRAVLJAVCE PRETOKA ZRAČNEGA PROMETA (del ATFM) TEHNIČNE ZAHTEVE ZA UPRAVLJAVCE PRETOKA ZRAČNEGA PROMETA (ATFM.TR) PRILOGA X – POSEBNE ZAHTEVE ZA UPRAVLJAVCE ZRAČNEGA PROSTORA (del ASM) TEHNIČNE ZAHTEVE ZA UPRAVLJAVCE ZRAČNEGA PROSTORA (ASM.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE PRILOGA XI – POSEBNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE STORITEV OBLIKOVANJA POSTOPKOV LETENJA (del FPD) PODDEL A – DODATNE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE STORITEV OBLIKOVANJA POSTOPKOV LETENJA (FPD.OR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE PODDEL B – TEHNIČNE ZAHTEVE ZA IZVAJALCE STORITEV OBLIKOVANJA POSTOPKOV LETENJA (FPD.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE Dodatek 1 – ZAHTEVE GLEDE STRUKTUR ZRAČNEGA PROSTORA IN POSTOPKOV LETENJA, KI JIH TE VSEBUJEJO PRILOGA XII – POSEBNE ZAHTEVE ZA UPRAVLJAVCA OMREŽJA (del NM) TEHNIČNE ZAHTEVE ZA UPRAVLJAVCA OMREŽJA (NM.TR) ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE PRILOGA XIII – ZAHTEVE ZA IZVAJALCE STORITEV USPOSABLJANJA OSEBJA IN OCENJEVANJA USPOSOBLJENOSTI (del PERS) PODDEL A – TEHNIČNO OSEBJE ZA PODROČJE VARNOSTI ZRAČNEGA PROMETA ODDELEK 1 – SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 2 – ZAHTEVE GLEDE USPOSABLJANJA ODDELEK 3 – ZAHTEVE GLEDE OCENJEVANJA USPOSOBLJENOSTI ODDELEK 4 – ZAHTEVE ZA INŠTRUKTORJE IN OCENJEVALCE Dodatek 1 – Splošno osnovno usposabljanje Dodatek 2 – Poglobljeno osnovno usposabljanje Dodatek 3 – Splošno kvalifikacijsko usposabljanje Dodatek 4 – Poglobljeno kvalifikacijsko usposabljanje

▼B

OPREDELITVE POJMOV, KI SE UPORABLJAJO V PRILOGAH II DO XIII

(del OPREDELITVE POJMOV)

V prilogah II do XIII se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „sprejemljivi načini usklajevanja (AMC)“ pomenijo nezavezujoče standarde, ki jih je Agencija sprejela za ponazoritev načinov za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili;

2. „delo v zraku“ pomeni operacijo zrakoplova, v kateri se zrakoplov uporablja za specializirane storitve, na primer za kmetijstvo, gradbeništvo, fotografiranje, zemljemerstvo, opazovanje in patruljiranje, iskanje in reševanje ali oglaševanje v zraku;

3. „klimatološki povzetek za aerodrome“ pomeni kratek povzetek določenih meteoroloških elementov na aerodromu, ki temelji na statističnih podatkih;

4. „klimatološka tabela za aerodrome“ pomeni tabelo s statističnimi podatki o nastanku enega ali več meteoroloških elementov, opaženih na aerodromu;

5. „nadmorska višina aerodroma“ pomeni nadmorsko višino najvišje točke pristajalnega območja;

▼M1

6. „aerodromska služba informacij za letenje (AFIS)“ pomeni službo informacij za letenje za promet na aerodromu, ki jo izvaja določeni izvajalec služb zračnega prometa;

▼B

7. „aerodromska meteorološka služba“ pomeni službo, pristojno za izvajanje meteorološke službe na aerodromu;

8. „aerodromsko opozorilo“ pomeni informacije, ki jih izda aerodromska meteorološka služba v zvezi z nastankom ali predvidenim nastankom meteoroloških razmer, ki bi lahko škodljivo vplivale na zrakoplov na tleh, tudi na parkiran zrakoplov, ter na naprave in službe na aerodromu;

9. „letalski podatki“ pomenijo letalska dejstva, koncepte ali navodila, ki so formalizirano predstavljeni v obliki, primerni za sporočanje, razlago ali obdelavo;

10. „letalska podatkovna zbirka“ pomeni zbirko letalskih podatkov, zbranih in urejenih v strukturiran niz podatkov, ki je shranjena v elektronski obliki v sistemih, velja za določeno obdobje in se lahko posodablja;

11. „letalska fiksna storitev (AFS)“ pomeni telekomunikacijsko storitev med določenimi fiksnimi točkami, ki je namenjena predvsem zagotavljanju varnosti zračne plovbe ter rednega, učinkovitega in gospodarnega opravljanja zračnih prevozov;

12. „letalsko fiksno telekomunikacijsko omrežje (AFTN)“ pomeni svetovni sistem letalskih fiksnih telekomunikacijskih povezav, ki je kot del storitve AFS namenjen izmenjavi sporočil in/ali digitalnih podatkov med letalskimi fiksnimi telekomunikacijskimi postajami z enakimi ali združljivimi telekomunikacijskimi značilnostmi;

13. „letalske informacije“ pomenijo informacije, ki izhajajo iz zbiranja, analize in oblikovanja letalskih podatkov;

14. „kartografski podatki o aerodromu“ pomenijo podatke, ki so bili zbrani z namenom priprave kartografskih informacij o aerodromu;

15. „zbirka kartografskih podatkov o aerodromu (AMDB)“ pomeni zbirko kartografskih podatkov o aerodromu, zbranih in urejenih v strukturiran niz podatkov;

16. „letalska meteorološka postaja“ pomeni postajo za opazovanja in izdajo meteoroloških poročil, namenjenih zračni plovbi;

17. „poročilo iz zrakoplova“ pomeni poročilo, ki se pripravi v zrakoplovu med letom v skladu z zahtevami za poročanje o položaju ter operativno in/ali meteorološko poročanje;

18. „zrakoplov“ pomeni kateri koli stroj, ki lahko v zraku dobi podporo zaradi reakcij zraka, ki niso reakcije zraka z zemeljskim površjem;

▼M1

19. „AIRMET“ pomeni informacije, ki jih izda meteorološka služba bdenja v zvezi z nastankom ali predvidenim nastankom določenih vremenskih pojavov na poti, ki lahko vplivajo na varnost operacij zrakoplovov na nižjih višinah, ter časovnim in prostorskim razvojem navedenih pojavov in ki niso bile vključene že v napoved, izdano za lete na nižjih višinah v zadevnem območju z informacijami za letenje ali njegovem podobmočju;

▼B

20. „tehnično osebje za področje varnosti zračnega prometa (ATSEP)“ pomeni vsako pooblaščeno osebje, ki je usposobljeno za upravljanje, vzdrževanje, umik iz oziroma vrnitev v obratovanje opreme funkcionalnega sistema;

21. „enota služb zračnega prometa“ je splošen izraz, ki ima več pomenov: „enota kontrole zračnega prometa“, „center informacij za letenje“, „enota aerodromske službe informacij za letenje“ ali „urad službe zrakoplovnih informacij“;

22. „nadomestni aerodrom“ pomeni aerodrom, proti kateremu lahko nadaljuje zrakoplov, kadar postane nemogoče ali nepriporočljivo nadaljevati let proti aerodromu načrtovanega pristanka ali pristati na njem, ter na katerem so na voljo potrebne storitve in zmogljivosti, na katerem se lahko izpolnijo zmogljivostne zahteve za zrakoplov in ki obratuje ob predvidenem času uporabe;

23. „drugi načini usklajevanja (AltMOC)“ pomenijo tiste načine usklajevanja, v katerih je predlagana alternativa sedanjim sprejemljivim načinom usklajevanja (AMC), ali tiste, v katerih so predlagani novi načini za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, v zvezi s katerimi Agencija ni sprejela povezanih AMC;

24. „absolutna višina“ pomeni vertikalno razdaljo do ravni, točke ali predmeta, ki se upošteva kot točka, izmerjeno od povprečne morske gladine;

25. „območni kontrolni center (ACC)“ pomeni enoto, ki zagotavlja storitve kontrole zračnega prometa za nadzorovane lete na nadzorovanih območjih, ki so v njeni pristojnosti;

26. „območna napoved za lete na nižjih višinah“ pomeni napoved vremenskih pojavov v območju z informacijami za letenje ali njegovem podobmočju, ki se nanaša na plast pod nivojem letenja 100 (ali pod nivojem letenja 150 na goratih območjih ali po potrebi višje);

27. „območna navigacija (RNAV)“ pomeni metodo navigacije, ki zrakoplovu omogoča letenje na kateri koli poti leta, ki je pokrita z zemeljskimi ali vesoljskimi navigacijskimi sredstvi, in/ali v mejah zmogljivosti lastne opreme na krovu zrakoplova;

28. „argument“ pomeni trditev, ki temelji na sklepih na podlagi dokazov;

29. „ASHTAM“ pomeni posebno vrsto sporočila NOTAM, s katero se v posebni obliki sporočijo informacije o spremenjeni vulkanski aktivnosti, izbruhu vulkana in/ali oblaku vulkanskega pepela, ki so pomembne za operacije zrakoplova;

30. „funkcije omrežja za ATM“ pomenijo funkcije, ki jih izvaja upravljavec omrežja v skladu z Uredbo (EU) št. 677/2011;

31. „revizija“ pomeni sistematičen, neodvisen in dokumentiran postopek za pridobivanje dokazov in njihovo objektivno presojo, s katerim se ugotovi, v kakšnem obsegu so zahteve izpolnjene;

32. „verodostojen vir“ pomeni: (a) državni organ ali (b) organizacijo, ki jo je državni organ uradno priznal za zbiranje in/ali objavo podatkov, ki so v skladu z zahtevami glede kakovosti podatkov, ki jih je določila navedena država;

33. „avtomatski sistem opazovanja“ pomeni sistem opazovanja, ki brez človeškega posredovanja beleži in izračunava vse potrebne elemente ter poroča o njih;

34. „letalski akter“ pomeni subjekt, osebo ali organizacijo, razen izvajalcev storitev, ki jih ureja ta uredba, na katero vpliva ali ki vpliva na storitev, ki jo zagotovi izvajalec storitev;

35. „odmor“ pomeni časovno obdobje oddiha v delovnem obdobju, ko kontrolorju zračnega prometa ni treba opravljati dolžnosti;

36. „certificirana aplikacija zrakoplova“ pomeni programsko aplikacijo, ki jo je Agencija odobrila kot del zrakoplova, za katerega se uporablja člen 4 Uredbe (ES) št. 216/2008;

▼M3

37. „oblak, pomemben za obratovanje zrakoplovov“ pomeni oblak z relativno višino baze oblaka pod 5 000 ft ali pod največjo minimalno sektorsko absolutno višino, kar koli od tega je večje, ali kumulonimbusni oblak ali stolpičasti kumulus na kateri koli višini;

