02011R0517 — SL — 10.03.2019 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 517/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele pri nesnicah vrste Gallus gallus ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 in Uredbe Komisije (EU) št. 200/2010 (Besedilo velja za EGP) (UL L 138 26.5.2011, str. 45)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 517/2011

z dne 25. maja 2011

o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele pri nesnicah vrste Gallus gallus ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 in Uredbe Komisije (EU) št. 200/2010

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Cilj

1. Cilj Unije iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003 za zmanjšanje razširjenja Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium pri odraslih nesnicah vrste Gallus gallus („cilj Unije“) je:

(a) letni najnižji odstotek zmanjšanja pozitivnih jat odraslih nesnic je najmanj:

(i) 10 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu manjša od 10 %;

(ii) 20 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu večja ali enaka 10 % in manjša od 20 %;

(iii) 30 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu večja ali enaka 20 % in manjša od 40 %;

(iv) 40 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu večja ali enaka 40 %;

ali

(b) najvišji odstotek zmanjšanja je enak 2 % ali manj pozitivnih jat odraslih nesnic; v državah članicah z manj kot 50 jatami odraslih nesnic pa lahko ostane pozitivna največ ena jata odraslih nesnic.

Vsako leto se s spremljanjem prejšnjega leta doseže cilj Unije. V zvezi s ciljem za leto 2011 se kot sklic uporabijo rezultati iz leta 2010, ki temeljijo na spremljanju, opravljenem v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1168/2006.

Serotipi monofazne Salmonella typhimurium z antigensko formulo ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ se vključijo v cilj Unije.

2. Shema testiranja, potrebna za preverjanje napredka pri doseganju cilja Unije, je navedena v Prilogi („shema testiranja“).

Člen 2

Preverjanje cilja Unije

Komisija preveri cilj Unije ob upoštevanju informacij, zbranih v skladu s shemo testiranja, in meril iz člena 4(6)(c) Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 2160/2003

V del C Priloge II k Uredbi (ES) št. 2160/2003 se vstavi naslednji pododstavek:

„6. Vsi sklici na Salmonella typhimurium iz tega oddelka vključujejo monofazno Salmonella typhimurium z antigensko formulo ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ .“

Člen 4

Sprememba Uredbe (EU) št. 200/2010

V členu 1(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1. Cilj Unije iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003 za zmanjšanje Salmonella spp. v matičnih jatah vrste Gallus gallus (‚cilj Unije‘) je od 1. januarja 2010 zmanjšati največji odstotek odraslih matičnih jat vrste Gallus gallus, še vedno pozitivnih na Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium, vključno z monofazno Salmonella typhimurium z antigensko formulo ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ , in Salmonella virchow (‚zadevni serotipi salmonele‘), na 1 % ali manj.“

Člen 5

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1168/2006

Uredba (ES) št. 1168/2006 se razveljavi.

Sklici na Uredbo (ES) št. 1168/2006 se štejejo kot sklici na to uredbo.

Člen 6

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

Shema testiranja, potrebna za preverjanje doseganja cilja Unije za zmanjšanje Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium pri odraslih nesnicah vrste Gallus gallus, kot je navedeno v členu 1(2)

1. VZORČENJE

Okvir vzorčenja zajema vse jate odraslih nesnic vrste Gallus gallus („jate nesnic“) v okviru nacionalnih programov nadzora iz člena 5 Uredbe (ES) št. 2160/2003.

2. SPREMLJANJE V JATAH NESNIC

2.1 Pogostost in status vzorčenja

Jate nesnic se vzorčijo na pobudo nosilca živilske dejavnosti in pristojnega organa.

Vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti se opravi najmanj vsakih petnajst tednov. Prvo vzorčenje se opravi, ko je jata stara 24 tednov, +/– 2 tedna.

