2000L0036 — SL — 18.11.2013 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:

►A1 L 236 33 23.9.2003









▼B

DIREKTIVA 2000/36/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. junija 2000

o izdelkih iz kakava in čokolade, namenjenih za prehrano ljudi







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Določene vertikalne direktive o živilih bi bilo treba poenostaviti, da bi upoštevale samo bistvene zahteve, ki naj jih izpolnjujejo izdelki, na katere se nanašajo, da bi lahko bili v prostem pretoku na notranjem trgu v skladu s sklepi Evropskega sveta v Edinburgu z dne 11. in 12. decembra 1992, ki jih je potrdil Evropski svet v Bruslju, 10. in 11. decembra 1993. (2) Direktiva Sveta 73/241/EGS z dne 24. julija 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o izdelkih iz kakava in čokolade za prehrano ljudi ( 4 ) je bila upravičena zato, ker bi razlike med nacionalnimi predpisi o več vrstah izdelkov iz kakava in čokolade lahko ovirale prosti pretok teh izdelkov in tako neposredno vplivale na vzpostavitev in delovanje skupnega trga. (3) Namen navedene direktive je bil določiti opredelitve in skupne predpise za sestavo, proizvodne specifikacije, pakiranje in označevanje izdelkov iz kakava in čokolade za zagotavljanje prostega pretoka teh izdelkov znotraj Skupnosti. (4) Te opredelitve in predpise bi bilo treba spremeniti, da bi upoštevali tehnološki napredek in spremembe okusa potrošnikov, in jih uskladili s splošno zakonodajo Skupnosti o živilih, zlasti s predpisi o označevanju, sladilih in drugih dovoljenih aditivih, aromah, ekstrakcijskih topilih in analiznih metodah. (5) V nekaterih državah članicah je izdelkom iz čokolade dovoljeno dodajati rastlinske maščobe, razen kakavovega masla, do največ 5 %. (6) Dodajanje rastlinskih maščob, razen kakavovega masla, do največ 5 % bi moralo biti dovoljeno v vseh državah članicah; takšne rastlinske maščobe bi morale biti enakovredne kakavovemu maslu in bi jih bilo zato treba opredeliti po tehničnih in znanstvenih merilih. (7) Za zagotavljanje enotne narave notranjega trga je treba zagotoviti, da se lahko z vsemi izdelki iz čokolade, ki jih ureja ta direktiva, trguje znotraj Skupnosti pod imeni izdelkov, navedenimi v Prilogi I k tej direktivi. (8) V skladu s splošnimi predpisi o označevanju hrane, določenimi v Direktivi Sveta 79/112/EGS z dne 18. decembra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil za prodajo končnemu potrošniku ( 5 ), je zlasti navedba sestavin v skladu s členom 6 Direktive obvezna; s to direktivo je Direktiva 79/112/EGS uporabna za izdelke iz kakava in čokolade za zagotavljanje pravilne informiranosti potrošnikov. (9) Pri izdelkih iz čokolade, ki so jim bile dodane druge rastlinske maščobe kot kakavovo maslo, morajo biti potrošnikom poleg seznama sestavin zagotovljene pravilne, nepristranske in objektivne informacije. (10) Po drugi strani Direktiva 79/112/EGS ne izključuje navedbe na označbi izdelkov iz čokolade, da niso bile dodane nobene druge rastlinske maščobe, razen kakavovega masla, pod pogojem, da je ta informacija pravilna, nepristranska in objektivna ter da ne zavaja potrošnika. (11) Nekatera imena izdelkov, pridržana na podlagi te direktive, se v nekaterih državah članicah dejansko uporabljajo v sestavljenih imenih izdelkov, običajna za poimenovanje izdelkov, ki jih ni mogoče zamenjati z imeni izdelkov, opredeljenih v tej direktivi; takšna poimenovanja bi bilo zato treba ohraniti. Vendar pa mora biti uporaba takšnih imen v skladu z Direktivo 79/112/EGS in zlasti s členom 5 Direktive. (12) Razvoj notranjega trga od sprejema Direktive 73/241/EGS je omogočil, da se „navadna čokolada“ obravnava na enaki podlagi kot „čokolada“. (13) Odstopanje, predvideno z Direktivo 73/241/EGS, s katerim se Veliki Britaniji in Irski dovoljuje, da na svojem ozemlju dovolita uporabo imena izdelka „milk chocolate“ („mlečna čokolada“) za označevanje „milk chocolate with high milk content“ („mlečna čokolada z visoko vsebnostjo mleka“), je treba ohraniti; vendar pa je treba angleško ime izdelka „milk chocolate with high milk content“ („mlečna čokolada z visoko vsebnostjo mleka“) treba nadomestiti z imenom izdelka „family milk chocholate“(„družinska mlečna čokolada“). (14) Skladno z načelom sorazmernosti in tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno, da se dosežejo cilji Pogodbe. (15) Kakav, kakavovo maslo in vrsto drugih rastlinskih maščob, ki se uporabljajo pri proizvodnji čokolade, večinoma proizvajajo v državah v razvoju. V interesu prebivalcev držav v razvoju je, da se sklenejo sporazumi s čim daljšim časom veljavnosti. Komisija naj zato preuči, kakšno podporo lahko v tej zvezi dodeli Skupnost glede kakavovega masla in drugih rastlinskih maščob (na primer s pospeševanjem poštene trgovine). (16) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 6 ). (17) Da bi se izognili ustvarjanju novih ovir za prosti pretok, naj se države članice za zadevne izdelke ne opredelijo do sprejemanja kakršnih koli nacionalnih predpisov, ki niso predvideni s to direktivo – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Ta direktiva velja za izdelke iz kakava in čokolade za prehrano ljudi, kakor so opredeljeni v Prilogi I.