▼B

38. „komercialni zračni prevoz“ pomeni vsako operacijo zrakoplova, ki vključuje prevoz potnikov, tovora ali pošte za plačilo ali drugo protivrednost;

▼M4

38a. „konvencionalna navigacijska pot“ pomeni pot ATS, določeno glede na navigacijske pripomočke na tleh;

▼B

39. „kontrolirano območje“ pomeni kontroliran zračni prostor, ki se razteza navzgor nad določeno mejo nad Zemljo;

40. „stres po kritičnem incidentu“ pomeni kazanje nenavadnih in/ali skrajnih čustvenih, fizičnih in/ali vedenjskih reakcij posameznika po dogodku ali incidentu;

41. „kakovost podatkov“ pomeni stopnjo ali raven zanesljivosti, da predloženi podatki izpolnjujejo zahteve uporabnika podatkov, kar zadeva točnost, ločljivost, celovitost (ali enakovredno raven zanesljivosti), sledljivost, pravočasnost, popolnost in obliko;

42. „zahteve glede kakovosti podatkov (DQR)“ pomenijo opredelitev značilnosti podatkov (tj. točnost, ločljivost, celovitost (ali enakovredno raven zanesljivosti), sledljivost, pravočasnost, popolnost in obliko) za zagotovitev, da so podatki v skladu s predvideno uporabo;

43. „nadomestni namembni aerodrom“ pomeni nadomestni aerodrom, na katerem bi lahko zrakoplov pristal v primeru nemogočega ali nepriporočljivega pristanka na aerodromu načrtovanega pristanka;

44. „dolžnost“ pomeni vsako nalogo, ki jo mora na zahtevo izvajalca službe kontrole zračnega prometa izvesti kontrolor zračnega prometa;

45. „delovno obdobje“ pomeni obdobje, ki se začne, ko se mora kontrolor zračnega prometa na zahtevo izvajalca službe kontrole zračnega prometa prijaviti k dolžnosti, biti na voljo ali začeti opravljati dolžnost, in se konča, ko je kontrolor zračnega prometa brez dolžnosti;

46. „nadmorska višina“ pomeni vertikalno razdaljo do točke ali ravni, ki se nahaja ali je pritrjena na površju Zemlje, izmerjeno od povprečne morske gladine;

47. „nadomestni aerodrom na poti“ pomeni aerodrom, na katerem bi lahko zrakoplov pristal v primeru potrebne preusmeritve na poti;

48. „utrujenost“ pomeni fiziološko stanje zmanjšane duševne ali telesne sposobnosti kot posledica pomanjkanja spanca ali daljšega obdobja budnosti, dnevnega ritma ali delovne obremenitve (duševne ali telesne dejavnosti ali obeh), zaradi česar se lahko zmanjšata zbranost posameznika in njegova zmožnost varnega izvajanja nalog;

49. „dokumentacija o letu“ pomeni dokumente, vključno s kartami ali obrazci, ki vsebujejo meteorološke informacije za let;

50. „center informacij za letenje (FIC)“ pomeni enoto, ustanovljeno za zagotavljanje službe informacij za letenje in službe za alarmiranje;

51. „območje z informacijami za letenje (FIR)“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij, v katerem se zagotavljata služba informacij za letenje in služba za alarmiranje;

52. „nivo letenja (FL)“ pomeni površino s stalnim atmosferskim tlakom, ki se nanaša na določeno vrednost tlaka, in sicer 1 013,2 hektopascala (hPa), in je ločena od drugih takšnih površin s specifičnimi tlačnimi intervali;

53. „preskusni let“ pomeni let za razvojno fazo novega projekta (zrakoplova, pogonskih sistemov, delov in naprav), let za dokaz skladnosti z osnovo za certificiranje ali skladnosti s projektom tipa za zrakoplov, ki prihaja s proizvodne linije, let, predviden za preskušanje novih konceptov projekta, za kar so potrebni nekonvencionalni manevri ali profili, za katere bi bil možen izhod iz že odobrene ovojnice zrakoplova, ali let za usposabljanje, s katerim se izvede kateri koli od navedenih letov“;

54. „napoved“ pomeni navedbo predvidenih meteoroloških razmer za določen čas ali obdobje in za določeno območje ali del zračnega prostora;

55. „napoved za vzletanje“ pomeni napoved, ki jo za določeno časovno obdobje pripravi aerodromska meteorološka služba in vsebuje informacije o predvidenih razmerah na območju vzletno-pristajalnih stez v zvezi s smerjo in hitrostjo prizemnega vetra ter morebitnimi odstopanji, temperaturo, tlakom (QNH) in drugimi lokalno dogovorjenimi elementi;

56. „funkcionalni sistem“ pomeni kombinacijo postopkov, človeških virov in opreme, vključno s strojno in programsko opremo, namenjeno izvajanju funkcije na področju ATM/ANS in drugih funkcij omrežja za ATM;

57. „splošno letalstvo“ pomeni vsako operacijo civilnega zrakoplova, razen dela v zraku ali komercialnega zračnega prevoza;

58. „digitalni podatki o točkah na koordinatni mreži“ pomenijo računalniško obdelane meteorološke podatke za sklop enakomerno razmaknjenih točk na karti, ki se lahko v kodirani obliki, primerni za avtomatizirano uporabo, prenesejo z meteorološkega računalnika na drug računalnik;

59. „navodila“ pomenijo nezavezujoče gradivo, ki ga je Agencija pripravila kot pomoč pri ponazoritvi pomena zahteve ali specifikacije, uporablja pa se kot pomoč pri razlagi Uredbe (ES) št. 216/2008, njenih izvedbenih pravil in sprejemljivih načinov usklajevanja (AMC);

60. „globalne napovedi na koordinatni mreži“ pomenijo napovedi predvidenih vrednosti meteoroloških elementov na globalni koordinatni mreži z opredeljeno vertikalno in horizontalno ločljivostjo;

61. „nevarnost“ pomeni vsako stanje, dogodek ali okoliščino z morebitnim škodljivim učinkom;

62. „relativna višina“ pomeni vertikalno razdaljo do ravni, točke ali predmeta, ki se upošteva kot točka, izmerjeno od določene osnove;

63. „nivo“ je splošen izraz, ki se nanaša na vertikalni položaj zrakoplova med letom in ima več pomenov: relativna višina, absolutna višina ali nivo letenja;

64. „lokalno redno poročilo“ pomeni meteorološko poročilo, izdano v določenih časovnih presledkih in namenjeno samo za razširjanje na aerodromu, kjer so bila izvedena opazovanja;

65. „lokalno posebno poročilo“ pomeni meteorološko poročilo, izdano v skladu z merili za posebna opazovanja in namenjeno samo za razširjanje na aerodromu, kjer so bila izvedena opazovanja;

66. „meteorološki bilten“ pomeni besedilo, ki vsebuje meteorološke informacije pod ustreznim naslovom;

67. „meteorološke informacije“ pomenijo meteorološko poročilo, analizo, napoved ter druge navedbe z zvezi z obstoječimi ali predvidenimi meteorološkimi razmerami;

68. „meteorološko opazovanje“ pomeni meritev in/ali oceno enega ali več meteoroloških elementov;

69. „meteorološko poročilo“ pomeni navedbo opaženih meteoroloških razmer za določen čas in lokacijo;

70. „meteorološki satelit“ pomeni umeten Zemljin satelit, ki izvaja meteorološka opazovanja in ta opažanja pošilja na Zemljo;

▼M1

71. „meteorološka služba bdenja (MWO)“ pomeni službo, ki na zadevnem področju pristojnosti spremlja meteorološke razmere, ki vplivajo na letalske operacije, in zagotavlja informacije v zvezi z nastankom ali predvidenim nastankom določenih vremenskih in drugih pojavov v ozračju na poti, ki lahko vplivajo na varnost operacij zrakoplovov;

▼B

72. „minimalna sektorska absolutna višina (MSA)“ pomeni najmanjšo absolutno višino, ki se lahko uporabi za zagotovitev najmanjše razdalje 300 m (1 000 ft) nad vsemi predmeti na območju krožnega sektorja s polmerom 46 km (25 NM) s središčem na značilni točki, tj. referenčni točki aerodroma (ARP) ali referenčni točki heliporta (HRP);

73. „NOTAM“ pomeni sporočilo, ki se razpošilja s telekomunikacijskimi sredstvi in vsebuje informacije v zvezi z vzpostavitvijo, stanjem ali spremembo letalskih objektov, storitev, postopkov ali v zvezi z nevarnostmi, s katerimi mora biti osebje, ki ga letalske operacije zadevajo, nujno pravočasno seznanjeno;

74. „ovira“ pomeni vse nepremične (začasne ali stalne) in premične predmete ali dele predmetov, ki: (a) so postavljeni na območju, ki je namenjeno premikanju zrakoplova po površini, ali (b) se razprostirajo nad določeno površino, ki je namenjena varovanju zrakoplova med letom, ali (c) stojijo zunaj teh določenih površin in so ocenjeni kot nevarni za zračno plovbo;

75. „OPMET“ pomeni operativne meteorološke informacije, ki se uporabljajo pri načrtovanju letalskih operacij pred ali med letom;;

76. „banka podatkov OPMET“ pomeni banko podatkov, v kateri se hranijo in so na voljo na mednarodni ravni operativne meteorološke informacije za uporabo v letalstvu;

77. „vulkanska aktivnost pred izbruhom“ pomeni neobičajno in/ali naraščajočo vulkansko aktivnost, ki bi lahko pomenila izbruh vulkana;

78. „prevladujoča vidljivost“ pomeni najvišjo vrednost vidljivosti, opaženo v skladu z opredelitvijo pojma „vidljivost“ na vsaj polovici obzorja ali vsaj polovici površine aerodroma. Ta območja lahko obsegajo med seboj povezane ali nepovezane sektorje;

79. „problematična uporaba psihoaktivnih snovi“ pomeni uporabo ene ali več psihoaktivnih snovi, ki jih uporablja posameznik tako, da: (a) pomenijo neposredno nevarnost za uporabnika ali ogrožajo življenje, zdravje ali dobro počutje drugih in/ali (b) povzročajo ali poslabšujejo poklicno, socialno, duševno ali telesno težavo ali motnjo;

80. „prognostična karta“ pomeni napoved določenega(-ih) meteorološkega(-ih) elementa(-ov) za določen čas ali obdobje in za določeno površino ali del zračnega prostora, grafično prikazano na karti;

81. „psihoaktivne snovi“ pomenijo alkohol, opioide, kanabinoide, pomirjevala in hipnotike, kokain, druge psihotropne snovi, halucinogene in hlapna razredčila, izključena pa sta kofein in tobak;

