1999R1493 — SL — 01.05.2004 — 007.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA SVETA (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 179, 14.7.1999, p.1)

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1493/1999

z dne 17. maja 1999

o skupni ureditvi trga za vino







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora3 ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Delovanje in razvoj skupnega trga za kmetijske proizvode naj spremlja istočasna vzpostavitev skupne kmetijske politike, ki mora zajemati zlasti skupno ureditev kmetijskih trgov, ki so lahko različni glede na posamezni proizvod. (2) Namen skupne kmetijske politike je, da se dosežejo cilji, postavljeni v členu 33 Pogodbe, in zlasti, da se na vinogradniško-vinarskem področju stabilizirajo trgi in zagotovi primeren življenjski standard za zadevno kmetijsko prebivalstvo; ti cilji se lahko dosežejo s prilagajanjem virov potrebam, zlasti z izvajanjem politike kakovosti in politike prilagajanja vinogradniškega potenciala. (3) Obstoječi okvir za skupno ureditev trga za vino je bil vzpostavljen z Uredbo (EGS) št. 822/87 ( 5 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1627/98 ( 6 ); Uredba se nadomesti tako, da bo ustrezala sedanjemu stanju na področju vina in zlasti dejstvu, da so strukturni presežki resda manj pogosti, so pa še možni presežki na večletni ravni, zlasti zato, ker so na tem področju možna močna nihanja v pridelavi od enega leta do drugega. (4) Izvajanje sporazumov v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj v letu 1995 vodi k bolj odprtemu trgu Skupnosti, na katerem so običajni intervencijski ukrepi izgubili velik del možnega vpliva, in k manjši možnosti subvencioniranega izvoza, kar pomeni, da morajo proizvajalci Skupnosti izboljšati svojo konkurenčnost; večji del izvoza že poteka brez podpor. (5) Trenutno največji tržni problem, s katerim se spoprijemajo nekateri proizvajalci vina v Skupnosti, je v tem, da ne morejo ustrezno hitro slediti spremembam konkurenčnih pogojev na notranjem in zunanjem trgu; obstoječi skupni ureditvi trga ni uspelo ponuditi rešitve za tiste vinorodne površine, katerih pridelovalci očitno ne morejo najti donosnega trga; premalo je fleksibilnosti in razvojnih možnosti na tistih področjih, za katera se trgi širijo. (6) Leta 1994 je Komisija predstavila predlog za reformo skupne ureditve trga za vino, ki pa ni bil sprejet; položaj na trgu se je od takrat spremenil. (7) Spremeni naj se skupna ureditev trga za vino, da bi se zagotovila potrebna fleksibilnost za nemoteno prilagajanje novim razvojnim dosežkom z naslednjimi obsežnimi cilji: ohraniti stabilnejše ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu Skupnosti; omogočiti sektorju, da postane dolgoročno bolj konkurenčen; ukiniti uporabo intervencij kot umetne možnosti za prodajo presežkov pridelave; podpirati trg z vinom in še naprej omogočati oskrbo z vinskimi destilati za tiste dele sektorja za pitni alkohol, ki tradicionalno uporabljajo to vrsto alkohola; upoštevati regionalno raznolikost; uradno priznati potencialno vlogo organizacij proizvajalcev in sektorskih organizacij. (8) Uredba (EGS) št. 822/87 je bila sprejeta in dopolnjena z uredbami (EGS) št. 346/79 ( 7 ), (EGS) št. 351/79 ( 8 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1029/9 ( 9 ), (EGS) št. 460/79 ( 10 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3805/85 ( 11 ), (EGS) št. 465/80 ( 12 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1597/83 ( 13 ), (EGS) št. 457/80 ( 14 ), (EGS) št. 458/80 ( 15 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 596/91 ( 16 ), (EGS) št. 1873/84 ( 17 