2004O0015 — SL — 10.07.2007 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 16. julija 2004 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti (ECB/2004/15) (2004/808/ES) (UL L 354, 30.11.2004, p.34)

spremenjena z:









▼B

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 16. julija 2004

o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti

(ECB/2004/15)

(2004/808/ES)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1, člena 12.1 in člena 14.3 Statuta, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) za izpolnitev svojih nalog zahteva celovito in zanesljivo statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti, ki prikazujeta glavne postavke, ki vplivajo na denarne pogoje in devizne trge v euroobmočju. (2) Prvi stavek člena 5.1 Statuta zahteva, da Evropska centralna banka (ECB) ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) zbira statistične informacije, ki so potrebne za izvajanje nalog ESCB, bodisi od pristojnih organov, ki niso NCB, bodisi neposredno od gospodarskih subjektov. Drugi stavek člena 5.1 določa, da v te namene ECB sodeluje z institucijami ali organi Skupnosti in s pristojnimi organi držav članic ali tretjih držav ter z mednarodnimi organizacijami. Člen 5.2 določa, da NCB izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče. (3) Informacije, ki so potrebne za izpolnjevanje zahtev ECB na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb, lahko zbirajo in urejajo pristojni organi, ki niso NCB. Zato nekatere od nalog, ki jih je treba opraviti v skladu s to smernico, zahtevajo sodelovanje med ECB ali NCB in takimi pristojnimi organi, v skladu s členom 5.1 Statuta. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 1 ) zahteva, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta. (4) Del potrebnih statističnih informacij se nanaša na finančni račun v plačilni bilanci, s tem povezane prihodke in stanje mednarodnih naložb, za katere je primarno odgovoren Eurosistem. NCB bi morale za izpolnjevanje svoje obveznosti, da pomagajo ECB na tem področju, razpolagati s potrebnim statističnim strokovnim znanjem in izkušnjami, zlasti glede konceptov in metodologije ter zbiranja, pripravljanja, analize in posredovanja podatkov. Na Irskem ustrezne statistične informacije zbira in ureja Central Statistics Office (CSO). Central Bank and Financial Services Authority of Ireland in CSO morata za izpolnjevanje statističnih zahtev ECB vzajemno sodelovati, kot je določeno v Priporočilu ECB/2004/16 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti ( 2 ). Priporočilo ECB/2004/16 je naslovljeno tudi na Ufficio Italiano dei Cambi, ki je odgovoren, skupaj s centralno banko Banca d'Italia, za zbiranje in urejanje ustreznih statističnih informacij v Italiji. (5) Po sprejetju Smernice ECB/2003/7 z dne 2. maja 2003 o statističnih zahtevah Evropske centralne banke za poročanje na področju statistike plačilne bilance, stanja mednarodnih naložb in mednarodne likvidnosti ( 3 ), je bil dosežen občuten napredek glede novih zahtev ter metod zbiranja in pripravljanja podatkov v euroobmočju. Zato je treba Smernico ECB/2003/7 nadomestiti s to smernico. (6) Zaradi težav, povezanih s pripravljanjem statistike naložb v vrednostne papirje, je bilo treba opredeliti skupne pristope za zbiranje teh informacij v euroobmočju. Sistemi v euroobmočju za zbiranje podatkov o naložbah v vrednostne papirje bi se od marca 2008 naprej morali prilagoditi skupnemu standardu, t.j. enemu od štirih modelov, ki kot minimum zajemajo zbiranje četrtletnih podatkov o stanju po posameznih vrednostnih papirjih, kot je določeno v tabeli v Prilogi VI. Dostopnost delujoče Centralizirane baze vrednostnih papirjev (Centralised Securities Database – CSDB) se šteje za bistveni predpogoj začetka delovanja novih sistemov za zbiranje podatkov. Če torej dokument „Project Closure Document“ za fazo 1 projekta CSDB ne bo predložen Svetu ECB preko Odbora ESCB za statistiko do konca marca 2005, se bo ta rok (kot tudi tisti, ki veljajo za druge zahteve, povezane z naložbami v vrednostne papirje) podaljšal za čas trajanja zamude s predložitvijo. ESCB bi moral do sredine leta 2006 tudi oceniti, ali sta zajetje informacij o vrednostnih papirjih v CSDB in ureditev izmenjave podatkov z državami članicami zadostna, da lahko NCB ali drugi pristojni statistični organi, kjer to pride v upoštev, izpolnijo standarde kakovosti, določene s to smernico. Da bi omogočila izpolnjevanje zahtev v zvezi s podatki o naložbah v vrednostne papirje za vrednostne papirje, izdane s strani rezidentov euroobmočja, razčlenjenimi po sektorju izdajatelja, v skladu z roki iz tabele 13 v Prilogi II, bo ECB posredovala NCB informacije iz CSDB vsaj 15 mesecev pred referenčnimi datumi. (7) Poročanje podatkov o transakcijah in stanjih terjatev in obveznosti rezidentov euroobmočja do rezidentov drugih držav članic v euroobmočju je potrebno za izpolnitev statističnih zahtev ECB na področju naložb v vrednostne papirje (in s tem povezanih prihodkov). Podatki se uporabijo za pripravo agregatnih podatkov za euroobmočje o transakcijah in stanjih iz naslova obveznosti iz naložb v vrednostne papirje ter debetnih postavkah prihodkov od naložb v vrednostne papirje. Navedena uporaba je v skladu z nacionalnimi zahtevami ali uveljavljeno prakso. (8) NCB bodo imele na voljo CSDB, ki se bo v prihodnosti uporabljala za različne namene, tako statistične (urejanje in priprava statistike) kot nestatistične (ekonomska analiza, analiza finančne stabilnosti ali analiza poslovanja). Podatki bodo na voljo tudi drugim pristojnim organom, ki niso NCB, ob upoštevanju morebitnih pravnih omejitev. To bo zlasti pomagalo pri pripravi zahtevanih podatkov za pripravo statistike za euroobmočje o transakcijah in stanju naložb v vrednostne papirje. S kombiniranjem informacij iz CSDB s podatki, zbranimi po posameznih vrednostnih papirjih, bi moralo biti zlasti mogoče natančno pripraviti podatke o transakcijah in stanjih naložb v vrednostne papirje za vrednostne papirje, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja in jih imajo rezidenti v drugih državah euroobmočja. To bo končno omogočilo pripravljanje podatkov o obveznostih euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje po sektorski razčlenitvi. (9) Zaradi uporabe plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb euroobmočja za pripravljanje računa za ostali svet v četrtletnih finančnih računih euroobmočja je treba pripravljati podatke o stanju mednarodnih naložb s četrtletno frekvenco. Dodatno je treba, tako v finančnih računih euroobmočja kot tudi za potrebe denarne analize, ločiti vloge od posojil in opredeliti druge naložbe. Poleg tega vrednotenje stanja lastniškega kapitala euroobmočja pri tujih neposrednih naložbah zahteva dodatno razčlenitev družb, v katere se neposredno vlaga, glede na to, ali kotirajo na borzi ali ne. (10) Kot prispevek k letni oceni mednarodne vloge eura so za presojo vloge eura kot naložbene valute potrebni statistični podatki o transakcijah in stanjih dolžniških vrednostnih papirjev, razčlenjeni po valutah. (11) Kolikor je mogoče, je treba opredeliti okvir ocenjevanja kakovosti za statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti euroobmočja v skladu s t.i. okvirjem ocenjevanja kakovosti podatkov (Data Quality Assessment Framework), ki ga je razvil Mednarodni denarni sklad (MDS). NCB bi morale, v sodelovanju s pristojnimi organi, ki niso NCB, če je to primerno, ocenjevati kakovost podatkov, ki jih posredujejo. Določila se bodo primerna merila za ocenjevanje kakovosti podatkov, ki bodo vključevala pravočasnost, točnost, verodostojnost, notranjo in zunanjo usklajenost in zanesljivost. (12) Posredovanje zaupnih statističnih informacij od NCB k ECB poteka v obsegu in tako podrobno, kot je to potrebno za izvrševanje nalog ESCB. Če so viri statističnih informacij, ki so označene kot zaupne, pristojni organi, ki niso NCB, bi morala biti uporaba takih informacij s strani ECB omejena na izvajanje statističnih nalog, povezanih z ESCB. (13) Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvirja, niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. Pri izvajanju tega postopka se bodo upoštevala stališča Odbora za statistiko. NCB lahko take tehnične spremembe k prilogam te smernice predlagajo prek Odbora za statistiko. (14) V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej smernici:

— „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo,

— ima pojem „rezident“ enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98,

— „euroobmočje“ pomeni gospodarsko ozemlje sodelujočih držav članic in ECB. Ozemlja, ki so del držav članic euroobmočja, ali države, ki so z njimi povezane, so navedene v tabeli 10 Priloge II,

— „Eurosistem“ pomeni NCB sodelujočih držav članic in ECB,

— „čezmejna transakcija“ pomeni transakcijo, ki ustvari ali odplača, v celoti ali delno, terjatve ali dolgove, ali transakcijo, s katero se prenese pravica na stvari med rezidenti euroobmočja in rezidenti zunaj euroobmočja,

— „čezmejna stanja“ pomenijo stanje finančnih terjatev in obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja. Čezmejna stanja zajemajo tudi (i) zemljišča, druga opredmetena neproizvedena sredstva in druge nepremičnine, ki se fizično nahajajo zunaj euroobmočja in so v lasti rezidentov euroobmočja ali pa se nahajajo v euroobmočju in so v lasti rezidentov zunaj euroobmočja; in (ii) denarno zlato in posebne pravice črpanja (Special Drawing Rights – SDR) v lasti rezidentov euroobmočja. — Pojma „čezmejna stanja“ in „čezmejne transakcije“ v obsegu, ki je potreben za pripravljanje računa naložb v vrednostne papirje in računa prihodkov od naložb v vrednostne papirje v statistiki plačilne bilance ter računa naložb v vrednostne papirje v statistiki stanja mednarodnih naložb euroobmočja, vključujeta tudi stanja in transakcije v zvezi s terjatvami ali obveznostmi rezidentov euroobmočja v razmerju do rezidentov drugih držav članic euroobmočja,

— „rezervna imetja“ pomenijo visoko likvidne in prometne terjatve ter terjatve do kreditno sposobnih subjektov, ki jih ima Eurosistem do rezidentov zunaj euroobmočja v valutah, različnih od eura, ter zlato, rezervne pozicije pri MDS in imetja SDR,

— „druga devizna imetja“ pomenijo (i) terjatve, ki jih ima Eurosistem do rezidentov euroobmočja v valutah, različnih od eura; in (ii) terjatve, ki jih ima Eurosistem do rezidentov zunaj euroobmočja v valutah, različnih od eura, ki ne ustrezajo merilom likvidnosti, prometnosti in kreditne sposobnosti za rezervna imetja,

— „obveznosti, povezane z rezervami“ pomenijo pričakovana in potencialna kratkoročna neto črpanja Eurosistema, podobna rezervnim imetjem in drugim deviznim imetjem Eurosistema,

— „plačilna bilanca“ pomeni statistično poročilo, ki z ustrezno razčlenitvijo izkazuje čezmejne transakcije v opazovanem obdobju,

— „predloga za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti“ pomeni statistično poročilo, ki z ustrezno razčlenitvijo izkazuje stanja rezervnih imetij, drugih deviznih imetij in obveznosti, povezanih z rezervami, ki jih ima Eurosistem na referenčni datum,

— „stanje mednarodnih naložb“ pomeni prikaz, ki z ustrezno razčlenitvijo izkazuje stanje čezmejnih finančnih terjatev in obveznosti na referenčni datum,

— zbiranje podatkov „po posameznih vrednostnih papirjih“ pomeni zbiranje podatkov, razčlenjenih na posamezne vrednostne papirje.

Člen 2

Statistične obveznosti NCB

1. NCB dajo ECB na voljo podatke o čezmejnih transakcijah in stanjih ter stanjih rezervnih imetij, drugih deviznih imetij in obveznosti, povezanih z rezervami, ki so potrebni, da ECB lahko pripravi agregatno statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti za euroobmočje. Podatki se dajo na voljo v rokih iz tabele 13 Priloge II.

2. Podatki se pospremijo z razpoložljivimi informacijami o posameznih pomembnejših dogodkih in o razlogih za popravke, kadar je sprememba podatkov zaradi takšnih dogodkov in popravkov znatna, ali kadar tako zahteva ECB.

3. Zahtevani podatki o mesečnih in četrtletnih transakcijah ter četrtletnih in letnih stanjih se dajo na voljo ECB, kakor je določeno v Prilogah I, II in III, ki so v skladu s trenutno veljavnimi mednarodnimi standardi, zlasti tistimi iz pete izdaje Priročnika MDS za izdelavo plačilne bilance (IMF Balance of Payments Manual). Še posebej se zahtevani podatki o transakcijah in stanjih, ki se nanašajo na imetja naložb v vrednostne papirje euroobmočja, razčlenjeni po sektorju izdajatelja, ki je rezident euroobmočja, dajo na voljo, kot je določeno v Prilogi I, oddelki 1.1, 1.2 in 3, ter v Prilogi II, tabele 1, 2, 4 in 5.

