2002A6430 — SL — 22.10.2012 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil







EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“), na eni strani, in ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (v nadaljnjem besedilu „Švica“), na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, OB UPOŠTEVANJU prizadevanj in obveznosti pogodbenic za sprostitev njunih trgov vladnih naročil, zlasti v skladu s Sporazumom o vladnih naročilih, sklenjenim 15. aprila 1994 v Marakešu, ki je stopil v veljavo 1. januarja 1996, in s sprejetjem državnih pravil za učinkovito odprtje trga na področju vladnih naročil s progresivno liberalizacijo, OB UPOŠTEVANJU izmenjave pisem z dne 25. marca in 5. maja 1994 med Evropsko komisijo in Švicarskim zveznim uradom za gospodarske odnose s tujino, OB UPOŠTEVANJU sporazuma, ki je bil 22. julija 1972 sklenjen med Švico in Skupnostjo, V ŽELJI, da se izboljša in razširi področje uporabe njunih prilog k Dodatku I Sporazuma o vladnih naročilih, V ŽELJI, da med seboj nadaljujejo z napori za liberalizacijo, tako da omogočijo dostop do naročil blaga, gradnje ter storitev njunih telekomunikacijskih in železniških operaterjev, subjektov, ki delujejo na področju energije razen na področju elektrike, in zasebnih oskrbovalnih podjetij, ki delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih je dodelil pristojni državni organ in ki delujejo v sektorju pitne vode, elektrike, mestnega prevoza, letališč in pomorskih pristanišč ali pristanišč na celinskih vodah, STA SE DOGOVORILI NASLEDNJE:







POGLAVJE I

RAZŠIRITEV PODROČJA UPORABE SPORAZUMA O VLADNIH NAROČILIH, SKLENJENEGA V OKVIRU SVETOVNE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE

Člen 1

Obveznosti Skupnosti

1. Za dopolnitev in razširitev področja uporabe svojih obveznosti napram Švici v skladu s Sporazumom o vladnih naročilih, ki se je 15. aprila 1994 podpisal v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), se Skupnost obvezuje, da bo spremenila svoje Priloge in splošne opombe k Dodatku I Sporazuma o vladnih naročilih kot sledi:

izbriše se sklicevanje na Švico v prvi alinei splošne opombe št. 2, tako da se švicarskim dobaviteljem blaga in izvajalcem storitev v skladu s členom XX omogoči, da prek subjektov Skupnosti, naštetih v Prilogi 2, odstavku 2, izpodbijajo oddajo naročil.

2. Skupnost obvesti sekretariat STO o tej spremembi v roku enega meseca od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Člen 2

Obveznosti Švice

1. Za dopolnitev in razširitev področja uporabe svojih obveznosti napram Skupnosti v skladu s Sporazumom o vladnih naročilih, se Švica obvezuje, da bo spremenila svoje Priloge in splošne opombe k Dodatku I Sporazuma o vladnih naročilih kot sledi:

v Prilogo 2 se pod „seznam naročnikov“ vstavi naslednja nova točka po točki 2:

„3. Organi oblasti in javni organi na ravni okoliša in mestne občine.“

2. Skupnost obvesti sekretariat STO o tej spremembi v roku enega meseca od začetka veljavnosti tega sporazuma.







POGLAVJE II

NAROČILA TELEKOMUNIKACIJSKIH IN ŽELEZNIŠKIH OPERATERJEV IN NEKATERIH OSKRBOVALNIH PODJETIJ

Člen 3

Cilji, opredelitve in področje uporabe

1. Cilj tega sporazuma je, da se dobaviteljem blaga pogodbenic in njunim izvajalcem storitev zagotovi vzajemen, pregleden in nediskriminacijski dostop do nakupa blaga in storitev, vključno z gradbeniškimi storitvami ki jih naročajo telekomunikacijski operaterji, železniški operaterji, subjekti, ki delujejo na področju energije razen na področju elektrike, in zasebna oskrbovalna podjetja obeh pogodbenic.

2. Za namene tega poglavja:

(a) „telekomunikacijski operaterji“ (v nadaljnjem besedilu „TO-ji“) so subjekti, ki zagotavljajo ali upravljajo javna telekomunikacijska omrežja ali zagotavljajo eno storitev javnih telekomunikacij ali več in so bodisi javni organi ali javna podjetja ali delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodeli pristojen organ ene od pogodbenic;

(b) „javno telekomunikacijsko omrežje“ je telekomunikacijska infrastruktura, ki je na voljo javnosti in omogoča, da se signali prenašajo med določenimi omrežnimi priključnimi točkami z žico, mikrovalovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi;

(c) „javne telekomunikacijske storitve“ so storitve, opravljanje katerih v celoti ali delno sestoji iz prenašanja in usmerjanja signalov na javno telekomunikacijsko omrežje s telekomunikacijskimi procesi, z izjemo radiodifuzije in televizije;

(d) „železniški operaterji“ (v nadaljnjem besedilu „ŽO-ji“) so naročniki, ki so bodisi javni organi ali javna podjetja ali delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodeli pristojni organ ene od pogodbenic in ki imajo kot eno izmed svojih dejavnosti upravljanje omrežij za preskrbo javnosti na področju železniškega prometa;

(e) „subjekti, ki delujejo na področju energije razen na področju elektrike,“ so naročniki, ki so bodisi javni organi ali javna podjetja ali delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodeli pristojni organ ene od pogodbenic in ki imajo kot eno svojih dejavnosti katero koli dejavnost, navedeno v i) in ii) spodaj, ali katero koli kombinacijo slednjih: (i) zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje storitve za javnost v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo plina ali toplote ali s preskrbo takšnih omrežij s plinom ali toploto; ali (ii) uporaba zemljepisnega področja za namen iskanja ali črpanja nafte, plina, kopanja premoga ali drugega trdnega goriva;

(f) „zasebna oskrbovalna podjetja so naročniki, ki niso zajeti v Sporazumu o vladnih naročilih, ampak delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodeli pristojen organ ene od pogodbenic, in ki opravljajo kot eno svojih dejavnosti katero koli dejavnost, navedeno v i) do v) spodaj, ali katero koli kombinacijo slednjih:“ (i) zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo pitne vode ali s preskrbo takšnih omrežij s pitno vodo; (i) zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje javne storitve v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo elektrike ali s preskrbo takšnih omrežij z elektriko; (iii) preskrba prevoznikov v zračnem prometu z letališkimi ali ostalimi terminalnimi napravami; (iv) preskrba prevoznikov v pomorskem prometu ali prometu po celinskih vodah z obmorskimi ali notranjimi pristaniškimi napravami ali ostalimi terminalnimi napravami; (v) upravljanje omrežij, ki opravljajo javno storitev na področju prevoza z mestno železnico, avtomatskimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico.

3. Ta sporazum velja za kateri koli zakon,pravni predpis ali za prakso v zvezi z naročili, ki jo opravijo TO-ji, ŽO-ji pogodbenic, subjekti, dejavni na področju energije razen na področju elektrike, in zasebna oskrbovalna podjetja (v nadaljnjem besedilu „zajeti subjekti“), določeni v tem členu in navedeni v Prilogah I do IV, in za vsa vladna naročila takšnih zajetih subjektov naročnikov.

4. Člena 5 in 6 se uporabljata za pogodbe ali nize pogodb, katerih ocenjena vrednost brez DDV ni manjša kot:

(a) če jih oddajo TO-ji: (i) 600 000 EUR ali njihova protivrednost v posebnih pravicah črpanja, kar zadeva zaloge in storitve; (ii) 5 000 000 EUR ali njihova protivrednost v posebnih pravicah črpanja, kar zadeva gradnje;

(b) ko jih oddajo ŽO-ji in subjekti, ki so dejavni na področju energije razen na področju elektrike: (i) 400 000 EUR ali njihova protivrednost v posebnih pravicah črpanja, kar zadeva zaloge in storitve; (ii) 5 000 000 EUR ali njihova protivrednost v posebnih pravicah črpanja, kar zadeva gradnje;

(c) če jih oddajo zasebna oskrbovalna podjetja: (i) 400 000 posebnih pravic črpanja ali njihova protivrednost v evrih, kar zadeva zaloge in storitve; (ii) 5 000 000 posebnih pravic črpanja ali njihova protivrednost v evrih, kar zadeva gradnje;

Pretvorba evra v posebne pravice črpanja je v skladu s postopki, ki so določeni v Sporazumu o vladnih naročilih.

5. To poglavje ne velja za naročila, ki jih oddajo TO-ji za nakupe, namenjene izključno za opravljanje ene telekomunikacijske storitve ali več, če lahko drugi subjekti nudijo iste storitve v istem zemljepisnem področju in pod približno enakimi pogoji. Vsaka pogodbenica nemudoma obvesti drugo pogodbenico o takšnih naročilih. Ta določba velja pod istimi pogoji tudi za naročila, ki jih oddajo ŽO-ji, subjekti, dejavni na področju energije razen na področju elektrike, in zasebna oskrbovalna podjetja takoj, ko se ti sektorji liberalizirajo.

6. Glede na storitve, vključno z gradbeniškimi storitvami, velja ta sporazum za tiste, ki so naštete v Prilogah VI in VII tega sporazuma.

7. Ta sporazum ne velja za zajete subjekte, če ti izpolnjujejo pogoje, določene v členih 2(4), 2(5), 3, 6(1), 7(1), 9(1), 10, 11, 12 in 13(1) Direktive 93/38/EGS, nazadnje spremenjene z Direktivo 98/4/ES (OV L 101, 4.4.1998, str. 1) za Skupnost in v Prilogah VI in VIII za Švico.

Ta sporazum ne velja za naročila, ki jih oddajo ŽO-ji, če takšna naročila zadevajo nakup ali najem blaga, z namenom, da se do-financirajo naročila blaga, ki so se oddala v skladu z določbami tega Sporazuma.

Člen 4

Postopki naročanja

1. Pogodbenici zagotovita, da so postopki naročanja in prakse za oddajo naročil, ki jih upoštevajo njuni zajeti subjekti, v skladu z načeli o nediskriminaciji, preglednosti in poštenosti. Takšni postopki in prakse izpolnjujejo vsaj naslednje pogoje:

(a) pozivi za oddajo konkurenčnih ponudb se izvršijo z objavo obvestila o javnem razpisu, informativnega obvestila ali obvestila o obstoju kvalifikacijskega sistema. Ta obvestila oziroma povzetek pomembnih elementov teh obvestil se objavi v vsaj enem uradnem jeziku Sporazuma o vladnih naročilih in sicer na državni ravni v primeru Švice na eni strani in na ravni Skupnosti na drugi strani. Vsebujejo vse potrebne informacije o predvidenem naročanju, vključno z vrsto uporabljenega postopka oddaje naročil, če je to možno;

(b) časovni roki so ustrezni, tako da dobavitelji blaga ali izvajalci storitev lahko pripravijo in predložijo ponudbe;

(c) razpisna dokumentacija vsebuje vse potrebne informacije, zlasti tehnične specifikacije in merila za izbor in oddajo, tako da ponudniki lahko predložijo upravičene ponudbe. Razpisna dokumentacija se na prošnjo posreduje dobaviteljem blaga ali izvajalcem storitev;

(d) merila za izbor so nediskriminatorna. Kvalifikacijski sistem, ki ga uporabljajo zajeti subjekti, mora temeljiti na vnaprej določenih in nediskriminatornih merilih in postopek in pogoji za sodelovanje so na zahtevo na voljo;

(e) merila za oddajo so lahko bodisi ekonomsko najugodnejša ponudba, ki zajema posebna merila vrednotenja kot so dobavni rok ali rok izvedbe, stroškovna učinkovitost, kakovost, tehnična vrednost, poprodajne storitve, obveznosti v zvezi z rezervnimi deli, ceno itd. bodisi samo najnižja cena.

2. Pogodbenici prav tako zagotovita, da njuni zajeti subjekti določijo v razpisni dokumentaciji tehnične specifikacije o zmogljivosti raje kot oblikovne ali opisne lastnosti. Takšne zahteve temeljijo na mednarodnih standardih, če ti obstajajo, sicer na nacionalnih tehničnih predpisih, priznanih nacionalnih standardih ali priznanih gradbenih predpisih. Prepovedane so vse tehnične specifikacije, ki se sprejmejo ali uporabijo z namenom ali učinkom, da bi po nepotrebnem ovirale zajeti subjekt pogodbenice pri naročanju blaga ali storitev druge pogodbenice in trgovino s takšnim blagom oziroma storitvami med njima.

Člen 5

Pritožbeni postopki

1. Pogodbenici morata zagotoviti nediskriminatorne, pravočasne, pregledne in učinkovite postopke, tako da se lahko dobavitelji blaga ali izvajalci storitev pritožijo zaradi domnevnih kršitev sporazuma, do katerih pride v okviru naročil, ki so ali so bila v njunem interesu. Pritožbeni postopki, določeni v Prilogi V, se uporabljajo.

2. Pogodbenici morata zagotoviti, da njuni zajeti naročniki vsaj tri leta obdržijo dokumentacijo v zvezi s postopki naročil, ki so zajeti v tem poglavju.

3. Pogodbenici morata zagotoviti, da se odločitve, ki jih sprejmejo organi, odgovorni za pritožbene postopke, ustrezno izvršijo.







POGLAVJE III

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 6

Prepoved razlikovanja

1. Pogodbenici zagotovita, da v njunih postopkih in praksah za oddajo vladnih naročil, katerih vrednost presega prag, določen v členu 3(4), zajeti naročniki na njunih ozemljih ne:

(a) obravnavajo blago, storitve, dobavitelje in izvajalce storitev druge pogodbenice manj ugodno kot (i) domače blago, storitve, dobavitelje in izvajalce storitev; ali (ii) blago, storitve, dobavitelje in izvajalce storitev tretje dežele;

(b) obravnavajo lokalnega dobavitelja blaga ali izvajalca storitev manj ugodno kot drugega lokalnega dobavitelja blaga ali izvajalca storitev na podlagi stopnje njegove pripadnosti fizičnim ali pravnim osebam druge pogodbenice, lastništva ali nadzora fizičnih ali pravnih oseb druge pogodbenice nad njim;

(c) zapostavljajo lokalnih dobaviteljev blaga ali izvajalcev storitev na podlagi dejstva, da dobavljeno blago ali izvedena storitev izvira iz druge pogodbenice;

(d) predpišejo kompenzacije pri kvalifikaciji in izboru blaga, storitev, dobaviteljev ali izvajalcev storitev ali pri ocenjevanju ponudb in oddaji naročil.

