2009L0158 — SL — 01.02.2012 — 002.002

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ▼C1 DIREKTIVA SVETA 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) ▼B (UL L 343 22.12.2009, str. 74)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

▼C1

DIREKTIVA SVETA 2009/158/ES

z dne 30. novembra 2009

o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav

(kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 90/539/EGS z dne 15. oktobra 1990 o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav ( 2 ) je bila večkrat ( 3 ) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. (2) Perutnina, ki so žive živali, in valilna jajca, ki so živalski proizvodi, so vključeni v seznam proizvodov v Prilogi I k Pogodbi. (3) Za zagotavljanje racionalnega razvoja proizvodnje perutnine, s čimer se v tem sektorju poveča produktivnost, bi bilo treba na ravni Skupnosti določiti nekatera pravila v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki veljajo za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci znotraj Skupnosti. (4) Vzreja in reja perutnine je vključena v kmetijski sektor. Predstavlja vir dohodka za del kmečke populacije. (5) Zato, da bi se spodbudilo trgovanje s perutnino in valilnimi jajci znotraj Skupnosti, ne bi smelo biti razlik glede pogojev zdravstvenega varstva živali v državah članicah. (6) Za spodbujanje usklajenega razvoja trgovanja znotraj Skupnosti bi bilo treba znotraj Skupnosti določiti sistem, ki bo urejal uvoz iz tretjih držav. (7) Določbe te direktive načeloma ne bi smele veljati za specifično trgovanje, kot so razstave, nastopi in tekmovanja. (8) Zaradi narave sodobne reje perutnine je najboljši način za spodbujanje usklajenega razvoja trgovanja s perutnino in valilnimi jajci znotraj Skupnosti spremljanje in nadziranje proizvodnih obratov. (9) Pristojni organi v državah članicah bi morali izdati odobritve obratom, ki izpolnjujejo pogoje, določene v tej direktivi, in zagotoviti uporabo teh pogojev. (10) Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) ( 4 ) določa tržne standarde za proizvode iz sektorjev jajc in mesa perutnine. Uredba Komisije (ES) št. 617/2008 z dne 27. junija 2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede standardov trženja valilnih jajc in piščancev domače perutnine ( 5 ) določa podrobna pravila za izvedbo navedene uredbe glede tržnih standardov za valilna jajca in piščancev domače perutnine in še posebej glede izdaje registracijske številke vsakemu proizvodnemu obratu in glede označevanja valilnih jajc. Za namene te direktive bi bilo iz praktičnih razlogov treba sprejeti enake kriterije za identifikacijo proizvodnih obratov in označevanje valilnih jajc. (11) Države članice bi morale imenovati nacionalne referenčne laboratorije ter pošiljati vse potrebne podatke in posodobitve. Države članice bi morale dati te informacije na voljo drugim državam članicam in javnosti. (12) Če hočejo biti predmet trgovanja znotraj Skupnosti, bi morala perutnina in valilna jajca izpolnjevati nekatere zahteve glede zdravstvenega varstva živali, da bi se izognili širjenju nalezljivih bolezni. (13) Iz enakega razloga bi bilo treba določiti pogoje prevoza. (14) Treba bi bilo predvideti način, ki bo Komisiji omogočil določiti nekatere dodatne zahteve glede na napredek, ki ga je država članica dosegla pri izkoreninjenju nekaterih bolezni perutnine, pod pogojem, da te zahteve nikakor ne presegajo tistih, ki jih zadevna država članica uporablja na nacionalni ravni. V tem smislu bi se lahko izkazalo za zaželeno določiti status držav članic ali njihovih regij glede na določene bolezni, ki lahko prizadenejo perutnino. (15) Čeprav trgovinske transakcije znotraj Skupnosti v zelo malem obsegu iz praktičnih razlogov ne morejo biti predmet vseh zahtev Skupnosti, bi bilo treba upoštevati nekatera temeljna pravila. (16) Za zagotovitev izpolnjevanja predpisanih zahtev bi bilo treba predvideti veterinarsko spričevalo, ki ga izda uradni veterinar in ki perutnino in valilna jajca spremlja do namembnega kraja. (17) Zaradi organizacije in nadaljnjega spremljanja pregledov, ki jih bo izvajala namembna država članica, in splošnih ukrepov zaščite, ki se bodo izvajali, bi se bilo treba sklicevati na splošna pravila, določena v Direktivi Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi ( 6 ). (18) Treba bi bilo zagotoviti, da bo preglede izvajala Komisija v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic. (19) Za opredelitev režima Skupnosti, ki velja za uvoz iz tretjih držav, je treba pripraviti seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih se lahko uvaža perutnino in valilna jajca. (20) Izbira teh držav bi morala temeljiti na kriterijih splošne narave, kot so zdravstveno stanje perutnine in drugih živali, organizacija in pooblastila veterinarskih služb ter veljavni zdravstveni predpisi. (21) Poleg tega se ne bi smelo dovoliti uvoza perutnine in valilnih jajc iz držav, ki so okužene z nalezljivimi boleznimi perutnine, ki predstavljajo tveganje za živali znotraj Skupnosti, ali držav,ki so premalo časa proste teh bolezni. (22) Splošnim pogojem, ki se uporabljajo za uvoz iz tretjih držav, bi bilo treba dodati posebne pogoje, pripravljene na podlagi zdravstvene situacije v vsaki od njih. (23) Predložitev standardnega obrazca spričevala ob uvozu perutnine in valilnih jajc predstavlja učinkovito sredstvo za preverjanje, ali so upoštevana pravila Skupnosti. Takšna pravila lahko vključujejo posebne določbe, ki se lahko razlikujejo glede na zadevne tretje države. To bi bilo treba upoštevati pri pripravi standardnih obrazcev spričevala. (24) Veterinarski izvedenci Komisije bi morali biti odgovorni za preverjanje, da se v tretjih državah spoštujejo pravila. (25) Pregledi, ki se izvajajo ob uvozu, bi morali pokrivati izvor in zdravstveno stanje perutnine in valilnih jajc. (26) Državam članicam bi bilo treba ob prispetju perutnine in valilnih jajc na ozemlje Skupnosti in med tranzitom do njihovega namembnega kraja dovoliti, da sprejmejo vse ukrepe, vključno z zakolom in uničenjem, ki se zahtevajo za namene varovanje zdravja ljudi in živali. (27) Nenehen razvoj načinov vzreje perutnine pomeni, da bo treba občasno spreminjati metode nadzora nad boleznimi perutnine. (28) Ukrepe potrebne za izvajanje te direktive bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 7 ). (29) Ta direktiva ne posega v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, del B – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

1. Ta direktiva določa pogoje zdravstvenega varstva živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za uvoz perutnine in valilnih jajc iz tretjih držav.

2. Ta direktiva se ne uporablja za perutnino za razstave, nastope ali tekmovanja.

Člen 2

V tej direktivi „uradni veterinar“ in „tretja država“ pomeni uradnega veterinarja in tretje države, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 2004/68/ES z dne 26. aprila 2004 o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev ( 8 ).

Prav tako se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. „perutnina“ pomeni kokoši, purane, pegatke, race, gosi, prepelice, golobe, fazane, jerebice, in tekače (Ratitae) ki se gojijo ali redijo v ujetništvu za vzrejo, proizvodnjo mesa ali jajc za prehrano ali za obnovo populacije divjih ptic;

2. „valilna jajca“ pomeni jajca za inkubiranje, ki jih znese perutnina;

3. „enodnevni piščanci“ pomenijo vso perutnino, staro manj kot 72 ur, ki še ni krmljena; brazilske race (Cairina moschata) ali njihove križance pa je dovoljeno krmiti;

4. „matična perutnina“ pomeni perutnino, staro 72 ur ali več, namenjeno za proizvodnjo valilnih jajc;

5. „proizvodna perutnina“ pomeni perutnino, staro 72 ur ali več, ki se goji za proizvodnjo mesa in/ali konzumnih jajc (ali za obnovo populacije divjih ptic);

6. „perutnina za zakol“ pomeni perutnino, ki se pošlje neposredno v klavnico in se čim prej po prihodu zakolje, v vsakem primeru pa v roku 72 ur;

7. „jata“ je vsa perutnina z enakim zdravstvenim statusom, ki se goji v istih prostorih ali v isti ogradi in predstavlja eno samo epidemiološko enoto. Pri perutnini v zaprtih prostorih so to vse živali, ki si delijo isti zračni prostor;

8. „gospodarstvo“ pomeni posestvo, ki lahko vključuje obrat za rejo ali gojenje matične ali proizvodne perutnine;

9. „obrat“ pomeni objekt ali del objekta na eni lokaciji, ki je namenjen naslednjim dejavnostim: (a) obrat za selekcijo : je obrat, kjer pridobivajo valilna jajca za proizvodnjo matične perutnine; (b) obrat za reprodukcijo : je obrat, kjer pridobivajo valilna jajca za proizvodnjo proizvodne perutnine; (c) obrat za vzrejo : (i) bodisi obrat za vzrejo matične perutnine, ki je obrat, kjer se redi matična perutnina pred reproduktivno fazo; ali (ii) obrat za vzrejo proizvodne perutnine, ki je obrat, kjer se redijo proizvodne nesnice pred fazo nesnosti; (d) valilnica : je obrat, kjer se inkubirajo in valijo jajca in dobavljajo enodnevni piščanci.