4. Zahtevani podatki o plačilni bilanci se dajo na voljo mesečno in četrtletno. Četrtletni podatki o plačilni bilanci vključujejo geografsko razčlenitev nasprotnih strank, navedeno v tabeli 9 Priloge II. Zahtevani podatki iz predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti se dajo na voljo po stanju na koncu meseca, na katerega se nanašajo. Zahtevani podatki o stanju mednarodnih naložb se dajo na voljo četrtletno in letno. Letni podatki o stanju mednarodnih naložb vključujejo geografsko razčlenitev nasprotnih strank, navedeno v tabeli 9 Priloge II.

5. Za potrebe analize mednarodne vloge eura kot naložbene valute se dajo zahtevani podatki, razčlenjeni po valutah, na voljo polletno, kakor je določeno v tabeli 6 Priloge II.

▼M1

6. Od marca 2008 naprej, začenši s podatki o transakcijah v januarju 2008 in stanjih konec leta 2007, se sistemi zbiranja podatkov o naložbah v vrednostne papirje prilagodijo enemu od modelov, navedenih v tabeli v Prilogi VI. Izbrani model se lahko uveljavi postopno, s čimer se posamezni NCB omogoči, da najpozneje do marca 2009 doseže ciljni obseg zajetja, naveden v Prilogi VI, v zvezi s stanji v decembru 2008.

▼M1

7.

(a) V zvezi z vsako državo članico, ki sprejme euro 1. januarja 2007 ali po tem datumu, morajo tako NCB te države članice kot NCB vseh drugih sodelujočih držav članic v času, ko taka država članica sprejme euro, zagotoviti ECB pretekle podatke, ki ustrezajo podatkom, zahtevanim po tabelah 1 do 8 iz Priloge II, da se tako omogoči zbiranje agregatov, ki zajemajo euroobmočje v njegovi novi sestavi. Te NCB morajo zagotoviti pretekle podatke od referenčnih datumov, določenih v nadaljevanju, z izjemo razčlenitev, naštetih v tabeli 13, za katere je prvo referenčno obdobje, za katerega je treba poročati, tisto, ki je navedeno v tej tabeli. Vsi pretekli podatki se lahko zagotovijo na podlagi najboljše ocene. (i) Če je država članica, ki sprejme euro, vstopila v EU pred majem 2004, pretekli podatki zajemajo najmanj obdobje od leta 1999. (ii) Če je država članica, ki sprejme euro, vstopila v EU maja 2004, pretekli podatki zajemajo najmanj obdobje od leta 2004. (iii) Če je država članica, ki sprejme euro, vstopila v EU po maju 2004, pretekli podatki zajemajo najmanj obdobje od datuma, na katerega je ta država članica vstopila v EU.

(b) Če pretekli podatki, navedeni v pododstavku (a), še ne vključujejo mesečnih opazovanj v petih letih za vsako od štirih glavnih podpostavk v tekočem računu plačilne bilance, in sicer za blago, storitve, prihodke in tekoče transferje, morajo NCB zagotoviti, da podatki, ki jih zagotovijo, vključujejo taka opazovanja.

(c) Z odstopanjem od pododstavka (a) se od centralne banke Banque centrale du Luxembourg ne zahteva posredovanje preteklih podatkov za obdobje, ki se je končalo decembra 2001, centralna banka Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique pa posreduje skupne pretekle podatke za Belgijo in Luksemburg za obdobje, ki se je končalo decembra 2001.

▼B

Člen 3

Pravočasnost

1. Podatki, ki se zahtevajo za pripravo mesečne plačilne bilance euroobmočja, se dajo na voljo ECB do konca tridesetega delovnega dne, ki sledi koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

2. Podatki, ki se zahtevajo za pripravo četrtletne plačilne bilance euroobmočja, se dajo na voljo ECB v treh mesecih od konca četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

3. Podatki, ki se zahtevajo za pripravo predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti Eurosistema, se dajo na voljo ECB v treh tednih od konca meseca, na katerega se podatki nanašajo.

4. Od 1. januarja 2005 naprej se dajo podatki, ki se zahtevajo za pripravo četrtletnega stanja mednarodnih naložb euroobmočja, na voljo ECB v treh mesecih od konca četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

5. Letni podatki, ki se zahtevajo za pripravo stanja mednarodnih naložb euroobmočja, se dajo na voljo ECB v devetih mesecih od konca leta, na katero se podatki nanašajo.

▼M1

6. Podatki o transakcijah in stanjih dolžniških vrednostnih papirjev, razčlenjeni po valuti izdaje, se dajo na voljo ECB v šestih mesecih od konca obdobja, na katero se podatki nanašajo.

▼B

7. Popravki podatkov o plačilni bilanci in stanju mednarodnih naložb euroobmočja se dajo na voljo ECB v skladu s časovnim razporedom iz Priloge IV.

8. Nacionalno zbiranje teh podatkov se organizira tako, da se je navedenih rokov mogoče držati.

Člen 4

Sodelovanje s pristojnimi organi, ki niso NCB

1. Če so viri dela ali vseh podatkov iz člena 2 pristojni organi, ki niso NCB, določijo NCB ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za posredovanje podatkov, ki izpolnjuje standarde ECB, zlasti tiste v zvezi s kakovostjo podatkov, in vse druge zahteve ECB, kakor so določene v tej smernici, razen če je bil isti rezultat že dosežen z nacionalno zakonodajo.

2. NCB so odgovorne za ohranjanje in nadaljnji razvoj konceptov in metodologije ter zbiranja, pripravljanja, analize in posredovanja podatkov o finančnem računu v plačilni bilanci, s tem povezanih prihodkih in stanju mednarodnih naložb.

3. Če so viri statističnih informacij, ki so označene kot zaupne, pristojni organi, ki niso NCB, uporabi ECB take informacije izključno za izvajanje statističnih nalog, povezanih z ESCB, razen če je poročevalska enota ali druga pravna ali fizična oseba, subjekt ali podružnica, ki je predložila informacije, pod predpostavko, da jo je mogoče prepoznati, izrecno dala svoje soglasje k uporabi takih informacij za druge namene.

Člen 5

Standard posredovanja

Zahtevane statistične informacije se dajo ECB na voljo v obliki, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge IV.

Člen 6

Kakovost statističnih informacij

1. Brez poseganja v naloge spremljanja, ki jih izvaja ECB in so določene v Prilogi V, NCB zagotavljajo, kjer to pride v upoštev, v sodelovanju s pristojnimi organi, ki niso NCB, kakor je navedeno v členu 4, spremljanje in ocenjevanje kakovosti statističnih informacij, ki so bile dane na voljo ECB. ECB na podoben način ocenjuje podatke, ki se nanašajo na plačilno bilanco, statistiko stanja mednarodnih naložb in mednarodne rezerve euroobmočja. Ocenjevanje se izvede pravočasno. Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti podatkov.

2. Ocena kakovosti podatkov o transakcijah in stanjih naložb v vrednostne papirje, kakor tudi o s tem povezanih prihodkih, je odvisna od zadostnega zajetja informacij o vrednostnih papirjih v CSDB. ECB bo kot upravljavka CSDB spremljala, ali je od junija 2006 naprej zajetje informacij o vrednostnih papirjih zadostno, da lahko NCB ali drugi pristojni organi, kjer to pride v upoštev, v celoti izpolnijo standarde kakovosti, ki so opredeljeni v tej smernici.

3. Pri posredovanju podatkov o transakcijah in stanjih, ki se nanašajo na imetja naložb v vrednostne papirje euroobmočja, razčlenjenih po sektorju izdajatelja, ki je rezident euroobmočja, je uporaba ocenjenih vrednosti dovoljena, dokler sistemi zbiranja podatkov o naložbah v vrednostne papirje po posameznih vrednostnih papirjih ne postanejo obvezni.

4. Pri posredovanju podatkov o valuti izdaje v zvezi s podatki o naložbah v vrednostne papirje je uporaba ocenjenih vrednosti dovoljena, dokler sistemi zbiranja podatkov o naložbah v vrednostne papirje po posameznih vrednostnih papirjih ne postanejo obvezni.

▼M1

4a. Najboljše ocene so dopustne za naslednje razčlenitve v tabeli 2 iz Priloge II:

(a) podpostavke prihodkov od ostalih naložb: I C 2.3.1 do C 2.3.3 in pojasnjevalne postavke 1 do 4;

(b) podpostavke tekočih transferjev: I D 1.1 do D 1.8 in D 2.2.1 do D 2.2.11; in

(c) podpostavki kapitalskih transferjev: II A.1 in A.2.

▼B

5. Spremljanje kakovosti statističnih informacij, ki ga izvaja ECB, lahko vključuje natančno preverjanje popravkov teh podatkov: prvič, za vključitev zadnje ocene statističnih informacij, s čimer se izboljša kakovost; drugič, za zagotovitev, kolikor je to mogoče, usklajenosti med ustreznimi postavkami plačilne bilance za vsako od različnih frekvenc poročanja.

Člen 7

Poenostavljeni postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB ima ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko pravico izvesti tehnične spremembe prilog k tej smernici pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvirja niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah.

Člen 8

Razveljavitev

Smernica ECB/2003/7 se s to smernico razveljavi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati 1. septembra 2004.

Člen 10

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na NCB sodelujočih držav članic.









PRILOGA I

Statistične zahteve Evropske centralne banke

1. Statistika plačilne bilance

Evropska centralna banka (ECB) zahteva statistiko plačilne bilance z dvema frekvencama: mesečno in četrtletno, glede na ustrezna referenčna koledarska obdobja. Letni podatki se pripravijo kot vsota četrtletnih podatkov, ki so jih sporočile države članice za ustrezno leto. Kolikor je mogoče, bi morala biti statistika plačilne bilance v skladu z drugimi statistikami, ki so bile predložene za izvajanje denarne politike.

1.1 Mesečna statistika plačilne bilance

Cilj

Cilj mesečne statistike plačilne bilance euroobmočja je prikaz glavnih postavk, ki vplivajo na denarne pogoje in devizne trge (glej Prilogo II, tabela 1).

Zahteve

Bistveno je, da so podatki primerni za uporabo pri izračunavanju plačilne bilance euroobmočja.

Glede na kratek rok za predložitev mesečnih podatkov plačilne bilance, njihove visoko agregatne narave in uporabe v namene denarne politike ter za devizne operacije, ECB dovoljuje določen odmik od mednarodnih standardov (glej člen 2(3) te smernice), če je to neizogibno. Pri knjiženju se ne zahteva strogo upoštevanje obračunskega ali transakcijskega načela. V dogovoru z ECB lahko nacionalne centralne banke (NCB) predložijo podatke o tekočem računu in finančnem računu na podlagi opravljenih plačil. ECB bo sprejela tudi ocene ali predhodne podatke, če je to potrebno za izpolnitev v roku.

Zahteva za vsako široko skupino transakcij so terjatve in obveznosti (ali krediti in debeti za postavke tekočega računa). V splošnem morajo zato NCB pri zunanjih transakcijah razlikovati med transakcijami z rezidenti drugih držav članic euroobmočja in transakcijami zunaj euroobmočja. NCB morajo to dosledno upoštevati.

Če pride do spremembe članstva euroobmočja, morajo NCB ustrezno spremeniti opredelitev sestave euroobmočja po državah od datuma začetka veljavnosti spremembe članstva. NCB euroobmočja v njegovi prejšnji sestavi in NCB nove sodelujoče države članice oziroma novih sodelujočih držav članic morajo predložiti najboljše možne ocene zgodovinskih podatkov, ki se nanašajo na razširjeno euroobmočje.

Da se omogoči smiselno združevanje mesečnih podatkov o naložbah v vrednostne papirje, ki se nanašajo na euroobmočje, je treba razlikovati med transakcijami z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, in transakcijami z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto transakcijah imetij naložb v vrednostne papirje euroobmočja se pripravi s seštetjem sporočenih neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja.

Statistika o neto transakcijah obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje se pripravi s konsolidacijo neto transakcij skupnih nacionalnih obveznosti in neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

Podobna zahteva za poročanje in metoda pripravljanja agregatnih podatkov se uporabljata za prihodke od naložb v vrednostne papirje.

Za pripravo denarne predstavitve plačilne bilance morajo NCB predložiti podatke, ki so razčlenjeni po institucionalnih sektorjih. Za mesečno plačilno bilanco je sektorska razčlenitev naslednja:

— za neposredne naložbe: (i) MFI (razen centralnih bank); in (ii) Ostali sektorji,

— za imetja naložb v vrednostne papirje: (i) denarni organi; (ii) MFI (razen centralnih bank); in (iii) ne-MFI,

— za ostale naložbe: (i) denarni organi; (ii) MFI (razen centralnih bank); in (iii) država; in (iv) ostali sektorji.

Za pripravo sektorske razčlenitve plačilne bilance, s čimer bi se omogočila priprava denarne predstavitve, bodo morale NCB od datuma, določenega v tabeli 13 Priloge II te smernice, posredovati podatke o neto transakcijah z vrednostnimi papirji pri naložbah v vrednostne papirje, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, razčlenjene po institucionalnem sektorju, ki mu pripada izdajatelj. Poleg tega bodo obveznosti iz naložb v vrednostne papirje vključevale razčlenitev po institucionalnem sektorju domačega izdajatelja.

Statistika o neto transakcijah obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje, razčlenjenih po sektorjih, se nato pripravi s konsolidacijo neto skupnih nacionalnih obveznosti posameznih sektorjev in ustreznih neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

Od marca 2008 naprej, za transakcije iz januarja 2008, NCB (in drugi pristojni nacionalni organi, če je to primerno) zbirajo podatke o naložbah v vrednostne papirje v skladu z enim od modelov, določenih v tabeli v Prilogi VI.