82. „center za usklajevanje reševanja (RCC)“ pomeni enoto, pristojno za spodbujanje učinkovite organizacije služb za iskanje in reševanje ter za usklajevanje izvajanja operacij iskanja in reševanja na območju iskanja in reševanja;

83. „obdobje počitka“ pomeni neprekinjeno in določeno časovno obdobje po dolžnosti in/ali pred dolžnostjo, v katerem je kontrolor zračnega prometa brez vseh dolžnosti;

84. „sistem razporeda dela“ pomeni strukturo delovnih obdobij in obdobij počitka za kontrolorje zračnega prometa v skladu s pravnimi in operativnimi zahtevami;

85. „tveganje“ pomeni kombinacijo skupne verjetnosti ali pogostnosti pojavljanja škodljivih učinkov, ki so posledica nevarnosti, in resnosti teh učinkov;

86. „vzletno-pristajalna steza“ pomeni določeno pravokotno območje na kopenskem aerodromu, pripravljeno za pristajanje in vzletanje zrakoplovov;

87. „vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni razdaljo, pri kateri pilot zrakoplova na sredinski črti vzletno-pristajalne steze lahko vidi talne oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto;

88. „varnostna smernica“ pomeni dokument, ki ga izda ali sprejme pristojni organ in določa, da se izvedejo ukrepi za ponovno vzpostavitev varnosti funkcionalnega sistema ali omeji njegova operativna uporaba, kadar je dokazano, da bi bila v nasprotnem primeru lahko ogrožena varnost v letalstvu;

89. „sistem upravljanja varnosti (SMS)“ pomeni sistematičen pristop k upravljanju varnosti, vključno s potrebnimi organizacijskimi strukturami, odgovornostmi, politikami in postopki;

90. „enota služb za iskanje in reševanje“ je splošen izraz, ki zajema center za usklajevanje reševanja, podružnico centra za reševanje ali urad za alarmiranje, kot je ustrezno;

▼M1 —————

▼B

92. „polavtomatski sistem opazovanja“ pomeni sistem opazovanja, ki omogoča izboljšanje meritev, za izdajo ustreznih poročil pa je potrebno človeško posredovanje;

▼M1

93. „SIGMET“ pomeni informacije, ki jih izda meteorološka služba bdenja v zvezi z nastankom ali predvidenim nastankom določenih vremenskih in drugih pojavov v ozračju na poti, ki lahko vplivajo na varnost operacij zrakoplovov, ter časovnim in prostorskim razvojem navedenih pojavov;

▼M1 —————

▼B

95. „posebno poročilo iz zrakoplova“ pomeni meteorološko poročilo iz zrakoplova, izdano v skladu z merili na podlagi opažanj med letom;

96. „stres“ pomeni posledico, ki se kaže pri posamezniku zaradi soočanja z morebitnim vzrokom (povzročiteljem stresa) za spremembo njegove učinkovitosti. Glede na to, v kakšni meri se posameznik čuti sposobnega obvladovati povzročitelja stresa, lahko soočenje na njegovo učinkovitost vpliva negativno (negativen stres), pozitivno (pozitiven stres) ali pa nanjo ne vpliva;

97. „usposabljanje za tipski rating sistemov in opreme“ pomeni usposabljanje za posredovanje znanja in spretnosti v zvezi z določenim sistemom/opremo ter posledično pridobitev operativne usposobljenosti;

98. „prilagojeni podatki“ pomenijo letalske podatke, ki jih je zagotovil operator zrakoplova ali v njegovem imenu izvajalec podatkovnih storitev (DAT) in so bili pripravljeni za tega operatorja zrakoplova za predvideno operativno uporabo;

▼M1

99. „nadomestni vzletni aerodrom“ pomeni nadomestni aerodrom, na katerem bi lahko pristal zrakoplov, če bi to postalo potrebno kmalu po vzletu in če ni mogoče uporabiti odhodnega aerodroma;

▼B

100. „napoved za aerodrom (TAF)“ pomeni kratko navedbo predvidenih meteoroloških razmer na aerodromu za določeno obdobje;

101. „teren“ pomeni površje Zemlje, ki vključuje naravne značilnosti, kot so gore, hribi, slemena, doline, vodna telesa, trajni led in sneg, ne vključuje pa ovir;

102. „prag“ pomeni začetek dela vzletno-pristajalne steze, ki se uporablja za pristajanje;

103. „cona dotika“ pomeni del vzletno-pristajalne steze za pragom, ki je predviden za prvi stik pristajajočih letal z vzletno-pristajalno stezo;

104. „tropski ciklon“ je splošen izraz za sinoptični ciklon, ki ne pomeni fronte in se tvori nad tropskimi ali subtropskimi vodami z organizirano konvekcijo in določenim ciklonskim kroženjem prizemnega vetra;

105. „svetovalni center za spremljanje tropskih ciklonov (TCAC)“ pomeni meteorološki center, ki z zagotavljanjem informacij svetuje meteorološkim službam bdenja, svetovnima prognostičnima centroma in mednarodnim bankam podatkov OPMET v zvezi s položajem, napovedano smerjo in hitrostjo premikanja tropskih ciklonov, tlakom v njihovih središčih ter najmočnejšim prizemnim vetrom;

106. „vidljivost“ pomeni vidljivost za letalske namene, ki je večja od: (a) največje razdalje, na kateri se lahko vidi in prepozna črn predmet primernih dimenzij na svetlem ozadju, ki je postavljen blizu tal; (b) največje razdalje, na kateri se lahko vidijo in prepoznajo luči svetilnosti okoli 1 000 kandel na neosvetljenem ozadju;

▼M3

107. „svetovalni center za spremljanje vulkanskega pepela (VAAC)“ pomeni meteorološki center, ki z zagotavljanjem informacij svetuje meteorološkim službam bdenja, centrom območne kontrole, centrom informacij za letenje, svetovnima prognostičnima centroma in mednarodnim bankam podatkov OPMET v zvezi z lateralno in vertikalno razširjenostjo ter napovedanim premikanjem vulkanskega pepela v ozračju;

▼M1

108. „svetovni prognostični center (WAFC)“ pomeni meteorološki center, ki državam članicam v okviru letalske fiksne storitve (AFS) na podlagi spletnih storitev in v digitalni obliki pripravlja in izdaja pomembne vremenske (SIGWX) napovedi in napovedi za zgornji zračni prostor na svetovni ravni;

▼B

109. „svetovni prognostični sistem (WAFS)“ pomeni svetovni sistem, s katerim svetovna prognostična centra zagotavljata letalske meteorološke napovedi na poti v enotnih standardiziranih oblikah;

▼M1

110. „aerodromski kontrolni stolp“ pomeni enoto, ki izvaja službo kontrole zračnega prometa za promet na aerodromu;

111. „promet na aerodromu“ pomeni ves promet na manevrskih površinah aerodroma in vse zrakoplove, ki letijo v bližini aerodroma. Pojem „zrakoplovi, ki so v bližini aerodroma“ vključuje med drugim tudi zrakoplove, ki vstopajo v šolski krog aerodroma ali ga zapuščajo;

112. „šolski krog aerodroma“ pomeni določeno pot, po kateri mora leteti zrakoplov v bližini aerodroma;

113. „letalska fiksna postaja“ pomeni postajo v letalski fiksni storitvi;

114. „letalska talna luč“ pomeni vsako luč, ki je posebej namenjena kot navigacijski pripomoček v zračnem prometu, razen luči na zrakoplovu;

115. „okrožnica z letalskimi informacijami (AIC)“ pomeni obvestilo z informacijami, ki ne zadostujejo za izdajo NOTAM ali vključitev v zbornik letalskih informacij, vendar se nanašajo na varnost letenja, navigacijo v zračnem prometu ali na tehnične, upravne ali zakonodajne zadeve;

116. „upravljanje letalskih informacij (AIM)“ pomeni dinamično, celovito upravljanje letalskih informacij z zagotavljanjem in izmenjavo digitalnih letalskih podatkov zagotovljene kakovosti v sodelovanju z vsemi stranmi;

117. „produkt letalskih informacij“ pomeni letalske podatke in letalske informacije, ki se zagotavljajo kot digitalni nizi podatkov ali kot standardizirane predstavitve v tiskanih ali elektronskih medijih. Produkti letalskih informacij vključujejo: — zbornik letalskih informacij, s spremembami in dopolnitvami; — AIC; — letalske navigacijske karte; — NOTAM; — digitalne nize podatkov;

118. „zbornik letalskih informacij (AIP)“ pomeni publikacijo, ki jo izdaja država ali se izda v imenu države ter vsebuje trajne letalske informacije, ki so bistvenega pomena za navigacijo v zračnem prometu;

119. „sprememba AIP“ pomeni trajno spremembo informacij v zborniku letalskih informacij;

120. „dopolnitev AIP“ pomeni začasno spremembo informacij v zborniku letalskih informacij, ki se izvede tako, da se mu dodajo posebne strani;

121. „urejanje letalskih informacij in njihov nadzor (AIRAC)“ pomeni sistem, namenjen vnaprejšnjemu obveščanju na podlagi skupnih datumov začetka veljavnosti o okoliščinah, zaradi katerih so potrebne znatne spremembe operativnih praks;

122. „letalska mobilna storitev“ pomeni mobilno storitev med letalskimi postajami in postajami zrakoplova ali med postajami zrakoplova, v kateri lahko sodelujejo postaje na reševalnih plovilih; v tej storitvi lahko na določenih frekvencah za pomoč v nevarnosti in sili sodelujejo tudi postaje radijskih svetilnikov, ki označujejo mesto nevarnosti;

123. „letalska postaja“ pomeni kopensko postajo v letalski mobilni storitvi. V nekaterih primerih je lahko letalska postaja nameščena na primer na ladji ali ploščadi na morju;

124. „letalska telekomunikacijska postaja“ pomeni postajo, ki je del telekomunikacijske službe, ki se izvaja za kateri koli letalski namen;

125. „aerodrom AFIS“ pomeni aerodrom, na katerem se izvaja AFIS v zračnem prostoru, povezanem s takim aerodromom;

126. „enota AFIS“ pomeni enoto, ustanovljeno za izvajanje AFIS in službe za alarmiranje;

127. „identifikacija zrakoplova“ pomeni skupino črk, številk ali kombinacijo obeh, enako ali po oznaki enako pozivnemu znaku zrakoplova, ki se uporablja za komunikacijo zrak–zemlja in identifikacijo zrakoplova pri komunikaciji zemlja–zemlja služb zračnega prometa;

128. „komunikacija zrak–zemlja“ pomeni dvosmerno komunikacijo med zrakoplovom in postajami ali lokacijami na površju Zemlje;

129. „svetovalna služba zračnega prometa“ pomeni službo, ki je na voljo v zračnem prostoru določenih dimenzij ali na opredeljeni poti (zračni prostor s svetovalno službo), za zagotavljanje razdvajanja, kolikor je mogoče, med zrakoplovi, ki letijo po načrtih letov po pravilih instrumentalnega letenja (IFR);

