02004L0037 — SL — 05.04.2022 — 006.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B ►M6 DIREKTIVA 2004/37/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) ◄ (kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 158 30.4.2004, str. 50)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

▼M6

DIREKTIVA 2004/37/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 29. aprila 2004

29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS)

▼B

(kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

▼M6

1. Cilj te direktive je varovanje delavcev pred tveganji, ki ogrožajo njihovo zdravje in varnost, ki se pojavijo ali bi se lahko pojavila zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem pri delu, vključno s preprečevanjem takih tveganj.

▼B

Določa posebne minimalne zahteve na tem področju, tudi mejne vrednosti.

2. Ta direktiva se ne uporablja za delavce, izpostavljene le sevanju, saj je le-to zajeto s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

3. Direktiva 89/391/EGS se v celoti uporablja za vse področje iz odstavka 1 in ne vpliva na strožje in/ali podrobnejše določbe v tej direktivi.

▼M1

4. Glede azbesta, ki ga obravnava Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ), se uporabljajo določbe te direktive, če predvidevajo višjo raven zdravja in varnosti pri delu.

▼B

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive:

▼M1

(a) „rakotvorna snov“ pomeni: (i) snov ali zmes, ki izpolnjuje merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih snovi iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ); (ii) snov, zmes ali postopek iz Priloge I k tej direktivi ter snov ali zmes, ki se sprošča pri postopku iz navedene priloge;

(b) „mutagena snov“ pomeni: snov ali zmes, ki izpolnjuje merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B mutagenov za zarodne celice iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008;

▼M6

(ba) „reprotoksična snov“ pomeni snov ali zmes, ki izpolnjuje merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B snovi, strupenih za razmnoževanje, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008;

(bb) „reprotoksična snov brez praga“ pomeni reprotoksično snov, za katero ni varne ravni izpostavljenosti za zdravje delavcev in ki je kot taka opredeljena v stolpcu za opombe v Prilogi III;

(bc) „reprotoksična snov s pragom“ pomeni reprotoksično snov, za katero obstaja varna raven izpostavljenosti, pod katero ni tveganja za zdravje delavcev, in ki je kot taka opredeljena v stolpcu za opombe v Prilogi III;

▼M6

(c) „mejna vrednost“ pomeni, če ni drugače določeno, mejno vrednost časovno tehtanega povprečja koncentracije za rakotvorno, mutageno ali reprotoksično snov v zraku znotraj območja vdihavanja delavca glede na referenčno obdobje, ki je navedeno v Prilogi III;

▼M6

(d) „biološka mejna vrednost“ pomeni mejo koncentracije v ustreznem biološkem gojišču ustrezne snovi, njenega metabolita, ali kazalec učinka;

(e) „zdravstveni nadzor“ pomeni oceno posameznega delavca, zato da se ugotovi njegovo zdravstveno stanje v povezavi z izpostavljenostjo nekaterim rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem pri delu.

▼B

Člen 3

Področje uporabe – določanje in ocena tveganja

▼M6

1. Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, pri katerih so delavci pri svojem delu izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem.

2. Pri kateri koli dejavnosti, ki bi lahko vključevala tveganje zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem, je treba določiti naravo, stopnjo in trajanje izpostavljenosti delavca, da bi lahko ocenili vsa tveganja za zdravje ali varnost delavca in določili ukrepe, ki jih je treba sprejeti.

Oceno je treba redno obnavljati, v vsakem primeru pa takrat, ko se pojavi kakršna koli sprememba okoliščin, ki lahko vplivajo na izpostavljenost delavca rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem.

▼B

Delodajalec mora pristojnim organom na njihovo zahtevo posredovati podatke, ki jih je uporabil za pripravo ocene.

3. ►C1 ◄ se morajo upoštevati še vse druge poti izpostavljenosti, na primer absorpcija v in/ali skozi kožo. Pri ocenjevanjutveganjase morajo upoštevati še vse druge poti izpostavljenosti, na primer absorpcija v in/ali skozi kožo.

