ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1974R1728 — SL — 05.06.2003 — 004.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

spremenjena z:

▼B

UREDBA (EGS) št. 1728/74 SVETA

z dne 27. junija 1974

o koordinaciji kmetijskih raziskav

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 43 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ker naj bi bil v splošnem interesu cilj učinkovite koordinacije raziskav čim boljša organizacija prizadevanj držav članic, učinkovita raba rezultatov teh prizadevanj, njihovo usmerjanje v to, da so čim bolj usklajeni s potrebami skupne kmetijske politike, in zbiranje sredstev za raziskave, zato da bi nekatere probleme, ki so posebnega pomena za Skupnost, še bolj raziskali;

ker je, da bi dosegli ta cilj, treba poskrbeti za izmenjavo informacij in medsebojna posvetovanja v državah članicah o že obstoječih ali predvidenih programih kmetijskih raziskav;

ker je v nekaterih primerih mogoče doseči zaželeni cilj s koordinacijo nekaterih nacionalnih raziskovalnih projektov na ravni Skupnosti;

ker se ti ukrepi lahko zdijo nezadostni zaradi svoje narave ali zaradi sredstev, ki jih imajo države članice na voljo in ne dovoljujejo, da bi povečali raziskovalno prizadevanje tako, da bi popolnoma izpolnili zahteve skupne kmetijske politike; v teh primerih bi morala Skupnost podpreti in prispevati k prizadevanju držav članic po učinkovitejšem zadovoljevanju raziskovalnih zahtev in izpolnjevanju potreb skupne kmetijske politike;

ker je koordinacija kmetijskih raziskav tesno povezana s skupno kmetijsko politiko in ker so iz tega razloga prizadevanja usmerjena predvsem h koordiniranju uporabnih raziskav, je kmetom treba zagotoviti čimprejšnjo uporabo rezultatov teh raziskav;

ker je zaradi potreb koordinacije in kot posledica kompleksnosti znanstvenih problemov, ki se preverjajo, in projektov, ki se uvajajo, zaželeno neposredno in neprestano sodelovanje med Komisijo in državami članicami;

ker je v okviru splošne politike na področju znanosti in tehnologije, ki jo je oblikovala Komisija s pomočjo ustreznih posvetovalnih teles, najprimernejši način za razvoj sodelovanja ustanovitev odbora, ki sestoji iz predstavnikov držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije in ki lahko pomaga in koristno svetuje Komisiji pri izpolnjevanju nalog na področju koordinacije raziskav v kmetijstvu, prenesenih nanjo;

ker koordinacija nacionalnih prizadevanj zahteva celovito poznavanje situacije v vsaki državi članici, kar zadeva kmetijske raziskave, pa tudi dovolj informacij o drugih raziskavah, pomembnih za kmetijstvo; ker je treba določiti postopek, s katerim bodo tako dobljeni podatki na voljo uporabnikom;

ker je treba poskrbeti, da so rezultati raziskav, pri katerih sodeluje Skupnost, na razpolago Skupnosti;

ker je treba za praktično uporabo dobljenih rezultatov spodbujati objavo in seznanitev javnosti z njimi,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
01975R0337 — SL — 20.02.2019 — 007.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

razveljavljena z:

Uradni list št. stran datum Uredba (EU) 2019/128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 L 30 90 31.1.2019
01975R1365 — SL — 20.02.2019 — 008.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

razveljavljena z:

Uradni list št. stran datum Uredba (EU) 2019/127 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 L 30 74 31.1.2019
Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti  
►B DIREKTIVA SVETA  
z dne 15. julija 1975  
o odpadkih  
(75/442/EGS)  
(UL L 194, 25.7.1975, str. 39)  
razveljavljena z:  
Uradni list  
št. stran  datum  
Direktiva 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 
2006  L 114  9  27.4.2006  
Zadnje pre čiščeno besedilo pred razveljavitvijo je na voljo na naslednji povezavi:  
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:1975L0442:20031120:SL:PDF  1975L0442 — SL — 17.05.2006 — 005.001 — 1
(a)

Določijo se naslednji razredi:



Jabolka, hruške Breskve, marelice Pomaranče, limone in drobnoplodni citrusi Starost drevja (v letih) 0 — 4 5 — 9 10 — 14 15 — 24 25 in več let 0 — 4 5 — 9 10 — 14 15 — 19 20 in več let 0 — 4 5 — 9 10 — 14 15 — 24 25 — 39 40 in več let Gostota intenzivnega sadovnjaka (število dreves/ha) Manj kot 400 400 — 799 800 — 1 599 1 600 in več Manj kot 300 300 — 399 400 — 599 600 — 799 800 in več Manj kot 250 250 — 374 375 — 499 500 — 624 625 — 749 750 in več
2.1

Tablica proizvajalca, oblikovana po vzorcu v Dodatku, mora biti trdno pritrjena na opaznem in lahko dostopnem mestu na delu, ki se med normalno uporabo ne menja. Zahtevani podatki morajo biti zapisani jasno in neizbrisno ter si morajo slediti v naslednjem vrstnem redu: 2.1.1 Ime proizvajalca. 2.1.2 Številka EGS-homologacije ►M1 ( 4 ) ◄ . Ta številka sestoji iz male črke „e“, ki ji sledita identifikacijska številka ali črke države, podeljevalke EGS-homologacije ►A2 (1 za Nemčijo, 2 zaFrancijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 6 za Belgijo, 9 za Španijo, 11 zaZdruženo kraljestvo, 13 za Luksemburg, 18 za Dansko, ►M2 EL za Grčijo ◄ , IRL zaIrsko, P za Portugalsko ►A3 ,12 za Avstrijo, 17 za Finsko, 5 za Švedsko ◄ ►A4 ,8 za Češko, 29 za Estonijo, CY za Ciper, 32 za Latvijo, 36 za Litvo, 7 za Madžarsko, MT za Malto, 20 za Poljsko, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško ◄ ) ◄ , in številka homologacije, ki je skladna s številko na certifikatu o homologaciji vozila. Med črko „e“ in identifikacijsko številko ali črkami države, ki je podelila EGS-homologacijo, ter med identifikacijsko številko ali črkami in številko homologacije se postavi zvezdica. 2.1.3 Identifikacijska številka vozila. 2.1.4 Največja dovoljena skupna ►M1 masa ◄ vozila. 2.1.5 Največja skupna ►M1 masa ◄ vozila, kadar vozilo lahko vleče priklopno vozilo. 2.1.6 Največja dovoljena obremenitev za vsako os, razvrščena od prednje osi proti zadnji. 2.1.7 Za polpriklopnik največja dovoljena obremenitev na sedlu. 2.1.8 Zahteve od 2.1.4 do 2.1.7 začnejo veljati 12 mesecev od datuma sprejema Direktive Sveta o ►M1 masa ◄ h in merah motornih in priklopnih vozil. Do tedaj pa lahko država članica zahteva, da je na tablici vozil, ki se začne uporabljati na njenem ozemlju, navedena največja dovoljena ►M1 masa ◄ , predpisana v njeni nacionalni zakonodaji. Če je tehnično dovoljena ►M1 masa ◄ večja od največje uradno dovoljene ►M1 mase ◄ , zadevna država članica lahko zahteva, da se navede tudi tehnično dovoljena ►M1 masa ◄ . V tem primeru se ►M1 masi ◄ navedeta v dveh stolpcih: največja uradno dovoljena ►M1 masa ◄ na levi strani, največja tehnično dovoljena ►M1 masa ◄ pa na desni strani.
2.1