Člen 2

1. Poleg kakavovega masla se lahko v Prilogi II opredeljene in navedene rastlinske maščobe dodajajo izdelkom iz čokolade, opredeljenim v Prilogi I(A)(3), (4), (5), (6), (8) in (9). Delež teh rastlinskih maščob po odbitku skupne mase katerih koli drugih živil, uporabljenih v skladu s Prilogo I(B), ne sme presegati 5 % končnega izdelka, ne da bi se zmanjšala minimalna vsebnost kakavovega masla ali skupne suhe snovi kakavovih delov.

2. Izdelki iz čokolade, ki po odstavku 1 vsebujejo druge rastlinske maščobe kot kakavovo maslo, se lahko tržijo v vseh državah članicah pod pogojem, da so njihove oznake, kakor je predvideno v členu 3, dopolnjene z dobro vidno in jasno čitljivo navedbo: „vsebuje rastlinske maščobe poleg kakavovega masla“. Ta navedba mora biti v istem vidnem polju kot seznam sestavin jasno ločena od tega seznama, napisana z najmanj enako velikimi in krepkimi črkami kakor ime izdelka in v njegovi bližini. Ne glede na to zahtevo pa se lahko ime izdelka pojavi tudi kjer koli drugje.

3. Kakršne koli spremembe Priloge II se izvedejo v skladu s postopkom iz člena 95 Pogodbe.

4. Komisija najpozneje do 3. februarja 2006 v skladu s členom 95 Pogodbe po potrebi in ob upoštevanju rezultatov ustrezne raziskave o vplivu te direktive na gospodarstva tistih držav, ki proizvajajo kakav in druge rastlinske maščobe, razen kakavovega masla, predloži predlog sprememb seznama iz Priloge II.