10. „pooblaščeni veterinar“ pomeni veterinarja, ki ga za opravljanje pregledov iz te direktive v posameznem obratu pooblasti pristojni veterinarski organ.

11. „odobreni laboratorij“ pomeni laboratorij na ozemlju države članice, ki ga pristojni veterinarski organ odobri za opravljanje diagnostičnih preiskav, predvidenih s to direktivo;

12. „veterinarski pregled“ pomeni pregled uradnega ali pooblaščenega veterinarja z namenom preveriti zdravstveni status vse perutnine v obratu;

13. „obvezno prijavljive bolezni“ pomenijo bolezni, naštete v Prilogi V;

14. „izbruh“ pomeni izbruh, kakor je opredeljen v Direktivi Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih boleznih v Skupnosti ( 9 );

15. „karantenski center“ pomeni objekte, kjer perutnina nima neposrednih ali posrednih stikov z drugo perutnino, tako da se omogoči dolgoročno opazovanje in laboratorijske preiskave na bolezni, naštete v Prilogi V;

16. „sanitarni zakol“ pomeni uničenje vse okužene ali domnevno okužene perutnine in proizvodov bolezni ob upoštevanju vseh zdravstvenih ukrepov vključno z razkuževanjem.







POGLAVJE II

PRAVILA ZA TRGOVANJE ZNOTRAJ SKUPNOSTI

Člen 3

1. Države članice do 1. julija 1991 predložijo Komisiji načrt z opisom nacionalnih ukrepov, ki jih nameravajo izvajati, da bi zagotovile skladnost s pravili, določenimi v Prilogi II, za izdajo odobritev obratom za namene trgovanja s perutnino in valilnimi jajci znotraj Skupnosti.

Komisija preuči načrte. V skladu s postopkom iz člena 33(2) se načrte lahko odobri, ali pa spremeni ali dopolni, preden so odobreni.

2. V skladu s postopkom iz člena 33(2) so spremembe ali dopolnitve načrta, ki je bil odobren v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 tega člena, lahko:

(a) odobrene na zahtevo zadevne države članice, da bi se upoštevale spremembe stanja v tej državi članici, ali

(b) zahtevane, da bi se upošteval napredek v metodah preprečevanja in nadzorovanja bolezni.

Člen 4

Vsaka država članica imenuje nacionalni referenčni laboratorij, ki je pristojen za usklajevanje diagnostičnih metod iz te direktive in njihovo uporabo v odobrenih laboratorijih na njenem ozemlju.

Vsaka država članica da na voljo drugim državam članicam in javnosti podatke o svojem nacionalnem referenčnem laboratoriju in vse naknadne spremembe.

Podrobna pravila za enotno uporabo tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 5

Za trgovanje znotraj Skupnosti:

(a) valilna jajca, enodnevni piščanci, matična perutnina in proizvodna perutnina izpolnjujejo pogoje, določene v členih 6, 15, 18 in 20. Izpolnjujejo tudi pogoje, določene skladno s členoma 16 in 17. Poleg tega: (i) valilna jajca izpolnjujejo pogoje iz člena 8; (ii) enodnevni piščanci izpolnjujejo pogoje iz člena 9; (iii) matična perutnina in proizvodna perutnina izpolnjuje pogoje iz člena 10;

(b) perutnina za zakol izpolnjuje pogoje iz členov 11, 15, 18 in 20 ter pogoje, določene skladno s členoma 16 in 17;

(c) perutnina (vključno z enodnevnimi piščanci), namenjena za obnovo populacije divjih ptic, izpolnjuje pogoje iz členov 12, 15, 18 in 20 ter pogoje, določene skladno s členoma 16 in 17;

(d) glede salmonele perutnina, namenjena za Finsko in Švedsko, izpolnjuje pogoje, določene v skladu s členom 13.

Člen 6

Valilna jajca, enodnevni piščanci, matična perutnina in proizvodna perutnina izhaja iz:

(a) obratov, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: (i) morajo biti odobreni in imeti registracijsko številko pristojnega organa v skladu s pravili, določenimi v poglavju I Priloge II; (ii) v času odpreme pošiljke zanjo ne smejo veljati nobene omejitve glede zdravstvenega varstva živali, ki se uporabljajo za perutnino; (iii) se ne smejo nahajati na območju, kjer iz razlogov zdravstvenega varstva živali veljajo omejevalni ukrepi v skladu z zakonodajo Skupnosti zaradi izbruha bolezni, za katero je dovzetna perutnina;

(b) jate, ki v času odpreme pošiljke ne kaže nobenega kliničnega znaka ali suma na nalezljivo bolezen perutnine.

Člen 7

Vsaka država članica pripravi in posodablja seznam obratov, odobrenih v skladu s točko (a)(i) člena 6, in njihovih registracijskih številk ter ga da na voljo drugim državam članicam in javnosti.

Podrobna pravila za enotno uporabo tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 8

1. V času odpreme pošiljke valilna jajca:

(a) izhajajo iz jat, ki: (i) so bile več kot šest tednov v enem ali več obratih Skupnosti, kakor so določeni v členu 6(a)(i); (ii) so bile, če so bile cepljene, cepljene v skladu s pogoji cepljenja iz Priloge III, (iii) pri katerih: — je bil opravljen pregled zdravstvenega stanja živali, ki ga je izvedel uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar v 72 urah pred odpremo pošiljke, in v času pregleda niso kazale nobenega kliničnega znaka ali suma na nalezljivo bolezen, ali — je bil opravljen mesečni veterinarski pregled, ki ga je opravil uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar, in sicer je bil zadnji pregled opravljen znotraj 31 dni pred odpremo pošiljke. Če je izbrana ta možnost, uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar poleg tega pregleda zdravstvene evidence jate in oceniti njen trenutni zdravstveni status na podlagi najnovejših informacij, ki jih sporoči odgovorna oseba za jato v 72 urah pred odpremo pošiljke. Kadar iz evidence ali drugih informacij izhaja sum na prisotnost bolezni, jato pregleda uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar in izključi možnost nalezljive bolezni perutnine;

(b) so označena v skladu z Uredbo (ES) št. 617/2008;

(c) so razkužena v skladu z navodili uradnega veterinarja.

2. Če se v jati, iz katere izvirajo valilna jajca, v obdobju njihove inkubacije pojavijo nalezljive bolezni perutnine, ki se lahko prenašajo preko jajc, se o tem obvesti zadevno valilnico ter organ ali organe, pristojne za valilnico in izvorno jato.

Člen 9

Enodnevni piščanci:

(a) so izvaljeni iz valilnih jajc, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 6 in 8;

(b) izpolnjujejo pogoje cepljenja iz Priloge III, če so bile cepljene;

(c) v času odpreme pošiljke ne kažejo nobenega suma na bolezni na podlagi poglavja II, B2(g) in (h) Priloge II.

Člen 10

V času odpreme pošiljke matična perutnina in proizvodna perutnina:

(a) bivata od izvalitve ali več kot šest tednov v enem ali več obratih Skupnosti, kakor so določeni v členu 6(a)(i);

(b) izpolnjujeta pogoje cepljenja iz Priloge III, če so bile cepljene;

(c) imata opravljen pregled zdravstvenega stanja živali, ki ga je izvedel uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar v 48 urah pred odpremo pošiljke, in v času pregleda nista kazali nobenega kliničnega znaka ali suma na nalezljivo bolezen perutnine.