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2612/97 ( 18 ), (EGS) št. 895/85 ( 19 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3768/85 ( 20 ), (EGS) št. 823/87 ( 21 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št.1426/96 ( 22 ), (EGS) št. 1442/88 ( 23 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 859/199 ( 24 ), (EGS) št. 3877/88 ( 25 ), (EGS) št. 4252/88 ( 26 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1629/98 ( 27 ), (EGS) št. 2046/89 ( 28 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2468/96 ( 29 ), (EGS) št. 2048/89 ( 30 ), (EGS) št. 2389/89 ( 31 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2088/97 ( 32 ), (EGS) št. 2390/89 ( 33 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2611/97 ( 34 ), (EGS) št. 2391/89 ( 35 ), (EGS) št. 2392/89 ( 36 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1427/96 ( 37 ), (EGS) št. 3677/89 ( 38 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2796/94 ( 39 ), (EGS) št. 3895/91 ( 40 ), (EGS) št. 2332/92 ( 41 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1692/98, in (EGS) št. 2333/92 ( 42 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1429/96 ( 43 ); te uredbe so bile večkrat zelo spremenjene; zato se zaradi jasnosti sprejmejo v okviru nove spremembe v enem samem prečiščenem besedilu. (9) Uredba (EGS) št. 822/87 je predvidela, da Svet določi splošna pravila za njeno uporabo; s tem je nastal sklop pravnih predpisov; zgoraj navedene uredbe so zajemale veliko tehničnih podrobnosti, ki so zahtevale pogoste spremembe; ta uredba naj zato na splošno zajame vse potrebne smernice za njeno uporabo; Svet naj prenese vsa potrebna izvedbena pooblastila na Komisijo v skladu s členom 211 Pogodbe. (10) Predpisi, ki urejajo skupno ureditev trga za vino, so izredno zapleteni; v nekaterih primerih ne upoštevajo v zadostni meri regionalnih raznovrstnosti, zato naj se pravila čimbolj poenostavijo in v okviru Skupnosti naj se politika razvija in izvaja čimbolj po meri proizvajalca. (11) Da se izkoristi in utrdi stabilnejše tržno ravnovesje in bolje prilagodi ponudba povpraševanju za različne vrste proizvodov, naj se sprejmejo ukrepi za gospodarjenje z vinogradniškim potencialom, ki določajo srednjeročno omejevanje zasaditve, premije za trajno opustitev vinogradništva in podpore za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov. (12) Strukturni ukrepi, ki niso neposredno povezani s proizvodnjo vina, naj sodijo v okvir Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EAGGF), ki spreminja in razveljavlja nekatere uredbe ( 44 ); ukrepe, ki so povezani s pospeševanjem prodaje in prispevajo v veliki meri h konkurenčnosti področja ter pomembno pospešujejo prodajo vin Skupnosti na trgih tretjih dežel, je treba razširiti; da pa bi se zagotovila doslednost pri izvajanju splošne politike pospeševanja prodaje Skupnosti, naj se ukrepi na področju vina uvrstijo v področje ustreznih horizontalnih predpisov; zato je Komisija predložila predlog Uredbe o ukrepih za zagotavljanje in pospeševanje informacij in prodaje kmetijskih proizvodov v tretjih deželah ( 45 ). (13) Tržno ravnovesje se je izboljšalo, čeprav sorazmerno počasi in s težavami; obstoječe omejitve zasajevanja so se izkazale kot bistvena sestavina tega dosežka; izkušnje so pokazale, da očitno ni mogoče uporabiti drugih ukrepov za doseganje in ohranjanje stabilnejšega tržnega ravnovesja; zato je v skladu s splošnim interesom potrebno, da se na takšen način nadzoruje uporaba lastninske pravice proizvajalca. (14) Da začnejo veljati vsi strukturni ukrepi, naj ostanejo v veljavi vse obstoječe omejitve zasajevanja za srednjeročno obdobje in do 31. julija 2010 naj se prepove kakršna koli zasaditev vinske trte za proizvodnjo vina, če s to uredbo ni drugače določeno. (15) Obstoječa dovoljenja za novo zasaditev na površinah za matične nasade za cepiče, komasacije in obvezni odkup, pa tudi za vinogradniške poskuse niso povzročila nobenih večjih motenj na trgu z vinom, zato naj ostanejo v veljavi ob upoštevanju potrebnega nadzora; zaradi podobnih vzrokov naj bi bilo tudi možno zasaditi vinsko trto, katere proizvodnja je namenjena za porabo v družini pridelovalca. (16) Obstoječe dovoljenje za novo zasaditev trt za proizvodnjo kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (kakovostno vino pdpo), in namiznega vina z geografsko označbo se je izkazalo za koristen element politike kakovosti, ki je namenjena za doseganje boljšega prilagajanja ponudbe povpraševanju; ta cilj naj se v prihodnosti doseže z uporabo sistema rezerve pravic do zasaditve; obstoječa dovoljenja naj zato z upoštevanjem potrebnih pregledov ostanejo v veljavi v prehodnem obdobju do 31. julija 2003, do takrat pa naj bi sistem rezerve že popolnoma deloval. (17) Obstoječa dovoljenja za ponovno zasaditev trt so potrebna, da se omogoči normalna obnova vinogradov, ki niso več v rodnosti; obstoječi sistem naj zato ostane v veljavi ob upoštevanju potrebnih pregledov; zaradi večje fleksibilnosti ob upoštevanju potrebnih pregledov naj sistem tudi dovoljuje pridobitev in uporabo pravic do ponovne zasaditve, preden se opravi krčenje; upoštevajo naj se pravice do ponovne zasaditve, pridobljene v okviru prejšnje zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje; poleg tega naj bi bilo možno prenesti pravice do ponovne zasaditve na drugo gospodarstvo, ob upoštevanju strogega nadzora, pod pogojem, da je ta prenos v skladu s politiko kakovosti ali da zadeva površine, namenjene za matične nasade za cepiče, ali da je povezan s prenosom dela gospodarstva; zaradi nemotenega delovanja skupne ureditve trga naj se ti prenosi ohranjajo znotraj iste države članice. (18) Za izboljšanje gospodarjenja z vinogradniškim potencialom in za pospešitev učinkovite uporabe pravic do zasaditve ter s tem za nadaljnjo omilitev vplivov omejitev na sajenje naj se vzpostavi sistem nacionalnih ali regionalnih rezerv pravic do zasaditve. (19) Državam članicam naj se ob upoštevanju potrebnih pregledov daje širša možnost presoje pri upravljanju rezerv, tako da se lahko uporaba pravic do zasaditve iz teh rezerv bolje prilagodi lokalnim potrebam; s tem naj se predvidi možnost nakupa pravic do zasaditve, oblikovanja rezerv in prodaje pravic do zasaditve iz rezerv; v ta namen naj se državam članicam dodeli pravica, da ne uporabljajo sistema rezerv, če lahko dokažejo, da že imajo na voljo učinkovit sistem za upravljanje pravic do zasaditve. (20) Posebne ugodnosti za mlade pridelovalce vina naj omogočijo ne samo začetek proizvodnje, temveč tudi strukturno prilagajanje njihovih gospodarstev po začetni vzpostavitvi; mladi pridelovalci zato izpolnjujejo pogoje za dodelitev brezplačne pravice do zasaditve iz rezerv. (21) Da se lahko viri izrabijo kar najbolj optimalno in da se ponudba bolje prilagodi povpraševanju, naj bi imetniki pravic do zasaditve v razumnem roku izkoristili pravice do zasaditve ali pa naj se v nasprotnem primeru te pravice dodelijo ali ponovno dodelijo rezervam; iz istega razloga naj se v razumnem roku dodelijo pravice, namenjene za rezerve. (22) Zaradi stabilnejšega tržnega ravnovesja in razširitve svetovnega trga naj se utemelji razširitev pravic do zasaditve, ki naj se dodelijo zadevnim državam članicam in deloma rezervam Skupnosti, iz katerih se pri dodatnem tržnem povpraševanju ponovno