Člen 3

Direktiva 79/112/EGS velja za izdelke, opredeljene v Prilogi I, pod naslednjimi pogoji:

1. Imena izdelkov, navedena v Prilogi I, so pridržana samo za v njej navedene izdelke in se uporabljajo v trgovini za njihovo poimenovanje. Vendar pa se takšna imena izdelkov lahko uporabljajo tudi dopolnilno in v skladu s predpisi ali običaji, ki veljajo v državi članici, v kateri se izdelek prodaja končnemu potrošniku, za poimenovanje drugih izdelkov, če jih ni mogoče zamenjati z izdelki, navedenimi v Prilogi I.

2. Kadar se izdelki, opredeljeni v Prilogi I(A)(3), (4), (5), (6), (7) in (10), prodajajo v izborih, se lahko imena izdelkov nadomestijo s „čokoladni izbor“ ali „izbor polnjenih čokolad“ ali podobnimi imeni. V tem primeru je lahko na oznaki naveden en sam seznam sestavin za vse izdelke v izboru.

3. Na oznakah izdelkov iz kakava in čokolade, opredeljenih v Prilogi I(A)(2)(c), (2)(d), (3), (4) (5), (8) in (9), mora biti vsebnost skupne suhe snovi kakavovih delov navedena: „kakavovi deli:… % najmanj“.

4. Za izdelke iz Priloge I(A)(2)(b) in (2)(d) (drugi del stavka), mora biti na oznakah navedena vsebnost kakavovega masla.

5. Imena izdelkov „čokolada“, „mlečna čokolada“ in „čokoladni obliv“, navedena v Prilogi I, se lahko dopolnijo s podatki ali opisi, ki se nanašajo na kakovostna merila, pod pogojem, da izdelki vsebujejo: — pri čokoladi najmanj 43 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 26 % kakavovega masla, — pri mlečni čokoladi najmanj 30 % skupne suhe snovi kakavovih delov in najmanj 18 % suhe snovi mleka, pridobljene z delno ali popolno dehidracijo polnega, pol- ali posnetega mleka, smetane ali iz delno ali popolnoma dehidrirane smetane, masla ali mlečne maščobe, od tega najmanj 4,5 % mlečne maščobe, — pri čokoladnem oblivu najmanj 16 % suhe nemastne snovi kakavovih delov.

Člen 4

Za izdelke, opredeljene v Prilogi I, države članice ne sprejmejo nobenih nacionalnih predpisov, ki niso predvideni v tej direktivi.

▼M2

Člen 5

Da bi upoštevali tehnični napredek in razvoj ustreznih mednarodnih standardov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 6 v zvezi s spremembo oddelkov C in D Priloge I.

Člen 6

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 18. novembra 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Pooblastilo iz člena 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

▼B

Člen 7

Direktiva Sveta 73/241/EGS preneha veljati z učinkom od 3. avgusta 2003.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo veljajo kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 8

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, pred 3. avgustom 2003. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Ti predpisi se uporabljajo tako, da se:

— dovoli trženje izdelkov, opredeljenih v Prilogi I, če ustrezajo opredelitvam in predpisom, določenim v tej direktivi, z učinkom od 3. avgusta 2003,

— prepove trženje izdelkov, ki ne ustrezajo tej direktivi, z učinkom od 3. avgusta 2003.

Dovoljeno pa je trženje izdelkov, ki ne ustrezajo tej direktivi, vendar so bili označeni pred 3. avgustom 2003 v skladu z Direktivo Sveta 73/241/EGS, do porabe zalog.

3. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 9

Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 10

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

IMENA IZDELKOV, OPREDELITVE IN LASTNOSTI IZDELKOV

A. IMENA IZDELKOV IN OPREDELITVE

1. Kakavovo maslo

označuje maščobo, pridobljeno iz kakavovih zrn ali delov kakavovih zrn z naslednjimi lastnostmi:







— vsebnost prostih maščobnih kislin (izraženih kot oleinska kislina): največ 1,75 % — neumiljive snovi (določene s pomočjo petroletra) največ 0,5 %, razen pri stisnjenem kakavovem maslu, pri katerem ne sme presegati 0,35 %