Vzorčenje pristojnega organa se opravi najmanj:

(a) v eni jati letno na gospodarstvu, ki ima vsaj 1 000 kokoši;

(b) v starosti 24 tednov, +/– 2 tedna, pri jatah nesnic v stavbah, kjer je bila salmonela odkrita v prejšnji jati;

(c) v primeru suma na okužbo s salmonelo pri preiskavi izbruha alimentarnih okužb v skladu s členom 8 Direktive 2003/99/ES ali kadar koli pristojni organ meni, da je to primerno, z uporabo protokola vzorčenja iz točke 4(b) dela D Priloge II k Uredbi (ES) št. 2160/2003;

(d) pri vseh drugih jatah nesnic na gospodarstvu, če je bila odkrita Salmonella enteritidis ali Salmonella typhimurium v eni jati nesnic na gospodarstvu;

(e) v primerih, ko pristojni organ meni, da je to primerno.

Vzorčenje, ki ga opravi pristojni organ, lahko nadomesti vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti.

2.2 Protokol vzorčenja

Za večjo občutljivost vzorčenja in zagotovitev pravilne uporabe protokola vzorčenja pristojni organ ali nosilec živilske dejavnosti zagotovi, da vzorčenje opravi usposobljeno osebje.

▼M1

2.2.1 Vzorčenje nosilcev živilske dejavnosti

(a) Pri jatah v kletkah je treba z vseh tekočih trakov ali strgal v hlevu po zagonu sistema za odstranjevanje gnoja odvzeti 2 × 150 gramov naravno zbranih fekalij, ki so se nabrale na strgalih ali čistilcih tekočih trakov. Vendar je treba v hlevih s kletkami brez strgal ali tekočih trakov zbrati 2 × 150 gramov mešanih svežih fekalij s 60 različnih mest pod kletkami v jamah za iztrebke.

V hlevih s kletkami, v katerih se na strgalih ali čistilcih tekočih trakov na zadnjih delih tekočih trakov ne nakopiči dovolj fekalij, se za odvzem vzorcev s kar največje površine na zadnjem delu vseh dosegljivih tekočih trakov po zagonu uporabijo štiri ali več navlaženih krp iz tkanine s površino najmanj 900 cm2 na krpo iz tkanine, s čimer se zagotovi, da je vsaka krpa iz tkanine z obeh strani prekrita s fekalnim materialom s tekočih trakov in strgal ali čistilcev tekočih trakov.

(b) V kokošnjakih ali hlevih za prosto rejo je treba odvzeti dva para vzorcev z obuvali ali nogavicami za odvzem vzorcev.

Obuvalo za odvzem vzorcev mora imeti zadostno sposobnost vpijanja, da vpija vlago. Površino obuvala za odvzem vzorcev je treba navlažiti s primernimi razredčili.

Vzorce je treba odvzeti med hojo po hlevu po poti, ki omogoča odvzem reprezentativnih vzorcev za vse dele hleva ali ustreznega sektorja. To vključuje tudi področje s steljo in z letvami, če je hoja po letvah varna, ne pa tudi področij zunaj hleva v primeru jat z dostopom na prosto. V vzorčenje je treba vključiti vse ločene kurnike v hlevu. Po končanem vzorčenju v izbranem sektorju je treba previdno sezuti obuvalo za odvzem vzorcev, da se sprijeti material ne odstrani.

V večnivojskih kokošnjakih ali hlevih za prosto rejo, v katerih se večina fekalnega materiala odstrani iz hleva s tekočimi trakovi, se z enim parom obuval za odvzem vzorcev sprehodi po področjih s steljo in z vseh dosegljivih tekočih trakov se odvzame vsaj drugi par vzorcev z navlaženima krpama iz tkanine, kot je določeno v drugem odstavku točke (a).

Oba vzorca se lahko združita v en vzorec za preskušanje.

▼B

2.2.2 Vzorčenje pristojnega organa

Poleg vzorcev iz točke 2.2.1 je treba zbrati vsaj en vzorec z uporabo protokola za vzorčenje. Za zagotovitev reprezentativnega vzorčenja je treba odvzeti nadaljnje vzorce, če to zahteva distribucija ali velikost jate.