▼M6

4. Pri ocenjevanju tveganja mora delodajalec nameniti posebno pozornost vsem vplivom na zdravje ali varnost posebnih skupin delavcev in med drugim upoštevati, da ni zaželeno, da se taki delavci zaposlujejo tam, kjer bi lahko prišli v stik z rakotvornimi, mutagenimi ali reprotoksičnimi snovmi.

▼B







POGLAVJE II

OBVEZNOSTI DELODAJALCA

Člen 4

Zmanjšanje in nadomestitev

▼M6

1. Delodajalec zmanjša uporabo rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi na delovnem mestu zlasti tako, da jo nadomesti, če je to tehnično možno, s snovjo, zmesjo ali postopkom, ki pod pogoji uporabe ni nevaren ali je manj nevaren za zdravje in varnost delavcev.

▼B

2. Delodajalec pristojnim organom na njihovo zahtevo predloži ugotovitve iz preiskav.

Člen 5

Preprečevanje in zmanjševanje izpostavljenosti

1. ►C1 ◄ za zdravje ali varnost delavcev, je treba preprečiti izpostavljenost delavcev. Kadar rezultati ocene, navedene v členu 3(2), pokažejo, da obstajatveganjeza zdravje ali varnost delavcev, je treba preprečiti izpostavljenost delavcev.

▼M6

2. Kadar nadomestitev rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi s snovjo, zmesjo ali postopkom, ki pod pogoji uporabe ni nevaren ali je manj nevaren za zdravje in varnost, tehnično ni izvedljiva, delodajalec zagotovi, da se rakotvorna, mutagena ali reprotoksična snov, če je to tehnično izvedljivo, proizvaja in uporablja v zaprtem sistemu.

3. Kadar zaprt sistem tehnično ni izvedljiv, delodajalec zagotovi, da se raven izpostavljenosti delavcev rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem brez praga zmanjša na kolikor je tehnično mogoče nizko raven.

3a. Kadar uporaba ali proizvodnja reprotoksične snovi s pragom v zaprtem sistemu tehnično ni mogoča, delodajalec zagotovi, da se tveganje, povezano z izpostavljenostjo delavcev tej reprotoksični snovi s pragom zmanjša na minimum.

3b. Delodajalec v zvezi z reprotoksičnimi snovmi ali drugimi snovmi, ki niso reprotoksične snovi brez praga ali reprotoksične snovi s pragom, uporabi odstavek 3a tega člena. V tem primeru delodajalec pri izvedbi ocene tveganja iz člena 3 ustrezno upošteva možnost, da za tako reprotoksično snov morda ne obstaja varna raven izpostavljenosti za zdravje delavcev, in v zvezi s tem določi ustrezne ukrepe.

4. Izpostavljenost ne sme preseči mejne vrednosti rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi, kakor je določena v Prilogi III.

5. Pri vsaki uporabi rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi delodajalec izvede naslednje ukrepe: (a) omeji količine rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi na delovnem mestu; ▼B (b) vzdržuje čim manjše število delavcev, ki so izpostavljeni ali bi lahko bili izpostavljeni; ▼M6 (c) načrtuje delovne postopke in tehnične kontrolne ukrepe tako, da se sproščanje rakotvornih, mutagenih ali reprotoksičnih snovi na delovnem mestu prepreči ali zmanjša na minimum; (d) odstranjuje rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi pri viru z lokalnim ali splošnim prezračevanjem, pri čemer morajo biti vse take metode ustrezne in skladne s potrebo po varovanju javnega zdravja in okolja; (e) uporablja obstoječe ustrezne postopke za merjenje koncentracije rakotvornih, mutagenih ali reprotoksičnih snovi, zlasti za zgodnje odkrivanje neobičajnih izpostavljenosti, ki so posledica nepredvidenega dogodka ali nezgode; ▼B (f) uporablja ustrezne delovne postopke in metode; (g) izvaja kolektivne varnostne ukrepe in/ali, kadar se izpostavljenosti ne da preprečiti drugače, individualne varnostne ukrepe; (h) izvaja higienske ukrepe, zlasti redno čiščenje tal, sten in drugih površin; (i) obvešča delavce; ▼M6 (j) omeji območja tveganja in uporablja ustrezne opozorilne in varnostne znake, vključno z znaki „kajenje prepovedano“ na območjih, kjer so delavci izpostavljeni ali bi lahko bili izpostavljeni rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem; ▼B (k) izdela načrte za ukrepanje v izrednih razmerah, ki lahko nastanejo pri neobičajno visoki izpostavljenosti; (l) uporablja sredstva za varno skladiščenje, ravnanje in prevoz, zlasti zapečatene ter jasno in vidno označene vsebnike; (m) uporablja sredstva za varno zbiranje, skladiščenje in odlaganje odpadkov za delavce, tudi zapečatene ter jasno in vidno označene vsebnike.