2. (a) Kakavov prah, kakav označujeta izdelek, proizveden iz kakavovih zrn, ki so bila očiščena, izluščena in pražena in ki vsebuje najmanj 20 % kakavovega masla, računano glede na maso suhe snovi, in največ 9 % vode. (b) Manj masten kakav, manj masten kakavov prah označujeta kakavov prah, ki vsebuje manj kakor 20 % kakavovega masla, računano glede na maso suhe snovi; (c) Čokolada v prahu označuje izdelek, ki sestoji iz mešanice kakavovega prahu in sladkorjev ter vsebuje najmanj 32 % kakavovega prahu; (d) Čokoladni napitek, oslajen kakav, oslajen kakavov prah označujejo izdelek, ki sestoji iz mešanice kakavovega prahu in sladkorjev ter vsebuje najmanj 25 % kakavovega prahu; če izdelek vsebuje manj masten kakavov prah, kakor je opredeljeno v točki (b), morajo biti imena dopolnjena z navedbo „manj masten“.

3. Čokolada (a) označuje izdelek, ki je sestavljen iz izdelkov iz kakava in sladkorjev in ki, s pridržkom točke (b), vsebuje najmanj 35 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 18 % kakavovega masla in najmanj 14 % suhe nemastne snovi kakavovih delov; (b) kadar pa je to ime dopolnjeno z izrazi: — „drobtinice“: označuje izdelek v obliki podolgovatih drobcev ali ostružkov, ki mora vsebovati najmanj 32 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 12 % kakavovega masla in najmanj 14 % suhe nemastne snovi kakavovih delov; — „obliv“: označuje izdelek, ki mora vsebovati najmanj 35 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 31 % kakavovega masla in najmanj 2,5 % suhe nemastne snovi kakavovih delov; — „lešnikova čokolada“ („lešnikova čokolada Gianduja“ ali ena od izpeljank besede „lešnikova čokolada Gianduja“): označuje izdelek, ki ga je najprej treba pridobiti iz čokolade z najmanj 32 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 8 % suhe nemastne snovi kakavovih delov, potem pa iz fino mletih lešnikov v takšni količini, da 100 g izdelka vsebuje najmanj 20 g in največ 40 g lešnikov. Temu se lahko dodajo: — (a) mleko in/ali suha snov mleka, pridobljena z evaporacijo, v takšnem deležu, da končni izdelek ne vsebuje več kakor 5 % suhe snovi mleka; (b) mandeljni, lešniki in druge vrste lupinastega sadja, celi ali zdrobljeni, v takšni količini, da skupaj z mletimi lešniki ne presegajo 60 % skupne mase izdelka.