V primeru vzorčenja iz točke 2.1 (b), (c), (d) in (e) se pristojni organ z nadaljnjimi testi, in sicer laboratorijskimi testi in/ali po potrebi pregledi dokumentacije, prepriča, da na rezultate preiskav salmonele pri perutnini ne vpliva uporaba protimikrobnih sredstev v jatah.

Kadar prisotnost Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium ni odkrita, vendar so odkrite protimikrobne snovi ali zaviralni učinek bakterijske rasti, se za namen cilja Unije šteje, da je jata nesnic okužena.

Pristojni organ se lahko odloči, da dovoli nadomestitev enega fekalnega vzorca ali enega para obuval za odvzem vzorcev s 100-gramskim vzorcem prahu z več mest po vsem hlevu s površin, na katerih je prah vidno prisoten. Namesto da se prah zbira z več mest po vsem hlevu, se lahko uporabi ena ali več navlaženih krp iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2, s katero se zagotovi, da je vsaka krpa na obeh straneh dobro pokrita s prahom.

Pristojni organ se lahko odloči za povečanje najmanjšega števila vzorcev, da zagotovi reprezentativno vzorčenje za vsako posamezno oceno epidemioloških parametrov, in sicer pogoje za biološko zaščito, distribucijo ali velikost jate ali druge ustrezne pogoje.

3. PREUČEVANJE VZORCEV

3.1 Prevoz in priprava vzorcev

Vzorci se, po možnosti s hitro pošto ali po kurirski službi, pošljejo v laboratorije iz členov 11 in 12 Uredbe (ES) št. 2160/2003 v 24 urah po odvzemu. Če se ne pošljejo v 24 urah, se hranijo v hladilniku. Vzorci se lahko prevažajo pri sobni temperaturi, če niso izpostavljeni previsoki temperaturi (tj. nad 25 °C) ali neposredni sončni svetlobi. V laboratoriju se vzorci hranijo v hladilniku do preiskave, ki se mora začeti najpozneje 48 ur po prejetju in štiri dni po vzorčenju.

Pristojni organ pripravi ločene vzorce, odvzete z obuval za odvzem vzorcev in s krp iz tkanine, nosilci živilske dejavnosti pa lahko združijo različne vzorce v en sam test.

3.1.1 Vzorci, odvzeti z obuval in s krpe iz tkanine

(a) Dva para obuval (ali „nogavic“) za odvzem vzorcev in vzorci prahu se pazljivo razpakirajo, da sprijeti iztrebki ne odpadejo, zberejo in postavijo v 225 ml puferske peptonske vode („PPV“), ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo, ali pa se na dva para obuval za odvzem vzorcev, ki se jih položi v originalno embalažo iz laboratorija, neposredno nanese 225 ml razredčila. Obuvala/nogavice za odvzem vzorcev ali krpa iz tkanine se popolnoma potopijo v PPV, s čimer se zagotovi zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele lahko sprostijo v PPV, zato se po potrebi doda več PPV.

(b) Vzorec se premeša tako, da se popolnoma nasiti, nato pa se nadaljuje kultura vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

3.1.2 Drugi fekalni material in prah

(a) Zberite vzorce fekalij, skrbno jih zmešajte in vzemite 25-gramski podvzorec za kulturo;

(b) 25-gramski podvzorec (ali 50 ml suspenzije s 25 g začetnega vzorca) dodajte v 225 ml PPV, ki ste jo predhodno segreli na sobno temperaturo;

(c) nadaljujte kulturo vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

Če so bili sprejeti standardi ISO za pripravo ustreznih vzorcev za odkrivanje salmonele, jih je treba uporabiti in morajo nadomestiti določbe iz točk 3.1.1 in 3.1.2.