Tablica proizvajalca, oblikovana po vzorcu v Dodatku, mora biti trdno pritrjena na opaznem in lahko dostopnem mestu na delu, ki se med normalno uporabo ne menja. Zahtevani podatki morajo biti zapisani jasno in neizbrisno ter si morajo slediti v naslednjem vrstnem redu: 2.1.1 Ime proizvajalca. 2.1.2 Številka EGS-homologacije ►M1 ( 4 ) ◄ . Ta številka sestoji iz male črke „e“, ki ji sledita identifikacijska številka ali črke države, podeljevalke EGS-homologacije ►A2 (1 za Nemčijo, 2 zaFrancijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 6 za Belgijo, 9 za Španijo, 11 zaZdruženo kraljestvo, 13 za Luksemburg, 18 za Dansko, ►M2 EL za Grčijo ◄ , IRL zaIrsko, P za Portugalsko ►A3 ,12 za Avstrijo, 17 za Finsko, 5 za Švedsko ◄ ►A4 ,8 za Češko, 29 za Estonijo, CY za Ciper, 32 za Latvijo, 36 za Litvo, 7 za Madžarsko, MT za Malto, 20 za Poljsko, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško ◄ ►M3 , 34 za Bolgarijo, 19 za Romunijo ◄ , ►M4 25 za Hrvaško ◄ ) ◄ , in številka homologacije, ki je skladna s številko na certifikatu o homologaciji vozila. Med črko „e“ in identifikacijsko številko ali črkami države, ki je podelila EGS-homologacijo, ter med identifikacijsko številko ali črkami in številko homologacije se postavi zvezdica. 2.1.3 Identifikacijska številka vozila. 2.1.4 Največja dovoljena skupna ►M1 masa ◄ vozila. 2.1.5 Največja skupna ►M1 masa ◄ vozila, kadar vozilo lahko vleče priklopno vozilo. 2.1.6 Največja dovoljena obremenitev za vsako os, razvrščena od prednje osi proti zadnji. 2.1.7 Za polpriklopnik največja dovoljena obremenitev na sedlu. 2.1.8 Zahteve od 2.1.4 do 2.1.7 začnejo veljati 12 mesecev od datuma sprejema Direktive Sveta o ►M1 masa ◄ h in merah motornih in priklopnih vozil. Do tedaj pa lahko država članica zahteva, da je na tablici vozil, ki se začne uporabljati na njenem ozemlju, navedena največja dovoljena ►M1 masa ◄ , predpisana v njeni nacionalni zakonodaji. Če je tehnično dovoljena ►M1 masa ◄ večja od največje uradno dovoljene ►M1 mase ◄ , zadevna država članica lahko zahteva, da se navede tudi tehnično dovoljena ►M1 masa ◄ . V tem primeru se ►M1 masi ◄ navedeta v dveh stolpcih: največja uradno dovoljena ►M1 masa ◄ na levi strani, največja tehnično dovoljena ►M1 masa ◄ pa na desni strani.
I.

Države članice, ki računalniško obdelujejo podatke statističnih raziskovanj, morajo podatke iz člena 2 Direktive 76/625/EGS prenesti na Statistični urad ES v naslednji obliki: 1. Na magnetnih trakovih z devetimi sledmi 1 600 BPI (630 zlogov/cm) z IBM standardno oznako ali brez. 2. Podatki se morajo nanašati na zbirne podatke o kmetijskih gospodarstvih, če so raziskovanja zelo podrobna (ali na pavšalne zbirne podatke o kmetijskih gospodarstvih, če raziskovanja temeljijo na naključnih vzorcih) in ne na posamezna kmetijska gospodarstva. 3. Podatki morajo imeti fiksno dolžino zapisa v naslednjem FORTRAN formatu: I2, I2, I2, I3, I1, 6F7.0 (začetek na 1. mestu) 4. Prvih pet polj vsakega zapisa vsebuje podatke za identifikacijo (država, proizvodno območje, vrsta, sorta, in gostota). Kode za ta polja so določene v podrobnih določbah in v Prilogi II. Vsako od naslednjih šestih polj dolžine 7 cifer vsebuje podatke o zemljišču vsakega od šestih starostnih razredov v arih. Starostni razredi so opredeljeni v podrobnih določbah. Podatke se vnaša desno poravnano v vsako polje. 5. Države članice lahko izbirajo dolžino bloka; o dolžini blokov je treba obvestiti Statistični urad ES. 6. Države članice pri prenosu na priloženih dokumentih navedejo število vrst in število sort vsake vrste. 7. Zapise se razvrsti po vrstah, sortah, območjih ali ozemlju in gostoti nasada.
3.4