Člen 6

Obveščanje pristojnih organov

Kadar rezultati ocene, navedene v členu 3(2), pokažejo, da obstaja ►C1 tveganje ◄ za zdravje ali varnost delavcev, delodajalec pristojnemu organu na njegovo zahtevo predloži ustrezne podatke:

▼M6

(a) o dejavnostih in/ali industrijskih procesih, ki potekajo, tudi razloge za uporabo rakotvornih, mutagenih ali reprotoksičnih snovi;

(b) o količinah proizvedenih ali uporabljenih snovi ali zmesi, ki vsebujejo rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi;

▼B

(c) o številu izpostavljenih delavcev,

(d) o sprejetih preventivnih ukrepih;

(e) o vrsti uporabljene varovalne opreme;

(f) o naravi in stopnji izpostavljenosti;

(g) o primerih nadomestitve.

▼M2

Države članice v svojih poročilih, ki jih predložijo Komisiji na podlagi člena 17a Direktive 89/391/EGS, upoštevajo podatke iz točk (a) do (g) prvega odstavka tega člena.

▼B

Člen 7

Nepredvidena izpostavljenost

1. Ob nepredvidenem dogodku ali nezgodi, zaradi katere bi lahko prišlo do neobičajne izpostavljenosti delavcev, delodajalec o tem obvesti delavce.

2. Dokler ni spet vzpostavljeno normalno stanje in niso odpravljeni razlogi za neobičajno izpostavljenost: (a) lahko na prizadetem območju delajo samo delavci, ki so nujno potrebni za izvajanje popravil in drugih potrebnih del; (b) je tem delavcem treba zagotoviti varovalno obleko in osebno varovalno opremo za dihala, ki jo morajo nositi; izpostavljenost ne sme biti stalna in mora biti strogo omejena na najkrajši čas, potreben za vsakega delavca; (c) nezavarovani delavci ne smejo delati na prizadetem območju.

Člen 8

Predvidena izpostavljenost

1. Pri nekaterih dejavnostih, kakor je vzdrževanje, pri katerih se predvideva možnost znatnega povečanja izpostavljenosti delavcev in za katere je bila izčrpana že vsaka možnost za nadaljnje tehnične preventivne ukrepe za omejitev izpostavljenosti delavcev, delodajalec določi po posvetovanju z delavci in/ali njihovimi predstavniki v podjetju ali enoti, brez vpliva na delodajalčevo odgovornost, ukrepe, ki so potrebni, da se trajanje izpostavljenosti delavcev skrajša na najkrajši možni čas in zagotovi varovanje delavcev med opravljanjem takih dejavnosti.

Na podlagi prvega pododstavka je treba tem delavcem zagotoviti varovalno obleko in osebno varovalno opremo za dihala, ki jo morajo nositi, dokler obstaja neobičajna izpostavljenost; taka izpostavljenost ne sme biti stalna in mora biti strogo omejena na najkrajši čas, potreben za vsakega delavca.

2. Sprejmejo se ustrezni ukrepi, da se zagotovi jasna označitev in določitev območij, kjer se opravljajo dejavnosti, navedene v prvem pododstavku odstavka 1, ali da se nepooblaščenim osebam kako drugače prepreči dostop do teh območij.