130. „dovoljenje kontrole zračnega prometa“ ali „dovoljenje ATC“ pomeni dovoljenje, da lahko zrakoplov nadaljuje pot pod pogoji, ki jih opredeli enota za kontrolo zračnega prometa;

131. „navodilo kontrole zračnega prometa“ ali „navodilo ATC“ pomeni navodila, ki jih izda ATC, s čimer od pilota zahteva izvedbo določenega dejanja;

132. „enota kontrole zračnega prometa“ ali „enota ATC“ je splošni pojem, ki lahko pomeni območni kontrolni center, enoto priletne kontrole ali aerodromski kontrolni stolp;

133. „ALERFA“ je koda, ki označuje fazo pripravljenosti;

134. „služba za alarmiranje“ pomeni službo, katere namen je obvestiti ustrezne organizacije o zrakoplovih, ki potrebujejo pomoč pri iskanju ali reševanju, ter po potrebi pomagati tem organizacijam;

135. „faza pripravljenosti“ pomeni okoliščine, v katerih obstaja zaskrbljenost glede varnosti zrakoplova in potnikov;

136. „enota priletne kontrole“ pomeni enoto, ustanovljeno za izvajanje službe kontrole zračnega prometa za nadzorovane lete, ki prihajajo na enega ali več aerodromov ali odhajajo z njih;

137. „pot območne navigacije“ pomeni pot ATS, vzpostavljeno za zrakoplove, ki lahko uporabljajo območno navigacijo;

138. „združevanje“ pomeni postopek združevanja podatkov iz več virov v podatkovno zbirko in vzpostavljanje osnove za nadaljnjo obdelavo;

139. „pot ATS“ pomeni določeno pot, namenjeno usmerjanju prometa, kot je potrebno za izvajanje ATS;

140. „služba za nadzor služb zračnega prometa (ATS)“ pomeni službo, ki se izvaja neposredno prek sistema za nadzor ATS;

141. „sistem za nadzor ATS“ je splošen pojem, ki lahko pomeni ADS-B, PSR, SSR ali kateri koli primerljiv sistem na zemlji, ki omogoča identifikacijo zrakoplovov;

142. „samodejni odvisni nadzor – oddaja (ADS-B)“ pomeni način, s katerim lahko zrakoplovi, aerodromska vozila in drugi objekti samodejno oddajajo ali sprejemajo oziroma oddajajo in sprejemajo podatke, kot so identifikacija, položaj in dodatni podatki, kakor je ustrezno, v načinu oddaje prek podatkovne zveze;

143. „samodejni odvisni nadzor – poročanje (ADS-C)“ pomeni način, s katerim se pogoji sporazuma ADS-C izmenjujejo med sistemom na zemlji in zrakoplovom prek podatkovne zveze ter s katerim je določeno, pod kakšnimi pogoji bodo sprožena poročila ADS-C in katere podatke bodo poročila vsebovala;

144. „samodejna storitev letaliških informacij (ATIS)“ pomeni samodejno zagotavljanje aktualnih, rutinskih informacij zrakoplovom v prihodu in odhodu, in sicer vseh 24 ur ali ob določenih urah;

145. „samodejna storitev letaliških informacij prek podatkovne zveze (D-ATIS)“ pomeni izvajanje ATIS prek podatkovne zveze;

146. „samodejna storitev letaliških informacij prek glasovne zveze (glasovni ATIS)“ pomeni zagotavljanje ATIS z neprekinjenim in ponavljajočim se glasovnim oddajanjem;

147. „oddajanje“ pomeni prenos informacij, ki se nanašajo na navigacijo v zračnem prometu in niso naslovljene na posamezno postajo ali postaje;

148. „baza oblačnega pokrova“ pomeni relativno višino baze najnižjega sloja oblakov nad kopnim ali vodo, ki je nižja od 6 000 m (20 000 čevljev) in pokriva več kot polovico neba;

149. „meja dovoljenja“ pomeni točko, do katere se zrakoplovu izda dovoljenje ATC;

150. „baza oblakov“ pomeni relativno višino spodnje površine najnižjega opaženega ali napovedanega elementa oblačnosti v bližini aerodroma ali območja delovanja ali znotraj določenega območja operacij, ki se običajno meri nad nadmorsko višino aerodroma, pri operacijah na morju pa nad povprečno morsko gladino;

151. „popolnost“ v zvezi s podatki pomeni stopnjo zanesljivosti, da so zagotovljeni vsi podatki, ki so potrebni za predvideno uporabo;

152. „raven zaupanja“ pomeni verjetnost, da je prava vrednost parametra znotraj določenega intervala okrog njegove ocenjene vrednosti;

153. „konferenčne komunikacije“ pomenijo komunikacijske naprave, pri katerih je mogoče opravljati neposredne pogovore med tremi ali več lokacijami hkrati;

154. „kontrolirana cona“ pomeni kontroliran zračni prostor, ki se razteza navzgor od površja Zemlje do določene zgornje meje;

155. „kontroliran aerodrom“ pomeni aerodrom, na katerem je zagotovljena služba kontrole zračnega prometa za promet na aerodromu;

156. „kontroliran zračni prostor“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij, v katerem je zagotovljena služba kontrole zračnega prometa v skladu s klasifikacijo zračnega prostora;

157. „nadzorovani let“ pomeni vsak let, za katerega se izda dovoljenje ATC;

158. „komunikacije med kontrolorjem in pilotom prek podatkovne zveze (CPDLC)“ pomeni način komunikacije med kontrolorjem zračnega prometa in pilotom z uporabo podatkovne zveze za komunikacije ATC;

159. „ključno območje“ pomeni območje določenih dimenzij okrog zemeljske opreme za natančni instrumentalni prilet, v katerem prisotnost vozil ali zrakoplovov povzroči nesprejemljive motnje signalov za vodenje;

160. „nivo potovalnega leta“ pomeni nivo letenja, ki se ohrani med večjim delom leta;

161. „ciklični redundančni pregled (CRC)“ pomeni matematični algoritem, ki se uporabi pri digitalnem prikazu podatkov in ki omogoča stopnjo zagotovila, da se podatki ne bodo izgubili ali spremenili;

162. „nevarno območje“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij, v katerem lahko v določenem času potekajo dejavnosti, nevarne za let zrakoplovov;

163. „točnost podatkov“ pomeni stopnjo skladnosti med ocenjeno ali izmerjeno vrednostjo in dejansko vrednostjo;

164. „površina zbiranja podatkov“ pomeni opredeljeno površino, namenjeno zbiranju podatkov o ovirah ali terenu;

165. „celovitost podatkov“ pomeni stopnjo zagotovila, da se posamezen letalski podatek in njegova vrednost nista izgubila ali spremenila od nastanka podatka ali odobrene spremembe;

166. „podatek“ pomeni posamezen atribut celotnega niza podatkov, ki se mu dodeli vrednost, s katero je določen njegov trenutni status;

167. „komunikacije prek podatkovne zveze“ pomenijo obliko komunikacije, namenjeno izmenjavi sporočil prek podatkovne zveze;

▼M3

168. „VOLMET prek podatkovne zveze (D-VOLMET)“ pomeni zagotovitev aerodromskega rutinskega meteorološkega poročila (METAR), posebnega aerodromskega meteorološkega poročila (SPECI), TAF, SIGMET, posebnih poročil iz zrakoplova, ki niso vključena v SIGMET, in AIRMET prek podatkovne zveze, kadar je to na voljo;

▼M1

169. „ustvarjanje podatkov“ pomeni ustvarjanje novega podatka s povezano vrednostjo, spremembo vrednosti obstoječega podatka ali izbris obstoječega podatka;

170. „podatkovne zahteve“ pomenijo podroben opis niza podatkov ali zbirke nizov podatkov ter dodatne informacije, ki omogočijo, da jih druga stran ustvari, dobavi in uporablja;

171. „niz podatkov“ pomeni opredeljivo zbirko podatkov;

172. „datum“ pomeni katero koli količino ali sklop količin, ki se lahko uporabijo kot sklic ali podlaga za izračun drugih količin;

173. „DETRESFA“ je koda, ki označuje fazo nevarnosti;

174. „faza nevarnosti“ pomeni okoliščino, za katero obstaja zadostna gotovost, da zrakoplovu in potnikom grozi huda in takojšnja nevarnost ali da potrebujejo takojšnjo pomoč;

175. „podrejeno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, ki ga zrakoplovu izda enota kontrole zračnega prometa, ki trenutno ne kontrolira zadevnega zrakoplova;

176. „bistveni promet“ pomeni nadzorovani promet, pri katerem služba za kontrolo zračnega prometa izvaja razdvajanje, vendar ki glede na posamezni nadzorovani let ni oziroma ne bo razdvojen od drugega nadzorovanega prometa z ustreznim minimumom razdvajanja;

177. „bistveni lokalni promet“ pomeni vsak zrakoplov, vozilo ali osebje na manevrski površini ali v njeni bližini ali promet na območju vzleta in območju začetnega vzpenjanja oziroma na območju končnega prileta, ki lahko pomeni nevarnost za zadevni zrakoplov;

178. „predvideni čas prihoda“ pomeni: (a) za lete IFR predvideni čas prihoda zrakoplova nad določeno točko, ki je opredeljena glede na navigacijske pripomočke, s katere se bo predvidoma začel postopek instrumentalnega prileta, ali če aerodrom ni povezan z navigacijskimi pripomočki, čas, v katerem bo zrakoplov prispel nad aerodrom; (b) za lete po pravilih vizualnega letenja (VFR) je to predvideni čas prihoda zrakoplova nad aerodrom;

179. „lastnost“ pomeni abstrakcijo pojavov iz resničnega sveta;

180. „značilnost lastnosti“ pomeni karakteristiko lastnosti, ki ji je določen naziv, vrsta podatka in domena vrednosti, ki je povezana z njo;

181. „vrsta lastnosti“ pomeni razred pojavov iz realnega sveta s skupnimi značilnostmi, ki pomeni osnovno raven razvrščanja v katalogu lastnosti;

182. „končni prilet“ pomeni tisti del postopka instrumentalnega prileta, ki: (a) se začne na določeni navigacijski točki ali točki oziroma če taka navigacijska točka ali točka ni opredeljena, na katerem koli od naslednjih krajev: (i) na koncu zadnjega postopkovnega zavoja, osnovnega zavoja ali priletnega zavoja postopka kroženja, če je opredeljeno, (ii) na točki prestrezanja zadnje sledi, opredeljene v postopku prileta; (b) se konča na točki v bližini aerodroma, s katere je mogoče pristati ali začeti postopek neuspelega prileta;

183. „cona z informacijami za letenje“ pomeni zračni prostor opredeljenih dimenzij, v katerem se za zračni promet izvajata aerodromska služba informacij za letenje in služba za alarmiranje;