1.2 Četrtletna statistika plačilne bilance

Cilj

Cilj četrtletne plačilne bilance euroobmočja je priskrbeti bolj podrobne informacije, da se omogoči nadaljnja analiza zunanjih transakcij. Ta statistika pomembno prispeva k pripravljanju sektorskih in finančnih računov euroobmočja in skupnemu objavljanju plačilne bilance EU/euroobmočja v sodelovanju s Komisijo Evropskih skupnosti (Eurostat).

Zahteve

Četrtletna statistika plačilne bilance je, kolikor je to mogoče, v skladu z mednarodnimi standardi (glej člen 2(3) te smernice). Zahtevana razčlenitev četrtletne statistike plačilne bilance je prikazana v tabeli 2 Priloge II. Usklajeni koncepti in opredelitve, ki se uporabljajo v kapitalskem in finančnem računu, so opredeljeni v Prilogi III.

Razčlenitev četrtletnega tekočega računa je podobna razčlenitvi, ki se zahteva za mesečne podatke. Vendar pa je za prihodke potrebna podrobnejša razčlenitev na četrtletni ravni.

V finančnem računu ECB sledi zahtevam iz pete izdaje Priročnika Mednarodnega denarnega sklada (MDS) za plačilno bilanco (IMF Balance of Payments Manual, „priročnik“) za postavko „ostale naložbe“. Spremenjena je predstavitev razčlenitve (t.j. sektor kot prva prioriteta). Ta sektorska razčlenitev pa je v skladu z razčlenitvijo po priročniku, ki daje prednost instrumentom. Kakor pri predstavitvi po priročniku se gotovina in vloge razlikujejo od posojil in drugih naložb.

NCB morajo v svoji četrtletni statistiki plačilne bilance razlikovati med transakcijami s sodelujočimi državami članicami in vsemi drugimi zunanjimi transakcijami. Kakor pri mesečnih podatkih se zahteva razlikovanje med transakcijami z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, in vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja, tudi za četrtletne podatke s področja naložb v vrednostne papirje. Statistika o neto transakcijah imetij naložb v vrednostne papirje euroobmočja se pripravi s seštetjem sporočenih neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto transakcijah obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje se pripravijo s konsolidacijo neto transakcij skupnih nacionalnih obveznosti in neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

Podobna zahteva za poročanje in metoda pripravljanja agregatnih podatkov se uporabljata za prihodke od naložb v vrednostne papirje.

Za neposredne naložbe morajo NCB na četrtletni ravni predložiti sektorsko razčlenitev „MFI (razen centralnih bank)/ne-MFI“. Za „imetja naložb v vrednostne papirje“ in „ostale naložbe“ sledi razčlenitev poročil glede na institucionalne sektorje standardnim elementom MDS, ki zajemajo (i) denarne organe; (ii) MFI (razen centralnih bank); (iii) državo; in (iv) ostale sektorje.

Za pripravo statistike o neto transakcijah obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje po sektorju izdajateljev rezidentov euroobmočja so zahteve za četrtletne podatke podobne zahtevam za podatke o mesečni plačilni bilanci.

Za plačilno bilanco euroobmočja se podatki o natečenih prihodkih od naložb zahtevajo na četrtletni ravni. V skladu s sistemom nacionalnih računov priročnik priporoča, da se obresti knjižijo na podlagi obračunskega načela. Ta zahteva vpliva na tekoči račun (prihodki od naložb) kot tudi na finančni račun.

2. Predloga za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti

Cilj

Predloga za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti je mesečno poročilo o rezervnih imetjih, drugih deviznih imetjih in obveznostih, povezanih z rezervami, ki jih imajo NCB in ECB, ki sledi predstavitvi skupne predloge MDS in Banke za mednarodne poravnave (BIS) za dajanje podatkov o „Mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti“ (International Reserves and Foreign Currency Liquidity). Te informacije dopolnjujejo podatke o rezervnih imetjih, ki so vključena v statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb euroobmočja.

Zahteve

Rezervna imetja euroobmočja so visoko likvidne in prometne terjatve ter terjatve do kreditno sposobnih subjektov, ki jih imajo ECB (t.i. združene rezerve, „pooled reserves“) in NCB (t.i. nezdružene rezerve, „unpooled reserves“) do rezidentov zunaj euroobmočja in so nominirane v tujih valutah (t.j. v valutah, različnih od eura), zlato, rezervne pozicije pri MDS in imetja SDR. Vključujejo lahko stanja v izvedenih finančnih instrumentih. Podatki o rezervnih imetjih se pripravijo na bruto podlagi brez neto izravnave obveznosti, povezanih z rezervami. Razčlenitev podatkov, ki se zahteva od NCB, je predstavljena v Prilogi II, tabela 3, oddelek I.A.

Imetja Eurosistema v tuji valuti, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, in sicer (i) terjatve do rezidentov euroobmočja; in (ii) terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, ki ne ustrezajo merilom likvidnosti, prometnosti in kreditne sposobnosti, so vključena v postavki „druga devizna imetja“ v predlogi za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti (Priloga II, tabela 3, oddelek I.B).

Terjatve do nerezidentov, nominirane v eurih, in stanja v tuji valuti, katerih imetniki so vlade sodelujočih držav članic, se ne štejejo za rezervna imetja; taki zneski se knjižijo pod postavko „ostale naložbe“, če predstavljajo terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja.

Dodatno je treba v skladu s Prilogo II, tabela 3, oddelki II do IV poročati informacije o pričakovanih in potencialnih kratkoročnih neto črpanjih Eurosistema, povezanih z rezervnimi imetji in drugimi deviznimi imetji Eurosistema, tako imenovane „obveznosti, povezane z rezervami“.

3. Statistika stanja mednarodnih naložb

Cilj

Stanje mednarodnih naložb je poročilo o zunanjih terjatvah in obveznostih euroobmočja kot celote za potrebe analize denarne politike in deviznega trga. Zlasti prispeva k oceni zunanje občutljivosti držav članic in k spremljanju razvoja v zvezi z imetji likvidnih sredstev v tujini s strani sektorja imetnikov denarja. Te statistične informacije so ključne za pripravo računa ostalega sveta v četrtletnih finančnih računih euroobmočja in lahko pomagajo tudi pri pripravi tokov plačilne bilance.

Zahteve

ECB zahteva statistiko stanja mednarodnih naložb na četrtletni in letni ravni glede višine stanja ob koncu obdobja.

Podatki o stanju mednarodnih naložb so, kolikor je mogoče, v skladu z mednarodnimi standardi (glej člen 2(3) te smernice). ECB pripravi stanje mednarodnih naložb za euroobmočje kot celoto. Razčlenitev stanja mednarodnih naložb za euroobmočje je prikazana v Prilogi II, tabela 4.

Stanje mednarodnih naložb prikazuje finančno stanje na koncu referenčnega obdobja, vrednoteno na podlagi cen ob koncu obdobja. Spremembe v vrednosti stanja so lahko posledica naslednjih dejavnikov. Prvič, del sprememb vrednosti med referenčnim obdobjem bodo povzročile finančne transakcije, ki se opravijo in knjižijo v plačilni bilanci. Drugič, del sprememb stanj na začetku in na koncu določenega obdobja bodo povzročile spremembe cen prikazanih finančnih terjatev in obveznosti. Tretjič, če je stanje nominirano v valutah, ki so različne od obračunske enote, uporabljene za prikaz stanja mednarodnih naložb, bodo na vrednosti vplivale tudi spremembe v tečajih do drugih valut. Končno, vse druge spremembe, ki jih ne povzročijo zgoraj navedeni dejavniki, se bodo štele kot posledica „ostalih prilagoditev“.

Pravilno izravnavanje finančnih tokov in stanja euroobmočja zahteva razlikovanje med spremembami vrednosti, ki nastanejo zaradi cen, zaradi sprememb deviznih tečajev in zaradi ostalih prilagoditev.

Zajetje podatkov o stanju mednarodnih naložb mora biti čimbolj usklajeno z zajetjem za četrtletne tokove plačilne bilance. Koncepti, opredelitve in razčlenitve so v skladu s tistimi, ki se uporabljajo za četrtletne tokove plačilne bilance. Podatki o stanju mednarodnih naložb morajo biti, kolikor je mogoče, v skladu z drugimi statistikami, kot so denarna in bančna statistika, finančni računi in nacionalni računi.

Pri mesečni in četrtletni plačilni bilanci se od NCB zahteva, da v svoji statistiki stanja mednarodnih naložb razlikujejo med imetji v razmerju do sodelujočih držav članic in vsemi drugimi zunanjimi stanji. V računih naložb v vrednostne papirje se zahteva razlikovanje med imetji vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, in vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto imetjih naložb v vrednostne papirje euroobmočja se pripravi s seštetjem sporočenih neto imetij vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto obveznostih euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje se pripravi kot s konsolidacijo neto skupnih nacionalnih obveznosti in neto imetij vrednostnih papirjev, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

NCB morajo predložiti podatke o četrtletnih in letnih imetjih za postavke „neposredne naložbe“, „imetja naložb v vrednostne papirje“ in „ostale naložbe“ z enako sektorsko razčlenitvijo, kakor se uporablja za četrtletne tokove plačilne bilance.

ECB za pripravo sektorske razčlenitve neto obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje postavlja NCB enake zahteve glede podatkov o stanju mednarodnih naložb kakor za tokove plačilne bilance, pri čemer se upoštevajo določbe člena 2(6) te smernice.

Imetja in obveznosti iz naložb v vrednostne papirje v okviru stanja mednarodnih naložb se pripravijo izključno iz podatkov o stanjih.

Od konca marca 2008 naprej zbirajo NCB (in drugi pristojni nacionalni statistični organi, kjer je to primerno) vsaj četrtletna stanja imetij in obveznosti iz naložb v vrednostne papirje po posameznih vrednostnih papirjih v skladu z enim od modelov, navedenih v tabeli v Prilogi VI.









PRILOGA II

ZAHTEVANE RAZČLENITVE

TABELA 1







Mesečni nacionalni prispevki k plačilni bilanci euroobmočja (1) Kredit Debet Neto I. Tekoči račun Blago ekstra ekstra ekstra Storitve ekstra ekstra ekstra Prihodki Prihodki od dela ekstra ekstra ekstra Prihodki od kapitala — neposredne naložbe ekstra ekstra ekstra — naložbe v vrednostne papirje ekstra nacionalno — ostale naložbe ekstra ekstra ekstra Tekoči transferji ekstra ekstra ekstra II. Kapitalski račun ekstra ekstra ekstra Neto terjatve Neto obveznosti Neto III. Finančni račun Neposredne naložbe ekstra V tujini ekstra — Lastniški kapital ekstra (i) MFI (razen centralnih bank) ekstra (ii) Ostali sektorji ekstra — Reinvestirani dobički ekstra (i) MFI (razen centralnih bank) ekstra (ii) Ostali sektorji ekstra — Ostali kapital ekstra (i) MFI (razen centralnih bank) ekstra (ii) Ostali sektorji ekstra V državi poročevalki ekstra — Lastniški kapital ekstra (i) MFI (razen centralnih bank) ekstra (ii) Ostali sektorji ekstra — Reinvestirani dobički ekstra (i) MFI (razen centralnih bank) ekstra (ii) Ostali sektorji ekstra — Ostali kapital ekstra (i) MFI (razen centralnih bank) ekstra (ii) Ostali sektorji ekstra Naložbe v vrednostne papirje (2) ekstra/intra nacionalno Lastniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno (i) Denarni organi ekstra/intra — (ii) MFI (razen centralnih bank) ekstra/intra nacionalno (iii) Ne-MFI ekstra/intra nacionalno Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno (i) Denarni organi ekstra/intra — (ii) MFI (razen centralnih bank) ekstra/intra nacionalno (iii) Ne-MFI ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno (i) Denarni organi ekstra/intra — (ii) MFI (razen centralnih bank) ekstra/intra nacionalno (iii) Ne-MFI ekstra/intra nacionalno Izvedeni finančni instrumenti nacionalno Ostale naložbe ekstra ekstra ekstra Denarni organi ekstra ekstra Država ekstra ekstra Od tega: Gotovina in vloge ekstra MFI (razen centralnih bank) ekstra ekstra — Dolgoročne ekstra ekstra — Kratkoročne ekstra ekstra Ostali sektorji ekstra ekstra Od tega: Gotovina in vloge ekstra Rezervna imetja ekstra (1) „ekstra“ pomeni transakcije z rezidenti zunaj euroobmočja (za imetja naložb v vrednostne papirje in s tem povezani prihodek se nanaša na rezidenčnost izdajateljev) „intra“ pomeni transakcije med različnimi državami članicami euroobmočja „nacionalno“ pomeni čezmejne transakcije rezidentov sodelujočih držav članic (uporablja se samo v povezavi z obveznostmi na računih naložb v vrednostne papirje in neto stanjem računov izvedenih finančnih instrumentov). (2) Razčlenitev po sektorjih, ki temelji na (i) imetnikih v euroobmočju v primeru imetij naložb v vrednostne papirje zunaj euroobmočja (ekstra); in (ii) izdajateljih v euroobmočju v primeru imetij naložb v vrednostne papirje in obveznosti iz naslova naložb v vrednostne papirje v euroobmočju (intra).