Člen 9

▼C1

Dostop do območij tveganja

▼B

Delodajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo dostop na območja, na katerih se opravljajo dejavnosti, za katere rezultati ocene iz člena 3(2) pokažejo, da obstaja ►C1 tveganje ◄ za zdravje in varnost delavcev, izključno delavcem, ki morajo na taka območja vstopati zaradi svojega dela ali nalog.

Člen 10

Higienski in individualni varovalni ukrepi

▼M6

1. Za vse dejavnosti, pri katerih obstaja tveganje kontaminacije z rakotvornimi, mutagenimi ali reprotoksičnimi snovmi, delodajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo: (a) da delavci ne jedo, pijejo ali kadijo na delovnih območjih, kjer obstaja tveganje kontaminacije z rakotvornimi, mutagenimi ali reprotoksičnimi snovmi; ▼B (b) da imajo delavci zagotovljeno ustrezno varovalno obleko ali drugo ustrezno posebno obleko; (c) da so predvideni ločeni prostori za shranjevanje delovne ali varovalne obleke in osebne obleke; (d) da imajo delavci na voljo ustrezne in zadostne umivalne in toaletne prostore; (e) da je varovalna oprema ustrezno shranjena na jasno označenem mestu in da se pregleda in očisti po možnosti pred vsako uporabo in obvezno po njej; (f) da se okvarjena oprema popravi ali nadomesti pred nadaljnjo uporabo.

2. Delavcem se ne smejo zaračunavati stroški ukrepov iz odstavka 1.

Člen 11

Obveščanje in usposabljanje delavcev

1. Delodajalec sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi delavcem in/ali predstavnikom delavcev v podjetju ali industrijskem obratu zadostno in ustrezno usposobljenost na podlagi vseh razpoložljivih podatkov, zlasti v obliki obvestil in navodil: (a) o možnem ►C1 tveganju ◄ za zdravje, vključno z dodatnim ►C1 tveganjem ◄ zaradi uporabe tobačnih izdelkov; (b) o varnostnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za preprečitev izpostavljenosti; (c) o higienskih zahtevah; (d) o nošenju in uporabi varovalne opreme in obleke; (e) o ukrepih, ki jih morajo sprejeti delavci, tudi reševalci, ob nezgodah in za preprečitev nezgod.

▼M6

Usposabljanje se:

— prilagodi tako, da upošteva nova ali spremenjena tveganja, zlasti kadar delavci so ali bi lahko bili izpostavljeni novim rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem ali več različnim rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem, vključno s tistimi v nevarnih zdravilih, ali v primeru spreminjajočih se okoliščin, povezanih z delom,

— zagotavlja v rednih časovnih presledkih v zdravstvenih ustanovah za vse delavce, ki so izpostavljeni rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem, zlasti kadar se uporabijo nova nevarna zdravila, ki vsebujejo te snovi, ter

— ponavlja v rednih časovnih presledkih v drugih okoliščinah, če je potrebno.

2. Delodajalci obvestijo delavce o napravah in z njimi povezanih vsebnikih z rakotvornimi, mutagenimi ali reprotoksičnimi snovmi, in zagotovijo, da so vsi vsebniki, embalaža in naprave z rakotvornimi, mutagenimi ali reprotoksičnimi snovmi jasno in čitljivo označeni in da so na njih jasno vidni opozorilni znaki in znaki za nevarnost.

Kadar je v Prilogi IIIa določena biološka mejna vrednost, je za delo z zadevno rakotvorno, mutageno ali reprotoksično snovjo obvezen zdravstveni nadzor v skladu s postopki iz navedene priloge. Delavci morajo biti o tej zahtevi obveščeni, preden so določeni za nalogo, ki vključuje tveganje zaradi izpostavljenosti navedeni rakotvorni, mutageni ali reprotoksični snovi.

