02014L0025 — SL — 01.01.2020 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B DIREKTIVA 2014/25/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 094 28.3.2014, str. 243)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA 2014/25/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 26. februarja 2014

o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES

(Besedilo velja za EGP)







NASLOV I: PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA POGLAVJE I Predmet urejanja in opredelitve pojmov Člen 1: Predmet urejanja in področje uporabe Člen 2: Opredelitev pojmov Člen 3: Javni naročniki Člen 4: Naročniki Člen 5: Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost Člen 6: Naročila, ki zajemajo več dejavnosti POGLAVJE II: Dejavnosti Člen 7: Skupne določbe Člen 8: Plin in toplota Člen 9: Električna energija Člen 10: Voda Člen 11: Storitve prevoza Člen 12: Pristanišča in letališča Člen 13: Poštne storitve Člen 14: Črpanje nafte in plina ter iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv POGLAVJE III: Vsebinsko področje uporabe ODDELEK 1: MEJNE VREDNOSTI Člen 15: Mejne vrednosti Člen 16: Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil Člen 17: Revizija mejnih vrednosti ODDELEK 2: IZKLJUČENA JAVNA NAROČILA IN PROJEKTNI NATEČAJI; Posebne določbe za javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike Pododdelek 1: Izključitve, ki veljajo za vse naročnike, in posebne izključitve za vodni in energetski sektor Člen 18: Javna naročila, ki so oddana z namenom nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam Člen 19: Javna naročila in projektni natečaji, ki se oddajo ali organizirajo za druge namene kot je opravljanje dejavnosti, ki je zajeta, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi Člen 20: Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili Člen 21: Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev Člen 22: Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice Člen 23: Javna naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za dobavo energije ali goriv za proizvodnjo energije Pododdelek 2: Javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike Člen 24: Obramba in varnost Člen 25: Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike Člen 26: Javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike Člen 27: Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili Pododdelek 3: Posebna razmerja (sodelovanje, povezana podjetja in skupna podjetja) Člen 28: Javna naročila med javnimi naročniki Člen 29: Javna naročila, oddana povezanemu podjetju Člen 30: Javna naročila, oddana skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja Člen 31: Sporočanje informacij Pododdelek 4: Posebni primeri Člen 32: Raziskovalne in razvojne storitve Člen 33: Javna naročila, za katera veljajo posebne ureditve Pododdelek 5: Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci, in z njimi povezana postopkovna pravila Člen 34: Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci Člen 35: Postopek, na podlagi katerega se ugotovi, ali se uporablja člen 34 POGLAVJE IV: Splošna načela Člen 36: Načela javnega naročanja Člen 37: Gospodarski subjekti Člen 38: Pridržana javna naročila Člen 39: Zaupnost Člen 40: Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje Člen 41: Nomenklature Člen 42: Nasprotja interesov NASLOV II: PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA POGLAVJE I: Postopki Člen 43: Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi Člen 44: Izbira postopkov Člen 45: Odprti postopek Člen 46: Omejeni postopek Člen 47: Postopek s pogajanji s predhodnim javnim razpisom Člen 48: Konkurenčni dialog Člen 49: Partnerstvo za inovacije Člen 50: Uporaba postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa POGLAVJE II: Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje Člen 51: Okvirni sporazumi Člen 52: Dinamični nabavni sistemi Člen 53: Elektronske dražbe Člen 54: Elektronski katalogi Člen 55: Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi Člen 56: Priložnostno skupno javno naročanje Člen 57: Javno naročanje, pri katerem sodelujejo naročniki iz različnih držav članic POGLAVJE III: Izvedba postopka ODDELEK 1: PRIPRAVA Člen 58: Predhodno preverjanje trga Člen 59: Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov Člen 60: Tehnične specifikacije Člen 61: Znaki Člen 62: Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila Člen 63: Sporočanje tehničnih specifikacij Člen 64: Variantne ponudbe Člen 65: Razdelitev javnih naročil na sklope Člen 66: Določanje rokov ODDELEK 2: OBJAVLJANJE IN TRANSPARENTNOST Člen 67: Periodična informativna obvestila Člen 68: Obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema Člen 69: Obvestila o javnem naročilu Člen 70: Obvestila o oddaji javnega naročila Člen 71: Oblika in način objave obvestil Člen 72: Objava na nacionalni ravni Člen 73: Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki Člen 74: Povabila kandidatom Člen 75: Obveščanje prijaviteljev za priznanje usposobljenosti, kandidatov in ponudnikov ODDELEK 3: IZBOR UDELEŽENCEV IN ODDAJA JAVNIH NAROČIL Člen 76: Splošna načela Pododdelek 1: Kvalifikacija in ugotavljanje sposobnosti Člen 77: Kvalifikacijski sistemi Člen 78: Pogoji za ugotavljanje sposobnosti Člen 79: Uporaba zmogljivosti drugih subjektov Člen 80: Uporaba razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, določenih z Direktivo 2014/24/EU Člen 81: Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje Pododdelek 2: Oddaja javnega naročila Člen 82: Merila za oddajo javnega naročila Člen 83 Izračun stroškov v življenjski dobi Člen 84 Neobičajno nizke ponudbe ODDELEK 4: PONUDBE, KI ZAJEMAJO PROIZVODE S POREKLOM IZ TRETJIH DRŽAV, IN ODNOSI S TEMI DRŽAVAMI Člen 85: Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav Člen 86: Odnosi s tretjimi državami v zvezi z javnimi naročili gradenj, blaga in storitev POGLAVJE IV: Izvedba naročila Člen 87: Pogoji za izvedbo naročila Člen 88: Oddaja javnih naročil podizvajalcem Člen 89: Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo Člen 90: Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila NASLOV III: POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA POGLAVJE I: Socialne in druge posebne storitve Člen 91: Oddaja javnih naročil za socialne in druge posebne storitve Člen 92: Objava obvestil Člen 93: Načela za oddajo javnih naročil Člen 94: Pridržana javna naročila za nekatere storitve POGLAVJE II: Pravila, ki urejajo projektne natečaje Člen 95: Področje uporabe Člen 96: Obvestila Člen 97: Pravila za organizacijo projektnih natečajev, izbor udeležencev ter žirija Člen 98: Odločitve žirije NASLOV IV: UPRAVLJANJE Člen 99: Izvrševanje Člen 100: Posamezna poročila o postopkih javnega naročanja Člen 101: Nacionalno poročanje in statistični podatki Člen 102: Upravno sodelovanje NASLOV V: PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE Člen 103: Izvajanje pooblastil Člen 104: Nujni postopek Člen 105: Postopek v odboru Člen 106: Prenos in prehodne določbe Člen 107: Razveljavitev Člen 108: Pregled Člen 109: Začetek veljavnosti Člen 110: Naslovniki PRILOGE PRILOGA I: Seznam dejavnosti iz točke (a) točke 2 člena 2 PRILOGA II: Seznam pravnih aktov Unije iz člena 4(3) PRILOGA III: Seznam pravnih aktov Unije iz člena 34(3) PRILOGA IV: Roki za sprejetje izvedbenih aktov iz člena 35 PRILOGA V: Zahteve v zvezi z orodji in opremo za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje kvalifikacij ter načrtov in projektov v projektnih natečajih PRILOGA VI Del A: Informacije, ki jih je treba navesti v periodičnem informativnem obvestilu (iz člena 67) PRILOGA VI Del B: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o objavi periodičnega informativnega obvestila v profilu kupca, ki se ne uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa (iz člena 67(1)) PRILOGA VII: Informacije, ki jih je treba navesti v dokumentaciji v zvezi z javnimi naročili pri elektronskih dražbah (člen 53(4)) PRILOGA VIII: Opredelitev določenih tehničnih specifikacij PRILOGA IX: Značilnosti objave PRILOGA X: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema (iz točke (b) člena 44(4) in iz člena 68) PRILOGA XI: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o javnem naročilu (iz člena 69) PRILOGA XII: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila (iz člena 70) PRILOGA XIII: Vsebina povabil k predložitvi ponudbe, sodelovanju v dialogu, k pogajanjem ali potrditvi interesa iz člena 74 PRILOGA XIV: Seznam mednarodnih socialnih in okoljskih konvencij iz člena 36(2) PRILOGA XV: Seznam pravnih aktov unije iz člena 83(3) PRILOGA XVI: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o spremembah javnega naročila v času njegove veljavnosti (iz člena 89(1)) PRILOGA XVII: Storitve iz člena 91 PRILOGA XVIII: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih v zvezi z javnimi naročili socialnih in drugih posebnih storitev (iz člena 92) PRILOGA XIX: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o projektnem natečaju (iz člena 96(1)) PRILOGA XX: Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o rezultatih projektnega natečaja (iz člena 96(1)) PRILOGA XXI: Korelacijska tabela







NASLOV I

PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA







POGLAVJE I

Predmet urejanja in opredelitve pojmov

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1. Ta direktiva določa pravila o postopkih javnega naročanja, ki jih izvedejo naročniki v zvezi z javnimi naročili in projektnimi natečaji, katerih ocenjena vrednost ni nižja od mejnih vrednosti iz člena 15.

2. Javno naročanje v smislu te direktive pomeni pridobitev blaga, gradenj ali storitev – s pogodbo o izvedbi javnega naročila – s strani enega ali več naročnikov od gospodarskih subjektov, ki jih ti naročniki izberejo, pod pogojem, da so gradnje, blago ali storitve namenjeni opravljanju ene izmed dejavnosti iz členov 8 do 14.

3. Pri uporabi te direktive se upošteva člen 346 PDEU.

4. Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije opredelijo, kaj štejejo kot storitve splošnega gospodarskega pomena, kako bi morale biti te storitve organizirane in financirane v skladu s pravili o državnih pomočeh ter katere posebne obveznosti bi zanje morale veljati. Ta direktiva prav tako ne vpliva na odločitev javnih organov o tem, ali, kako in v kolikšni meri želijo samostojno izvajati javne funkcije v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26).

5. Ta direktiva ne vpliva na to, kako države članice organizirajo svoje sisteme socialne varnosti.

6. Negospodarske storitve splošnega pomena ne spadajo v področje uporabe te direktive.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „naročila blaga, gradenj in storitev“ pomeni pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več naročniki ter enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih predmet je izvedba gradenj, dobava blaga ali izvajanje storitev;

2. „naročila gradenj“ pomeni naročila, katerih predmet je: (a) izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v smislu Priloge I; (b) izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje ali (c) izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje;

3. „gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju določene gospodarske ali tehnične funkcije;

4. „naročila blaga“ pomeni naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela;

5. „naročila storitev“ pomeni naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen tistih iz točke 2;

6. „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali naročnika ali skupino teh oseb in/ali naročnikov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali izvedbo storitev;

7. „ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo;

8. „kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki zaprosi za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem postopku, postopku s pogajanji, v konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije;

9. „dokument v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga naročnik pripravi ali navaja, da opiše ali določi elemente naročila ali postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, periodičnim informativnim obvestilom ali obvestili o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema – kadar se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa – tehničnimi specifikacijami, opisnim dokumentom, predlaganimi pogoji naročila, formati dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi dokumenti;

10. „centralizirane nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti, ki se stalno izvajajo v eni od naslednjih oblik: (a) pridobitev blaga in/ali storitev, namenjenih naročnikom; (b) oddajanje javnih naročil ali sklepanje okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene naročnikom;

11. „pomožne nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti zagotavljanja podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah: (a) tehnična infrastruktura, ki naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve; (b) svetovanje v zvezi z izvajanjem ali načrtovanjem postopkov javnega naročanja; (c) priprava in vodenje postopkov javnega naročanja v imenu in za račun zadevnega naročnika;

12. „osrednji nabavni organ“ pomeni naročnika v smislu člena 4(1) te direktive ali javnega naročnika v smislu člena 2(1) Direktive 2014/24/EU, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi morebiti pomožne nabavne dejavnosti. Javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se šteje za javno naročilo za opravljanje dejavnosti, kakor je določena v členih 8 do 14. Za javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se člen 18 ne uporablja;

13. „izvajalec storitev javnega naročanja“ pomeni osebo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu;

14. „pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi;

15. „elektronska sredstva“ pomeni elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se prenašajo, pošiljajo in prejemajo po žici, z radijskimi valovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi;

16. „življenjska doba“ pomeni vse zaporedne in/ali medsebojno povezane faze, vključno z raziskavami in razvojem, ki jih je treba opraviti, proizvodnjo, trgovanjem in s tem povezanimi pogoji, prevozom, uporabo in vzdrževanjem, v življenjski dobi proizvoda ali gradnje oziroma med izvajanjem storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in prenehanja storitve ali uporabe;

17. „projektni natečaji“ pomeni postopke, ki naročniku omogočijo – predvsem na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov – pridobitev načrta ali projekta, ki ga izbere žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve nagrad;

18. „inovacije“ pomeni uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitve ali postopka, vključno – a ne izključno – s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, med drugim z namenom pripomoči k obvladovanju družbenih izzivov ali podpiranju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

19. „znak“ pomeni vsak dokument, spričevalo ali potrdilo, ki potrjuje, da določena gradnja, blago, storitev, proces ali postopek izpolnjuje določene zahteve;

20. „zahteve za pridobitev znaka“ pomeni zahteve, ki jih morajo določene gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolniti za pridobitev zadevnega znaka.

Člen 3

Javni naročniki

1. V tej direktivi „javni naročniki“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov oziroma ene ali več takih oseb javnega prava.

2. „Regionalni organi“ vključuje vse organe upravnih enot, ki so navedeni na seznamu NUTS 1 in 2, ki ni taksativen, iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ).

3. „Lokalni organi“ vključujejo vse organe upravnih enot na ravni NUTS 3 in manjše upravne enote iz Uredbe (ES) št. 1059/2003.

4. „Osebe javnega prava“ pomeni osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:

(a) ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave;

(b) so pravne osebe in

(c) jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljavskim nadzorom teh organov ali oseb ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava.

Člen 4

Naročniki

1. V tej direktivi so naročniki subjekti, ki:

(a) so javni naročniki ali javna podjetja in opravljajo eno od dejavnosti iz členov 8 do 14;

(b) kadar niso javni naročniki ali javna podjetja, vendar kot eno od svojih dejavnosti na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jim jih podeli pristojni organ države članice, opravljajo katero koli dejavnost iz členov 8 do 14 ali kombinacijo teh dejavnosti.

2. „Javno podjetje“ pomeni vsako podjetje, na katero imajo lahko javni naročniki neposredno ali posredno prevladujoč vpliv zaradi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki urejajo njegovo poslovanje;

Domneva se, da imajo javni naročniki prevladujoč vpliv v katerem koli od naslednjih primerov:

(a) če imajo javni naročniki neposredno ali posredno v lasti večino vpisanega kapitala podjetja;

(b) če javni naročniki neposredno ali posredno nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje;

(c) če lahko javni naročniki neposredno ali posredno imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.

3. V tem členu „posebne ali izključne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim predpisom podeli pristojni organ države članice in katerih učinek je omejitev izvajanja dejavnosti, opredeljenih v členih 8 do 14, na enega ali več oseb, kar pa znatno vpliva na možnost drugih oseb, da opravljajo tako dejavnost.

Pravice, ki so bile podeljene po postopku, v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, in katerih podelitev je temeljila na objektivnih merilih, ne pomenijo „posebnih ali izključnih pravic“ v smislu prvega pododstavka.

Taki postopki vključujejo:

(a) postopke javnega naročanja s predhodnim javnim razpisom v skladu z Direktivo 2014/24/EU, Direktivo 2009/81/ES, Direktivo 2014/23/EU, ali to direktivo;

(b) postopke na podlagi drugih pravnih aktov Unije iz Priloge II, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost za izdajo dovoljenj na podlagi objektivnih meril.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 v zvezi s spreminjanjem pravnih aktov Unije iz Priloge II, če se na podlagi sprejetja novih pravnih aktov ali razveljavitve ali spremembe pravnih aktov izkaže, da je tako spreminjanje potrebno.

Člen 5

Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost

1. Odstavek 2 se uporablja za mešana javna naročila, katerih predmet so različne vrste naročil, ki so vsa zajeta v tej direktivi.

Odstavki 3 do 5 se uporabljajo za mešana javna naročila, katerih predmet je javno naročilo, ki je zajeto v tej direktivi, in javno naročilo, ki je zajeto v drugih pravnih ureditvah.

2. Javna naročila, katerih predmet sta dve ali več vrst naročil (gradenj, storitev ali blaga), se oddajo v skladu z določbami, ki se uporabljajo za vrsto javnega naročila, značilno za glavni predmet zadevnega naročila.

Pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve v smislu poglavja I naslova III in delno druge storitve, ali pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve in delno blago, se glavni predmet določi glede na to, katera od ocenjenih vrednosti zadevnih storitev ali blaga je najvišja.

3. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se uporablja odstavek 4. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno neločljivi, pa se uporablja odstavek 5.

Če del določenega javnega naročila ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja člen 25 te direktive.

4. Pri javnih naročilih, katerih predmet so naročila, ki so zajeta v tej direktivi, in naročila, ki v njej niso zajeta, se lahko naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena javna naročila ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi za vsako od takšnih ločenih javni naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se naročniki odločijo za oddajo enotnega javnega naročila, se ta direktiva, razen če je v členu 25 določeno drugače, uporablja za mešano javno naročilo, ki iz tega sledi, ne glede na vrednost delov, za katere bi sicer veljala drugačna pravna ureditev, in ne glede na to, katera pravna ureditev bi sicer veljala za te dele.

Pri mešanih javnih naročilih, ki vsebujejo elemente naročil blaga, gradenj in storitev ter koncesij, se mešano javno naročilo odda v skladu s to direktivo, pod pogojem, da je ocenjena vrednost tistega dela, ki je sestavni del naročila, zajetega v tej direktivi, izračunana v skladu s členom 16, enaka ali višja od zadevnih mejnih vrednosti iz člena 15.

5. Če so različni deli določenega javnega naročila objektivno neločljivi, se veljavna pravna ureditev določi na podlagi glavnega predmeta tega javnega naročila.

Člen 6

Naročila, ki zajemajo več dejavnosti

1. Pri javnih naročilih, namenjenih za opravljanje več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost oddajo ločeno javno naročilo ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo oddati ločena javna naročila, se odločitev o tem, katera pravila veljajo za vsako od takšnih ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti posamezne zadevne dejavnosti.

Če se naročniki odločijo oddati ločeno javno naročilo, se ne glede na člen 5 uporabljata odstavka 2 in 3 tega člena. Če eno od zadevnih dejavnosti ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, pa se uporablja člen 26 te direktive.

Odločitev o tem, ali se odda enotno javno naročilo ali pa več ločenih javnih naročil, pa se ne sme sprejeti s ciljem izključitve naročila ali naročil iz področja uporabe te direktive, Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU.

2. Za javno naročilo, namenjeno za opravljanje več dejavnosti, veljajo pravila, ki se uporabljajo za dejavnost, za opravljanje katere je javno naročilo pretežno namenjeno.

3. Pri javnih naročilih, pri katerih je objektivno nemogoče določiti, za opravljanje katere dejavnosti je javno naročilo pretežno namenjeno, se veljavna pravila določijo v skladu s točkami (a), (b) in (c):

(a) javno naročilo se odda v skladu z Direktivo 2014/24/EU, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/24/EU;

(b) javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/23/EU;

(c) javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa ne velja ne ta direktiva, ne Direktiva 2014/24/EU, niti Direktiva 2014/23/EU.







POGLAVJE II

Dejavnosti

Člen 7

Skupne določbe

Za namene členov 8, 9 in 10 „dobava“ vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo.

Vendar pa proizvodnja plina v obliki črpanja spada v področje uporabe člena 14.

Člen 8

Plin in toplota

1. Glede plina in toplote se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

(a) zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo plina ali toplote;

(b) dobavo plina ali toplote takšnim omrežjem.

2. Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, plin ali toploto dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a) ta naročnik plin ali toploto proizvaja kot neizogibno posledico opravljanja dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 9 do 11;

(b) dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kot 20 % prometa naročnika glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 9

Električna energija

1. Glede električne energije se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

(a) zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije;

(b) dobavo električne energije takšnim omrežjem.

2. Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, električno energijo dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a) ta naročnik proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 8, 10 in 11;

(b) dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 10

Voda

1. Glede vode se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

(a) zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode;

(b) dobavo pitne vode takšnim omrežjem.

2. Ta direktiva se uporablja tudi za javna naročila ali projektne natečaje, ki jih oddajo ali organizirajo naročniki, ki opravljajo katero od dejavnosti iz odstavka 1, in ki so povezani z eno od naslednjih dejavnosti:

(a) projekti vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja površin, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kakor 20 % celotne količine vode, ki se zagotavlja bodisi s temi projekti, z namakalnimi ali drenažnimi napravami;

(b) odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda.

3. Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, pitno vodo dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a) ta naročnik proizvaja pitno vodo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki ni navedena v členih 8 do 11;

(b) dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje pitne vode glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 11

Storitve prevoza

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico.

Pri prevoznih storitvah se šteje, da omrežje obstaja, kadar se storitev opravlja v skladu s pogoji delovanja, ki jih določi pristojni organ države članice, na primer pogoji v zvezi s progami ali linijami, zmogljivostjo, ki jo je treba zagotavljati, ali pogostostjo storitve.

Člen 12

Pristanišča in letališča

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namen zagotavljanja letališke infrastrukture, infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih na celinskih vodah ali druge infrastrukture terminalov prevoznikom po zraku, morju ali celinskih plovnih poteh.

Člen 13

Poštne storitve

1. Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z opravljanjem:

(a) poštnih storitev;

(b) storitev, različnih od poštnih storitev, pod pogojem, da take storitve opravlja naročnik, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (b) odstavka 2 tega člena, in da pogoji iz člena 34(1) niso izpolnjeni v zvezi s storitvami iz točke (b) odstavka 2 tega člena.

2. V tem členu in brez poseganja v Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ):

(a) „poštna pošiljka“ pomeni naslovljeno pošiljko v končni obliki, v kakršni se prevaža, ne glede na njeno težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo na primer tudi knjige, kataloge, časopise, periodični tisk in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na njihovo težo;

(b) „poštne storitve“ pomeni storitve sprejema poštnih pošiljk, njihovega sortiranja, usmerjanja in dostave. To vključuje storitve, ki spadajo med univerzalne storitve v smislu Direktive 97/67/ES, ter storitve, ki mednje ne spadajo;

(c) „storitve, različne od poštnih storitev“ pomeni storitve na naslednjih področjih: (i) storitve obdelave pošte (storitve pred pošiljanjem in po njem, vključno s „storitvami vložišča“); (ii) storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso vključene v točki (a), kot je nenaslovljena direktna pošta.

Člen 14

Črpanje nafte in plina ter iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za:

(a) črpanje nafte ali plina;

(b) iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv.







POGLAVJE III

Vsebinsko področje uporabe







Oddelek 1

Mejne vrednosti

Člen 15

Mejne vrednosti

Razen javnih naročil, izključenih zaradi razlogov iz členov 18 do 23 ali v skladu s členom 34, se ta direktiva v zvezi z opravljanjem določene dejavnosti uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali višja od naslednjih mejnih vrednosti:

(a) ►M3 428 000 EUR ◄ za javna naročila blaga in storitev ter za projektne natečaje;

(b) ►M3 5 350 000 EUR ◄ za javna naročila gradenj;

(c) 1 000 000 EUR za javna naročila socialnih in drugih posebnih storitev iz Priloge XVII.

Člen 16

Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil

1. Izračun ocenjene vrednosti naročila temelji na celotnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga oceni naročnik, vključno s katero koli opcijo in morebitnimi podaljšanji javnega naročila, kakor je izrecno navedeno v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.

Če naročnik določi nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih upošteva pri izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila.

2. Če ima naročnik ločene organizacijske enote, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh posameznih organizacijskih enot.

Ne glede na prvi pododstavek se v primeru, ko je ločena organizacijska enota samostojno odgovorna za svoje javno naročilo ali določene kategorije naročil, vrednosti lahko določijo na ravni zadevne enote.

3. Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo javno naročilo izključeno iz področja uporabe te direktive. Javnega naročila se ne sme razdeliti, da bi se izognili uporabi te direktive, razen če se to utemelji z objektivnimi razlogi.

4. Ta ocenjena vrednost je veljavna, ko je poslan javni razpis, oziroma če tak javni razpis ni predviden, ko naročnik začne postopek javnega naročanja, na primer, kjer je primerno, z navezovanjem stikov z gospodarskimi subjekti v zvezi z javnim naročilom.

5. Za okvirne sporazume in dinamične nabavne sisteme je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) vseh naročil, predvidenih za celotno trajanje sporazuma ali sistema.

6. Pri partnerstvih za inovacije je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, ki potekajo v vseh fazah predvidenega partnerstva, ter blaga, storitev ali gradenj, razvitih in naročenih ob izteku predvidenega partnerstva.

7. Za namene člena 15 naročniki v ocenjeno vrednost naročila gradnje vključijo stroške gradnje in skupno ocenjeno vrednost vsega blaga ali storitev, ki jih naročniki dajo na voljo izvajalcu, če so potrebni za izvedbo gradnje.

8. Če se lahko zaradi predlagane gradnje ali izvedbe storitev javna naročila oddajo v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 15 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.

9. Če se lahko zaradi predlagane pridobitve podobnega blaga javna naročila oddajo v ločenih sklopih, se pri uporabi točke (b) in (c) člena 15 upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 15 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.

10. Ne glede na odstavka 8 in 9 lahko naročniki oddajo javna naročila za posamezne sklope brez uporabe postopkov iz te direktive, če je ocenjena vrednost zadevnega sklopa brez DDV nižja od 80 000 EUR za blago ali storitve oziroma nižja od enega milijona EUR za gradnje. Vendar skupna vrednost sklopov, oddanih brez uporabe te direktive, ne presega 20 % skupne vrednosti vseh sklopov, na katere je bila razdeljena predlagana gradnja, predlagana pridobitev podobnega blaga ali predlagana izvedba storitev.

11. Pri javnih naročilih blaga ali storitev, ki se redno ponavljajo ali se bodo predvidoma obnovila v določenem obdobju, se ocenjena vrednost naročila izračuna na podlagi:

(a) skupne dejanske vrednosti zaporednih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojene, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe pri količini ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem naročilu;

(b) ali skupne ocenjene vrednosti zaporednih naročil, oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi oziroma izvedbi ali v poslovnem letu, če je to daljše od 12 mesecev.

12. Pri javnih naročilih blaga v zvezi s finančnim zakupom, najemom, zakupom ali nakupom blaga s pridržanim lastništvom se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

(a) pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, na podlagi skupne ocenjene vrednosti za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, na podlagi skupne vrednosti, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo;

(b) pri naročilih za nedoločeno obdobje ali naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.

13. Pri javnih naročilih storitev se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

(a) pri zavarovalniških storitvah na podlagi višine premije in drugih oblik plačil;

(b) pri bančnih in drugih finančnih storitvah na podlagi honorarjev, plačljivih provizij, obresti in drugih oblik plačil;

(c) pri projektnih natečajih na podlagi honorarjev, plačljivih provizij in drugih oblik plačil.

14. Pri javnih naročilih storitev, pri katerih skupna cena ni navedena, se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:

(a) pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 48 mesecev ali manj, na podlagi skupne vrednosti za njihovo celotno trajanje;

(b) pri naročilih za nedoločeno obdobje ali za obdobje, daljše od 48 mesecev, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.

Člen 17

Revizija mejnih vrednosti

1. Komisija od 30. junija 2013 dalje vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA), ter jih po potrebi revidira v skladu s tem členom.

Komisija v skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA zneske teh mejnih vrednosti izračuna na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene s posebnimi pravicami črpanja (SDR), in sicer za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja. Zneski tako revidiranih mejnih vrednosti se po potrebi zaokrožijo navzdol na najbližjih tisoč eurov, da se zagotovi upoštevanje veljavnih mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA, izraženih s posebnimi pravicami črpanja.

2. Komisija od 1. januarja 2014 dalje vsaki dve leti določi zneske mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, revidiranih v skladu z odstavkom 1 tega člena, v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro.

Obenem Komisija določi znesek mejne vrednosti iz točke (c) člena 15 v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro.

V skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA določitev teh zneskov temelji na povprečnih dnevnih vrednostih teh valut, ki ustrezajo veljavni mejni vrednosti, izraženi v eurih, za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja.

3. Komisija objavi revidirane mejne vrednosti iz odstavka 1, njihovo protivrednost v nacionalnih valutah iz prvega pododstavka odstavka 2 in znesek, določen v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2, v Uradnem listu Evropske unije v začetku novembra po njihovi reviziji.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da prilagodi metodologijo iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena vsem spremembam metodologije iz Sporazuma GPA za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 ter za določitev protivrednosti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, kot je navedeno v odstavku 2 tega člena.

Prav tako se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da revidira mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, kadar je to potrebno.

5. Kadar je treba revidirati mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, zaradi časovnih omejitev pa ni mogoče uporabiti postopka iz člena 103, se v nujnih primerih za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom odstavka 4 tega člena, uporabi postopek iz člena 104.







Oddelek 2

Izključena javna naročila in projektni natečaji; posebne določbe za javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike







Pododdelek 1

Izključitve, ki veljajo za vse naročnike, in posebne izključitve za vodni in energetski sektor

Člen 18

Javna naročila, ki so oddana z namenom nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki so oddana zaradi nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam, pod pogojem, da naročnik ne uživa nobenih posebnih ali izključnih pravic v zvezi s prodajo ali dajanjem predmeta takih javnih naročil v najem, drugi subjekti pa ga lahko prosto prodajo ali dajo v najem pod enakimi pogoji kot naročnik.

2. Naročniki Komisijo na zahtevo uradno obvestijo o vseh kategorijah proizvodov ali dejavnosti, ki jih štejejo za izključene v smislu odstavka 1. Komisija lahko sezname kategorij proizvodov ali dejavnosti, ki jih šteje za izključene, v informativne namene redno objavlja v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive poslovne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko posredujejo te informacije.

Člen 19

Javna naročila in projektni natečaji, ki se oddajo ali organizirajo za druge namene, kot je opravljanje dejavnosti, ki je zajeta, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih naročniki oddajo za druge namene, kot je opravljanje dejavnosti, ki so določene v členih 8 do 14, ali za opravljanje takšnih dejavnosti v tretji državi, v razmerah, ki ne vključujejo fizične uporabe omrežja ali geografskega območja znotraj Unije; direktiva se ne uporablja niti za projektne natečaje, organizirane za te namene.

2. Naročniki Komisijo na zahtevo uradno obvestijo o vseh dejavnostih, ki jih štejejo za izključene v skladu z odstavkom 1. Komisija lahko redno objavlja sezname kategorij dejavnosti, ki jih šteje za izključene, v informativne namene v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive poslovne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko posredujejo te informacije.

Člen 20

Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih mora naročnik oddati, ali projektne natečaje, ki jih mora organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:

(a) pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s Pogodbama med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma, ali

(b) mednarodna organizacija.

Države članice o vseh pravnih instrumentih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka obvestijo Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 105.

2. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih odda ali organizira naročnik v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila ali projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira; pri javnih naročilih ali projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov naročanja.

3. Člen 27 se uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata za ta javna naročila in projektne natečaje.

Člen 21

Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev za:

(a) pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi;

(b) storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov;

(c) vse naslednje pravne storitve: (i) pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS ( 3 ) v: — arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali v — sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice, tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami; (ii) pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz točke (i) te točke, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS; (iii) storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji; (iv) pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonodajo določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč; (v) druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, četudi le priložnostno;

(d) finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) ter posle, izvedene v okviru Evropskega instrumenta za finančno stabilnost;

(e) posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov;

(f) pogodbe o zaposlitvi;

(g) storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico;

(h) storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi avtomobili;

(i) oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se oddajo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tej točki „ponudniki medijskih storitev“ pomeni isto kot v točki (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo zanje. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“.

Člen 22

Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev, oddana naročniku, ki je javni naročnik, ali združenju javnih naročnikov na podlagi izključne pravice, ki jo imajo v skladu z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, skladno s PDEU.

Člen 23

Javna naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za dobavo energije ali goriv za proizvodnjo energije

Ta direktiva se ne uporablja:

(a) za javna naročila za nabavo vode, če jih oddajo naročniki, ki opravljajo eno ali obe dejavnosti v zvezi s pitno vodo iz člena 10(1);

(b) za javna naročila, ki jih oddajo naročniki, ki so sami dejavni v energetskem sektorju, in sicer opravljajo dejavnost iz člena 8(1), člena 9(1) ali člena 14 za dobavo: (i) energije; (ii) goriv za proizvodnjo energije.







Pododdelek 2

Javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike

Člen 24

Obramba in varnost

1. Kar zadeva naročila in projektne natečaje, ki se oddajo oziroma organizirajo na področju obrambe in varnosti, se ta direktiva ne uporablja za:

(a) javna naročila, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES;

(b) javna naročila, za katera se Direktiva 2009/81/ES v skladu s členi 8, 12 in 13 navedene direktive ne uporablja.

2. Ta direktiva se ne uporablja za naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1, če bistvenih varnostnih interesov države članice ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer z zahtevami za varovanje zaupnosti informacij, ki jih dajo na voljo naročniki v postopku oddaje javnega naročila, kakor je določeno v tej direktivi.

Poleg tega in v skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU se ta direktiva ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, če bi morala država članica zaradi uporabe te direktive sporočati informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.

3. Če sta oddaja in izvajanje javnega naročila ali projektnega natečaja označena kot zaupna ali ju morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi države članice, se ta direktiva ne uporablja, če država članica ugotovi, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer tistimi iz prvega pododstavka odstavka 2.

Člen 25

Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1. Pri mešanih javnih naročilih, ki zajemajo isto dejavnost in katerih predmet so javna naročila, zajeta v tej direktivi, in naročila ali drugi elementi, zajeti v členu 346 PDEU ali Direktivi 2009/81/ES, se uporablja ta člen.

2. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se lahko naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena javna naročila ali da oddajo enotno javno naročilo.

Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za vsako od takšnih ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.

Če se naročniki odločijo za oddajo enotnega javnega naročila, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi, sprejme na podlagi naslednjih pogojev:

(a) če je del zadevnega naročila zajet v členu 346 PDEU, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov;

(b) če je del zadevnega naročila zajet v Direktivi 2009/81/ES, se javno naročilo lahko odda v skladu z navedeno direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov. Ta točka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa navedena direktiva.

Odločitev o oddaji enotnega javnega naročila pa ne sme biti sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

3. Točka (a) tretjega pododstavka odstavka 2 se uporablja za mešana javna naročila, za katera bi se sicer lahko uporabljali točki (a) in (b) navedenega pododstavka.

4. Če so različni deli zadevnega naročila objektivno neločljivi, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, če zajema elemente, za katere se uporablja člen 346 PDEU; v nasprotnem primeru se lahko odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES.

Člen 26

Javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike

1. Pri javnih naročilih, namenjenih za opravljanje več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost oddajo ločeno javno naročilo ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi za vsako od tako ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevne posamezne dejavnosti.

Če se naročniki odločijo oddati enotno javno naročilo, se uporablja odstavek 2 tega člena. Vendar se odločitev o tem, ali oddati enotno javno naročilo ali pa več ločenih javnih naročil, ne sme sprejeti z namenom njihove izključitve iz področja uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.

2. Pri javnih naročilih, namenjenih opravljanju dejavnosti, ki jo ureja ta direktiva, in drugi dejavnosti, ki:

(a) jo ureja Direktiva 2009/81/ES ali

(b) jo zajema člen 346 PDEU,

se lahko javno naročilo v primerih iz točke (a) odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES, v primerih iz točke (b) pa se lahko odda brez uporabe te direktive. Ta pododstavek ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa Direktiva 2009/81/ES.

Javna naročila iz točke (a) prvega pododstavka, ki poleg tega vključujejo naročila ali druge elemente, ki jih ureja člen 346 PDEU, se lahko oddajo brez uporabe te direktive.

Pogoj za uporabo prvega in drugega pododstavka pa je, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov in da odločitev o oddaji enotnega javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive.

Člen 27

Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila ali projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih mora naročnik oddati ali organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:

(a) mednarodni sporazum ali dogovor, ki ga v skladu s Pogodbama skleneta država članica in ena ali več tretjih držav ali njihovih enot ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma ali dogovora;

(b) mednarodni sporazum ali dogovor, ki se nanaša na nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi, ali

(c) mednarodna organizacija.

O vseh sporazumih ali dogovorih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka se obvesti Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 105.

2. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih odda naročnik v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila ali projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira. Pri javnih naročilih ali projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov javnega naročanja.







Pododdelek 3

Posebna razmerja (sodelovanje, povezana podjetja in skupna podjetja)

Člen 28

Javna naročila med javnimi naročniki

1. Javno naročilo, ki ga javni naročnik odda drugi pravni osebi zasebnega ali javnega prava, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

(b) odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je dal javni naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik;

(c) v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Šteje se, da javni naročnik obvladuje pravno osebo podobno kot svoje službe v smislu točke (a) prvega pododstavka, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe. Tako obvladovanje lahko izvaja tudi druga pravna oseba, ki jo na enak način obvladuje javni naročnik.

2. Odstavek 1 se uporablja tudi, če odvisna pravna oseba, ki je javni naročnik, odda naročilo javnemu naročniku, ki odvisno osebo obvladuje, ali drugi pravni osebi, ki jo obvladuje isti javni naročnik, če v pravni osebi, ki ji je oddano javno naročilo, ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi nacionalne zakonodaje, skladne s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

3. Javni naročnik, ki ne obvladuje pravne osebe zasebnega ali javnega prava v smislu odstavka 1, lahko tej pravni osebi vseeno odda javno naročilo, ne da bi uporabljal to direktivo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) javni naročnik skupaj z drugimi javnimi naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;

(b) zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki so ji jih dali javni naročniki, ki jo obvladujejo, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni naročniki, in

(c) v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.

Za namene točke (a) prvega pododstavka se šteje, da javni naročniki skupaj obvladujejo pravno osebo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i) organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih javnih naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike;

(ii) ti javni naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe, in

(iii) odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov, ki jo obvladujejo.

4. Pogodba o izvedbi javnega naročila, sklenjena izključno med dvema ali več javnimi naročniki, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) pogodba o izvedbi javnega naročila določa ali vzpostavlja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki, da se zagotovi, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni;

(b) pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa, in

(c) sodelujoči javni naročniki na odprtem trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje.

5. Pri določanju odstotka dejavnosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, točke (b) prvega pododstavka odstavka 3 in točke (c) odstavka 4 se upošteva skupni povprečni promet ali drug ustrezen dejavnik, temelječ na dejavnosti, kot so stroški zadevne pravne osebe v zvezi s storitvami, blagom in gradnjami v treh letih pred oddajo naročila.

Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti zadevne pravne osebe ali zaradi reorganizacije njenih dejavnosti podatki o prometu ali drugem ustreznem dejavniku, temelječem na dejavnosti, kot so stroški, za predhodna tri leta niso na voljo ali niso več relevantni, zadostuje, da pravna oseba zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je meritev obsega dejavnosti verodostojna.

Člen 29

Javna naročila, oddana povezanemu podjetju

1. Za namene tega člena „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje, katerega letni računovodski izkazi so konsolidirani z izkazi naročnika v skladu z zahtevami iz Direktive 2013/34/EU.

2. Pri naročnikih, za katere se ne uporablja Direktiva 2013/34/EU, „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje:

(a) v katerem ima lahko naročnik posredno ali neposredno prevladujoč vpliv;

(b) ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali

(c) nad katerim ima, tako kot nad naročnikom, prevladujoč vpliv drugo podjetje na podlagi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki to povezano podjetje urejajo.

Za namene tega odstavka „prevladujoč vpliv“ pomeni enako kot v drugem pododstavku člena 4(2).

3. Ne glede na člen 28 in ob izpolnjevanju pogojev iz odstavka 4 tega člena se ta direktiva ne uporablja za javna naročila, ki jih:

(a) naročnik odda povezanemu podjetju ali

(b) skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti, kot so določene v členih 8 do 14, odda podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov.

4. Odstavek 3 se uporablja za:

(a) naročila storitev, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z opravljanjem storitev za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan;

(b) naročila blaga, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z dobavami blaga naročniku ali drugim podjetjem, s katerimi je ta povezan;

(c) javna naročila gradenj pod pogojem, da je povezano podjetje, ob upoštevanju vseh njegovih gradenj vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa v predhodnih treh letih ustvarilo z izvedbo gradenj za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan.

5. Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti povezanega podjetja podatki o prometu za predhodna tri leta niso na voljo, zadostuje, da to podjetje zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je promet iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 4 verjeten.

6. Če iste ali podobne storitve, blago ali gradnje zagotavlja več kot eno podjetje, ki je povezano z naročnikom, s katerim tvori gospodarsko skupino, se zgornji deleži izračunajo ob upoštevanju skupnega prometa, ki ga ta povezana podjetja ustvarijo z zagotavljanjem storitev, blaga ali gradenj.

Člen 30

Javna naročila, oddana skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja

Ne glede na člen 28 in pod pogojem, da je bilo skupno podjetje ustanovljeno za opravljanje zadevne dejavnosti v obdobju najmanj treh let in da listina o ustanovitvi skupnega podjetja določa, da bodo naročniki, ki ga sestavljajo, ostali del tega skupnega podjetja najmanj za enako obdobje, se ta direktiva ne uporablja za javna naročila, ki jih:

(a) skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti v smislu členov 8 do 14, odda enemu od teh naročnikov ali

(b) naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je.

Člen 31

Sporočanje informacij

Naročniki Komisiji na zahtevo sporočijo naslednje informacije o uporabi člena 29(2) in (3) ter člena 30:

(a) imena zadevnih podjetij ali skupnih podjetij;

(b) vrsto in vrednost zadevnih javnih naročil;

(c) dokazila o tem, da razmerje med podjetjem ali skupnim podjetjem, ki so mu javna naročila oddana, in naročnikom izpolnjuje zahteve iz člena 29 ali 30, če Komisija meni, da so ta dokazila potrebna.







Pododdelek 4

Posebni primeri

Člen 32

Raziskovalne in razvojne storitve

Ta direktiva se za javna naročila raziskovalnih in razvojnih storitev, ki jih zajemajo kode CPV od 73000000-2 do 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 in 73430000-5, uporablja samo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a) koristi od njih ima izključno naročnik za potrebe pri izvajanju lastne dejavnosti in

(b) izvedeno storitev v celoti plača naročnik.

Člen 33

Javna naročila, za katera veljajo posebne ureditve

1. Brez poseganja v člen 34 te direktive Republika Avstrija in Zvezna republika Nemčija s pogoji za izdajo dovoljenj ali drugimi ustreznimi ukrepi zagotovita, da vsak subjekt, ki je dejaven v sektorjih iz Odločbe Komisije 2002/205/ES ( 6 ) in Odločbe Komisije 2004/73/ES ( 7 ):

(a) upošteva načela nediskriminacije in konkurence na področju oddaje javnih naročil blaga, gradenj in storitev, zlasti kar zadeva informacije, ki jih ta subjekt dá na voljo gospodarskim subjektom v zvezi s svojimi nameni glede javnega naročanja;

(b) Komisiji pod pogoji, opredeljenimi v Odločbi Komisije 93/327/EGS ( 8 ), sporoči podatke o javnih naročilih, ki jih odda.

2. Brez poseganja v člen 34 Združeno kraljestvo s pogoji za izdajo dovoljenj ali drugimi ustreznimi ukrepi zagotovi, da vsak subjekt, ki je dejaven v sektorjih iz Odločbe 97/367/EGS, uporablja točki (a) in (b) odstavka 1 tega člena za javna naročila, oddana za izvajanje navedene dejavnosti na Severnem Irskem.

3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za javna naročila, oddana za namen iskanja nafte ali plina.







Pododdelek 5

Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci, in z njimi povezana postopkovna pravila

Člen 34

Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 8 do 14, če lahko država članica ali naročniki, ki vložijo zahtevek v skladu s členom 35, izkažejo, da je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen; prav tako se ne uporablja za projektne natečaje, ki so organizirani za izvajanje take dejavnosti na zadevnem geografskem območju. Zadevna dejavnost je lahko del širšega sektorja; lahko se tudi izvaja samo na nekaterih območjih zadevne države članice. Ocena konkurence, navedene v prvem stavku tega odstavka, ki se opravi ob upoštevanju informacij, ki so na voljo Komisiji, in za namene te direktive, ne posega v uporabo konkurenčnega prava. Navedena ocena se opravi ob upoštevanju trga za zadevne dejavnosti in referenčnega geografskega trga v smislu odstavka 2.

2. Za namene odstavka 1 tega člena se odločitev, ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci, sprejme na podlagi kriterijev, ki so v skladu z določbami o konkurenci iz PDEU. Ta lahko vključujejo značilnosti zadevnega blaga ali storitev, obstoj alternativnega blaga ali storitev, ki so zamenljivi z vidika ponudbe ali povpraševanja, cene in dejansko ali potencialno prisotnost več kot enega dobavitelja zadevnega blaga ali ponudnika zadevnih storitev.

Referenčni geografski trg, na podlagi katerega se opravi ocena izpostavljenosti konkurenci, zajema območje, na katerem se zadevna podjetja ukvarjajo s ponudbo proizvodov ali storitev in povpraševanjem po njih, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni in ki se lahko loči od sosednih območij, zlasti zato, ker so tam pogoji konkurence precej drugačni. Pri tej oceni je treba upoštevati predvsem vrsto in značilnosti zadevnih proizvodov ali storitev, obstoj ovir za vstop na trg ali preferenc potrošnikov, znatne razlike tržnih deležev podjetij med zadevnim območjem in sosednjimi območji ali precejšnje razlike v ceni.

3. Za namene odstavka 1 tega člena se šteje, da dostop do trga ni omejen, če država članica uvede in uporablja zakonodajo Unije, navedeno v Prilogi III.

Če ni mogoče predpostavljati prostega dostopa do danega trga na podlagi prvega pododstavka, je treba dokazati, da je dostop do zadevnega trga dejansko in pravno prost.

Člen 35

Postopek, na podlagi katerega se ugotovi, ali se uporablja člen 34

1. Kadar država članica ali naročnik, če tako določa zakonodaja zadevne države članice, meni, da je v skladu s kriteriji iz člena 34(2) in (3) določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, lahko Komisiji predloži zahtevek za ugotovitev, da se ta direktiva ne uporablja za oddajo javnih naročil ali organizacijo projektnih natečajev za opravljanje navedene dejavnosti, po potrebi skupaj z mnenjem, ki ga izda neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost. Takšni zahtevki se lahko nanašajo na dejavnosti, ki so del širšega sektorja ali se izvajajo samo na nekaterih območjih zadevne države članice.

V zahtevku zadevna država članica ali naročnik obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti vseh zakonih ali drugih predpisih ali sporazumih o izpolnjevanju pogojev iz člena 34(1).

2. Če naročnikovemu zahtevku ni priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, in v katerem so temeljito analizirani pogoji za možno uporabo člena 34(1) za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena, Komisija nemudoma obvesti zadevno državo članico. Zadevna država članica v teh primerih obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti vseh zakonih ali drugih predpisih ali sporazumih o izpolnjevanju pogojev iz člena 34(1).

3. Na podlagi zahtevka, predloženega v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v rokih, določenih v Prilogi IV, na podlagi kriterijev iz člena 34 ugotovi, ali je dejavnost iz členov 8 do 14 neposredno izpostavljena konkurenci. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105(2).

Za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti, in za projektne natečaje, ki so organizirani za opravljanje take dejavnosti, ta direktiva ne velja več v katerem koli od naslednjih primerov:

(a) Komisija je v roku, določenem v Prilogi IV, sprejela izvedbeni akt o uporabi člena 34(1);

(b) Komisija v roku, določenem v Prilogi IV, ni sprejela izvedbenega akta.

4. Po predložitvi zahtevka lahko zadevna država članica ali naročnik s soglasjem Komisije svoj zahtevek bistveno spremeni, zlasti kar zadeva dejavnosti ali zadevna geografska območja. V tem primeru začne znova teči rok za sprejetje izvedbenega akta, ki se določi v skladu z odstavkom 1 Priloge IV, razen če se Komisija in država članica ali naročnik, ki je vložil zahtevek, dogovorita o krajšem roku.

5. Kadar je neka dejavnost v dani državi članici že predmet postopka na podlagi odstavkov 1, 2 in 4, se nadaljnji zahtevki v zvezi z isto dejavnostjo v isti državi članici pred potekom roka v zvezi s prvim zahtevkom ne štejejo za nove postopke in se obravnavajo v okviru prvega zahtevka.

6. Komisija sprejme izvedbeni akt o podrobnih pravilih za uporabo odstavkov 1 do 5. Navedeni izvedbeni akt vključuje vsaj pravila v zvezi z:

(a) informativno objavo – v Uradnem listu Evropske unije – datumov, na katere roki, ki so določeni v odstavku 1 Priloge IV, začnejo teči in potečejo, skupaj z morebitnimi podaljšanji ali začasnimi prekinitvami teh rokov, kakor je določeno v navedeni prilogi;

(b) objavo možne uporabe člena 34(1) v skladu s točko (b) drugega pododstavka odstavka 3 tega člena;

(c) izvedbenimi določbami v zvezi z obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi zahtevkov v skladu z odstavkom 1 tega člena.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105(2).







POGLAVJE IV

Splošna načela

Člen 36

Načela javnega naročanja

1. Naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enako in nediskriminatorno ter delujejo transparentno in sorazmerno.

Javno naročilo ni zasnovano z namenom, da se izključi iz področja uporabe te direktive ali da se umetno omeji konkurenca. Konkurenca se šteje za umetno omejeno, če je javno naročilo zasnovano z namenom, da neupravičeno zagotavlja boljšo oziroma slabšo obravnavo nekaterih gospodarskih subjektov.

2. Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi XIV.

Člen 37

Gospodarski subjekti

1. Gospodarski subjekti, ki v skladu s pravom države članice, v kateri imajo sedež, lahko izvajajo zadevno storitev, ne smejo biti zavrnjeni zgolj zato, ker bi morali biti v skladu s pravom države članice, v kateri se odda javno naročilo, fizična ali pravna oseba.

Vendar se v primeru javnih naročil storitev in javnih naročil gradenj ter javnih naročil blaga, ki poleg tega vključujejo storitve ali namestitvena in inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevnega naročila.

2. V postopkih javnega naročanja lahko sodelujejo skupine gospodarskih subjektov, vključno z začasnimi združenji. Naročniki od njih ne smejo zahtevati, da imajo, če želijo predložiti ponudbo ali prijavo za sodelovanje, določeno pravno obliko.

Naročniki lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila po potrebi pojasnijo, kako naj skupine gospodarskih subjektov izpolnijo pogoje in zahteve v zvezi s priznanjem usposobljenosti in ugotavljanjem sposobnosti iz členov 77 do 81, če je to upravičeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Države članice lahko določijo način, na katerega skupine gospodarskih subjektov izpolnijo te zahteve.

Kakršni koli pogoji za izvedbo javnega naročila, ki jih morajo izpolnjevati take skupine gospodarskih subjektov in ki so drugačni od tistih, ki veljajo za posamezne udeležence, morajo biti upravičeni iz objektivnih razlogov in sorazmerni.

3. Ne glede na odstavek 2 pa lahko naročniki od skupin gospodarskih subjektov zahtevajo, da po tem, ko jim je oddano javno naročilo, prevzamejo določeno pravno obliko, če je takšna sprememba nujna za zadovoljivo izvedbo javnega naročila.

Člen 38

Pridržana javna naročila

1. Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja za invalidska podjetja in gospodarske subjekte, katerih glavni cilj je družbeno in poklicno vključevanje invalidnih ali prikrajšanih oseb, ali določijo, da se taka naročila izvedejo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, če je vsaj 30 % zaposlenih v navedenih podjetjih, gospodarskih subjektih ali programih invalidnih ali prikrajšanih delavcev.

2. V javnem razpisu je napotilo na ta člen.

Člen 39

Zaupnost

1. Brez poseganja v obveznosti v zvezi z objavljanjem obvestil o oddanih javnih naročilih ter obveščanjem kandidatov in ponudnikov iz členov 70 in 75 naročnik ne razkrije informacij, ki so mu jih posredovali gospodarski subjekti in jih označili za zaupne, vključno, vendar ne omejeno, na tehnične ali poslovne skrivnosti in zaupne vidike ponudb, če v tej direktivi ali nacionalni zakonodaji, ki velja za naročnika, zlasti zakonodaji v zvezi z dostopom do informacij, ni določeno drugače.

2. Naročniki lahko določijo zahteve za gospodarske subjekte, katerih namen je varovanje zaupnosti informacij, ki jih naročniki dajo na voljo med postopkom javnega naročanja, vključno z informacijami, ki so na voljo v zvezi z delovanjem kvalifikacijskega sistema, ne glede na to, ali je bilo to predmet obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, uporabljenega kot sredstvo za objavo javnega razpisa.

Člen 40

Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje

1. Države članice zagotovijo, da se za vse sporočanje in izmenjavo informacij iz te direktive, zlasti elektronsko predložitvijo ponudb, v skladu z zahtevami tega člena uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva. Orodja in naprave, ki se uporabijo za elektronsko komuniciranje, in njihove tehnične lastnosti morajo biti nediskriminatorni, splošno dostopni in interoperabilni z izdelki IKT v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne smejo omejevati dostopa do postopka javnega naročanja.

Ne glede na prvi pododstavek naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudb v naslednjih primerih:

(a) če bi bili zaradi specializirane vrste javnega naročanja za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebni točno določeni orodja, naprave ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive ali podprte s splošno razpoložljivimi aplikacijami;

(b) če se pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek, ustrezne za opis ponudb, uporabljajo oblike datotek, ki jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali splošno dostopno aplikacijo, ali če so zaščitene z licenco in jih naročnik ne more zagotoviti za prenos podatkov s spleta ali uporabo na daljavo;

(c) če bi bila za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebna specializirana pisarniška oprema, ki naročnikom ni splošno dostopna;

(d) če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila zahteva predložitev fizičnih modelov ali maket, ki jih ni mogoče prenesti z uporabo elektronskih sredstev.

Za sporočanje, pri katerem se v skladu z drugim pododstavkom ne uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva, se uporabi pošta ali druga primerna kurirska služba ali kombinacija pošte ali druge primerne kurirske službe ter elektronskih sredstev.

Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudbe, če je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev nujna bodisi zato, ker elektronska komunikacijska sredstva pomenijo kršitev varnosti, bodisi zato, da se zaščitijo posebno občutljive informacije, ki zahtevajo tako visoko raven zaščite, da je ni mogoče ustrezno zagotoviti z uporabo elektronskih sredstev in naprav, ki so gospodarskim subjektom splošno dostopne ali do katerih se jim lahko omogoči dostop z alternativnimi načini dostopa v smislu odstavka 5.

Naročniki, ki v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka zahtevajo, da se za predložitev ponudb uporabijo neelektronska komunikacijska sredstva, morajo v poročilu iz člena 100 navesti razloge za to zahtevo. Naročniki, kjer je to možno, v posameznem poročilu navedejo razloge, zaradi katerih je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev za izvajanje četrtega pododstavka tega odstavka nujna.

2. Ne glede na odstavek 1 se za sporočanje, ki ne zadeva bistvenih elementov postopka javnega naročanja, lahko uporablja ustna komunikacija, če je njena vsebina zadostno dokumentirana. Za ta namen bistveni elementi postopka javnega naročanja vključujejo dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, prijav za sodelovanje ter potrditev interesa in ponudb. Zlasti ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko bistveno vplivala na vsebino in oceno ponudb, se dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov sporočil.

3. Naročniki pri vsem sporočanju, izmenjavi in shranjevanju informacij zagotovijo varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti ponudb in prijav za sodelovanje. Vsebino ponudb in prijav za sodelovanje pregledajo šele po poteku roka za njihovo predložitev.

4. Države članice lahko za javna naročila gradenj in projektne natečaje uporabljajo točno določena elektronska orodja, na primer elektronska modelna orodja. Dokler takšna orodja niso splošno dostopna v smislu drugega stavka prvega pododstavka odstavka 1, naročniki zagotovijo alternativne načine dostopa, kot je določeno v odstavku 5.

5. Naročniki lahko, kadar je to potrebno, zahtevajo uporabo orodij, ki niso splošno dostopna, če sami ponudijo alternativni način dostopa.

Šteje se, da naročniki zagotavljajo ustrezne alternativne načine dostopa, če:

(a) z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do teh orodij in naprav od datuma, ko je objavljeno obvestilo v skladu s Prilogo IX ali poslano povabilo k potrditvi interesa. V besedilu obvestila ali povabilu k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem so ta orodja in naprave na voljo;

(b) zagotovijo, da ponudniki, ki nimajo dostopa do zadevnih orodij in naprav ali možnosti, da bi jih v ustreznih rokih pridobili, ter jim za pomanjkanje dostopa n mogoče pripisati odgovornosti, lahko sodelujejo v postopku javnega naročanja z uporabo začasnih žetonov, brezplačno zagotovljenih prek spleta, ali

(c) podpirajo alternativen kanal za elektronsko predložitev ponudb.

6. Poleg zahtev iz Priloge V se za orodja in naprave za elektronsko pošiljanje in prejem ponudb ter orodja in naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje uporabljajo naslednja pravila:

(a) zainteresiranim osebam so na voljo informacije v zvezi s specifikacijami za elektronsko predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem;

(b) države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, določijo raven varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s povezanimi tveganji;

(c) če države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, menijo, da je stopnja tveganja, ocenjena v skladu s točko (b) tega odstavka, takšna, da se zahtevajo napredni elektronski podpisi iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ), naročniki sprejmejo napredne elektronske podpise, podprte s kvalificiranim elektronskim potrdilom, pri čemer upoštevajo, ali je tako potrdilo dano s strani ponudnika storitev potrdil, ki je uvrščen na zanesljiv seznam iz Odločbe Komisije 2009/767/ES ( 10 ), in oblikovano z napravo za varne podpise ali brez nje, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) naročniki na podlagi oblik iz Sklepa Komisije 2011/130/EU ( 11 ) določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in sprejmejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo teh oblik; če se uporablja drugačna oblika elektronskega podpisa, elektronski podpis ali elektronski nosilec dokumenta vsebuje informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, za kar je odgovorna država članica. Možnosti potrjevanja morajo naročniku omogočati, da prek spleta brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem, preveri prejet elektronski podpis kot napreden elektronski podpisi, podprt s kvalificiranim potrdilom. Države članice informacije o izvajalcu storitev potrjevanja sporočijo Komisiji, ki informacije, ki jih prejme od držav članic, javno objavi na spletu; (ii) če je ponudba podpisana s kvalificiranim potrdilom, ki je uvrščeno na zanesljiv seznam, naročniki ne smejo postaviti nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh podpisov.

Glede dokumentov, ki se uporabljajo v postopku javnega naročanja in jih podpiše pristojni organ države članice ali drug organ izdajatelj, lahko pristojni organ ali drug organ izdajatelj določi zahtevano obliko naprednega podpisa v skladu z zahtevami iz člena 1(2) Sklepa 2011/130/EU. Uvedejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo te oblike, in sicer tako, da v zadevni dokument vključijo informacije, potrebne za obdelavo podpisa. Taki dokumenti v elektronskem podpisu ali elektronskem nosilcu dokumentov vsebujejo informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, ki omogočajo potrditev prejetega elektronskega podpisa prek spleta, brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem.

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni tehnične podrobnosti in značilnosti iz Priloge V zaradi upoštevanja tehničnega razvoja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni seznam iz točk (a) do (d) drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če so zaradi tehnološkega razvoja nadaljnja odstopanja od uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev postala neprimerna ali če so zaradi tehnološkega razvoja izjemoma potrebne nove izjeme.

Za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih formatov ter postopkovnih in sporočilnih standardov, zlasti v čezmejnem kontekstu, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 za določitev obvezne uporabe posebnih tehničnih standardov, zlasti v zvezi z elektronsko predložitvijo ponudb, uporabo elektronskih katalogov in elektronskim preverjanjem istovetnosti, vendar šele po tem, ko so tehnični standardi temeljito testirani in njihova uporabnost dokazana v praksi. Komisija pred uvedbo obvezne uporabe kakršnega koli tehničnega standarda tudi pazljivo preuči s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev obstoječih rešitev v elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.

Člen 41

Nomenklature

1. Pri oddaji javnih naročil se vsa nomenklatura navaja z uporabo „enotnega besednjaka javnih naročil (CPV)“ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da prilagodi kode CPV iz te direktive, če je treba spremembe nomenklature CPV upoštevati v tej direktivi in če te spremembe ne vključujejo spremembe področja uporabe te direktive.

Člen 42

Nasprotja interesov

Države članice zagotovijo, da javni naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za učinkovito preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje navzkrižij interesov pri izvajanju postopkov javnega naročanja, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence in zagotovi enaka obravnava vseh gospodarskih subjektov.

Nasprotje interesov zajema vsaj vsak položaj, ko imajo uslužbenci javnega naročnika ali izvajalca storitev javnega naročanja, delujočega v imenu javnega naročnika, ki sodelujejo pri izvajanju postopka javnega naročanja ali lahko vplivajo na rezultate tega postopka, neposreden ali posreden finančni, ekonomski ali drug osebni interes, za katerega bi se lahko štelo, da vpliva na njihovo nepristranskost in neodvisnost v postopku javnega naročanja.







NASLOV II

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA







POGLAVJE I

Postopki

Člen 43

Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi

Naročniki v smislu člena 4(1)(a), ki so zajeti v prilogah 3, 4 in 5 ter splošnih opombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA ter drugih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije.

Člen 44

Izbira postopkov

1. Naročniki pri oddaji javnih naročil blaga, gradenj ali storitev uporabljajo postopke, usklajene s to direktivo, če je bil, brez poseganja v člen 47, objavljen javni razpis v skladu s to direktivo.

2. Države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo odprte ali omejene postopke ali postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, kot je določeno v tej direktivi.

3. Države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo konkurenčne dialoge, kot je določeno v tej direktivi.

4. Javni razpis se lahko izvede na enega od naslednjih načinov:

(a) s periodičnim informativnim obvestilom v skladu s členom 67, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji;

(b) z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema v skladu s členom 68, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali s konkurenčnim dialogom ali partnerstvom za inovacije;

(c) z obvestilom o javnem naročilu v skladu s členom 69.

V primeru iz točke (a) tega odstavka se gospodarski subjekti, ki so izrazili svoj interes po objavi periodičnega informativnega obvestila, povabijo, da svoj interes pisno potrdijo s povabilom k potrditvi interesa v skladu s členom 74.

5. V posebnih primerih in okoliščinah, izrecno omenjenih v členu 50, lahko države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo postopek s pogajanji brez objave. Države članice dovolijo uporabo tega postopka samo v primerih iz člena 50.

Člen 45

Odprti postopek

1. V odprtih postopkih lahko vsak zainteresirani gospodarski subjekt predloži ponudbo na podlagi javnega razpisa.

Minimalni rok za prejem ponudb je 35 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

Ponudbi se priložijo informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

2. Če so naročniki objavili periodično informativno obvestilo, ki kot tako ni bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa, se lahko minimalni rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena skrajša na 15 dni, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a) periodično informativno obvestilo je poleg informacij, zahtevanih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebovalo vse informacije, zahtevane v oddelku II dela A Priloge VI, pod pogojem, da so bile slednje informacije na voljo ob objavi periodičnega informativnega obvestila;

(b) periodično informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

3. Če v nujnem primeru, ki ga naročnik ustrezno utemelji, ni mogoče upoštevati roka iz drugega pododstavka odstavka 1, lahko naročnik določi rok, ki ni krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.

4. Naročnik lahko za pet dni skrajša rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če se strinja, da se ponudbe lahko predložijo z elektronskimi sredstvi v skladu s prvim pododstavkom člena 40(4) ter členom 40(5) in (6).

Člen 46

Omejeni postopek

1. Za sodelovanje v omejenih postopkih se lahko na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.

2. Ponudbo lahko predložijo samo tisti gospodarski subjekti, ki jih naročnik k temu povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.

Rok za prejem ponudb se lahko določi na podlagi medsebojnega dogovora med naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi izbrani kandidati na voljo enako časa za pripravo in predložitev ponudb.

Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe.

Člen 47

Postopek s pogajanji s predhodnim javnim razpisom

1. Za sodelovanje v postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom se lahko na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.

2. Pri pogajanjih lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.

Rok za prejem ponudb se lahko določi na podlagi medsebojnega dogovora med naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi kandidati na voljo enako časa za pripravo in predložitev ponudb.

Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe.

Člen 48

Konkurenčni dialog

1. Za sodelovanje v konkurenčnih dialogih se lahko na podlagi javnega razpisa v skladu s točkama (b) in (c) člena 44(4) prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, pa 30 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.

V dialogu lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javno naročilo se odda izključno na podlagi merila ponudbe, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2).

2. Naročniki svoje potrebe in zahteve določijo in podrobneje opredelijo v javnem razpisu in/ali opisnem dokumentu. Hkrati v istih dokumentih določijo in podrobneje opredelijo izbrana merila za oddajo javnega naročila ter določijo okvirni časovni razpored.

3. Naročniki z udeleženci, izbranimi v skladu z zadevnimi določbami členov 76 do 81, začnejo dialog s ciljem ugotoviti in opredeliti najustreznejše načine za izpolnitev svojih potreb. V okviru tega dialoga lahko z izbranimi udeleženci razpravljajo o vseh vidikih javnega naročila.

Naročniki v okviru dialoga zagotovijo enako obravnavo vseh udeležencev. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri udeleženci imeli prednost pred drugimi.

Naročniki v skladu s členom 39 brez soglasja v dialogu sodelujočega kandidata ali ponudnika drugim udeležencem ne razkrijejo predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

4. Konkurenčni dialog se lahko izvaja v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v javnem razpisu ali opisnem dokumentu, zmanjša število rešitev, o katerih se razpravlja med posamezno fazo dialoga. Naročniki v javnem razpisu ali opisnem dokumentu navedejo, ali bodo uporabili to možnost.

5. Naročnik nadaljuje dialog, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko izpolnijo njegove potrebe.

6. Naročniki, potem ko objavijo, da je dialog zaključen, o tem obvestijo preostale udeležence in jih zaprosijo, naj predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so bile predstavljene in podrobneje opredeljene med dialogom. Navedene ponudbe morajo vsebovati vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta.

Te ponudbe se lahko na zahtevo naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in optimizirajo. Vendar ta pojasnila, podrobne opredelitve, optimizacija ali dodatne informacije ne smejo pomeniti sprememb osnovnih vidikov ponudbe ali naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta, če bi odstopanja od teh vidikov, potreb in zahtev verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminatoren učinek.

7. Naročniki preučijo prejete ponudbe na podlagi meril za oddajo javnega naročila iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta.

Na zahtevo naročnika se lahko s ponudnikom, za katerega je bilo ugotovljeno, da je predložil ponudbo, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2), izvedejo pogajanja, da se z dokončno določitvijo pogojev naročila potrdijo finančne obveznosti ali drugi pogoji iz ponudbe, če taka pogajanja bistveno ne spremenijo ključnih vidikov ponudbe ali naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta, ter ne pomenijo tveganja v smislu izkrivljanja konkurence ali diskriminacije.

8. Naročniki lahko določijo nagrade ali plačila za udeležence v dialogu.

Člen 49

Partnerstvo za inovacije

1. Za sodelovanje v partnerstvih za inovacije se lahko na podlagi javnega razpisa v skladu s točkama (b) in (c) člena 44(4) prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.

Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredeli potrebo po inovativnem blagu, storitvah ali gradnjah, ki je ne more zadovoljiti z nakupom blaga, storitev ali gradenj, že dostopnih na trgu. Navede tudi, kateri elementi opisa določajo minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vse ponudbe. Navedbe so dovolj natančne, da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg potrebne rešitve ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v postopku.

Naročnik se lahko odloči, da bo vzpostavil partnerstvo za inovacije z enim ali več partnerji, ki izvajajo ločene raziskovalne in razvojne dejavnosti.

Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo obvestilo o javnem naročilu poslano, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni. V postopku lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javna naročila se oddajo izključno na podlagi merila ponudbe, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2).

2. Cilj partnerstva za inovacije je razvoj inovativnega proizvoda, storitve ali gradenj ter poznejša nabava zagotovljenega blaga, storitev ali gradenj, pod pogojem, da ustrezajo dogovorjeni kakovosti izvedbe in najvišjim stroškom, dogovorjenim med naročniki in udeleženci.

Partnerstvo za inovacije se strukturira v zaporednih fazah, ki upoštevajo zaporedje korakov v postopku raziskav in inovacij; to lahko vključuje proizvodnjo proizvodov, izvajanje storitev ali dokončanje gradenj. Pri partnerstvu za inovacije se določijo vmesni cilji, ki jih morajo doseči partnerji, in zagotovi plačilo v ustreznih obrokih.

Naročnik se lahko na podlagi teh ciljev po vsaki fazi odloči za prekinitev partnerstva za inovacije ali – v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji – za zmanjšanje števila partnerjev s prekinitvijo posameznih pogodb, če v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, da lahko uporabi možnost prekinitve in pod kakšnimi pogoji to lahko stori.

3. Če ni v tem členu drugače določeno, se naročniki pogajajo s ponudniki o prvih in vseh nadaljnjih ponudbah, ki jih slednji predložijo, razen končne ponudbe, za izboljšanje njihove vsebine.

Minimalne zahteve in merila za oddajo javnega naročila niso predmet pogajanj.

4. Naročniki med pogajanji zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri ponudniki imeli prednost pred drugimi. Vse ponudnike, katerih ponudbe niso bile izločene v skladu z odstavkom 5, pisno obvestijo o vseh spremembah tehničnih specifikacij ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, razen tistih, ki določajo minimalne zahteve. Naročniki zagotovijo, da imajo ponudniki po teh spremembah na voljo dovolj časa, da po potrebi spremenijo ali ponovno predložijo ponudbe.

Naročniki v skladu s členom 39 brez soglasja kandidata ali ponudnika, ki sodeluje v pogajanjih, drugim udeležencem ne razkrijejo zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

5. Pogajanja med postopki partnerstev za inovacije se lahko izvajajo v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, zmanjša število ponudb, o katerih se je treba pogajati. Naročnik v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, ali bo uporabil to možnost.

6. Naročniki pri izbiri kandidatov uporabljajo zlasti pogoje glede sposobnosti kandidatov na področju raziskav in razvoja ter pri razvijanju in uvajanju inovativnih rešitev.

Raziskovalne in inovativne projekte, katerih cilj je izpolniti potrebe, ki jih je opredelil naročnik in jih ni mogoče izpolniti z obstoječimi rešitvami, lahko predložijo le gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene zahtevanih informacij.

Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, kakšna ureditev velja za pravice intelektualne lastnine. Naročnik v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji v skladu s členom 39 drugim partnerjem ne razkrije predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki mu jih v okviru partnerstva sporoči posamezen partner, če nima njegovega soglasja. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.

7. Naročnik zagotovi, da se struktura partnerstva ter zlasti trajanje in vrednost posameznih faz določijo ob upoštevanju stopnje inovativnosti predlagane rešitve ter zaporedja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, potrebnih za razvoj inovativne rešitve, ki na trgu še ni na voljo. Ocenjena vrednost naročenega blaga, storitev ali gradenj ni nesorazmerna glede na naložbe za njihov razvoj.

Člen 50

Uporaba postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa

Naročniki lahko uporabijo postopek s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa v naslednjih primerih:

(a) kadar v postopku s predhodnim javnim razpisom niso prejeli nobene ponudbe, nobene ustrezne ponudbe, nobene prijave za sodelovanje ali nobene ustrezne prijave za sodelovanje, pod pogojem, da se prvotni pogoji javnega naročila bistveno ne spremenijo; Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih naročnik določi v skladu s členom 78 ali členom 80;

(b) kadar ima javno naročilo samo raziskovalni, eksperimentalni, študijski ali razvojni namen, nima pa namena ustvarjati dobička ali povrniti stroškov raziskav in razvoja ter če oddaja takšnega naročila ne vpliva na konkurenčnost pri oddaji poznejših javnih naročil z natanko temi nameni;

(c) če gradnje, blago ali storitve lahko zagotovi samo določeni gospodarski subjekt iz naslednjih razlogov: (i) cilj naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev; (ii) konkurence iz tehničnih razlogov ni; (iii) za zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine. Izjemi iz točk (ii) in (iii) se uporabljata le, če ni ustrezne alternative ali