4. Mlečna čokolada (a) označuje izdelek, sestavljen iz izdelkov iz kakava, sladkorjev in mleka ali mlečnih izdelkov, ki s pridržkom točke b vsebuje: — najmanj 25 % skupne suhe snovi kakavovih delov, — najmanj 14 % suhe snovi mleka, pridobljene z delno ali popolno dehidracijo polnega, pol- ali posnetega mleka, smetane ali iz delno ali popolnoma dehidrirane smetane, masla ali mlečne maščobe, — najmanj 2,5 % suhe nemastne snovi kakavovih delov, — najmanj 3,5 % mlečne maščobe, — najmanj 25 % skupne maščobe (kakavovo maslo in mlečna maščoba). (b) kadar pa je to ime dopolnjeno z izrazi: — „drobtinice“: označuje izdelek v obliki podolgovatih drobcev ali ostružkov, ki mora vsebovati najmanj 20 % skupne suhe snovi kakavovih delov, najmanj 12 % suhe snovi mleka, pridobljene z delno ali popolno dehidracijo polnega, pol- ali posnetega mleka, smetane ali iz delno ali popolnoma dehidrirane smetane, masla ali mlečne maščobe, in najmanj 12 % skupne maščobe (kakavovo maslo in mlečna maščoba); — „obliv“: označuje izdelek, ki mora vsebovati najmanj 31 % skupne maščobe (kakavovo maslo in mlečna maščoba); — „lešnikova čokolada“ („lešnikova čokolada Gianduja“ ali ena od izpeljank besede lešnikova čokolada Gianduja): označuje izdelek, ki ga je najprej treba pridobiti iz mlečne čokolade z najmanj 10 % suhe snovi mleka, pridobljene z delno ali popolno dehidracijo polnega, pol- ali posnetega mleka, smetane ali iz delno ali popolnoma dehidrirane smetane, masla ali mlečne maščobe, potem pa iz fino mletih lešnikov v takšni količini, da 100 g izdelka vsebuje najmanj 15 g in največ 40 g lešnikov. Temu se lahko dodajo mandeljni, lešniki in druge vrste oreškov, celi ali zdrobljeni, v takšni količini, da skupaj z mletimi lešniki ne presegajo 60 % skupne mase izdelka. (c) kadar se v tem imenu beseda „mleko“ nadomesti s: — „smetana“: označuje izdelek, ki mora vsebovati najmanj 5,5 % mlečne maščobe, — „posneto mleko“: označuje izdelek, ki mora vsebovati največ 1 % mlečne maščobe; ▼A1 (d) Združeno kraljestvo, Irska in Malta lahko na svojem ozemlju dovolijo uporabo izraza „milk chocolate“ za označevanje proizvodov iz točke 5, pod pogojem, da je v vseh treh primerih za vsak proizvod ob izrazu navedena tudi vsebnost suhe snovi mleka v obliki „milk solids: … % minimum“. ▼B

5. Družinska mlečna čokolada označuje izdelek, sestavljen iz izdelkov iz kakava, sladkorjev in mleka ali mlečnih izdelkov, in vsebuje: — najmanj 20 % skupne suhe snovi kakavovih delov, — najmanj 20 % suhe snovi mleka, pridobljene z delno ali popolno dehidracijo polnega, pol- ali posnetega mleka, smetane ali iz delno ali popolnoma dehidrirane smetane, masla ali mlečne maščobe, — najmanj 2,5 % suhe nemastne snovi kakavovih delov, — najmanj 5 % mlečne maščobe, — najmanj 25 % skupne maščobe (kakavovo maslo in mlečna maščoba).

6. Bela čokolada označuje izdelek, sestavljen iz kakavovega masla, mleka ali mlečnih izdelkov in sladkorjev in vsebuje najmanj 20 % kakavovega masla in najmanj 14 % suhe snovi mleka, pridobljene z delno ali popolno dehidracijo polnega, pol- ali posnetega mleka, smetane ali iz delno ali popolnoma dehidrirane smetane, masla ali mlečne maščobe, od tega najmanj 3,5 % mlečne maščobe.

7. Polnjena čokolada, čokolada s…polnilom, čokolada z jedrom iz… označujejo polnjeni izdelek, katerega zunanji del je iz enega od izdelkov, opredeljenih v točkah 3, 4, 5 in 6. Oznake se ne uporabljajo za izdelke, katerih notranjost je iz pekarskih izdelkov, finega peciva, piškotov ali sladoleda. Zunanji del izdelkov z enim od teh imen mora predstavljati najmanj 25 % skupne mase izdelka.

8. „Chocolate a la taza“ označuje izdelek, sestavljen iz izdelkov iz kakava, sladkorjev in moke ali škroba iz pšenice, riža ali koruze, ki vsebuje najmanj 35 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 18 % kakavovega masla in najmanj 14 % suhe nemastne snovi kakavovih delov ter največ 8 % moke ali škroba.

9. „Chocolate familiar a la taza“ označuje izdelek, sestavljen iz izdelkov iz kakava, sladkorjev in moke ali škroba iz pšenice, riža ali koruze, ki vsebuje najmanj 30 % skupne suhe snovi kakavovih delov, od tega najmanj 18 % kakavovega masla in najmanj 12 % suhe nemastne snovi kakavovih delov ter največ 18 % moke ali škroba.