Člen 11

V času odpreme pošiljka perutnina za zakol izhaja z gospodarstva:

(a) kjer je bila od izvalitve ali več kot 21 dni;

(b) za katero ne veljajo nobene omejitve glede zdravstvenega varstva živali, ki veljajo za perutnino;

(c) kjer zdravstveni pregled jate, iz katere bo vzeta pošiljka perutnine za zakol, ki ga je izvedel uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar v petih dneh pred odpremo, ni pokazal nobenega kliničnega znaka ali suma na nalezljivo bolezen perutnine;

(d) se ne nahaja na območju, kjer iz razlogov zdravstvenega varstva živali veljajo omejevalni ukrepi v skladu z zakonodajo Skupnosti zaradi izbruha bolezni, za katero je dovzetna perutnina.

Člen 12

1. V času odpreme pošiljke perutnina, stara nad 72 ur, namenjena za obnovo populacije divjih ptic, izvira z gospodarstva:

(a) kjer je bila od izvalitve ali več kot 21 dni in kjer ni bila v stiku z novo prispelo perutnino v dveh tednih pred odpremo pošiljke;

(b) za katero ne veljajo nobene omejitve glede zdravstvenega varstva živali, ki veljajo za perutnino;

(c) kjer zdravstveni pregled jate, iz katere bo vzeta pošiljka, ki ga je izvedel uradni veterinar ali pooblaščeni veterinar v 48 urah pred odpremo, ni pokazal nobenega kliničnega znaka ali suma na nalezljivo bolezen perutnine;

(d) ki se ne nahaja na območju, kjer iz razlogov zdravstvenega varstva živali velja prepoved v skladu z zakonodajo Skupnosti zaradi izbruha bolezni, za katero je dovzetna perutnina.

2. Člen 6 se ne uporablja za perutnino iz odstavka 1.

Člen 13

1. Glede salmonele in serotipov, ki niso omenjeni v poglavju III(A), Priloge II, je za pošiljke perutnine za zakol, namenjene za Finsko in Švedsko, obvezen mikrobiološki preskus z vzorčenjem v obratu izvora v skladu z Odločbo Sveta 95/410/ES z dne 22. junija 1995 o določitvi pravil za mikrobiološko preizkušanje z vzorčenjem v matični ustanovi perutnine za zakol, namenjene na Finsko in Švedsko.

2. Obseg preskusa iz odstavka 1 in metode, ki se sprejmejo, se določijo z vidika mnenja Evropske agencije za varnost hrane in operativnega programa, ki ga morata Finska in Švedska predložiti Komisiji.

3. Preskus iz odstavka 1 se ne izvaja za perutnino za zakol, ki izvira z gospodarstva, na katerem se izvaja program, ki je priznan kot enakovreden programu iz odstavka 2, v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 14

1. Zahteve iz členov 5 do 11 in 18 se ne uporabljajo za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci znotraj Skupnosti za pošiljke, ki vsebujejo manj kot 20 enot pod pogojem, da so v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2. Perutnina in valilna jajca iz odstavka 1 v času odpreme pošiljke izhajajo iz jat, ki:

(a) so bile v Skupnosti od izvalitve ali najmanj tri mesece;

(b) v času odpreme pošiljke ne kažejo nobenega kliničnega znaka nalezljivih bolezni perutnine;

(c) izpolnjujejo pogoje cepljenja iz Priloge III, če so bile cepljene;

(d) zanje ne veljajo nobene omejitve glede zdravstvenega varstva živali, ki se uporabljajo za perutnino;

(e) se ne nahajajo na območju, kjer iz razlogov zdravstvenega varstva živali veljajo omejitveni ukrepi v skladu z zakonodajo Skupnosti zaradi izbruha bolezni, za katero je dovzetna perutnina.

Pri vsej perutnini iz pošiljke so rezultati seroloških testov na protitelesa za Salmonella pullorum in Salmonella gallinarum negativni v skladu s poglavjem III Priloge II, v mesecu pred odpremo pošiljke. Pri valilnih jajcih in enodnevnih piščancih so na izvorni jati izvedeni serološki testi za Salmonella pullorum in Salmonella gallinarum v treh mesecih pred odpremo pošiljke na ravni, ki daje 95-odstotno zagotovilo odkrivanja okužbe pri 5-odstotni prevalenci.

3. Določbe odstavkov 1 in 2 se ne uporabljajo za pošiljke, ki vsebujejo tekače ali njihova valilna jajca.

Člen 15

1. Če gre za pošiljke perutnine in valilnih jajc iz držav članic ali regij držav članic, kjer se perutnina cepi proti atipični kokošji kugi, namenjene v državo članico ali regijo države članice, katere status je bil določen v skladu z odstavkom 2, veljajo naslednja pravila:

(a) valilna jajca izhajajo iz jat, ki: (i) niso cepljene ali (ii) so cepljene z inaktiviranim cepivom ali (iii) so cepljene z živim cepivom, pod pogojem, da so bila cepljenja vsaj 30 dni pred pobiranjem valilnih jajc;

(b) enodnevni piščanci (vključno s piščanci, namenjenimi za obnovo populacije divjih ptic) niso cepljeni proti atipični kokošji kugi in izhajajo iz: (i) valilnih jajc, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a), in (ii) valilnice, kjer delovni proces zagotavlja, da so jajca inkubirana ob popolnoma ločenih časih in na popolnoma ločenih krajih od jajc, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točke (a);

(c) matična in proizvodna perutnina: (i) nista cepljeni proti atipični kokošji kugi in (ii) sta bili izolirani 14 dni pred odpremo pošiljke bodisi na gospodarstvu bodisi na karantenski postaji pod nadzorom uradnega veterinarja. V tej zvezi nobena perutnina z gospodarstva izvora ali karantenske postaje ni bila cepljena proti atipični kokošji kugi v 21 dneh pred odpremo pošiljke in nobena perutnina, ki ni namenjena za pošiljko, v tem času ni vstopila na gospodarstvo ali karantensko postajo; poleg tega se na karantenskih postajah ne izvaja nobeno cepljenje in (iii) so bile v 14 dneh pred odpremo pošiljke na reprezentativnem vzorcu opravljene serološke preiskave za dokaz protiteles proti atipični kokošji kugi v skladu s podrobnimi navodili, sprejetimi skladno s postopkom iz člena 33(2);

(d) perutnina za zakol izhaja iz jat, ki: (i) če niso cepljene proti atipični kokošji kugi, izpolnjujejo zahteve iz (c)(iii); (ii) če so cepljene, so v 14 dneh pred pošiljko in na podlagi reprezentativnega vzorca opravile test za izolacijo virusa atipične kokošje kuge skladno s podrobnimi pravili, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 33(2).

2. Če država članica ali regija ali regije države članice želijo, da se jim odobri status necepljenja proti atipični kokošji kugi, lahko predložijo program,naveden v členu 16(1).

Komisija preuči programe, ki jih predložijo države članice. Programi se lahko v skladu s kriteriji iz člena 16(1) odobrijo po postopku iz člena 33(2). Vsa dodatna jamstva, splošna ali posebna, ki se lahko zahtevajo pri trgovanju znotraj Skupnosti, se lahko opredelijo v skladu z enakim postopkom.

Kadar država članica ali regija države članice meni, da je dosegla status necepljenja proti atipični kokošji kugi, se lahko na Komisijo naslovi prošnja za ugotovitev statusa necepljenja proti atipični kokošji kugi v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Elementi, ki jih je treba upoštevati pri določanju statusa necepljenja proti atipični kokošji kugi za državo članico ali regijo, so podatki iz člena 17(1) in predvsem naslednji kriteriji:

(a) cepljenje proti atipični kokošji kugi pri perutnini ni bilo dovoljeno v preteklih 12 mesecih, razen za obvezno cepljenje tekmovalnih golobov iz člena 17(3) Direktive Sveta 92/66/EGS z dne 14. julija 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge ( 10 );

(b) v vseh matičnih jatah so bili vsaj enkrat letno opravljeni serološki testi na prisotnost atipične kokošje kuge v skladu s podrobnimi pravili, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 33(2);

(c) na gospodarstvih ni perutnine, ki je bila cepljena proti atipični kokošji kugi v preteklih 12 mesecih, z izjemo tekmovalnih golobov, cepljenih na podlagi člena 17(3) Direktive 92/66/EGS.