▼M1

TABELA 2







Četrtletni nacionalni prispevki k plačilni bilanci euroobmočja (1) Kredit Debet Neto I. Tekoči račun A. Blago ekstra ekstra ekstra B. Storitve ekstra ekstra ekstra C. Prihodki 1. Prihodki od dela ekstra ekstra ekstra 2. Prihodki od kapitala 2.1 Neposredne naložbe ekstra ekstra ekstra 2.1.1 Prihodki od lastniškega kapitala ekstra ekstra ekstra 2.1.1.1 Dividende in razdeljen dobiček ekstra ekstra ekstra 2.1.1.2 Reinvestirani dobički in nerazdeljen dobiček ekstra ekstra ekstra 2.1.2 Prihodki od dolžniškega kapitala (obresti) ekstra ekstra ekstra 2.2 Naložbe v vrednostne papirje ekstra nacionalno 2.2.1 Prihodki od lastniškega kapitala ekstra nacionalno 2.2.2 Prihodki od dolžniškega kapitala (obresti) ekstra nacionalno 2.2.2.1 Obveznice in zadolžnice ekstra nacionalno 2.2.2.2 Instrumenti denarnega trga ekstra nacionalno 2.3 Ostale naložbe ekstra ekstra ekstra 2.3.1 Obresti po priročniku (neprilagojeno za PMSFP (2)) ekstra ekstra ekstra 2.3.2 Prihodki, pripisani zavarovancem ekstra ekstra ekstra 2.3.3 Ostalo ekstra ekstra ekstra Pojasnjevalna postavka: 1. prihodki od kapitala – obresti po SNR 93 (3) (prilagojeno za PMSFP) ekstra 2. vrednost PMSFP ekstra ekstra ekstra 3. prihodki od kapitala – obresti po priročniku (neprilagojeno za PMSFP) ekstra 4. prihodki od kapitala – razen obresti ekstra D. Tekoči transferji ekstra ekstra ekstra 1. Država ekstra ekstra ekstra 1.1 davki na proizvode ekstra ekstra ekstra 1.2 ostali davki na proizvodnjo ekstra ekstra ekstra 1.3 subvencije na proizvode ekstra ekstra ekstra 1.4 ostale subvencije na proizvodnjo ekstra ekstra ekstra 1.5 davki na dohodek, premoženje itd. ekstra ekstra ekstra 1.6 socialni prispevki ekstra ekstra ekstra 1.7 socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi ekstra ekstra ekstra 1.8 ostali tekoči transferji države ekstra ekstra ekstra 2. Ostali sektorji ekstra ekstra ekstra 2.1 nakazila delavcev ekstra ekstra ekstra 2.2 ostali transferji ekstra ekstra ekstra 2.2.1 davki na proizvode ekstra ekstra ekstra 2.2.2 ostali davki na proizvodnjo ekstra ekstra ekstra 2.2.3 subvencije na proizvode ekstra ekstra ekstra 2.2.4 ostale subvencije na proizvodnjo ekstra ekstra ekstra 2.2.5 davki na dohodek, premoženje itd. ekstra ekstra ekstra 2.2.6 socialni prispevki ekstra ekstra ekstra 2.2.7 socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi ekstra ekstra ekstra 2.2.8 neto premije neživljenjskega zavarovanja ekstra ekstra ekstra 2.2.9 odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja ekstra ekstra ekstra 2.2.10 ostali tekoči transferji ostalih sektorjev, ki niso vključeni v druge postavke ekstra ekstra ekstra 2.2.11 prilagoditev za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov ekstra ekstra ekstra II. Kapitalski račun ekstra ekstra ekstra A. Kapitalski transferji ekstra ekstra ekstra 1. davki na kapital ekstra ekstra ekstra 2. investicijske subvencije in ostali kapitalski transferji ekstra ekstra ekstra B. Pridobitev/odsvojitev neproizvedenih nefinančnih sredstev ekstra ekstra ekstra Neto imetja Neto obveznosti Neto III. Finančni račun 1. Neposredne naložbe ekstra 1.1 V tujini ekstra 1.1.1 Lastniški kapital ekstra 1.1.1.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.1.2 Ostali sektorji ekstra 1.1.2 Reinvestirani dobički ekstra 1.1.2.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.2.2 Ostali sektorji ekstra 1.1.3 Ostali kapital ekstra 1.1.3.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.3.2 Ostali sektorji ekstra 1.2 V državi poročevalki ekstra 1.2.1 Lastniški kapital ekstra 1.2.1.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.1.2 Ostali sektorji ekstra 1.2.2 Reinvestirani dobički ekstra 1.2.2.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.2.2 Ostali sektorji ekstra 1.2.3 Ostali kapital ekstra 1.2.3.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.3.2 Ostali sektorji ekstra 2. Naložbe v vrednostne papirje intra/ekstra nacionalno 2.1 Lastniški vrednostni papirji intra/ekstra nacionalno od tega: delnice investicijskih skladov in skladov denarnega trga: intra/ekstra nacionalno (i) v imetništvu denarnih organov ekstra (ii) v imetništvu države ekstra (iii) v imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra (iv) v imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.1.1 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.1.2 V imetništvu države ekstra 2.1.3 Izdani s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.1.4 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.1.5 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.1.6 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.2 Dolžniški vrednostni papirji intra/ekstra nacionalno 2.2.1 Obveznice in zadolžnice intra/ekstra nacionalno 2.2.1.1 Izdane s strani denarnih organov intra nacionalno 2.2.1.2 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.2.1.3 Izdane s strani države intra nacionalno 2.2.1.4 V imetništvu države ekstra 2.2.1.5 Izdane s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.2.1.6 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.2.1.7 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.2.1.8 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.2.2 Instrumenti denarnega trga intra/ekstra nacionalno 2.2.2.1 Izdane s strani denarnih organov intra nacionalno 2.2.2.2 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.2.2.3 Izdane s strani države intra nacionalno 2.2.2.4 V imetništvu države ekstra 2.2.2.5 Izdane s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.2.2.6 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.2.2.7 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.2.2.8 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 3. Izvedeni finančni instrumenti nacionalno 3.1 Denarni organi nacionalno 3.2 Država nacionalno 3.3 MFI (razen centralnih bank) nacionalno 3.4 Ostali sektorji nacionalno 4. Ostale naložbe ekstra ekstra ekstra 4.1 Denarni organi ekstra ekstra 4.1.1 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.1.2 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.2 Država ekstra ekstra 4.2.1 Komercialni krediti ekstra ekstra 4.2.2 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.2.2.1 Posojila ekstra 4.2.2.2 Gotovina in vloge ekstra 4.2.3 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.3 MFI (razen centralnih bank) ekstra ekstra 4.3.1 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.3.2 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.4 Ostali sektorji ekstra ekstra 4.4.1 Komercialni krediti ekstra ekstra 4.4.2 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.4.2.1 Posojila ekstra 4.4.2.2 Gotovina in vloge ekstra 4.4.3 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 5. Rezervna imetja ekstra 5.1 Denarno zlato ekstra 5.2 Posebne pravice črpanja ekstra 5.3 Rezerva pozicija pri MDS ekstra 5.4 Devizne rezerve ekstra 5.4.1 Gotovina in vloge ekstra 5.4.1.1 pri denarnih organih in BIS ekstra 5.4.1.2 pri MFI (razen centralnih bank) ekstra 5.4.2 Vrednostni papirji ekstra 5.4.2.1 Lastniški instrumenti ekstra 5.4.2.2 Obveznice in zadolžnice ekstra 5.4.2.3 Instrumenti denarnega trga ekstra 5.4.3 Izvedeni finančni instrumenti ekstra 5.5 Ostale terjatve ekstra (1) „ekstra“ pomeni transakcije z rezidenti zunaj euroobmočja (za imetja naložb v vrednostne papirje in s tem povezani prihodek se nanaša na rezidenčnost izdajateljev); „intra“ pomeni transakcije med različnimi državami članicami euroobmočja; „nacionalno“ pomeni vse čezmejne transakcije rezidentov sodelujoče države članice (uporablja se samo v povezavi z obveznostmi na računih naložb v vrednostne papirje in neto stanjem računov izvedenih finančnih instrumentov). (2) Posredno merjene storitve finančnega posredništva. (3) Sistem nacionalnih računov 1993.

▼B

TABELA 3

Mesečne mednarodne rezerve Eurosistema; obveznosti euroobmočja, povezane z rezervami

I. Uradna rezervna imetja in druga devizna imetja (približna tržna vrednost)

A. Uradna rezervna imetja (1) Devizne rezerve (v konvertibilnih tujih valutah) (a) Vrednostni papirji, od tega: — izdajatelji s sedežem v euroobmočju (b) Skupaj gotovina in vloge pri (i) Drugih NCB, Banki za mednarodne poravnave (BIS) in MDS (ii) Bankah, ki imajo sedež v euroobmočju in se nahajajo v tujini (iii) Bankah, ki imajo sedež in se nahajajo zunaj euroobmočja (2) Rezervna pozicija pri MDS (3) Imetja SDR (4) Zlato (vključno z vlogami zlata in zamenjavami zlata) (5) Ostala rezervna imetja (a) Izvedeni finančni instrumenti (b) Posojila nebančnim nerezidentom (c) Drugo

B. Ostala devizna imetja (a) Vrednostni papirji, ki niso vključeni v uradna rezervna imetja (b) Vloge, ki niso vključene v uradna rezervna imetja (c) Posojila, ki niso vključena v uradna rezervna imetja (d) Izvedeni finančni instrumenti, ki niso vključeni v uradna rezervna imetja (e) Zlato, ki ni vključeno v uradna rezervna imetja (f) Drugo

II. Pričakovana kratkoročna neto črpanja deviznih imetij (nominalna vrednost)







Razčlenitev po zapadlosti (preostala doba do zapadlosti, kjer pride v upoštev) Skupaj Do enega meseca Več kakor en mesec in do treh mesecev Več kakor tri mesece in do enega leta 1. Posojila, vrednostni papirji in vloge v tuji valuti



— odlivi (–) Glavnica Obresti — prilivi (+) Glavnica Obresti 2. Agregatne kratke in dolge pozicije v terminskih poslih (forward) in terminskih pogodbah (future) v tujih valutah v razmerju do domače valute (vključno s terminsko pozicijo pri valutnih zamenjavah) (a) Kratke pozicije (–) (b) Dolge pozicije (+) 3. Drugo (navedi) — odlivi, povezani z začasno prodajo (repo) (–) — prilivi, povezani z začasnim nakupom (reverse repo) (+) — komercialni krediti (–) — komercialni krediti (+) — ostale obveznosti (–) — ostale terjatve (+)

III. Potencialna kratkoročna neto črpanja deviznih imetij (nominalna vrednost)







Razčlenitev po zapadlosti (preostala doba do zapadlosti, kjer pride v upoštev) Skupaj Do enega meseca Več kakor en mesec in do treh mesecev Več kakor tri mesece in do enega leta 1. Potencialne obveznosti v tuji valuti (a) Jamstva in poroštva za dolgove, ki zapadejo v enem letu (b) Ostale potencialne obveznosti 2. Obveznice v tuji valuti z vgrajeno opcijo, ki imetniku omogoča predčasno unovčenje (puttable bonds) 3.1 Nečrpane nepogojne kreditne linije pri: (a) Drugih nacionalnih denarnih organih, BIS, MDS in drugih mednarodnih organizacijah — drugih nacionalnih denarnih organih (+) — BIS (+) — MDS (+) (b) Bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (+) (c) Bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (+) 3.2 Nečrpane nepogojne kreditne linije, dane: (a) Drugim nacionalnih denarnim organom, BIS, MDS in drugim mednarodnim organizacijam — drugim nacionalnim denarnim organom (–) — BIS (–) — MDS (–) (b) Bankam in drugim finančnim institucijam s sedežem v državi poročevalki (-) (c) Bankam in drugim finančnim institucijam s sedežem zunaj države poročevalke (-) 4. Agregatne kratke in dolge pozicije v opcijah v tujih valutah v razmerju do domače valute (a) Kratke pozicije (i) Kupljene prodajne opcije (put) (ii) Izdane nakupne opcije (call) (b) Dolge pozicije (i) Kupljene nakupne opcije (call) (ii) Izdane prodajne opcije (put) PRO MEMORIA: Opcije „in-the-money“ (1) Po tekočem deviznem tečaju (a) Kratka pozicija (b) Dolga pozicija (2) + 5 % (5-odstotna depreciacija) (a) Kratka pozicija (b) Dolga pozicija (3) - 5 % (5-odstotna apreciacija) (a) Kratka pozicija (b) Dolga pozicija (4) +10 % (10-odstotna depreciacija) (a) Kratka pozicija (b) Dolga pozicija (5) -10 % (10-odstotna apreciacija) (a) Kratka pozicija (b) Dolga pozicija (6) Drugo (navedi) (a) Kratka pozicija (b) Dolga pozicija