Če se ES-homologacija sestavnega dela zahteva za določen tip svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki vključuje zadnjo svetilko za meglo in druge svetilke, se lahko podeli ena sama številka ES-homologacije sestavnega dela, če zadnja svetilka za meglo izpolnjuje zahteve te direktive in če je vsaka izmed ostalih svetilk, ki so del svetlobne in svetlobno-signalne naprave, za katero se zahteva ES-homologacija sestavnega dela, skladna s posamično direktivo, ki se nanjo nanaša.
2.4

preskuševališče mora biti na odprtem in dovolj tihem kraju; lahko ima na primer obliko odprtega prostora s 50-metrskim polmerom z osrednjim delom s polmerom vsaj 20 m, ki je praktično vodoraven, ali vodoravnim delom z utrjenim voziščem s čimbolj gladko površino in čim manj žlebovi ali fugami. Pot mora biti čimbolj čista in suha (npr. brez peska, listja snega itd.). Nagibi in neravnine so sprejemljivi samo, če so nihanja ravni hrupa, ki jih povzročajo, v mejah dopustnih odstopanj merilne naprave;
01977R1784 — SL — 01.04.2007 — 003.002

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

razveljavljena z:

Uradni list št. stran datum Uredba Komisije (ES) št. 1850/2006 z dne 14. decembra 2006 L 355 72 15.12.2006
1978L0692 — SL — 09.08.2002 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

o spremembi direktiv 66/400/EGS, 66/401/EGS, 66/402/EGS, 66/403/EGS, 68/193/EGS, 69/208/EGS in 70/458/EGS o trženju semena pese, semena krmnih rastlin, semena žit, semenskega krompirja, materiala za vegetativno razmnoževanje trte, semena oljnic in predivnic ter semena zelenjadnic

spremenjena z:

▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 25. julija 1978

o spremembi direktiv 66/400/EGS, 66/401/EGS, 66/402/EGS, 66/403/EGS, 68/193/EGS, 69/208/EGS in 70/458/EGS o trženju semena pese, semena krmnih rastlin, semena žit, semenskega krompirja, materiala za vegetativno razmnoževanje trte, semena oljnic in predivnic ter semena zelenjadnic

(78/692/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 43 in 100 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ),

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ),

ker je treba nekatere direktive o trženju semen in razmnoževalnega materiala zaradi spodaj navedenih razlogov spremeniti;

ker sedanje določbe direktiv, ki se nanašajo na pečatenje in označevanje semen in razmnoževalnega materiala, ne upoštevajo tehničnega napredka na področju materialov za pakiranje, sistemov zapiranja in metod označevanja, in ker naj bi jih zato posodobili;

ker naj bi bili tudi v primeru semenskega krompirja vzorci za preskušanje gomoljev pri potrjevanju odvzeti uradno v skladu s primernimi metodami,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:
1978L0855 — SL — 07.12.2007 — 004.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

spremenjena z:

▼B

TRETJA DIREKTIVA SVETA

z dne 9. oktobra 1978

o združitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe

(78/855/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 54(3)(g),

ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ),

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ),

ker se je uskladitev, predvidena v členu 54(3)(g) in v splošnem programu za odpravo omejitev svobode ustanavljanja podjetij ( 4 ), začela z Direktivo 68/151/EGS ( 5 );

ker se je uskladitev glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala nadaljevala z Direktivo 77/91/EGS ( 6 ) in glede letnih računovodskih izkazov za nekatere oblike družb z Direktivo 78/660/EGS ( 7 );

ker varstvo interesov družbenikov in tretjih oseb zahteva, da se zakonodaja držav članic v zvezi z združitvijo delniških družb uskladi in bi morala zakonodaja vseh držav članic vsebovati določbe o združitvi;

ker je v kontekstu te uskladitve posebno pomembno, da so delničarji družb, ki se združujejo, primerno obveščeni, in to kar najbolj objektivno, in da so njihove pravice ustrezno zaščitene;

ker varstvo pravic zaposlenih ob prenosu podjetja, posla ali delov posla zdaj ureja Direktiva 77/187/EGS ( 8 );

ker morajo biti upniki, z imetniki zadolžnic vred, in osebe, ki imajo druge zahtevke do družb, ki so se združile, zaščiteni, tako da združitev ne škoduje njihovim interesom;

ker je treba zahteve Direktive 68/151/EGS glede objave razširiti, tako da bodo vključevale tudi družbe, ki so se združile in bodo tretje osebe ustrezno obveščene;