3. Komisija lahko začasno prekine status necepljenja proti atipični kokošji kugi v skladu s postopkom iz člena 33(2) v primeru:

(a) bodisi obsežne okužbe atipične kokošje kuge, ki ni omejena, ali

(b) odprave zakonskih omejitev, ki prepovedujejo sistematično zatekanje k rutinskemu cepljenju proti atipični kokošji kugi.

Člen 16

1. Kadar država članica pripravi ali je pripravila prostovoljen ali obvezen program nadzora nad boleznimi, za katere je dovzetna perutnina, lahko program predloži Komisiji, pri čemer navede zlasti:

(a) razširjenost bolezni na svojem ozemlju;

(b) razloge za program, ob upoštevanju pomembnosti bolezni in verjetne prednosti programa glede na njegove stroške;

(c) zemljepisno območje, kjer se bo program izvajal;

(d) statusne kategorije, ki bodo veljale za perutninske obrate, standarde, ki jih je treba doseči v vsaki kategoriji, in postopke testiranja, ki se bodo uporabljali;

(e) postopke spremljanja in nadziranja programa;

(f) ukrepe, ki bodo izvedeni, če iz kakršnega koli razloga obrat izgubi svoj status;

(g) ukrepe, ki bodo izvedeni, če bodo rezultati laboratorijskih preiskav, opravljenih v skladu z določbami programa, pozitivni.

2. Komisija preuči programe, ki jih predložijo države članice. Program se lahko v skladu s kriteriji iz odstavka 1 odobri po postopku iz člena 33(2). Vsa dodatna jamstva, splošna ali posebna, ki se lahko zahtevajo v trgovanju znotraj Skupnosti, se lahko opredelijo v skladu z enakim postopkom. Takšna jamstva ne presegajo tistih, ki jih država članica zahteva na svojem ozemlju.

3. Programe, ki jih predložijo države članice, je mogoče spreminjati ali dopolnjevati v skladu s postopkom iz člena 33(2). Spremembe ali dopolnitve programov, ki so bile že odobrene, ali jamstva, ki so bila opredeljena v skladu z odstavkom 2 tega člena, se lahko odobrijo v skladu z enakim postopkom.

Člen 17

1. Kadar država članica meni, da na njenem ozemlju ali delu njenega ozemlja ni ene od bolezni, za katero je dovzetna perutnina, predloži Komisiji ustrezno dokumentacijo, pri čemer podrobno navede zlasti:

(a) naravo bolezni in pogostnost njenega pojavljanja v zadevni državi članici;

(b) način obvladovanja bolezni na podlagi seroloških, mikrobioloških ali patoloških preiskav in na podlagi dejstva, da je bolezen po zakonu treba prijaviti pristojnim organom;

(c) obdobje, v katerem je potekalo nadzorovanje;

(d) kadar je primerno, obdobje, v katerem je bilo cepljenje proti bolezni prepovedano, in zemljepisno območje, ki ga je prepoved zadevala;

(e) načine preverjanja, da na zadevnem območju ni bolezni.

2. Komisija preuči dokumentacijo, ki jo predložijo države članice. Dodatna jamstva, splošna ali posebna, ki se lahko zahtevajo pri trgovanju znotraj Skupnosti, se lahko opredelijo v skladu s postopkom iz člena 33(2). Takšna jamstva ne presegajo tistih, ki jih država članica zahteva na svojem ozemlju.

3. Zadevna država članica Komisijo obvesti o vseh spremembah podatkov iz odstavka 1. Jamstva določena na podlagi odstavka 2, se lahko glede na takšno uradno obvestilo spremenijo ali umaknejo v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 18

1. Enodnevni piščanci in valilna jajca se prevažajo v:

(a) še neuporabljenih namenskih vsebnikih za enkratno uporabo, ki se nato uničijo, ali

(b) vsebnikih, ki se lahko uporabijo večkrat, če so pred tem očiščeni in razkuženi.

2. V vsakem primeru vsebniki iz odstavka 1:

(a) vsebujejo samo enodnevne piščance ali valilna jajca iste vrste, kategorije in tipa perutnine, ki izhajajo iz istega obrata;

(b) vsebuje oznako z: (i) imenom države članice in regije izvora; (ii) številko odobritve obrata izvora, kot je predvideno v poglavju I(2) Priloge II; (iii) številom piščancev ali jajc v vsaki škatli; (iv) vrsto perutnine, ki ji pripadajo jajca ali piščanci.

3. Škatle, ki vsebujejo enodnevne piščance ali valilna jajca, se lahko združijo v skupine za prevoz v ustreznih vsebnikih. Na vsebnikih je prikazano število tako združenih škatel in oznake, navedene v odstavku 2(b).

4. Matična in proizvodna perutnina se prevažata v zabojih ali kletkah, ki:

(a) vsebuje samo perutnino iste vrste, kategorije in tipa, ki izhaja iz istega obrata;

(b) ima številko odobritve obrata izvora, kakor je predvideno v poglavju I(2) Priloge II.

5. Matična in proizvodna perutnina in enodnevni piščanci so nemudoma prepeljani v namembni obrat, ne da bi prišli v stik z drugimi živimi pticami, razen z matično in proizvodno perutnino ali enodnevnimi piščanci, ki izpolnjujejo pogoje iz te direktive.

Perutnina za zakol je nemudoma prepeljana v namembno klavnico, ne da bi prišla v stik z drugo perutnino, razen s perutnino za zakol, ki izpolnjuje pogoje iz te direktive.

Perutnina, namenjena za obnovo populacije divjih ptic, je nemudoma prepeljana na namembni kraj, ne da bi prišla v stik z drugo perutnino, razen s perutnino za obnovo populacije divjih ptic, ki izpolnjuje pogoje iz te direktive.

6. Zaboji, kletke in prevozna sredstva so prirejena tako, da:

(a) onemogočajo izgubo iztrebkov in zmanjšajo izgubo perja med prevozom;

(b) omogočajo vizualni pregled perutnine;

(c) omogočajo čiščenje in razkuževanje.

7. Prevozna sredstva in vsebniki, zaboji in kletke, ki niso za enkratno uporabo, so pred nakladanjem in razkladanjem biti očiščeni in razkuženi v skladu z navodili pristojnega organa zadevne države članice.

Člen 19

Perutnine iz člena 18(5) se ne sme prevažati čez območja, okužena z aviarno influenco ali atipično kokošjo kugo, razen po avtocestah ali železnici.

Člen 20

Pri trgovanju med državami članicami perutnino in valilna jajca med prevozom do namembnega kraja spremlja veterinarsko spričevalo, ki:

(a) je skladno z ustreznim vzorcem iz Priloge IV, izpolnjenim v skladu z Uredbo Komisije (ES) 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanima s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti ( 11 );

(b) ga podpiše uradni veterinar;

(c) je sestavljeno na dan nakladanja v uradnem jeziku ali jezikih odpremne države članice in v uradnem jeziku ali jezikih namembne države članice;

(d) velja pet dni;

(e) sestoji iz ene same strani;

(f) je ponavadi izpolnjeno za enega samega prejemnika;

(g) ima žig in podpis v barvi, ki je drugačna od barve spričevala.

Člen 21

Namembne države članice lahko v skladu s splošnimi določbami Pogodbe eni ali več odpremnim državam članicam izdajo splošne odobritve ali odobritve, omejene na specifične primere, ki na njihovo ozemlje dovoljujejo vstop za perutnino in valilna jajca brez spričevala, predvidenega v členu 20.







POGLAVJE III

PRAVILA ZA UVOZ IZ TRETJIH DRŽAV

Člen 22

Perutnina in valilna jajca, uvožena v Skupnost, izpolnjujejo pogoje, določene v členih 23 do 26.

Člen 23

1. Perutnina in valilna jajca imajo poreklo v tretji državi ali delu tretje države, ki je vključena v seznam Komisije v skladu s postopkom iz člena 33(2). Ta seznam je mogoče dopolniti ali spremeniti v skladu s postopkom iz člena 33(3).