IV. Pojasnjevalne postavke

(1) Poročanje s stalno periodiko in časovnim odlogom: (a) Kratkovačen dolg v domači valuti, indeksiran s tečaji za tuje valute (b) finančni instrumenti, denominirani v tuji valuti in s poravnavo z drugimi sredstvi (npr. v domači valuti) — terminski posli „non-deliverable“ — (i) kratke pozicije (ii) dolge pozicije — ostali instrumenti (c) zastavljeno premoženje — vključeno v rezervna imetja — vključeno v druga devizna imetja (d) vrednostni papirji, posojeni in predmet začasne prodaje — posojeni ali predmet začasne prodaje in vključeni v Oddelek I — posojeni ali predmet začasne prodaje, vendar niso vključeni v Oddelek I — izposojeni ali pridobljeni in vključeni v Oddelek I — izposojeni ali pridobljeni, vendar niso vključeni v Oddelek I (e) imetja izvedenih finančnih instrumentov (neto, ovrednoteni na dnevno tržno ceno) — terminski posli — terminske pogodbe — zamenjave — opcije — drugo (f) izvedeni finančni instrumenti (terminski posli, terminske pogodbe ali opcijske pogodbe) s preostalo dobo do zapadlosti, daljšo od enega leta, za katere velja poziv h kritju (margin call) — agregatne kratke in dolge pozicije v terminskih poslih in terminskih pogodbah v tujih valutah v razmerju do domače valute (vključno s terminsko pozicijo pri valutnih zamenjavah) — (i) Kratke pozicije (ii) dolge pozicije — agregatne kratke in dolge pozicije v opcijah v tujih valutah v razmerju do domače valute — (i) kratke pozicije — kupljene prodajne opcije — izdane nakupne opcije (ii) dolge pozicije — kupljene nakupne opcije — izdane prodajne opcije

(2) Razkrito z manjšo frekvenco (npr. enkrat letno): (a) valutna struktura rezerv (po skupinah valut) — valute, vključene v košarico valut SDR — valute, ki niso vključene v košarico valut SDR

▼M1

TABELA 4







Četrtletni nacionalni prispevki k stanju mednarodnih naložb euroobmočja (1) Imetja Obveznosti Neto I. Neposredne naložbe ekstra 1.1 V tujini ekstra 1.1.1 Lastniški kapital in reinvestirani dobički ekstra 1.1.1.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.1.2 Ostali sektorji ekstra 1.1.2 Ostali kapital ekstra 1.1.2.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.2.2 Ostali sektorji ekstra 1.2 V državi poročevalki ekstra 1.2.1 Lastniški kapital in reinvestirani dobički ekstra 1.2.1.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.1.2 Ostali sektorji ekstra 1.2.2 Ostali kapital ekstra 1.2.2.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.2.2 Ostali sektorji ekstra II. Naložbe v vrednostne papirje nacionalno 2.1 Lastniški vrednostni papirji intra/ekstra nacionalno od tega: delnice investicijskih skladov in skladov denarnega trga: intra/ekstra nacionalno (i) v imetništvu denarnih organov ekstra (ii) v imetništvu države ekstra (iii) v imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra (iv) v imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.1.1 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.1.2 V imetništvu države ekstra 2.1.3 Izdani s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.1.4 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.1.5 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.1.6 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.2 Dolžniški vrednostni papirji intra/ekstra nacionalno 2.2.1 Obveznice in zadolžnice intra/ekstra nacionalno 2.2.1.1 Izdane s strani denarnih organov intra nacionalno 2.2.1.2 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.2.1.3 Izdane s strani države intra nacionalno 2.2.1.4 V imetništvu države ekstra 2.2.1.5 Izdani s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.2.1.6 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.2.1.7 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.2.1.8 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.2.2 Instrumenti denarnega trga intra/ekstra nacionalno 2.2.2.1 Izdane s strani denarnih organov intra nacionalno 2.2.2.2 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.2.2.3 Izdane s strani države intra nacionalno 2.2.2.4 V imetništvu države ekstra 2.2.2.5 Izdane s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.2.2.6 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.2.2.7 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.2.2.8 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra III. Izvedeni finančni instrumenti ekstra ekstra ekstra 3.1 Denarni organi ekstra ekstra ekstra 3.2 Država ekstra ekstra ekstra 3.3 MFI (razen centralnih bank) ekstra ekstra ekstra 3.4 Ostali sektorji ekstra ekstra ekstra IV. Ostale naložbe ekstra ekstra ekstra 4.1 Denarni organi ekstra ekstra 4.1.1 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.1.2 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.2 Država ekstra ekstra 4.2.1 Komercialni krediti ekstra ekstra 4.2.2 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.2.2.1 Posojila ekstra 4.2.2.2 Gotovina in vloge ekstra 4.2.3 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.3 MFI (razen centralnih bank) ekstra ekstra 4.3.1 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.3.2 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.4 Ostali sektorji ekstra ekstra 4.4.1 Komercialni krediti ekstra ekstra 4.4.2 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.4.2.1 Posojila ekstra 4.4.2.2 Gotovina in vloge ekstra 4.4.3 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra V. Rezervna imetja ekstra 5.1 Denarno zlato ekstra 5.2 Posebne pravice črpanja ekstra 5.3 Rezerva pozicija pri MDS ekstra 5.4 Devizne rezerve ekstra 5.4.1 Gotovina in vloge ekstra 5.4.1.1 pri denarnih organih in BIS ekstra 5.4.1.2 pri MFI (razen centralnih bank) ekstra 5.4.2 Vrednostni papirji ekstra 5.4.2.1 Lastniški instrumenti ekstra 5.4.2.2 Obveznice in zadolžnice ekstra 5.4.2.3 Instrumenti denarnega trga ekstra 5.4.3 Izvedeni finančni instrumenti ekstra 5.5 Ostale terjatve ekstra (1) „ekstra“ pomeni stanja z rezidenti zunaj euroobmočja (za imetja naložb v vrednostne papirje se nanaša na rezidenčnost izdajateljev); „intra“ pomeni stanja med različnimi državami članicami euroobmočja; „nacionalno“ pomeni vsa čezmejna stanja rezidentov sodelujoče države članice (uporablja se samo v povezavi z obveznostmi na računih naložb v vrednostne papirje)

TABELA 5







Letni nacionalni prispevki k stanju mednarodnih naložb euroobmočja (1) Imetja Obveznosti Neto I. Neposredne naložbe ekstra 1.1 V tujini ekstra 1.1.1 Lastniški kapital in reinvestirani dobički ekstra 1.1.1.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.1.2 Ostali sektorji ekstra od tega: 1.1.1.A A Stanje lastniškega kapitala v tujih družbah, ki kotirajo na borzi (tržne vrednosti) ekstra 1.1.1.B Stanje lastniškega kapitala v tujih družbah, ki ne kotirajo na borzi (knjižna vrednost) ekstra Pojasnjevalna postavka: — Stanje lastniškega kapitala v tujih družbah, ki kotirajo na borzi (knjižne vrednosti) ekstra 1.1.2 Ostali kapital ekstra 1.1.2.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.1.2.2 Ostali sektorji ekstra 1.2 V državi poročevalki ekstra 1.2.1 Lastniški kapital in reinvestirani dobički ekstra 1.2.1.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.1.2 Ostali sektorji ekstra od tega: 1.2.1.A Stanje lastniškega kapitala v družbah v euroobmočju, ki kotirajo na borzi (tržne vrednosti) ekstra 1.2.1.B Stanje lastniškega kapitala v družbah v euroobmočju, ki ne kotirajo na borzi (knjižne vrednosti) ekstra Pojasnjevalna postavka: — Stanje lastniškega kapitala v družbah v euroobmočju, ki kotirajo na borzi (knjižne vrednosti) ekstra 1.2.2 Ostali kapital ekstra 1.2.2.1 MFI (razen centralnih bank) ekstra 1.2.2.2 Ostali sektorji ekstra II. Naložbe v vrednostne papirje nacionalno 2.1 Lastniški vrednostni papirji intra/ekstra nacionalno od tega: delnice investicijskih skladov in skladov denarnega trga: intra/ekstra nacionalno (i) v imetništvu denarnih organov ekstra (ii) v imetništvu države ekstra (iii) v imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra (iv) v imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.1.1 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.1.2 V imetništvu države ekstra 2.1.3 Izdani s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.1.4 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.1.5 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.1.6 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.2 Dolžniški vrednostni papirji intra/ekstra nacionalno 2.2.1 Obveznice in zadolžnice intra/ekstra nacionalno 2.2.1.1 Izdane s strani denarnih organov intra nacionalno 2.2.1.2 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.2.1.3 Izdane s strani države intra nacionalno 2.2.1.4 V imetništvu države ekstra 2.2.1.5 Izdani s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.2.1.6 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.2.1.7 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.2.1.8 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra 2.2.2 Instrumenti denarnega trga intra/ekstra nacionalno 2.2.2.1 Izdane s strani denarnih organov intra nacionalno 2.2.2.2 V imetništvu denarnih organov ekstra 2.2.2.3 Izdane s strani države intra nacionalno 2.2.2.4 V imetništvu države ekstra 2.2.2.5 Izdane s strani MFI (razen centralnih bank) intra nacionalno 2.2.2.6 V imetništvu MFI (razen centralnih bank) ekstra 2.2.2.7 Izdani s strani ostalih sektorjev intra nacionalno 2.2.2.8 V imetništvu ostalih sektorjev ekstra III. Izvedeni finančni instrumenti ekstra ekstra ekstra 3.1 Denarni organi ekstra ekstra ekstra 3.2 Država ekstra ekstra ekstra 3.3 MFI (razen centralnih bank) ekstra ekstra ekstra 3.4 Ostali sektorji ekstra ekstra ekstra IV. Ostale naložbe ekstra ekstra ekstra 4.1 Denarni organi ekstra ekstra 4.1.1 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.1.2 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.2 Država ekstra ekstra 4.2.1 Komercialni krediti ekstra ekstra 4.2.2 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.2.2.1 Posojila ekstra 4.2.2.2 Gotovina in vloge ekstra 4.2.3 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.3 MFI (razen centralnih bank) ekstra ekstra 4.3.1 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.3.2 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra 4.4 Ostali sektorji ekstra ekstra 4.4.1 Komercialni krediti ekstra ekstra 4.4.2 Posojila/gotovina in vloge ekstra ekstra 4.4.2.1 Posojila ekstra 4.4.2.2 Gotovina in vloge ekstra 4.4.3 Ostala imetja/obveznosti ekstra ekstra V. Rezervna imetja ekstra 5.1 Denarno zlato ekstra 5.2 Posebne pravice črpanja ekstra 5.3 Rezerva pozicija pri MDS ekstra 5.4 Devizne rezerve ekstra 5.4.1 Gotovina in vloge ekstra 5.4.1.1 pri denarnih organih in BIS ekstra 5.4.1.2 pri MFI (razen centralnih bank) ekstra 5.4.2 Vrednostni papirji ekstra 5.4.2.1 Lastniški instrumenti ekstra 5.4.2.2 Obveznice in zadolžnice ekstra 5.4.2.3 Instrumenti denarnega trga ekstra 5.4.3 Izvedeni finančni instrumenti ekstra 5.5 Ostale terjatve ekstra (1) „ekstra“ pomeni stanja z rezidenti zunaj euroobmočja (za imetja naložb v vrednostne papirje se nanaša na rezidenčnost izdajateljev); „intra“ pomeni stanja med različnimi državami članicami euroobmočja; „nacionalno“ pomeni vsa čezmejna stanja rezidentov sodelujoče države članice (uporablja se samo v povezavi z obveznostmi na računih naložb v vrednostne papirje)

▼B

TABELA 6

Statistika dolžniških vrednostnih papirjev za analizo mednarodne vloge eura kot naložbene valute (3)







Transakcije v prvih/zadnjih šestih mesecih leta Imetja Obveznosti Evro Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno Stanja ob koncu junija/koncu decembra Imetja Obveznosti Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno







Transakcije v prvih/zadnjih šestih mesecih leta Imetja Obveznosti Ameriški dolar Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno Stanja ob koncu junija/koncu decembra Imetja Obveznosti Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno







Transakcije v prvih/zadnjih šestih mesecih leta Imetja Obveznosti Ostale valute Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno Stanja ob koncu junija/koncu decembra Imetja Obveznosti Dolžniški vrednostni papirji ekstra/intra nacionalno — Obveznice in zadolžnice ekstra/intra nacionalno — Instrumenti denarnega trga ekstra/intra nacionalno

„ekstra“ pomeni transakcije/stanja z rezidenti zunaj euroobmočja (za imetja naložb v vrednostne papirje in s tem povezani prihodek se nanaša na rezidenčnost izdajateljev)

„intra“ transakcije/stanja med različnimi državami članicami euroobmočja

„nacionalno“ pomeni čezmejne transakcije/stanja rezidentov sodelujočih držav članic (uporablja se samo v povezavi z obveznostmi na računih naložb v vrednostne papirje in neto stanjem računov izvedenih finančnih instrumentov).