▼B

Člen 12

Obveščanje delavcev

Sprejmejo se potrebni ukrepi, s katerimi se zagotovi:

(a) da lahko delavci in/ali vsi predstavniki delavcev v podjetju ali proizvodnem obratu preverijo izvajanje te direktive oziroma lahko sodelujejo pri njeni uporabi, zlasti kar zadeva: (i) posledice izbire, nošenja in uporabe varovalne obleke in opreme za zdravje in varnost delavcev, kar pa ne vpliva na odgovornost delodajalca za določitev učinkovitosti varovalne obleke in opreme; (ii) ukrepe iz prvega pododstavka člena 8(1), ki jih določi delodajalec, kar pa ne vpliva na odgovornost delodajalca za določitev takih ukrepov;

(b) da so delavci in/ali vsi predstavniki delavcev v podjetju ali proizvodnem obratu čim prej obveščeni o neobičajnih izpostavljenostih, vključno s tistimi, navedenimi v členu 8, o razlogih za tako izpostavljenost in o sprejetih ukrepih ali ukrepih, ki jih je treba sprejeti, da bi se položaj popravil;

(c) da delodajalec sproti vodi seznam delavcev, ki opravljajo dejavnosti, pri katerih je ocena iz člena 3(2) pokazala ►C1 tveganje ◄ za zdravje in varnost delavcev; če obstajajo podatki, mora biti v seznamu navedena stopnja izpostavljenosti;

(d) da je seznam, naveden v točki (c), dostopen zdravniku in/ali pristojnemu organu ter drugim osebam, ki so odgovorne za zdravje in varnost pri delu;

(e) da ima vsak delavec dostop do podatkov na seznamu, ki se nanašajo osebno nanj;

(f) da imajo delavci in/ali vsi predstavniki delavcev v podjetju ali proizvodnem obratu dostop do anonimnih kolektivnih podatkov.

Člen 13

Posvetovanje in sodelovanje delavcev

Posvetovanje in sodelovanje delavcev in/ali njihovih predstavnikov v zvezi z vprašanji, ki jih zajema ta direktiva, se opravi v skladu s členom 11 Direktive 89/391/EGS.

▼M3

Člen 13a

Sporazumi med socialnimi partnerji

Sporazumi med socialnimi partnerji, ki se lahko sklenejo na področju te direktive, se vključijo na seznam na spletni strani Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA). Ta seznam se redno posodablja.

▼B







POGLAVJE III

DRUGE DOLOČBE

Člen 14

Zdravstveni nadzor

▼M2

1. Države članice v skladu z nacionalnim pravom ali prakso določijo ureditev za izvajanje ustreznega zdravstvenega nadzora delavcev, za katere so rezultati ocene iz člena 3(2) pokazali, da obstaja tveganje za zdravje ali varnost. Zdravnik ali organ, pristojen za zdravstveni nadzor delavcev, lahko oceni, da je treba zdravstveni nadzor nadaljevati tudi po koncu izpostavljenosti, in sicer tako dolgo, kot presodi, da je potrebno za varovanje zdravja zadevnih delavcev.

▼B

2. V odstavku 1 navedeni ukrepi omogočajo, da se lahko za vsakega delavca opravi, če je to primerno, ustrezen zdravstveni nadzor:

pred izpostavljenostjo,

v rednih časovnih presledkih po izpostavljenosti.

Ti ukrepi omogočajo neposredno izvajanje individualnih in higienskih varnostnih ukrepov.

▼M6

3. Če se pri delavcu ugotovi sprememba v zdravstvenem stanju, ki bi lahko bila posledica izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnimi snovem, ali se ugotovi, da je bila presežena zavezujoča biološka mejna vrednost, lahko zdravnik ali organ, odgovoren za zdravstveni nadzor delavcev, zahteva, da se opravi zdravstveni nadzor drugih delavcev, ki so bili podobno izpostavljeni.

▼B

V tem primeru se ponovno oceni ►C1 tveganje ◄ zaradi izpostavljenosti v skladu s členom 3(2).

▼M6

4. Kadar se izvaja zdravstveni nadzor, se vodi individualna zdravstvena kartoteka in zdravnik ali organ, odgovoren za zdravstveni nadzor, predlaga vse varnostne ali preventivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za vsakega posameznega delavca. Biološko spremljanje in s tem povezane zahteve so lahko del zdravstvenega nadzora.