2. Pri odločanju, ali se tretjo državo ali del tretje države lahko vključi na seznam iz odstavka 1, se posebej upošteva:

(a) zdravstveno stanje perutnine, drugih domačih in divjih živali v tretji državi, pri čemer se posebna pozornost posveti eksotičnim boleznim živali in zdravstveni situaciji v okoliškem območju, kjer bi katero od obojega lahko ogrozilo zdravje ljudi in živali v državah članicah;

(b) rednost in hitrost zagotavljanja informacij tretje države v zvezi z obstojem nalezljivih bolezni živali na svojem ozemlju, predvsem bolezni na seznamu Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE);

(c) nacionalna pravila o preprečevanju in nadzoru nad boleznimi;

(d) organiziranost veterinarskih služb v državi in njihove pristojnosti;

(e) organizacijo in izvajanje ukrepov za preprečevanje in nadzor nad nalezljivimi boleznimi živali;

(f) jamstva, ki jih tretja država lahko zagotovi v zvezi z upoštevanjem te direktive;

(g) upoštevanje pravil Skupnosti o hormonih in ostankih.

3. Seznam iz odstavka 1 in kakršna koli dopolnila seznama se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 24

1. Perutnina in valilna jajca izhajajo iz tretjih držav:

(a) kjer sta aviarna influenca in atipična kokošja kuga, kakor sta opredeljeni v Direktivi Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence ( 12 ) in Direktivi 92/66/EGS, obvezno prijavljivi bolezni;

(b) prostih aviarne influence in atipične kokošje kuge; ali ki, čeprav niso proste teh bolezni, izvajajo ukrepe za njun nadzor, ki so vsaj enakovredni ukrepom iz direktiv 2005/94/ES in 92/66/EGS.

2. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 33(2) odloči, pod katerimi pogoji se odstavek 1 tega člena uporablja samo za del ozemlja tretjih držav.

Člen 25

1. Perutnina in valilna jajca se lahko uvažajo z ozemlja tretje države ali dela ozemlja tretje države, ki je vključena na seznam, sestavljen v skladu s členom 23(1), samo če izhajajo iz jat, ki:

(a) so bile pred pošiljko brez prekinitve na zadevnem ozemlju ali delu ozemlja takšne države v obdobju, ki se določi v skladu s postopkom iz člena 33(2);

(b) izpolnjujejo pogoje zdravstvenega varstva živali v skladu s postopkom iz člena 33(2) za uvoz perutnine in valilnih jajc iz zadevne države. Pogoji se lahko razlikujejo glede na vrsto ali kategorijo perutnine.

2. Pogoji zdravstvenega varstva živali se določijo na podlagi pravil, določenih v poglavju II in njemu ustrezajočih prilogah. V skladu s postopkom iz člena 33(2), se lahko od primera do primera odobrijo izjeme, če zadevna tretja država ponuja podobna jamstva o zdravju živali, ki so vsaj enakovredna.

Člen 26

1. Perutnino in valilna jajca spremlja spričevalo, ki ga pripravi in podpiše uradni veterinar tretje države izvoznice.

Spričevalo:

(a) je izdano na dan nakladanja za pošiljko v namembno državo članico;

(b) je napisano v uradnem jeziku ali jezikih namembne države članice;

(c) spremlja pošiljko v izvirniku;

(d) potrjuje, da perutnina ali valilna jajca izpolnjujejo zahteve iz te direktive in tiste, sprejete skladno s to direktivo, v zvezi z uvozom iz tretjih držav;

(e) velja pet dni;

(f) je sestavljeno iz ene same strani;

(g) je izpolnjeno za enega samega prejemnika;

(h) ima žig in podpis v barvi, ki je drugačna od barve spričevala.

2. Spričevalo iz odstavka 1 je skladno z vzorcem, določenim v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 27

Preglede na kraju samem izvajajo veterinarski izvedenci iz držav članic in Komisije, da se zagotovi, da se določbe te direktive učinkovito izvajajo.

Izvedence iz držav članic, odgovorne za te inšpekcije, imenuje Komisija na predloge držav članic.

Inšpekcije se izvajajo v imenu Skupnosti, ki krije vse z njimi povezane stroške.

Pogostost inšpekcij in inšpekcijski postopek se določita v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 28

1. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 33(3) odloči, da je treba uvoz iz tretje države ali dela tretje države omejiti na določene vrste, na valilna jajca, na matično ali proizvodno perutnino, na perutnino za zakol ali na perutnino, namenjeno za posebne namene.

2. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 33(2) določi, da mora biti uvožena perutnina, valilna jajca ali perutnina, izvaljena iz valilnih jajc, v karanteni ali izolirana za obdobje, ki ne sme presegati dveh mesecev.

Člen 29

Komisija lahko ne glede na člene 22, 24, 25 in 26 v skladu s postopkom iz člena 33(2) v posameznih primerih dovoli uvoz perutnine in valilnih jajc iz tretjih držav, kadar takšen uvoz ni v skladu s členi 22, 24, 25 in 26. Podrobna pravila za takšen uvoz se istočasno določijo v skladu z istim postopkom. Ta pravila zagotavljajo jamstva za zdravstveno varstvo živali, enakovredna vsaj tistim iz poglavja II, ki vključujejo obvezno karanteno in testiranje na aviarno influenco, atipično kokošjo kugo in katero koli drugo zadevno bolezen.

Člen 30

Ob prihodu v namembno državo članico je perutnina za zakol nemudoma prepeljana v klavnico za čimprejšnji zakol.

Brez poseganja v katere koli posebne pogoje, ki se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 33(3), lahko pristojni organ namembne države članice na podlagi zdravstvenega stanja živali določi klavnico, v katero je treba prepeljati perutnino.







POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE

Člen 31

Za namen trgovanja znotraj Skupnosti za perutnino in valilna jajca se uporabljajo splošni zaščitni ukrepi, predvideni v Direktivi 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga ( 13 ).

Člen 32

Za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci znotraj Skupnosti se uporabljajo veterinarska nadzorna pravila, predvidena v Direktivi 90/425/EGS.

Člen 33

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehransko verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane ( 14 ).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je petnajst dni.

Člen 34

O spremembah prilog I do V, predvsem tistih, ki jih prilagajajo spremembam v diagnostičnih metodah in spreminjanju gospodarske pomembnosti določenih bolezni, se odloča v skladu s postopkom iz člena 33(2).

Člen 35

Države članice sporočijo Komisiji besedila določb predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju te direktive.

Člen 36

Direktiva 90/539/EGS, kakor je bila spremenjena s predpisi, navedenimi v delu A Priloge VI se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VI.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo, se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VII.

Člen 37

Ta Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Člen 38

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

Nacionalni referenčni laboratoriji za bolezni perutnine, imenovani v skladu s členom 4, so v vsaki državi članici pristojni za usklajevanje diagnostičnih metod iz te direktive. V ta namen:

(a) lahko odobrenim laboratorijem dobavljajo reagente, ki so potrebni za diagnostične preiskave;

(b) nadzorujejo kakovost reagentov, ki jih uporabljajo laboratoriji, odobreni za opravljanje diagnostičnih preiskav, predvidenih s to direktivo;

(c) organizirajo občasne primerjalne teste.









PRILOGA II

ODOBRITEV OBRATOV

POGLAVJE I

SPLOŠNA PRAVILA

1. Da bi obrati dobili odobritev pristojnega organa za trgovanje znotraj Skupnosti, morajo: (a) izpolnjevati pogoje glede svojih zmogljivosti in delovnih postopkov, ki so določeni v poglavju II; (b) uporabljati in se držati programov nadzorovanja bolezni, ki jih odobri pristojni osrednji veterinarski organ, ob upoštevanju zahtev iz poglavja III; (c) zagotoviti vse zmogljivosti za izvajanje postopkov, naštetih v točki (d); (d) biti predmet nadzora pristojnega veterinarskega organa v smislu organizirane oblike spremljanja in nadziranja zdravstvenega varstva živali. Takšno spremljanje in nadziranje predvsem vključuje: — najmanj en inšpekcijski pregled uradnega veterinarja letno, ki se dopolni s pregledi za preverjanje izvajanja higienskih ukrepov in delovnih postopkov v obratu v skladu s pogoji iz poglavja II, — evidentiranje s strani imetnika vseh potrebnih podatkov, ki pristojnemu veterinarskemu organu omogočajo neprekinjeno spremljanje in nadziranje zdravstvenega statusa obrata; (e) vsebovati samo perutnino.