TABELA 7







Statistika dolžniških vrednostnih papirjev za analizo mednarodne vloge eura kot naložbene valute (1) Kredit Debet Neto I. Tekoči račun Blago Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: Storitve Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: Prihodki Prihodki od dela Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: Prihodki od kapitala — Neposredne naložbe Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: — Naložbe v vrednostne papirje Stopnja 3: — Ostale naložbe Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: Tekoči transferji Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: II. Kapitalski račun Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: Neto imetja Neto obveznosti Neto III. Finančni račun Neposredne naložbe Stopnja 3: V tujini Stopnja 3: — Lastniški kapital Stopnja 3: — Reinvestirani dobički Stopnja 3: — Ostali kapital Stopnja 3: V državi poročevalki Stopnja 3: — Lastniški kapital Stopnja 3: — Reinvestirani dobički Stopnja 3: — Ostali kapital Stopnja 3: Naložbe v vrednostne papirje Stopnja 3: Lastniški vrednostni papirji Stopnja 3: Dolžniški vrednostni papirji Stopnja 3: — Obveznice in zadolžnice Stopnja 3: — Instrumenti denarnega trga Stopnja 3: Izvedeni finančni instrumenti Ostale naložbe Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: (i) Denarni organi Stopnja 3: Stopnja 3: (ii) Država Stopnja 3: Stopnja 3: — Komercialni krediti Stopnja 3: Stopnja 3: — Posojila/gotovina in vloge Stopnja 3: Stopnja 3: — Posojila Stopnja 3: — Gotovina in vloge Stopnja 3: — Ostala imetja/obveznosti Stopnja 3: Stopnja 3: (iii) MFI (razen centralnih bank) Stopnja 3: Stopnja 3: (iv) Ostali sektorji Stopnja 3: Stopnja 3: — Komercialni krediti Stopnja 3: Stopnja 3: — Posojila/gotovina in vloge Stopnja 3: Stopnja 3: — Posojila Stopnja 3: — Gotovina in vloge Stopnja 3: — Ostala imetja/obveznosti Stopnja 3: Stopnja 3: Rezervna imetja (1) „Stopnja 3“ se nanaša na geografsko razčlenitev, kot je podrobno opredeljena v tabeli 9.

TABELA 8







Letni nacionalni prispevki k stanju mednarodnih naložb euroobmočja z geografsko razčlenitvijo (1) Imetja Obveznosti Neto I. Neposredne naložbe V tujini Stopnja 3: — Lastniški kapital in reinvestirani dobički Stopnja 3: — Ostali kapital Stopnja 3: V državi poročevalki Stopnja 3: — Lastniški kapital in reinvestirani dobički Stopnja 3: — Ostali kapital Stopnja 3: II. Naložbe v vrednostne papirje Lastniški vrednostni papirji Stopnja 3: Dolžniški vrednostni papirji Stopnja 3: — Obveznice in zadolžnice Stopnja 3: — Instrumenti denarnega trga Stopnja 3: III. Izvedeni finančni instrumenti IV. Ostale naložbe Stopnja 3: Stopnja 3: Stopnja 3: (i) Denarni organi Stopnja 3: Stopnja 3: (ii) Država Stopnja 3: Stopnja 3: — Komercialni krediti Stopnja 3: — Posojila/gotovina in vloge Stopnja 3: — Posojila Stopnja 3: — Gotovina in vloge Stopnja 3: — Ostala imetja/obveznosti Stopnja 3: Stopnja 3: (iii) MFI (razen centralnih bank) Stopnja 3: Stopnja 3: (iv) Ostali sektorji Stopnja 3: Stopnja 3: — Komercialni krediti Stopnja 3: — Posojila/gotovina in vloge Stopnja 3: — Posojila Stopnja 3: — Gotovina in vloge Stopnja 3: — Ostala imetja/obveznosti Stopnja 3: V. Rezervna imetja (1) „Stopnja 3“ se nanaša na geografsko razčlenitev, kot je podrobno opredeljena v tabeli 9.

▼M1

TABELA 9

Geografska razčlenitev ECB za četrtletne tokove plačilne bilance in letne podatke o stanju mednarodnih naložb

Danska

Švedska

Združeno kraljestvo

Države članice EU zunaj euroobmočja razen Danske, Švedske in Združenega kraljestva ( 5

Institucije EU ( 6

Švica

Kanada

Združene države Amerike

Japonska

Središča off-shore ( 7 od tega: Hongkong

Mednarodne organizacije razen institucij EU ( 8

Brazilija

Kitajska

Indija

Ruska federacija

▼B

TABELA 10

Ozemlja, ki so del držav članic euroobmočja, ali države, ki so z njimi povezane

Ozemlja, ki so del euroobmočja: — Helgoland: Nemčija, — Kanarski otoki, Ceuta in Melilla: Španija, — Monako, Gvajana, Guadeloupe, Martinik, Reunion, Saint Pierre in Miquelon, Mayotte: Francija, — Madeira, Azori: Portugalska, — Alandski otoki: Finska.

Ozemlja, povezana z državami članicami euroobmočja, ki se vključijo v kategorijo „ostali svet“ — Büsingen (ne Nemčija), — Andora (niti Španija niti Francija), — Francoska Polinezija, Nova Kaledonija, Walliški in Futunski otoki (ne Francija), — San Marino in Vatikanska mestna država (ne Italija).

TABELA 11







Seznam središč off-shore za geografsko razčlenitev ECB za četrtletne tokove plačilne bilance in letne podatke o stanju mednarodnih naložb Oznake ISO Eurostat + OECD Finančna središča off-shore AD Andora AG Antigva in Barbuda AI Angvila AN Nizozemski Antili BB Barbados BH Bahrajn BM Bermudi BS Bahami BZ Belize CK Cookovi otoki DM Dominika GD Grenada GG Guernsey GI Gibraltar HK Hong Kong IM Otok Man JE Jersey JM Jamajka KN Saint Kitts in Nevis KY Kajmanski otoki LB Libanon LC Sveta Lucija LI Lihtenštajn LR Liberija MH Marshalovi otoki MS Montserrat MV Maldivi NR Nauru NU Niue PA Panama PH Filipini SG Singapur TC Otoki Turks in Caicos VC Saint Vincent in Grenadine VG Britanski Deviški otoki VI Deviški otoki Združenih držav Amerike VU Vanuatu WS Samoa

TABELA 12

Seznam mednarodnih organizacij ( 9 ) za geografsko razčlenitev ECB za četrtletne tokove plačilne bilance in letne podatke o stanju mednarodnih naložb

1. Institucije Evropske unije

1.1 Glavne institucije, organi in telesa Evropske unije (razen ECB)

EIB (Evropska investicijska banka)

EC (Evropska komisija)

EDF (Evropski razvojni sklad)

EIF (Evropski investicijski sklad)

1.2 Druge institucije, organi in telesa Evropske unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna

Evropski parlament

Svet Evropske unije

Sodišče Evropskih skupnosti

Računsko sodišče

Ekonomsko-socialni odbor

Odbor regij

Ostale institucije, organi in telesa Evropske unije

2. Mednarodne organizacije

2.1 Mednarodne denarne organizacije

MDS (Mednarodni denarni sklad)

BIS (Banka za mednarodne poravnave)

2.2 Mednarodne nedenarne organizacije

2.2.1 Glavne organizacije Združenih narodov

WTO (Svetovna trgovinska organizacija)

IBRD (Mednarodna banka za obnovo in razvoj)

IDA (Mednarodno združenje za razvoj)

2.2.2 Druge organizacije Združenih narodov

UNESCO (Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, kulturo in znanost)

FAO (Organizacija za prehrano in kmetijstvo)

WHO (Svetovna zdravstvena organizacija)

IFAD (Mednarodni sklad za kmetijski razvoj)

IFC (Mednarodna finančna korporacija)

MIGA (Agencija za večstransko jamčenje naložb)

UNICEF (Sklad Združenih narodov za otroke)

UNHCR (Urad visokega komisariata Združenih narodov za begunce)

UNRWA (Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu)

IAEA (Mednarodna agencija za atomsko energijo)

ILO (Mednarodna organizacija dela)

ITU (Mednarodna telekomunikacijska zveza)

2.2.3 Druge glavne mednarodne institucije, organi in telesa (razen ECB)

OECD (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj)

IADB (Medameriška razvojna banka, Inter-American Development Bank)

AfDB (Afriška razvojna banka, African Development Bank)

AsDB (Azijska razvojna banka, Asian Development Bank)

EBRD (Evropska banka za obnovo in razvoj)

IIC (Medameriška investicijska korporacija, Inter-American Investment Corporation)

NIB (Nordijska investicijska banka, Nordic Investment Bank)

IBEC (Mednarodna banka za gospodarsko sodelovanje, International Bank for Economic Co-operation)

IIB (Mednarodna investicijska banka, International Investment Bank)

CDB (Karibska razvojna banka, Caribbean Development Bank)

AMF (Arabski denarni sklad, Arab Monetary Fund)

BADEA (Arabska banka za gospodarski razvoj v Afriki, Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

CASDB (Razvojna banka centralnoafriških držav, Central African States Development Bank)

Afriški razvojni sklad (African Development Fund)

Azijski razvojni sklad (Asian Development Fund)

Posebni unificirani razvojni skladi (Fonds spécial unifié de développement)

CABEI (Srednjeameriška banka za gospodarsko povezovanje, Central American Bank for Economic Integration)

ADC (Andska razvojna korporacija, Andean Development Corporation)

2.2.4 Druge mednarodne organizacije

NATO (Severnoatlantska zveza)

Svet Evrope

ICRC (Mednarodni odbor Rdečega križa)

ESA (Evropska vesoljska agencija)

EPO (Evropski patentni urad)

EUROCONTROL (Evropska organizacija za varnost zračne plovbe)

EUTELSAT (Evropska organizacija za satelitske telekomunikacije)

INTELSAT (Mednarodna organizacija za satelitske telekomunikacije)

EBU/UER (Evropska zveza radijskih in televizijskih postaj)

EUMETSAT (Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov)

ESO (Evropski južni observatorij)

ECMWF (Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi)

EMBL (Evropski laboratorij za molekularno biologijo)

CERN (Evropska organizacija za jedrske raziskave)

IOM (Mednarodna organizacija za migracije)

TABELA 13







Povzetek zahtev in rokov Postavka Prvo referenčno obdobje (prva referenčna obdobja) Prvi prenos/rok Ustrezna določba (ustrezne določbe) smernice Geografska razčlenitev (razen instrumentov ostalih naložb) Člen 2(4), oddelek 2 Priloge III Četrtletna plačilna bilanca od prvega četrtletja 2003 do prvega četrtletja 2004 konec junija 2004 Priloga II, tabela 7 Letno stanje mednarodnih naložb 2002 in 2003 konec septembra 2004 Priloga II, tabela 8 Geografska razčlenitev za instrumente ostalih naložb Člen 2(4), oddelek 2 Priloge III Četrtletna plačilna bilanca od prvega četrtletja 2004 do drugega četrtletja 2005 konec septembra 2005 Priloga II, tabela 7 Letno stanje mednarodnih naložb 2003 in 2004 konec septembra 2005 Priloga II, tabela 8 Četrtletno stanje mednarodnih naložb od četrtega četrtletja 2003 do tretjega četrtletja 2004 konec decembra 2004 Člen 3(4) Naložbe v vrednostne papirje (po posameznih vrednostnih papirjih) Četrtletno stanje mednarodnih naložb stanje v četrtem četrtletju 2007 konec marca 2008 Člen 2(6) Letno stanje mednarodnih naložb 2007 konec septembra 2008 Člen 2(6) Imetja naložb v vrednostne papirje v euroobmočju (intra), razčlenjena po sektorju izdajatelja Člen 2(3) Mesečna plačilna bilanca od januarja do aprila 2006 junij 2006 Priloga II, tabela 1 Četrtletna plačilna bilanca prvo četrtletje 2006 konec junija 2006 Priloga II, tabela 2 Četrtletno stanje mednarodnih naložb četrto četrtletje 2005 in prvo četrtletje 2006 konec junija 2006 Priloga II, tabeli 4-5 Letno stanje mednarodnih naložb 2005 konec septembra 2006 Priloga II, tabeli 4-5 Dodatne razčlenitve tujih neposrednih naložb pri vrednotenju stanja lastniškega kapitala Priloga III, oddelek 1.3 Letno stanje mednarodnih naložb 2004 in 2005 konec septembra 2006 Priloga II, tabela 5 in Priloga III, tabela 1 Razčlenitev posojila/vloge Mesečna plačilna bilanca januar in februar 2004 april 2004 Priloga II, Tabela 1 Četrtletna plačilna bilanca prvo četrtletje 2004 konec junija 2004 Priloga II, tabela 2 Četrtletno stanje mednarodnih naložb od Q4 2003 do Q3 2004 konec decembra 2004 Priloga II, tabela 4 Letno stanje mednarodnih naložb 2003 konec septembra 2004 Priloga II, tabela 5 Razčlenitev dolžniških vrednostnih papirjev po valutah (v EUR/ne v EUR) Člen 3(6) Transakcije v prvih/zadnjih šestih mesecih leta julij–december 2004 konec junija 2005 Priloga II, tabela 6 Stanja ob koncu junija/koncu decembra 2004 konec junija 2005 Priloga II, tabela 6 Razčlenitev dolžniških vrednostnih papirjev po valutah (EUR/USD/ostale valute) Člen 3(6) Transakcije v prvih/zadnjih šestih mesecih leta julij–december 2007 konec junija 2008 Priloga II, tabela 6 Stanja ob koncu junija/koncu decembra 2007 konec junija 2008 Priloga II, tabela 6 ▼M1 Razčlenitev prihodkov od lastniškega kapitala Četrtletna plačilna bilanca Postavki I. C.2.1.1.1 in C.2.1.1.2 (1) četrto četrtletje 2007 marec 2008 Priloga II, tabela 2 Razčlenitev prihodkov od ostalih naložb Četrtletna plačilna bilanca Postavke od I. C.2.3.1 do C.2.3.3 (1) četrto četrtletje 2008 marec 2009 Priloga II, tabela 2 Pojasnjevalne postavke 1 do 4 (1) četrto četrtletje 2008 marec 2009 Priloga II, tabela 2 Razčlenitev tekočih transferjev Četrtletna plačilna bilanca Postavke I. D.1, D.2, D.2.1 in D.2.2 (1) četrto četrtletje 2007 marec 2008 Priloga II, tabela 2 Postavki I. D.1.1 do D.1.8 in D.2.2.1 do D.2.2.11 (1) četrto četrtletje 2008 marec 2009 Priloga II, tabela 2 Razčlenitev kapitalskega računa Četrtletna plačilna bilanca Postavki II.A in II.B (1) četrto četrtletje 2007 marec 2008 Priloga II, tabela 2 Postavki II.A.1 in II.A.2 (1) četrto četrtletje 2008 marec 2009 Priloga II, tabela 2 Naložbe v vrednostne papirje – lastniški vrednostni papirji – delnice investicijskih skladov in skladov denarnega trga Četrtletna plačilna bilanca prvo četrtletje 2010 junij 2010 Priloga II, tabela 2 Četrtletno stanje mednarodnih naložb prvo četrtletje 2010 junij 2010 Priloga II, tabela 4 Letno stanje mednarodnih naložb konec decembra 2009 junij 2010 Priloga II, tabela 5 ▼B (1) Glej tabelo 2 iz Priloge II. ▼B









PRILOGA III

Koncepti in opredelitve za uporabo v statistiki plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter v predlogi za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti

Za pripravo smiselne agregatne zunanje statistike za euroobmočje so bili določeni koncepti in opredelitve na področju statistike plačilne bilance (prihodki, kapitalski in finančni račun) in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti. Ti koncepti in opredelitve temeljijo na tako imenovanem „Implementation Package“ (julij 1996) in dodatnih dokumentih, ki jih je potrdil Svet Evropske centralne banke (ECB). Za referenco pri oblikovanju teh konceptov in opredelitev so bili uporabljeni trenutno veljavni mednarodni standardi, kot sta peta izdaja Priročnika za plačilno bilanco (Balance of Payments Manual, v nadaljevanju: „priročnik“) Mednarodnega denarnega sklada (MDS) ter predloga MDS in Banke za mednarodne poravnave za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti (International Reserves and Foreign Currency Liquidity). Najpomembnejši usklajevalni predlogi so navedeni spodaj, v skladu z metodološkimi opombami ECB iz dokumenta „Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)“, objavljenega na spletni strani: http://www.ecb.int. Dodatni napotki so na voljo v poglavjih 2 in 3 publikacije ECB „European Union balance of payments/international investment position statistical methods“ (v nadaljevanju: „B.o.p. Book“), ki se letno revidira in je na voljo na spletni strani in v tiskani obliki.

▼M1

Pojma „rezident“ in „rezidenčnost“ spadata pod opredelitev iz člena 1(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98. V primeru euroobmočja gospodarsko ozemlje sestavljata: (i) gospodarsko ozemlje sodelujočih držav članic; in (ii) ECB, ki se šteje kot rezidenčna enota euroobmočja.

Ostali svet sestavljajo gospodarska ozemlja zunaj euroobmočja, tj. države članice, ki niso sprejele eura, vse tretje države in mednarodne organizacije, vključno s tistimi, ki se fizično nahajajo v euroobmočju. Vse institucije EU ( 10 ) se štejejo kot rezidenti zunaj euroobmočja. Posledično se vse transakcije sodelujočih držav članic v razmerju do institucij EU v statistiki plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb euroobmočja knjižijo in razvrščajo kot transakcije zunaj euroobmočja.

V primerih, navedenih v nadaljevanju, je rezidenčnost določena, kot sledi:

(a) osebje z veleposlaništev in vojaških oporišč je treba razvrstiti kot rezidente države vlade, ki tako osebje zaposli, razen lokalnega osebja države gostiteljice, v kateri se veleposlaništvo ali vojaško oporišče nahaja;

(b) pri opravljanju čezmejnih transakcij iz naslova zemljišč in/ali zgradb (npr. počitniška stanovanja) se lastniki obravnavajo, kakor da so prenesli svoje lastništvo na namišljeno institucionalno enoto, ki je dejansko rezident države, v kateri se lastnina nahaja. Namišljena enota se obravnava, kakor da jo ima v lasti in nadzira nerezidenčni lastnik;

(c) ob odsotnosti kakršnega koli bistvenega fizičnega elementa pravnega subjekta, npr. investicijskih skladov (kot ločenih od njihovih upravljavcev), instrumentov listinjenja ali nekaterih subjektov za posebne namene, se njegova rezidenčnost določi po gospodarskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt ustanovljen. Če subjekt ni ustanovljen, se kot merilo uporabi pravna pripadnost, to je država, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta.

▼B

1. Koncepti in opredelitve izbranih postavk

1.1 Prihodek od kapitala (glej tudi oddelek 3.4 B.o.p. Book)

Prihodek od kapitala vključuje prihodek iz naslova lastništva rezidenta euroobmočja nad finančnimi imetji zunaj euroobmočja (krediti) in simetrično prihodek iz naslova lastništva rezidenta zunaj euroobmočja nad finančnimi imetji v euroobmočju (debeti). Če je mogoče izločiti kapitalske dobičke in izgube, se ti obravnavajo ločeno in se ne razvrščajo kot prihodek od kapitala, ampak kot spremembe v vrednosti naložb, ki so posledica sprememb tržnih cen.

Prihodek od kapitala vključuje prihodek od neposrednih naložb, naložb v vrednostne papirje in ostalih naložb ter rezervnih imetij Eurosistema. Neto tokovi, povezani z izvedenimi instrumenti v zvezi z obrestno mero, se v finančnem računu knjižijo pod postavko izvedeni finančni instrumenti. Reinvestirani dobički se knjižijo pod postavko „prihodek od neposrednih naložb“. Opredeljeni so kot delež neposrednega investitorja v celotnem konsolidiranem dobičku, ki ga zasluži podjetje, v katero se neposredno vlaga, v danem referenčnem obdobju (po plačilu davkov in obresti ter amortizaciji), zmanjšano za dividende, ki zapadejo v plačilo v referenčnem obdobju, četudi se te dividende nanašajo na dobiček iz preteklih obdobij.

Zahteve za mesečne in četrtletne podatke plačilne bilance so skoraj enake standardnim elementom MDS, kakor so opredeljeni v priročniku. ►M1 ————— ◄

Prihodki od obresti se knjižijo na podlagi obračunskega načela (to se ne zahteva za mesečne podatke). Dividende se knjižijo na dan, ko zapadejo v plačilo. Reinvestirani dobički morajo biti knjiženi v obdobju, v katerem se zaslužijo.

1.2 Kapitalski račun (glej tudi oddelek 3.6 B.o.p. Book)

Kapitalski račun zajema kapitalske transferje in pridobitev/odsvojitev neproizvedenih nefinančnih sredstev. Tekoči transferji morajo biti knjiženi v tekočem računu. Kapitalski transferji so sestavljeni iz (i) prenosa lastništva osnovnih sredstev; (ii) prenosa sredstev, ki so povezani ali pogojeni s pridobitvijo ali odsvojitvijo osnovnih sredstev; in (iii) odpisa obveznosti s strani upnikov, ne da bi v zameno prejeli nadomestilo. Kapitalski transferji so lahko v denarju ali v naravi (na primer odpust dolga). Razlika med tekočimi in kapitalskimi transferji je, v praksi, odvisna od uporabe transferjev v državi prejemnici. Pridobitev/odsvojitev neproizvedenih nefinančnih sredstev zajema pretežno neopredmetena sredstva, kot so patenti, najemi ali druge prenosljive pogodbe. Pod to postavko kapitalskega računa se knjiži le nakup/prodaja takih sredstev, ne pa njihova uporaba.

▼M1 —————

▼B

1.3 Neposredne naložbe (glej tudi oddelek 3.7 B.o.p. Book)

Neposredne naložbe so kategorija mednarodnih naložb, ki odraža namen rezidenta določenega gospodarstva, da pridobi trajen interes v podjetju, ki je rezident drugega gospodarstva. V skladu z mednarodnimi standardi (MDS) se uporablja „merilo 10-odstotnega lastništva“, da se ugotovi obstoj neposrednega naložbenega razmerja, t.j. trajnega interesa v primeru plačilne bilance/stanja mednarodnih naložb euroobmočja. Na podlagi tega merila lahko neposredno naložbeno razmerje obstaja med različnimi povezanimi podjetji, ne glede na to, ali povezava vključuje eno verigo ali več verig. To razmerje se lahko razširi na družbe, ki so v razmerju do podjetja, v katero se neposredno vlaga, hčerinske družbe, odvisne družbe teh hčerinskih družb in povezane družbe. Po izvršitvi neposredne naložbe se vsi nadaljnji finančni tokovi/imetja med oziroma v razmerju do povezanih subjektov knjižijo kot transakcije/imetja neposrednih naložb ( 11 ).

V skladu s standardi MDS in smernicami Eurostata/OECD se neposredna naložbena razmerja euroobmočja knjižijo z uporabo načela smeri naložbe, kar pomeni, da se finančne transakcije med neposrednim investitorjem, ki je rezident euroobmočja, in podjetji, v katere se neposredno vlaga, ki niso rezidenti euroobmočja, uvrščajo pod neposredne naložbe v tujini. Simetrično se finančne transakcije med rezidentskimi podjetji, v katere se neposredno vlaga, in neposrednimi vlagatelji, ki niso rezidenti euroobmočja, v plačilni bilanci euroobmočja uvrščajo pod postavko „neposredne naložbe v državi poročevalki“.

Elementi neposrednih naložb so lastniški kapital, reinvestirani dobički in „ostali kapital“, povezan z različnimi dolžniškimi posli med družbami. Lastniški kapital zajema lastniške deleže v podružnicah in vse deleže v hčerinskih in povezanih družbah. Reinvestirani dobički so protipostavka deleža prihodkov neposrednega vlagatelja, ki jih hčerinske ali povezane družbe niso razdelile kot dividende, in prihodkov podružnic, ki niso bili nakazani neposrednemu vlagatelju in so knjiženi pod postavko „prihodek od kapitala“. „Ostali kapital“ zajema vse finančne posle med povezanimi družbami (najemanje in posojanje sredstev) - vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji in krediti dobaviteljev (t.j. komercialnimi krediti) – med neposrednimi vlagatelji ter hčerinskimi družbami, podružnicami in povezanimi družbami.

Za vrednotenje stanja neposrednih naložb se na mednarodni ravni priporoča uporaba tržne vrednosti. Ta pristop se uporablja za vrednotenje stanja lastniškega kapitala v družbah, v katere se neposredno vlaga, ki kotirajo na borzi. Nasprotno se v primeru družb, v katere se neposredno vlaga, ki ne kotirajo na borzi, stanje lastniškega kapitala vrednoti na podlagi knjigovodske vrednosti, pri čemer se uporabi enotna opredelitev, ki jo sestavljajo naslednje računovodske postavke:

(i) vplačani kapital (brez lastnih deležev in vključno z vplačanim presežkom kapitala);

(ii) vse vrste rezerv (vključno z investicijskimi subvencijami, če jih računovodske smernice štejejo za rezerve družbe); in

(iii) nerazdeljeni dobiček po pokritju izgube (vključno z rezultati za tekoče leto).

Knjigovodske vrednosti stanja lastniškega kapitala v družbah, v katere se neposredno vlaga, ki kotirajo na borzi, se zahtevajo tudi kot pojasnjevalne postavke na podlagi iste enotne opredelitve.

Delo skupne projektne skupine ECB in Komisije (Eurostat) za tuje neposredne naložbe je privedlo do nekaterih priporočil, usmerjenih v poenotenje metodologije in prakse v državah članicah. Tabela 1 povzema glavna priporočila.

1.4 Naložbe v vrednostne papirje (glej tudi oddelek 3.8 B.o.p. Book)

Račun naložb v vrednostne papirje euroobmočja vključuje (i) lastniške vrednostne papirje in (ii) dolžniške vrednostne papirje v obliki obveznic in zadolžnic ter instrumentov denarnega trga, razen če se uvrščajo med neposredne naložbe ali rezervna imetja. Naložbe v vrednostne papirje ne vključujejo izvedenih finančnih instrumentov, poslov začasne prodaje in posojanja vrednostnih papirjev.

Postavka „lastniški vrednostni papirji“ zajema vse instrumente, ki predstavljajo terjatve do preostale vrednosti korporativnih podjetij po poravnavi terjatev vseh upnikov. Imetništvo lastniškega kapitala je lahko v obliki deležev, delnic, prednostnih deležev ali delnic, potrdil o udeležbi ali podobnih dokumentov. Pod isto postavko spadajo tudi transakcije/imetja deležev institucij za kolektivne naložbe, kot so npr. investicijski skladi.

Obveznice in zadolžnice so vrednostni papirji z začetnim rokom zapadlosti, daljšim od enega leta, ki imetniku običajno dajejo (i) nepogojno pravico do fiksnega denarnega prihodka ali pogodbeno določenega spremenljivega denarnega prihodka (plačilo obresti ni odvisno od zaslužka dolžnika) in (ii) nepogojno pravico do fiksnega zneska iz naslova vračila glavnice na določen datum ali datume.

Za razliko od obveznic in zadolžnic so instrumenti denarnega trga vrednostni papirji z začetnim rokom zapadlosti eno leto ali manj. Imetniku v splošnem dajejo nepogojno pravico do prejema določenega fiksnega zneska denarja na določen datum. S temi instrumenti se navadno trguje, z diskontom, na organiziranem trgu; diskont je odvisen od obrestne mere in preostale dobe do zapadlosti.