184. „storitve oblikovanja postopkov letenja“ pomenijo storitve oblikovanja, dokumentiranja, preverjanja, vzdrževanja in rednih pregledov postopkov letenja, ki so potrebni za varnost, regularnost in učinkovitost navigacije v zračnem prometu;

185. „oblikovalec postopkov letenja“ pomeni usposobljeno osebo, ki izvaja storitve oblikovanja, dokumentiranja, potrjevanja, stalnega vzdrževanja in rednih pregledov postopkov letenja;

186. „postopek letenja“ pomeni niz vnaprej določenih manevrov letenja, ki jih mora izvesti pilot in so objavljeni v elektronski, tiskani ali digitalni obliki ali v vseh navedenih oblikah. Postopek letenja se izvaja bodisi v skladu s pravili instrumentalnega letenja (IFR) bodisi v skladu s pravili vizualnega letenja (VFR);

187. „načrt leta“ pomeni podrobne informacije, ki se zagotavljajo enotam služb zračnega prometa, v zvezi z nameravanim letom ali delom leta zrakoplova;

188. „vidljivost iz pilotske kabine“ pomeni vidljivost naprej iz pilotske kabine zrakoplova med letom;

189. „oblika zapisa“ v zvezi s podatki pomeni strukturo posameznih podatkov, evidenc in datotek, ki so oblikovani tako, da ustrezajo zahtevam glede standardov, specifikacij ali kakovosti podatkov;

190. „geoid“ pomeni ekvipotencialno ploskev v gravitacijskem polju Zemlje, ki sovpada z mirno povprečno morsko gladino (MSL), ki se neprekinjeno razteza prek celin;

191. „geoidna ondulacija“ pomeni razdaljo geoida nad (pozitivna) ali pod (negativna) matematičnim referenčnim elipsoidom;

192. „drsna pot“ pomeni profil spuščanja, opredeljen za vertikalno vodenje med končnim priletom;

193. „vidljivost pri tleh“ pomeni vidljivost na aerodromu, kot jo sporočijo pooblaščeni opazovalec ali avtomatski sistemi;

194. „smer letenja“ pomeni smer, v katero je obrnjena vzdolžna os zrakoplova in ki je običajno izražena v stopinjah glede na sever (pravi, magnetni, na kompasu ali koordinatni mreži);

195. „heliport“ pomeni aerodrom ali opredeljeno območje na strukturi, namenjeno v celoti ali delno za prihod in odhod helikopterjev in njihovo premikanje na tleh;

196. „razvrščanje po celovitosti“ v zvezi z letalskimi podatki pomeni razvrščanje na podlagi potencialnega tveganja, ki izhaja iz uporabe okvarjenih podatkov, in opredeljuje rutinske, bistvene in ključne podatke;

197. „mednarodni urad NOTAM (NOF)“ pomeni urad, ki ga država članica opredeli za mednarodno izmenjavo NOTAM;

198. „navigacijska točka čakanja“ pomeni geografsko lokacijo, ki pomeni referenčno točko za postopek čakanja;

199. „postopek čakanja“ pomeni vnaprej določen manever, s katerim zrakoplov ostane v določenem zračnem prostoru, medtem ko čaka na nadaljnja dovoljenja;

200. „identifikacija“ pomeni, da je identifikacija položaja določenega zrakoplova vidna na radarskem zaslonu in z gotovostjo identificirana;

201. „pravila instrumentalnega letenja“ so pravila, ki zrakoplovu, opremljenemu z ustrezno navigacijsko opremo, primerno za predvideno pot, omogočajo letenje v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za letalske operacije;

202. „INCERFA“ je koda, ki označuje fazo negotovosti;

203. „operacije instrumentalnega prileta“ pomenijo prilet in pristanek z uporabo instrumentov za navigacijsko vodenje na podlagi postopka instrumentalnega prileta. Obstajata dve metodi za izvršitev operacij instrumentalnega prileta: (a) dvodimenzionalna (2D) operacija instrumentalnega prileta z uporabo izključno bočnega navigacijskega vodenja; (b) tridimenzionalna (3D) operacija instrumentalnega prileta z uporabo bočnega in vertikalnega navigacijskega vodenja;

204. „postopek instrumentalnega prileta (IAP)“ pomeni vrsto vnaprej določenih manevrov z uporabo instrumentov za letenje, z določeno varno višino nad ovirami, od navigacijske točke začetnega prileta ali po potrebi od začetka določene poti prihoda do točke, s katere je mogoče opraviti pristanek, in nato, če pristanek ni bil opravljen, do položaja, na katerem se uporabljajo merila čakanja ali merila varne višine nad ovirami na poti. Postopki instrumentalnega prileta so razvrščeni v: (a) „postopek nenatančnega prileta (NPA)“ pomeni postopek instrumentalnega prileta, oblikovan za operacije instrumentalnega prileta 2D vrste A; (b) „postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV)“ pomeni postopek instrumentalnega prileta z navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), oblikovan za operacije instrumentalnega prileta 3D vrste A; (c) „postopek natančnega prileta (PA)“ pomeni postopek instrumentalnega prileta na podlagi navigacijskih sistemov (ILS, MLS, GLS in SBAS kategorije I), oblikovanih za operacije instrumentalnega prileta 3D vrste A ali B;

205. „instrumentalne meteorološke razmere (IMC)“ pomenijo meteorološke razmere, izražene z vidljivostjo, oddaljenostjo od oblakov in baze oblačnega pokrova, ki so manjše od minimumov, določenih za vizualne meteorološke razmere;

▼M4

206. „operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO)“ pomenijo operacije prileta ali vzleta na vzletno-pristajalni stezi z vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 550 m ali višino odločitve (DH) manj kot 200 čevljev;

▼M4

206a. „postopki pri zmanjšani vidljivosti“ pomenijo postopke, ki se uporabljajo na aerodromu za zagotavljanje varnosti med operacijami pri zmanjšani vidljivosti;

▼M1

207. „manevrska površina“ pomeni tisti del aerodroma, ki se uporablja za vzletanje, pristajanje in vožnjo zrakoplovov po tleh, razen ploščadi;

208. „metapodatki“ pomenijo informacije o podatkih;

209. „območje premikanja“ pomeni tisti del aerodroma, ki se uporablja za vzletanje, pristajanje in vožnjo zrakoplovov po tleh, sestavljata pa ga manevrska površina in ploščad;

210. „navigacijski pripomoček“ pomeni napravo ali sistem zunaj zrakoplova, ki ustvarja elektromagnetne signale, ki jih sistemi za navigacijo zrakoplovov uporabljajo za določanje položaja ali vodenje poti leta;

211. „način sekundarnega nadzornega radarja (SSR)“ pomeni običajni identifikator za določene funkcije spraševalnih signalov, ki jih oddaja spraševalnik SSR. V Prilogi 10 ICAO so navedeni štirje načini: načini A, C, S in intermodalni način;

212. „bližnje vzporedne vzletno-pristajalne steze“ pomenijo vzletno-pristajalne steze, ki se ne križajo in katerih podaljšane sredinske črte imajo kot konvergence/divergence 15 stopinj ali manj;

▼M4

212a. „operacija z operativnimi kreditnimi točkami“ pomeni operacijo, pri kateri se uporablja poseben zrakoplov ali talna oprema ali kombinacija zrakoplova in talne opreme in ki omogoča katerega koli od naslednjih elementov: (a) uporaba operativnih minimumov, ki so nižji od standardnih aerodromskih operativnih minimumov, za določeno razvrstitev operacij; (b) zahteve glede vidljivosti se lahko izpolnijo ali zmanjšajo; (c) potrebnih je manj talnih zmogljivosti;

▼M1

213. „poveljujoči pilot“ pomeni pilota, ki ga operator ali v splošnem letalstvu lastnik imenuje za vodjo in je odgovoren za varno izvedbo leta;

214. „položaj“ v geografskem pomenu pomeni niz koordinat (zemljepisna širina in dolžina) glede na matematični referenčni elipsoid, ki opredeljujejo položaj točke na površju Zemlje;

215. „indikacija položaja“ pomeni vizualno indikacijo, v nesimbolni ali simbolni obliki ali obeh, položaja zrakoplova, aerodromskega vozila ali drugega objekta na radarskem zaslonu;

216. „tlačna višina“ pomeni atmosferski tlak, izražen v obliki absolutne višine, ki ustreza navedenemu tlaku v standardni atmosferi;

217. „primarni radar“ pomeni radarski sistem, ki uporablja odboj radijskih signalov;

218. „tiskane komunikacije“ pomenijo komunikacije, ki na vsakem končnem delu kroga samodejno zagotavljajo trajno tiskano evidenco vseh sporočil, ki se pošljejo prek takega kroga;

219. „prepovedano območje“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij nad kopnim ali teritorialnimi vodami države članice, v katerem je let zrakoplovov prepovedan;

220. „radionavigacijska storitev“ pomeni storitev, ki zagotavlja informacije za vodenje ali podatke o položaju za učinkovito in varno upravljanje zrakoplovov s pomočjo enega ali več radionavigacijskih pripomočkov;

221. „radiotelefonija“ pomeni obliko radijske komunikacije, ki je namenjena predvsem izmenjavi informacij v obliki govora;

222. „specifikacija zahtevane komunikacijske učinkovitosti“ ali „specifikacija RCP“ pomeni sklop zahtev glede izvajanja službe zračnega prometa in s tem povezane zemeljske opreme, zmogljivosti zrakoplova ter operacij, ki so potrebne za komunikacijo na podlagi zmogljivosti;

223. „specifikacija zahtevane nadzorne učinkovitosti“ ali „specifikacija RSP“ pomeni niz zahtev glede izvajanja službe zračnega prometa in s tem povezane zemeljske opreme, zmogljivosti zrakoplova ter operacij, ki so potrebne za nadzor na podlagi zmogljivosti;

224. „ločljivost“ v zvezi s podatki pomeni število enot ali števk za izražanje in uporabo izmerjene ali izračunane vrednosti;

225. „omejeno območje“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij nad kopnim ali teritorialnimi vodami države članice, v katerem je letenje zrakoplovov omejeno v skladu z določenimi pogoji;

226. „faza poti leta“ pomeni pot ali del poti, ki se preleti brez vmesnega pristanka;

227. „vzletno-pristajalna steza v uporabi“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, za katero enota služb zračnega prometa v določenem trenutku meni, da je najprimernejša za vrsto zrakoplova, ki namerava pristati na aerodromu ali vzleteti z njega. Različne vzletno-pristajalne steze ali več vzletno-pristajalnih stez se lahko opredeli kot vzletno-pristajalna steza v uporabi za zrakoplove v prihodu ali odhodu;

228. „sekundarni radar“ pomeni radarski sistem, pri katerem radijski signal, ki se pošlje z radarske postaje, sproži prenos radijskega signala z druge postaje;