2. Pristojni organ vsakemu obratu, ki izpolnjuje pogoje, določene v točki 1, dodeli registracijsko številko, ki je lahko enaka tisti, ki se dodeli skladno z Uredbo (ES) št. 1234/2007.

POGLAVJE II

OBJEKTI IN DELOVNI POSTOPKI

A. Obrati za selekcijo, reprodukcijo in vzrejo

1. Objekti

(a) Izbira lokacije in razpored objektov morata biti združljiva z vrsto proizvodnje, pri čemer se zagotovi, da se lahko prepreči vnos bolezni ali, če pride do izbruha bolezni, da jo je mogoče nadzorovati. Če obrat goji več vrst perutnine, morajo biti med seboj jasno ločene.

(b) Objekti morajo imeti dobre higienske pogoje in omogočati spremljanje in nadziranje zdravstvenega stanja živali.

(c) Oprema mora biti združljiva z vrsto proizvodnje in omogočati čiščenje in razkuževanje prostorov in prevoznih sredstev za prevoz perutnine in jajc na najprimernejšem mestu.

2. Reja

(a) Načini reje morajo, kolikor je le mogoče, temeljiti na načelu „zaprte reje“ in na načelu „vsi notri-vsi ven“. Med izmenami je treba izvajati čiščenje, razkuževanje in spraznitev objekta.

(b) Obrati za selekcijo, reprodukcijo in vzrejo lahko redijo samo perutnino, ki: — izhaja iz samega obrata, in/ali — iz drugega obrata za selekcijo, reprodukcijo ali vzrejo v Skupnosti, ki je odobren v skladu s členom 6(a)(i), in/ali — je uvožena iz tretjih držav v skladu s to direktivo.

(c) Higienska pravila mora določiti vodstvo obrata; osebje mora nositi ustrezna delovna oblačila, obiskovalci pa zaščitna oblačila.

(d) Objekti, boksi in oprema morajo biti dobro vzdrževani.

▼M1

(e) Jajca je treba: (i) pobirati redno, vsaj enkrat dnevno in čim prej po znesitvi; (ii) čim prej očistiti in dezinficirati, razen če se dezinfekcija opravi v valilnici v isti državi članici; (iii) položiti v nov ali čist in dezinficiran embalažni material.

▼C1

(f) Imetnik mora pooblaščenega veterinarja obvestiti o vseh spremembah v proizvodnji ali drugih znakih, ki kažejo na prisotnost nalezljive bolezni perutnine. Kakor hitro se pojavi sum na bolezen, mora pooblaščeni veterinar odobrenemu laboratoriju poslati vzorce, ki so potrebni za določitev ali potrditev diagnoze.

(g) Za vsako jato je treba najmanj dve leti po odstranitvi jate hraniti zdravstveno dokumentacijo jate, evidenco ali pisni (podatkovni) zapis, ki navaja: — prihode in odhode, — proizvodno zmogljivost, — obolevnost in smrtnost z vzroki, — laboratorijske preiskave in njihove rezultate, — kraj izvora perutnine, — namembni kraj jajc.

(h) Če se pojavi nalezljiva bolezen perutnine, je rezultate laboratorijskih preiskav treba nemudoma sporočiti pooblaščenemu veterinarju.

B. Valilnice

1. Objekti

(a) Valilnica mora biti fizično in operativno ločena od objektov za rejo perutnine. Njen tloris mora biti takšen, da so spodaj navedeni različni funkcionalni prostori ločeni za: — shranjevanje in razvrščanje jajc, — razkuževanje, — predinkubacijo, — valjenje, — pripravo in pakiranje blaga za odpremo.

(b) Objekti morajo biti zavarovani pred pticami, ki bi prišle od zunaj, in glodalci; tla in zidovi morajo biti iz trpežnih, neprepustnih in pralnih materialov; naravna ali umetna osvetlitev in sistemi za prezračevanje in reguliranje temperature morajo biti ustrezne vrste; treba je zagotoviti higiensko odstranjevanje odpadkov (jajc in piščancev).

(c) Oprema mora imeti gladke in nepropustne površine.

2. Delovni postopek

(a) Delovni postopek mora temeljiti na enosmernem kroženju jajc, premični opremi in osebju.

(b) Valilna jajca morajo biti: — iz obratov za selekcijo, reprodukcijo ali vzrejo v Skupnosti, ki so odobreni v skladu s členom 6(a)(i), — uvožena iz tretjih držav v skladu s to direktivo.

(c) Higienska pravila mora določiti vodstvo obrata; osebje mora nositi ustrezna delovna oblačila, obiskovalci pa zaščitna oblačila.

(d) Objekti in oprema morajo biti dobro vzdrževani.

(e) Razkužiti je treba: ▼M1 — jajca med časom njihovega prihoda v valilnico in procesom inkubacije ali v času odpošiljanja za trgovanje v Uniji ali izvoz v tretjo državo, razen če so bile predhodno dezinficirana v izvornem reprodukcijskem centru, ▼C1 — inkubatorje, redno, — valilnike in opremo po izvalitvi vsake izmene.

(f) Za ocenjevanje zdravstvenega statusa valilnice se mora uporabljati program mikrobiološkega nadzora kakovosti.

(g) Imetnik mora pooblaščenega veterinarja obvestiti o vseh spremembah proizvodnje ali drugih znakih, ki kažejo na prisotnost nalezljive bolezni perutnine. Kakor hitro se pojavi sum na nalezljivo bolezen, pooblaščeni veterinar odobrenemu laboratoriju pošlje vzorce, ki so potrebni za določitev ali potrditev diagnoze, in obvesti pristojni veterinarski organ, ki odloča o sprejemu ustreznih ukrepov.

(h) Za valilnico je treba najmanj dve leti hraniti zdravstveno dokumentacijo jate, evidenco ali pisni (podatkovni) zapis, ki navaja, po možnosti za vsako jato posebej: — izvor jajc in njihov datum prihoda, — odstotek valilnosti, — kakršne koli anomalije, — laboratorijske preiskave in njihove rezultate, — podrobnosti o programih cepljenja, — število in namembnost inkubiranih jajc, ki se niso izvalila, — namembnost enodnevnih piščancev.

(i) Če se pojavi nalezljiva bolezen perutnine, je rezultate laboratorijskih preiskav treba nemudoma sporočiti pooblaščenemu veterinarju.

▼M1

POGLAVJE III

PROGRAM NADZOROVANJA BOLEZNI

Brez poseganja v zdravstvene ukrepe in v člena 16 in 17 mora program nadzorovanja bolezni vključevati vsaj nadzorovanje okužb in vrst, ki so navedene v oddelkih A do D.

A. Okužbe s Salmonello Pullorum ( 15 ), Salmonello Gallinarum ( 16 ) in Salmonello arizonae ( 17 )

1. Zadevne vrste:

(a) Salmonella Pullorum in Salmonella Gallinarum: kokoši, purani, pegatke, prepelice, fazani, jerebice in race;

(b) Salmonella arizonae: purani.

2. Program nadzorovanja bolezni

(a) Za ugotavljanje prisotnosti okužbe je treba uporabljati serološke in/ali mikrobiološke teste ( 18 ).

(b) Vzorce za laboratorijske teste je treba vzeti iz krvi, neizvaljenih zarodkov (namreč mrtvih zarodkov v jajčni lupini), slabše razvitih enodnevnih piščancev, mekonija, tkiv post mortem, zlasti jeter, vranice, jajčnikov/jajcevodov in ileocekalnega stika ( 19 ).

(c) Uporabiti je treba neposredno obogatitev s selenit-cisteinskim bujonom za fekalne vzorce/vzorce mekonija in črevesne vzorce. Za vzorce (kot so mrtvi zarodki v lupini), pri katerih se pričakuje, da je konkurenčna flora minimalna, se lahko uporablja neselektivna predobogatitev, ki ji sledi selektivna obogatitev z bujonom po Rappaport-Vassiliadisu (RVS) na osnovi soje ali bujonom po Müller-Kauffmannu s tetrationat-novobiocinom (MKTTn) ( 20 ) ( 21 ).