2. Pogodbenici se zavezujeta, da ne bosta niti od pristojnih organov niti od zajetih naročnikov zahtevala, da ravnajo diskriminatorno, bodisi neposredno bodisi posredno. Ponazoritveni seznam področij, na katerih je takšno razlikovanje možno, je v Prilogi X.

3. Pogodbenici se zavežeta, da bosta v svojih postopkih in praksah za dodelitev nabavnih naročil, katerih vrednost je pod pragom iz člena 3(4), spodbudili svoje zajete subjekte, da bodo obravnavali dobavitelje in izvajalce storitev druge pogodbenice v skladu z določbami odstavka 1. Pogodbenici se strinjata, da se bodo najkasneje v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma pregledali pogoji in izvajanje teh določb v luči izkušenj, pridobljenih v medsebojnih odnosih. V ta namen bo Skupni odbor sestavil seznam situacij, v katerih se uporablja načelo iz člena 6.

4. Načela v odstavku 1, zlasti v a), št. i), in v odstavkih 2 in 3 ne posegajo v ukrepe, potrebne zaradi posebnega procesa Skupnosti za vključevanje in zaradi ustanovitve in delovanja njenega notranjega trga, kot tudi zaradi razvoja švicarskega domačega trga. Prav tako so ta načela, zlasti tista v a), št. ii), brez poseganja v prednostno obravnavo, odobreno v skladu z obstoječimi ali bodoči sporazumi o regionalnem gospodarskem združevanju. Vendar pa uporaba te določbe ne sme ogroziti upravljanja tega sporazuma. Ukrepi, na katere se nanaša ta odstavek, so našteti v Prilogi IX; vsaka izmed pogodbenic lahko obvesti o drugih ukrepih, zajetih v tem odstavku. Posvetovanja Skupnega odbora potekajo na zahtevo katere koli pogodbenice. Njihov namen je zagotoviti, da se ta sporazum zadovoljivo izvaja še naprej.

Člen 7

Izmenjava informacij

1. V obsegu, potrebnem za učinkovito izvajanje Poglavja II, se pogodbenici obojestransko obveščata o načrtovanih spremembah njunih ustreznih zakonodaj, ki spadajo ali bodo verjetno spadale v ta sporazum (predlogi za direktive, osnutki zakonov in odredbe in osnutki dopolnil k Medkantonalnem sporazumuconcordat intercantonal).

2. Pogodbenici se obojestransko obveščata o katerih koli drugih vprašanjih v zvezi z razlago in uporabo tega sporazuma.

3. Pogodbenici si obojestransko posredujeta imena in naslove „kontaktnih točk“, ki so odgovorne za zagotavljanje informacij o pravilih zakonodaj, ki spadajo v ta sporazum in v Sporazum o vladnih naročilih, tudi na lokalni ravni.

Člen 8

Nadzorni organ

1. Izvajanje tega sporazuma nadzoruje v vsaki pogodbenici neodvisen organ. Ta organ je pristojen za sprejemanje katerih koli pritožb ali zamer v zvezi z uporabo tega sporazuma in ukrepa nemudoma in učinkovito.

2. Najkasneje v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma je ta organ prav tako pristojen, da v primeru kršitve tega sporazuma v okviru naročanja sprejme upravni ukrep ali sproži sodni postopek proti zajetim subjektom.

Člen 9

Nujni ukrepi

1. Če pogodbenica smatra, da druga pogodbenica ni izpolnila svojih obveznosti iz tega sporazuma ali da zakonodaja, uredba ali praksa druge pogodbenice bistveno zmanjšuje ali bi lahko zmanjševala koristi, ki ji v skladu s tem sporazumom pripadajo, in če se pogodbenici ne moreta nemudoma dogovoriti o ustreznem nadomestilu ali drugem sanacijskem ukrepu, lahko oškodovana pogodbenica brez vpliva na svoje pravice in obveznosti v skladu z mednarodnim pravom, deloma ali popolnoma opusti uporabo tega sporazuma. O takšni opustitvi nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Oškodovana pogodbenica lahko v skladu s členom 18(3) tudi prekine sporazum.

2. Obseg in trajanje takšnih ukrepov se omejita do takšne mere, da se popravi položaj in se po potrebi zagotovi pošteno ravnovesje pravic in obveznosti iz tega sporazuma.

Člen 10

Reševanje sporov

Vsaka pogodbenica lahko sproži spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma pri Skupnem odboru, ki si prizadeva poravnati spor. Skupni odbor uporabi vse ustrezne informacije za preučitev položaja z namenom, da se najde sprejemljiva rešitev. V ta namen mora Skupni odbor preučiti vse možnosti za ohranjanje dobrega delovanja tega sporazuma.

Člen 11

Skupni odbor

1. Ustanovi se Skupni odbor. Zagotovi učinkovito izvajanje in delovanje tega sporazuma. V ta namen opravi izmenjave mnenj in informacij in ustanovi forum za posvetovanja med pogodbenicama.

2. Skupni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic in odloča soglasno. Sprejme svoj poslovnik in ustanovi delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog.

3. Z namenom, da se zagotovi učinkovito delovanje tega sporazuma, se Skupni odbor sreča vsaj enkrat letno ali na zahtevo katere koli pogodbenice.

4. Skupni odbor redno pregleda Priloge k temu sporazumu. Skupni odbor jih lahko spremeni na zahtevo ene od pogodbenic.

Člen 12

Informacijska tehnologija

1. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da bi zagotovili, da je vrsta informacij o naročanju, zlasti v obvestilih o javnih razpisih in v razpisni dokumentaciji, ki jo pogodbenici hranita v svojih podatkovnih zbirkah, lahko primerljiva v smislu kakovosti in dostopa. Prav tako sodelujeta z namenom, da bi zagotovile, da je vrsta informacij, ki se prek njunih elektronskih sredstev izmenjajo med zajetimi strankami za namene vladnih naročil, primerljiva v smislu kakovosti in dostopa.

2. Ob posvečanju nadaljnje pozornosti vprašanju medsebojnega izvajanja in vprašanju medsebojne povezanosti in potem, ko sta se dogovorili, da je vrsta informacij o nabavi iz odstavka 1 primerljiva, pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe, da bi dobaviteljem in izvajalcem storitev druge pogodbenice zagotovili dostop do ustreznih informacij o naročanju, kot so obvestila o javnih razpisih, ki jih pogodbenici hranita v svojih podatkovnih zbirkah. Prav tako dobaviteljem in izvajalcem storitev druge pogodbenice zagotovita dostop do svojih elektronskih sistemov naročanja, kot so elektronski sistemi javnih razpisov. Pogodbenici ravnata v skladu s členom XIV(8) Sporazuma o vladnih naročilih.

Člen 13

Izvajanje

1. Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe, bodisi splošne bodisi posebne, s katerimi zagotovita, da izpolnjujeta svoje obveznosti iz tega sporazuma.

2. Vzdržita se vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma.

Člen 14

Revizija

Pogodbenici pregledata delovanje tega sporazuma najkasneje tri leta od začetka veljavnosti tega sporazuma z namenom, da so po potrebi izboljša njegovo delovanje.

Člen 15

Razmerje do Sporazumov STO

Ta sporazum ne vpliva na pravice in obveznosti Pogodbenic iz sporazumov, ki so bili sklenjeni pod pokroviteljstvom STO.

Člen 16

Obseg ozemlja uporabe

Ta sporazum se na eni strani uporablja za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Švice.

Člen 17

Priloge

Priloge k temu sporazumu so sestavni del Sporazuma.

Člen 18

Začetek veljavnosti in trajanje

1. Ta sporazum ratificirata ali odobrita pogodbenici v skladu s postopki, ki se zanju uporabljajo. Veljati začne prvi dan drugega meseca po zadnjem obvestilu o depozitu instrumentov o ratifikaciji ali odobritvi vseh naslednjih sedem sporazumov:

— sporazum o nekaterih vidikih vladnih naročil;

— sporazum o prostem pretoku oseb;

— sporazum o zračnem prometu;

— sporazum o železniškem in cestnem prevozu blaga in potnikov;

— sporazum o trgovini s kmetijskimi proizvodi;

— sporazum o medsebojnem priznavanju presoje skladnosti;

— sporazum o sodelovanju v znanosti in tehnologiji.

2. Ta sporazum se sklene za začetno obdobje sedmih let. Sporazum se podaljša za nedoločeno obdobje, če Skupnost ali Švica ne obvestita druge pogodbenice o nasprotnem pred iztekom začetnega obdobja. V primeru takšnega obvestila se uporabljajo določbe odstavka 4.

3. Skupnost ali Švica lahko ta sporazum prekineta, tako da obvestita drugo pogodbenico o svoji odločitvi. V primeru takšnega obvestila se uporabljajo določbe odstavka 4.

4. Sedem sporazumov iz odstavka 1 se preneha uporabljati šest mesecev po prejemu obvestila o nepodaljšanju iz odstavka 2 ali o prenehanju iz odstavka 3.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. El presente Acuerdo se establecer por duplicado en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca y cada uno de estos textos será auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Dieses Abkommen ist in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache abgefaßt, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Η παρούδα συμφωνία καταρτίζεται εις διπλούν στα αγγλικά, τα γαλλικά, τα γερμανικά, τα δανικά, τα ελληνικά, τα ισπανικά, τα ιταλικά, τα ολλανδικά, τα πορτογαλικά, τα σουηδικά και τα φινλανδικά, καθένα από τα κείμενα αυτά είναι αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine. This Agreement is drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of these texts being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Le présent accord est établi, en double exemplaire, en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Il presente Accordo è redatto, in duplice copia, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca; ognuno di questi testi fa ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Deze overeenkomst is opgesteld in tweevoud in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.

Feito no Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. O presente Acordo é estabelecido em exemplar duplo, nas línguas alemã, inglesa, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionioi två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

PRILOGA I

(iz členov(3)(1)in (2)(a) do (c) in (5) Sporazuma)

TELEKOMUNIKACIJSKI OPERATERJI, ZAJETI V SPORAZUMU

▼M1

Priloga I A – Unija

Sporazum ne zajema več telekomunikacijskih operaterjev.

▼B

Priloga I B – Švica

Specifikacija subjektov, dejavnih na področju telekomunikacij, iz členov(3)(1) in (2)(a) do (c) Sporazuma

Subjekti, ki opravljajo javne telekomunikacijske storitve na podlagi koncesije v smislu člena 66, prva alinea Zveznega zakona o telekomunikacijah z dne 30. aprila 1997.

Na primer: Swisscom.

PRILOGA II

(iz členov (3)(1)in (2)(d)in (5) Sporazuma)

ŽELEZNIŠKI OPERATERJI, ZAJETI V SPORAZUMU

▼M1

Priloga II A – Unija

Belgija

— SNCB Holding / NMBS Holding

— Société nationale des Chemins de fer belges / Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen

— Infrabel

Bolgarija

— Национална компания „Железопътна инфраструктура“

— „Български държавни железници“ ЕАД

— „БДЖ – Пътнически превози“ ЕООД

— „БДЖ – Тягов подвижен състав (Локомотиви)“ ЕООД

— „БДЖ – Товарни превози“ ЕООД

— „Българска Железопътна Компания“ АД

— „Булмаркет – ДМ“ ООД

Češka

Vsi naročniki, ki izvajajo storitve na področju železniških storitev, kakor so opredeljene v točki (f) odstavka 1 dela 4 zakona št. 137/2006 zb. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen.

Na primer:

— ČD Cargo, a.s.

— České dráhy, a.s.

— Správa železniční dopravní cesty, státní organizace

Danska

— DSB

— DSB S-tog A/S

— Metroselskabet I/S

Nemčija

— Deutsche Bahn AG

— Drugi subjekti, ki zagotavljajo storitve javnega železniškega prometa v skladu s členom 2(1) Allgemeines Eisenbahngesetz z dne 27. decembra 1993, kakor je bil nazadnje spremenjen 26. februarja 2008.

Estonija

— Subjekti, ki poslujejo v skladu s členom 10(3) zakona o javnih naročilih (RT I 21.2.2007, 15, 76) in členom 14 zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

— AS Eesti Raudtee

— AS Elektriraudtee

Irska

— Iarnród Éireann [/Irish Rail]

— Railway Procurement Agency

Grčija

— „Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος Α.Ε.“ („Ο.Σ.Ε. Α.Ε.“) v skladu z zakonom št. 2671/98

— „ΕΡΓΟΣΕ Α.Ε.“ v skladu z zakonom št. 2366/95

Španija

— Ente público Administración de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)

— Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles (RENFE)

— Ferrocarriles de Vía Estrecha (FEVE)

— Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)

— Eusko Trenbideak (Bilbao)

— Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV)

— Serveis Ferroviaris de Mallorca (Ferrocarriles de Mallorca)

— Ferrocarril de Soller

— Funicular de Bulnes

Francija

— Société nationale des chemins de fer français in druga javna železniška omrežja iz Loi d’orientation des transports intérieurs št. 82–1153 z dne 30. decembra 1982, naslov II, poglavje 1

— Réseau ferré de France, državno podjetje, ustanovljeno na podlagi zakona št. 97–135 z dne 13. februarja 1997

Italija

— Ferrovie dello Stato S. p. A., vključno s Società partecipate

— Subjekti, družbe in podjetja, ki zagotavljajo storitve v železniškem prometu na podlagi koncesije v skladu s členom 10 Regio Decreto št. 1447 z dne 9. maja 1912, ki odobrava prečiščeno besedilo zakonov o „le ferrovie concesse all’Industria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili“.

— Subjekti, družbe in podjetja, ki zagotavljajo storitve v železniškem prometu na podlagi koncesije v skladu s členom 4 Legge št. 410 z dne 4. junija 1949 – Concorso dello Stato per la priattivazione del pubblici servizi di trasporto in concessione.

— Subjekti, družbe in podjetja ali lokalni organi, ki zagotavljajo storitve v železniškem prometu na podlagi koncesije v skladu s členom 14 Legge št. 1221 z dne 2. avgusta 1952 – Provvedimenti per l’esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di trasporto in regime di concessione.

