1999R0528 — SL — 01.11.2001 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

▼M2

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 528/1999

z dne 10. marca 1999

o ukrepih za izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk

▼B







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti ( 1 ), nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 1638/98 ( 2 ), in zlasti člena 5(11) Uredbe, ker se v skladu s členom 5 Uredbe št. 136/66/EGS dodeli 1,4 % proizvodne pomoči pridelovalcem oljk za financiranje regionalnih ukrepov v državah članicah, da bi se izboljšala kakovost proizvodnje oljčnega olja in njenega vpliva na okolje; ker naj bi se te ukrepe in naloge, ki se lahko zaupajo organizacijam proizvajalcev, podrobno določilo; ker naj se ukrepi, ki jih je treba sprejeti, po izvoru svojega financiranja neposredno nanašajo na pridelovalce oljk ali oljarne; ker je namen teh ukrepov proizvesti kakovostno deviško oljčno olje pod pogoji, ki ohranjajo ali izboljšujejo okolje; ker morajo ti ukrepi posledično prispevati k oskrbi oljarn z oljkami prvovrstnih značilnosti in izboljšanju pogojev, pod katerimi se deviško olje stiska in shranjuje; ker način delovanja sektorja narekuje, da se ukrepe za izboljšanje kakovosti izvaja v okviru dvanajstmesečnih obdobij, ki se začnejo 1. maja vsako leto; ker morajo biti ukrepi za vsako obdobje vključeni v nacionalne programe; ker morajo države članice sestaviti in izvajati svoje nacionalne programe; ker morajo izdatki v vsakem obdobju temeljiti na odbitkih od proizvodne pomoči za tržno leto, ki je predhodno tistemu, v katerem se začne program; ker Komisija oceni proizvodnjo v skladu s členom 17a(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2261/84 z dne 17. julija 1984, ki določa splošna pravila o dodelitvi pomoči za proizvodnjo oljčnega olja in pomoči organizacijam proizvajalcev oljčnega olja ( 3 ), nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 1639/98 ( 4 ); ker morajo biti izdatki za izvedbo programov vodeni in preverjeni na nacionalni ravni in v skladu s predpisi Skupnosti; ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

▼M2

1. Ta uredba določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti, in postopke, ki jih je treba izvesti, za izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk na regionalni stopnji ter njenega vpliva na okolje.

▼B

2. Ukrepi se nanašajo na dvanajstmesečne proizvodne cikluse, ki se začnejo 1. maja vsako leto in vključujejo:

(a) ukrepanje proti oljčni muhi in morebitnim drugim škodljivim organizmom, vključno s kontrolnimi, opozorilnimi in ocenjevalnimi ukrepi;

▼M2

(b) izboljšanje pogojev na podlagi katerih se gojijo in obdelujejo oljčna drevesa, oberejo, skladiščijo in predelajo oljke ter skladiščijo nastala olja in namizne oljke;

(c) strokovna pomoč za pridelovalce, oljarne in predelovalce namiznih oljk za izboljšanje okolja, kakovosti pridelanih oljk in njihove predelave v olje in namizne oljke;

(d) izboljšanje odstranjevanja ostankov drobljenja in predelave, tako da ne pride do škodljivih vplivov na okolje;

(e) usposabljanje, posredovanje podatkov in predstavitve kmetom, oljarnam in predelovalcem namiznih oljk o kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk ter vplivu proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk na okolje;

▼B

(f) ustanovitev in delovanje laboratorijev za analizo deviškega oljčnega olja na regionalni, pokrajinski ali na ravni organizacij proizvajalcev;

▼M2

(g) sodelovanje s strokovnimi agencijami o raziskovalnih programih za izboljšanje kakovosti deviškega oljčnega olja in namiznih oljk ter istočasno izboljšuje okolje.

▼B

3. Ukrepanje po točkah (a) in (b) odstavka 2 posebej poudarja integrirane biološke metode nadzora.

▼M2

Insekticide proti oljčni muhi se morajo uporabljati skupaj z beljakovinskimi vabami. Vendar pa se lahko v posebnih okoliščinah odobri uporaba insekticidov brez beljakovinskih vab pod vodstvom agencije, ki je odgovorna za predpisovanje obdelave. Insekticidi in njihov način uporabe morajo biti taki, da noben ostanek v oljkah z zadevnih območij ali v olju ali namiznih oljkah, ki so proizvedene iz njih, ne presega najvišjih dovoljenih stopenj, ki jih dovoljuje zakonodaja Skupnosti.

▼B

Člen 2

1. Države članice vsako leto do 31. marca izdelajo akcijski program za naslednji proizvodni ciklus.

Program vključuje:

(a) podroben opis načrtovanih ukrepov, vključno z njihovim trajanjem in stroški;

(b) seznam proizvodov in potrebnih materialov, vključno s stroški na enoto;

(c) seznam centrov, agencij ali organizacij proizvajalcev, ki so odgovorni za izvajanje ukrepov.