ker je treba zaščitne ukrepe za članice in tretje osebe v zvezi z združitvami razširiti, tako da bodo zajete nekatere pravne prakse, ki so v pomembnih vidikih podobne združitvam, in se ne bo mogoče izogniti obveznosti, da se poskrbi za takšno zaščito;

ker je zaradi zagotovitve pravne varnosti glede odnosov med obravnavanimi družbami, med njimi in tretjimi osebami, pa tudi med članicami treba primere, iz katerih lahko izhaja ničnost, omejiti z zagotovitvijo, da se napake odpravijo povsod, kjer je to mogoče, in z omejitvijo obdobja, v katerem se lahko začne postopek za uveljavljanje ničnosti;

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:
7.

PRESKUSI 7.1 Preverjanje točke R sedeža, katerega neločljiv sestavni del je naslon za glavo. Ta točka se preverja v skladu z zahtevami Priloge II. 7.2 Določanje višine naslona za glavo 7.2.1 Vse črte morajo potekati v simetralni ravnini preskušanega sedeža, pri čemer presek te ravnine s sedežem določa obris naslona za glavo in naslona sedeža (glej sliko 1 v Prilogi III). 7.2.2 Preskusno lutko, ki ustreza povprečnemu odraslemu moškemu ali lutko iz točke 3 Priloge III k Direktivi 77/649/EGS, se namesti v običajni položaj na sedež. Naklon naslona sedeža, če je nastavljiv, se zaskoči v tak položaj, da je odklon referenčne črte trupa lutke nazaj čim bliže 25° od navpičnice. 7.2.3 Za preskušani sedež se nato v ravnini, opredeljeni v točki 7.2.1, nariše projekcija referenčne črte lutke iz točke 3 Priloge III k Direktivi 77/649/EGS. Tangenta S do vrha naslona za glavo poteka pravokotno na referenčno črto. 7.2.4 Razdalja točke H od točke R na tangenti S je enaka višini, ki jo je treba upoštevati pri izvedbi zahteve iz točke 6.4. 7.3 Določanje širine naslona za glavo (glej sliko 2 iz Priloge II). 7.3.1 Ravnina S1, ki je pravokotna na referenčno črto in leži 65 mm pod tangento S, definirano v točki 7.2.3, določa presek naslona za glavo, ki ga omejuje obris C. V ravnini S1 se nariše smer ravnih črt, ki potekata tangencialno na C, in ki predstavljata presek ravnine S1 in navpičnih ravnin (P in P'), vzporednih s simetralno ravnino preskušanega sedeža. 7.3.2 Pri izvajanju zahtev iz točke 6.7 se upošteva širina naslona za glavo, ki predstavlja razdaljo L, ki ločuje projekciji ravnin P in P' v ravnini S1. 7.3.3 Širino naslona za glavo je po potrebi treba določiti še 635 mm nad referenčno točko sedeža, pri čemer se to razdaljo izmeri na referenčni črti. 7.4 Ugotavljanje učinkovitosti naprave 7.4.1 Učinkovitost naslona za glavo se preverja s statičnim preskusom, ki je opisan v nadaljevanju. 7.4.2 Priprava za preskus 7.4.2.1 Če naslon za glavo ni neločljiv sestavni del naslona sedeža, mora biti nastavljen na najvišji položaj. 7.4.3 Preskušanje 7.4.3.1 Vse črte morajo potekati v navpični simetralni ravnini preskušanega sedeža (glej Prilogo IV). 7.4.3.2 Projekcija referenčne črte r poteka v ravnini iz točke 7.4.3.1. 7.4.3.3 Premaknjeno referenčno črto r1 se določi tako, da se na del, ki simulira hrbet lutke iz Priloge III k Direktivi 77/649/EGS, deluje z začetno silo, ki povzroči navor 37,3 daNm okrog točke R. 7.4.3.4 S pomočjo kroglaste glave premera 165 mm se na razdalji 65 mm pod vrhom naslona za glavo deluje pravokotno na premaknjeno referenčno črto r1 z začetno silo, ki povzroči navor 37,3 daNm okrog točke R. 7.4.3.5 Določi se tangenta Y na kroglasto glavo, ki je vzporedna s premaknjeno referenčno črto r1. 7.4.3.6 Izmeri se razdalja x med tangento Y in premaknjeno referenčno črto r1. Šteje se, da je zahteva iz točke 6.8 izpolnjena, če je razdalja x manjša od 102 mm. 7.4.3.7 Začetna sila iz točke 7.4.3.4 se poveča na 89 daN, če že pred tem ne pride do porušitve sedeža ali naslonjala sedeža.
1979R2973 — SL — 01.01.1988 — 004.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