— Subjekti, družbe in podjetja, ki opravljajo storitve javnega prometa v skladu s členoma 8 in 9 decreto legislativo št. 422 z dne 19. novembra 1997 – Conferimento alle regioni ed agli enti locali di funzioni e compiti in materia di trasporto pubblico locale, a norma dell’articolo 4, comma 4, della L. 15 marzo 1997, n. 9 –, kakor je bil spremenjen z decreto legislativo št. 400 z dne 20. septembra 1999 in s členom 45 Legge št. 166 z dne 1. avgusta 2002.

Ciper

Latvija

— Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš“ in druga podjetja, ki zagotavljajo storitve železniškega prometa in opravljajo nakupe v skladu z zakonom „Par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām“.

— Valsts akciju sabiedrība „Pasažieru vilciens“

Litva

— Akcinė bendrovė „Lietuvos geležinkeliai“

— Drugi subjekti v skladu z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in ki poslujejo na področju železniških storitev v skladu z zakonikom o železniškem prometu Republike Litve (Uradni list, št. 72–2489, 2004).

Luksemburg

— Chemins de fer luxembourgeois (CFL)

Madžarska

— Subjekti, ki opravljajo storitve javnega železniškega prometa v skladu s členi 162–1632003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről in 2005. évi CLXXXIII. törvény a vasúti közlekedésről in na podlagi dovoljenja v skladu z 45/2006. (VII. 11.) GKM rendelet a vasúti társaságok működésének engedélyezéséről.

Na primer:

— Magyar Államvasutak (MÁV)

Malta

Nizozemska

Naročniki s področja železniškega prometa. Na primer:

— Nederlandse Spoorwegen

— ProRail

Avstrija

— Österreichische Bundesbahn

— Schieneninfrastrukturfinanzierungs-Gesellschaft mbH

— Subjekti, ki so pooblaščeni za opravljanje prevoznih storitev na podlagi Eisenbahngesetz, BGBl. št. 60/1957, kakor je bil spremenjen.

Poljska

Subjekti, ki opravljajo storitve železniškega prometa na podlagi ustawa o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego „Polskie Koleje Państwowe“ z dnia 8 września 2000 r. Ti med drugim vključujejo:

— PKP Intercity Sp, z o.o.

— PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o.

— PKP Polskie Linie Kolejowe S.A.

— „Koleje Mazowieckie – KM“ Sp. z o.o.

— PKP Szybka Kolej Miejska w Trójmieście Sp. z ο.ο.

— PKP Warszawska Kolej Dojazdowa Sp. z o.o.

Portugalska

— CP – Caminhos de Ferro de Portugal, E.P. v skladu z Decreto-Lei št. 109/77 z dne 23. marca 1977

— REFER, E.P., v skladu z Decreto-Lei št. 104/97 z dne 29. aprila 1997

— RAVE, S.A., v skladu z Decreto-Lei št. 323-H/2000 z dne 19. decembra 2000

— Fertagus, S.A., v skladu z Decreto-Lei št. 78/2005 z dne 13. aprila 2005

— Javni organi in javna podjetja, ki opravljajo železniške storitve v skladu z Lei št. 10/90 z dne 17. marca 1990.

— Zasebna podjetja, ki opravljajo železniške storitve v skladu z Lei št. 10/90 z dne 17. marca 1990, če so imetniki posebnih ali izključnih pravic.

Romunija

— Compania Națională Căi Ferate – CFR

— Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfă „CFR – Marfă“

— Societatea Națională de Transport Feroviar de Călători „CFR – Călători“

Slovenija







Mat. št. Naziv Poštna št. Kraj 5142733 Slovenske železnice, d. o. o. 1000 Ljubljana

Slovaška

— Subjekti, ki upravljajo železnice in žičnice ter s tem povezane zmogljivosti v skladu z zakonom št. 258/1993 zb. po besedilu zakonov št. 152/1997 zb. in št. 259/2001 zb.

— Subjekti, ki so prevozniki javnega železniškega prometa v skladu z zakonom št. 164/1996 zb. po besedilu zakonov št. 58/1997 zb., št. 260/2001 zb., št. 416/2001 zb. in št. 114/2004 zb. in na podlagi odloka vlade št. 662 z dne 7. julija 2004.

Na primer:

— Železnice Slovenskej republiky, a.s.

— Železničná spoločnosť Slovensko, a.s.

Finska

— VR-Yhtymä Oy/ VR-Group Ab/ VR Group Ltd.

Švedska

— Javni subjekti, ki opravljajo železniške storitve v skladu z järnvägslagen (2004:519) in järnvägsförordningen (2004:526).

— Regionalni in lokalni javni subjekti, ki upravljajo regionalne ali lokalne železniške povezave na podlagi lagen (1997:734) om ansvar foer viss kollektiv persontrafik.

— Zasebni subjekti, ki opravljajo železniške storitve na podlagi pooblastila, danega v skladu s foerordningen (1996:734) om statens spaaranlaeggningar, če je takšno pooblastilo skladno s členom 2(3) Direktive 2004/17/ES.

Združeno kraljestvo

— Network Rail plc

— Eurotunnel plc

— Northern Ireland Transport Holding Company

— Northern Ireland Railways Company Limited

— Izvajalci železniških storitev, ki poslujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jih podeli Department of Transport ali kateri koli drug pristojni organ.

▼B

Priloga II B – Švica

Specifikacija železniških operaterjev iz členov (3) (1) in (2) (d) Sporazuma

Chemins de fer federaux (CFF) ( 1 )

Subjekti v smislu členov 1(2) in 2(1) v „Loi fédérale sur les chemins de fer“ z dne 20. decembra 1957, ko opravljajo storitve javnega prevoza s standardno ali ozkotirno železnico (1) .

Na primer: BLS, MthB, Chemin de fer du Jura, RhB, FO, GFM.

PRILOGA III

(iz členov (3)(1)in (2)(e)in (5) Sporazuma)

SUBJEKTI, DEJAVNI NA PODROČJU ENERGIJE

▼M1

Priloga III A – Unija

(a) Prevoz ali distribucija plina ali toplote

Belgija

— Distrigaz

— Lokalni organi in združenja lokalnih organov za ta del njihovih dejavnosti

— Fluxys

Bolgarija

Subjekti, ki imajo licenco za proizvodnjo ali transport toplote v skladu s členom 39(1) Закона за енергетиката (обн., ДВ, бр.107/09.12.2003):

— АЕЦ Козлодуй – ЕАД

— Брикел – ЕАД

— „Бул Еко Енергия“ ЕООД

— „ГЕРРАД“ АД

— Девен АД

— ТЕЦ „Марица 3“ – АД

— „Топлина електроенергия газ екология“ ООД

— Топлофикация Бургас – ЕАД

— Топлофикация Варна – ЕАД

— Топлофикация Велико Търново – ЕАД

— Топлофикация Враца – ЕАД

— Топлофикация Габрово – ЕАД

— Топлофикация Казанлък – ЕАД

— Топлофикация Лозница – ЕАД

— Топлофикация Перник – ЕАД

— ЕВН България Топлофикация – Пловдив – ЕАД

— Топлофикация Плевен – ЕАД

— Топлофикация Правец – ЕАД

— Топлофикация Разград – ЕАД

— Топлофикация Русе – ЕАД

— Топлофикация Сливен – ЕАД

— Топлофикация София – ЕАД

— Топлофикация Шумен – ЕАД

— Топлофикация Ямбол – ЕАД

Subjekti, ki imajo licenco za transport, distribucijo, javno dostavo ali oskrbo s plinom, ki jo zagotovi končni dobavitelj, v skladu s členom 39(1) Закона за енергетиката (обн., ДВ, бр.107/09.12.2003):

— Булгаргаз ЕАД

— Булгартрансгаз ЕАД

— Балкангаз 2000 АД

— Бургасгаз ЕАД

— Варнагаз АД

— Велбъждгаз АД

— Газо-енергийно дружество-Елин Пелин ООД

— Газинженеринг ООД

— Газоснабдяване Асеновград АД

— Газоснабдяване Бургас ЕАД

— Газоснабдяване Враца ЕАД

— Газоснабдяване Нова Загора АД

— Газоснабдяване Нови Пазар АД

— Газоснабдяване Попово АД

— Газоснабдяване Първомай АД

— Газоснабдяване Разград АД

— Газоснабдяване Русе ЕАД

— Газоснабдяване Стара Загора ООД

— Добруджа газ АД

— Дунавгаз АД

— Каварна газ ООД

— Камено-газ ЕООД

— Кнежа газ ООД

— Кожухгаз АД

— Комекес АД

— Консорциум Варна Про Енерджи ООД

— Костинбродгаз ООД

— Ловечгаз 96 АД

— Монтанагаз АД

— Овергаз Инк. АД

— Павгаз АД

— Плевенгаз АД

— Правецгаз 1 АД

— Примагаз АД

— Промишлено газоснабдяване ООД

— Раховецгаз 96 АД

— Рилагаз АД

— Севлиевогаз-2000 АД

— Сигаз АД

— Ситигаз България АД

— Софиягаз ЕАД

— Трансгаз Енд Трейд АД

— Хебросгаз АД

— Централ газ АД

— Черноморска технологична компания АД

— Ямболгаз 92 АД

Češka

Vsi naročniki, ki opravljajo storitve v sektorjih plina in toplote, kakor so opredeljeni v točkah (a) in (b) odstavka 1 dela 4 zakona št. 137/2006 zb. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen.

Na primer:

— NET4GAS, s.r.o.

— Pražská plynárenská, a.s.

— Severomoravská plynárenská, a.s.

— Plzeňská teplárenská, a.s.

— Pražská teplárenská, a.s.

Danska

— Subjekti, ki distribuirajo plin ali toploto na podlagi dovoljenja v skladu s § 4 lov om varmeforsyning, glej prečiščeno besedilo zakona št. 347 z dne 17. julija 2005.

— Subjekti, ki transportirajo plin na podlagi licence v skladu s § 10 iz lov om naturgasforsyning, glej prečiščeno besedilo zakona št. 1116 z dne 8. maja 2006.

— Subjekti, ki transportirajo plin na podlagi dovoljenja v skladu z bekendtgørelse nr. 361 om rørledningsanlæg på dansk kontinentalsokkelområde til transport af kulbrinter z dne 25. aprila 2006.

— Energinet Danmark ali hčerinske družbe, ki so popolnoma v lasti Energinet Danmark, v skladu z lov om Energinet Danmark § 2, stk. 2 og 3, glej zakon št. 1384 z dne 20. decembra 2004.

Nemčija

Lokalni organi, organi javnega prava ali združenja organov javnega prava ali državna podjetja, ki oskrbujejo z energijo druga podjetja, upravljajo omrežje za oskrbo z energijo ali razpolagajo z omrežjem za oskrbo z energijo na podlagi lastništva v skladu s členom 3(18) Gesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz) z dne 24. aprila 1998, kakor je bil nazadnje spremenjen 9. decembra 2006.

Estonija

— Subjekti, ki poslujejo v skladu s členom 10(3) zakona o javnih naročilih (RT I 21.2.2007, 15, 76) in členom 14 zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

— AS Kohtla-Järve Soojus

— AS Kuressaare Soojus

— AS Võru Soojus

Irska

— Bord Gáis Éireann

— Drugi subjekti, ki lahko od Komisije za nadzor področja energetike dobijo licenco za distribucijo ali transportiranje naravnega plina v skladu z določbami Gas Act 1976 to 2002.

— Subjekti, ki dobijo licenco na podlagi Electricity Regulation Act 1999 in so kot upravljavci kombiniranih toplarn in elektrarn udeleženi v distribuciji toplote.

Grčija

— „Δημόσια Επιχείρηση Αερίου (Δ.ΕΠ.Α.) Α.Ε.“, ki transportira in distribuira plin v skladu z zakonom št. 2364/95, kakor je bil spremenjen z zakoni št. 2528/97, 2593/98 in 2773/99.

— Διαχειριστής Εθνικού Συστήματος Φυσικού Αερίου (ΔΕΣΦΑ) Α.Ε.

Španija

— Enagas, S.A.

— Bahía de Bizkaia Gas, S.L.

— Gasoducto Al Andalus, S.A.

— Gasoducto de Extremadura, S.A.

— Infraestructuras Gasistas de Navarra, S.A.

— Regasificadora del Noroeste, S.A.

— Sociedad de Gas de Euskadi, S.A

— Transportista Regional de Gas, S.A.

— Unión Fenosa de Gas, S.A.

— Bilbogas, S.A.

— Compañía Española de Gas, S.A.

— Distribución y Comercialización de Gas de Extremadura, S.A.

— Distribuidora Regional de Gas, S.A.

— Donostigas, S.A.

— Gas Alicante, S.A.

— Gas Andalucía, S.A.

— Gas Aragón, S.A.

— Gas Asturias, S.A.

— Gas Castilla – La Mancha, S.A.

— Gas Directo, S.A.

— Gas Figueres, S.A.

— Gas Galicia SDG, S.A.

— Gas Hernani, S.A.

— Gas Natural de Cantabria, S.A.

— Gas Natural de Castilla y León, S.A.

— Gas Natural SDG, S.A.

— Gas Natural de Alava, S.A.

— Gas Natural de La Coruña, S.A.

— Gas Natural de Murcia SDG, S.A.

— Gas Navarra, S.A.

— Gas Pasaia, S.A.

— Gas Rioja, S.A.

— Gas y Servicios Mérida, S.L.

— Gesa Gas, S.A.

— Meridional de Gas, S.A.U.

— Sociedad del Gas Euskadi, S.A.

— Tolosa Gas, S.A.

Francija

— Gaz de France, ki je ustanovljen in deluje na podlagi Loi št. 46/628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz z dne 8. aprila 1946, kakor je bil spremenjen.

— GRT Gaz, upravljavec prenosnega omrežja zemeljskega plina.

— Subjekti, ki distribuirajo plin in so navedeni v členu 23 Loi št. 46-628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz z dne 8. aprila 1946, kakor je bil spremenjen (distribucijska podjetja mešanega gospodarstva, régies ali podobne službe, sestavljene iz regionalnih ali lokalnih organov). Na primer: Gaz de Bordeaux, Gaz de Strasbourg.

— Lokalni organi ali združenja lokalnih organov, ki distribuirajo toploto.

Italija

— SNAM Rete Gas SpA, S.G.M. e EDISON T. e S., ki transportira plin.

— Subjekti, ki distribuirajo plin na podlagi prečiščenega besedila zakonov o neposrednem nadzoru nad javnimi storitvami, ki ga izvajajo lokalni organi in pokrajine, odobrenega z Regio Decreto št. 2578 z dne 15. oktobra 1925 in D.P.R. št. 902 z dne 4. oktobra 1986 ter s členoma 14 in 15 Decreto Legislativo št. 164 z dne 23. maja 2000.

— Subjekti, ki izvajajo javno distribucijo toplote, navedeni v členu 10 iz zakona št. 308 z dne 29. maja 1982 – Norme sul contenimento dei consumi energetici, lo sviluppo delle fonti rinnovabili di energia, l’esercizio di centrali elettriche alimentate con combustibili diversi dagli idrocarburi.

— Lokalni organi ali združenja lokalnih organov, ki izvajajo javno distribucijo toplote.

— Società di trasporto regionale, katere tarife je odobrila Autorità per l’energia elettrica ed il gas.

Ciper

Latvija

— AS „Latvijas gāze“

— Javni subjekti lokalnih vlad, ki izvajajo javno oskrbo s toploto.

Litva

— Akcinė bendrovė „Lietuvos dujos“

— Drugi subjekti v skladu z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in ki izvajajo transport, distribucijo ali oskrbo s plinom v skladu z zakonom o zemeljskem plinu Republike Litve (Uradni list, št. 89–2743, 2000, št. 43–1626, 2007).

— Subjekti v skladu z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in ki izvajajo oskrbo s toploto v skladu z zakonom o toploti Republike Litve (Uradni list, št. 51-2254, 2003, št. 130-5259, 2007).

Luksemburg

— Société de transport de gaz SOTEG S.A.

— Gaswierk Esch-Uelzecht S.A.

— Service industriel de la Ville de Dudelange

— Service industriel de la Ville de Luxembourg

— Lokalni organi ali združenja lokalnih organov, zadolžena za javno distribucijo toplote.

Madžarska

— Subjekti, ki transportirajo ali distribuirajo plin v skladu s členi 162–163 iz 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről in na podlagi dovoljenja v skladu z 2003. évi XLII. törvény a földgázellátásról.

— Subjekti, ki transportirajo ali distribuirajo toploto v skladu s členi 162–163 iz 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről in na podlagi dovoljenja v skladu z 2005. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról.

Malta

— Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation)

Nizozemska

— Subjekti, ki pridobivajo, transportirajo ali distribuirajo plin na podlagi licence (vergunning), katero so podelili občinski organi v skladu z Gemeentewet. Na primer: NV Nederlandse Gasunie.

— Občinski ali pokrajinski organi, ki transportirajo ali distribuirajo plin v skladu z Gemeentewet ali Provinciewet.

— Lokalni organi ali združenja lokalnih organov, ki izvajajo javno distribucijo toplote.

Avstrija

— Subjekti, ki so pooblaščeni za transport ali distribucijo plina v skladu z Energiewirtschaftsgesetz, dRGBl. I, str. 1451-1935 ali Gaswirtschaftgesetz, BGBl.I št. 121/2000, kakor sta bila spremenjena.

— Subjekti, ki imajo dovoljenje za transport ali distribucijo toplote v skladu z Gewerbeordnung, BGBl. št. 194/1994, kakor je bil spremenjen.

Poljska

Energetske družbe v smislu ustawa z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne, ki med drugim vključujejo:

— Dolnośląska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o. we Wrocławiu

— Europol Gaz S.A Warszawa

— Gdańskie Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej Sp. z o.o.

— Górnośląska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o., Zabrze

— Karpacka Spółka Gazownictwa Sp. z o.o. w Tarnowie

— Komunalne Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej Sp. z o.o., Karczew

— Mazowiecka Spółka Gazownictwa Sp. z o.o. Warszawa

— Miejskie Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej S. Α., Tarnów

— OPEC Grudziądz Sp. z o.o.

— Ostrowski Zakład Ciepłowniczy S.A., Ostrów Wielkopolski

— Pomorska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o., Gdańsk

— Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej – Gliwice Sp. z o, o.

— Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej w Dąbrowie Górniczej S.A.

— Stołeczne Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej S.A., Warszawa

— Wielkopolska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o, Poznań

— Wojewódzkie Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej w Legnicy S.A.

— Zakład Energetyki Cieplnej w Wołominie Sp. z o.o.

— Zespół Elektrociepłowni Bydgoszcz S.A.

— Zespół Elektrociepłowni Bytom S.A.

— Elektrociepłownia Zabrze S.A.

— Ciepłownia Łańcut Sp. z.ο.ο.

Portugalska

Subjekti, ki transportirajo ali distribuirajo plin v skladu z:

— Decreto-Lei št. 30/2006, z dne 15. februarja 2006, que estabelece os princípios gerais de organização e funcionamento do Sistema Nacional de Gás Natural (SNGN), bem como o exercício das actividades de recepção, armazenamento, transporte, distribuição e comercialização de gás natural.

— Decreto-Lei št. 140/2006, z dne 26. julija 2006, que desenvolve os princípios gerais relativos à organização e funcionamento do SNGN, regulamentando o regime jurídico aplicável ao exercício daquelas actividades.

Romunija

— „Societatea Națională de Transport Gaze Naturale Transgaz – S.A. Mediaș“

— SC Distrigaz Sud S.A.

— E. ON Gaz România S.A.

— E.ON Gaz Distribuție S.A. – Societăți de distribuție locală

Slovenija

Subjekti, ki transportirajo ali distribuirajo plin v skladu z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), in subjekti, ki transportirajo ali distribuirajo toploto v skladu z odloki občin:







Mat. št. Naziv Poštna št. Kraj 5226406 Javno podjetje Energetika Ljubljana, d.o.o 1000 Ljubljana 5796245 Podjetje za oskrbo z energijo Ogrevanje Piran d.o.o. Piran 6330 Piran 5926823 JEKO-IN, javno komunalno podjetje, d.o.o., Jesenice 4270 Jesenice 1954288 Geoplin plinovodi d.o.o. 1000 Ljubljana 5034477 Plinarna Maribor, družba za proizvodnjo, distribucijo energentov, trgovino in storitve d.d. 2000 Maribor 5705754 Petrol energetika d.o.o. Ravne na Koroškem 2390 Ravne na Koroškem 5789656 Javno podjetje Plinovod Sevnica 8290 Sevnica 5865379 Adriaplin, Podjetje za distribucijo zemeljskega plina d.o.o. Ljubljana 1000 Ljubljana 5872928 Mestni plinovodi distribucija plina d.o.o. 6000 Koper 5914531 Energetika Celje javno podjetje d.o.o. 3000 Celje 5015731 Javno komunalno podjetje Komunala Trbovlje d.o.o. 1420 Trbovlje 5067936 Komunala d.o.o. javno podjetje Murska Sobota 9000 Murska Sobota 5067804 Javno komunalno podjetje Komunala Kočevje d.o.o. 1330 Kočevje 1574558 OKS občinske komunalne storitve d.o.o. Šempeter pri Gorici 5290 Šempeter pri Gorici 1616846 Energetika Preddvor, energetsko podjetje d.o.o. 4205 Preddvor 5107199 Javno podjetje Toplotna oskrba, d.o.o., Maribor 2000 Maribor 5231787 Javno podjetje Komunalna energetika Nova Gorica d.o.o 5000 Nova Gorica 5433215 Toplarna Železniki, proizvodnja in distribucija toplotne energije d.o.o. 4228 Železniki 5545897 Toplarna Hrastnik, javno podjetje za proizvodnjo, distribucijo in prodajo toplotne energije, d.o.o. 1430 Hrastnik 5615402 Spitt d.o.o. Zreče 3214 Zreče 5678170 Energetika Nazarje d.o.o. 3331 Nazarje 5967678 Javno podjetje Dom Nazarje, podjetje za oskrbo z energijo in vodo ter upravljanje z mestnimi napravami d.o.o 3331 Nazarje 5075556 Loška komunala, oskrba z vodo in plinom, d.d. Škofja Loka 4220 Škofja Loka 5222109 Komunalno podjetje Velenje, Izvajanje komunalnih dejavnosti, d.o.o. 3320 Velenje 5072107 Javno komunalno podjetje Slovenj Gradec d.o.o. 2380 Slovenj Gradec 5073162 Komunala Slovenska Bistrica, podjetje za komunalne in druge storitve, d.o.o. 2310 Slovenska Bistrica

Slovaška

— Subjekti, ki na podlagi dovoljenja zagotavljajo ali vodijo pridobivanje, distribucijo, transport, skladiščenje in javno oskrbo s plinom v skladu z zakonom št. 656/2004 zb.

— Subjekti, ki na podlagi dovoljenja zagotavljajo ali vodijo pridobivanje, distribucijo in javno oskrbo s toploto v skladu z zakonom št. 657/2004 zb.

Na primer:

— Slovenský plynárenský priemysel, a.s.

Finska

Javni ali drugi subjekti, ki upravljajo plinski prenosni in distribucisjki sistem na podlagi licence v skladu z maakaasumarkkinalaki//naturgasmarknadslagen (508/2000), kakor tudi javni ali drugi subjekti, ki zagotavljajo plin za te sisteme; občinski subjekti ali javna podjetja ki proizvajajo, transportirajo ali distribuirajo toploto ali zagotavljajo toploto za omrežja.

Švedska

— Subjekti, ki transportirajo ali distribuirajo plin ali toploto na podlagi koncesije v skladu z lagen (1978:160) om vissa rörledningar.

Združeno kraljestvo

— Javni transporter plina, kakor je opredeljen v delu 7(1) Gas Act 1986.

— Subjekt, ki je zadolžen za oskrbo s plinom na podlagi člena 8 Gas (Northern Ireland) Order 1996.

— Lokalni organ, ki zagotavlja ali upravlja fiksno omrežje in zagotavlja ali bo zagotavljal javno storitve v zvezi s proizvodnjo, transportiranjem ali distribucijo toplote.

— Subjekt, ki ima licenco na podlagi dela 6(1)(a) Electricity Act 1989 in katerega dovoljenje vključuje tudi oskrbo iz dela 10(3) navedenega zakona.

(b) Iskanje in pridobivanje nafte ali plina

Belgija

Bolgarija

Subjekti, ki iščejo ali črpajo nafto ali plin v skladu z Закона за подземните богатства (обн., ДВ, бр.23/12.3.1999) ali Закона за концесиите (обн., ДВ, бр. 36/02.5.2006):

— „Дайрект Петролеум България“ – ЕООД, София

— „Петреко-България“ – ЕООД, София

— „Проучване и добив на нефт и газ“ – АД, София

— „Мерлоуз Рисорсиз“ – ООД, Люксембург

— „Мерлоуз Рисорсиз САРЛ“, Люксембург

— „ОМВ (България) Извънтериториално проучване“ – ООД, Виена, Австрия

— „Джей Кей Екс България Лимитид“ – Лондон, Англия

— „Рамко България Лимитид“ – Абърдийн, Шотландия

— „Болкан Експлорърс (България) Лимитид“ – Дъблин, Ирландия

— ОАО „Башкиргеология“, Уфа, Руска федерация

— „Винтидж Петролеум България, Инк.“ – Кайманови острови

Češka

Vsi naročniki v sektorjih, ki izkoriščajo določena geografska področja za iskanje ali črpanje nafte ali plina (določeno v točki (i) odstavka 1 dela 4 zakona št. 137/2006 zb. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen).

Primeri naročnikov:

— Moravské naftové doly, a.s.

Danska

Subjekti v skladu z:

— Lov om Danmarks undergrund, glej prečiščeno besedilo zakona št. 889 z dne 4. julija 2007.

— Lov om kontinentalsoklen, glej prečiščeno besedilo zakona št. 1101 z dne 18. novembra 2005.

Nemčija

— Podjetja v skladu z Bundesberggesetz z dne 13. avgusta 1980, kakor je bil spremenjen 9. decembra 2006.

Estonija

— Subjekti, ki poslujejo v skladu s členom 10(3) zakona o javnih naročilih (RT I 21.2.2007, 15, 76) in členom 14 zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

Irska

Subjekti, ki se jim izda pooblastilo, licenca, dovoljenje ali podeli koncesija za iskanje ali črpanje nafte in plina na podlagi naslednjih pravnih predpisov:

— Continental Shelf Act 1968

— Petroleum and Other Minerals Development Act 1960

— Licensing Terms for Offshore Oil and Gas Exploration and Development 1992

— Petroleum (Production) Act (NI) 1964

Grčija

— „Ελληνικά Πετρέλαια Α.Ε.“ v skladu z zakonom št. 2593/98 για την αναδιοργάνωση της Δ.Ε.Π. Α.Ε. και των θυγατρικών της εταιρειών, το καταστατικό αυτής και άλλες διατάξεις.

Španija

— BG International Limited Quanum, Asesores & Consultores, S.A.

— Cambria Europe, Inc.

— CNWL oil (España), S.A.

— Compañía de investigación y explotaciones petrolíferas, S.A.

— Conoco limited

— Eastern España, S.A.

— Enagas, S.A.

— España Canadá resources Inc.

— Fugro – Geoteam, S.A.

— Galioil, S.A.

— Hope petróleos, S.A.

— Locs oil compay of Spain, S.A.

— Medusa oil Ltd.

— Murphy Spain oil company

— Onempm España, S.A.

— Petroleum oil & gas España, S.A.

— Repsol Investigaciones petrolíferas, S.A.

— Sociedad de hidrocarburos de Euskadi, S.A.

— Taurus petroleum, AN.

— Teredo oil limited

— Unión Fenosa gas exploración y producción, S.A.

— Wintersahll, AG

— YCI España, L.C.

— Drugi subjekti, ki poslujejo v skladu z „Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de hidrocarburos“ in izvedbeno zakonodajo.

Francija

— Subjekti, ki so odgovorni za iskanje in črpanje nafte ali plina v skladu s code minier in njegovimi izvedbenimi predpisi, zlasti Décret št. 95-427 z dne 19. aprila 1995 in Décret št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain.

Italija

Subjekti, ki se jim izda pooblastilo, dovoljenje, licenca ali podeli koncesija za iskanje ali črpanje nafte in plina ali za podzemno skladiščenje naravnega plina na podlagi naslednjih pravnih predpisov:

— Legge št. 136 z dne 10. februarja 1953

— Legge št. 6 z dne 11. januarja 1957, spremenjenega z Legge št. 613 z dne 21. julija 1967

— Legge št. 9 z dne 9. januarja 1991

— Decreto Legislativo št. 625 z dne 25. novembra 1996

— Legge št. 170 z dne 26. aprila 1974, kakor je bil spremenjen z Decreto Legislativo št. 164 z dne 23. maja 2000.

Ciper

Latvija

Vsa podjetja, ki so dobila ustrezno licenco in so začela iskati in črpati nafto ali plin.

Litva

— Javna delniška družba „Geonafta“

— Litovsko-danska družba z omejeno odgovornostjo „Minijos nafta“

— Skupna litovsko-švedska družba z omejeno odgovornostjo „Genčių nafta“

— Družba z omejeno odgovornostjo „Geobaltic“

— Družba z omejeno odgovornostjo „Manifoldas“

— Drugi subjekti, ki delujejo v skladu z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in poslujejo v sektorjih za iskanje in črpanje nafte ali plina v skladu z zakonom Republike Litve o zemeljski notranjosti (Uradni list, št. 53–1582, 1995, št. 35–1164, 2001).

Luksemburg

Madžarska

— Subjekti, ki iščejo ali črpajo nafto ali plin na podlagi dovoljenja ali koncesije v skladu z 1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról.

Malta

— The Petroleum (Production) Act (Cap. 156) in sekundarna zakonodaja v skladu s tem zakonom ter Continental Shelf Act (Cap. 194) ter sekundarna zakonodaja v skladu s tem zakonom.

Nizozemska

— Subjekti v skladu Mijnbouwwet (z dne 1. januarja 2003).

Avstrija

— Subjekti, pooblaščeni za iskanje ali črpanje nafte ali plina v skladu z Mineralrohstoffgesetz, BGBl. I št. 38/1999, kakor je bil spremenjen.

Poljska

Subjekti, ki izvajajo dejavnosti v zvezi z iskanjem, raziskovanjem ali črpanjem plina, nafte in njenih naravnih derivatov, rjavega premoga, premoga ali drugih trdih goriv na podlagi ustawa z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze. Ti med drugim vključujejo:

— Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A.

— Petrobaltic S.A.

— Zakład Odmetanowienia Kopalń Sp. z o.o.

— Operator Gazociągów Przesyłowych GAZ-SYSTEM Spółka Akcyjna

Portugalska

Subjekti, ki imajo dovoljenje, licenco ali koncesijsko pogodbo za iskanje ter črpanje nafte in plina v skladu z:

— Decreto-Lei št. 109/94 z dne 26. aprila 1994; Declaração de rectificação št. 64/94 z dne 31. maja 1994 in Portaria št. 790/94 z dne 5. septembra 1994

— Despacho št. 82/94 z dne 24. avgusta 1994 in Despacho Conjunto št. A-87/94-XII z dne 17. januarja 1994

— Aviso, D.R. III, št. 167 z dne 21. julija 1994 in Aviso, DR III, št. 60 z dne 12. marca 2002

Romunija

— Societatea Națională „Romgaz“ S.A. Mediaș

— S.C. PETROM S.A.

Slovenija

Subjekti, ki se ukvarjajo z iskanjem in črpanjem nafte v skladu z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99):







Mat. št. Naziv Poštna št. Kraj 1328255 Nafta Lendava 9220 Lendava

Slovaška

— Subjekti, ki črpajo plin na podlagi dovoljenja, dodeljenega v skladu z zakonom št. 656/2004 zb.

— Subjekti, ki izvajajo geološke raziskave ali črpanje iz naftnih bazenov na podlagi dovoljenja za izkoriščanje, ki je bilo dodeljeno v skladu z zakonom št. 51/1988 zb. po besedilu zakonov št. 499/1991 zb., št. 154/1995 zb., št. 58/1998 zb., št. 533/2004 zb. in v skladu z zakonom št. 214/2002 zb.

Finska

Švedska

Subjekti, ki imajo koncesijo za iskanje ali izkoriščanje nafte ali plina v skladu z minerallagen (1991:45) ali imajo pooblastilo na podlagi lagen (1966:314) om kontinentalsockeln.

Združeno kraljestvo

— Subjekt, ki ima licenco ali ki lahko posluje kot da bi imel licenco na podlagi Petroleum Act 1998.

— Subjekt, ki ima licenco na podlagi Petroleum (Production) Act (Northern Ireland) 1964.

(c) Iskanje in pridobivanje premoga ali drugih trdih goriv

Belgija

Bolgarija

Subjekti, ki iščejo ali izkopavajo premog ali druga trdna goriva v skladu z Закона за подземните богатства (обн., ДВ, бр.23/12.3.1999) ali Закона за концесиите (обн., ДВ, бр. 36/02.5.2006):

— „Балкан МК“ – ЕООД

— „Въгледобив Бобов дол“ – ЕООД

— „Въглища Перник“ – ООД

— „Геология и геотехника“ - ООД

— „Елшица-99“ – АД

— „Енемона“ – АД

— „Карбон Инвест“ – ООД

— „Каусто-голд“ – АД

— „Мес Ко ММ5“ – ЕООД

— „Мина Балкан – 2000“ – АД

— „Мина Бели брег“ – АД

— „Мина Открит въгледобив“ – АД

— „Мина Станянци“ – АД

— „Мина Черно море – Бургас“ – ЕАД

— „Мина Чукурово“ – АД

— „Мининвест“ – ООД

— „Мини Марица-изток“ – ЕАД

— „Минно дружество Белоградчик“ – АД

— „Рекоул“ – АД

— „Руен Холдинг“ – АД

— „Фундаментал“ – ЕООД

Češka

Vsi naročniki v sektorjih, ki izkoriščajo določena geografska področja za iskanje ali izkopavanje premoga ali drugega trdnega goriva (določeno v točki (i) odstavka 1 dela 4 zakona št. 137/2006 zb. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen).

Na primer:

— Češke storitve za premog, a.s.

— OKD, a.s.

— Severočeské doly, a.s.

— Sokolovská uhelná, právní nástupce, a.s.

Danska

— Subjekti, ki iščejo ali izkopavajo premog ali druga trdna goriva v skladu s prečiščenim besedilom zakona št. 784 z dne 21. junija 2007.

Nemčija

— Podjetja v skladu z Bundesberggesetz z dne 13. avgusta 1980, kakor je bil spremenjen 9. decembra 2006.

Estonija

— AS Eesti Põlevkivi

Irska

— Bord na Mona plc., ki je bil ustanovljen in posluje v skladu s Turf Development Act 1946 to 1998.

Grčija

— „Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού“, ki išče ali izkopava premog ali druga trdna goriva v skladu z rudarskim zakonikom iz leta 1973, kakor je bil spremenjen z zakonom z dne 27. aprila 1976.

Španija

— Alto Bierzo, S.A.

— Antracitas de Arlanza, S.A.

— Antracitas de Gillon, S.A.

— Antracitas de La Granja, S.A.

— Antracitas de Tineo, S.A.

— Campomanes Hermanos, S.A.

— Carbones de Arlanza, S.A.

— Carbones de Linares, S.A.

— Carbones de Pedraforca, S.A.

— Carbones del Puerto, S.A.

— Carbones el Túnel, S.L.

— Carbones San Isidro y María, S.A.

— Carbonífera del Narcea, S.A.

— Compañía Minera Jove, S.A.

— Compañía General Minera de Teruel, S.A.

— Coto minero del Narcea, S.A.

— Coto minero del Sil, S.A.

— Empresa Nacional Carbonífera del Sur, S.A.

— Endesa, S.A.

— González y Díez, S.A.

— Hijos de Baldomero García, S.A.

— Hullas del Coto Cortés, S.A.

— Hullera Vasco-leonesa, S.A.

— Hulleras del Norte, S.A.

— Industrial y Comercial Minera, S.A.

— La Carbonífera del Ebro, S.A.

— Lignitos de Meirama, S.A.

— Malaba, S.A.

— Mina Adelina, S.A.

— Mina Escobal, S.A.

— Mina La Camocha, S.A.

— Mina La Sierra, S.A.

— Mina Los Compadres, S.A.

— Minas de Navaleo, S.A.

— Minas del Principado, S.A.

— Minas de Valdeloso, S.A.

— Minas Escucha, S.A.

— Mina Mora primera bis, S.A.

— Minas y explotaciones industriales, S.A.

— Minas y ferrocarriles de Utrillas, S.A.

— Minera del Bajo Segre, S.A.

— Minera Martín Aznar, S.A.

— Minero Siderúrgica de Ponferrada, S.A.

— Muñoz Sole hermanos, S.A.

— Promotora de Minas de carbón, S.A.

— Sociedad Anónima Minera Catalano-aragonesa.

— Sociedad minera Santa Bárbara, S.A.

— Unión Minera del Norte, S.A.

— Union Minera Ebro Segre, S.A.

— Viloria Hermanos, S.A.

— Virgilio Riesco, S.A.

— Drugi subjekti, ki poslujejo v skladu z „Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas“ in izvedbeno zakonodajo.

Francija

— Subjekti, ki iščejo ali izkopavajo premog ali druga trdna goriva v skladu s code minier in njegovimi izvedbenimi predpisi, zlasti Décret št. 95–427 z dne 19. aprila 1995 in Décret št. 2006–648 z dne 2. junija 2006 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain.

Italija

— Carbosulcis S.p.A.

Ciper

Latvija

Litva

— Subjekti, skladni z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in ki poslujejo v sektorjih za iskanje in izkopavanje premoga in drugih trdnih goriv v skladu z zakonom Republike Litve o zemeljski notranjosti (Uradni list, št. 63–1582, 1995; št. 35–1164, 2001).

Luksemburg

Madžarska

— Subjekti, ki iščejo ali izkopavajo premog ali druga trdna goriva na podlagi dovoljenja ali koncesije v skladu s 1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról.

Malta

Nizozemska

— Subjekti v skladu z Mijnbouwwet (z dne 1. januarja 2003).

Avstrija

— Subjekti, pooblaščeni za iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv v skladu z Mineralrohstoffgesetz, BGBl.I št. 38/1999, kakor je bil spremenjen.

Poljska

Subjekti, ki izvajajo dejavnosti v zvezi z iskanjem, raziskovanjem ali črpanjem plina, nafte in njenih naravnih derivatov, rjavega premoga, premoga ali drugih trdih goriv na podlagi ustawa z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze. Ti med drugim vključujejo:

— Kompania Węglowa S.A.

— Jastrzębska Spółka Węglowa S.A.

— Katowicki Holding Węglowy S.A.

— Kopalnia Węgla Kamiennego Sobieski Jaworzno Ш

— Lubelski Węgiel „Bogdanka“ S.A.

— Kopalnia Węgla Kamiennego Budryk S.A.

— Kopalnia Węgla Kamiennego Kazimierz-Juliusz Spółka z o.o.

— Kopalnia Węgla Brunatnego Bełchatów S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego Turów S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego „Konin“ S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego „Sieniawa“ S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego „Adamów“ S.A. w Turku

— Kopalnia Węgla Brunatnego Konin w Kleczewie S.A.

— Południowy Koncern Węglowy S.A.

Portugalska

— Empresa de Desenvolvimento Mineiro, SA, v skladu z Decretos-Lei št. 90/90 in št. 87/90, oba z dne 16. marca 1990.

Romunija

— Compania Națională a Huilei – S.A. Petroșani

— Societatea Națională a Lignitului Oltenia – S.A.

— Societatea Națională a Cărbunelui – S.A. Ploiești

— Societatea Comercială Minieră „Banat-Anina“ S.A.

— Compania Națională a Uraniului S.A. București

— Societatea Comercială Radioactiv Mineral Măgurele

Slovenija

Subjekti, ki se ukvarjajo z iskanjem in izkopavanjem premoga v skladu z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).







Mat. št. Naziv Poštna št. Kraj 5920850 RTH, Rudnik Trbovlje–Hrastnik, d.o.o. 1420 Trbovlje 5040361 Premogovnik Velenje 3320 Velenje

Slovaška

Subjekti, ki izvajajo geološke raziskave ali črpanje iz ležišč premoga na podlagi dovoljenja za izkoriščanje, ki je bilo dodeljeno v skladu z zakonom št. 51/1988 zb. po besedilu zakonov št. 499/1991 zb., št. 154/1995 zb., št. 58/1998 zb., št. 533/2004 zb. in v skladu z zakonom št. 214/2002 zb..

Finska

Subjekti, ki imajo posebno koncesijo za iskanje ali izkopavanje trdnih goriv v skladu z laki oikeudesta luovuttaa valtion kiinteistövarallisuutta//lagen om rätt att överlåta statlig fastighetsförmögenhet (973/2002).

Švedska

Subjekti, ki imajo koncesijo za iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv na podlagi koncesije v skladu z minerallagen (1991:45) ali lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, ali subjekti, ki so dobili pooblastilo v skladu z lagen (1966:314) om kontinentalsockeln.

Združeno kraljestvo

— Subjekti z licenco (v smislu Coal Industry Act 1994)

— Department of Enterprise, Trade and Investment (Northern Ireland)

— Subjekt, ki ima licenco za iskanje, rudniški zakup, rudniško koncesijo ali dovoljenje za izkoriščanje, kot so opredeljeni z delom 57(1) Mineral Development Act (Northern Ireland) 1969.

▼B

Priloga III B – Švica

(a) Prevoz ali distribucija plina ali toplote

Subjekti, ki prevažajo ali razdeljujejo plin na podlagi člena 2 v „Loi fédérale sur les installations de transport par conduits de combustibles ou carburants liquides ou gazeux“ z dne 4. oktobra 1963

Subjekti, ki prevažajo ali razdeljujejo toploto na podlagi koncesije, ki jo dodeli kanton

Na primer: SWISSGAS AG, Gaznat SA, Gasverbund Ostschweiz AG, REFUNA AG, Cadbar SA

(b) Iskanje in pridobivanje nafte ali plina

subjekti, ki iščejo in pridobivajo nafto ali plin v skladu s „Concordat Intercantonal concernant la prospection et l'exploitaiton du pétrole entre les cantons de Zurich, Schwyz, Glaris, Zoug, Schaffhouse, Appenzell Rh.–Ext., Appenzell Rh.–Int., Saint–Gall, Argovie et Thurgovie“ z dne 24. septembra 1955

Na primer: Seag AG

(c) Iskanje in pridobivanje premoga ali drugih trdih goriv

noben subjekt v Švici

PRILOGA IV

(iz členov (3)(1)in (2)(f)in (5) Sporazuma)

ZASEBNA OSKRBOVALNA PODJETJA, ZAJETA V SPORAZUMU

▼M1

Priloga IV A – Unija

(a) Proizvodnja, prevoz ali distribucija pitne vode

Belgija

— Lokalni organi ali združenja lokalnih organov za ta del njihovih dejavnosti

— Société Wallonne des Eaux

— Vlaams Maatschappij voor Watervoorziening

Bolgarija

— „Тузлушка гора“ – ЕООД, Антоново

— „В И К – Батак“ – ЕООД, Батак

— „В и К – Белово“ – ЕООД, Белово

— „Водоснабдяване и канализация Берковица“ – ЕООД, Берковица

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Благоевград

— „В и К – Бебреш“ – ЕООД, Ботевград

— „Инфрастрой“ – ЕООД, Брацигово

— „Водоснабдяване“ – ЕООД, Брезник

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕАД, Бургас

— „Лукойл Нефтохим Бургас“ АД, Бургас

— „Бързийска вода“ – ЕООД, Бързия

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Варна

— „ВиК“ ООД, к.к. Златни пясъци

— „Водоснабдяване и канализация Йовковци“ – ООД, Велико Търново

— „Водоснабдяване, канализация и териториален водоинженеринг“ – ЕООД, Велинград

— „ВИК“ – ЕООД, Видин

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Враца

— „В И К“ – ООД, Габрово

— „В И К“ – ООД, Димитровград

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Добрич

— „Водоснабдяване и канализация – Дупница“ – ЕООД, Дупница

— ЧПСОВ, в.с. Елени

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Исперих

— „Аспарухов вал“ ЕООД, Кнежа

— „В И К – Кресна“ – ЕООД, Кресна

— „Меден кладенец“ – ЕООД, Кубрат

— „ВИК“ – ООД, Кърджали

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Кюстендил

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Ловеч

— „В и К – Стримон“ – ЕООД, Микрево

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Монтана

— „Водоснабдяване и канализация – П“ – ЕООД, Панагюрище

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Перник

— „В И К“ – ЕООД, Петрич

— „Водоснабдяване, канализация и строителство“ – ЕООД, Пещера

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Плевен

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Пловдив

— „Водоснабдяване–Дунав“ – ЕООД, Разград

— „ВКТВ“ – ЕООД, Ракитово

— ЕТ „Ердуван Чакър“, Раковски

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Русе

— „Екопроект-С“ ООД, Русе

— „УВЕКС“ – ЕООД, Сандански

— „ВиК-Паничище“ ЕООД, Сапарева баня

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕАД, Свищов

— „Бяла“ – ЕООД, Севлиево

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Силистра

— „В и К“ – ООД, Сливен

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Смолян

— „Софийска вода“ – АД, София

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, София

— „Стамболово“ – ЕООД, Стамболово

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Стара Загора

— „Водоснабдяване и канализация-С“ – ЕООД, Стрелча

— „Водоснабдяване и канализация – Тетевен“ – ЕООД, Тетевен

— „В и К – Стенето“ – ЕООД, Троян

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Търговище

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Хасково

— „Водоснабдяване и канализация“ – ООД, Шумен

— „Водоснабдяване и канализация“ – ЕООД, Ямбол

Češka

Vsi naročniki, ki izvajajo storitve v panogi za upravljanje z vodo, kakor so opredeljeni v točkah (d) in (e) odstavka 1 dela 4 zakona št. 137/2006 zb. o javnih naročilih.

Na primer:

— Veolia Voda Česká Republika, a.s.

— Pražské vodovody a kanalizace, a.s.

— Severočeská vodárenská společnost, a.s.

— Severomoravské vodovody a kanalizace Ostrava, a.s.

— Ostravské vodárny a kanalizace, a.s.

— Severočeská vodárenská společnost, a.s.

Danska

— Subjekti za oskrbo z vodo, kakor so opredeljeni v § 3(3) lov om vandforsyning m.v., glej prečiščeno besedilo zakona št. 71 z dne 17. januarja 2007.

Nemčija

— Subjekti, ki pridobivajo ali distribuirajo vodo v skladu z Eigenbetriebsverordnungen ali Eigenbetriebsgesetze der Länder (javna oskrbovalna podjetja).

— Subjekti, ki pridobivajo ali distribuirajo vodo v skladu z Gesetze über die Kommunale Gemeinschaftsarbeit oder Zusammenarbeit der Länder.

— Subjekti, ki pridobivajo vodo v skladu z Gesetz über Wasser- und Bodenverbände z dne 12. februarja 1991, kakor je bil nazadnje spremenjen 15. maja 2002.

— Javna podjetja za pridobivanje ali distribucijo pitne vode v skladu s Kommunalgesetze, zlasti z Gemeindeverordnungen posameznih zveznih dežel (Länder).

— Podjetja, ustanovljena na podlagi Aktiengesetz z dne 6. septembra 1965, kakor je bil nazadnje spremenjen 5. januarja 2007, ali na podlagi GmbH-Gesetz z dne 20. aprila 1892, kakor je bil nazadnje spremenjen 10. novembra 2006, ali s pravnim statusom Kommanditgesellschaft (komanditne družbe), ki pridobivajo ali distribuirajo vodo na podlagi posebne pogodbe z regionalnimi ali lokalnimi oblastmi.

Estonija

Subjekti, ki poslujejo v skladu s členom 10(3) zakona o javnih naročilih (RT I 21.2.2007, 15, 76) in členom 14 zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332):

— AS Haapsalu Veevärk

— AS Kuressaare Veevärk

— AS Narva Vesi

— AS Paide Vesi

— AS Pärnu Vesi

— AS Tartu Veevärk

— AS Valga Vesi

— AS Võru Vesi

Irska

Subjekti, ki pridobivajo ali distribuirajo vodo v skladu z Local Government [Sanitary Services] Act 1878 to 1964.

Grčija

— „Εταιρεία Υδρεύσεως και Αποχετεύσεως Πρωτευούσης Α.Ε.“ („Ε.Υ.Δ.Α.Π.“ ali „Ε.Υ.Δ.Α.Π.Α.Ε.“). Pravni status družbe urejajo določbe iz prečiščenega besedila zakona št. 2190/1920, zakona št. 2414/1996 in dodatno določbe zakona št. 1068/80 in zakona št. 2744/1999.

— „Εταιρεία Ύδρευσης και Αποχέτευσης Θεσσαλονίκης Α.Ε.“ („Ε.Υ.Α.Θ. Α.Ε.“), ki posluje v skladu z zakonom št. 2937/2001 (Uradni list Grčije št. 169 A′) in zakonom št. 2651/1998 (Uradni list Grčije št. 248 A′).

— „Δημοτική Επιχείρηση Ύδρευσης και Αποχέτευσης Μείζονος Περιοχής Βόλου“ („ΔΕΥΑΜΒ“), ki posluje v skladu z zakonom št. 890/1979.

— „Δημοτικές Επιχειρήσεις Ύδρευσης – Αποχέτευσης“ (občinska podjetja za oskrbo z vodo in kanalizacijo), ki pridobivajo in distribuirajo vodo v skladu z zakonom št. 1069/80 z dne 23. avgusta 1980.

— „Σύνδεσμοι Ύδρευσης“ (občinska združenja za oskrbo z vodo in združenja skupnosti za oskrbo z vodo), ki poslujejo na podlagi predsedniške odredbe št. 410/1995 v skladu z Κώδικος Δήμων και Κοινοτήτων.

— „Δήμοι και Κοινότητες“ (občine in skupnosti), ki posluje na podlagi predsedniške odredbe št. 410/1995 v skladu z Κώδικος Δήμων και Κοινοτήτων.

Španija

— Mancomunidad de Canales de Taibilla

— Aigües de Barcelona S.A., y sociedades filiales

— Canal de Isabel II

— Agencia Andaluza del Agua

— Agencia Balear de Agua y de la Calidad Ambiental

— Drugi javni subjekti, ki so del „Comunidades Autónomas“ ali odvisni od njih in od „Corporaciones locales“ ter dejavni na področju distribucije pitne vode.

— Drugi zasebni subjekti, ki imajo posebne ali izključne pravice, ki jim jih na področju distribucije pitne vode podelijo „Corporaciones locales“.

Francija

Regionalni ali lokalni organi in javni lokalni subjekti, ki pridobivajo ali distribuirajo pitno vodo:

— Régies des eaux, (na primer: régie des eaux de Grenoble, régie des eaux de Megève, régie municipale des eaux et de l’assainissement de Mont-de-Marsan, régie des eaux de Venelles)

— Organi za transport vode, dobavo in pridobivanje (na primer: Syndicat des eaux d’Ile de France, syndicat départemental d’alimentation en eau potable de la Vendée, syndicat des eaux et de l’assainissement du Bas-Rhin, syndicat intercommunal des eaux de la région grenobloise, syndicat de l’eau du Var-est, syndicat des eaux et de l’assainissement du Bas-Rhin)

Italija

— Organi, zadolženi za upravljanje različnih faz distribucije vode na podlagi prečiščenega besedila zakonov o neposrednem nadzoru javnih služb, ki ga izvajajo lokalni organi in pokrajine, odobrenega z Regio Decreto št. 2578 z dne 15. oktobra 1925, D.P.R. št. 902 z dne 4. oktobra 1986 in Decreto Legislativo št. 267 z dne 18. avgusta 2000, ki vsebuje prečiščeno besedilo zakonov o strukturi lokalnih organov, predvsem v smislu členov 112 in 116.

— Acquedotto Pugliese S.p.A. (Decreto legislativo 141 z dne 11. maja 1999)

— Ente acquedotti siciliani, ustanovljen na podlagi Legge Regionale št. 2/2 z dne 4. septembra 1979 in Lege Regionale št. 81 z dne 9. avgusta 1980, likvidiran na podlagi Legge Regionale št. 9 z dne 31. maja 2004 (člen 1).

— Ente sardo acquedotti e fognature, ustanovljen z Legge št. 9 z dne 5. julija 1963, preoblikovan v ESAF S.p.A. v letu 2003 in naknadno združen z ABBANOA S.p.A., prenehal dne 29.7.2005 in likvidiran na podalgi Legge Regioanle z dne 21. aprila 2005 št. 7 (art. 5, comma 1) – Legge finanziaria 2005.

Ciper

— Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας, ki distribuira vodo na občinskih in drugih območjih v skladu z περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350.

Latvija

— SIA „Rīgas ūdens“ in drugi subjekti javnega in zasebnega prava, ki pridobivajo, prenašajo in distribuirajo pitno vodo v fiksni sistem ter nakupujejo v skladu z zakonom „Par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām“.

Litva

— Subjekti v skladu z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in ki izvajajo dejavnosti pridobivanja pitne vode, transporta ali distribucije v skladu z zakonom o upravljanju pitne in odpadne vode Republike Litve (Uradni list, št. 82–3260, 2006).

Luksemburg

— Službe lokalnih organov, zadolžene za distribucijo vode.

— Združenja lokalnih organov, ki pridobivajo ali distribuirajo vodo in so ustanovljena v skladu z loi concernant la création des syndicats de communes z dne 23. februarja 2001, kakor je bil spremenjen in dopolnjen z zakonom z dne 23. decembra 1958 in z zakonom z dne 29. julija 1981, in v skladu z loi ayant pour objet le renforcement de l’alimentation en eau potable du grand–duché du Luxembourg a partir du réservoir d’Esch–sur–Sure z dne 31. julija 1962.

— Syndicat de communes pour la construction, l’exploitation et l’entretien de la conduite d’eau du Sud-Est – SESE

— Syndicat des Eaux du Barrage d’Esch-sur-Sûre – SEBES

— Syndicat intercommunal pour la distribution d’eau dans la région de l’Est – SIDERE

— Syndicat des Eaux du Sud – SES

— Syndicat des communes pour la construction, l’exploitation et l’entretien d’une distribution d’eau à Savelborn-Freckeisen

— Syndicat pour la distribution d’eau dans les communes de Bous, Dalheim, Remich, Stadtbredimus et Waldbredimus – R

— Syndicat de distribution d’eau des Ardennes – DEA

— Syndicat de communes pour la construction, l’exploitation et l’entretien d’une distribution d’eau dans les communes de Beaufort, Berdorf et Waldbillig

— Syndicat des eaux du Centre – SEC

Madžarska

— Subjekti, ki pridobivajo, transportirajo ali distribuirajo pitno vodo v skladu s členi 162–163 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről in 1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról.

Malta

— Korporazzjoni għas-Servizzi ta’ l-Ilma (Water Services Corporation)

— Korporazzjoni għas-Servizzi ta’ Desalinazzjoni (Water Desalination Services)

Nizozemska

Subjekti, ki pridobivajo ali distribuirajo vodo v skladu z Waterleidingwet

Avstrija

Lokalni organi in združenja lokalnih organov, ki pridobivajo, transportirajo ali distribuirajo pitno vodo v skladu z Wasserversorgungsgesetze devetih Länder.

Poljska

Družbe za oskrbo z vodo in kanalizacijo v smislu ustawa z dnia 7 czerwca 2001 r., o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków, ki izvajajo gospodarske dejavnosti javne oskrbe z vodo ali javne storitve odstranjevanja odplak. Te med drugim vključujejo:

— AQUANET S.A., Poznań

— Górnośląskie Przedsiębiorstwo Wodociągów S.A. w Katowicach

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji S.A. w Krakowie

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o. o. Wrocław

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w Lublinie Sp. z o.o.

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w m. st. Warszawie S.A.

— Rejonowe Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w Tychach S.A.

— Rejonowe Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o. w Zawierciu

— Rejonowe Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w Katowicach S.A.

— Wodociągi Ustka Sp. z o.o.

— Zakład Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o. Łódź

— Zakład Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o., Szczecin

Portugalska

— Medobčinski sistemi – podjetja, ki vključujejo državna ali druga javna podjetja z večinskim deležem in zasebna podjetja v skladu z Decreto-Lei št. 379/93 z dne 5. novembra 1993, spremenjenim z Decreto-Lei No 176/99 z dne 25. oktobra 1999, Decreto-Lei No 439-A/99 z dne 29. oktobra 1999 in Decreto-Lei No 103/2003 z dne 23. maja 2003. Dovoljeno je neposredno državno upravljanje.

— Medobčinski sistemi – lokalni organi, združenja lokalnih organov, službe lokalnih organov, podjetja s celotnim ali večinskim deležem kapitala v državni lasti ali zasebna podjetja v skladu z Lei 53-F/2006 z dne 29. decembra 2006 in Decreto-Lei št. 379/93 z dne 5. novembra 1993, spremenjenim z Decreto-Lei št. 176/99 z dne 25. oktobra 1999, Decreto-Lei št. 439-A/99 z dne 29. oktobra 1999 in Decreto-Lei št. 103/2003 z dne 23. maja 2003.)