229. „sekundarni nadzorni radar (SSR)“ pomeni nadzorni radarski sistem, ki uporablja oddajnike in sprejemnike (spraševalnike) ter radarske odzivnike;

230. „občutljivo območje“ pomeni območje, ki presega ključno območje in na katerem parkiranje ali premikanje zrakoplovov ali vozil toliko vpliva na signale za vodenje, da se lahko šteje za nesprejemljivo motenje zrakoplova, ki uporablja signal;

▼M4

231. „SNOWTAM“ pomeni NOTAM posebne serije, ki se odda v standardni obliki zapisa in zagotavlja poročilo o razmerah na površini ter s katerim se obvešča o prisotnosti ali prenehanju nevarnih razmer zaradi snega, ledu, plundre, poledice, stoječe vode ali vode, ki je povezana s snegom, plundro, ledom ali poledico na območju premikanja;

▼M1

232. „pomembna točka“ pomeni določeno geografsko lokacijo, ki se uporablja za opredelitev poti ATS ali poti leta zrakoplova ter za druge navigacijske namene in namene ATS;

233. „radarski zaslon“ pomeni elektronski zaslon, na katerem so prikazani položaji in premikanje zrakoplovov ter druge potrebne informacije;

234. „standardni instrumentalni prihod (STAR)“ pomeni določeno pot prihoda po pravilih instrumentalnega letenja, ki povezuje pomembno točko, običajno na poti ATS, s točko, s katere je mogoče začeti objavljen postopek instrumentalnega prileta;

235. „standardni instrumentalni odhod (SID)“ pomeni določeno pot odhoda po pravilih instrumentalnega letenja, ki povezuje aerodrom ali določeno vzletno-pristajalno stezo aerodroma z določeno pomembno točko, običajno na opredeljeni poti ATS, s katere se začne faza letenja na potovalni višini;

236. „posebni let po pravilih vizualnega letenja“ pomeni let po pravilih vizualnega letenja z dovoljenjem kontrole zračnega prometa za letenje v kontrolirani coni v meteoroloških razmerah, ki so slabše od VMC;

237. „vožnja po tleh“ pomeni premikanje zrakoplova po površini aerodroma ali območja delovanja z lastno močjo, razen vzleta in pristanka;

238. „vozna steza“ pomeni določeno pot na kopenskem aerodromu, namenjeno vožnji zrakoplovov po tleh in povezovanju enega dela aerodroma z drugim;

239. „terminalsko kontrolirano območje (TMA)“ pomeni kontrolirano območje, običajno vzpostavljeno na stiku poti ATS v bližini enega ali več večjih aerodromov;

240. „pravočasnost“ v zvezi s podatki pomeni stopnjo zanesljivosti, da so podatki ustrezni glede na obdobje njihove nameravane uporabe;

241. „sledljivost“ v zvezi s podatki pomeni stopnjo, do katere lahko sistem ali produkt podatkov zagotovi evidenco sprememb, izvedenih na njem, in s tem omogoči revizijsko sled od končnega uporabnika do strani, od katere podatek izhaja;

242. „sled letenja“ pomeni projekcijo poti zrakoplova na površju Zemlje, katere smer je na kateri koli točki poti običajno izražena v stopinjah glede na sever (pravi, magnetni ali na koordinatni mreži);

243. „prometne informacije“ pomenijo informacije, ki jih izda enota služb zračnega prometa, da opozori pilota na drugi znan ali opažen zračni promet, ki je lahko blizu položaja ali načrtovane poti leta, in mu pomaga preprečiti trčenje;

244. „točka prenosa kontrole“ pomeni določeno točko na poti leta zrakoplova, na kateri se odgovornost zagotavljanja službe kontrole zračnega prometa zrakoplovu prenese z ene kontrolne enote ali kontrolnega mesta na drugo;

245. „predajna enota“ pomeni enoto kontrole zračnega prometa v postopku prenosa odgovornosti za izvajanje službe kontrole zračnega prometa zrakoplovu na naslednjo enoto kontrole zračnega prometa ali kontrolorja zračnega prometa vzdolž poti leta;

246. „absolutna višina prehoda“ pomeni absolutno višino, na kateri ali pod katero se vertikalni položaj zrakoplova nadzoruje s sklicevanjem na absolutne višine;

247. „plast prehoda“ pomeni zračni prostor med absolutno višino prehoda in nivojem prehoda;

248. „nivo prehoda“ pomeni najnižji nivo letenja, ki je na voljo za uporabo nad absolutno višino prehoda;

249. „potrditev“ v zvezi s podatki pomeni postopek zagotavljanja, da podatki izpolnjujejo zahteve za določeno aplikacijo ali načrtovano uporabo;

250. „preverjanje“ v zvezi s podatki pomeni ocenjevanje rezultatov postopka, povezanega z letalskimi podatki, da se zagotovita pravilnost in doslednost glede vhodnih podatkov in veljavnih podatkovnih standardov, pravil ter konvencij, ki se uporabljajo pri tem postopku;

251. „faza negotovosti“ pomeni okoliščine, v katerih obstaja negotovost glede varnosti zrakoplova in potnikov;

252. „prosto leteči balon brez posadke“ pomeni zrakoplov, lažji od zraka, ki ga ne poganja motor, je brez posadke in je v prostem letu;

253. „radarsko vodenje“ pomeni zagotavljanje navigacijskega vodenja zrakoplovu v obliki posebnih smeri letenja na podlagi sistema za nadzor ATS;

254. „let po pravilih vizualnega letenja“ ali „let VFR“ pomeni let, ki se izvaja v skladu s pravili vizualnega letenja;

255. „vizualni prilet“ pomeni prilet po pravilih instrumentalnega letenja, pri katerem se del postopka ali celoten postopek instrumentalnega prileta ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren;

256. „vizualne meteorološke razmere (VMC)“ pomenijo meteorološke razmere, izražene z vidljivostjo, oddaljenostjo od oblakov in baze oblačnega pokrova, ki so enake opredeljenim minimumom ali boljše od njih;

257. „VOLMET“ pomeni meteorološke informacije za zrakoplove med letom;

258. „oddajanje VOLMET“ pomeni ustrezno zagotavljanje aktualnih METAR, SPECI, TAF in SIGMET z neprekinjenim in ponavljajočim se glasovnim oddajanjem;

259. „točka poti“ pomeni določeno geografsko lokacijo, ki se uporablja za opredelitev poti območne navigacije ali poti leta zrakoplova, ki uporablja območno navigacijo. Točke poti so opredeljene na enega od naslednjih načinov: (a) mimoletna točka poti – točka poti, ki zahteva predvidevanje zavoja, da se omogoči tangentno prestrezanje naslednjega odseka poti ali postopka, ali (b) preletna točka poti – točka poti, pri kateri se zavoj začne, da se omogoči priključitev naslednjemu odseku poti ali postopka;

▼M3

264. „vulkanski observatorij“ pomeni izvajalca, ki ga je izbral pristojni organ za opazovanje aktivnosti vulkana ali skupine vulkanov ter zagotavljanje teh opažanj prejemnikom z dogovorjenega letalskega seznama;

265. „geografski označevalni jezik (GML)“ pomeni standard kodiranja organizacije za standarde Open Geospatial Consortium (OGC);

266. „center za vesoljsko vreme (SWXC)“ pomeni center, imenovan za spremljanje vesoljskih vremenskih pojavov in zagotavljanje svetovalnih informacij o teh pojavih, za katere se pričakuje, da bodo vplivali na visokofrekvenčno radijsko komunikacijo, komunikacijo prek satelita ter navigacijske in nadzorne sisteme na podlagi sistema GNSS in/ali povzročili tveganje sevanja za osebe v zrakoplovu.

▼B









PRILOGA II

ZAHTEVE ZA PRISTOJNE ORGANE – NADZOR STORITEV IN DRUGIH FUNKCIJ OMREŽJA ZA ATM

(del ATM/ANS.AR)

PODDEL A – SPLOŠNE ZAHTEVE

ATM/ANS.AR.A.001 Področje uporabe

V tej prilogi so določene zahteve za administrativne postopke in sisteme upravljanja organov, pristojnih za certificiranje, nadzor in izvrševanje v povezavi z uporabo zahtev iz prilog III do XIII za izvajalce storitev v skladu s členom 6.

ATM/ANS.AR.A.005 Naloge certificiranja, nadzora in izvrševanja

(a) Pristojni organi izvajajo naloge certificiranja, nadzora in izvrševanja v povezavi z uporabo zahtev, ki veljajo za izvajalce storitev, spremljajo varno zagotavljanje njihovih storitev ter preverjajo izpolnjevanje veljavnih zahtev.

(b) Pristojni organi opredelijo in izvajajo pristojnosti za certificiranje, nadzor in izvrševanje na način, ki zagotavlja, da: (1) obstajajo posebna mesta s pristojnostjo za izvajanje vsake določbe te uredbe; (2) so seznanjeni z mehanizmi nadzora varnosti in njihovimi rezultati; (3) se zagotovi izmenjava zadevnih informacij med pristojnimi organi. Zadevni pristojni organi redno pregledujejo sporazum o nadzoru izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v funkcionalnih blokih zračnega prostora (FAB), ki se raztezajo po zračnem prostoru, ki je v pristojnosti več kot ene države članice, kot je navedeno v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 550/2004, ter, v primeru čezmejnega izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa, sporazum o medsebojnem priznavanju nadzornih nalog iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 550/2004 ter praktično izvajanje navedenih sporazumov, zlasti glede dosežene varnostne uspešnosti izvajalcev storitev pod njihovim nadzorom.

(c) Pristojni organ se z drugimi pristojnimi organi dogovori o uskladitvi priglašenih sprememb funkcionalnih sistemov, ki vključujejo izvajalce storitev pod nadzorom drugih pristojnih organov. Z navedenim dogovorom o uskladitvi se v skladu s točko ATM/ANS.AR.C.025 zagotovita učinkovit izbor in pregled navedenih priglašenih sprememb.

ATM/ANS.AR.A.010 Dokumentacija o certificiranju, nadzoru in izvrševanju

Pristojni organ zagotovi svojemu osebju ustrezne zakonodajne akte, standarde, predpise, tehnične publikacije in povezane dokumente, da mu omogoči izvajanje nalog in pristojnosti.

ATM/ANS.AR.A.015 Načini usklajevanja

(a) Agencija pripravi sprejemljive načine usklajevanja (AMC), ki se lahko uporabijo za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe. Ob zagotovitvi skladnosti z AMC se veljavne zahteve te uredbe štejejo za izpolnjene.

(b) Za zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja (AltMOC).

(c) Pristojni organ vzpostavi sistem za stalno ocenjevanje, ali vsi AltMOC, ki jih uporablja sam ali izvajalci storitev pod njegovim nadzorom, omogočajo zagotovitev skladnosti z zahtevami te uredbe.