10. Čokoladni bonbon ali praliné označuje izdelek v velikosti enega samega zalogaja, sestoji pa iz: — polnjene čokolade ali — posamezne čokolade ali kombinacije ali mešanice posameznih vrst čokolade z opredelitvami, podanimi v točkah 3, 4, 5 ali 6, in živil, pod pogojem, da čokolada predstavlja najmanj 25 % skupne mase izdelka.

B. DOVOLJENE SESTAVINE PO IZBIRI

Dodatki živil

1. Brez poseganja v člen 2 in oddelek B(2) se lahko izdelkom iz čokolade, opredeljenim v oddelku A(3), (4), (5), (6), (8) in (9), dodajo tudi druga živila. Vendar pa je: — prepovedano dodajanje živalske maščobe in njihovih pripravkov, ki niso pridobljeni izključno iz mleka, — moke, zrnati škrob in škrob v prahu dovoljeno dodajati samo takrat, kadar je takšno dodajanje v skladu z opredelitvami iz oddelka A(8) in (9). Delež takšnih dodanih živil ne sme presegati 40 % skupne mase končnega izdelka.

2. Izdelkom, opredeljenim v oddelku A(2), (3), (4), (5), (6), (8) in (9), se smejo dodajati samo tiste arome, ki ne posnemajo okusa čokolade ali mlečne maščobe.

C. IZRAČUN ODSTOTKOV

Minimalna vsebnost izdelkov iz oddelka A(3), (4), (5), (6), (8) in (9) se izračuna po odbitku mase sestavin, predvidenih v oddelku B. Pri izdelkih iz oddelka A(7) in (10) se minimalna vsebnost izračuna po odbitku mase sestavin, predvidenih v oddelku B, in mase polnila.

Vsebnost čokolade v izdelkih, opredeljenih v oddelku A(7) in (10), se izračuna v odnosu na skupno maso končnega izdelka, vključno s polnilom.

D. SLADKORJI

Sladkorji po tej direktivi niso omejeni samo na sladkorje, ki jih ureja Direktiva Sveta 73/437/EGS z dne 11. decembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o nekaterih sladkorjih, za prehrano ljudi ( 7 ).









PRILOGA II

RASTLINSKE MAŠČOBE IZ ČLENA 2(1)

Rastlinske maščobe iz člena 2(1) so posamično ali v zmeseh enakovredne kakavovemu maslu in morajo ustrezati naslednjim merilom:

(a) biti morajo ne- lavrinske rastlinske maščobe, ki so bogate s simetričnimi mononenasičenimi trigliceridi vrste POP, POSt in StOSt ( 8 );

(b) biti morajo sposobne za mešanje s kakavovim maslom v kakršnem koli razmerju in združljive z njegovimi fizikalnimi lastnostmi (tališče in temperatura kristalizacije, hitrost taljenja, potreba po temperiranju);

(c) biti morajo pridobljene samo z rafinacijskimi in/ali frakcionirnimi postopki, kar izključuje encimsko spreminjanje trigliceridne strukture.

V skladu z gornjimi merili se lahko uporabljajo naslednje rastlinske maščobe, pridobljene iz spodaj navedenih rastlin:







Običajno ime rastlinske maščobe Znanstveno ime rastlin, iz katerih se lahko pridobivajo navedene maščobe 1. Illipe, bornejska mast ali tengkawang Shorea spp. 2. Palmino olje Elaeis guineensis (oljna palma) Elaeis olifera 3. Sal Shorea robusta 4. Shea Butyrospermum parkii (maslovec) 5. Kokum gurgi Garcinia indica 6. Mangove koščice Mangifera indica (indijski mangovec)

Poleg tega lahko države članice kot izjemo dovolijo uporabo kokosovega olja za naslednji namen: v čokoladi, ki se uporablja za proizvodnjo sladoleda in podobnih zmrznjenih izdelkov.