(d) Če so vzorci krvi odvzeti iz jate za serološko testiranje na Salmonello Pullorum in Salmonello Gallinarum ali Salmonello arizonae, je pri določanju števila vzorcev, ki bodo odvzeti, treba upoštevati razširjenost okužbe v zadevni državi članici in pretekle pojave okužbe na gospodarstvu. Vendar je za odkrivanje okužbe vedno treba vzeti statistično veljavno število vzorcev za serološke in/ali bakteriološke teste.

(e) Jate je treba pregledati v vsakem nesnem obdobju ob najprimernejšem času za odkritje zadevne bolezni.

(f) Vzorcev za bakteriološke teste ni dovoljeno vzeti iz perutnine ali jajc, ki so bila obdelana s protimikrobnimi zdravili v dveh do treh tednih pred opravljanjem preskusov.

(g) Tehnike odkrivanja morajo razločevati serološke reakcije na okužbo s Salmonello Pullorum in Salmonello Gallinarum od seroloških reakcij zaradi uporabe cepiva proti Salmonelli Enteritidis, kadar se cepivo uporabi ( 22 ). Tako cepljenje se torej ne sme uporabljati, če se uporablja serološko spremljanje. Če je bilo izvedeno cepljenje, je treba izvesti bakteriološko testiranje, vendar mora biti uporabljena potrditvena metoda zmožna razločevati med živimi cepnimi sevi in sevi s terena.

B. Okužbe z Mycoplasmo gallisepticum in Mycoplasmo meleagridis

1. Zadevne vrste:

(a) Mycoplasma gallisepticum: kokoši in purani;

(b) Mycoplasma meleagridis: turkeys.

2. Program nadzorovanja bolezni

(a) Prisotnost okužbe je treba preskusiti s priznanimi serološkimi in/ali bakteriološkimi in/ali molekularnimi testi. Prisotnost patoloških sprememb na zračnih vrečkah pri enodnevnih piščancih in purančkih kaže na prisotnost okužbe z mikoplazmo in jo je treba preiskati.

(b) Vzorce za testiranje na prisotnost okužbe z mikoplazmo je, kot je ustrezno, treba odvzeti iz krvi, enodnevnih piščancev in purančkov, sperme ali brisov, vzetih iz sapnika, hoane, kloake ali zračnih vrečk; in zlasti za odkrivanje Mycoplasme meleagridis je treba vzorce odvzeti iz jajcevoda in penisa puranov.

(c) Teste za odkrivanje Mycoplasme gallisepticum ali Mycoplasme meleagridis je treba izvajati na reprezentativnem vzorcu, da se omogoči trajno nadzorovanje okužbe med rejo in nesnostjo, in sicer tik pred začetkom nesnosti in vsake tri mesece po tem.

C. Rezultati in ukrepi, ki jih je treba sprejeti

Če ni reaktorjev, se mora šteti, da je test negativen. Drugače je treba šteti, da je jata sumljiva in je treba uporabiti ukrepe iz poglavja IV.

D. Za gospodarstva, ki so sestavljena iz dveh ali več ločenih proizvodnih enot, lahko pristojni veterinarski organ odobri odstopanje od ukrepov iz točke 3(b) poglavja IV, potrebnih za obnovitev odobritve, za zdrave proizvodne enote na gospodarstvu s prisotno okužbo, če je pooblaščeni veterinar potrdil, da sta struktura in velikost navedenih proizvodnih enot in delovnih postopkov taki, da proizvodne enote predstavljajo popolnoma ločene prostore za gojenje, rejo in krmljenje, tako da se zadevna bolezen ne more razširiti iz ene proizvodne enote v drugo.

POGLAVJE IV

MERILA ZA ZAČASNI PREKLIC ALI PREKLIC ODOBRITVE ZA VZREJNI OBRAT

1. Odobritev, izdana vzrejnemu obratu, se začasno prekliče: (a) če pogoji iz poglavja II niso več izpolnjeni; (b) dokler se ne zaključi ustrezna preiskava za bolezen, če: — obstaja sum, da se je v vzrejnem obratu pojavila aviarna influenca ali atipična kokošja kuga, — je vzrejni obrat prejel perutnino ali valilna jajca iz vzrejnega obrata, kjer obstaja sum ali potrjen izbruh aviarne influence ali atipične kokošje kuge, — je prišlo do stika, ki bi lahko prenesel okužbo, med vzrejnim obratom in lokacijo izbruha aviarne influence ali atipične kokošje kuge; (c) dokler niso opravljeni novi testi, če rezultati nadzorovanja v skladu s pogoji iz poglavij II in III za okužbe s Salmonello Pullorum, Salmonello Gallinarum, Salmonello arizonae, Mycoplasmo gallisepticum ali Mycoplasmo meleagridis vzbujajo sum na izbruh; (d) dokler niso izvedeni ustrezni ukrepi, ki jih zahteva uradni veterinar, če se izkaže, da vzrejni obrat ne izpolnjuje zahtev iz točke 1(a), (b) in (c) poglavja I.

2. Odobritev se prekliče, če: (a) je v vzrejnem obratu potrjen izbruh aviarne influence ali atipične kokošje kuge; (b) drugi ustrezni laboratorijski testi potrdijo izbruh okužbe s Salmonello Pullorum, Salmonello Gallinarum, Salmonello arizonae, Mycoplasmo gallisepticum ali Mycoplasmo meleagridis; (c) tudi po drugem obvestilu uradnega veterinarja osebi, odgovorni za vzrejni obrat, niso bili izvedeni ukrepi, s pomočjo katerih bi vzrejni obrat izpolnil zahteve točke 1(a), (b) in (c) poglavja I.

3. Pogoji za obnovitev odobritve: (a) če je bila odobritev preklicana zaradi izbruha aviarne influence ali atipične kokošje kuge, se lahko obnovi 21 dni po čiščenju in dezinfekciji, če je bil opravljen sanitarni zakol; (b) če je bila odobritev preklicana zaradi izbruha, ki ga povzroča: — Salmonella Pullorum in Salmonella Gallinarum ali Salmonella arizonae, se lahko obnovi po dveh zaporednih negativnih laboratorijskih testih, ki sta bila v vzrejnem obratu opravljena v razmiku vsaj 21 dni po sanitarnem zakolu okužene jate in po dezinfekciji, učinkovitost katere je bila z ustreznimi testi preverjena na posušenih površinah, — Mycoplasma gallisepticum ali Mycoplasma meleagridis, se lahko obnovi po dveh zaporednih negativnih laboratorijskih testih, ki sta bila opravljena na celotni jati v razmiku najmanj 60 dni ali po dveh zaporednih negativnih laboratorijskih testih v razmiku vsaj 21 dni na vzrejnem obratu po dezinfekciji po sanitarnem zakolu celotne okužene jate.

▼C1









PRILOGA III

POGOJI ZA CEPLJENJE PERUTNINE

▼M1

1. Cepiva za cepljenje perutnine ali jat, ki proizvajajo valilna jajca, morajo imeti dovoljenje za promet, ki ga izda pristojni organ katere koli države članice.

▼C1

2. Kriterije za uporabo cepiv proti atipični kokošji kugi v programih preventivnih cepljenj lahko določi Komisija.

▼M1

3. Glede cepljenja proti kateremu koli serotipu salmonele morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (a) programi cepljenja proti salmoneli ne smejo vplivati na serološko odkrivanje v okviru preiskave na terenu ali povzročiti lažno pozitivnih testov; (b) živih cepiv proti salmoneli se ne sme uporabljati v okviru nacionalnih programov nadzora: (i) pri matični ali proizvodni perutnini med reproduktivno dobo ali dobo nesnosti, razen če je bila varnost njene uporabe dokazana in je odobrena za tak namen v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 23 ); (ii) kadar proizvajalec ne zagotovi ustrezne metode za bakteriološko razlikovanje med divjimi sevi salmonele in sevi cepiva.

▼M1









PRILOGA IV

VETERINARSKA SPRIČEVALA ZA TRGOVINO ZNOTRAJ UNIJE

(Vzorci 1 do 6)

▼M2

VZOREC 1

VZOREC 2

VZOREC 3

▼M1

VZOREC 4

VZOREC 5

VZOREC 6

▼C1









PRILOGA V

OBVEZNO PRIJAVLJIVE BOLEZNI

— Aviarna influenca,

— atipična kokošja kuga.









PRILOGA VI

DEL A







Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb (iz člena 36) Direktiva Sveta 90/539/EGS (UL L 303, 31.10.1990, str. 6). Direktiva Sveta 91/494/EGS (UL L 268, 24.9.1991, str. 35). Samo člen 19(2) Direktiva Sveta 91/496/EGS (UL L 268, 24.9.1991, str. 56). Samo glede sklica na Direktivo 90/539/EGS v členu 26(2) Direktiva Sveta 92/65/EGS (UL L 268, 14.9.1992, str. 54). Člen 7(B), drugi pododstavek Odločba Komisije 92/369/EGS (UL L 195, 14.7.1992, str. 25). Direktiva Sveta 93/120/ES (UL L 340, 31.12.1993, str. 35). Akta o pristopu iz leta 1994, Priloga I, točke V.E.I.2.A.4 (UL C 241, 29.8.1994, str. 132). Direktiva Sveta 1999/90/ES (UL L 300, 23.11.1999, str. 19). Odločba Komisije 2000/505/ES (UL L 201, 9.8.2000, str. 8). člen 1 in Priloga Odločba Komisije 2001/867/ES (UL L 323, 7.12.2001, str. 29). Uredba Sveta (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1). Priloga III, točka 13 Akt o pristopu iz leta 2003, Priloga II, točka 6.B.I.17 (UL L 236, 23.9.2003, str. 381). Direktiva Sveta 2006/104/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 352). samo Priloga, točka I.3. Odločba Komisije 2006/911/ES (UL L 346, 9.12.2006, str. 41). samo Priloga, točka 4 Odločba Komisije 2007/594/ES (UL L 227, 31.8.2007, str. 33). Odločba Komisije 2007/729/ES (UL L 294, 13.11.2007, str. 27). samo Priloga, točka 2 Direktiva Sveta 2008/73/ES (UL L 219, 14.8.2008, str. 40). samo člen 11

DEL B







Roki za prenos v nacionalno pravo (iz člena 37) Direktiva Roki za prenos 90/539/EGS 1. maj 1992 91/494/EGS 1. maj 1992 91/496/EGS 1. julij 1992 92/65/EGS 31. december 1993 93/120/ES 1. januar 1995 1999/90/ES 30. junij 2000 2006/104/ES 1. januar 2007 2008/73/ES 1. januar 2010









PRILOGA VII







KORELACIJSKA TABELA Direktiva 90/539/EGS Ta direktiva Člen 1 Člen 1 Člen 2, prvi odstavek Člen 2, prvi odstavek Člen 2, drugi odstavek, točke 1 do 14 Člen 2, drugi odstavek, točke 1 do 14 Člen 2, drugi odstavek, točka 16 Člen 2, drugi odstavek, točka 15 Člen 2, drugi odstavek, točka 17 Člen 2, drugi odstavek, točka 16 Člen 3(1) Člen 3(1), prvi pododstavek Člen 3(2) Člen 3(1) drugi pododstavek Člen 3(3), prva in druga alinea Člen 3(2)(a) in (b) Člen 4 Člen 4 Člen 5(a), prvi pododstavek Člen 5(a), prvi pododstavek Člen 5(a), drugi pododstavek, prva, druga in tretja alinea Člen 5(a), drugi pododstavek, (i), (ii) in(iii) Člen 5(b), (c) in (d) Člen 5(b), (c) in (d) Člen 6(1)(a), (b) in (c) Člen 6(a)(i), (ii) in (iii) Člen 6(2) Člen 6(b) Člen 6a Člen 7 Člen 7, prvi odstavek, točka 1, prva alinea Člen 8(1)(a)(i) Člen 7, prvi odstavek, točka 1, druga alinea Člen 8(1)(a)(ii) Člen 7, prvi odstavek, točka 1, tretja alinea, prva podalinea Člen 8(1)(a)(iii), prva alinea Člen 7, prvi odstavek, točka 1, četrta alinea Člen 8(1)(a)(iii), druga alinea Člen 7, prvi odstavek, točka 2 Člen 8(1)(b) Člen 7, prvi odstavek, točka 3 Člen 8(1)(c) Člen 7, drugi odstavek Člen 8(2) Člen 8 Člen 9 Člen 9 Člen 10 Člen 9a Člen 9b Člen 10 Člen 11 Člen 10a Člen 12 Člen 10b Člen 13 Člen 11(1) Člen 14(1) Člen 11(2), prva do peta alinea Člen 14(2), prvi pododstavek, točke (a) do (e) Člen 11(2), šesta alinea Člen 14(2), drugi pododstavek Člen 11(3) Člen 14(3) Člen 12(1)(a), prva, druga in tretja alinea Člen 15(1)(a)(i), (ii) in (iii) Člen 12(1)(b), prva in druga alinea Člen 15(1)(b)(i) in (ii) Člen 12(1)(c), prva, druga in tretja alinea Člen 15(1)(c)(i), (ii) in (iii) Člen 12(1)(d), prva in druga alinea Člen 15(1)(d)(i) in (ii) Člen 12(2), prvi, drugi in tretji pododstavek Člen 15(2), prvi, drugi in tretji pododstavek Člen 12(2), četrti pododstavek, prva, druga in tretja alinea Člen 17(2), četrti pododstavek, točke (a), (b) in (c) Člen 12(2), peti pododstavek Člen 12(3)(i) in (ii) Člen 15(3)(a) in (b) Člen 13(1), prva do sedma alinea Člen 16(1)(a) do (g) Člen 13(2), prvi pododstavek Člen 16(2) Člen 13(2), drugi pododstavek — Člen 13(3) Člen 16(3) Člen 13(4) — Člen 14(1), prva do peta alinea Člen 17(1)(a) do (e) Člen 14(2) Člen 17(2) Člen 14(3) Člen 17(3) Člen 14(4) — Člen 15(1), prvi pododstavek, prva in druga alinea Člen 18(1), (a) in (b) Člen 15(1), drugi pododstavek, točka (a) Člen 18(2)(a) Člen 15(1), drugi pododstavek, točka (b), prva do četrta alinea Člen 18(2)(b)(i) do (iv) Člen 15(2) Člen 18(3) Člen 15(3), prva in druga alinea Člen 18(4)(a) in (b) Člen 15(4)(a) Člen 18(5), prvi pododstavek Člen 15(4)(b) Člen 18(5), drugi pododstavek Člen 15(4)(c) Člen 18(5), tretji pododstavek Člen 15(5), prva, druga in tretja alinea Člen 18(6)(a), (b) in (c) Člen 15(6) Člen 18(7) Člen 16 Člen 19 Člen 17, prva do sedma alinea Člen 20(a) do (g) Člen 18 Člen 21 Člen 20 Člen 22 Člen 21 Člen 23 Člen 22(1) Člen 24(1) Člen 22(2) — Člen 22(3) Člen 24(2) Člen 23 Člen 25 Člen 24 Člen 26 Člen 25 Člen 27 Člen 26 Člen 28 Člen 27a Člen 29 Člen 28 Člen 30 Člen 29(1) Člen 31 Člen 30(1) Člen 32 Člen 30(2) — (1) Člen 31 — Člen 32(1) Člen 33(1) Člen 32(2) Člen 33(2) Člen 32(3) — Člen 33(1) — Člen 33(2) Člen 33(3) Člen 34 Člen 34 Člen 36 — — Člen 35 Člen 36 — Člen 37 Člen 37 Člen 38 Priloga I, točka 2 Priloga I Priloga II, poglavja I, II in III Priloga II, poglavja I, II in III Priloga II, poglavje IV, točki 1 in 2 Priloga II, poglavje IV, točki 1 in 2 Priloga II, poglavje IV, točka 3(a) Priloga II, poglavje IV, točka 3(a) Priloga II, poglavje IV, točka 3(b)(i) in (ii) Priloga II, poglavje IV, točka 3(b), prva in druga alinea Priloge III, IV in V Priloge III, IV in V — Priloga VI — Priloga VII (1) Sprememba Direktive 90/425/EGS.