02008X0730(01) — SL — 17.03.2010 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B Pravilnik št. 30 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji pnevmatik za motorna vozila in njihove priklopnike Revizija 3 (UL L 201 30.7.2008, str. 70)

spremenjena z:









▼B

Pravilnik št. 30 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji pnevmatik za motorna vozila in njihove priklopnike

Revizija 3

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 15 k spremembam 02 – datum veljavnosti: 10. november 2007

VSEBINA PRAVILNIK 1. Področje uporabe 2. Opredelitev pojmov 3. Oznake 4. Vloga za podelitev homologacije 5. Homologacija 6. Zahteve 7. Spremembe tipa pnevmatik in razširitev homologacije 8. Skladnost proizvodnje 9. Kazni za neskladnost proizvodnje 10. Dokončna prekinitev proizvodnje 11. Prehodne določbe 12. Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje preskusov za homologacijo, ter upravnih organov PRILOGE Priloga I – Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa pnevmatik za motorna vozila v skladu s Pravilnikom št. 30 Priloga II – Primer namestitve homologacijske oznake Priloga III – Namestitev oznak na pnevmatiki Priloga IV – Indeksi nosilnosti Priloga V – Oznake velikosti pnevmatike in mere Priloga VI – Način merjenja velikosti pnevmatike Priloga VII – Postopek za preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost

▼M1

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik zajema nove pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M1, N1, O1 in O2 ( 1 ) ( 2 ).

Ne uporablja se za pnevmatike, namenjene predvsem za:

(a) opremo starodobnikov;

(b) tekmovanja.

▼B

2. OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

2.1. „tip pnevmatike“ pomeni kategorijo pnevmatik, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih lastnostih:

2.1.1. proizvajalec,

2.1.2. oznaka velikosti pnevmatike,

2.1.3. kategorija uporabe (navadna (cestna) ali zimska pnevmatika ali za začasno uporabo),

2.1.4. zgradba (diagonalna (poševni vložek), prepasana diagonalna, radialna, s podaljšano mobilnostjo),

2.1.5. simbol hitrostnega razreda,

2.1.6. indeks nosilnosti,

2.1.7. prerez pnevmatike;

2.2. „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, pri kateri sta tekalna plast in zgradba načrtovani predvsem tako, da zagotavljata v blatu in svežem ali topečem se snegu boljšo učinkovitost kot navadna (cestna) pnevmatika. Tekalna plast zimske pnevmatike je na splošno sestavljena iz kanalov (reber) in/ali blokov tekalne površine, ki so bolj razmaknjeni kot pri navadni (cestni) pnevmatiki;

2.3. „zgradba“ pnevmatike pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. Ločimo predvsem naslednje zgradbe:

2.3.1. „diagonalna zgradba“ ali „zgradba s poševnim vložkom“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov potekajo od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da niti potekajo pod izmeničnim kotom, znatno manjšim od 90° na smer gibanja kolesa;

2.3.2 „prepasana diagonalna zgradba“ pomeni zgradbo diagonalne pnevmatike (poševni vložek), pri kateri je karkasa omejena z obdajajočim pasom, sestavljenim iz dveh ali več vložkov, v katerih so kordne niti zelo neraztegljive;

2.3.3. „radialna zgradba“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov karkase potekajo od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da niti v njih potekajo pod kotom 90° na smer gibanja kolesa. Karkasa je učvrščena z zelo neraztegljivim obdajajočim pasom;

2.3.4. „ojačana zgradba“ ali „dodatna obremenitev“ pomeni zgradbo pnevmatike, pri kateri je karkasa odpornejša kot pri ustrezni standardni pnevmatiki;

2.3.5. „zasilna rezervna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki se razlikuje od pnevmatike za vgradnjo v katero koli vozilo za normalne vozne razmere in je namenjena samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

2.3.6. „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ pomeni vrsto zasilne rezervne pnevmatike, ki je namenjena za uporabo pod tlakom, višjim od tlaka, določenega za standardne in ojačane pnevmatike;

2.3.7. „pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ ali „samonosilna pnevmatika“ pomeni zgradbo pnevmatike s tehnično rešitvijo (npr. ojačane bočnice ipd.), ki omogoča, da pnevmatika, vgrajena na ustrezno kolo, brez dopolnilnih sestavnih delov omogoča vozilu osnovne funkcije pnevmatike pri hitrosti vsaj 80 km/h in v razdalji še 80 km v voznem načinu prazne pnevmatike;

2.4. „noga“ pomeni del pnevmatike, ki ima takšno obliko in zgradbo, da se prilega platišču in drži pnevmatiko na njem ( 3 );

2.5. „kord“ pomeni pramene niti v vložkih pnevmatike (3) ;

2.6. „vložek“ pomeni plast z gumo obloženih vzporednih kordnih niti (3) ;

2.7. „karkasa“ pomeni tisti del pnevmatike, ki ni tekalna plast in gumijasti del bočnice in ki pri napolnjeni pnevmatiki prenaša obremenitev (3) ;

2.8. „tekalna plast“ pomeni tisti del pnevmatike, ki pride v stik s tlemi (3) ;

2.9. „bočnica“ pomeni del pnevmatike med tekalno plastjo in nogo (3) ;

2.10. „spodnji del pnevmatike“ pomeni področje med točko največje širine preseka pnevmatike in področjem, ki ga pokriva rob platišča (3) ;

2.10.1. vendar to pri pnevmatikah, ki so glede „konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike“ označene s simbolom „A“ ali „U“ (glej odstavek 3.1.10), pomeni območje pnevmatike, ki sedi na platišču;

2.11. „kanal v tekalni plasti“ pomeni prostor med sosednjima rebroma ali blokoma v tekalni plasti (3) ;

2.12. „širina preseka“ pomeni linearno razdaljo med zunanjima površinama bočnic napolnjene pnevmatike brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber (3) ;

2.13. „celotna širina“ pomeni linearno razdaljo med zunanjima površinama bočnic napolnjene pnevmatike z upoštevanjem debeline napisov (oznak), dekoracij in zaščitnih trakov ali reber ( 4 );

2.14. „višina preseka“ pomeni razdaljo, enako polovični razliki zunanjega premera pnevmatike in nazivnega premera platišča (4) ;

2.15. „nazivno presečno razmerje (Ra)“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z deljenjem višine preseka v mm z nazivno širino preseka v mm;