Romunija

Departamente ale Autorităților locale și Companii care produc, transportă și distribuie apă (službe lokalnih organov in podjetja, ki pridobivajo, transportirajo in distribuirajo vodo). Na primer:

— S.C. APA –C.T.T.A. S.A. Alba Iulia, Alba

— S.C. APA –C.T.T.A. S.A. Filiala Alba Iulia SA., Alba Iulia, Alba

— S.C. APA –C.T.T.A. S.A Filiala Blaj, Blaj, Alba

— Compania de Apă Arad

— S.C. Aquaterm AG 98 S.A. Curtea de Argeș, Argeș

— S.C. APA Canal 2000 S.A. Pitești, Argeș

— S.C. APA Canal S.A. Onești, Bacău

— Compania de Apă-Canal, Oradea, Bihor

— R.A.J.A. Aquabis Bistrița, Bistrița-Năsăud

— S.C. APA Grup SA Botoșani, Botoșani

— Compania de Apă, Brașov, Brașov

— R.A. APA, Brăila, Brăila

— S.C. Ecoaquasa Sucursala Călărași, Călărași, Călărași

— S.C. Compania de Apă Someș S.A., Cluj, Cluj-Napoca

— S.C. Aquasom S.A. Dej, Cluj

— Regia Autonomă Județeană de Apă, Constanța, Constanța

— R.A.G.C. Târgoviște, Dâmbovița

— R.A. APA Craiova, Craiova, Dolj

— S.C. Apa-Canal S.A., Bailești, Dolj

— S.C. Apa-Prod S.A. Deva, Hunedoara

— R.A.J.A.C. Iași, Iași

— Direcția Apă-Canal, Pașcani, Iași

— Societatea Națională a Apelor Minerale (SNAM)

Slovenija

Subjekti, ki pridobivajo, transportirajo ali distribuirajo pitno vodo v skladu s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96), in odloki občin.







Mat. št. Naziv Poštna št. Kraj 5015731 Javno komunalno podjetje Komunala Trbovlje d.o.o. 1420 Trbovlje 5067936 Komunala d.o.o. javno podjetje Murska Sobota 9000 Murska Sobota 5067804 Javno komunalno podjetje Komunala Kočevje d.o.o. 1330 Kočevje 5075556 Loška komunala, oskrba z vodo in plinom, d.d. Škofja Loka 4220 Škofja Loka 5222109 Komunalno podjetje Velenje d.o.o. izvajanje komunalnih dejavnosti d.o.o. 3320 Velenje 5072107 Javno komunalno podjetje Slovenj Gradec d.o.o 2380 Slovenj Gradec 1122959 Komunala javno komunalno podjetje d.o.o. Gornji Grad 3342 Gornji Grad 1332115 Režijski obrat občine Jezersko 4206 Jezersko 1332155 Režijski obrat občine Komenda 1218 Komenda 1357883 Režijski obrat občine Lovrenc na Pohorju 2344 Lovrenc na Pohorju 1563068 Komuna, javno komunalno podjetje d.o.o. Beltinci 9231 Beltinci 1637177 Pindža javno komunalno podjetje d.o.o. Petrovci 9203 Petrovci 1683683 Javno podjetje EDŠ - ekološka družba, d.o.o. Šentjernej 8310 Šentjernej 5015367 Javno podjetje Kovod Postojna, vodovod, kanalizacija, d.o.o., Postojna 6230 Postojna 5015707 Komunalno podjetje Vrhnika proizvodnja in distribucija vode, d.d. 1360 Vrhnika 5016100 Komunalno podjetje Ilirska Bistrica 6250 Ilirska Bistrica 5046688 Javno podjetje Vodovod – kanalizacija, d.o.o. Ljubljana 1000 Ljubljana 5062403 Javno podjetje Komunala Črnomelj d.o.o. 8340 Črnomelj 5063485 Komunala Radovljica, javno podjetje za komunalno dejavnost, d.o.o. 4240 Radovljica 5067731 Komunala Kranj, javno podjetje, d.o.o. 4000 Kranj 5067758 Javno podjetje Komunala Cerknica d.o.o. 1380 Cerknica 5068002 Javno komunalno podjetje Radlje ob Dravi d.o.o. 2360 Radlje ob Dravi 5068126 JKP, javno komunalno podjetje d.o.o. Slovenske Konjice 3210 Slovenske Konjice 5068134 Javno komunalno podjetje Žalec d.o.o. 3310 Žalec 5073049 Komunalno podjetje Ormož d.o.o. 2270 Ormož 5073103 Kop javno komunalno podjetje Zagorje ob Savi, d.o.o 1410 Zagorje ob Savi 5073120 Komunala Novo mesto d.o.o., javno podjetje 8000 Novo mesto 5102103 Javno komunalno podjetje Log d.o.o. 2390 Ravne Na Koroškem 5111501 OKP javno podjetje za komunalne storitve Rogaška Slatina d.o.o. 3250 Rogaška Slatina 5112141 Javno podjetje komunalno stanovanjsko podjetje Litija, d.o.o. 1270 Litija 5144558 Komunalno podjetje Kamnik d.d. 1241 Kamnik 5144574 Javno komunalno podjetje Grosuplje d.o.o. 1290 Grosuplje 5144728 KSP Hrastnik komunalno - stanovanjsko podjetje d.d. 1430 Hrastnik 5145023 Komunalno podjetje Tržič d.o.o. 4290 Tržič 5157064 Komunala Metlika javno podjetje d.o.o. 8330 Metlika 5210461 Komunalno stanovanjska družba d.o.o. Ajdovščina 5270 Ajdovščina 5213258 Javno komunalno podjetje Dravograd 2370 Dravograd 5221897 Javno podjetje Komunala d.o.o. Mozirje 3330 Mozirje 5227739 Javno komunalno podjetje Prodnik d.o.o. 1230 Domžale 5243858 Komunala Trebnje d.o.o. 8210 Trebnje 5254965 Komunala, komunalno podjetje d.o.o., Lendava 9220 Lendava - Lendva 5321387 Komunalno podjetje Ptuj d.d. 2250 Ptuj 5466016 Javno komunalno podjetje Šentjur d.o.o. 3230 Šentjur 5475988 Javno podjetje Komunala Radeče d.o.o. 1433 Radeče 5529522 Radenska-Ekoss, podjetje za stanovanjsko, komunalno in ekološko dejavnost, Radenci d.o.o. 9252 Radenci 5777372 Vit-Pro d.o.o. Vitanje; Komunala Vitanje, javno podjetje d.o.o. 3205 Vitanje 5827558 Komunalno podjetje Logatec d.o.o. 1370 Logatec 5874220 Režijski obrat občine Osilnica 1337 Osilnica 5874700 Režijski obrat občine Turnišče 9224 Turnišče 5874726 Režijski obrat občine Črenšovci 9232 Črenšovci 5874734 Režijski obrat občine Kobilje 9223 Dobrovnik 5881820 Režijski obrat občina Kanal ob Soči 5213 Kanal 5883067 Režijski obrat občina Tišina 9251 Tišina 5883148 Režijski obrat občina Železniki 4228 Železniki 5883342 Režijski obrat občine Zreče 3214 Zreče 5883415 Režijski obrat občina Bohinj 4264 Bohinjska Bistrica 5883679 Režijski obrat občina Črna na Koroškem 2393 Črna na Koroškem 5914540 Vodovod - Kanalizacija javno podjetje d.o.o. Celje 3000 Celje 5926823 JEKO - IN, javno komunalno podjetje, d.o.o., Jesenice 4270 Jesenice 5945151 Javno komunalno podjetje Brezovica d.o.o. 1352 Preserje 5156572 Kostak, komunalno in stavbno podjetje d.d. Krško 8270 Krško 1162431 Vodokomunalni sistemi izgradnja in vzdrževanje vodokomunalnih sistemov d.o.o. Velike Lašče Velike Lašče 1314297 Vodovodna zadruga Golnik, z.o.o. 4204 Golnik 1332198 Režijski obrat občine Dobrovnik 9223 Dobrovnik - Dobronak 1357409 Režijski obrat občine Dobje 3224 Dobje pri Planini 1491083 Pungrad, javno komunalno podjetje d.o.o. Bodonci 9265 Bodonci 1550144 Vodovodi in kanalizacija Nova Gorica d.d. 5000 Nova Gorica 1672860 Vodovod Murska Sobota javno podjetje d.o.o. 9000 Murska Sobota 5067545 Komunalno stanovanjsko podjetje Brežice d.d. 8250 Brežice 5067782 Javno podjetje - Azienda publica Rižanski vodovod Koper d.o.o. - S.R.L. 6000 Koper - Capodistria 5067880 Mariborski vodovod javno podjetje d.d. 2000 Maribor 5068088 Javno podjetje Komunala d.o.o. Sevnica 8290 Sevnica 5072999 Kraški vodovod Sežana javno podjetje d.o.o. 6210 Sežana 5073251 Hydrovod d.o.o. Kočevje 1330 Kočevje 5387647 Komunalno-stanovanjsko podjetje Ljutomer d.o.o. 9240 Ljutomer 5817978 Vodovodna zadruga Preddvor, z.b.o. 4205 Preddvor 5874505 Režijski obrat občina Laško Laško 5880076 Režijski obrat občine Cerkno 5282 Cerkno 5883253 Režijski obrat občine Rače Fram 2327 Rače 5884624 Vodovodna zadruga Lom, z.o.o. 4290 Tržič 5918375 Komunala, javno podjetje, Kranjska Gora, d.o.o. 4280 Kranjska Gora 5939208 Vodovodna zadruga Senično, z.o.o. 4294 Križe 1926764 Ekoviz d.o.o. 9000 Murska Sobota 5077532 Komunala Tolmin, javno podjetje d.o.o. 5220 Tolmin 5880289 Občina Gornja Radgona 9250 Gornja Radgona 1274783 Wte Wassertechnik Gmbh, podružnica Kranjska Gora 4280 Kranjska Gora 1785966 Wte Bled d.o.o. 4260 Bled 1806599 Wte Essen 3270 Laško 5073260 Komunalno stanovanjsko podjetje d.d. Sežana 6210 Sežana 5227747 Javno podjetje centralna čistilna naprava Domžale - Kamnik d.o.o. 1230 Domžale 1215027 Aquasystems gospodarjenje z vodami d.o.o. 2000 Maribor 1534424 Javno komunalno podjetje d.o.o. Mežica 2392 Mežica 1639285 Čistilna naprava Lendava d.o.o. 9220 Lendava - Lendva 5066310 Nigrad javno komunalno podjetje d.d. 2000 Maribor 5072255 Javno podjetje-Azienda Pubblica Komunala Koper, d.o.o. – S.R.L. 6000 Koper - Capodistria 5156858 Javno podjetje Komunala Izola, d.o.o. Azienda Pubblica Komunala Isola, S.R.L. 6310 Izola - Isola 5338271 Gop gradbena, organizacijska in prodajna dejavnost, d.o.o. 8233 Mirna 5708257 Stadij, d.o.o., Hruševje 6225 Hruševje 5144647 Komunala, javno komunalno podjetje Idrija, d.o.o. 5280 Idrija 5105633 Javno podjetje Okolje Piran 6330 Piran - Pirano 5874327 Režijski obrat občina Kranjska Gora 4280 Kranjska Gora 1197380 Čista narava, javno komunalno podjetje d.o.o. Moravske Toplice 9226 Moravske Toplice

Slovaška

— Subjekti, ki upravljajo javne vodne sisteme v zvezi s pridobivanjem ali transportom in javno distribucijo pitne vode na podlagi trgovinske licence in potrdila o poklicni usposobljenosti za vodenje javnih vodnih sistemov, podeljenih v skladu z zakonom št. 442/2002 zb. po besedilu zakonov št. 525/2003 zb., št. 364/2004 zb., št. 587/2004 zb. in št. 230/2005 zb.

— Subjekti, ki vodijo obrat za upravljanje z vodo v skladu s pogoji iz zakona št. 364/2004 zb. po besedilu zakononov št. 587/2004 zb. in št. 230/2005 zb., na podlagi dovoljenja v skladu z zakonom št. 135/1994 zb. po besedilu zakonov št. 52/1982 zb., št. 595/1990 zb., št. 128/1991 zb., št. 238/1993 zb., št. 416/2001 zb., št. 533/2001 zb. in hkrati zagotavljajo javni transport ali distribucijo pitne vode v skladu z zakonom št. 442/2002 zb. po besedilu zakonov št. 525/2003 zb., št. 364/2004 zb., št. 587/2004 zb. in št. 230/2005 zb.

Na primer:

— Bratislavská vodárenská spoločnosť, a.s.

— Západoslovenská vodárenská spoločnosť, a.s.

— Považská vodárenská spoločnosť, a.s.

— Severoslovenské vodárne a kanalizácie, a.s.

— Stredoslovenská vodárenská spoločnosť, a.s.

— Podtatranská vodárenská spoločnosť, a.s.

— Východoslovenská vodárenská spoločnosť, a.s.

Finska

— Organi za oskrbo z vodo na podlagi člena 3 vesihuoltolaki/lagen om vattentjänster (119/2001).

Švedska

Lokalni organi in občinska podjetja, ki pridobivajo, transportirajo ali distribuirajo pitno vodo na podlagi lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster.

Združeno kraljestvo

— Družba, ki deluje kot podjetje za oskrbo z vodo ali komunalno podjetje na podlagi Water Industry Act 1991.

— Organ za vodo in kanalizacijo, ustanovljen na podlagi člena 62 Local Government etc (Scotland) Act 1994.

— The Department for Regional Development (Northern Ireland)

(b) Proizvodnja, prenos ali distribucija elektrike

Belgija

— Lokalni organi in združenja lokalnih organov za ta del njihovih dejavnosti.