▼B

5. Delavce je treba obvestiti in jim svetovati glede kakršnega koli zdravstvenega nadzora, ki ga lahko opravijo po koncu izpostavljenosti.

6. V skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso:

imajo delavci dostop do rezultatov zdravstvenega nadzora, ki se nanašajo na njih osebno, in

lahko zadevni delavci ali delodajalec zahtevajo preverjanje rezultatov zdravstvenega nadzora.

7. Praktična priporočila za zdravstveni nadzor delavcev so v Prilogi II.

▼M6

8. Pristojni organ je treba obvestiti o vseh primerih raka, škodljivih učinkih na spolno delovanje in plodnost pri odraslih delavcih in delavkah ali ugotovljeno strupenost pri potomcih, ki so v skladu z nacionalnim pravom ali prakso opredeljeni kot posledica poklicne izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem.

▼M2

Države članice v svojih poročilih, ki jih predložijo Komisiji na podlagi člena 17a Direktive 89/391/EGS, upoštevajo informacije iz tega odstavka.

▼B

Člen 15

Vodenje evidence

▼M6

1. V zvezi z rakotvornimi ali mutagenimi snovmi se seznam iz člena 12, točka (c), in zdravstvena kartoteka iz člena 14(4) hranita vsaj 40 let po koncu izpostavljenosti v skladu z nacionalnim pravom ali prakso.

1a. V zvezi z reprotoksičnimi snovmi se seznam iz člena 12, točka (c), in zdravstvena kartoteka iz člena 14(4) hranita vsaj pet let po koncu izpostavljenosti v skladu z nacionalnim pravom ali prakso.

▼B

2. Kadar dejavnost podjetja preneha, morajo biti ti dokumenti v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso na razpolago pristojnim organom.

Člen 16

Mejne vrednosti

▼M6

1. Evropski parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 153(2), točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določita mejne vrednosti v direktivah na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, za vse rakotvorne, mutagene ali reprotoksične snovi, za katere je to mogoče, in, če je to potrebno, druge neposredno povezane določbe.

▼B

2. Mejne vrednosti in druge neposredno povezane določbe so navedene v Prilogi III.

▼M6

3. Evropski parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 153(2), točka (b), PDEU določita biološke mejne vrednosti v direktivah na podlagi razpoložljivih informacij, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, ter druge ustrezne informacije o zdravstvenem nadzoru.

4. Biološke mejne vrednosti in druge informacije o zdravstvenem nadzoru so navedeni v Prilogi IIIa.

Člen 16a

Določitev reprotoksičnih snovi brez praga in s pragom

Evropski parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 153(2), točka (b), PDEU v stolpcu za opombe Priloge III k tej direktivi na podlagi razpoložljivih znanstvenih in tehničnih podatkov določita, ali se reprotoksična snov uvršča med reprotoksične snovi brez praga ali med reprotoksične snovi s pragom.

▼M5

Člen 17

Sprememba Priloge II

▼M6

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17a za vnos strogo tehničnih sprememb v Prilogo II, da se upoštevajo tehnični napredek, spremembe mednarodnih predpisov ali specifikacij in nove ugotovitve v zvezi z rakotvornimi, mutagenimi ali reprotoksičnimi snovmi.

▼M5

Kadar je v ustrezno utemeljenih in izjemnih primerih, ki vključujejo neizbežna, neposredna in resna tveganja za fizično zdravje in varnost delavcev in drugih oseb, iz izredno nujnih razlogov potrebno ukrepanje v zelo kratkem času, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 17b.

▼M5

Člen 17a

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. julija 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Prenos pooblastila iz člena 17 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje ( 3 ).

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 17, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 17b

Postopek v nujnih primerih

1. Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 17a(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.

▼B

Člen 18

Uporaba podatkov

Komisiji so dostopni podatki, navedeni v členu 14(8), ki so jih uporabili pristojni nacionalni organi.

▼M6

Člen 18a

Ocenjevanje

Komisija v okviru naslednje ocene izvajanja te direktive med ocenjevanjem iz člena 17a Direktive 89/391/EGS oceni tudi to, ali je treba spremeniti mejno vrednost za prah kristalnega kremena, ki se vdihuje. Komisija ta postopek začne leta 2022 in nato po potrebi predlaga potrebne spremembe in spremembe v zvezi s to snovjo v naknadni reviziji te direktive.

Komisija najpozneje 11. julija 2022 preuči možnost spremembe te direktive, da se dodajo določbe o kombinaciji mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost v zraku in biološki mejni vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine.“;

Komisija najpozneje do 31. decembra 2022 po potrebi po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu (ACSH), ob upoštevanju obstoječih priporočil različnih agencij, deležnikov in Svetovne zdravstvene organizacije o prednostnih rakotvornih, mutagenih in reprotoksičnih snoveh, za katere so potrebne mejne vrednosti, predstavi akcijski načrt za določitev novih ali spremenjenih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost za vsaj 25 snovi, skupin snovi ali snovi, ki nastanejo v postopku. Komisija po potrebi in ob upoštevanju akcijskega načrta, najnovejših znanstvenih dognanj in po posvetovanju z ACSH brez odlašanja predstavi zakonodajne predloge na podlagi člena 16.

Komisija po potrebi in najpozneje 5. aprila 2025 ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dognanj in po ustreznem posvetovanju z ustreznimi deležniki pripravi opredelitev in okvirni seznam nevarnih zdravil ali snovi, ki jih vsebujejo, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorna snov kategorije 1A ali 1B iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008, mutagena snov ali snov, strupena za razmnoževanje.

Komisija po primernem posvetovanju z ustreznimi deležniki najpozneje do 31. decembra 2022 pripravi smernice Unije za pripravo, dajanje in odstranjevanje nevarnih zdravil na delovnem mestu. Te smernice se objavijo na spletnem mestu EU-OSHA in jih ustrezni pristojni organi razširijo po vseh državah članicah.

Komisija po potrebi po prejemu mnenja ACSH ob upoštevanju obstoječe metodologije za določanje mejnih vrednosti rakotvornih snovi v nekaterih državah članicah in mnenja ACSH opredeli zgornjo in spodnjo raven tveganja. Komisija najpozneje 12 mesecev po prejemu mnenja ACSH in po primernem posvetovanju z ustreznimi deležniki pripravi smernice Unije o metodologiji za določitev mejnih vrednosti na podlagi tveganja. Te smernice se objavijo na spletnem mestu EU-OSHA, ustrezni pristojni organi pa jih razširjajo v vseh državah članicah.

Komisija ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dognanj in po primernem posvetovanju z ustreznimi deležniki najpozneje do 31. decembra 2024 po potrebi predlaga mejno vrednost za kobalt in anorganske kobaltove spojine.

▼B

Člen 19

Uradno obveščanje Komisije

Države članice sporočijo Komisiji besedilo predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih v prihodnje sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 20

Razveljavitev

Direktiva 90/394/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge IV k tej direktivi, se razveljavi, kar pa ne vpliva na obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo, ki so navedeni v delu B Priloge IV k tej direktivi.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se razume kot sklicevanje na to direktivo in se bere skladno s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 22

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

Seznam snovi, ►M1 zmesi ◄ in postopkov

(Člen 2(a)(iii))

1. Proizvodnja auramina.

2. Delo, ki vključuje izpostavljenost policikličnim aromatskim ogljikovodikom v premogovih sajah, katranu ali smoli.

3. Delo, ki vključuje izpostavljenost prahu, dimu in aerosolom pri praženju in elektrolitski rafinaciji baker-nikljevih spojin.

4. Močno kisli postopek proizvodnje izopropil alkohola.

5. Delo, ki vključuje izpostavljenost prahu trdega lesa ( 4 ).

▼M2

6. Delo, ki vključuje izpostavljenost prahu kristalnega kremena, ki se vdihuje in ki nastane pri delovnem postopku.

▼M3

7. Delo, ki vključuje izpostavljenost kože mineralnim oljem, ki so se pred tem uporabljala v motorjih z notranjim zgorevanjem za podmazovanje in hlajenje gibljivih delov motorja.