2.16. „zunanji premer“ pomeni celotni premer napolnjene nove pnevmatike (4) ;

2.17. „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni

2.17.1. oznako, ki kaže:

2.17.1.1. nazivno širino preseka. Ta širina mora biti izražena v mm, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi V k temu pravilniku;

2.17.1.2. nazivno presečno razmerje, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi V k temu pravilniku ali, odvisno od tipa oblike pnevmatike, nazivni zunanji premer, izražen v mm;

2.17.1.3. dogovorjeno število, ki označuje nazivni premer platišča in ustreza premeru platišča, izraženemu v colah (števila pod 100) ali v mm (števila nad 100);

2.17.1.4. črko „T“ pred nazivno širino preseka pri zasilnih rezervnih pnevmatikah tipa T;

2.17.1.5. oznako konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike, kadar se razlikuje od standardne konfiguracije;

2.18. „nazivni premer platišča“ pomeni premer platišča, na katero se vgradi ustrezna pnevmatika;

2.19. „platišče“ pomeni oporo, na kateri sedita nogi pnevmatike, bodisi pnevmatike z zračnico ali brez nje (4) ;

2.19.1. „konfiguracija platišča za vgradnjo pnevmatike“ pomeni tip platišča, načrtovanega za vgradnjo pnevmatike. V primeru nestandardnih platišč, so ta označena s simbolom, ki je naveden na pnevmatiki, na primer „CT“, „TR“, „TD“, „A“ ali „U“;

2.20. „teoretično platišče“ pomeni namišljeno platišče, katerega širina naj bi bila enaka x-kratniku nazivne širine preseka pnevmatike. Vrednost x določi proizvajalec pnevmatike;

2.21. „merilno platišče“ pomeni platišče, na katero je treba vgraditi pnevmatiko, da se izmeri njena velikost;

2.22. „preskusno platišče“ pomeni platišče, na katero je treba vgraditi pnevmatiko, da se opravijo preskusi;

2.23. „trganje“ je odletavanje delcev gume s tekalne plasti;

2.24. „ločevanje korda“ pomeni ločevanje kordnih nitk od njihove gumijaste prevleke;

2.25. „razslojevanje vložkov“ pomeni ločevanje sosednjih vložkov;

2.26. „ločevanje tekalne plasti“ pomeni trganje tekalne plasti od karkase;

2.27. „indikatorji obrabe“ pomenijo mostičke v dnu kanalov tekalne plasti, ki so načrtovani za vizualno oceno stopnje obrabljenosti tekalne plasti;

2.28. „indeks nosilnosti“ pomeni številko, povezano z referenčno maso, ki jo lahko prenese pnevmatika, kadar se uporablja v skladu z zahtevami za uporabo, ki jih določi proizvajalec;

2.29. „kategorija hitrosti“ pomeni največjo hitrost, ki jo lahko prenese pnevmatika, izraženo s simbolom kategorije hitrosti (glej tabelo spodaj);

2.29.1. kategorije hitrosti so prikazane v spodnji tabeli:







Simbol kategorije hitrosti Največja hitrost (km/h) L 120 M 130 N 140 P 150 Q 160 R 170 S 180 T 190 U 200 H 210 V 240 W 270 Y 300

2.30. kanali v tekalni plasti:

2.30.1. „vodilni kanali“ pomenijo široke kanale v osrednjem območju tekalne plasti, v katerih so indikatorji obrabe (glej odstavek 2.27);

2.30.2. „sekundarni kanali“ pomenijo dodatne kanale v tekalni plasti, ki lahko v življenjski dobi pnevmatike izginejo;

2.31. „največja obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese:

2.31.1. za hitrosti, ki ne presegajo 210 km/h, največja obremenitev ne sme preseči vrednosti, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike;

2.31.2. za hitrosti nad 210 km/h, ki ne presegajo 240 km/h (pnevmatike, uvrščene v kategorijo hitrosti s simbolom „V“), največja obremenitev ne presega odstotka vrednosti, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike, podanem v spodnji tabeli, glede na hitrost, ki jo lahko razvije vozilo, na katero se vgradi pnevmatika:







največja hitrost (km/h) največja obremenitev (odstotek) 215 98,5 220 97 225 95,5 230 94 235 92,5 240 91

za vmesne največje hitrosti so dovoljene linearne interpolacije največje obremenitve;

2.31.3. za hitrosti nad 240 km/h (pnevmatike, uvrščene v kategorijo hitrosti s simbolom „W“) največja obremenitev ne presega odstotka vrednosti, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike, podanem v spodnji tabeli, glede na hitrost, ki jo lahko razvije vozilo, na katero se vgradi pnevmatika:







največja hitrost (km/h) največja obremenitev (odstotek) 240 100 250 95 260 90 270 85

za vmesne največje hitrosti so dovoljene linearne interpolacije največje obremenitve;

2.31.4. za hitrosti nad 270 km/h (pnevmatike, uvrščene v kategorijo hitrosti s simbolom „Y“), največja obremenitev ne presega odstotka vrednosti, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike, podanem v spodnji tabeli, glede na hitrost, ki jo lahko razvije vozilo, na katero se vgradi pnevmatika:







največja hitrost (km/h) največja obremenitev (odstotek) 270 100 280 95 290 90 300 85

za vmesne največje hitrosti so dovoljene linearne interpolacije največje obremenitve;

2.31.5. za hitrosti do 60 km/h največja obremenitev ne sme preseči odstotka mase, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike, podanem v spodnji tabeli, glede na največjo načrtovano hitrost vozila, na katero se vgradi pnevmatika:







največja hitrost (km/h) največja obremenitev (odstotek) 25 142 30 135 40 125 50 115 60 110

2.31.6. za hitrosti, ki presegajo 300 km/h, največja obremenitev ne sme preseči mase, ki jo določi proizvajalec pnevmatike, glede na njeno hitrostno zmogljivost. Za vmesne hitrosti med 300 km/h in največjo hitrostjo, ki jo dovoljuje proizvajalec pnevmatik, se uporablja linearna interpolacija največje obremenitve;

2.32. „vozni način prazne pnevmatike“ pomeni stanje pnevmatike, ki predvsem ohranja celovitost zgradbe med delovanjem pri tlaku med 0 in 70 kPa;

2.33. „osnovne funkcije pnevmatike“ pomenijo normalno zmogljivost napolnjene pnevmatike pri dajanju opore nekemu bremenu do določene hitrosti in prenašanju sile vožnje, zavijanja in zaviranja na tleh, po katerih teče;

2.34. „sistem vozi prazna“ ali „sistem s podaljšano mobilnostjo“ pomeni sklop funkcionalno odvisnih sestavin, vključno s pnevmatiko, ki skupaj zagotavljajo določeno delovanje in omogočajo vozilu osnovne funkcije pnevmatike pri hitrosti vsaj 80 km/h in v razdalji še 80 km v voznem načinu prazne pnevmatike;

2.35. „višina upognjenega preseka“ je razlika med upognjenim polmerom, merjenim iz sredine platišča do površine bobna (koluta), in eno polovico nazivnega premera platišča, kot je opredeljen v ISO 4000-1.