Poročilu projektne skupine za sisteme zbiranja podatkov o naložbah v vrednostne papirje so sledile nacionalne študije izvedljivosti glede možnosti zbiranja podatkov po posameznih vrednostnih papirjih za euroobmočje. Te študije je izvedlo tedanjih 15 držav članic Evropske unije in so bile zaključene z dogovorom, da se po posameznih vrednostnih papirjih v euroobmočju zbira vsaj četrtletno stanje naložb v vrednostne papirje. Na podlagi tega dogovora so nastali štirje veljavni modeli za pripravo statistike o naložbah v vrednostne papirje, ki so predstavljeni v tabeli v Prilogi VI.

Za sektorsko razčlenitev neto obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje so zahteve glede podatkov o stanju mednarodnih naložb enake kot za tokove plačilne bilance.

Knjiženje transakcij pri naložbah v vrednostne papirje v plačilni bilanci euroobmočja se opravi, ko upniki ali dolžniki euroobmočja vnesejo terjatve ali obveznosti v svoje poslovne knjige. Transakcije se knjižijo na podlagi dejansko prejete ali plačane cene, zmanjšane za provizijo in stroške. V primeru vrednostnih papirjev s kuponi so tako vključene natečene obresti od zadnjega plačila obresti, v primeru vrednostnih papirjev z diskontom ob izdaji pa so vključene natečene obresti od datuma izdaje. Vključitev natečenih obresti se zahteva za finančne račune četrtletne plačilne bilance in stanje mednarodnih naložb; uporaba tega sistema se priporoča tudi za mesečno plačilno bilanco; take knjižbe v četrtletnem (in mesečnem) finančnem računu morajo imeti protipostavke v ustreznih računih prihodkov.

1.5 Izvedeni finančni instrumenti (glej tudi oddelek 3.9 B.o.p. Book)

Izvedeni finančni instrumenti so finančni instrumenti, ki so povezani s specifičnim finančnim instrumentom, kazalnikom ali blagom in prek katerih se lahko na finančnih trgih samostojno trguje s specifičnimi finančnimi tveganji. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti se obravnavajo kot ločene transakcije in ne kot sestavni deli vrednosti osnovnih transakcij, s katerimi so lahko povezane.

Transakcije in stanja opcij, terminskih pogodb, zamenjav, nestandariziranih terminskih pogodb na tujo valuto, kreditnih izvedenih instrumentov in vgrajenih izvedenih instrumentov se knjižijo v plačilni bilanci, mednarodnih rezervah in stanju mednarodnih naložb. Iz praktičnih razlogov se vgrajenih izvedenih instrumentov ne ločuje od osnovnega instrumenta, s katerim so povezani.

Neto tokovi, povezani z izvedenimi instrumenti v zvezi z obrestno mero, se v skladu z nedavnim mednarodnim sporazumom knjižijo kot izvedeni finančni instrumenti in ne kot prihodek od kapitala. Klasifikacija specifičnih instrumentov kreditnih izvedenih instrumentov se določi za vsak primer posebej.

Plačila začetnega kritja (initial margin) se štejejo za spremembe vlog in se morajo knjižiti, če se jih da izločiti, pod postavko „ostale naložbe“. Obravnava plačil gibljivega kritja (variation margin) je odvisna od oblike gibljivega kritja: plačila gibljivega kritja v obliki opcije se načeloma štejejo kot spremembe vlog in se morajo knjižiti, če se jih da izločiti, pod postavko „ostale naložbe“. Plačila gibljivega kritja v obliki terminske pogodbe se načeloma štejejo za transakcije z izvedenimi instrumenti in se morajo knjižiti pod postavko izvedeni finančni instrumenti.

V primeru opcij se knjiži polna premija (t.j. nakupna/prodajna cena opcij in vključena zaračunana storitev).

Vrednotenje izvedenih finančnih instrumentov se mora opraviti na podlagi dnevne tržne cene.

Knjiženje transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti se opravi, ko upniki ali dolžniki euroobmočja vnesejo terjatve ali obveznosti v svoje poslovne knjige. Zaradi praktičnih problemov, ki jih povzroča razlikovanje tokov imetij in obveznosti pri nekaterih izvedenih instrumentih, se vse transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti v plačilni bilanci euroobmočja knjižijo na neto podlagi. Stanja imetij in obveznosti iz izvedenih finančnih instrumentov se v statistiki stanja mednarodnih naložb knjižijo na bruto podlagi, razen tistih izvedenih finančnih instrumentov, ki spadajo v kategorijo rezervnih imetij in se knjižijo na neto podlagi.

1.6 Ostale naložbe (glej tudi oddelek 3.10 B.o.p. Book)

Postavka „ostale naložbe“ je opredeljena kot preostala kategorija, ki vključuje vse finančne transakcije, ki niso zajete v kategorijah neposrednih naložb, naložb v vrednostne papirje, izvedenih finančnih instrumentov ali rezervnih imetij.

Postavka „ostale naložbe“ zajema komercialne kredite, posojila, gotovino in vloge ter ostala imetja/ostale obveznosti. Zajema tudi protipostavke za natečene prihodke od instrumentov, ki se uvrščajo pod postavko „ostale naložbe“.

Komercialni krediti so terjatve ali obveznosti, ki izhajajo iz kreditov, ki jih neposredno odobrijo dobavitelji oziroma kupci iz euroobmočja za transakcije z blagom in storitvami, ter predplačila za dejavnosti v teku (ali dejavnosti, ki se bodo šele začele), povezane s takimi transakcijami.

Posojila/gotovina in vloge zajemajo transakcije/imetja v naslednjih finančnih instrumentih: posojilih, t.j. finančnih imetjih, ki jih upnik (posojilodajalec) posodi neposredno dolžniku (posojilojemalcu) na podlagi dogovora, da posojilodajalec bodisi ne prejme nobenega vrednostnega papirja bodisi prejme neprenosljiv dokument ali instrument, repo poslih, gotovini in vlogah. Sem sodijo, med drugim, tudi posojila za financiranje trgovine, druga posojila in predujmi (vključno s hipotekami) ter finančni najemi. Razlikovanje med posojili in „gotovino“ in vlogami temelji na vrsti posojilojemalca. To pomeni, da mora biti na strani imetij denar, ki ga sektor imetnikov denarja v euroobmočju dodeli bankam, ki ne sodijo v euroobmočje, razvrščen kot „vloge“ in denar, ki ga sektor imetnikov denarja v euroobmočju dodeli nebančnim subjektom, ki ne sodijo v euroobmočje (t.j. institucionalne enote, ki niso banke), pa mora biti razvrščen kot „posojila“. Na strani obveznosti mora biti denar, ki ga prejmejo subjekti v euroobmočju, ki niso banke (t.j. subjekti, ki niso MFI), vedno razvrščen kot „posojila“. Sklepno ta razlika pomeni, da morajo biti vse transakcije, v katere so vključene MFI euroobmočja in tuje banke, razvrščene kot „vloge“.

Vsi repo posli, to so posli začasne prodaje vrednostnih papirjev, posli ponovne prodaje/nakupa ter posojanje vrednostnih papirjev (z izmenjavo gotovine kot zavarovanjem), se v plačilni bilanci/stanju mednarodnih naložb euroobmočja obravnavajo kot zavarovana posojila, ne pa kot dokončen nakup/prodaja vrednostnih papirjev, in se knjižijo pod postavko „ostale naložbe“ v okviru sektorja rezidenta euroobmočja, ki opravi posel. Ta obravnava, ki je tudi v skladu z računovodsko prakso bank in drugih finančnih družb, je namenjena boljšemu odražanju ekonomskih načel, na katerih slonijo ti finančni instrumenti.

Postavka „ostala imetja/ostale obveznosti“ zajema vse postavke razen komercialnih kreditov, posojil ter gotovine in vlog.

Sektor „Eurosistem“ v euroobmočju v postavki „ostale naložbe“ vključuje neto stanja Eurosistema pri nacionalnih centralnih bankah (NCB) nesodelujočih držav članic, povezane z delovanjem sistema TARGET. Ta stanja/računi znotraj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ki so denominirani v eurih, so podobni gibanjem nostro/vostro računov monetarnih finančnih institucij (MFI) in so tako poročani ECB na neto podlagi pod postavko „obveznosti“.

Načela „prenos lastništva“, „čas poravnave“ in „čas plačila“ so v skladu s standardi MDS.

V primerjavi s standardnimi elementi po priročniku je spremenjena predstavitev razčlenitve (t.j. sektor kot prva prioriteta). Ta sektorska razčlenitev pa je v skladu z razčlenitvijo po priročniku, ki daje prednost instrumentom. Za podatke mesečne bilance stanja se zahteva razlikovanje med kratkoročnimi in dolgoročnimi tokovi v sektorju MFI. Kakor pri predstavitvi po priročniku, se gotovina in vloge razlikujejo od posojil in drugih naložb.

1.7 Rezervna imetja (glej tudi oddelek 3.11 B.o.p. Book)

Rezervna imetja euroobmočja zajemajo rezervna imetja Eurosistema, t.j. rezervna imetja ECB in NCB.

Rezervna imetja morajo biti (i) pod učinkovitim nadzorom ustreznega denarnega organa Eurosistema ali NCB; in (ii) visoko likvidne in prometne terjatve do kreditno sposobnih subjektov, ki jih ima Eurosistem do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v valutah, različnih od eura, in tudi zlato, rezervne pozicije pri MDS ali posebne pravice črpanja (SDR).

Ta opredelitev izrecno izključuje, da bi se devizne terjatve do rezidentov euroobmočja in terjatve v eurih do rezidentov zunaj euroobmočja štele za rezervna imetja bodisi na nacionalni ravni bodisi na ravni euroobmočja. Prav tako v opredelitev rezervnih imetij za euroobmočje niso zajete devizna stanja centralne države in/ali državne zakladnice v skladu z institucionalnimi določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Rezervna imetja ECB so tista imetja, ki so združena v skladu s členom 30 Statuta ESCB in za katere se tako šteje, da so pod neposrednim in učinkovitim nadzorom ECB. Dokler ne pride do nadaljnjih prenosov lastništva, so rezervna imetja, ki jih imajo NCB, pod njihovim neposrednim in učinkovitim nadzorom in se obravnavajo kot rezervna imetja posamezne NCB.

Predstavitev transakcij mednarodnih rezerv Eurosistema prikazuje skupno vrednost mesečnih transakcij. Dodatne podrobnosti o transakcijah Eurosistema z zlatom, tujimi valutami, imetji SDR in rezervnimi pozicijami pri MDS so na voljo na četrtletni ravni, v skladu s standardnimi elementi po priročniku. Izvedeni finančni instrumenti so v skladu z nedavnimi priporočili MDS za to področje predstavljeni v posebni kategoriji.

Rezerve Eurosistema se pripravijo na bruto podlagi brez neto izravnave obveznosti, povezanih z rezervami (razen tistih rezervnih imetij, ki so vključena v podkategorijo „izvedeni finančni instrumenti“ in se knjižijo na neto podlagi).

Vrednotenje temelji na tržnih cenah, pri čemer se (i) za transakcije uporabljajo tržne cene, ki veljajo v času opravljanja transakcije; in (ii) za imetja pa zaključne srednje tržne cene na koncu ustreznega obdobja. Veljavni tržni menjalni tečaji v času izvajanja transakcije in zaključne srednje tržne cene na koncu ustreznega obdobja se uporabljajo za preračunavanje transakcij in imetij sredstev v tujih valutah v eure.

Prihodek od rezervnih imetij je treba nerazločno knjižiti pod postavko „ostale naložbe“ v računu prihodkov od kapitala, vključno s prihodki od obresti na dolžniške vrednostne papirje, ki so del rezerv, in sicer na podlagi obračunskega načela vsaj četrtletno.

Stališče, da bi likvidne rezerve lahko bile pomembnejši kazalnik sposobnosti države, da izpolnjuje svoje devizne obveznosti, kot pa bruto rezerve, prikazane v statistiki plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb, se je razširilo in bilo sprejeto v „Special Data Dissemination Standard“ MDS. Za izračunavanje likvidnih rezerv morajo biti podatki o bruto rezervah dopolnjeni z informacijami o drugih deviznih imetjih in obveznostih, povezanih z rezervami. V skladu s tem se mesečni podatki o (bruto) rezervnih imetjih Eurosistema dopolnijo z informacijami o drugih deviznih imetjih ter pričakovanih in potencialnih kratkoročnih neto črpanjih bruto rezervnih imetij, razvrščenih glede na preostalo dobo do zapadlosti. Poleg tega se zahteva valutno razlikovanje med bruto rezervnimi imetji, denominiranimi v valutah SDR (v celoti), in rezervnimi imetji v drugih valutah (v celoti) s četrtletnim zamikom.

Glede posebnih postavk mora postavka imetij denarnega zlata ostati nespremenjena v vseh povratnih transakcijah z zlatom (zamenjavami zlata, repo poslih, posojilih in vlogah). Transakcije pri začasni prodaji vrednostnih papirjev v tuji valuti imajo za posledico zvišanje skupnega zneska rezervnih imetij NCB, ki si gotovino izposodi, ker vrednostni papirji, ki so predmet začasne prodaje, še naprej ostanejo v bilanci stanja; v primeru poslov z