(d) Pristojni organ oceni vse AltMOC, ki jih izvajalec storitev predlaga v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.020, tako da analizira predloženo dokumentacijo in, če meni, da je to potrebno, izvede inšpekcijski pregled pri izvajalcu storitev. Če pristojni organ ugotovi, da AltMOC zadoščajo za zagotovitev skladnosti z veljavnimi zahtevami te uredbe, nemudoma: (1) obvesti vložnika, da se AltMOC lahko izvedejo, in po potrebi ustrezno spremeni certifikat vložnika; (2) obvesti Agencijo o njihovi vsebini in priloži kopije ustrezne dokumentacije; (3) obvesti ostale države članice o AltMOC, ki so bili sprejeti.

(e) Če pristojni organ sam uporablja AltMOC za zagotovitev skladnosti z veljavnimi zahtevami te uredbe, jih: (1) da na voljo vsem izvajalcem storitev pod svojim nadzorom; (2) nemudoma obvesti Agencijo. Pristojni organ zagotovi Agenciji popoln opis AltMOC, vključno z vsemi spremembami postopkov, ki bi lahko bile pomembne, in oceno, ki dokazuje, da so veljavne zahteve te uredbe izpolnjene.

▼M3

ATM/ANS.AR.A.020 Obveščanje Agencije

(a) Pristojni organ obvesti Agencijo o morebitnih resnih težavah z izvajanjem Uredbe (EU) 2018/1139 ter njenih delegiranih in izvedbenih aktov v 30 dneh od datuma, ko se je seznanil s težavami.

(b) Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) ter njene delegirane in izvedbene akte pristojni organ Agenciji čim prej zagotovi informacije, pomembne za varnost, ki izhajajo iz prejetih poročil o dogodkih, shranjenih v nacionalni podatkovni bazi v skladu s členom 6(6) Uredbe (EU) št. 376/2014.

▼B

ATM/ANS.AR.A.025 Takojšen odziv na varnostno težavo

(a) Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 376/2014 pristojni organ vzpostavi sistem za ustrezno zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij o varnosti.

(b) Agencija vzpostavi sistem za ustrezno analiziranje vseh zadevnih informacij o varnosti, prejetih od pristojnih organov, ter državam članicam in Komisiji, kot je ustrezno, nemudoma zagotovi vse informacije, vključno s priporočili ali popravljalnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti za pravočasen odziv na varnostno težavo, ki vključuje izvajalce storitev.

(c) Pristojni organ po prejemu informacij iz točk (a) in (b) sprejme ustrezne ukrepe za obravnavo varnostne težave, vključno z izdajo varnostnih smernic v skladu s točko ATM/ANS.AR.A.030.

(d) Ukrepi, sprejeti v skladu s točko (c), se nemudoma sporočijo zadevnim izvajalcem storitev, ki jih morajo upoštevati v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.060. Pristojni organ o navedenih ukrepih obvesti tudi Agencijo in, če je potrebno skupno ukrepanje, druge zadevne pristojne organe.

ATM/ANS.AR.A.030 Varnostne smernice

(a) Pristojni organ izda varnostno smernico, če v funkcionalnem sistemu ugotovi obstoj nevarnih razmer, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje.

(b) Varnostna smernica se pošlje zadevnim izvajalcem storitev in vsebuje najmanj naslednje informacije: (1) opredelitev nevarnih razmer; (2) opredelitev prizadetega funkcionalnega sistema; (3) potrebne ukrepe in njihovo utemeljitev; (4) rok za izvedbo zahtevanih ukrepov; (5) datum začetka veljavnosti smernice.

(c) Pristojni organ pošlje kopijo varnostne smernice Agenciji in drugim zadevnim pristojnim organom v enem mesecu od njene izdaje.

(d) Pristojni organ preveri skladnost izvajalcev storitev z veljavnimi varnostnimi smernicami.

PODDEL B – UPRAVLJANJE (ATM/ANS.AR.B)

ATM/ANS.AR.B.001 Sistem upravljanja

(a) Pristojni organ vzpostavi in ohranja sistem upravljanja, ki vključuje najmanj naslednje elemente: ▼M3 (1) dokumentirane politike in postopke za opis organizacije, načinov in metod za zagotovitev skladnosti z Uredbo (EU) 2018/1139 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, kot je ustrezno, za izvajanje svojih nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja. Postopki se redno posodabljajo in se kot osnovni delovni dokumenti v okviru navedenega pristojnega organa uporabljajo za vse zadevne naloge; ▼B (2) zadostno število članov osebja, vključno z inšpektorji, za izvajanje nalog in pristojnosti iz te uredbe. Člani osebja so usposobljeni za izvajanje nalog, ki so jim dodeljene, imajo potrebno znanje in izkušnje ter opravijo uvodno usposabljanje, usposabljanje na delovnem mestu in periodično usposabljanje, da se zagotovi njihova stalna usposobljenost. Vzpostavi se sistem za načrtovanje razpoložljivosti osebja, da se zagotovi ustrezno dokončanje vseh nalog; (3) ustrezno opremo in prostore za izvajanje navedenih dodeljenih nalog; (4) postopek spremljanja skladnosti sistema upravljanja z ustreznimi zahtevami in ustreznosti postopkov, vključno z vzpostavitvijo postopka notranje revizije in postopka obvladovanja varnostnih tveganj. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij o revizijskih ugotovitvah višjemu vodstvu pristojnega organa, da se po potrebi zagotovi izvedba popravljalnih ukrepov; (5) osebo ali skupino oseb, ki je dejansko odgovorna višjemu vodstvu pristojnega organa za izvajanje funkcije spremljanja skladnosti.

(b) Pristojni organ za vsako področje dejavnosti, ki je del sistema upravljanja, imenuje eno ali več oseb, ki so na splošno odgovorne za upravljanje zadevne naloge oziroma nalog.

▼M3

(c) Pristojni organ določi postopke za sodelovanje pri medsebojni izmenjavi vseh potrebnih informacij in pomoči z drugimi zadevnimi pristojnimi organi, znotraj ene države članice ali iz drugih držav članic, vključno z naslednjimi informacijami: (1) pomembne ugotovitve in nadaljnji ukrepi, sprejeti na podlagi nadzora izvajalcev storitev upravljanja zračnega prometa/navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija; in (2) pridobljenimi z obveznim in prostovoljnim poročanjem o dogodkih, kot je določeno v točki ATM/ANS.OR.A.065.

▼B

(d) Kopija postopkov, povezanih s sistemom upravljanja, in njihovih sprememb se da na voljo Agenciji zaradi standardizacije.

ATM/ANS.AR.B.005 Dodelitev nalog usposobljenim subjektom

(a) Pristojni organ lahko dodeli svoje naloge, ki so povezane s certificiranjem ali nadzorom izvajalcev storitev iz te uredbe, vendar ne z dejansko izdajo certifikatov, usposobljenim subjektom. Ob dodelitvi takšnih nalog pristojni organ zagotovi, da ima: (1) vzpostavljen sistem za prvo in stalno ocenjevanje skladnosti usposobljenega subjekta s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 216/2008. Ta sistem in rezultati ocenjevanja se dokumentirajo; (2) sklenjen dokumentiran sporazum z usposobljenim subjektom, ki sta ga obe pogodbeni stranki potrdili na ustrezni ravni upravljanja in jasno določa: (i) naloge, ki jih je treba izvesti; (ii) izjave, poročila in evidence, ki jih je treba zagotoviti; (iii) tehnične pogoje, ki jih je treba izpolnjevati med izvajanjem takšnih nalog; (iv) ustrezno zavarovanje odgovornosti; (v) zagotovljeno varstvo informacij, pridobljenih med izvajanjem takšnih nalog.

(b) Pristojni organ zagotovi, da postopek notranje revizije in postopek obvladovanja varnostnih tveganj iz točke ATM/ANS.AR.B.001(a)(4) vključujeta vse naloge, ki jih v njegovem imenu izvaja usposobljeni subjekt.

▼M3

ATM/ANS.AR.B.010 Spremembe sistema upravljanja

(a) Pristojni organ ima vzpostavljen sistem za odkrivanje sprememb, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe. Ta sistem mu omogoča ustrezno ukrepanje za zagotovitev nadaljnje ustreznosti in učinkovitosti njegovega sistema upravljanja.

(b) Pristojni organ pravočasno posodobi svoj sistem upravljanja v skladu s spremembami Uredbe (EU) 2018/1139 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe, da zagotovi učinkovito izvajanje sistema upravljanja.

(c) Pristojni organ obvesti Agencijo o spremembah, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe.

▼B

ATM/ANS.AR.B.015 Vodenje evidenc

(a) Pristojni organ vzpostavi sistem vodenja evidenc za ustrezno shranjevanje, dostopnost in zanesljivo sledljivost: (1) dokumentiranih politik in postopkov sistema upravljanja; (2) usposabljanja, usposobljenosti in pooblastil osebja v skladu s točko ATM/ANS.AR.B.001(a)(2); (3) dodelitve nalog, ki vključujejo elemente iz točke ATM/ANS.AR.B.005, in podrobnosti dodeljenih nalog; (4) postopka certificiranja in/ali podajanja izjav; (5) določanja izvajalcev služb zračnega prometa in meteoroloških služb, kot je ustrezno; (6) certifikacije in nadzora izvajalcev storitev, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija, kot je dogovorjeno med navedenimi organi; (7) ocene AltMOC, ki jih predlagajo izvajalci storitev, in obveščanja Agencije o njih ter ocene AltMOC, ki jih uporablja pristojni organ; (8) skladnosti izvajalcev storitev z veljavnimi zahtevami te uredbe po izdaji certifikata ali, kadar je to primerno, podaji izjave, vključno z vsemi revizijskimi poročili, ki vključujejo ugotovitve, popravljalne ukrepe, datum prenehanja izvajanja ukrepa ter opažanja in druge evidence v zvezi z varnostjo; (9) sprejetih izvršilnih ukrepov; (10) informacij o varnosti, varnostih smernic in nadaljnjih ukrepov; (11) uporabe določb o prožnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 216/2008.

(b) Pristojni organ vodi seznam vseh certifikatov, izdanih izvajalcem storitev, in prejetih izjav.

(c) Vse evidence se po prenehanju veljavnosti certifikata ali umiku izjave glede na zakonodajo, ki se uporablja za varstvo podatkov, hranijo najmanj pet let.

PODDEL C – NADZOR, CERTIFICIRANJE IN IZVRŠEVANJE (ATM/ANS.AR.C)

ATM/ANS.AR.C.001 Spremljanje varnostne uspešnosti

(a) Pristojni organi redno spremljajo in ocenjujejo varnostno uspešnost izvajalcev storitev, ki jih nadzorujejo.