3. OZNAKE

3.1. Pnevmatike, predložene v homologacijo, imajo pri simetričnih pnevmatikah na obeh bočnicah, pri asimetričnih pa vsaj na zunanji strani: 3.1.1. tovarniško ali blagovno znamko; 3.1.2. oznako velikosti pnevmatik, kot je določeno v odstavku 2.17. tega pravilnika; 3.1.3. navedbo zgradbe, kot sledi: 3.1.3.1. na diagonalnih pnevmatikah: brez navedbe ali črko „D“ pred oznako za premer platišča; 3.1.3.2. na radialnih pnevmatikah: črko „R“ pred oznako za premer platišča in, po izbiri, besedo „RADIAL“; 3.1.3.3. na pnevmatikah s poševnim vložkom: črko „B“ pred oznako za premer platišča in dodatno besedi „BIAS-BELTED“; 3.1.3.4. na radialnih pnevmatikah, ki so primerne za hitrosti, večje od 240 km/h, vendar ne več kot 300 km/h (pnevmatike, označene s simbolom hitrosti „W“ ali „Y“, ki je del opisa uporabe), se lahko črka „R“ pred oznako za premer platišča nadomesti z napisom „ZR“; 3.1.3.5. na pnevmatikah „s podaljšano mobilnostjo“ ali „samonosilnih“ pnevmatikah: črko „F“ pred oznako za premer platišča; 3.1.4. navedbo kategorije hitrosti pnevmatike s simbolom, prikazanim v odstavku 2.29. zgoraj; 3.1.4.1. pri pnevmatikah, ki so primerne za hitrosti, večje od 300 km/h, se črka „R“ pred oznako za premer platišča nadomesti z napisom „ZR“, pnevmatika pa se označi z opisom uporabe, ki ga sestavljata simbol hitrosti „Y“ in ustrezen indeks nosilnosti. Opis uporabe se navede v oklepaju, na primer „(95Y)“; 3.1.5. napis M+S ali M.S ali M&S pri zimskih pnevmatikah; 3.1.6. indeks nosilnosti, kot je določeno v odstavku 2.28. tega pravilnika; 3.1.7. besedo „TUBELESS“, če je pnevmatika namenjena za uporabo brez notranje zračnice; 3.1.8. besedo „REINFORCED“ ali besedi „EXTRA LOAD“, če je pnevmatika ojačana; 3.1.9. datum izdelave v obliki skupine štirih števk, od katerih prvi dve prikazujeta teden, zadnji pa leto izdelave. Vendar ta oznaka, ki se lahko namesti samo na eno bočnico, ni obvezna na nobeni pnevmatiki, ki se predloži v homologacijo, do dveh let po datumu začetka veljavnosti tega pravilnika ( 5 ); 3.1.10. pri pnevmatikah, ki so prvič homologirane po začetku veljavnosti Dodatka 13 k spremembam 02 k Pravilniku št. 30, se oznake iz odstavka 2.17.1.5. namestijo takoj za oznako za premer platišča iz odstavka 2.17.1.3.; 3.1.11. pri rezervnih pnevmatikah besedilo „TEMPORARY USE ONLY“ z velikimi tiskanimi črkami, visokimi vsaj 12,7 mm; 3.1.11.1. pri zasilnih rezervnih pnevmatikah tipa „T“ dodatno še napotek z velikimi tiskanimi črkami, visokimi vsaj 12,7 mm, „INFLATE TO 420 kPa (60 psi)“ (napolniti na 420 kPa (60 psi)); 3.1.12. spodnji simbol, če je pnevmatika „s podaljšano mobilnostjo“ ali „samonosilna“, pri čemer je „h“ vsaj 12 mm.

3.2. Pnevmatike morajo zagotavljati dovolj prostora za homologacijsko oznako, kot je prikazano v Prilogi II k temu pravilniku.

3.3. V Prilogi III k temu pravilniku je primer razporeditve oznak na pnevmatiki.

3.4. Oznake iz odstavka 3.1. in homologacijska oznaka, predpisana v odstavku 5.4. tega pravilnika, morajo biti nalite na pnevmatike oziroma vtisnjene vanje. Biti morajo dobro čitljive in nameščene na spodnji del pnevmatike na vsaj eni bočnici, razen napisov, navedenih v odstavku 3.1.1. zgoraj. 3.4.1. Vendar se lahko pri pnevmatikah, ki so glede „konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike“ označene s simbolom „A“ ali „U“ (glej odstavek 3.1.10), oznake namestijo kjer koli na bočnici pnevmatike.

4. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

4.1. Vlogo za homologacijo tipa pnevmatik vloži imetnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov pravilno pooblaščeni zastopnik. Navesti je treba: 4.1.1. oznako velikosti pnevmatik, kot je določeno v odstavku 2.17. tega pravilnika; 4.1.2. tovarniško ali blagovno znamko; 4.1.3. kategorijo uporabe (navadna (cestna) ali zimska pnevmatika ali za začasno uporabo); 4.1.4. zgradbo: diagonalna (s poševnim vložkom), prepasana diagonalna, radialna, s podaljšano mobilnostjo; 4.1.5. kategorijo hitrosti; 4.1.6. indeks nosilnosti pnevmatike; 4.1.7. ali se pnevmatika uporablja z notranjo zračnico ali brez nje; 4.1.8. ali je pnevmatika „standardna“ ali „ojačana“ ali „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“; 4.1.9. število vložkov pnevmatik z diagonalno zgradbo; 4.1.10. skupne mere: celotno širino preseka in zunanji premer; 4.1.11. platišče, na katero se lahko vgradi pnevmatika; 4.1.12. merilno platišče in preskusno platišče; 4.1.13. preskusni tlak, kadar proizvajalec zahteva uporabo odstavka 1.3 v Prilogi VII k temu pravilniku; 4.1.14. faktor x iz odstavka 2.20 zgoraj; 4.1.15. za pnevmatike, ki so primerne za hitrosti, večje od 300 km/h, največjo hitrost, ki jo dovoljuje proizvajalec pnevmatik, in nosilnost, dovoljeno za takšno hitrost. Proizvajalec pnevmatik mora tudi navesti te vrednosti v tehnični literaturi za tip pnevmatike; 4.1.16. opredelitev obrisov noge platišča, značilnih za „vozni način prazne pnevmatike“ pri pnevmatikah „s podaljšano mobilnostjo“.

4.2. Vlogi za homologacijo je treba priložiti (v trojniku) skico ali reprezentančno fotografijo, iz katere je razviden vzorec profila tekalne plasti pnevmatike, ter skico napolnjene pnevmatike, vgrajene na merilno platišče, ki kaže mere tipa pnevmatike, predloženega za homologacijo (glej odstavka 6.1.1. in 6.1.2.) Vlogi je treba priložiti tudi poročilo o preskusu, ki ga izda pooblaščena tehnična služba, ali pa en ali dva vzorca tipa pnevmatike po presoji pristojnega organa. Skice ali fotografije bočnice in tekalne plasti pnevmatike je treba dostaviti, ko se uvede proizvodnja, najpozneje eno leto po datumu izdaje homologacije.

4.3. Pristojni organ pred izdajo homologacije preveri obstoj ustreznih dogovorov za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.4. Kadar proizvajalec pnevmatik predloži vlogo za homologacijo serije pnevmatik, se šteje, da ni treba izvajati preskusa obremenitev/hitrost za vsak tip pnevmatike v seriji. Po presoji homologacijskega organa se lahko opravi izbira najslabšega primera.

5. HOMOLOGACIJA

5.1. Če pnevmatika, ki je predložena v homologacijo na podlagi tega pravilnika, izpolnjuje zahteve odstavka 6 spodaj, se podeli homologacija.

5.2. Vsakemu odobrenemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (trenutno 02) pomenita zaporedje sprememb, ki vključujejo najnovejše tehnične spremembe tega pravilnika ob času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu pnevmatike, za katerega velja ta pravilnik.

5.3. Obvestilo o homologaciji ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa pnevmatike po tem pravilniku se sporoči strankam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je skladna z vzorcem v Prilogi I k temu pravilniku. 5.3.1. Kadar se homologacija dodeli za tip pnevmatike, ki je primeren za hitrosti, večje od 300 km/h (glej odstavek 4.1.15.), se ustrezna največja hitrost (km/h) in nosilnost (kg), ki je dovoljena za največjo hitrost, jasno navede v rubriki 10 obrazca (glej Prilogo I tega pravilnika); lahko pa se določijo tudi nosilnosti za vmesne hitrosti, višje od 300 km/h.

5.4. Na vsako pnevmatiko, skladno s tipom pnevmatike, homologirane po tem pravilniku, se na prostor za oznako iz odstavka 3.2 zgoraj in poleg oznak, ki jih predpisuje odstavek 3.1, na vidno mesto namesti mednarodna oznaka za homologacijo, ki vsebuje: 5.4.1. krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo ( 6 ); 5.4.2. homologacijsko številko.

5.5. Homologacijska oznaka mora biti dobro čitljiva in neizbrisna.

5.6. V Prilogi II k temu pravilniku je primer razporeditve oznake za homologacijo.

6. ZAHTEVE

6.1. Mere pnevmatik

6.1.1. Širina preseka pnevmatike

6.1.1.1. Širina preseka se izračuna po naslednji enačbi: S = S1 + K(A – A1), kjer je: S je „širina preseka“, izražena v mm in izmerjena na merilnem platišču; S1 je „nazivna širina preseka“ (v mm), navedena v oznaki na bočnici pnevmatike, kot je predpisano; A je širina (izražena v mm) merilnega platišča, kot jo navede proizvajalec v opisnem listu ( 7 ); A1 je širina (izražena v mm) teoretičnega platišča; A1 je enak S1, ki se pomnoži s faktorjem x, kot ga določi proizvajalec, in K je enak 0,4.

6.1.1.2. Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi V k temu pravilniku, pa je širina preseka navedena nasproti oznake pnevmatike v teh tabelah.

6.1.1.3. Vendar je K pri pnevmatikah, ki so glede „konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike“ označene s simbolom „A“ ali „U“ (glej odstavek 3.1.10), enak 0,6.

6.1.2. Zunanji premer pnevmatike

6.1.2.1. Zunanji premer pnevmatike se izračuna po enačbi: D = d + 2H kjer je: D zunanji premer, izražen v mm, d dogovorjeno število, opredeljeno v odstavku 2.17.1.3. zgoraj, izraženo v mm (7) , H nazivna višina preseka v mm, ki je enaka: H = 0,01 S1 × Ra, S1 nazivna širina preseka v mm in Ra nazivno presečno razmerje, vse, kot je navedeno v oznaki velikosti na bočnici pnevmatike v skladu z zahtevami odstavka 3.4 zgoraj.

6.1.2.2. Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi V k temu pravilniku, pa je širina preseka navedena nasproti oznake pnevmatike v teh tabelah.

6.1.2.3. Vendar je pri pnevmatikah, ki so glede „konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike“ označene s simbolom „A“ ali „U“ (glej odstavek 3.1.10), zunanji premer tisti, ki je naveden v oznaki velikosti na bočnici pnevmatike.

6.1.3. Način merjenja velikosti pnevmatike

Mere pnevmatik morajo biti izmerjene po postopku, navedenem v Prilogi VI k temu pravilniku.

6.1.4. Specifikacije širine preseka pnevmatike

6.1.4.1. Celotna širina pnevmatike je lahko manjša od širine preseka, določene v odstavku 6.1.1. zgoraj.

6.1.4.2. Ta vrednost je lahko presežena za naslednje odstotke: 6.1.4.2.1. pri diagonalnih pnevmatikah: 6 odstotkov, 6.1.4.2.2. pri radialnih pnevmatikah in pnevmatikah s podaljšano mobilnostjo: 4 odstotke, 6.1.4.2.3. poleg tega se lahko ta številka, povečana za zgornjo toleranco, preseže za 8 mm, če ima pnevmatika posebna zaščitna rebra (ali pasove), 6.1.4.2.4. vendar je celotna širina pnevmatike pri pnevmatikah, ki so glede „konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike“ označene s simbolom „A“ ali „U“ (glej odstavek 3.1.10), enaka nazivni širini platišča, na katero je vgrajena pnevmatika, kot jo navede proizvajalec v opisnem listu, povečani za 20 mm.

6.1.5. Specifikacije zunanjega premera pnevmatike

Zunanji premer pnevmatike ne sme biti zunaj vrednosti Dmin in Dmax, izračunanih po enačbah:

Dmin = d + (2H × a)

Dmax = d + (2H × b)

kjer je:

6.1.5.1. pri velikostih iz Priloge V in pnevmatikah, ki so glede „konfiguracije platišča za vgradnjo pnevmatike“ označene s simbolom „A“ ali „U“ (glej odstavek 3.1.10), nazivna višina preseka H enaka:

H = 0,5 (D – d), za sklicevanja glej odstavek 6.1.2.

6.1.5.2. pri drugih velikostih, ki niso naštete v Prilogi V, sta „H“ in „d“ opredeljena v odstavku 6.1.2.1,

6.1.5.3. koeficienta „a“ in „b“ sta:

6.1.5.3.1 koeficient „a“ = 0,97,

6.1.5.3.2



koeficient „b“ za navadne (cestne) pnevmatike radialne, s podaljšano mobilnostjo digonalne in prepasane diagonalne 1,04 1,08

6.1.5.4. pri zimskih pnevmatikah je lahko celotni premer (Dmax), določen v skladu z zgornjim, večji za 1 odstotek.

6.2. Preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost

6.2.1. Na pnevmatiki se izvede preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost po postopku, opisanem v Prilogi VII k temu pravilniku. 6.2.1.1. Kadar je vloga dana za pnevmatike, ki so označene s črkovno kodo „ZR“ v oznaki velikosti in so primerne za hitrosti nad 300 km/h (glej odstavek 4.1.15), se zgornji preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost izvede na eni pnevmatiki pod pogoji obremenitve in hitrosti, označenimi na pnevmatiki (glej odstavek 3.1.4.1.). Drugi preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost se mora izvesti na drugem vzorcu istega tipa pnevmatike pod pogoji obremenitve in hitrosti, ki jih proizvajalec določa kot največje (glej odstavek 4.1.15. tega pravilnika). Drugi preskus se lahko izvede na istem vzorcu pnevmatike, če soglaša proizvajalec. 6.2.1.2. Kadar je vloga dana za homologacijo „sistema s podaljšano mobilnostjo“, se zgornji preskus obremenitev/hitrost izvede na eni pnevmatiki, napolnjeni, kot je navedeno v odstavku 1.2 Priloge VII, pod pogoji obremenitve in hitrosti, označenimi na pnevmatiki (glej odstavek 3.1.4.1.). Drugi preskus zmogljivosti obremenitev/hitrost se mora izvesti na drugem vzorcu istega tipa, kot je navedeno v odstavku 3 Priloge VII. Drugi preskus se lahko izvede na istem vzorcu, če soglaša proizvajalec.

6.2.2. Šteje se, da je pnevmatika, ki po preskusu obremenitev/hitrost ne kaže ločevanja tekalne plasti, vložka, korda, trganja ali loma korda, uspešno prestala preskus. 6.2.2.1. Vendar se za pnevmatiko, označeno s simbolom hitrosti „Y“, ki kaže po opravljenem ustreznem preskusu na tekalni plasti površinske mehurje, ki so jih povzročili posebna oprema in pogoji preskušanja, šteje, da je prestala preskus. 6.2.2.2. Če pnevmatika s sistemom „podaljšane mobilnosti“ po opravljenem preskusu, opredeljenem v odstavku 3 Priloge VII, ne kaže spremembe v višini upognjenega preseka v primerjavi z višino upognjenega preseka na začetku preskusa za več kot 20 odstotkov in zadrži tekalno plast, pritrjeno na obe bočnici, se šteje, da je prestala preskus.

6.2.3. Zunanji premer pnevmatike, izmerjen šest ur po preskusu vzdržljivosti obremenitev/hitrost, ne sme odstopati za več kot ± 3,5 odstotka od zunanjega premera, izmerjenega pred preskusom.

6.3. Indikatorji obrabe

6.3.1. Pnevmatika mora imeti najmanj šest prečnih vrst z indikatorji obrabe, približno enakomerno razporejenih in nameščenih v vodilnih kanalih tekalne plasti. Indikatorji obrabe morajo biti takšni, da jih ni mogoče zamenjati za gumijaste grebene med rebri ali bloki tekalne plasti.

6.3.2. Če pa imajo pnevmatike mere, ki so primerne za vgradnjo na platišča z nazivnim premerom 12 ali manj, so sprejemljive štiri vrste indikatorjev obrabe.

6.3.3. Indikatorji obrabe morajo s točnostjo + 0,60/– 0,00 mm prikazati stopnjo obrabe, ko kanali niso globoki več kot 1,6 mm;

6.3.4. Višina indikatorjev obrabe se določi z merjenjem razlike med globino, izmerjeno s površine tekalne plasti do vrha indikatorjev obrabe in dnom kanalov, tik ob nagibu ob vznožju indikatorjev obrabe.

7. SPREMEMBE TIPA PNEVMATIK IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1. Vsaka sprememba tipa pnevmatike se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pnevmatike. Upravni organ lahko potem: 7.1.1. upošteva, da opravljene spremembe po vsej verjetnosti ne bodo imele opaznega neugodnega učinka in da pnevmatika v vsakem primeru izpolnjuje vse zahteve, ali 7.1.2. zahteva od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, dodatno poročilo o preskusu.

7.2. Pri spremembi tekalne plasti pnevmatike se šteje, da ni potrebna ponovitev preskusov, predpisanih v odstavku 6 tega pravilnika.

7.3. Potrditev ali zavrnitev homologacije z navedbo sprememb je treba sporočiti po postopku, določenem v odstavku 5.3, strankam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.4. Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, določi serijsko številko za takšno razširitev in obvesti o tem druge stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je skladen z vzorcem v Prilogi I k temu pravilniku.

8. SKLADNOST PROIZVODNJE

Zagotovljena mora biti skladnost proizvodnih postopkov s postopki, navedenimi v Sporazumu, Dodatek 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ob naslednjih zahtevah:

8.1. pnevmatike, homologirane po tem pravilniku, se morajo izdelovati tako, da so skladne s homologiranim tipom z izpolnjevanjem zahtev iz odstavka 6 zgoraj;

8.2. organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Za vsak proizvodni obrat je normalna pogostost teh preverjanj najmanj vsaki dve leti.

9. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1. Homologacija, izdana za tip pnevmatike na podlagi tega pravilnika, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve, določene v odstavku 8.1. zgoraj, ali če pnevmatike, vzete iz serije, ne prestanejo preskusa, predpisanega v navedenem odstavku.

9.2. Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je pred tem podelila, mora o tem takoj obvestiti druge stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge I k tem pravilniku.

10. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip pnevmatike, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je dodelil homologacijo. Po prejemu ustreznega obvestila navedeni organ o tem obvesti druge stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je skladen z vzorcem v Prilogi I k temu pravilniku.

11. PREHODNE DOLOČBE

11.1. Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podaljšanja odobritve na predhodne spremembe ali predhodni dodatek k spremembam tega pravilnika.

11.2. Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti pnevmatike, homologirane po spremembah 01 tega pravilnika.

11.3. Indikatorji obrabe 11.3.1. Od začetka veljavnosti Dodatka 4 k spremembam 02 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo več izdajati homologacij na podlagi Dodatka 3 k spremembam 02 za zahtevke po odstavku 6.3.3. 11.3.2. Vse nove pnevmatike, izdelane od 1. oktobra 1995, so v skladu z zahtevami odstavka 6.3.3., kot je bil spremenjen z Dodatkom 4 k spremembam 02.

12. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVEDBO HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH ORGANOV

12.1. Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, morajo sporočiti sekretariatu Združenih narodov imena in naslove tehničnih služb, ki so pristojne za izvedbo preskusov za homologiranje, in upravnih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim je treba poslati sporočila o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončni prekinitvi proizvodnje, izdana v drugih državah.

12.2. Stranke Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko imenujejo laboratorije proizvajalcev pnevmatik kot odobrene preskusne laboratorije.

12.3. Kadar stranka Sporazuma uporablja odstavek 12.2 zgoraj, jo lahko, če tako želi, na preskusih zastopa ena ali več oseb po njeni izbiri.

Pojasnjevalna risba

(glej odstavek 2 tega pravilnika)









PRILOGA I

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))









PRILOGA II

Primer razporeditve oznake za homologacijo

a = 12 mm min.

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na pnevmatiko, pomeni, da je bil zadevni tip pnevmatike homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 022439.

Opomba: Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija dodeljena v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

Homologacijska številka mora biti nameščena tik ob krogu in nad ali pod črko „E“, ali levo ali desno od te črke. Števke v homologacijski številki morajo biti na isti strani simbola „E“ in obrnjene v isto smer. Izogibati se je treba uporabi rimskih številk v homologacijski številki, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.









PRILOGA III

Razporeditev oznak pnevmatik

1. Primer oznak, ki jih mora imeti tip pnevmatik, danih v promet po začetku veljavnosti tega pravilnika

b = 6 mm (min.)

c = 4 mm (min.)

Te oznake opredeljujejo pnevmatiko:

(a) z nazivno širino preseka 185,

(b) z nazivnim presečnim razmerjem 70,

(c) z radialno zgradbo (R),

(d) z nazivnim premerom platišča z oznako 14,

(e) z nosilnostjo 580 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 89 v Prilogi IV k temu pravilniku

(f) s kategorijo hitrosti T (največja hitrost 190 km/h),

(g) za rabo brez notranje zračnice („TUBELESS“),

(h) „zimskega“ tipa (M + S),

(i) ki je izdelana v petindvajsetem tednu leta 2003.

2. V posebnem primeru pnevmatik s konfiguracijo platišča za vgradnjo pnevmatike „A“ ali „U“ je oznaka v obliki naslednjega primera: 185-560 R 400A ali 185-560 R 400U, kjer je: 185 nazivna širina preseka v mm, 560 je zunanji premer, izražen v mm, R je navedba zgradbe pnevmatike (glej odstavek 3.1.3. tega pravilnika), 400 je nazivni premer platišča, izražen v mm, A ali U je konfiguracija platišča za vgradnjo pnevmatike. Oznaka indeksa nosilnosti, kategorije hitrosti, datuma izdelave in druge oznake so podane kot v primeru 1 zgoraj.

3. Namestitev in vrstni red oznak, ki tvorijo oznako pnevmatike, mora biti naslednji: (a) oznaka velikosti, kot je opredeljena v odstavku 2.17 tega pravilnika, se razvrsti, kot je prikazano v zgornjih primerih: 185/70 R 14 in 185-560 R 400A ali 185-560 R 400U; (b) opis uporabe, ki vključuje indeks nosilnosti in simbol hitrosti, se namesti takoj za oznako velikosti pnevmatike, kot je določeno v odstavku 2.17 tega pravilnika, (c) simboli „TUBELESS“, „REINFORCED“ in „M + S“ so lahko odmaknjeni od oznake velikosti.









PRILOGA IV







Indeksi nosilnosti Li kg 0 45 1 46,2 2 47,5 3 48,7 4 50 5 51,5 6 53 7 54,5 8 56 9 58 10 60 11 61,5 12 63 13 65 14 67 15 69 16 71 17 73 18 75 19 77,5 20 80 21 82,5 22 85 23 87,5 24 90 25 92,5 26 95 27 97,5 28 100 29 103 30 106 31 109 32 112 33 115 34 118 35 121 36 125 37 128 38 132 39 136 40 140 41 145 42 150 43 155 44 160 45 165 46 170 47 175 48 180 49 185 50 190 51 195 52 200 53 206 54 212 55 218 56 224 57 230 58 236 59 243 60 250 61 257 62 265 63 272 64 280 65 290 66 300 67 307 68 315 69 325 70 335 71 345 72 355 73 365 74 375 75 387 76 400 77 412 78 425 79 437 80 450 81 462 82 475 83 487 84 500 85 515 86 530 87 545 88 560 89 580 90 600 91 615 92 630 93 650 94 670 95 690 96 710 97 730 98 750 99 775 100 800 101 825 102 850 103 875 104 900 105 925 106 950 107 975 108 1 000 109 1 030 110 1 060 111 1 090 112 1 120 113 1 150 114 1 180 115 1 215 116 1 250 117 1 285 118 1 320 119 1 360 120 1 400









PRILOGA V

Označevanje velikosti in mer pnevmatik







Tabela I Pnevmatike z diagonalno zgradbo (evropske pnevmatike) Velikost Širina merilnega platišča v colah Celotni premer (1) mm Širina preseka pnevmatike (1) mm Nazivni premer platišča „d“ mm Superbalonska serija 4.80-10 3.5 490 128 254 5.20-10 3.5 508 132 254 5.20-12 3.5 558 132 305 5.60-13 4 600 145 330 5.90-13 4 616 150 330 6.40-13 4.5 642 163 330 5.20-14 3.5 612 132 356 5.60-14 4 626 145 356 5.90-14 4 642 150 356 6.40-14 4.5 666 163 356 5.60-15 4 650 145 381 5.90-15 4 668 150 381 6.40-15 4.5 692 163 381 6.70-15 4.5 710 170 381 7.10-15 5 724 180 381 7.60-15 5.5 742 193 381 8.20-15 6 760 213 381 Nizkopresečna serija 5.50-12 4 552 142 305 6.00-12 4.5 574 156 305 7.00-13 5 644 178 330 7.00-14 5 668 178 356 7.50-14 5.5 688 190 356 8.00-14 6 702 203 356 6.00-15 L 4.5 650 156 381 Super nizkopresečna serija (2) 155-13/6.15-13 4.5 582 157 330 165-13/6.45-13 4.5 600 167 330 175-13/6.95-13 5 610 178 330 155-14/6.15-14 4.5 608 157 356 165-14/6.45-14 4.5 626 167 356 175-14/6.95-14 5 638 178 356 185-14/7.35-14 5.5 654 188 356 195-14/7.75-14 5.5 670 198 356 Ultra nizkopresečna serija 5.9-10 4 483 148 254 6.5-13 4.5 586 166 330 6.9-13 4.5 600 172 330 7.3-13 5 614 184 330 (1) Toleranca: glej odstavka 6.1.4. in 6.1.5. (2) Sprejemljive so naslednje oznake velikosti: 185-14/7,35-14 ali 185-14 ali 7,35-14 ali 7,35-14/185-14.







Tabela II Milimetrična serija – radialne (evropske pnevmatike) Velikost Širina merilnega platišča v colah Celotni premer (1) mm Širina preseka pnevmatike (1) mm Nazivni premer platišča „d“ mm 125 R 10 3.5 459 127 254 145 R 10 4 492 147 254 125 R 12 3.5 510 127 305 135 R 12 4 522 137 305 145 R 12 4 542 147 305 155 R 12 4.5 550 157 305 125 R 13 3.5 536 127 330 135 R 13 4 548 137 330 145 R 13 4 566 147 330 155 R 13 4.5 578 157 330 165 R 13 4.5 596 167 330 175 R 13 5 608 178 330 185 R 13 5.5 624 188 330 125 R 14 3.5 562 127 356 135 R 14 4 574 137 356 145 R 14 4 590 147 356 155 R 14 4.5 604 157 356 165 R 14 4.5 622 167 356 175 R 14 5 634 178 356 185 R 14 5.5 650 188 356 195 R 14 5.5 666 198 356 205 R 14 6 686 208 356 215 R 14 6 700 218 356 225 R 14 6.5 714 228 356 125 R 15 3.5 588 127 381 135 R 15 4 600 137 381 145 R 15 4 616 147 381 155 R 15 4.5 630 157 381 165 R 15 4.5 646 167 381 175 R 15 5 660 178 381 185 R 15 5.5 674 188 381 195 R 15 5.5 690 198 381 205 R 15 6 710 208 381 215 R 15 6 724 218 381 225 R 15 6.5 738 228 381 235 R 15 6.5 752 238 381 175 R 16 5 686 178 406 185 R 16 5.5 698 188 406 205 R 16 6 736 208 406 (1) Toleranca: glej odstavka 6.1.4. in 6.1.5.







Tabela III Serija 45 – radialna na metričnih platiščih TR 5° Velikost Širina merilnega platišča Celotni premer Širina preseka pnevmatike 280/45 R 415 240 661 281









PRILOGA VI

Način merjenja pnevmatik

1.1. Pnevmatika se namesti na merilno platišče, ki ga določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika, tlak pa napolni na 3 do 3,5 barov.

1.2. Tlak v pnevmatiki se naravna tako:

1.2.1. pri standardnih prepasanih diagonalnih pnevmatikah: na 1,7 bara,

1.2.2. pri diagonalnih pnevmatikah: na:







Število vložkov Tlak (v barih) Kategorija hitrosti L, M, N P, Q, R, S T, U, H, V 4 1,7 2,0 — 6 2,1 2,4 2,6 8 2,5 2,8 3,0

1.2.3. pri standardnih radialnih pnevmatikah: na 1,8 bara,

1.2.4. pri ojačanih pnevmatikah: na 2,3 bara,

1.2.5. pri zasilnih rezervnih pnevmatikah tipa T: na 4,2 bara.

2. Pnevmatika, nameščena na platišče, se mora prilagajati na temperaturo prostora najmanj 24 ur, razen če ni drugače predpisano v odstavku 6.2.3 tega pravilnika.

3. Tlak se znova naravna na vrednost, določeno v odstavku 1.2 zgoraj.

4. Celotna širina se meri s šestilom na šestih enako oddaljenih točkah, pri čemer se upošteva debelina zaščitnih reber ali obročev. Največja tako dobljena meritev se šteje za celotno širino.

5. Zunanji premer se določi tako, da se izmeri največji obseg in dobljeno število deli s π (3.1416).









PRILOGA VII

Postopek preskusov zmogljivosti obremenitev/hitrost

1. PRIPRAVA PNEVMATIKE

1.1. Nova pnevmatika se namesti na preskusno platišče, ki ga določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika.

1.2. Napolni se na ustrezen tlak, ki je naveden (v barih) v spodnji tabeli.







Pri zasilnih rezervnih pnevmatikah tipa T: na 4,2 bara. Kategorija hitrosti Diagonalne pnevmatike Radialne/pnevmatike s podaljšano mobilnostjo Prepasane diagonalne pnevmatike Število vložkov Standardne Ojačane Standardne 4 6 8 L, M, N 2,3 2,7 3,0 2,4 2,8 — P, Q, R, S 2,6 3,0 3,3 2,6 3,0 2,6 T, U, H 2,8 3,2 3,5 2,8 3,2 2,8 V 3,0 3,4 3,7 3,0 3,4 — W — — — 3,2 3,6 — Y — — — 3,2 (1) 3,6 — (1) Vrednost „3.2“ za kategorijo hitrosti pnevmatik „Y“ je bila nenamerno izpuščena iz Dodatka 5 k spremembam 02, ki so začele veljati 8. januarja 1995, in se lahko šteje kot Popravek k temu dodatku in kot veljavna od istega datuma.

1.3. Proizvajalec lahko ob navedbi razlogov zahteva, da se za preskus uporabi tlak, ki se razlikuje od navedenega v odstavku 1.2 zgoraj. V tem primeru se pnevmatika napolni do tega tlaka.

1.4. Enota pnevmatike in platišča se pusti na sobni temperaturi preskuševalnice najmanj 3 ure.

1.5. Tlak v pnevmatiki se znova nastavi na vrednost, določeno v odstavku 1.2 ali 1.3 zgoraj.

2. IZVAJANJE PRESKUSA

2.1. Enota pnevmatike in platišča se namesti na preskusno os in pritisne ob zunanjo stran gladke površine kolesa s premerom 1,70 m ± 1 % ali 2,0 m ± 1 %.

2.2. Preskusna os se obremeni s silo, ki je enaka 80 %:

2.2.1. največje obremenitve, izenačene z indeksom nosilnosti za pnevmatike s simboli hitrosti od L do vključno H;

2.2.2. največje obremenitve, povezane z največjo hitrostjo 240 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „V“ (glej odstavek 2.31.2. tega pravilnika);

2.2.3. največje obremenitve, povezane z največjo hitrostjo 270 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „W“ (glej odstavek 2.31.3. tega pravilnika);

2.2.4. največje obremenitve, povezane z največjo hitrostjo 300 km/h za pnevmatike s simbolom hitrosti „Y“ (glej odstavek 2.31.4. tega pravilnika).

2.3. Med preskusom se tlak v pnevmatikah ne sme popravljati, preskusna obremenitev pa mora ostati nespremenjena.

2.4. Med preskusom mora biti temperatura v preskuševalnici med 20 °C in 30 °C ali več, če se s tem strinja proizvajalec.

2.5. Preskus se opravlja brez prekinitev skladno z naslednjimi podatki:

2.5.1. čas, ki je potreben, da se od nič doseže začetno preskusno hitrost: 10 minut;

2.5.2. začetna preskusna hitrost: predpisana največja hitrost za tip pnevmatike (glej odstavek 2.29.3 tega pravilnika), ki je manjša za 40 km/h pri gladkem kolesu s premerom 1,70 m ± 1 % ali za manj kot 30 km/h pri gladkem kolesu s premerom 2 m ± 1 %;

2.5.3. stopnje povečevanja hitrosti: 10 km/h;

2.5.4. trajanje preskusa na vsaki hitrostni stopnji, razen zadnje: 10 minut;

2.5.5. trajanje preskusa na zadnji hitrostni stopnji: 20 minut;

2.5.6. največja preskusna hitrost: predpisana največja hitrost za tip pnevmatike, ki je manjša za 10 km/h pri gladkem kolesu s premerom 1,7 m ± 1 % ali enaka predpisani največji hitrosti pri gladkem kolesu s premerom 2 m ± 1 %;

2.5.7. vendar je za pnevmatike, ki so primerne za hitrosti, večje od 300 km/h (simbol hitrosti „Y“), trajanje preskusa 20 minut na začetni stopnji preskusa in 10 minut na zadnji hitrostni stopnji.

2.6. Postopek drugega preskusa (glej odstavek 6.2.1.1.) za oceno zmogljivosti pnevmatike, primerne za hitrosti, večje od 300 km/h je naslednji:

2.6.1. preskusna os se obremeni s silo, ki je enaka 80 % največje obremenitve, povezane z največjo hitrostjo, ki jo določi proizvajalec pnevmatike (glej odstavek 4.1.15. tega pravilnika).

2.6.2. Preskus naj poteka brez prekinitev v skladu z naslednjim:

2.6.2.1. 10 minut za pospešitev od nič do največje hitrosti, ki jo določi proizvajalec pnevmatike (glej odstavek 4.1.15. tega pravilnika);

2.6.2.2. pet minut pri največji preskusni hitrosti.

3. POSTOPEK ZA OCENO „VOZNEGA NAČINA PRAZNE PNEVMATIKE“ PRI PNEVMATIKAH „S PODALJŠANO MOBILNOSTJO“

3.1. Nova pnevmatika se namesti na preskusno platišče, ki ga določi proizvajalec v skladu z odstavkoma 4.1.12 in 4.1.15. tega pravilnika.

3.2. Postopek se opravi, kot je podrobno opisano v odstavkih od 1.2 do 1.5 zgoraj na sobni temperaturi preskuševalnice 38 °C ± 3 °C v zvezi z enoto pnevmatike in platišča, kot je navedeno v odstavku 1.4.

3.3. Ventil se odvije in počaka, da se pnevmatika popolnoma izprazni.

3.4. Enota pnevmatike in platišča se namesti na preskusno os in pritisne ob zunanjo površino gladkega kolesa s premerom 1,70 m ± 1 % ali 2,00 m ± 1 %.

3.5. Preskusna os se obremeni s silo, ki je enaka 65 % največje obremenitve, ki ustreza indeksu nosilnosti pnevmatike

3.6. Na začetku preskusa se izmeri višina upognjenega preseka (Z1).

3.7. Med preskusom je treba vzdrževati temperaturo preskusnega prostora na 38 °C ± 3 °C.

3.8. Preskus se opravlja brez prekinitev skladno z naslednjimi podatki:

3.8.1. čas, ki je potreben, da se od nič doseže stalno preskusno hitrost: 5 minut,

3.8.2. preskusna hitrost: 80 km/h,

3.8.3. trajanje preskusa pri preskusni hitrosti: 60 minut.

3.9. Na koncu preskusa se izmeri višina upognjenega preseka (Z2).

3.9.1. Izračuna se sprememba odstotka višine upognjenega preseka v primerjavi z višino upognjenega preseka na začetku preskusa ((Z1 – Z2)/Z1) × 100.

4. ENAKOVREDNI PRESKUSNI POSTOPKI

Pri uporabi drugačnega preskusnega postopka, kot je opisan v točki 2 in/ali 3 zgoraj, je treba dokazati njeno enakovrednost.