No

▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 2973/79

z dne 21. decembra 1979

o določitvi podrobnih pravil za uporabo in dodelitev podpore za izvoz proizvodov iz govejega in telečjega mesa, ki so upravičeni do posebnega položaja pri uvozu v tretjo državo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 805/68 z dne 27. junija 1968 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2916/79 ( 2 ), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2931/79 z dne 20. decembra 1979 o podpori za izvoz kmetijskih proizvodov, ki so upravičeni do posebnega položaja pri uvozu v tretjo državo ( 3 ), in zlasti člena 1(2) Uredbe,

ker bodo Združene države Amerike uporabile posebno ureditev za letno količino 5000 ton govejega in telečjega mesa, ki izvira iz Skupnosti in izpolnjuje nekatere pogoje; ker je eden izmed pogojev, da mora to meso spremljati potrdilo o izvoru, ki ga izda izvozna država članica;

ker se potrdila o izvoru izdajo samo za 5000 ton mesa, ki izpolnjuje pogoje za posebno ureditev; ker je treba pred izdajo izvoznega dovoljenja za takšno meso zagotoviti odobritev Skupnosti; ker se poleg tega dopustno odstopanje iz člena 4(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 193/75 ( 4 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2971/79 ( 5 ), ne sme uporabiti za količino, ki presega tisto, za katero je dovoljenje izdano;

ker je treba opredeliti vrsto potrdil o izvoru in potrebne postopke za njihovo uporabo;

ker izvoženih količin ni mogoče pravilno preveriti brez posebnih pravil, ki urejajo dokazila o uvozu v namembno državo; ker so najprimernejši predpisi, predvideni v Uredbi Komisije (EGS) št. 192/75 ( 6 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2970/79 ( 7 ); ker mora imeti kazen za nepredložitev takšnega dokaza resnično odvračilni učinek; ker je zato za ta izvozna dovoljenja primerno predvideti višjo varščino od tiste, predvidene v Uredbi Komisije (EGS) št. 571/78 ( 8 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2974/79 ( 9 );

ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
1979R1119 — SL — 23.12.1986 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

No

▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 1119/79

z dne 6. junija 1979

o določitvi posebnih predpisov za izvajanje sistema uvoznih dovoljenj za semena

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2358/71 z dne 26. oktobra 1971 o skupni ureditvi trga za semena ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 234/79 ( 2 ), in zlasti člena 4(2) uredbe,

ker Uredba Komisije (EGS) št. 193/75 z dne 17. januarja 1975 ( 3 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1118/79 ( 4 ), vsebuje splošna določila za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode;

ker izvajanje sistema uvoznih dovoljenj iz člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 2358/71 zahteva posebne predpise, med katerimi so nekateri dodatni in drugi odstopajo od določil Uredbe (EGS) št. 193/75; ker zlasti tretji pododstavek člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 2358/71 določa, da se ne zahteva varščina, v primeru ko so proizvodi, za katere velja ta sistem, uvoženi na podlagi uradno registriranih pogodb o razmnoževanju v državah nečlanicah; ker Uredba Komisije (EGS) št. 2514/78 z dne 26. oktobra 1978 ( 5 ) za hibridno koruzo za setev določa sistem registracije pogodb o razmnoževanju v državah nečlanicah;

ker je treba uvesti kontrolo, ki bi zagotovila, da se količine, uvožene na podlagi pogodbe o razmnoževanju, ujemajo s predvidenimi količinami, ki naj bi bile uvožene in ki so bile navedene ob registraciji pogodbe;

ker Upravljalni odbor za semena ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik odbora,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: