2000R2787 — SL — 01.04.2002 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2787/2000 z dne 15. decembra 2000 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (Besedilo velja za EGP) (UL L 330, 27.12.2000, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2787/2000

z dne 15. decembra 2000

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2700/2000 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) (v nadaljnjem besedilu imenovan „zakonik“), ter zlasti člena 249 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Države članice bi se morda želele udeležiti poskusnih programov za ocenjevanje pobud za usklajevanje in poenostavljanje carinskih postopkov, sprejetih zlasti na mednarodni ravni. Brez poseganja v uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 z dne 22. maja 1995 o statistiki v zvezi z menjavo blaga med Skupnostjo in njenimi državami članicami ter državami nečlanicami ( 3 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 374/98 ( 4 ), lahko takšne pobude zahtevajo odstopanja od uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 2454/93 ( 5 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1602/2000 ( 6 ), tako dolgo, kolikor je potrebno za izvajanje takšnih poskusnih programov. (2) Izkušnje so pokazale, da je treba prilagoditi nekatere predpise o odobritvi izvajanja rednih odpremnih storitev. (3) Preprostejša in jasnejša pravila o skupnostnem tranzitu bi bila koristna za gospodarstvo in tudi za carinske službe. (4) Težave zaradi tranzitnih postopkov so v zadnjih letih povzročile občutne izgube v proračunih držav članic in Skupnosti ter predstavljajo nenehno grožnjo za evropsko gospodarstvo in gospodarske subjekte. (5) Zato je treba te postopke posodobiti, da bodo poslovanju prijaznejši, hkrati pa bodo še vedno zagotavljali učinkovito zaščito javnih interesov držav članic in Skupnosti. (6) Jasneje je treba določiti primere, v katerih je uporaba skupnostnega tranzitnega postopka obvezna. (7) Jasno je treba ločiti med standardnim postopkom, ki se uporablja za vse gospodarske subjekte, in poenostavljenimi postopki, uporabljenimi samo za gospodarske subjekte, ki izpolnjujejo nekatere pogoje. To zahteva uravnoteženi prijem, ki upošteva tveganja in koristi zanesljivim gospodarskim subjektom tako, da jim posebej omogoča uporabo poenostavljenih postopkov, pri tem pa ohranja načelo prostega dostopa do osnovnega tranzitnega postopka. (8) Določiti je treba pravila in pogoje za zmanjšanje zneska skupnega zavarovanja ter za opustitev zavarovanja, da bi zagotovili enotno uporabo člena 94(4) zakonika. Pravila in pogoji morajo upoštevati zanesljivost izvajalcev in tveganja v zvezi z blagom. (9) Določiti je treba tudi okoliščine, v katerih se lahko prepove uporaba nižjega skupnega zavarovanja ali skupnega zavarovanja za blago, ki predstavlja večja tveganja. (10) Do začetka uporabe popolnoma računalniškega tranzitnega sistema je mogoče upravo in nadzor nad skupnostnimi tranzitnimi postopki izboljšati tako, da se v določbe dodajo številna pravila z jasno navedenimi postopki, ki jih je treba uporabljati, in roki, ki jih je treba upoštevati, da bi uporabnikom tranzita zagotovili kakovostne storitve. (11) Zakonodaji o skupnostnem tranzitu je treba dodati nove določbe, ki bodo olajšale in pospešile izterjavo dolgov. (12) Sprejeti je treba nekatere vsebinske spremembe v zvezi z napotili h konvenciji TIR. (13) Zaradi tehničnega napredka v proizvodnji slada je treba prilagoditi standardne stopnje donosa za nepraženi in praženi slad. (14) Uredba Komisije (ES) št. 2513/98 ( 7 ) posodablja Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 1501/95 ( 8 ), ki določa predelovalne koeficiente za proizvodnjo nepraženega in praženega slada, uporabljene za izračun izvoznih nadomestil za predelane izdelke. Standardne stopnje donosa je zato treba izračunati na podlagi teh koeficientov. (15) Da bi se izognili neugodnim vplivom zaradi vnaprej plačanih izvoznih nadomestil v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 565/80 ( 9 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2026/83 ( 10 ), je treba določiti nove standardne stopnje donosa za vnaprej financirano blago, ki se bodo uporabljale od 1. septembra 1998. (16) Uredbo (EGS) št. 2454/93 je treba ustrezno spremeniti. (17) Nekatere prehodne določbe iz te uredbe morajo nadomestiti tiste iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 502/1999 ( 11 ). Zaradi preglednosti je torej treba slednje črtati. (18) Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Uredba (EGS) št. 2454/93 se spremeni:

1. V poglavje 3 naslova I dela I se doda naslednji člen 4c: „Člen 4c Za poskusne programe, ki uporabljajo tehnike računalniške izmenjave podatkov in so namenjeni za ocenjevanje morebitnih poenostavitev, lahko carinski organi za obdobje, ki je nujno potrebno za izvajanje programa, opustijo zahtevo po navajanju naslednjih podatkov: (a) deklaracije iz člena 178(1); (b) z odstopanjem od člena 222(1) podrobnih podatkov v nekaterih poljih enotne upravne listine, ki niso potrebni za ugotavljanje istovetnosti blaga in niso pomembni za uporabo uvoznih ali izvoznih dajatev. Takšni podatki pa bodo na razpolago na zahtevo v okviru nadzornih postopkov. Znesek uvoznih dajatev, ki se zaračunavajo v obdobju, zajetem v odstopanje in odobrenem na podlagi prvega pododstavka, ni nižji od tistega, ki bi se zaračunal, če ni odstopanja. Države članice, ki se želijo udeležiti takšnega poskusnega programa, pošljejo Komisiji vnaprej vse podatke o predlaganem poskusnem programu, skupaj s predvidenim trajanjem. Komisijo obveščajo tudi o dejanskem izvajanju in rezultatih. Komisija obvešča druge države članice.“

2. V členu 215(1) se v drugem pododstavku številke „(1, 4, 5 in 7)“ nadomestijo s številkami „(1, 4 in 5)“.

3. V prvi alinei člena 263 se besedilo „členi 406 do 409“ nadomesti z besedilom „členi 406, 407 in 408“.

4. Naslov v naslovu II dela II se nadomesti z naslednjim: „CARINSKI STATUS BLAGA IN TRANZIT.“

5. Poglavji 1 in 2 v naslovu II dela II se črtata.

6. Člen 313(2) se spremeni: (a) v prvem pododstavku se točka (a) nadomesti z naslednjim: „(a) blago, prineseno na carinsko območje Skupnosti v skladu s členom 37 zakonika. Vendar pa se v skladu s členom 38(5) zakonika blago, prineseno na carinsko območje Skupnosti, šteje kot skupnostno blago, razen če ni ugotovljeno, da nima skupnostnega statusa: — če je bilo pri zračnem prevozu blago natovorjeno ali pretovorjeno na letališču na carinskem območju Skupnosti za dostavo na drugo letališče na carinskem območju Skupnosti in če se prevaža na podlagi enotne prevozne listine, ki je bila sestavljena v državi članici, ali — če se pri pomorskem prevozu blago prevaža med pristanišči na carinskem območju Skupnosti z rednimi ladijskimi prevozi, odobrenimi v skladu s členoma 313a in 313b“; (b) drugi pododstavek se črta.

7. Člen 313b se spremeni: (a) Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim: „1. Na zahtevo ladijskega prevoznika, ki opredeljuje svoje storitve, mu lahko carinski organi države članice, na katere ozemlju ima prevoznik sedež, s soglasjem drugih zadevnih držav članic odobrijo vzpostavitev rednih ladijskih prevozov. 2. Vloga mora vsebovati naslednje podatke: (a) zadevna pristanišča; (b) imena plovil, ki se bodo uporabljala za redne prevoze; in (c) vse nadaljnje podatke, ki jih zahtevajo carinski organi, zlasti urnik ladijskih prevozov.“ (b) V odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim besedilom: „(a) so registrirani v Skupnosti in so njihovi podatki na voljo pristojnim carinskim organom; (b) niso zagrešili hudih ali večkratnih kršitev v zvezi z opravljanjem rednega ladijskega prevoza“. (c) V zadnjem stavku odstavka 6 se besedilo „z uporabo postopka iz odstavka 4“ črta in doda se naslednji novi stavek: „Če se podatki, ki jih zahteva odstavek 2(a), spremenijo, se uporabi postopek iz odstavka 4.“

8. Člen 314 se spremeni: (a) V prvem stavku odstavka 1 se besedilo „iz odstavka 2“ nadomesti z „v skladu s členom 314c(l)“. (b) Odstavek 2 se črta. (c) V odstavku 3 se besedilo „iz odstavka 2“ nadomesti z besedilom „iz člena 314c(l)“. (d) Odstavek 4 se črta.

9. Za členom 314 se doda naslednje besedilo: „Člen 314a Carinske uprave držav članic si medsebojno pomagajo pri preverjanju pristnosti in natančnosti dokumentov ter pri preverjanju, ali so bili pravilno uporabljeni postopki, ki se uporabljajo v skladu z določbami iz tega naslova za dokazovanje skupnostnega statusa blaga.



Oddelek 2 Dokazilo o skupnostnem statusu Člen 314b V tem oddelku izraz ‚pristojni urad‘ pomeni carinske organe, ki so pristojni za potrjevanje skupnostnega statusa blaga. Člen 314c 1. Skupnostni status je za blago mogoče dokazati le na enega od naslednjih načinov, brez vpliva na blago, dano v notranji skupnostni tranzitni postopek: (a) z enim od dokumentov iz členov 315 do 317b; (b) v skladu s pravili iz členov 319 do 323; (c) s spremno listino iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2719/92 ( 12 ); (d) z dokumentom iz člena 325; (e) z nalepko iz člena 462a(2); (f) z dokumentom iz člena 816, ki potrjuje skupnostni status blaga; ali (g) s kontrolnim izvodom T5, ki je opisan v členu 843. 2. Če se dokumenti ali pravila iz odstavka 1 uporabljajo za skupnostno blago v embalaži, ki nima skupnostnega statusa, mora biti na dokumentu, ki potrjuje skupnostni status blaga, navedeno naslednje: (a) envases N (b) N-emballager (c) N-Umschließungen (d) Συσκευασία Ν (e) N packaging (f) emballages N (g) imballaggi N (h) N-verpakkingen (i) embalagens N (j) N-pakkaus (k) N förpackning. 3. Če so izpolnjeni pogoji za izdajo dokumentov, je mogoče dokumente iz členov 315 do 323 izdati naknadno. V tem primeru morajo vsebovati eno od naslednjih navedb v rdeči barvi: (l) Expedido a posteriori, (m) Udstedt efterfoelgende, (n) Nachträglich ausgestellt, (o) Εκδοθέν εκ των υστέρων, (p) Issued retroactively, (q) Délivré a posteriori, (r) Rilasciato a posteriori, (s) Achteraf afgegeven, (t) Emitido a posteriori, (u) Annettu jälkikäteen, (v) Utfärdat i efterhand. Pododdelek 1 Dokument T2L“

10. Člen 315 se nadomesti z naslednjim: „Člen 315 1. Skupnostni status blaga se dokazuje s predložitvijo dokumenta T2L. Ta dokument se sestavi v skladu z odstavki 3 do 5. 2. Skupnostni status blaga, ki se pošilja na del carinskega območja Skupnosti, kjer se Direktiva 77/388/EGS ne uporablja, ali iz dela tega območja, se dokazuje s predložitvijo dokumenta T2LF. Odstavki 3 do 5 tega člena in členi 316 do 324f se za dokument T2LF smiselno uporabljajo. 3. Dokument T2L se izpiše na obrazcu, ki ustreza izvodu 4 ali izvodu 4/5 vzorca v prilogah 31 in 32. Po potrebi se navedenemu obrazcu doda en ali več dopolnilnih listov, ki ustrezajo izvodu 4 ali izvodu 4/5 vzorca v prilogah 33 in 34. Če države članice pri uporabi računalniškega sistema za izdelavo deklaracij ne odobrijo uporabe dopolnilnih listov, se obrazcu doda eden ali več obrazcev, ki ustrezajo izvodu 4 ali izvodu 4/5 vzorca v prilogah 31 in 32. 4. Udeleženec vpiše ‚T2L‘ v desno podpolje polja 1 na obrazcu in ‚T2Lbis‘ v desno podpolje polja 1 na dopolnilnih listih. 5. Nakladnice, sestavljene v skladu z vzorcem iz Priloge 45 in izpolnjene v skladu s Prilogo 44a, se lahko uporabljajo namesto dopolnilnih listov kot opisni del dokumenta T2L.“

11. Doda se naslednji člen 315a: „Člen 315a Carinski organi lahko osebam, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 373, odobrijo uporabo takšnih nakladnic, ki ne ustrezajo vsem zahtevam iz člena 44a in 45. Člen 385(1), drugi pododstavek, (2) in (3) se smiselno uporablja.“

12. Člen 316 se nadomesti z naslednjim: „Člen 316 1. Ob upoštevanju določb iz člena 324f se dokument T2L sestavi v enem izvirniku. 2. Na zahtevo udeleženca pristojni urad potrdi dokumente T2L in po potrebi vse uporabljene dopolnilne liste ali nakladnice. Takšen zaznamek vsebuje naslednje podatke, ki morajo biti, če je mogoče, navedeni v polju ‚C. Urad odhoda‘: (a) na dokumentih T2L naziv in žig pristojnega urada, podpis carinskega delavca, datum potrditve in bodisi evidenčno številko ali številko odpremne deklaracije, kjer je to potrebno; (b) pri dopolnilnih listih ali nakladnicah številko, navedeno na dokumentu T2L, ki se vpiše z žigom, na katerem je ime pristojnega urada, ali ročno; če je vpisana ročno, mora biti zraven uradni žig navedenega urada. Dokumenti se vrnejo udeležencu.“

13. Za členom 316 se vstavi naslednje: „Pododdelek 2 Komercialni dokumenti“ .

14. Člen 317(2), (3) in (4) se nadomesti z naslednjim: „2. Račun ali prevozna listina iz odstavka 1 vsebuje vsaj polni naziv in naslov pošiljatelja oziroma udeleženca, kadar to ni pošiljatelj, število in vrsto, oznake in referenčne številke tovorkov, opis blaga, bruto maso v kilogramih in po potrebi število zabojnikov. Udeleženec jasno označi navedeni dokument z znakom ‚T2L‘ in z lastnoročnim podpisom. 3. Na zahtevo udeleženca pristojni urad potrdi račun ali prevozno listino, ki jo je ustrezno izpolnila in podpisala zadevna oseba. Zaznamek vsebuje naziv in žig pristojnega urada, podpis uradnika tega urada, datum potrditve in bodisi evidenčno številko ali številko odpremne deklaracije, če je potrebna. 4. Če skupna vrednost blaga Skupnosti, zajetega v računu ali prevozni listini, izpolnjeni in podpisani v skladu z odstavkom 2 tega člena ali člena 224, ne presega 10 000 EUR, udeležencu ni treba predložiti dokumenta v potrditev pristojnemu uradu. V tem primeru račun ali prevozna listina vsebujeta poleg podatkov iz odstavka 2 še podatke o pristojnem uradu.“

15. Člen 317a se spremeni: (a) V odstavku 2 se drugi pododstavek spremeni: (i) Točka (c) se nadomesti z naslednjim: „(c) običajni trgovski opis blaga, ki vsebuje dovolj podatkov, da omogočajo ugotavljanje istovetnosti blaga;“. (ii) Točka (f) se nadomesti z naslednjim: „(f) naslednje vnose za status blaga: — črko, ‚C‘ (enakovredna ‚T2L‘) za blago, katerega skupnostni status je mogoče dokazati, — črko ‚F‘ (ki ustreza ‚T2LF‘) za blago, katerega skupnostni status je mogoče dokazati in ki se pošilja v del carinskega območja Skupnosti, kjer se določbe Direktive 77/388/EGS ne uporabljajo, oziroma iz njega, — črko ‚N‘ za vse drugo blago.“ (b) Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Na zahtevo ladijskega prevoznika pristojni urad potrdi ustrezno izpolnjen in podpisan manifest. Zaznamek vsebuje naziv in žig pristojnega urada, podpis uradnika tega urada in datum potrditve.“

16. Doda se naslednji člen 317b: „Člen 317b Kadar se uporabljajo poenostavljeni skupnostni tranzitni postopki iz členov 444 in 448, se skupnostni status navede s črko ‚C‘ (enakovredna ‚T2L‘), ki se vpiše poleg posameznih postavk na manifestu.“

17. Člen 318 se črta in se vstavi naslednje: „Pododdelek 3 Druga dokazila, ki jih zahtevajo nekatere operacije“ :

18. V členu 319(1) se v prvem stavku črta besedilo „in ob upoštevanju člena 314(2)“.

19. V členu 320 se točka (b) nadomesti z naslednjim: „(b) v drugih primerih, v skladu s členi 315 do 319 in 321, 322 ter 323.“

20. V členu 321 se besedilo „členi 315 do 318“ nadomesti z besedilom „členi 315 do 317b“.

21. Člena 323a in 324 se črtata in vstavi se naslednji pododdelek 4.: „Pododdelek 4 Dokazilo o skupnostnem statusu blaga, ki ga daje pooblaščeni pošiljatelj Člen 324a 1. Carinski organi posamezne države članice lahko katerikoli osebi, v nadaljnjem besedilu ‚pooblaščeni pošiljatelj‘, ki izpolnjuje zahteve iz člena 373 in namerava dokazovati skupnostni status blaga z dokumentom T2L v skladu s členom 315 ali z enim od dokumentov iz členov 317 do 317b, v nadaljnjem besedilu ‚komercialni dokumenti‘, dovolijo uporabo takšnih dokumentov, ne da bi jih morala predložiti pristojnemu uradu v potrditev. 2. Določbe iz členov 374 do 378 se smiselno uporabljajo za dovoljenje iz odstavka 1. Člen 324b Dovoljenje posebej navaja: (a) urad, odgovoren za predhodno potrjevanje obrazcev, ki se uporabljajo za sestavo zadevnih dokumentov, za namene člena 324c(l)(a); (b) način, kako bo pooblaščeni pošiljatelj dokazoval, da so bili obrazci pravilno uporabljeni; (c) izvzete kategorije ali gibanja blaga; (d) obdobje, v katerem bo pooblaščeni pošiljatelj obveščal pristojni urad, in način obveščanja, da bodo lahko opravili ves potrebni nadzor pred odhodom blaga. Člen 324c 1. Dovoljenje določa, da mora biti prednja stran zadevnih komercialnih dokumentov ali polje ‚C. Urad odhoda‘ na prednji strani obrazcev, uporabljenih za izpolnjevanje dokumentov T2L, in nadaljnjih listov, kadar pridejo v poštev: (a) vnaprej žigosana z žigom urada iz člena 324b(a) in s podpisom carinskega delavca tega urada; ali (b) žigosana s posebnim žigom, ki ga ima pooblaščeni pošiljatelj in ga odobrijo carinski organi ter ustreza vzorcu iz Priloge 62. Odtis tega žiga je na obrazce mogoče vtisniti vnaprej, če tiskanje opravi tiskarna, ki je bila pooblaščena v ta namen. Določbe iz člena 401 se smiselno uporabljajo. 2. Pooblaščeni pošiljatelj najpozneje ob dostavi blaga izpolni in podpiše obrazec. V polje ‚D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda‘ na dokumentu T2L ali na jasno vidno mesto na uporabljenem komercialnem dokumentu vpiše tudi naziv pristojnega urada, datum izpolnjevanja dokumenta in enega od naslednjih zaznamkov: — Expedidor autorizado — Godkendt afsender — Zugelassener Versender — Εγκεκριμένος αποστολέας — Authorised consignor — Expéditeur agréé — Speditore autorizzato — Toegelaten afzender — Expedidor autorizado — Hyväksytty lähettäjä — Godkänd avsändare. Člen 324d 1. Pooblaščeni pošiljatelj ima lahko pooblastilo, da ne podpiše dokumentov T2L ali uporabljenih komercialnih dokumentov, ki so bili izdelani po postopku elektronske ali avtomatske izmenjave podatkov, če so opremljeni z odtisom posebnega žiga iz Priloge 62. To dovoljenje se izda pod pogojem, da je pooblaščeni pošiljatelj tem organom predhodno dal pisno izjavo, s katero potrjuje svojo odgovornost za pravne posledice, ki izhajajo iz vseh dokumentov T2L ali komercialnih dokumentov, ki so izdani z odtisom posebnega žiga. 2. Dokumenti T2L ali komercialni dokumenti, sestavljeni v skladu z odstavkom 1, na mestu podpisa pooblaščenega pošiljatelja vsebujejo enega od naslednjih zaznamkov: — Dispensa de firma — Fritaget for underskrift — Freistellung von der Unterschriftsleistung — Δεν απαιτείται υπογραφή — Signature waived — Dispense de signature — Dispensa dalla firma — Van ondertekening vrijgesteld — Dispensada a assinatura — Vapautettu allekirjoituksesta — Befriad från underskrift. Člen 324e 1. Carinski organi države članice lahko ladijske družbe oprostijo sestavljanja manifestov za dokazovanje skupnostnega statusa blaga najpozneje do dne po odhodu plovila in vsekakor do prihoda plovila v namembno pristanišče. 2. Dovoljenje iz odstavka 2 se odobri le mednarodnim ladijskim družbam, ki: (a) izpolnjujejo pogoje iz člena 373; z odstopanjem od člena 373(l)(a) ni treba, da so ladijske družbe s sedežem v Skupnosti, če imajo tam območno podružnico; in (b) uporabljajo elektronski sistem izmenjave podatkov za prenos podatkov med pristaniščem odhoda in namembnim pristaniščem v Skupnosti; in (c) opravijo veliko število voženj med državami članicami po priznanih progah. 3. Ob prejemu vloge carinski organi države članice, v kateri ima ladijska družba sedež, obvestijo o vlogi druge države članice, na ozemljih katerih so pristanišča odhoda in namembna pristanišča. Če carinski organi v 60 dneh od obvestila ne prejmejo ugovora, odobrijo uporabo poenostavljenega postopka iz odstavka 4. Takšna odobritev velja v zadevnih državah članicah in se uporablja samo za tranzitne operacije med pristanišči, na katere se nanaša. 4. Poenostavitev se opravi na naslednji način: (a) manifest za pristanišče odhoda se po elektronskem sistemu za izmenjavo podatkov pošlje v namembno pristanišče; (b) ladijski prevoznik v manifest vpiše podatke, ki so navedeni v členu 317a(2); (c) na zahtevo se izpis manifesta, ki je bil poslan po sistemu elektronske izmenjave podatkov, pošlje carinskim organom v pristanišču odhoda najpozneje prvi delovni dan po odhodu plovila in vsekakor pred prihodom plovila v namembno pristanišče; (d) izpis manifesta, ki je predmet izmenjave podatkov, se pošlje carinskim organom v namembnem pristanišču. 5. Člen 448(4) se smiselno uporablja. Člen 324f Pooblaščeni pošiljatelj naredi izvod vsakega dokumenta T2L ali vsakega komercialnega dokumenta, ki je bil izdan na podlagi tega pododdelka. Carinski organi določijo pogoje, po katerih se izvod predloži za kontrolo in hrani vsaj dve leti.“

22. V naslovu „Oddelek 2 — Posebne določbe o proizvodih morskega ribolova in drugih proizvodih iz morja, pridobljenih z ladjami“ v poglavju 3 naslova II v delu II se besedilo „Oddelek 2“ nadomesti z besedilom „Pododdelek 5“.

23. V prvem stavku člena 325(1) se besedilo „za namene tega oddelka“ nadomesti z besedilom „za namene tega pododdelka.“

24. Člen 337 se črta.

25. Poglavja 4 do 6a v naslovu II dela II se nadomestijo z naslednjim: „POGLAVJE 4 Skupnostni tranzit



Oddelek 1 Splošne določbe Člen 340a Če ni določeno drugače, se določbe iz tega poglavja uporabljajo za zunanji in notranji skupnostni tranzit. Blago, ki predstavlja večje tveganje za goljufije, je našteto v Prilogi 44c. Če se določba iz te uredbe nanaša na navedeno prilogo, se ukrepi v zvezi z blagom iz navedene priloge uporabljajo le, če količina takšnega blaga presega ustrezno minimalno količino. Priloga 44c se pregleda vsaj enkrat na leto. Člen 340b V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve: 1. ‚urad odhoda‘ : pomeni carinski urad, ki sprejema deklaracije, na podlagi katerih je blago dano v skupnostni tranzitni postopek; 2. ‚urad tranzita‘ pomeni : (a) carinski urad pri izhodu iz carinskega območja Skupnosti, ko pošiljka zapušča carinsko območje Skupnosti v okviru tranzitne operacije prek meje med državo članico in tretjo državo, ki ni članica Efte; ali (b) carinski urad pri vstopu na carinsko območje Skupnosti, ko je blago prečkalo ozemlje tretje države v okviru tranzitne operacije; 3. ‚namembni urad‘ : pomeni carinski urad, v katerem je treba predložiti blago, dano v skupnostni tranzitni postopek, da se postopek lahko konča; 4. ‚urad zavarovanja‘ : pomeni urad, ki ga določijo carinski organi vsake države članice, pri katerem garant vlaga zavarovanja; 5. ‚države Efte‘ : pomeni vse države, ki so članice Efte, in vse druge države, ki so pristopile h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku ( 13 ). Člen 340c 1. Skupnostno blago je dano v notranji skupnostni tranzitni postopek, če je dobavljeno: (a) iz dela carinskega območja Skupnosti, kjer se uporabljajo določbe Direktive 77/388/EGS, v del carinskega območja Skupnosti, kjer se navedene določbe ne uporabljajo; ali (b) iz dela carinskega območja Skupnosti, kjer se ne uporabljajo določbe Direktive 77/388/EGS, v del carinskega območja Skupnosti, kjer se navedene določbe uporabljajo; ali (c) iz dela carinskega območja Skupnosti, kjer se ne uporabljajo določbe Direktive 77/388/EGS, v del carinskega območja Skupnosti, kjer se navedene določbe ne uporabljajo. 2. Skupnostno blago, ki je dobavljeno iz enega kraja na carinskem območju Skupnosti v drugi kraj prek območja ene ali več držav Efte v skladu s Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku, se daje v notranji skupnostni tranzitni postopek brez poseganja v odstavek 3. Blaga iz prvega pododstavka, ki se prevaža v celoti po morju ali po zraku, ni treba dati v notranji skupnostni tranzitni postopek. 3. Če se skupnostno blago izvaža v državo Efte ali se prevaža prek ozemlja ene ali več držav Efte in se uporabljajo določbe Konvencije o skupnem tranzitnem postopku, se takšno blago daje v zunanji skupnostni tranzitni postopek pod naslednjimi pogoji: (a) če so opravljene izvozne carinske formalnosti za pridobitev izvozne kompenzacije ob izvozu v tretjo državo na podlagi skupne kmetijske politike; ali (b) če prihaja iz intervencijskih zalog, če se za takšno blago uporabljajo kontrolni ukrepi glede uporabe in/ali namembnega območja in če so bile opravljene carinske formalnosti ob izvozu v tretjo državo na podlagi skupne kmetijske politike; ali (c) če je upravičeno do povračila ali odpustitve uvozne dajatve pod pogojem, da se izvozi iz carinskega območja Skupnosti; ali (d) če je v obliki nadomestnih izdelkov ali blaga v nespremenjenem stanju, če so bile za to blago opravljene carinske formalnosti ob izvozu v tretje države za zaključek postopka aktivnega oplemenitenja, sistema povračil, da bi pridobili povračilo ali odpustitev carine. Člen 340d Blago, za katero se uporablja skupnostni tranzitni postopek, se lahko prevaža med dvema krajema na carinskem območju Skupnosti prek ozemlja tretje države, ki ni članica Efte, če se prek takšne tretje države prevaža z enotno prevozno listino, ki je bila sestavljena v državi članici. V tem primeru se tranzitni postopek prekine na ozemlju tretje države. Člen 340e 1. Skupnostni tranzitni postopek je obvezen za blago, ki se prevaža po zraku le, če se natovarja ali raztovarja na letališču v Skupnosti. 2. Uporaba skupnostnega tranzitnega postopka je obvezna za blago, ki se prevaža po morju, če se prevaža z rednimi ladijskimi prevozi, odobrenimi v skladu s členoma 313a in 313b, brez poseganja v člen 91(1) zakonika. Člen 341 Določbe iz poglavij 1 in 2 naslova VII zakonika in določbe iz tega naslova se smiselno uporabljajo za druge dajatve v smislu člena 91(l)(a) zakonika. Člen 342 1. Zavarovanje, ki ga predloži glavni zavezanec, velja po vsej Skupnosti. 2. Kadar zavarovanje izdaja garant, mora navesti službeni naslov ali imenovati zastopnika v vsaki državi članici. 3. Za skupnostne tranzitne operacije, ki jih opravljajo železniške družbe držav članic po postopku, ki ni poenostavljeni postopek iz člena 372(l)(g)(i), je treba predložiti zavarovanje. Člen 343 Vsaka država članica pošlje Komisiji seznam v dogovorjeni obliki, ki navaja carinske urade, pristojne za obravnavo skupnostnih tranzitnih operacij, z navedbo ustreznih identifikacijskih številk in pristojnosti ter delovnega časa. O spremembah teh podatkov je treba obvestiti Komisijo. Komisija te podatke sporoči drugim državam članicam. Člen 344 Značilnosti obrazcev razen enotne upravne listine, ki se uporabljajo v skupnostnem tranzitnem sistemu, so določene v Prilogi 44b.



Oddelek 2 Postopek



Pododdelek 1 Posamezno zavarovanje Člen 345 1. Posamezno zavarovanje krije celoten znesek carinskega dolga, ki bi lahko nastal, in je izračunan na podlagi najvišjih stopenj, ki se uporabljajo za blago v državi članici odhoda. Vendar pa stopnje, ki se upoštevajo pri izračunu posameznega zavarovanja, ne morejo biti manjše od najnižje stopnje, če je takšna stopnja navedena v petem stolpcu v Prilogi 44c. 2. Posamezna zavarovanja v obliki gotovinskega pologa se vložijo pri uradu odhoda. Povrnejo se, ko je postopek zaključen. 3. Posamezno zavarovanje, ki ga predloži garant, je lahko v obliki kuponov za individualno zavarovanje za znesek 7 000 EUR, ki jih izda garant osebam, nastopajočim kot glavni zavezanec. Garant odgovarja za znesek do 7 000 EUR na kupon. Člen 346 1. Posamezno zavarovanje, ki ga predloži garant, mora ustrezati vzorcu iz Priloge 49. Če urad odhoda ni tudi urad zavarovanja, le-ta hrani izvod instrumenta, s katerim je sprejel izjavo garanta. Glavni zavezanec predloži izvirnik uradu odhoda, ki ga tudi hrani. Po potrebi lahko ta urad zahteva prevod v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov zadevne države članice. 2. Če tako zahtevajo nacionalni zakoni ali drugi predpisi ali splošna praksa, lahko države članice dovolijo, da je izjava iz odstavka 1 v drugačni obliki, če ima enake pravne posledice kakor izjava v vzorcu. Člen 347 1. V primeru iz člena 345(3) posamezno zavarovanje ustreza vzorcu iz Priloge 50. Člen 346(2) se smiselno uporablja. 2. Kupon za posamezno zavarovanje se sestavi na obrazcu, ki ustreza vzorcu iz člena 54. Garant na kuponu navede skrajni rok uporabe, ki ne sme biti daljši od enega leta po datumu izdaje kupona. 3. Garant lahko izda kupone za posamezno zavarovanje, ki ne veljajo za skupnostno tranzitno operacijo, pri čemer gre za blago iz Priloge 44c. To garant naredi tako, da na vsak kupon za posamezno zavarovanje diagonalno vpiše enega od naslednjih zaznamkov: — Validez limitada — Begrænset gyldighed — Beschränkte Geltung — Περιορισμένη ισχύς — Limited validity — Validité limitée — Validità limitata — Beperkte geldigheid — Validade limitada — Voimassa rajoitetusti — Begränsad giltighet. 4. Glavni zavezanec izroči uradu odhoda toliko kuponov za posamezno zavarovanje v znesku 7 000 EUR, kolikor je potrebnih, da pokrije skupni znesek iz člena 345(1). Kupone hrani urad odhoda. Člen 348 1. Urad zavarovanja prekliče sklep o sprejemu izjave garanta, če pogoji, določeni ob izdaji, niso več izpolnjeni. Enako lahko garant kadarkoli prekliče svojo izjavo. 2. Preklic ali razveljavitev začne veljati šestnajsti dan po datumu, ko garant oziroma urad zavarovanja prejme obvestilo. Od datuma začetka veljavnosti preklica ali razveljavitve ni mogoče nobenega pred tem izdanega kupona za posamezno zavarovanje uporabiti za dajanje blaga v skupnostni tranzitni postopek. 3. Država članica, ki je odgovorna za ustrezni urad zavarovanja, takoj obvesti Komisijo o preklicu ali razveljavitvi in o datumu začetka veljavnosti. Komisija o tem obvesti druge države članice.



Pododdelek 2 Prevozna sredstva in deklaracije Člen 349 1. Vsaka tranzitna deklaracija zajema le blago, ki je ali bo naloženo na eno samo prevozno sredstvo za prevoz od enega urada odhoda do enega namembnega urada. V tem členu se naslednje šteje kot eno samo prevozno sredstvo pod pogojem, da bo blago, ki se prevaža, odpremljeno skupaj: (a) cestno vozilo z enim ali več priklopniki ali polpriklopniki; (b) sklop povezanih železniških voz ali vagonov; (c) plovila, ki tvorijo verigo; (d) zabojniki, natovorjeni na eno samo prevozno sredstvo v smislu tega člena. 2. Eno samo prevozno sredstvo se lahko uporablja za natovarjanje blaga pri več kakor enem uradu odhoda in za raztovarjanje pri več kakor enem namembnem uradu. Člen 350 Nakladnice, sestavljene v skladu s Prilogo 44a, ki ustrezajo vzorcu v Prilogi 45, se lahko uporabljajo namesto dopolnilnih listov kot opisni del tranzitnih deklaracij, katerih sestavni del so. Člen 351 Če ena pošiljka vsebuje blago, ki mora biti v zunanjem skupnostnem tranzitnem postopku, in blago, ki mora biti v notranjem skupnostnem tranzitnem postopku, se tranzitna deklaracija, označena s črko ‚T‘, dopolni z naslednjim: (a) z dopolnilnimi listi, označenimi z oznakami ‚T1bis‘, ‚T2bis‘ oziroma ‚T2Fbis‘; ali (b) z nakladnicami, označenimi z oznakami ‚T1‘, ‚T2‘ oziroma ‚T2F‘. Člen 352 Če v desnem podpolju polja 1 na tranzitni deklaraciji niso navedene oznake ‚T1‘, ‚T2‘ ali ‚T2F‘ ali če pri pošiljki, vsebujoči tako blago, ki je v notranjem skupnostnem tranzitnem postopku, in blago, ki je v zunanjem skupnostnem tranzitnem postopku, niso izpolnjeni pogoji iz člena 351, se šteje, da je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni postopek. Za izračunavanje izvozne dajatve ali za izvajanje izvoznih ukrepov skupne trgovinske politike pa se šteje, da se tako blago giblje na podlagi notranjega skupnostnega tranzitnega postopka. Člen 353 1. Z odstopanjem od člena 222(1) mora tranzitna deklaracija, vložena s tehniko računalniške izmenjave podatkov iz člena 4a(l)(a), ustrezati strukturi in opombam, ki so navedene v členu 37a. 2. Ob upoštevanju pogojev in na način, ki ga določijo, ter z obveznim upoštevanjem načel, ki jih določajo carinska pravila, lahko carinski organi dovolijo, da se nakladnice uporabijo kot opisni del tranzitne deklaracije, ki je vložena s tehniko računalniške izmenjave podatkov. Člen 354 Ob upoštevanju pogojev in na način, ki ga določijo, ter z obveznim upoštevanjem načel, ki jih določajo carinska pravila, lahko carinski organi dovolijo, da se tranzitne deklaracije ali nekateri podatki na deklaracijah vložijo na disketah, magnetnih trakovih ali drugih podobnih nosilcih podatkov, v kodirani obliki, če je to primerno.



Pododdelek 3 Formalnosti pri uradu odhoda Člen 355 1. Blago, dano v skupnostni tranzitni postopek, se prevaža v namembni urad po ekonomsko najbolj upravičeni poti. 2. Brez vpliva na člen 387, za blago s seznama v Prilogi 44c, ali če carinski organi ali glavni zavezanec menijo, da je to potrebno, urad odhoda določi načrt poti in vpiše v polje 44 tranzitne deklaracije vsaj države članice, prek katerih bo potekal tranzit, ob upoštevanju podatkov, ki jih je sporočil glavni zavezanec. Člen 356 1. Urad odhoda določi rok, v katerem je treba blago predložiti namembnemu uradu, ob upoštevanju načrta poti, veljavne prometne ali druge zakonodaje in, če je to primerno, podatkov, ki jih je sporočil glavni zavezanec. 2. Rok, ki ga določi urad odhoda, je zavezujoč za carinske organe držav članic, na katerih ozemlju poteka skupnostna tranzitna operacija, in ga ti organi ne spreminjajo. 3. Če se blago predloži namembnemu uradu po izteku roka, ki ga je predpisal urad odhoda, in če je bil rok prekoračen zaradi vzrokov, ki jih je mogoče zadovoljivo razložiti namembnemu uradu in jih ni mogoče pripisati prevozniku ali glavnemu zavezancu, se šteje, da je slednji izpolnil predpisani rok. Člen 357 1. Brez poseganja v odstavek 4 se blago, ki se daje v skupnostni tranzitni postopek, ne sprosti, če ni nameščena carinska oznaka. 2. Oznaka se namesti na naslednje: (a) na tovorni prostor, če prevozno sredstvo že ima ustrezno dovoljenje na podlagi drugih predpisov ali če ga je urad odhoda priznal kot primernega za namestitev carinskih oznak; (b) v drugih primerih na posamezne tovorke. Carinske oznake morajo vsebovati značilnosti, navedene v Prilogi 46a. 3. Prevozna sredstva je mogoče priznati kot primerna za namestitev carinskih oznak pod naslednjimi pogoji: (a) če je nanje mogoče enostavno in učinkovito pritrditi carinske oznake; (b) če so zgrajena tako, da blaga ni mogoče odvzeti ali dodati brez vidnih sledov vloma ali poškodb carinskih oznak; (c) če nimajo skrivnih prostorov, v katere bi bilo mogoče skriti blago; (d) če so njihovi tovorni prostori enostavno dostopni za carinski pregled. Cestna vozila, priklopniki, polpriklopniki ali zabojniki, odobreni za prevoz blaga pod carinsko oznako v skladu z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Evropska skupnost, se štejejo kot primerni za namestitev carinskih oznak. 4. Urad odhoda se lahko odpove namestitvi carinskih oznak, če je istovetnost blaga mogoče ugotoviti na osnovi opisov v tranzitni deklaraciji ali v spremnih dokumentih, ob upoštevanju morebitnih drugih ukrepov za zagotavljanje istovetnosti. Šteje se, da opis blaga omogoča ugotavljanje istovetnosti blaga, če je dovolj natančen, da omogoča enostavno ugotavljanje istovetnosti količine in narave blaga. Če urad odhoda dovoli opustitev namestitve carinskih oznak, vnese enega od naslednjih zaznamkov na tranzitni deklaraciji nasproti naslova ‚Nameščene carinske oznake‘ v polje ‚D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda‘: — Dispensa — Fritaget — Befreiung — Απαλλαγή — Waiver — Dispense — Dispensa — Vrijstelling — Dispensa — Vapautettu — Befrielse. Člen 358 1. Če urad odhoda obdeluje tranzitno deklaracijo z računalniškim sistemom, se izvodi št. 4 in št. 5 deklaracije nadomestijo s spremno tranzitno listino, ki ustreza vzorcu in opombam iz Priloge 45a. 2. Po potrebi se spremna tranzitna listina dopolni s seznamom blaga, ki ustreza vzorcu in opombam iz Priloge 45c, ali z nakladnico. Takšni seznami so sestavni del spremne tranzitne listine. 3. V okoliščinah iz odstavka 1 urad odhoda zadrži deklaracijo in odobri sprostitev blaga z izdajo spremne tranzitne listine glavnemu zavezancu. 4. Če je to odobreno, je mogoče spremno tranzitno listino natisniti v računalniškem sistemu glavnega zavezanca. 5. Če se določbe iz tega naslova nanašajo na izvode deklaracije, ki spremlja pošiljko, se te določbe smiselno uporabljajo za spremno tranzitno listino.



Pododdelek 4 Formalnosti med prevozom Člen 359 1. Blago v skupnostnem tranzitnem postopku se prevaža z izvodoma št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, ki jo urad odhoda vrne glavnemu zavezancu. Pošiljko ter izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije je treba predložiti vsakemu uradu tranzita. 2. Prevoznik vsakemu uradu tranzita predloži potrdilo o prehodu, izpolnjeno na obrazcu, ki ustreza vzorcu iz Priloge 46, in ta ga zadrži. 3. Če se blago prevaža prek urada tranzita, ki ni naveden v izvodih št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, urad tranzita nemudoma pošlje potrdilo o prehodu uradu tranzita, ki je bil sprva predviden. Člen 360 1. Prevoznik mora vpisati potrebne vnose v izvoda št. 4 in 5 tranzitne deklaracije ter ju predložiti skupaj s pošiljko carinskim organom države članice, na katere ozemlju je prevozno sredstvo: (a) če se je neka proga spremenila in se uporabljajo določbe iz člena 355(2); (b) če so bile med prevozno operacijo carinske oznake poškodovane iz razlogov, na katere prevoznik ni mogel vplivati; (c) če se blago pretovori na drugo prevozno sredstvo; vsako takšno pretovarjanje mora biti opravljeno pod nadzorom carinskih organov, ki pa lahko odobrijo pretovarjanje tudi brez nadzora; (d) v primeru neposredne nevarnosti, zaradi katere je nemudoma treba deloma ali v celoti raztovoriti prevozno sredstvo; (e) v primeru nesreče ali drugega slučaja, ki bi lahko vplivala na sposobnost glavnega zavezanca ali prevoznika, da izpolnita svoje obveznosti. 2. Kadar carinski organi menijo, da se zadevna skupnostna tranzitna operacija lahko normalno nadaljuje, sprejmejo vse morebitne potrebne ukrepe in nato vpišejo zaznamke na izvoda št. 4 in 5 tranzitne deklaracije.



Pododdelek 5 Formalnosti pri namembnem uradu Člen 361 1. Pri namembnem uradu je treba predložiti blago ter izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije. 2. Namembni urad evidentira izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, vpiše nanju datum prihoda in vnese podatke o opravljenih preverjanjih. 3. Na zahtevo glavnega zavezanca in za zagotavljanje dokazil o koncu postopka v skladu s členom 365(2) namembni urad vnese na dodaten izvod št. 5 ali na kopijo izvoda št. 5 tranzitne deklaracije enega od naslednjih zaznamkov: — Prueba alternativa — Alternativt bevis — Alternativnachweis — Εναλλακτική απόδειξη — Alternative proof — Preuve alternative — Prova alternativa — Alternatief bewijs — Prova alternativa — Vaihtoehtoinen todiste — Alternativt bevis. 4. Tranzitna operacija se lahko konča pri uradu, ki ni naveden na tranzitni deklaraciji. Takšen urad tako postane namembni urad. Če je novi namembni urad v pristojnosti države članice, ki ni država članica, pristojna za sprva določeni carinski urad, novi namembni urad vnese v polje ‚I. Kontrola, ki jo opravlja namembni urad‘ na izvodu št. 5 tranzitne deklaracije enega izmed naslednjih zaznamkov poleg običajnih opomb, ki jih mora navesti: Diferencias: mercancías presentadas en la oficina (nombre y país) Forskelle: det sted, hvor varerne blev frembudt (navn og land) Unstimmigkeiten: Stelle, bei der die Gestellung erfolgte (Name und Land) Διαφορές: εμπορεύματα προσκομισθέντα στο τελωνείο (Όνομα και χώρα) Differences: office where goods were presented (name and country) Différences: marchandises présentées au bureau (nom et pays) Differenze: ufficio al quale sono state presentate le merci (nome e paese) Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aangebracht (naam en land) Diferenças: mercadorias apresentadas na estãncia (nome e país) Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty (nimi ja maa) Avvikelse: varorna uppvisade för kontor (namn, land) . Člen 362 1. Namembni urad na zahtevo izda potrdilo o prejemu osebi, ki mu je predložila izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije. 2. Obrazec za potrdilo o prejemu ustreza vzorcu v Prilogi 47. Potrdilo o prejemu pa je mogoče izpolniti tudi na vzorcu na hrbtni strani izvoda št. 5 tranzitne deklaracije. 3. Udeleženec vnaprej izpolni potrdilo o prejemu. Potrdilo lahko vsebuje tudi druge podatke o pošiljki razen v prostoru, ki je namenjen samo namembnemu uradu. Potrdilo o prejemu se ne uporablja kot dokazilo o zaključku postopka v smislu člena 365(2). Člen 363 Carinski organi namembne države članice nemudoma vrnejo izvod št. 5 tranzitne deklaracije carinskim organom države članice odhoda, najpozneje pa v enem mesecu od datuma konca postopka. Člen 364 Države članice obveščajo Komisijo o uradih, ki so bili ustanovljeni za centralizirani sprejem in prenos dokumentov, ter o vrstah dokumentov, ki jih upravljajo, pa tudi o nalogah, ki jih imajo takšni uradi. Komisija obvešča druge države članice.



Pododdelek 6 Preverjanje konca postopka Člen 365 1. Če se izvod št. 5 tranzitne deklaracije ne vrne carinskim organom države članice odhoda v dveh mesecih od datuma sprejema deklaracije, ti organi obvestijo glavnega zavezanca in od njega zahtevajo, naj predloži dokazila o koncu postopka. 2. Dokazilo iz odstavka 1 je mogoče glede na zahteve carinskih organov predložiti kot dokument, ki so ga potrdili carinski organi namembne države članice in s katerim je mogoče preveriti istovetnost blaga in ugotoviti, da je bilo predloženo namembnemu uradu ali, če se uporablja člen 406, pooblaščenemu prejemniku. 3. Skupnostni tranzitni postopek se šteje kot končan tudi, če glavni zavezanec v skladu z zahtevami carinskih organov predloži carinski dokument, izdan v tretji državi, po katerem je blago dano v carinsko dovoljeno rabo ali uporabo, ali izvod ali fotokopijo dokumenta, s katerim je mogoče ugotavljati istovetnost blaga. Izvod ali fotokopijo mora overiti organ, ki je potrdil izvirne dokumente, ali zadevni organi tretje države, ali organi ene od držav članic. Člen 366 1. Kadar carinski organi države članice odhoda v štirih mesecih od datuma sprejema tranzitne deklaracije ne prejmejo dokazila, da se je postopek končal, nemudoma sprožijo poizvedbeni postopek, da pridobijo potrebne podatke za potrditev zaključka postopka ali, če to ni mogoče, da bi ugotovili, ali je nastal carinski dolg in istovetnost dolžnika, in da bi določili, kateri carinski organi so odgovorni za vknjižbo. Če carinski organi predčasno prejmejo podatke, da tranzitni postopek ni končan, ali če sumijo, da je tako, nemudoma sprožijo poizvedbeni postopek. 2. Poizvedbeni postopek se sproži tudi, če se pozneje ugotovi, da je bilo dokazilo o koncu postopka ponarejeno in če je potreben za doseganje ciljev iz odstavka 1. 3. Carinski organi države članice odhoda sprožijo poizvedbeni postopek, tako da pošljejo carinskim organom namembne države članice zahtevek z vsemi potrebnimi podatki. 4. Carinski organi namembne države članice in, če je to primerno, uradi tranzita, ki morajo ukrepati v okviru poizvedbenega postopka, se nemudoma odzovejo. 5. Kadar poizvedba ugotovi, da je bil tranzitni postopek končan pravilno, carinski organi države članice odhoda nemudoma obvestijo glavnega zavezanca in, če je to primerno, vse carinske organe, ki so morda že sprožili postopek izterjave v skladu s členi 217 do 232 zakonika.



Pododdelek 7 Dodatne določbe za uporabo v primerih, ko si carinski organi izmenjujejo podatke o tranzitu z informacijsko tehnologijo in po računalniških mrežah Člen 367 1. Brez poseganja v posebne okoliščine in v določbe o skupnostnem tranzitnem postopku, ki se po potrebi smiselno uporabljajo, carinski organi uporabljajo informacijsko tehnologijo in računalniške mreže za tako izmenjavo podatkov, kakor je opisana v tem pododdelku. 2. Določbe iz tega pododdelka se ne uporabljajo za poenostavljene postopke, značilne za načine prevoza iz člena 372(l)(g). Člen 368 1. Poleg varnostnih zahtev iz člena 4a(2) carinski organi uvedejo in vzdržujejo primerne varnostne ukrepe za učinkovito, zanesljivo in varno delovanje celotnega tranzitnega sistema. 2. Za zagotavljanje zgoraj navedene ravni varnosti je treba vsak vnos, spremembo in izbris podatkov evidentirati skupaj s podatki o razlogih za takšno obdelavo in točnem času opravljanja ter s podatki o istovetnosti osebe, ki jo je izvajala. Poleg tega je treba izvirne podatke ali druge tako obdelane podatke hraniti vsaj tri koledarska leta od konca leta, na katero se nanašajo, ali dlje, če se tako zahteva na drugem mestu. 3. Carinski organi redno nadzorujejo varnost. 4. Udeleženi carinski organi se medsebojno obveščajo o sumu kršitev varnostnih ukrepov. Člen 369 Ob sprostitvi blaga urad odhoda obvesti prijavljeni namembni urad o skupnostni tranzitni operaciji s sporočilom o predvidenem prihodu. To sporočilo je osnovano na podatkih, pridobljenih iz tranzitne deklaracije, po potrebi spremenjenih, in mora biti ustrezno izpolnjeno. Sporočilo mora ustrezati vzorcu in vsebovati podatke, ki jih sporazumno določijo carinski organi. Člen 370 1. Namembni carinski organ hrani spremno tranzitno listino in s sporočilom o prihodu obvesti urad odhoda o prihodu blaga na datum, ko je to predloženo namembnemu uradu. Potrdila ni mogoče uporabiti kot dokazilo, da se je postopek zaključil, za namene člena 365(2). 2. Razen v upravičenih primerih namembni urad pošlje uradu odhoda obvestilo o rezultatih kontrole najpozneje en delovni dan po dnevu, ko je bilo blago predloženo namembnemu uradu. 3. Sporočila morajo ustrezati vzorcu in vsebovati podatke, ki jih sporazumno določijo carinski organi. Člen 371 Pregled blaga se opravi z uporabo sporočila o predvidenem prihodu, ki ga je poslal urad odhoda kot osnovo za takšen pregled.



Oddelek 3 Poenostavitve



Pododdelek 1 Splošne določbe o poenostavitvah Člen 372 1. Če glavni zavezanec oziroma prejemnik odda vlogo, lahko carinski organi odobrijo naslednje poenostavitve: (a) uporabo splošnega zavarovanja ali opustitev zavarovanja; (b) uporabo posebnih nakladnic; (c) uporabo posebnih carinskih oznak; (d) opustitev zahteve po uporabi predpisane poti; (e) status pooblaščenega pošiljatelja; (f) status pooblaščenega prejemnika; (g) uporabo poenostavljenih postopkov, prilagojenih za določeno blago: (i) ki se prevaža po železnici ali v velikih zabojnikih; (ii) ki se prevaža po zraku; (iii) ki se prevaža po morju; (iv) ki se giba po cevovodih; (h) uporabo drugih poenostavljenih postopkov na podlagi člena 97(2) zakonika. 2. Poenostavitve se uporabljajo v vseh državah članicah, razen če ni drugače določeno v tem oddelku ali v dovoljenju, če je odobrena uporaba poenostavitev iz odstavka 1 v točkah (a), (b) in (g). Če je odobrena uporaba poenostavitev iz odstavka 1 v točkah (c), (d), in (e), se poenostavitve uporabljajo le za skupnostne tranzitne operacije, ki se začenjajo v državi članici, izdajateljici dovoljenja. Če je odobrena poenostavitev iz odstavka 1 pod točko (f), se poenostavitev uporablja samo v državi članici, ki je izdala dovoljenje. Člen 373 1. Dovoljenja iz člena 372(1) se odobrijo le osebam, ki: (a) so registrirane v Skupnosti, pod pogojem, da je dovoljenje za uporabo splošnega zavarovanja mogoče izdati samo osebam, registriranim v državi članici, kjer je zavarovanje izdano; (b) redno uporabljajo skupnostne tranzitne postopke, ali katerih carinski organi vedo, da lahko izpolnjujejo obveznosti iz postopkov, ali, v zvezi s poenostavitvijo iz člena 372(l)(f), redno prejemajo blago, ki je dano v skupnostni tranzitni postopek; in (c) niso hudo ali večkrat kršile carinskih ali davčnih predpisov. 2. Da bi zagotovili pravilno uporabo poenostavitev, je mogoče dovoljenja odobriti le: (a) kadar carinski organi lahko nadzirajo postopek in opravljajo kontrole, ne da bi bile pri tem upravne obremenitve nesorazmerne z zahtevami udeleženca; in (b) kadar udeleženci vodijo evidenco, ki carinskim organom omogoča izvajanje učinkovitih kontrol. Člen 374 1. Zahtevek za odobritev dovoljenja za uporabo poenostavitev, v nadaljnjem besedilu ‚zahtevek‘, mora biti v pisni obliki. Vsebovati mora datum in podpis. 2. Zahtevek mora navajati vsa dejstva, ki bodo carinskim organom omogočala preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji, na podlagi katerih je mogoče odobriti uporabo poenostavitev. Člen 375 1. Zahtevek je treba vložiti pri carinskih organih države članice, v kateri je vložnik zahtevka registriran. 2. Dovoljenje se izda oziroma zahtevek se zavrne najpozneje v treh mesecih od datuma vložitve. Člen 376 1. Imetnik prejme dovoljenje z datumom in podpisom ter en ali več izvodov dovoljenja. 2. Dovoljenje navaja pogoje za uporabo poenostavitev ter določa metode delovanja in kontrole. Veljati začne od datuma izdaje. 3. V primeru poenostavitev iz člena 372(l)(c), (d) in (g) je treba dovoljenje predložiti, kadarkoli urad odhoda to zahteva. Člen 377 1. Imetnik dovoljenja obvesti carinske organe o vseh dejavnikih, ki bi nastopili po izdaji dovoljenja in bi lahko vplivali na trajanje ali vsebino dovoljenja. 2. Datum začetka veljavnosti sklepa se navede v sklepu, ki razveljavlja ali spreminja dovoljenje. Člen 378 1. Carinski organi hranijo vloge in priloženo spremno dokumentacijo skupaj z izvodom izdanega dovoljenja. 2. Če se zahtevek zavrne ali če se prekliče ali razveljavi, se zahtevek in sklep o zavrnitvi oziroma preklicu oziroma razveljavitvi in vsa priložena spremna dokumentacija hrani vsaj tri leta od izteka koledarskega leta, v katerem je bila vloga zavrnjena ali v katerem je bilo dovoljenje preklicano ali razveljavljeno.



Pododdelek 2 Splošno zavarovanje in opustitev zavarovanja Člen 379 1. Glavni zavezanec lahko do referenčnega zneska uporablja splošno zavarovanje ali opustitev zavarovanja. 2. Referenčni znesek je enak kakor znesek carinskega dolga, ki lahko nastane za blago, ki ga glavni zavezanec daje v skupnostni tranzitni postopek v obdobju vsaj enega tedna. Urad zavarovanja določi znesek v sodelovanju z zadevno stranko na podlagi podatkov o blagu, ki ga je prevažala v preteklosti, in ocene o količini, zajeti v načrtovanih skupnostnih tranzitnih operacijah, ki je med drugim navedena v strankini komercialni dokumentaciji in poslovnih knjigah. Pri določanju referenčnega zneska se upoštevajo najvišje carinske stopnje in dajatve, ki se uporabljajo za blago v državi članici, v kateri je urad zavarovanja. 3. Urad zavarovanja vsako leto pregleda referenčni znesek, zlasti glede na podatke, ki jih pridobi od enega ali več uradov odhoda, in ga po potrebi prilagodi. 4. Glavni zavezanec poskrbi, da uporabljeni zneski ne presežejo referenčnega zneska, ob upoštevanju poslov, za katere se postopek še ni končal. Glavni zavezanec obvesti urad zavarovanja, kadar se referenčni znesek zmanjša pod mejo, ki še zadostuje za kritje njegovih skupnostnih tranzitnih operacij. Člen 380 1. Znesek, ki ga mora pokrivati splošno zavarovanje, je enak kakor referenčni znesek iz člena 379. 2. Znesek, ki ga mora pokrivati splošno zavarovanje, se lahko zmanjša: (a) na 50 % referenčnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da je njegovo finančno stanje trdno in da ima dovolj izkušenj s skupnostnim tranzitnim postopkom; (b) na 30 % referenčnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da je njegovo finančno stanje trdno, da ima dovolj izkušenj s skupnostnim tranzitnim postopkom in da tesno sodeluje s carinskimi organi. 3. Opustitev zavarovanja je mogoče odobriti, če glavni zavezanec dokaže, da vzdržuje standarde zanesljivosti iz odstavka 2(b), da sam vodi prevozne operacije in da ima dovolj finančnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti. 4. Za namen odstavkov 2 in 3 država članica upošteva merila iz Priloge 46b. Člen 381 1. Da bi glavni zavezanec pridobil dovoljenje za predložitev splošnega zavarovanja za vrste blaga iz Priloge 44c, mora dokazati ne le, da izpolnjuje pogoje iz člena 373, ampak tudi, da je njegovo finančno stanje trdno, da ima dovolj izkušenj s skupnostnim tranzitnim postopkom in da tesno sodeluje s carinskimi organi oziroma da sam vodi prevozne operacije. 2. Znesek, ki ga mora pokrivati splošno zavarovanje iz odstavka 1, se lahko zmanjša: (a) na 50 % referenčnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da tesno sodeluje s carinskimi organi in da sam vodi prevozne operacije; (b) na 30 % referenčnega zneska, če glavni zavezanec dokaže, da tesno sodeluje s carinskimi organi, da sam vodi prevozne operacije in da ima dovolj finančnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti. 3. Za namen uporabe odstavkov 1 in 2 carinski organi upoštevajo merila iz Priloge 46b. 4. Pravila za izvajanje začasne prepovedi uporabe splošnega zavarovanja za zmanjšani znesek ali splošnega zavarovanja, kakor je določeno v členu 94(6) in (7) zakonika, so navedena v Prilogi 47a k tej uredbi. Člen 382 Splošno zavarovanje izda garant. Biti mora predmet zavarovalnega dokumenta, ki ustreza vzorcu iz Priloge 48. Člen 346(2) se smiselno uporablja. Člen 383 1. Na podlagi dovoljenja carinski organi glavnemu zavezancu izdajo eno ali več potrdil o splošnem zavarovanju ali o opustitvi zavarovanja, v nadaljnjem besedilu imenovanih potrdila, izdelanih na obrazcih, ki ustrezajo vzorcu iz prilog 51 ali 51a, in s prilogami, kakršne so navedene v Prilogi 51b, ki mu omogočajo izdajo dokazil o splošnem zavarovanju ali opustitvi predložitve zavarovanja. 2. Potrdila mora predložiti uradu odhoda. Podatki o potrdilu se vpišejo na tranzitno deklaracijo. 3. Rok veljavnosti potrdila ni daljši od dveh let. Ta rok lahko urad zavarovanja podaljša za nadaljnje obdobje, ki ni daljše od dveh let. Člen 384 1. Člen 348(1) in prvi pododstavek člena 348(2) se smiselno uporabljata za preklic ali razveljavitev splošnega zavarovanja. 2. Od datuma, ko carinski organi prekličejo dovoljenje za uporabo splošnega zavarovanja ali opustitev zavarovanja, od datuma, ko urad zavarovanja prekliče sprejetje izjave garanta, ali od datuma, ko garant prekliče svojo izjavo, se potrdila, izdana pred tem datumom, ne morejo uporabljati za dajanje blaga v skupnostni tranzitni postopek in jih glavni zavezanec nemudoma vrne uradu zavarovanja. 3. Države članice pošljejo Komisiji podatke, po katerih je mogoče ugotoviti istovetnost potrdil, ki so še veljavna in še niso bila vrnjena. Komisija obvešča druge države članice. 4. Odstavek 3 se uporablja tudi za potrdila, ki so bila prijavljena kot ukradena, izgubljena ali ponarejena.



Pododdelek 3 Posebne nakladnice Člen 385 1. Carinski organi lahko pooblastijo glavne zavezance za uporabo nakladnic, ki ne izpolnjujejo vseh zahtev iz prilog 44a in 45. Uporabo takšnih nakladnic je mogoče dovoliti le: (a) če jih izdajajo podjetja, ki uporabljajo integrirani elektronski ali avtomatski sistem izmenjave podatkov za vodenje knjig; (b) če so izdelani in izpolnjeni tako, da jih carinski organi lahko uporabljajo brez težav; (c) če za vsako postavko vsebujejo vse podatke, ki jih zahteva Priloga 44a. 2. Seznami z opisom blaga, sestavljeni za opravljanje odpremnih/izvoznih formalnosti, se tudi lahko odobrijo za uporabo kot nakladnice iz odstavka 1, četudi jih izdajajo podjetja, ki ne uporabljajo integriranega elektronskega ali avtomatskega sistema izmenjave podatkov za vodenje knjig. 3. Podjetja, ki uporabljajo integrirani elektronski ali avtomatski sistem izmenjave podatkov za vodenje knjig ter že imajo dovoljenje na podlagi odstavkov 1 in 2 za uporabo nakladnic posebne vrste, lahko pridobijo tudi dovoljenje za uporabo takšnih seznamov za skupnostne tranzitne operacije, pri katerih gre le za eno vrsto blaga, če to zahtevajo računalniški programi zadevnih podjetij.



Pododdelek 4 Uporaba posebnih carinskih oznak Člen 386 1. Carinski organi lahko glavnim zavezancem dovolijo uporabo posebnih carinskih oznak na prevoznih sredstvih ali tovorkih, če carinski organi potrdijo, da oznaka izpolnjuje značilnosti iz Priloge 46a. 2. Glavni zavezanci nasproti naslova ‚Nameščene carinske oznake‘ v polje ‚D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda‘ vpišejo vrsto, številko in izdelavo uporabljenih oznak. Glavni zavezanec namesti carinsko oznako najpozneje ob sprostitvi blaga.



Pododdelek 5 Opustitev predpisane poti Člen 387 1. Carinski organi lahko odobrijo opustitev zahteve po upoštevanju predpisane poti glavnim zavezancem, ki zagotovijo, da lahko carinski organi ves čas preverjajo položaj zadevne pošiljke. 2. Imetniki takšnih izjem vpišejo enega od naslednjih zaznamkov v polje 44 tranzitne deklaracije: — Dispensa de itinerario obligatorio — fritaget for bindende transportrute — Befreiung von der verbindlichen Beförderungsroute — Απαλλαγή από την υποχρέωση τήρησης συγκεκριμένης διαδρομής — Prescribed itinerary waived — Dispense d'itinéraire contraignant — Dispensa dall'itinerario vincolante — Geen verplichte route — Dispensa de itinerário vinculativo — Vapautettu sitovan kuljetusreitin noudattamisesta — Befrielse från bindande färdväg.“

26. V naslovu II dela II se črtajo naslovi „Poglavje 7, Poenostavitve“, „Oddelek 1, Poenostavljeni postopek za izdajo dokumentacije za določanje skupnostnega statusa blaga“, členi 389 do 396, naslov „Oddelek 2, Poenostavitev tranzitnih formalnosti pri uradu odhoda in namembnem uradu“ in člen 397.

27. V naslovu II dela II se naslov „Pododdelek 1, Formalnosti pri uradu odhoda“ in členi 398 do 404 nadomestijo z naslednjim: „Pododdelek 6 Status pooblaščenega pošiljatelja Člen 398 Osebe, ki želijo opravljati skupnostne tranzitne operacije, ne da bi morale blago in ustrezno tranzitno dokumentacijo predložiti uradu odhoda, lahko pridobijo status pooblaščenega pošiljatelja. To poenostavitev je mogoče odobriti le osebam, ki imajo dovoljenje za uporabo splošnega zavarovanja ali jim je odobrena opustitev zavarovanja. Člen 399 Dovoljenje posebej navaja: (a) enega ali več uradov odhoda, ki so odgovorni za začetek skupnostnih tranzitnih operacij; (b) kako in do kdaj mora pooblaščeni pošiljatelj obvestiti urad odhoda o predvidenih skupnostnih tranzitnih operacijah, tako da lahko navedeni urad opravi vse potrebne preglede pred odpremo blaga; (c) ukrepe, ki jih je treba sprejeti za ugotavljanje istovetnosti blaga, pri čemer lahko carinski organi določijo, da morajo biti na prevozna sredstva ali na tovorke nameščene posebne carinske oznake, ki jih carinski organi odobrijo kot skladne z značilnostmi iz Priloge 46a, namesti pa jih pooblaščeni pošiljatelj; (d) izvzete kategorije ali gibanja blaga. Člen 400 1. Pooblastilo določa, da mora biti polje ‚C. Urad odhoda‘ tranzitne deklaracije: (a) vnaprej opremljeno z žigom urada odhoda in s podpisom carinskega delavca tega urada; ali (b) opremljeno s posebnim žigom, ki ga ima pooblaščeni pošiljatelj in ga odobrijo carinski organi ter ustreza vzorcu iz Priloge 62; odtis tega žiga je na obrazce mogoče vtisniti vnaprej, če tiskanje opravi tiskarna, ki je bila pooblaščena v ta namen. Pooblaščeni pošiljatelj izpolni polje tako, da vnese datum odpreme blaga in vpiše številko tranzitne deklaracije v skladu s pravili, določenimi v pooblastilu. 2. Carinski organi lahko predpišejo uporabo obrazcev, ki so opremljeni s posebnim znakom za ugotavljanje istovetnosti. Člen 401 1. Pooblaščeni pošiljatelj sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi varovanje posebnih žigov ali obrazcev z žigom urada odhoda ali posebnim žigom. Carinske organe obvesti o varnostnih ukrepih, ki jih je sprejel na podlagi odstavka 1. 2. Če nekdo zlorabi obrazce, ki so vnaprej opremljeni z žigom urada odhoda ali posebnim žigom, je brez poseganja v kazenske postopke pooblaščeni pošiljatelj odgovoren za plačilo carin in drugih dajatev, ki se plačujejo v posamezni državi članici za blago, prevažano na podlagi takih obrazcev, razen če dokaže carinskim organom, ki so ga pooblastili, da je sprejel zahtevane ukrepe iz odstavka 1. Člen 402 1. Najpozneje ob odpremi blaga pooblaščeni pošiljatelj izpolni tranzitno deklaracijo in po potrebi vnese v polje 44 načrt poti, določen v skladu s členom 355(2), in v polje ‚D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda‘ rok, določen v skladu s členom 356, v katerem mora biti blago predloženo namembnemu uradu, uporabljene ukrepe za ugotavljanje istovetnosti in enega od naslednjih zaznamkov: — Expedidor autorizado — Godkendt afsender — Zugelassener Versender — Εγκεκριμένος αποστολέας — Authorised consignor — Expéditeur agréé — Speditore autorizzato — Toegelaten afzender — Expedidor autorizado — Hyväksytty lähettäjä — Godkänd avsändare. 2. Kadar carinski organi države članice odhoda pregledajo pošiljko pred odpremo, to zabeležijo v polje ‚D. Kontrola, ki jo opravi urad odhoda‘ tranzitne deklaracije. 3. Po odpremi se izvod št. 1 tranzitne deklaracije nemudoma pošlje uradu odhoda. Carinski organi lahko v dovoljenju določijo, da mora biti izvod št. 1 poslan carinskim organom države članice odhoda, takoj ko je tranzitna deklaracija izpolnjena. Preostali izvodi spremljajo blago. Člen 403 1. Pooblaščeni pošiljatelj je lahko oproščen podpisovanja tranzitnih deklaracij, ki so bile sestavljene z integriranim elektronskim ali avtomatskim sistemom izmenjave podatkov, če so opremljene z odtisom posebnega žiga iz Priloge 62. Ta opustitev se odobri pod pogojem, da je pooblaščeni pošiljatelj pred tem oddal carinskim organom pisno izjavo, s katero potrjuje, da je glavni zavezanec za vse skupnostne tranzitne operacije, ki se izvajajo na podlagi tranzitnih deklaracij s posebnim žigom. 2. Tranzitne deklaracije, izpolnjene v skladu z odstavkom 1, v polju, ki je namenjeno podpisu glavnega zavezanca, vsebujejo enega od naslednjih zaznamkov: — Dispensa de firma — Fritaget for underskrift — Freistellung von der Unterschriftsleistung — Δεν απαιτείται υπογραφή — Signature waived — Dispense de signature — Dispensa dalla firma — Van ondertekening vrijgesteld — Dispensada a assinatura — Vapautettu allekirjoituksesta — Befriad från underskrift. Člen 404 1. Kadar se tranzitne deklaracije vložijo pri uradih odhoda, ki uporabljajo določbe iz pododdelka 7 oddelka 2, lahko osebe pridobijo status pooblaščenega pošiljatelja, če izpolnjujejo vse pogoje iz členov 373 in 398 ter če vlagajo tranzitne deklaracije in komunicirajo s carinskimi organi z uporabo tehnike računalniške izmenjave podatkov. 2. Pooblaščeni pošiljatelj vloži tranzitno deklaracijo pri uradu odhoda pred sprostitvijo blaga. 3. Dovoljenje med drugim navaja časovni rok, v katerem mora pooblaščeni pošiljatelj vložiti carinsko deklaracijo, tako da lahko carinski organi po potrebi opravijo preglede pred sprostitvijo blaga.“

28. Člen 405 se črta.

29. V naslovu II dela II se naslov „Pododdelek 2 — Formalnosti pri namembnem uradu“ in členi 406 do 408 nadomestijo z naslednjim: „Pododdelek 7 Status pooblaščenega prejemnika Člen 406 1. Osebe, ki želijo v svojih prostorih ali na drugem navedenem mestu prejemati blago, ki je dano v skupnostni tranzitni postopek, ne da bi morale pri tem blago ter izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije predložiti namembnemu uradu, lahko pridobijo status pooblaščenega prejemnika. 2. Šteje se, da je glavni zavezanec izpolnil svoje obveznosti iz člena 96(l)(a) zakonika in da je skupnostni tranzitni postopek končan, ko so izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, ki je spremljala pošiljko, ter nedotaknjeno blago v predpisanem roku predloženi pooblaščenemu prejemniku v njegovih prostorih ali na kraju, ki je naveden v dovoljenju, in če so bili pri tem upoštevani ukrepi za ugotavljanje istovetnosti blaga. 3. Na zahtevo prevoznika pooblaščeni prejemnik izda potrdilo o prejemu, določeno v členu 362, ki se smiselno uporablja, za vsako pošiljko, dostavljeno v skladu z odstavkom 2. Člen 407 1. Dovoljenje posebej navaja: (a) namembni urad oziroma urade, odgovorne za blago, ki ga prejme pooblaščeni prejemnik; (b) kako in do kdaj mora pooblaščeni prejemnik obvestiti namembni urad o prihodu blaga, tako da lahko ta urad opravi vse potrebne preglede ob prihodu blaga; (c) izvzete kategorije ali gibanja blaga. 2. Carinski organi v pooblastilu navedejo, ali mora namembni urad kakorkoli ukrepati, preden lahko pooblaščeni prejemnik razpolaga s prejetim blagom. Člen 408 1. Ko blago prispe v njegove prostore ali na kraj, ki je naveden v pooblastilu, mora pooblaščeni prejemnik: (a) v skladu s postopkom, ki je določen v pooblastilu, nemudoma obvestiti namembni urad o morebitnih presežnih količinah, primanjkljajih, nadomestitvah ali drugih nepravilnostih, kakršne so na primer poškodovane carinske oznake; (b) nemudoma poslati namembnemu uradu izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, ki je spremljala blago in na kateri navede datum prihoda in stanje nameščenih carinskih oznak. 2. Namembni urad izpolni izvoda št. 4 in št. 5 tranzitne deklaracije, kakor je določeno v členu 361.“

30. Člen 409, naslov „Pododdelek 3 — Druge določbe“ ter člena 410 in 411 se črtajo.

31. Naslov „Oddelek 3‚Poenostavitev formalnosti pri prevozu blaga v železniškem prometu‘“ se nadomesti z naslednjim besedilom: „Pododdelek 8 Poenostavljeni postopki za prevoz blaga v železniškem prometu ali v velikih zabojnikih“ .

32. Naslov „Pododdelek 1 — Splošne določbe o prevozu blaga v železniškem prometu“ se nadomesti z naslednjim: Splošne določbe o prevozu blaga v železniškem prometu“ .

33. Člen 412 se nadomesti z naslednjim: „Člen 412 Člen 359 se ne uporablja za prevoz blaga v železniškem prometu.“

34. Člen 414 se nadomesti z naslednjim: „Člen 414 Tovorni list CIM velja kot deklaracija za skupnostni tranzit.“

35. V členu 416 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Železniška družba, ki sprejme v prevoz blago s tovornim listom CIM, veljavnim kot deklaracija za skupnostni tranzit, je glavni zavezanec za tako tranzitno operacijo.“

36. Člen 419 se spremeni: (a) V prvem pododstavku odstavka 2 se v točkah (b) in (c) besedilo „člen 311(c)“ nadomesti z besedilom „člen 340c(l)“. (b) V prvem stavku odstavka 4 in v drugem pododstavku odstavka 5 se besedilo „člen 311(a)“ nadomesti z besedilom „člen 340c(2)“.

37. Za členom 425 se naslov „Pododdelek 2 — Določbe o prevozu blaga v velikih zabojnikih“ nadomesti z „B. Določbe o prevozu blaga v velikih zabojnikih“.

38. Člen 428 se nadomesti z naslednjim: „Člen 428 Predajni list TR, ki ga uporabljajo prevozna podjetja, ima enako pravno veljavo kakor tranzitne deklaracije.“

39. V členu 429(3) se besedilo „deklaracije ali dokumenti T1 ali T2“ nadomesti z besedilom „deklaracije za skupnostni tranzit“.

40. Člen 434 se spremeni: (a) V točkah (b) in (c) v prvem pododstavku odstavka 2 ter v odstavku 3(b) in (c) se besedilo „člen 311(c)“ nadomesti z besedilom „člen 340c(l)“. (b) V prvem stavku odstavka 6 in v drugem pododstavku odstavka 7 se besedilo „člen 311(a)“ nadomesti z besedilom „člen 340c(2)“.

41. V členu 435 se besedilo „člen 349“ nadomesti z besedilom „člen 357“.

42. Za členom 440 se naslov „Pododdelek 3 — Druge določbe“ nadomesti z naslovom „C. Druge določbe“.

43. V členu 441(1) se besedilo „drugi pododstavek člena 341(2) in členi 342 do 344“ nadomesti z besedilom „člena 350 in 385“.

44. Za členom 441 se naslov „Pododdelek 4 — Obseg uporabe običajnih postopkov in poenostavljenih postopkov“ nadomesti z naslovom „D. Obseg uporabe običajnih postopkov in poenostavljenih postopkov“.

45. V členu 442(1) se besedilo „v členih 341 do 380“ nadomesti z besedilom „v členih 344 do 362, 367 do 371 in 385“.

46. Doda se naslednji člen 442a: „Člen 442a 1. Če predložitev deklaracije za skupnostni tranzit pri uradu odhoda ni potrebna za blago, ki se prevaža s tovornim listom CIM ali s predajnim listom TR v skladu s členi 413 do 442, sprejmejo carinski organi potrebne ukrepe za zagotovitev, da so izvodi št. 1, št. 2 in št. 3 tovornega lista CIM ali izvodi št. 1, št. 2, št. 3A in št. 3B predajnega lista TR označeni z oznakami ‚T1‘, ‚T2‘ oziroma ‚T2F‘. 2. Če je blago, ki se prevaža v skladu s členi 413 do 442, namenjeno pooblaščenemu prejemniku, lahko carinski organi določijo, da mora z odstopanjem od člena 406(2) in člena 408(l)(b) izvoda št. 2 in št. 3 tovornega lista CIM ali izvode št. 1, št. 2 in št. 3A predajnega lista TR železniška družba ali drugo prevozno podjetje izročiti neposredno namembnemu uradu.“

47. Naslov „Poglavje 8, Posebne določbe za določene vrste prevoza“ se črta in naslov „Oddelek 1, Zračni prevoz“ se nadomesti z naslednjim besedilom: „Pododdelek 9 Poenostavljeni postopki za zračni prevoz“ .

48. Člen 443 se črta.

49. Člena 444 in 445 se nadomestita z: „Člen 444 1. Letalskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje za uporabo blagovnega manifesta kot tranzitne deklaracije, če ustreza vzorcu iz dodatka 3 k Prilogi 9 Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (poenostavljeni postopek — raven 1). Za skupnostne tranzitne operacije dovoljenje navaja obliko blagovnega manifesta ter letališča odhoda in namembna letališča. Letalski prevoznik pošlje carinskim organom vsakega zadevnega letališča overjen izvod dovoljenja. 2. Če prevozna operacija zajema blago, ki ga je treba dati v zunanji skupnostni tranzitni postopek, in blago, ki ga je treba dati v notranji skupnostni tranzitni postopek iz člena 340c(l), se tako blago navede na ločenih blagovnih manifestih. 3. Na vsakem blagovnem manifestu mora biti zaznamek z datumom in podpisom letalskega prevoznika, ki ga označi: — z znakom ‚T1‘ če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni postopek, ali — z znakom ‚T2F‘ če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni postopek, določen v členu 340c(l). 4. Manifest vsebuje tudi naslednje podatke: (a) naziv letalskega prevoznika, ki prevaža blago; (b) številko leta; (c) datum leta; (d) naziv letališča natovarjanja (letališče odhoda) in raztovarjanja (namembno letališče). Za vsako pošiljko tudi navaja: (a) številko letalskega tovornega lista; (b) število tovorkov; (c) običajen trgovski opis blaga, ki vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje istovetnosti blaga; (d) bruto maso. Če je blago v skupinah, se njihov opis, če je to primerno, nadomesti z vnosom ‚konsolidacija‘; ki se lahko krajša. V takšnih primerih letalski tovorni listi za pošiljke na manifestu vsebujejo običajen opis blaga skupaj z vsemi potrebnimi podatki za ugotavljanje istovetnosti blaga. 5. Vsaj dva izvoda manifesta je treba predložiti carinskim organom na letališču odhoda, ki obdržijo en izvod. 6. En izvod manifesta je treba predložiti carinskim organom na namembnem letališču. 7. Enkrat na mesec, potem ko preverijo verodostojnost seznama, carinski organi na vsakem namembnem letališču pošljejo carinskim organom na vsako letališče odhoda seznam manifestov, prejetih v preteklem mesecu, ki ga sestavijo letalski prevozniki. Opis vsakega manifesta na tem seznamu vsebuje naslednje podatke: (a) referenčno številko manifesta; (b) oznako, ki označuje manifest kot tranzitno deklaracijo v skladu z odstavkom 3; (c) naziv (lahko okrajšan) letalskega prevoznika, ki je prevažal blago; (d) številko leta; in (e) datum leta. Dovoljenje lahko tudi določa, da letalski prevozniki sami pošiljajo podatke iz prvega pododstavka. Če se odkrijejo nepravilnosti v zvezi s podatki na manifestih z navedenega seznama, carinski organi na namembnem letališču obvestijo carinske organe na letališču odhoda in organ, ki je dovoljenje izdal, z navedbo zlasti letalskih tovornih listov za obravnavano blago. Člen 445 1. Letalskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje, da kot tranzitno deklaracijo uporablja manifest, ki se pošilja s sistemi elektronske izmenjave podatkov, če opravlja veliko letov med državami članicami (poenostavljeni postopek — raven 2). Z odstopanjem od člena 373(l)(a) ni potrebno, da imajo letalski prevozniki sedež v Skupnosti, če imajo tam območno podružnico. 2. Ob prejemu vloge za dovoljenje carinski organi obvestijo druge države članice, na katerih ozemlju so letališča odhoda in namembna letališča, povezana z elektronskimi sistemi izmenjave podatkov. Če v 60 dneh od obvestila ni prejet ugovor, carinski organi izdajo dovoljenje. Takšno dovoljenje velja v vseh zadevnih državah članicah in se uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije med letališči, na katera se nanaša. 3. Zaradi poenostavljanja postopka se manifest, sestavljen na letališču odhoda, pošlje namembnemu letališču z elektronskim sistemom izmenjave podatkov. Letalski prevoznik ob ustrezne postavke na manifestu vnese naslednje: (a) znak ‚T1‘, če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni postopek; (b) znak ‚TF‘, če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni postopek, določen v členu 340c(l); (c) znak ‚TD‘, če je blago že v tranzitnem postopku ali se prevaža v postopku aktivnega oplemenitenja, carinskega skladiščenja ali začasnega uvoza. Tudi v takšnih primerih letalski prevoznik vpiše znak ‚TD‘ na ustrezni letalski tovorni list, pa tudi referenco za uporabljeni postopek, referenčno številko in datum tranzitne deklaracije ali prevoznega dokumenta ter ime urada, ki ga je izdal; (d) črko ‚C‘ (ki ustreza ‚T2L‘) za blago, katerega skupnostni status je mogoče dokazati; (e) črko ‚X‘ za skupnostno blago, ki se izvaža in se ne daje v tranzitni postopek. Manifest vključuje tudi podatke iz člena 444(4). 4. Šteje se, da je skupnostni tranzitni postopek končan, ko sta manifest, poslan po sistemu elektronske izmenjave podatkov, in blago predložena carinskim organom namembnega letališča. Dokumentacija, ki jo hrani letalski prevoznik, vsebuje vsaj podatke iz drugega pododstavka odstavka 3. Po potrebi carinski organi na namembnem letališču pošljejo carinskim organom na letališču odhoda ustrezne podatke iz manifesta, ki so ga prejeli z elektronskim sistemom izmenjave podatkov, v preverjanje. 5. Brez poseganja v določbe iz členov 365 in 366, 450a do 450d in naslova VII zakonika: (a) letalski prevoznik obvesti carinske organe o vseh kršitvah in nepravilnostih; (b) carinski organi na namembnem letališču čimprej obvestijo carinske organe na letališču odhoda in organ, ki je izdal dovoljenje, o vseh kršitvah in nepravilnostih.“

50. Za členom 445 se naslov „Oddelek 2 — Pomorski promet“ nadomesti z naslednjim besedilom: „Pododdelek 10 Poenostavljeni postopki v pomorskem prometu“ .

51. Členi 446 do 448 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 446 Če se uporabljata člena 447 in 448, ni treba predložiti zavarovanja. Člen 447 1. Ladijskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje za uporabo blagovnega manifesta kot tranzitne deklaracije (poenostavljeni postopek — raven 1). Za skupnostne tranzitne operacije dovoljenje navaja obliko manifesta ter pristanišča odhoda in namembna pristanišča. Ladijski prevoznik pošlje carinskim organom vsakega zadevnega pristanišča overjeni izvod dovoljenja. 2. Če ena prevozna operacija zajema blago, ki ga je treba dati v zunanji skupnostni tranzitni postopek, in blago, ki ga je treba dati v notranji skupnostni tranzitni postopek v skladu s členom 340c(l), se tako blago navede na ločenih manifestih. 3. Na vsakem manifestu mora biti zaznamek z datumom in podpisom ladijskega prevoznika, ki ga označi: (a) z znakom ‚T1‘, če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni postopek; ali (b) z znakom ‚T2F‘, če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni postopek v skladu s členom 340c(l). 4. Manifest vsebuje tudi naslednje podatke: (a) naziv in polni naslov ladijskega prevoznika, ki opravlja prevoz blaga; (b) ime in opis plovila; (c) kraj natovarjanja; (d) kraj raztovarjanja. Za vsako pošiljko tudi navaja: (a) referenco za konosament; (b) število, vrsto, oznake in identifikacijske številke tovorkov; (c) običajen trgovski opis blaga, ki vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje istovetnosti blaga; (d) bruto maso v kilogramih; (e) identifikacijske številke zabojnikov, če je to primerno. 5. Vsaj dva izvoda manifesta je treba predložiti carinskim organom v pristanišču odhoda, ki obdržijo en izvod. 6. En izvod manifesta je treba predložiti carinskim organom v namembnem pristanišču. 7. Enkrat na mesec, potem ko preverijo verodostojnost seznama, carinski organi v vsakem namembnem pristanišču pošljejo carinskim organom v vsako pristanišče odhoda seznam manifestov, prejetih v preteklem mesecu, ki ga sestavijo ladijski prevozniki. Opis vsakega manifesta na tem seznamu vsebuje naslednje podatke: (a) referenčno številko manifesta; (b) oznako, ki označuje manifest kot tranzitno deklaracijo v skladu z odstavkom 3; (c) naziv (lahko okrajšan) ladijskega prevoznika, ki je opravljal prevoz blaga; (d) datum prevozne operacije v pomorskem prometu. Dovoljenje lahko tudi določa, da ladijski prevozniki sami pošiljajo podatke iz prvega pododstavka. Če se odkrijejo nepravilnosti v zvezi s podatki na manifestih z navedenega seznama, carinski organi v namembnem pristanišču obvestijo carinske organe v pristanišču odhoda in organ, ki je dovoljenje izdal, z navedbo zlasti enotnih tovornih listov za obravnavano blago. Člen 448 1. Ladijskemu prevozniku se lahko izda dovoljenje, da kot tranzitno deklaracijo uporablja enotni manifest, če opravlja veliko plovb med državami članicami (poenostavljeni postopek — raven 2). Z odstopanjem od člena 373(l)(a) ni treba, da imajo ladijski prevozniki sedež v Skupnosti, če imajo tam območno podružnico. 2. Ob prejemu vloge za dovoljenje carinski organi obvestijo druge države članice, na katerih ozemlju so pristanišča odhoda in namembna pristanišča. Če v 60 dneh od obvestila ni prejet ugovor, carinski organi izdajo dovoljenje. Takšno dovoljenje velja v vseh zadevnih državah članicah in se uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije med pristanišči, na katere se nanaša. 3. Zaradi poenostavljanja postopkov lahko ladijski prevoznik uporablja enotni manifest za prevoz vsega blaga; če je tako, ob ustrezne postavke na carinskem manifestu vnese naslednje: (a) znak ‚T1‘, če je blago dano v zunanji skupnostni tranzitni postopek; (b) znak ‚TF‘, če je blago dano v notranji skupnostni tranzitni postopek v skladu s členom 340c(l); (c) znak ‚TD‘, če je blago že v tranzitnem postopku ali se prevaža v postopku aktivnega oplemenitenja, carinskega skladiščenja ali začasnega uvoza. Tudi v takšnih primerih ladijski prevoznik vpiše znak ‚TD‘ na ustrezen konosament ali drug primeren komercialni dokument, pa tudi referenco za uporabljeni postopek, referenčno številko in datum tranzitne deklaracije ali prenosnega dokumenta ter ime urada, ki ga je izdal; (d) črko ‚C‘ (ki ustreza ‚T2L‘) za blago, katerega skupnostni status je mogoče dokazati; (e) črko ‚X‘ za skupnostno blago, ki se izvaža in se ne daje v tranzitni postopek. Manifest vključuje tudi podatke iz člena 447(4). 4. Šteje se, da je skupnostni tranzitni postopek končan, ko sta manifest in blago predložena carinskim organom v namembnem pristanišču. Dokumentacija, ki jo hrani ladijski prevoznik v skladu s členom 373(2)(b), vsebuje vsaj podatke iz prvega pododstavka odstavka 3. Po potrebi carinski organi v namembnem pristanišču pošljejo ustrezne podatke o manifestih carinskim organom v pristanišču odhoda v preverjanje. 5. Brez poseganja v določbe iz členov 365 in 366, 450a do 450d in naslova VII zakonika je treba poslati naslednja obvestila: (a) ladijski prevoznik obvesti carinske organe o vseh kršitvah in nepravilnostih; (b) carinski organi v namembnem pristanišču čimprej obvestijo carinske organe v pristanišču odhoda in organ, ki je izdal dovoljenje, o vseh kršitvah in nepravilnostih.“

52. Za členom 448 se naslov „Oddelek 3 — Prenos po cevovodih“ nadomesti z naslednjim besedilom: „Pododdelek 11 Poenostavljeni postopek za prenos po cevovodih“ .

53. Za členom 450 se vstavi naslednji oddelek 4: „Oddelek 4 Carinski dolg in izterjava Člen 450a Rok iz tretje alinee člena 215(1) zakonika je 10 mesecev od sprejema tranzitne deklaracije. Člen 450b 1. Kadar po začetku postopka izterjave drugih dajatev carinski organi, določeni v skladu s členom 215 zakonika (v nadaljnjem besedilu ‚organ prosilec‘), kakorkoli pridobijo dokaze o kraju, kjer je nastal carinski dolg, nemudoma pošljejo vso potrebno dokumentacijo skupaj z overjenim izvodom dokazila organom, ki so pristojni za ta kraj (v nadaljnjem besedilu ‚zaprošeni organi‘). Zaprošeni organ potrdi prejem obvestila in navede, ali je odgovoren za izterjavo. Če organ prosilec ne prejme odgovora v treh mesecih, nemudoma nadaljuje postopek izterjave dolga, ki ga je začel. 2. Če je zaprošeni organ pristojen, začne nov postopek izterjave drugih dajatev, če je to primerno po trimesečnem obdobju iz drugega pododstavka odstavka 1 in pod pogojem, da je organ prosilec nemudoma obveščen. Vsak nedokončan postopek izterjave drugih dajatev, ki ga začne organ prosilec, se začasno odloži takoj, ko ga zaprošeni organ obvesti, da so sklenili ukrepati glede izterjave. Takoj ko zaprošeni organ predloži dokazilo, da je izterjal zadevne zneske, organ prosilec povrne vse druge že pobrane dajatve ali prekliče postopek izterjave. Člen 450c 1. Kadar postopek še ni zaključen, carinski organi, določeni v skladu s členom 215 zakonika, pošljejo naslednja obvestila: (a) v 12 mesecih od datuma sprejema tranzitne deklaracije obvestijo garanta, da postopek še ni zaključen; (b) v treh letih od datuma sprejema tranzitne deklaracije obvestijo garanta, da mora ali bi moral plačati dolg, za katerega je odgovoren v zvezi z zadevno skupnostno tranzitno operacijo; v obvestilu je navedena številka in datum deklaracije, naziv urada odhoda, naziv glavnega zavezanca in zadevni znesek. 2. Garant je oproščen odgovornosti, če mu pred iztekom roka ni bilo izdano nobeno od obvestil iz odstavka 1. 3. Kadar je eno od obvestil izdano, je garant obveščen o izterjavi dolga ali o koncu postopka. Člen 450d Države članice si medsebojno pomagajo pri določanju organov, pristojnih za izterjavo. Takšni organi obvestijo urad odhoda in urad zavarovanja o vseh primerih, ko je nastal carinski dolg v zvezi z deklaracijami za skupnostni tranzit, ki jih je sprejel urad odhoda, in o ukrepih, sprejetih proti dolžniku, da bi izterjali zadevne zneske.“

54. V prvem pododstavku člena 454(3) se besedilo „člen 455(1)“ nadomesti z besedilom „člen 455(2)“.

55. V členu 455(2) se besedilo „člen 11(2) Konvencije TIR“ nadomesti z besedilom „člen 11(3) Konvencije TIR“.

56. V prvem stavku člena 457b(l) se besedilo „iz člena 362“ nadomesti z besedilom „iz člena 44c“.

57. Za členom 462 se vstavi naslednje poglavje 10a: „Poglavje 10a Postopek za poštne pošiljke Člen 462a 1. Če je neskupnostno blago na podlagi člena 91(2)(f) zakonika v prevozu iz enega kraja v drugega na carinskem območju Skupnosti po pošti (vključno s poštnimi paketi), morajo carinski organi odpremne države članice pakete in spremne listine opremiti z oznako, kakršna je prikazana v Prilogi 42, ali nanje nalepiti takšne nalepke. 2. Če je skupnostno blago v prevozu po pošti (vključno s poštnimi paketi) v del ali iz dela carinskega območja Skupnosti, kjer se Direktiva 77/388/EGS ne uporablja, morajo carinski organi odpremne države članice pakete in spremne listine opremiti z oznako, kakršna je prikazana v Prilogi 42b, ali nanje nalepiti takšne nalepke.“

58. V Prilogi 35 se opomba 1 nadomesti z naslednjim besedilom: „(1) V nobenih okoliščinah ni mogoče zahtevati, naj uporabniki izpolnijo ta polja na izvodu št. 5 zaradi tranzita.“

59. Priloga 37 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

60. Priloga 37a se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

61. Priloga 37b se črta.

62. Priloga 37c se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi.

63. Priloga 38 se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

64. Vstavi se Priloga 44a, katere besedilo je navedeno v Prilogi V k tej uredbi.

65. Vstavi se Priloga 44b, katere besedilo je navedeno v Prilogi VI k tej uredbi.

66. Vstavi se Priloga 44c, katere besedilo je navedeno v Prilogi VII k tej uredbi.

67. Priloga 45a se spremeni v skladu s Prilogo VIII k tej uredbi.

68. Priloga 45b se spremeni v skladu s Prilogo IX k tej uredbi.

69. Priloga 46 se nadomesti s Prilogo X k tej uredbi.

70. Vstavi se Priloga 46a, katere besedilo je navedeno v Prilogi XI k tej uredbi.

71. Vstavi se Priloga 46b, katere besedilo je navedeno v Prilogi XII k tej uredbi.

72. Priloga 47 se nadomesti z besedilom iz Priloge XIII k tej uredbi.

73. Vstavi se Priloga 47a, katere besedilo je navedeno v Prilogi XIV k tej uredbi.

74. Priloge 48, 49 in 50 se nadomestijo z besedili iz prilog XV, XVI in XVII k tej uredbi.

75. Priloga 51 se nadomesti z besedilom iz Priloge XVIII k tej uredbi.

76. Vstavi se Priloga 51a, katere besedilo je navedeno v Prilogi XIX k tej uredbi.

77. Vstavi se Priloga 51b, katere besedilo je navedeno v Prilogi XX k tej uredbi.

78. Priloga 52 se črta.

79. Priloga 54 se nadomesti z besedilom iz Priloge XXI k tej uredbi.

80. Prilogi 55 in 57 se črtata.

81. V Prilogi 77 se standardne stopnje donosa „75,19“, „76,92“ in „64,52“ v stolpcu 5 pri zaporednih številkah 15, 37 in 38 nadomestijo z „78,74“, „78,74“ oziroma „67,11“.

Člen 2

Obrazci iz člena 1(69), (72), (75) in (79), v uporabi pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej uporabljajo, če so opravljene nekatere redakcijske spremembe, do porabe zalog ali do 31. decembra 2002.

Ob upoštevanju pogojev iz prvega pododstavka se lahko obrazec TC32 (kupon za pavšalno zavarovanje) uporablja kot kupon za posamezno zavarovanje v smislu člena 347(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Če je uporabljen tako, se prečrta beseda „pavšalna“ na sprednji strani obrazca zgoraj in nadomesti z besedo „posamezna“.

Člen 3

Pred 1. januarjem 2003 na podlagi poročila, sestavljenega po posvetovanju z organi, ki zastopajo zadevne postopke, Komisija pregleda določbe v zvezi z navajanjem oznak HS za identifikacijo blaga. Če je primerno, Komisija določi, kdaj in pod katerimi pogoji je mogoče obvezno uporabo tega sistema in po možnosti drugih podatkov za ugotavljanje istovetnosti blaga v skupnostnem tranzitnem postopku razširiti na čim širši obseg skupnostnih tranzitnih operacij. Pregled upošteva uporabo računalnikov v skupnostnem tranzitnem postopku.

Člen 4

1. Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

2. Točke 2 do 80 člena 1 se uporabljajo od 1. julija 2001.

Od 1. januarja 2001 pa je skupnostne tranzitne operacije za blago iz Priloge 44C k Uredbi (EGS) št. 2454/93 mogoče opravljati le na podlagi skupnega zavarovanja, če je bilo odobreno v skladu s členi 372 do 384 navedene uredbe.

Člen 404 Uredbe (EGS) št. 2454/93 in prehodne določbe iz drugega pododstavka odstavka 5 tega člena se uporabljajo od 1. januarja 2001.

Za namene člena 4(3) Uredbe (EGS) št. 565/80 se točka 81 člena 1 uporablja od 1. septembra 1998.

3. Določbe iz te uredbe se ne uporabljajo za blago, ki je bilo dano v skupnostni tranzitni postopek pred njenim začetkom veljavnosti.

4. Člen 358(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 se uporablja za urade odhoda najpozneje, ko začnejo uporabljati določbe iz členov 367 do 371 navedene uredbe.

5. Kar zadeva dovoljenja iz oddelka 3 poglavja 4 naslova II v delu II Uredbe (EGS) št. 2454/93, lahko ostanejo dovoljenja, veljavna na datum začetka uporabe te uredbe, v uporabi najpozneje do 31. decembra 2001.

Vsako dovoljenje, ki podeljuje status pooblaščenega pošiljatelja, mora izpolnjevati pogoje iz člena 404 Uredbe (EGS) št. 2454/93, takoj ko zadevni urad odhoda začne uporabljati določbe iz členov 367 do 371 navedene uredbe. Dovoljenja, veljavna pred 31. marcem 1999, pa morajo izpolnjevati določbe iz člena 404 do datuma, ki ga določijo carinski organi, in najpozneje do 31. marca 2004. ►M1 Ta pododstavek se ne uporablja za tranzitne operacije, ki jih opravi pooblaščeni pošiljatelj z uporabo poenostavljenih postopkov iz člena 372(1)(g). ◄

Poenostavitve iz člena 372(l)(g)(i) in (iv) zahtevajo dovoljenje od datuma in pod pogoji, določenimi s postopkom odbora.

6. Drugi stavek drugega pododstavka in tretji pododstavek člena 2 Uredbe (ES) št. 502/1999 se črtata.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Priloga 37 se spremeni:

1.(a)(b) Oddelek A naslova I se spremeni: v sedmi alinei drugega odstavka se besedilo v oklepaju nadomesti z naslednjim besedilom: „(za formalnosti ob prihodu)“ Druga alinea tretjega odstavka se nadomesti z naslednjim besedilom: „— skupnostni tranzit: izvodi 1, 4 in 5,“.

2.(a)(b) Oddelek B naslova I se spremeni: Druga alinea drugega pododstavka odstavka 1 se nadomesti z naslednjim besedilom: „— formalnosti v zvezi s skupnostnim tranzitom: polja 1 (tretje podpolje), 2, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 17, 18, 19, 21, 25, 26, 27, 31, 32, 33 (prvo podpolje), 35, 38, 40, 44, 50, 51, 52, 53, 55 in 56 (to je razen polja 26, polja z zelenim ozadjem),“. Odstavek 2(c) se nadomesti z naslednjim besedilom: „(c) za tranzitno deklaracijo se uporabljajo naslednja polja: polja 1 (tretje podpolje), 2, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 17, 18, 19, 21, 25, 26, 27, 31, 32, 33 (prvo podpolje), 35, 38, 40, 44, 50, 51, 52, 53, 55 in 56 (to je polja z zelenim ozadjem);“.

3.(a)(b)(c)(d)(e) Oddelek A naslova II se spremeni: Besedilo v polju 33 se nadomesti z naslednjim: „Navedite ustrezno tarifno oznako. To polje ni obvezno za skupnostni tranzit. Prvo podpolje pa je treba izpolniti v naslednjih primerih: — če tranzitno deklaracijo izpolni ista oseba hkrati z, ali za, carinsko deklaracijo, ki vsebuje tarifno oznako blaga, ali — če tranzitna deklaracija pokriva blago s seznama v členu 44C, ali — če tako določa zakonodaja Skupnosti.“ V polju 40 se kot četrti odstavek vstavi naslednje: „To polje je treba obvezno izpolniti, če se uporablja skupnostni tranzitni postopek. Navedite referenco pretekle carinske lokacije ali ustrezne carinske dokumente. Če je treba vpisati več kakor eno referenco, lahko države članice določijo, da se v to polje vpiše beseda ‚razno‘ in se tranzitni deklaraciji doda seznam zadevnih referenc.“ V polju 51 se zadnji stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim: „Uradi tranzita so navedeni na seznamu carinskih organov, pristojnih za skupnostne tranzitne operacije.“ Besedilo v polju 52 se nadomesti z naslednjim: „Z uporabo oznak Skupnosti, določenih v ta namen, vpišite vrsto zavarovanja ali opustitev predložitve zavarovanja, ki se uporablja v postopku, sledi pa ji številka potrdila o skupnem zavarovanju oziroma potrdilo o opustitvi zavarovanja oziroma kupon za posamezno zavarovanje in urad zavarovanja. Če skupno zavarovanje, opustitev zavarovanja ali posamezno zavarovanje, ki ga zagotovi garant, ni veljavno za vse države Efte, vpišite ‚ne velja v‘ in oznake za zadevne države Efte.“ V polju 53 se zadnji stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim: „Namembni uradi so navedeni na seznamu uradov, pristojnih za skupnostne tranzitne operacije.“

4. V oddelku B naslova II se drugi in tretji odstavek za polje 55 nadomestita z naslednjim: „Prevoznik lahko pretovarja blago le, če je pridobil dovoljenje carinskih organov države članice, na katere ozemlju bo potekalo pretovarjanje. Kadar ti organi menijo, da se tranzitna operacija lahko normalno nadaljuje, sprejmejo vse morebitne potrebne ukrepe in nato vpišejo zaznamke na izvoda št. 4 in 5 tranzitne deklaracije.“

5. V oddelku B naslova III se prva alinea nadomesti z naslednjim: „— oznake ‚IM/c‘, ‚EX/c‘ ali ‚EU/c‘ (oziroma ‚COM/c‘) morajo biti navedene v prvem podpolju polja 1, vendar pa se v tem podpolju ne navajajo oznake v naslednjih primerih: — če se obrazec uporablja samo za skupnostni tranzit, pri čemer se glede na uporabljeni tranzitni postopek za zadevno blago vpišejo oznake ‚T1bis‘, ‚T2bis‘ ali ‚T2Fbis‘ v tretje podpolje polja 1, — če se obrazec uporablja samo za dokazovanje skupnostnega statusa blaga, pri čemer se glede na status zadevnega blaga vpišejo oznake ‚T2Lbis‘ ali ‚T2LFa‘ v tretje podpolje tega polja.“

6. Oddelek C v naslovu III se nadomesti z naslednjim: „C. Če so uporabljeni dopolnilni listi, — je treba polja za ‚opis blaga‘, ki niso bila uporabljena, prečrtati, da bi preprečili poznejšo uporabo, — je treba polja 32 (Zaporedna številka postavke), 33 (Tarifna oznaka), 35 (Bruto masa v kg), 38 (Neto masa v kg) in 44 (Posebni zaznamki, predložene listine, potrdila in dovoljenja) tranzitne deklaracije ali uporabljenih obrazcev T2L ali T2LF prečrtati in polje 31 (Tovorki in opis blaga) se ne uporablja za vpis oznak, številk, števila in vrste tovorkov ali opisa blaga. Napotilo k zaporedni številki in oznaka različnih dopolnilnih listov se vpišejo v polje 31 (Tovorki in opis blaga) tranzitne deklaracije ali uporabljenega obrazca T2L ali T2LF.“









PRILOGA II









PRILOGA 37a

POJASNJEVALNA OPOMBA O UPORABI TRANZITNE DEKLARACIJE PRI IZMENJAVI STANDARDNIH SPOROČIL Z ELEKTRONSKO IZMENJAVO PODATKOV (EDI)

(ELEKTRONSKA TRANZITNA DEKLARACIJA (EDI))

NASLOV I

Splošno

Elektronska tranzitna deklaracija (EDI) temelji na podatkih, vnesenih v različna polja enotne upravne listine, kakor je določena v prilogah 37 in 38, v zvezi z oznako ali nadomeščenih z njo.

Ta priloga vsebuje samo osnovne posebne zahteve, ki se uporabljajo, če se formalnosti opravljajo z izmenjavo standardnih elektronskih sporočil (EDI). Poleg tega se uporabljajo dodatne oznake, navedene v Prilogi 37c. Prilogi 37 in 38 se uporabljata za elektronsko tranzitno deklaracijo, razen če je v tej prilogi ali v Prilogi 37c določeno drugače.

Natančna sestava in vsebina elektronske tranzitne deklaracije je skladna s tehničnimi specifikacijami, ki jih pristojni organi sporočijo glavnemu zavezancu, da bi zagotovili pravilno delovanje sistema. Te specifikacije temeljijo na zahtevah iz te priloge.

Ta priloga opisuje strukturo izmenjave podatkov. Tranzitna deklaracija je razdeljena na dve podatkovni skupini, ki vsebujeta atribute podatkov. Atributi so povezani v skupine tako, da sestavljajo skladne logične bloke v okviru sporočila. Zamik podatkovne skupine kaže, da je podatkovna skupina odvisna od zamaknjene podatkovne skupine, ki ji sledi.

Če obstaja, se zabeleži ustrezna številka polja na enotni upravni listini.

Izraz „številka“ v razlagi podatkovne skupine navaja, kolikokrat se podatkovna skupina lahko uporabi v tranzitni deklaraciji.

Izraz „vrsta/dolžina“ v razlagi atributa navaja zahteve po vrsti in dolžini podatkov. Oznake za vrste podatkov so naslednje:

č črkovna

š številčna

čš črkovno-številčna

Številka za oznako kaže dovoljeno dolžino podatkov. Uporablja se naslednje.

Neobvezni piki pred kazalcem dolžine pomenita, da dolžina podatkov ni določena, lahko pa imajo največ toliko znakov, kolikor jih navaja kazalec dolžine. Vejica v dolžini podatkov pomeni, da atributi lahko vsebujejo decimalne številke, znak pred vejico navaja skupno dolžino atributa, znak za vejico pa navaja največje dovoljeno število znakov za decimalno vejico.

NASLOV II

Sestava elektronske tranzitne deklaracije (EDI)

A. Seznam podatkovnih skupin

TRANZITNA OPERACIJA

GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj

GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik

BLAGOVNA POSTAVKA

— GOSPODARSKI SUBJEKT pošiljatelj

— GOSPODARSKI SUBJEKT prejemnik

— ZABOJNIKI

— OZNAKE ZA OBČUTLJIVO BLAGO (SGI)

— TOVORKI

— PREDLISTINE

— PREDLO ENA DOKUMENTACIJA/POTRDILA

— POSEBNE NAVEDBE

URAD ODHODA

GOSPODARSKI SUBJEKT glavni zavezanec

ZASTOPNIK

URAD TRANZITA

NAMEMBNI URAD

GOSPODARSKI SUBJEKT pooblaščeni prejemnik

REZULTATI KONTROLE

PODATKI O CARINSKIH OZNAKAH

— IDENTIFIKACIJSKA ŠTEVILKA CARINSKE OZNAKE

ZAVAROVANJE

— REFERENCA ZAVAROVANJA

— OMEJITEV VELJAVNOSTI (ES)

— OMEJITEV VELJAVNOSTI (NE ES)

B. Podrobnosti o podatkih na tranzitni deklaraciji

TRANZITNA OPERACIJA

Število: 1

Podatkovna skupina se uporabi.

(LRN)

Vrsta/dolžina: an..22

Uporablja se lokalna referenčna številka (LRN). Določena je nacionalno, dodeli pa jo uporabnik za identifikacijo posamezne deklaracije sporazumno s pristojnimi organi.

Vrsta deklaracije

(polje 1)

Vrsta/dolžina: an..5

Uporabi se atribut.

Število nakladnic

(polje 4)

Vrsta/dolžina: n..5

Atribut se uporabi ob predložitvi nakladnic. Za nakladnice se uporabljajo naslednja pravila:

— potrebni atribut „Država odpreme“ v podatkovni skupini „TRANZITNA OPERACIJA“ se nastavi na „–“,

— podatkovna skupina „BLAGOVNA POSTAVKA“ in po potrebi podatkovne podskupine „PREDLISTINE“ ter „PREDLO ENA DOKUMENTACIJA/POTRDILA“ in „POSEBNE NAVEDBE“ se pojavijo samo enkrat. Drugih podatkovnih podskupin skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“ ni mogoče uporabiti,

— atribut „Tekstovni opis“ vsebuje napotila k priloženim nakladnicam, „jezik tekstovnega opisa“ vsebuje jezikovno oznako (LNG), ki se uporablja za napotila. Napotila lahko vsebujejo naslednje: — — za „Vrsta deklaracije“ = „T1“ : „Glej nakladnico/nakladnice“, — za „Vrsta deklaracije“ = „T2“ : „Glej nakladnico/nakladnice“, — za „Vrsta deklaracije“ = „T2F“ : „Glej nakladnico/nakladnice“, — za „Vrsta deklaracije“ = „T-“ : — „T1: Glej nakladnico/nakladnice od… do…“, — „T2: Glej nakladnico/nakladnice od… do…“, — „T2F: Glej nakladnico/nakladnice od… do…“,

— atribut „Zaporedna številka postavke“ je označen z „–“,

— drugih atributov podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“ ni mogoče uporabiti.

Skupno število postavk

(polje 5)

Vrsta/dolžina: n..5

Uporabi se atribut.

Skupno število tovorkov

(polje 6)

Vrsta/dolžina: n..7

Atribut se uporabi, če je uporabljen atribut „Število nakladnic“. V drugih primerih uporaba ni obvezna. Skupno število tovorkov je enako vsoti vseh atributov „Število tovorkov“, „Število kosov“ in vrednosti „1“ za vsako pošiljko v „razsutem stanju“.

Država odpreme

(polje 15a)

Vrsta/dolžina: a2

Atribut se uporabi, če je prijavljena samo ena država odpreme. Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c. V tem primeru se ne uporabi atribut „Država odpreme“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“. Če je prijavljenih več držav odpreme, se ta atribut iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“ ne uporablja. V tem primeru se uporabi atribut „Država odpreme“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“.

Namembna država

(polje 17a)

Vrsta/dolžina: a2

Atribut se uporabi, če je prijavljena samo ena namembna država. Uporabijo se oznake za države iz Priloge 37c. V tem primeru se ne uporabi atribut „Namembna država“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“. Če je prijavljenih več namembnih držav, se ta atribut iz podatkovne skupine „TRANZITNA OPERACIJA“ ne uporablja. V tem primeru se uporabi atribut „Namembna država“ iz podatkovne skupine „BLAGOVNA POSTAVKA“.

Identiteta ob odhodu

(polje 18)

Vrsta/dolžina: an..27

Atribut se uporablja v skladu s Prilogo 37.

Jezikovna identiteta ob odhodu (LNG)

Vrsta/dolžina: a2

Jezik (LNG) se določi z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen prostor za prosto besedilo.

Država prevoznega sredstva ob odhodu

(polje 18)

Vrsta/dolžina: a2

Oznake za države iz Priloge 37c se uporabijo v skladu s Prilogo 37.

Zabojnik

(polje 19)

Vrsta/dolžina: nl

Uporabijo se naslednje oznake

0 : ne

1 : da.

Država prevoznega sredstva ob prehodu meje

(polje 21)

Vrsta/dolžina: a2

Oznake za države iz priloge 37c se uporabijo v skladu s Prilogo 37.

Identiteta ob prehodu meje

(polje 21)

Vrsta/dolžina: an..27

Uporaba atributa za države članice ni obvezna v skladu s Prilogo 37.

Jezikovna identiteta ob prehodu meje(LNG)

Vrsta/dolžina: a2

Jezik (LNG) se določi z jezikovno oznako iz Priloge 37c, če je uporabljen prostor za prosto besedilo.

Vrsta prevoza ob prehodu meje

(polje 21)

Vrsta/dolžina: n..2

Uporaba atributa za države članice ni obvezna v skladu s Prilogo 37.

Vrsta prevoznega sredstva na meji

(polje 25)

Vrsta/dolžina: n..2

Uporaba atributa za države članice ni obvezna v skladu s Prilogo 37.

Vrsta notranjega prevoza

(polje 26)

Vrsta/dolžina: n..2

Uporaba atributa za države članice ni obvezna. Uporablja se v skladu s pojasnjevalno opombo o polju 25 iz Priloge 38.

Kraj natovarjanja

(polje 27)

Vrsta/dolžina: an..17

Uporaba atributa za države članice ni obvezna.

Oznaka dogovorjene lokacije

(polje 30)

Vrsta/dolžina: an..17

Atribut se ne uporablja, če je uporabljena podatkovna skupina „REZULTATI KONTROLE“. Če se ta podatkovna skupina ne uporablja, potem je atribut neobvezen. Če je atribut uporabljen, je treba v obliki oznak natančno navesti kraj, kjer je mogoče blago po potrebi pregledati. Atributi „Dogovorjena lokacija blaga“/„Oznaka dogovorjene lokacije“, „Odobrena lokacija blaga“ in „Drug carinski prostor“ se ne uporabljajo hkrati.

Dogovorjena lokacija blaga

(polje 30)

Vrsta/dolžina: an..35

Atribut se ne uporablja, če je uporabljena podatkovna skupina „REZULTATI KONTROLE“. Če se ta podatkovna skupina ne uporablja, potem je atribut neobvezen. Če je atribut uporabljen, je treba natančno navesti kraj, kjer je mogoče blago po potrebi pregledati. Atribut