Pogodbe in sporazumi s centri, agencijami ali organizacijami proizvajalcev, zadolženimi za izvajanje ukrepov, ter upravne določbe, ki jih države članice sprejmejo v zvezi s temi organi, se sklenejo ali sprejmejo tako, da začnejo veljati na začetku navedenega proizvodnega ciklusa. Takšne pogodbe ali sporazumi so lahko večletni in so predmet prilagoditev, ki izhajajo iz sledečih si programov. Sestavijo se iz standardnih pogodbenih pogojev, ki jih Komisija da na voljo.

Program odobri in izvaja država članica na lastno odgovornost.

2. Države članice proizvajalke vsako leto pred 1. majem uradno obvestijo Komisijo o načrtovanih ukrepih za naslednji proizvodni ciklus, naštetih po kategorijah, kot je bilo navedeno v členu 1(2), in njihovih predvidenih izdatkih.

Člen 3

1. Izdatki za ukrepe, podrobno navedeni v tej uredbi, se financirajo iz odbitka proizvodne pomoči, ki je v skladu s členom 5 Uredbe št. 136/66/EGS.

2. Komisija na podlagi postopka, določenega v členu 38 Uredbe št. 136/66/EGS, za vsak proizvodni ciklus, naveden v členu 1(2), in vsako državo članico proizvajalko določi finančne zgornje meje za ukrepe, ki so upravičeni do nadomestila iz Jamstvenega oddelka EKUJS.

Zgornje meje se določijo na podlagi odbitka proizvodne pomoči, izračunanega v skladu s členom 17a(1) Uredbe (EGS) št. 2261/84 za tržno leto, ki se zaključi v letu, ki je predhodno letu začetka proizvodnega ciklusa.

▼M1

Zgornja meja se prilagodi skladno z razliko med izračunom odbitka od podpore, ki temelji na ocenjeni proizvodnji, in tistim, ki temelji na dejanski proizvodnji v predhodnem tržnem letu, na osnovi katere se po drugem pododstavku člena določijo zgornje meje.

▼B

3. Če sredstva, navedena v odstavku 1, ne zadoščajo za pokrivanje izdatkov nekaterih ukrepov, ki so vključeni v program proizvodnega ciklusa, lahko država članica prispeva dodatna finančna sredstva, enaka največ 50 % financiranja Skupnosti za vsakega od omenjenih ukrepov. Ta prispevek se ne sme financirati iz odbitka od proizvodne pomoči.

Člen 4

1. Izdatki iz programa, ki ga sprejme država članica, so po tej uredbi upravičeni zgolj v primeru, da navedeni ukrepi niso vključeni v nobeno drugo financiranje Skupnosti.

Največ 75 % je upravičenih v primeru izdatkov za:

— izvajanje postopkov, potrebnih za namene ukrepov, navedenih v členu 1(2)(a),

— osebni dohodek laboratorijskega osebja, navedenega v členu 1(2)(f).

2. Splošni stroški pogodbenih izvajalcev, ki vključujejo stroške vseh podizvajalcev, se omejijo na 2 % skupnih upravičenih izdatkov.

Člen 5

1. Plačila v zvezi:

— s pogodbami in sporazumi, ki jih država članica sklene ali sprejme s centri, agencijami ali organizacijami proizvajalcev, odgovornimi za izvajanje ukrepov,

— z upravnimi določbami držav članic v zvezi s takšnimi centri, agencijami ali organizacijami,

se izvršijo ob predložitvi dokazne dokumentacije za izdatke in po preverjanju teh dokumentov s strani pristojnih organov ter izpolnitvi navedenih obveznosti.

Pristojni organ opravi zgoraj navedeno plačilo v šestdesetih koledarskih dneh po prejemu zahtevka. Ta končni rok se lahko v šestdesetdnevnem roku kadarkoli začasno odloži po registraciji zahtevka za plačilo terjatve, z obvestilom upniku izvajalcu o nesprejemljivosti njegovega zahtevka, bodisi ker znesek ni plačljiv, ker zahtevek ni podprt z zahtevano dokumentacijo za vse dodatne zahtevke, bodisi ker pristojni organ meni, da so nujno potrebne dodatne informacije ali izvedba pregleda. Končni rok začne spet veljati z datumom prejetja zahtevanih informacij, ki morajo biti poslane v tridesetih koledarskih dneh. Razen v primeru višje sile vsaka zamuda zgoraj navedenih plačil povzroči znižanje povračila državi članici, v skladu s določbami člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 296/96 ( 5 ).