(b) Pristojni organi rezultate spremljanja varnostne uspešnosti uporabijo zlasti v okviru nadzora na podlagi tveganja.

ATM/ANS.AR.C.005 Certificiranje, podajanje izjav in preverjanje skladnosti izvajalcev storitev z zahtevami

(a) Pristojni organ v okviru točke ATM/ANS.AR.B.001(a)(1) vzpostavi postopek, da preveri: (1) skladnost izvajalcev storitev z veljavnimi zahtevami iz prilog III do XIII in vsemi pogoji, ki so veljali za podelitev certifikata pred izdajo navedenega certifikata. Certifikat se izda v skladu z Dodatkom 1 k tej prilogi; (2) skladnost z vsemi obveznostmi v zvezi z varnostjo iz akta o določitvi, izdanega v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004; (3) stalno skladnost izvajalcev storitev, ki jih nadzoruje, z veljavnimi zahtevami; (4) izvajanje varnostnih ciljev, varnostnih zahtev in drugih pogojev v zvezi z varnostjo, opredeljenih v izjavah o preverjanju sistemov, vključno z vsako ustrezno izjavo o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo, izdanih v skladu z Uredbo (ES) 552/2004; (5) izvajanje varnostnih smernic ter popravljalnih in izvršilnih ukrepov.

(b) Postopek iz točke (a): (1) temelji na dokumentiranih postopkih; (2) je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju pristojnega organa zagotoviti navodila za izvajanje nalog certificiranja, nadzora in izvrševanja; (3) zadevni organizaciji zagotavlja prikaz rezultatov dejavnosti certificiranja, nadzora in izvrševanja; (4) temelji na revizijah, preverjanjih in inšpekcijskih pregledih, ki jih izvaja pristojni organ; (5) kar zadeva certificirane izvajalce storitev, pristojnemu organu zagotavlja dokaze, potrebne za podporo nadaljnjim ukrepom, vključno z ukrepi iz člena 9 Uredbe (ES) št. 549/2004, člena 7(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 ter členov 10, 25 in 68 Uredbe (ES) št. 216/2008, kadar zahteve niso izpolnjene, (6) kar zadeva podajanje izjav izvajalcev storitev, pristojnemu organu zagotavlja dokaze za sprejetje morebitnih popravnih ukrepov, ki lahko vključujejo izvršilne ukrepe, po potrebi tudi v skladu z nacionalnim pravom.

ATM/ANS.AR.C.010 Nadzor

(a) Pristojni organ ali usposobljeni subjekti, ki delujejo v njegovem imenu, izvajajo revizije v skladu s členom 5.

(b) Revizije iz točke (a): (1) pristojnemu organu zagotavljajo dokaze o skladnosti z veljavnimi zahtevami in izvedbenimi predpisi; (2) so neodvisne od notranjih revizij, ki jih izvaja izvajalec storitev; (3) zajemajo celotne izvedbene predpise ali njihove elemente ter postopke ali storitve; (4) določajo, ali: (i) so izvedbeni predpisi v skladu z veljavnimi zahtevami; (ii) so sprejeti ukrepi v skladu z izvedbenimi predpisi in veljavnimi zahtevami; (iii) rezultati sprejetih ukrepov ustrezajo rezultatom, predvidenim na podlagi izvedbenih predpisov.

(c) Pristojni organ na podlagi razpoložljivih dokazov spremlja stalno skladnost izvajalcev storitev, ki jih nadzoruje, z veljavnimi zahtevami te uredbe.

ATM/ANS.AR.C.015 Program nadzora

(a) Pristojni organ ob upoštevanju posebne narave izvajalcev storitev, zapletenosti njihovih dejavnosti in rezultatov preteklih dejavnosti certificiranja in/ali nadzora vzpostavi in letno posodablja program nadzora, ki temelji na oceni povezanih tveganj. Program nadzora vključuje revizije, ki: (1) zajemajo vsa področja, ki bi lahko vzbujala zaskrbljenost v zvezi z varnostjo, s poudarkom na področjih, na katerih so bile ugotovljene težave; (2) zajemajo vse izvajalce storitev, ki so pod nadzorom pristojnega organa; (3) zajemajo sredstva, ki jih uporabi izvajalec storitev za zagotovitev usposobljenosti osebja; (4) zagotavljajo izvajanje revizij sorazmerno s stopnjo tveganja, ki nastane zaradi dejavnosti izvajalcev storitev in zagotovljenih storitev; (5) za izvajalce storitev, ki jih nadzoruje pristojni organ, zagotavljajo uporabo cikla načrtovanja nadzora, ki ni daljši od 24 mesecev. Cikel načrtovanja nadzora se lahko skrajša, če obstajajo dokazi, da se je varnostna uspešnost izvajalca storitev zmanjšala. Za izvajalca storitev, ki ga je certificiral pristojni organ, se cikel načrtovanja nadzora lahko podaljša na največ 36 mesecev, če pristojni organ ugotovi, da je v predhodnih 24 mesecih: (i) izvajalec storitev dokazal učinkovito opredelitev nevarnosti na področju varnosti v letalstvu in obvladovanje s tem povezanih tveganj; (ii) je izvajalec storitev stalno dokazoval skladnost z zahtevami glede upravljanja sprememb iz točk ATM/ANS.OR.A.040 in ATM/ANS.OR.A.045; (iii) da niso bile izdane ugotovitve 1. stopnje; (iv) so bili vsi popravljalni ukrepi izvedeni v roku, ki ga je pristojni organ sprejel ali podaljšal v skladu s točko ATM/ANS.AR.C.050. Če je poleg navedenega izvajalec storitev vzpostavil učinkovit sistem stalnega poročanja pristojnemu organu o svoji varnostni uspešnosti in skladnosti z zakonodajo, pristojni organ pa ga je potrdil, se cikel načrtovanja nadzora lahko podaljša na največ 48 mesecev; (6) zagotavljajo spremljanje izvajanja popravljalnih ukrepov; (7) so predmet posvetovanj z zadevnimi izvajalci storitev in poznejše priglasitve; (8) navajajo predvideni časovni razmik inšpekcijskih pregledov različnih krajev, če obstajajo.

(b) Pristojni organ se lahko odloči, da po potrebi spremeni cilje in obseg vnaprej načrtovanih revizij z vključitvijo pregledov dokumentacije in dodatnih revizij.

(c) Pristojni organ določi, katere ureditve, elemente, storitve, funkcije, fizične lokacije in dejavnosti je treba revidirati v določenem časovnem obdobju

(d) Revizijska opažanja in ugotovitve, ki se izdajo v skladu s točko ATM/ANS.AR.C.050, se dokumentirajo. Podprejo se z dokazi ter opredelijo na podlagi veljavnih zahtev in njihovih izvedbenih predpisov, glede na katere je bila revizija izvedena.

(e) Pripravi se revizijsko poročilo s podrobnim opisom ugotovitev in opažanj, ki se predloži zadevnemu izvajalcu storitev.

ATM/ANS.AR.C.020 Izdaja certifikatov

(a) V skladu s postopkom iz točke ATM/ANS.AR.C.005(a) pristojni organ po prejemu vloge za izdajo certifikata izvajalcu storitev preveri skladnost izvajalca storitev z veljavnimi zahtevami te uredbe.

(b) Pristojni organ lahko pred izdajo certifikata zahteva vse revizije, inšpekcijske preglede ali ocene, ki so po njegovem mnenju potrebni.

(c) Certifikat se izda za nedoločen čas. Privilegiji iz dejavnosti, ki jih izvajalec storitev sme opravljati, se določijo v pogojih za izvajanje storitev, ki so priloženi certifikatu.

(d) Če vprašanje v zvezi z ugotovitvijo 1. stopnje ostaja nerešeno, se certifikat ne izda. V izjemnih okoliščinah izvajalec storitev ugotovitev(-ve), ki ni(-so) 1. stopnje, po potrebi oceni in ublaži, načrt popravljalnih ukrepov za rešitev vprašanj v zvezi z ugotovitvijo(-ami) pa odobri pristojni organ pred izdajo certifikata.

ATM/ANS.AR.C.025 Spremembe

(a) Po prejemu obvestila o spremembi v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.045 pristojni organ ravna v skladu s točkami ATM/ANS.AR.C.030, ATM/ANS.AR.C.035 in ATM/ANS.AR.C.040.

(b) Po prejemu obvestila o spremembi v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.040(a)(2), ki zahteva predhodno odobritev, pristojni organ: (1) pred odobritvijo spremembe preveri skladnost izvajalca storitev z veljavnimi zahtevami; (2) brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe nemudoma sprejme ustrezne ukrepe, če izvajalec storitev uvede spremembe, ki zahtevajo predhodno odobritev, ne da bi prejel odobritev pristojnega organa iz točke 1.

(c) Da se izvajalcu storitev omogoči uvedba sprememb sistema upravljanja in/ali sistema upravljanja varnosti, kot je ustrezno, brez predhodne odobritve v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.040(b), pristojni organ odobri postopek, ki opredeljuje obseg takšnih sprememb in opisuje, kako se bodo takšne spremembe priglasile in upravljale. Pristojni organ med stalnim nadzorom oceni informacije, posredovane v obvestilu, da bi preveril, ali so sprejeti ukrepi v skladu z odobrenimi postopki in veljavnimi zahtevami. V primeru neskladnosti pristojni organ: (1) obvesti izvajalca storitev o neskladnosti in zahteva nadaljnje spremembe; (2) pri ugotovitvah 1. in 2. stopnje ukrepa v skladu s točko ATM/ANS.AR.C.050.

ATM/ANS.AR.C.030 Odobritev postopkov za upravljanje sprememb funkcionalnih sistemov

(a) Pristojni organ preveri: (1) postopke za upravljanje sprememb funkcionalnih sistemov in vse bistvene spremembe navedenih postopkov, ki jih je predložil izvajalec storitev v skladu s točko ATM/ANS.OR.B.010(b); (2) vsako odstopanje od postopkov iz točke 1 za določeno spremembo, če ga zahteva izvajalec storitev v skladu s točko ATM/ANS.OR.B.010(c)(1).

(b) Pristojni organ odobri postopke, spremembe in odstopanja iz točke (a), če ugotovi, da so potrebni in zadostni za izvajalca storitev za dokazovanje skladnosti s točkami ATM/ANS.OR.A.045, ATM/ANS.OR.C.005, ATS.OR.205 in ATS.OR.210, kot je ustrezno.

ATM/ANS.AR.C.035 Odločitev za pregled priglašene spremembe funkcionalnega sistema

(a) Pristojni organ po prejemu obvestila v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.045(a)(1) ali po prejemu spremenjenih informacij v skladu s točko ATM/ANS.OR.A.045(b) sprejme odločitev o tem, ali bo pregledal spremembo. V podporo tej odločitvi pristojni organ po potrebi od izvajalca storitev zahteva dodatne informacije.

(b) Pris