▼M1

3.1.3 V primeru odvzema vzorcev s krpami iz tkanine v skladu z drugim odstavkom točke 2.2.1(a) se združevanje izvede v skladu s točko 3.1.1.

▼B

3.2 Metoda odkrivanja

▼M1

Odkrivanje Salmonella spp. se izvaja v skladu s standardom EN ISO 6579-1.

▼B

Po začetku inkubacije vzorcev v PPV ne mešajte, vrtite ali kako drugače stresajte.

3.3 Serotipizacija

Pristojni organ opravi serotipizacijo z uporabo sheme Kaufmann-White-LeMinor za vsaj en izolat vsakega pozitivnega vzorca. Za izolate, ki jih odvzamejo nosilci živilske dejavnosti, je treba opraviti vsaj sertotipizacijo za Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium.

▼M1

3.4 Alternativne metode

Namesto metod za odkrivanje in serotipizacijo iz točk 3.1, 3.2 in 3.3 te priloge se lahko uporabljajo alternativne metode, če so validirane v skladu s standardom EN ISO 16140-2 (za alternativne metode odkrivanja).

▼B

3.5 Testiranje protimikrobne odpornosti

Izolati se testirajo na protimikrobno odpornost v skladu s členom 2 Odločbe Komisije 2007/407/ES ( 1 ).

3.6 Shranjevanje sevov

Pristojni organ zagotovi, da se z uporabo običajnih metod za zbiranje kultur, ki morajo zagotoviti celovitost sevov najmanj dve leti, shrani vsaj en izolirani sev zadevnih serotipov salmonele iz vzorčenja kot dela uradnega nadzora na hlev in na leto za prihodnjo fagotipizacijo ali testiranje odpornosti proti protimikrobnim sredstvom.

Za te namene se shranijo tudi izolati iz vzorčenja nosilca živilske dejavnosti, če pristojni organ tako odloči.

4. REZULTATI IN POROČANJE

4.1 Za preverjanje doseganja cilja Unije se jata nesnic šteje za pozitivno:

(a) kadar se v enem ali več vzorcih, odvzetih iz jate, odkrijejo zadevni serotipi salmonele (razen sevov cepiva), tudi če so zadevni serotipi salmonele odkriti samo v vzorcih prahu ali krpah iz tkanine; ali

(b) kadar se v jati odkrijejo protimikrobne snovi ali zaviralci bakterijske rasti.

To pravilo se ne uporablja v izjemnih primerih iz točke 4 dela D Priloge II k Uredbi (ES) št. 2160/2003, kadar navedeni protokol vzorčenja ne potrdi prvotnega pozitivnega rezultata na salmonelo.

4.2 Pozitivna jata nesnic se šteje samo enkrat, ne glede na:

(a) pogostost odkritja zadevnih serotipov salmonele v tej jati med proizvodnim ciklom

ali

(b) to, ali se jate nesnic vzorčijo na pobudo nosilca živilske dejavnosti ali pristojnega organa.

Če vzorčenje med proizvodnim ciklom poteka v dveh koledarskih letih, se rezultat za vsako leto poroča ločeno.

4.3 Poročanje vsebuje:

(a) skupno število jat odraslih nesnic, ki so bile med letom poročanja testirane najmanj enkrat;

(b) rezultate testiranja, vključno s:

(i) skupnim številom jat nesnic, pozitivnih na kateri koli serotip salmonele v državi članici;

(ii) številom jat nesnic, ki so bile vsaj enkrat pozitivne na Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium;

(iii) številom jat nesnic, pozitivnih na vsak serotip salmonele ali na nedoločen sev salmonele (izolati, ki jih ni mogoče tipizirati in serotipizirati);

(c) razlago rezultatov, zlasti v posebnih primerih ali pri večjih spremembah v številu testiranih in/ali pozitivnih jat.

Rezultati in kakršne koli dodatne zadevne informacije se sporočijo kot del poročila o trendih in virih iz člena 9(1) Direktive 2003/99/ES.