8. Delo, ki vključuje izpostavljenost izpušnim plinom iz dizelskih motorjev.

▼B









PRILOGA II

Praktična priporočila za zdravstveni nadzor delavcev

(Člen 14(7))

▼M6

1. Zdravnik in/ali organ, odgovoren za zdravstveni nadzor delavcev, ki so izpostavljeni rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem, mora biti seznanjen s pogoji ali okoliščinami izpostavljenosti za vsakega delavca.

▼B

2. Zdravstveni nadzor delavcev je treba opravljati v skladu z načeli in prakso medicine dela; zajemati mora vsaj naslednje ukrepe: vodenje zdravstvene in poklicne anamneze delavca, osebni pogovor, kadar je primerno, biološki nadzor ter odkrivanje zgodnjih in reverzibilnih učinkov. Za vsakega delavca, za katerega se opravlja zdravstveni nadzor, se lahko določijo dodatne preiskave v skladu z najnovejšim znanjem, ki je na voljo medicini dela.

▼M3









PRILOGA III

MEJNE VREDNOSTI IN DRUGE NEPOSREDNO POVEZANE DOLOČBE (ČLEN 16)

A. MEJNE VREDNOSTI ZA POKLICNO IZPOSTAVLJENOST





B. DRUGE NEPOSREDNO POVEZANE DOLOČBE

Opomba

▼M6









PRILOGA IIIa

BIOLOŠKE MEJNE VREDNOSTI IN UKREPI ZDRAVSTVENEGA NADZORA

(Člen 16(4))

1. Svinec in njegove ionske spojine

1.1 Biološko spremljanje mora vključevati merjenje koncentracij svinca v krvi (PbB) z uporabo absorpcijske spektrometrije ali metode, ki daje enakovredne rezultate. Zavezujoča biološka mejna vrednost je: 70 μg Pb/100 ml krvi

1.2 Zdravstveni nadzor se izvaja, če je izpostavljenost koncentraciji svinca v zraku večja od 0,075 mg/m3, izračunana kot časovno tehtano povprečje 40 ur na teden, ali če se pri posameznih delavcih izmeri koncentracija svinca v krvi, večja od 40 μg Pb/100 ml krvi.

▼B









PRILOGA IV

Del A

Razveljavljena direktiva in njene zaporedne spremembe

(v skladu s členom 20)







Direktiva Sveta 90/394/EGS (UL L 196, 26.7.1990, str. 1). Direktiva Sveta 97/42/ES (UL L 179, 8.7.1997, str. 4). Direktiva Sveta 1999/38/ES (UL L 138, 1.6.1999, str. 66).

Del B

Roki za prenos v nacionalno zakonodajo

(v skladu s členom 20)







Direktiva Rok za prenos 90/394/EGS 31. december 1992 97/42/ES 27. junij 2000 1999/38/ES 29. april 2003









PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA







Direktiva 90/394/ES Ta direktiva Člen 1 Člen 1 Člen 2(a) Člen 2(a) Člen 2(aa) Člen 2(b) Člen 2(b) Člen 2(c) Členi od 3 do 9 Člen od 3 do 9 Člen 10 (1)(a) Člen 10 (1)(a) Člen 10(1)(b), prvi stavek Člen 10 (1)(b) Člen 10(1)(b), drugi stavek Člen 10(1)(c) Člen 10(1)(c) Člen 10(1)(d) Člen 10(1)(d), prvi in drugi stavek Člen 10(1)(e) Člen 10(1)(d), tretji stavek Člen 10(1)(f) Člen 10(2) Člen 10(2) Členi od 11 do 18 Členi od 11 do 18 Člen 19(1), prvi pododstavek Člen 19(1), drugi pododstavek Člen 19(1), tretji pododstavek Člen 19(2) Člen 19 Člen 20 Člen 21 Člen 20 Člen 22 Priloga I Priloga I Priloga II Priloga II Priloga III Priloga III Priloga IV Priloga V