— SPE/ Elektriciteitsproductie Maatschappij

— Electrabel/ Electrabel

— Elia

Bolgarija

Subjekti, ki imajo licenco za proizvodnjo, transport, distribucijo, javno dostavo ali oskrbo z električno energijo s strani končnega dobavitelja v skladu s členom 39(1) Закона за енергетиката (обн., ДВ, бр.107/09.12.2003):

— АЕЦ Козлодуй - ЕАД

— Болкан Енерджи АД

— Брикел - ЕАД

— Българско акционерно дружество Гранитоид АД

— Девен АД

— ЕВН България Електроразпределение АД

— ЕВН България Електроснабдяване АД

— ЕЙ И ЕС – 3С Марица Изток 1

— Енергийна компания Марица Изток III - АД

— Енерго-про България - АД

— ЕОН България Мрежи АД

— ЕОН България Продажби АД

— ЕРП Златни пясъци АД

— ЕСО ЕАД

— ЕСП „Златни пясъци“ АД

— Златни пясъци-сервиз АД

— Калиакра Уинд Пауър АД

— НЕК ЕАД

— Петрол АД

— Петрол Сторидж АД

— Пиринска Бистрица-Енергия АД

— Руно-Казанлък АД

— Сентрал хидроелектрик дьо Булгари ЕООД

— Слънчев бряг АД

— ТЕЦ - Бобов Дол ЕАД

— ТЕЦ - Варна ЕАД

— ТЕЦ „Марица 3“ – АД

— ТЕЦ Марица Изток 2 – ЕАД

— Топлофикация Габрово – ЕАД

— Топлофикация Казанлък – ЕАД

— Топлофикация Перник – ЕАД

— Топлофикация Плевен – ЕАД

— ВН България Топлофикация - Пловдив - ЕАД

— Топлофикация Русе – ЕАД

— Топлофикация Сливен – ЕАД

— Топлофикация София – ЕАД

— Топлофикация Шумен – ЕАД

— Хидроенергострой ЕООД

— ЧЕЗ България Разпределение АД

— ЧЕЗ Електро България АД

Češka

Vsi naročniki v sektorjih, ki izvajajo storitve v sektorju električne energije, kakor so opredeljeni v točki (c) odstavka 1 dela 4 zakona št. 137/2006 zb. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen.

Na primer:

— ČEPS, a.s.

— ČEZ, a.s.

— Dalkia Česká republika, a.s.

— PREdistribuce, a.s.

— Plzeňská energetika, a.s.

— Sokolovská uhelná, právní nástupce, a.s.

Danska

— Subjekti, ki proizvajajo električno energijo na podlagi licence v skladu s § 10 iz lov om elforsyning, glej prečiščeno besedilo zakona št. 1115 z dne 8. novembra 2006.

— Subjekti, ki transportirajo električno energijo na podlagi licence v skladu s § 19 iz lov om elforsyning, glej prečiščeno besedilo zakona št. 1115 z dne 8. novembra 2006.

— Energinet Danmark ali hčerinske družbe, ki so popolnoma v lasti Energinet Danmark, v skladu z lov om Energinet Danmark § 2, stk.2 og 3, glej zakon št. 1384 z dne 20. decembra 2004.

Nemčija

Lokalni organi, organi javnega prava ali združenja organov javnega prava ali državna podjetja, ki oskrbujejo z energijo druga podjetja, upravljajo omrežje za oskrbo z energijo ali razpolagajo z omrežjem za oskrbo z energijo na podlagi lastništva v skladu s členom 3(18) Gesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz) z dne 24. aprila 1998, kakor je bil nazadnje spremenjen 9. decembra 2006.

Estonija

Subjekti, ki poslujejo v skladu s členom 10(3) zakona o javnih naročilih (RT I 21.2.2007, 15, 76) in členom 14 zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332):

— AS Eesti Energia

— OÜ Jaotusvõrk (Jaotusvõrk LLC)

— AS Narva Elektrijaamad

— OÜ Põhivõrk

Irska

— The Electricity Supply Board

— ESB Independent Energy [ESBIE – oskrba z električno energijo]

— Synergen Ltd. [proizvodnja električne energije]

— Viridian Energy Supply Ltd. [oskrba z električno energijo]

— Huntstown Power Ltd. [proizvodnja električne energije]

— Bord Gáis Éireann [oskrba z električno energijo]

— Dobavitelji in proizvajalci elektrike, ki so dobili licenco na podlagi Electricity Regulation Act 1999

— EirGrid plc

Grčija

— „Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού Α.Ε.“, ustanovljen v skladu z zakonom 1468/1950 περί ιδρύσεως της ΔΕΗ in ki deluje v skladu z zakonom št. 2773/1999 in predsedniško odredbo št. 333/1999.

Španija

— Red Eléctrica de España, S.A.

— Endesa, S.A.

— Iberdrola, S.A.

— Unión Fenosa, S.A.

— Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A.

— Electra del Viesgo, S.A.

— Drugi subjekti, ki izvajajo proizvodnjo, transport in distribucijo električne energije v skladu z „Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del Sector eléctrico“ in izvedbeno zakonodajo.

Francija

— Électricité de France, ki je ustanovljen in deluje na podlagi Loi 46/628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz z dne 8. aprila 1946, kakor je bil spremenjen.

— RTE, upravljavec prenosnega električnega omrežja

— Subjekti, ki distribuirajo električno energijo in so navedeni v členu 23 Loi no 46-628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz z dne 8. aprila 1946, kakor je bil spremenjen (distribucijska podjetja mešanega gospodarstva, régies ali podobne službe, sestavljene iz regionalnih ali lokalnih organov)(na primer: Gaz de Bordeaux, Gaz de Strasbourg).

— Compagnie nationale du Rhône

— Electricité de Strasbourg

Italija

— Podjetja v Gruppo Enel, ki je pooblaščen za proizvodnjo, prenos in distribucijo električne energije v smislu Decreto Legislativo No 79 z dne 16. marca 1999, kakor je bil spremenjen in dopolnjen.

— TERNA- Rete elettrica nazionale SpA

— Druga podjetja, ki delujejo na podlagi koncesije v skladu z Decreto Legislativo No 79 z dne 16. marca 1999.

Ciper

— Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου established by the περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171.

— Διαχειριστής Συστήματος Μεταφοράς je bil ustanovljen v skladu s členom 57 Περί Ρύθμισης της Αγοράς Ηλεκτρισμού Νόμου 122(Ι) του 2003.

— Druge osebe, subjekti ali podjetja, ki izvajajo dejavnost iz člena 3 Direktive 2004/17/ES in poslujejo na podlagi licence, dodeljene v skladu s členom 34 περί Ρύθμισης της αγοράς Ηλεκτρισμού Νόμου του 2003 {Ν. 122(Ι)/2003}.

Latvija

— VAS „Latvenergo“

— AS „Augstsprieguma tīkls“

— AS „Sadales tīkls“ in druga podjetja, ki proizvajajo, prenašajo in distribuirajo električno energijo ter nakupujejo v skladu s „Par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām“

Litva

— Državno podjetje Ignalina – jedrska elektrarna

— Akcinė bendrovė „Lietuvos geležinkeliai“

— Akcinė bendrovė „Lietuvos geležinkeliai“

— Akcinė bendrovė Rytų skirstomieji tinklai

— Akcinė bendrovė „VST“

— Drugi subjekti, skladni z zahtevami člena 70 (1, 2) zakona o javnih naročilih Republike Litve (Uradni list, št. 84–2000, 1996, št. 4–102, 2006) in ki izvajajo dejavnosti proizvodnje električne energije, transporta ali distribucije v skladu z zakonom o električni energiji Republike Litve (Uradni list, št. 66–1984, 2000; št. 107–3964, 2004) in zakonom o nuklearni energiji Republike Litve (Uradni list, št. 119–2771, 1996).

Luksemburg

— Compagnie grand-ducale d’électricité de Luxembourg, ki proizvaja ali distribuira električno energijo v skladu s convention concernant l’établissement et l’exploitation des réseaux de distribution d’énergie électrique dans le grand-duché du Luxembourg z dne 11. novembra 1927 in odobrene z zakonom z dne 4. januarja 1928.

— Lokalni organi, zadolženi za transport ali distribucijo električne energije.

— Société électrique de l’Our (SEO)

— Syndicat de communes SIDOR

Madžarska

Subjekti, ki proizvajajo, transportirajo ali distribuirajo električno energijo v skladu s členi 162–163 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről in 2007. évi LXXXVI. törvény a villamos energiáról.

Malta

— Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation)

Nizozemska

Subjekti, ki distribuirajo električno energijo na podlagi licence (vergunning), ki so jo podelili pokrajinski organi v skladu z Provinciewet.

Na primer:

— Essent

— Nuon

Avstrija

Subjekti, ki upravljajo prenosna ali distribucijska omrežja v skladu z Elektrizitätswirtschafts- und Organisationsgesetz, BGBl. I št. 143/1998, kakor je bil spremenjen, ali v skladu z Elektrizitätswirtschafts(wesen)gesetze devetih Länder.

Poljska

Energetske družbe v smislu ustawa z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne, ki med drugim vključujejo:

— BOT Elektrownia „Opole“ S.A., Brzezie

— BOT Elektrownia Bełchatów S.A.

— BOT Elektrownia Turów S.A., Bogatynia

— Elbląskie Zakłady Energetyczne S.A. w Elblągu

— Elektrociepłownia Chorzów „ELCHO“ Sp. z o.o.

— Elektrociepłownia Lublin - Wrotków Sp. z o.o.

— Elektrociepłownia Nowa Sarzyna Sp. z o.o.

— Elektrociepłownia Rzeszów S.A.

— Elektrociepłownie Warszawskie S.A.

— Elektrownia „Kozienice“ S.A.

— Elektrownia „Stalowa Wola“ S.A.

— Elektrownia Wiatrowa, Sp. z o.o., Kamieńsk

— Elektrownie Szczytowo-Pompowe S.A., Warszawa

— ENEA S.A., Poznań

— Energetyka Sp. z o.o, Lublin

— EnergiaPro Koncern Energetyczny S.A., Wrocław

— ENION S.A., Kraków

— Górnośląski Zakład Elektroenergetyczny S.A., Gliwice

— Koncern Energetyczny Energa S.A., Gdańsk

— Lubelskie Zakłady Energetyczne S.A.

— Łódzki Zakład Energetyczny S.A,

— PKP Energetyka Sp. z o.o., Warszawa

— Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A., Warszawa

— Południowy Koncern Energetyczny S.A., Katowice

— Przedsiębiorstwo Energetyczne w Siedlcach Sp. z o.o.

— PSE-Operator S.A., Warszawa

— Rzeszowski Zakład Energetyczny S.A.

— Zakład Elektroenergetyczny „Elsen“ Sp. z o.o, Częstochowa

— Zakład Energetyczny Białystok S.A.

— Zakład Energetyczny Łódź-Teren S.A.

— Zakład Energetyczny Toruń S.A.

— Zakład Energetyczny Warszawa-Teren

— Zakłady Energetyczne Okręgu Radomsko-Kieleckiego S.A.

— Zespół Elektrociepłowni Bydgoszcz S.A.

— Zespół Elektrowni Dolna Odra S.A., Nowe Czarnowo

— Zespół Elektrowni Ostrołęka S.A.

— Zespół Elektrowni Pątnów-Adamów-Konin S.A.

— Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A.

— Przedsiębiorstwo Energetyczne MEGAWAT Sp. z ο.ο.

— Zespół Elektrowni Wodnych Niedzica S.A.

— Energetyka Południe S.A.

Portugalska

1. Proizvodnja električne energije

Subjekti, ki proizvajajo električno energijo v skladu z:

— Decreto-Lei št. 29/2006, z dne 15. februarja 2006, que estabelece as bases gerais da organização e o funcionamento dos sistema eléctrico nacional (SEN), e as bases gerais aplicáveis ao exercício das actividades de produção, transporte, distribuição e comercialização de electricidade e à organização dos mercados de electricidade.

— Decreto-Lei št. 172/2006, z dne 23. avgusta 2006, que desenvolve os princípios gerais relativos à organização e ao funcionamento do SEN, regulamentando o diploma a trás referido.

— Subjekti, ki proizvajajo električno energijo pod posebnim režimom v skladu z Decreto-Lei št. 189/88 z dne 27. maja 1988, kot je bil spremenjen z Decretos-Lei št. 168/99 z dne 18. maja 1999, št. 313/95 z dne 24. novembra 1995, št. 538/99 z dne 13. decembra 1999, št. 312/2001 in št. 313/2001, oba z dne 10. decembra 2001, Decreto-Lei št. 339-C/2001 z dne 29. decembra 2001, Decreto-Lei št. 68/2002 z dne 25. marca 2002, Decreto-Lei št. 33-A/2005 z dne 16. februarja 2005, Decreto-Lei št. 225/2007 z dne 31. maja 2007 in Decreto-Lei št. 363/2007 z dne 2. novembra 2007.

2. Transport električne energije:

Subjekti, ki transportirajo električno energijo v skladu z:

— Decreto-Lei št. 29/2006 z dne 15. februarja 2006 in do Decreto-lei št. 172/2006 z dne 23. avgusta 2006.

3. Distribucija električne energije

— Subjekti, ki distribuirajo električno energijo v skladu z Decreto-Lei št. 29/2006 z dne 15. februarja 2006 in Decreto-lei št. 172/2006 z dne 23. avgusta 2006.

— Subjekti, ki distribuirajo električno energijo v skladu z Decreto-Lei št. 184/95 z dne 27. julija 1995, kot je bil spremenjen z Decreto-Lei št. 56/97 z dne 14. marca 1997, in Decreto-Lei št. 344-B/82 z dne 1. septembra 1982, kot je bil spremenjen z Decreto-Lei št. 297/86 z dne 19. septembra 1986, Decreto-Lei št. 341/90 z dne 30. oktobra 1990 in Decreto-Lei št. 17/92 z dne 5. februarja 1992.

Romunija

— Societatea Comercială de Producere a Energiei Electrice Hidroelectrica-SA București

— Societatea Națională „Nuclearelectrica“ S.A.

— Societatea Comercială de Producere a Energiei Electrice și Termice Termoelectrica S.A.

— S. C. Electrocentrale Deva S.A.

— S.C. Electrocentrale București S.A.

— SC Electrocentrale Galați S.A.

— S.C. Electrocentrale Termoelectrica S.A.

— SC Complexul Energetic Craiova S.A.

— SC Complexul Energetic Rovinari S.A.

— SC Complexul Energetic Turceni S.A.

— Compania Națională de Transport a Energiei Electrice Transelectrica S.A. București

— Societatea Comercială Electrica S.A., București

— S.C. Filiala de Distribuție a Energiei Electrice

— „Electrica Distribuție Muntenia Nord“ S.A.

— S.C. Filiala de Furnizare a Energiei Electrice

— „Elect