2. Pogodbe ali sporazumi se ne morejo zaključiti, dokler ni položena varščina, ki je enaka 15 % najvišjega zneska financiranja Skupnosti, da bi zagotovili njihovo pravilno izvajanje. Varščina se položi skladno z naslovom III Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 ( 6 ).

Vendar pa lahko pristojni organ v primeru, da je izvajalec javno pravna organizacija ali podobna javno pravna organizacija, sprejme pisno jamstvo njegovega nadzornega organa, ki pokriva procentualno enak znesek, kakor je bil naveden v predhodnem pododstavku, pod pogojem, da nadzorni organ potrdi, da:

— so bile prevzete obveznosti pravilno izpolnjene, in

— prejeti zneski pravilno uporabljeni za izpolnitev prevzetih obveznosti.

Dokazilo o položeni varščini mora biti pristojnemu organu predloženo pred iztekom roka, navedenega v drugem pododstavku odstavka 1.

3. Primarna zahteva v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85 je izvajanje ukrepov v pogodbi.

4. V primeru večletnih pogodb ali sporazumov se varščina izračuna na podlagi vrednosti vsakega od njihovih letnih delov.

5. Sprostitev varščine je odvisna od potrditve države članice o izvedbi ukrepov v navedenih časovnih omejitvah, določenih v pogodbi ali sporazumu, ali med ustreznim letnim obdobjem.

6. Vsi centri, agencije ali organizacije proizvajalcev, zadolžene za izvajanje ukrepov, predložijo državi članici v roku dveh mesecev od določenega končnega datuma za izvedbo podrobno poročilo o porabi dodeljenih finančnih sredstev Skupnosti in rezultatih navedenih ukrepov. Če se poročilo predloži po preteku dvomesečne časovne omejitve, se 3 % prispevkov Skupnosti za navedene ukrepe zadrži za vsak mesec ali del, za kolikor poročilo zamuja.

Člen 6

1. V tridesetih dneh od podpisa pogodbe lahko pogodbenik pri pristojnem organu vloži zahtevek za predujem, skupaj z varščino, navedeno v odstavku 3 spodaj. Zahtevka za predujem ni možno vložiti po preteku tridesetdnevne omejitve.

Predujem lahko obsega največ 30 % zneska financiranja Skupnosti.

2. Pristojni organ mora plačati predujem v tridesetih koledarskih dneh po vložitvi zahtevka za predujem. V primeru zakasnelih plačil se uporabi člen 4 Uredbe (ES) št. 296/96.

3. Predujem se izplača ob upoštevanju pogodbenikovega pologa varščine, ki je enaka 110 % predujma v korist pristojnega organa, v skladu s naslovom III Uredbe (EGS) št. 2220/85.

Vendar v primeru, da je pogodbenik javno pravna ali podobna javno pravna organizacija, lahko pristojni organ sprejme pisno garancijo njegovega nadzornega organa, ki pokriva znesek enak procentom v predhodnem pododstavku, če se nadzorni organ zaveže plačati znesek, ki ga pokriva varščina, v primeru, da upravičenost do vnaprej plačanega zneska ni ugotovljena.

4. Sprostitev varščine je odvisna od:

— prenosa dodatne dokumentacije državi članici za uporabljene izdatke,

— preverjanja dokumentacije in ugotovitve, da so bile navedene obveznosti izpolnjene.

Člen 7

Če se varščina iz členov 5 ali 6, zaseže ali je odbitek iz člena 5(6) odtegnjen, bo navedeni znesek odštet od izdatkov Jamstvenega oddelka EKUJS.

Člen 8

1. Države članice uporabijo sistem preverjanja, da zagotovijo pravilno izvrševanje ukrepov iz programov, za katera so bila sredstva dodeljena. To vključuje:

— administrativno in računovodsko preverjanje nastalih stroškov,

— nadzor, še zlasti na kraju samem, preverjanja usklajenosti izvrševanja ukrepov z določbami pogodbe ali sporazuma ali z upravnimi določbami.

2. Države članice obvestijo Komisijo o svojih načrtovanih sistemih nadzora, ko prenesejo informacije iz člena 2(2).

Komisija lahko od držav članic zahteva, da v sistemih nadzora naredijo vse spremembe, ki so po mnenju Komisije potrebne.

3. Po koncu vsakega proizvodnega ciklusa posredujejo države članice Komisiji do 1. oktobra kratko poročilo o izvajanju programa in opravljenem nadzoru.

Poročilo povzema načrtovane in izvedene ukrepe, naštete po kategorijah iz člena 2(2), za vsak ukrep navaja razporeditev stroškov ter opravljen nadzor preverjanja in oceni dosežene rezultate, vpliv na okolje ter težave pri izvajanju ukrepov.

Člen 9

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.