dodelijo; to povečanje naj se zmanjša za pravice do nove zasaditve, ki so bile odobrene za kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju, in za namizno vino z geografsko označbo. (23) Kljub obstoječim omejitvam zasaditve so bile površine zasajene v nasprotju s temi omejitvami; obstoječe sankcije, ki zagotavljajo, da proizvodi s takšnih površin ne motijo trga z vinom, je težko izvajati; nezakonito zasajene površine je zato treba izkrčiti; ta zahteva naj velja za vse nezakonite zasaditve po objavi predloga za to uredbe, ker naj bi bili od takrat proizvajalci seznanjeni z načrtovano uveljavitvijo te določbe. (24) Brez poseganja v veljavne nacionalne ukrepe zaradi pravne varnosti ni mogoče, da se na ravni Skupnosti določijo zahteve po izkrčitvi na površinah, ki so bile zasajene v nasprotju z omejitvami, preden je bil objavljen predlog za to uredbo; zaradi boljšega pregleda vinogradniškega potenciala naj bi bile države članice pooblaščene za določeno obdobje, da pozneje določijo položaj takšnih površin, ki so predmet potrebnih pregledov; te poznejše odobritve se lahko razlikujejo glede na okoliščine zadevne zasaditve, zlasti kadar lahko takšna zasaditev vodi k povečanju proizvodnje; v takšnem primeru se lahko proti zadevnim pridelovalcem določijo ustrezne upravne sankcije. (25) Državam članicam naj se omogoči, da upoštevajo lokalne pogoje in zato določijo strožje predpise glede nove zasaditve, ponovne zasaditve ali precepljanja, kadar je to potrebno. (26) Obstajajo vinorodne površine, na katerih pridelava ne ustreza povpraševanju; zaradi spodbujanja boljše prilagoditve področja kot celote naj se spodbuja trajna opustitev vinogradništva na takšnih površinah; v ta namen se dodeli premija; upravljanje takšnih premij po pogojih Skupnosti in ob upoštevanju potrebnih pregledov naj se prenese na države članice, tako da se lahko premije bolje usmerjajo na ustrezne regije; zlasti države članice naj navedejo, katere so te regije, in določijo višino premije na podlagi objektivnih meril in v okviru splošne zgornje omejitve. (27) Pridelava v tistih državah članicah, ki proizvedejo manj kakor 25 000 hektolitrov na leto, ne vpliva resno na tržno ravnovesje; te države članice naj se zato izvzamejo iz omejitev zasaditve, pa tudi iz premije za trajno opustitev vinogradov. (28) Obstajajo vinorodne površine, na katerih pridelava resda ni usklajena s povpraševanjem, bi pa lahko bila bolje usklajena po prestrukturiranju vinogradov v obliki zamenjave sort, spremembe lokacije ali z izboljšano tehnologijo obdelovanja vinogradov; v ta namen naj se dodeli podpora ob upoštevanju potrebnega nadzora. (29) Prestrukturiranje in preusmeritev na nadzorovan način je treba načrtovati; načrti prestrukturiranja naj se pripravijo čimbolj po meri proizvajalca, da se zagotovi upoštevanje regionalne raznovrstnosti, vendar pa nosijo države članice dokončno odgovornost za te načrte, da so usklajeni s pravom Skupnosti. (30) Prestrukturiranje in preusmeritev imata dva pomembna finančna vpliva na proizvajalca, izgubo dobička v času prestrukturiranja namreč in stroške izvajanja teh ukrepov; podpora naj zato vključuje oba vidika; v postopku prestrukturiranja obstajajo možnosti dodatnih nacionalnih ukrepov v okviru določenih omejitev. (31) Za boljše upravljanje vinogradniškega potenciala naj države članice ali ustrezne regije pripravijo preglednico takšnega potenciala; kot spodbuda za države članice, da izdelajo takšno preglednico, naj se omeji možnost poznejše odobritve nezakonito zasajenih vinogradov, razširitve pravic do zasaditve in podpore za prestrukturiranje in preusmeritev na tiste države članice, ki so sestavile preglednico; pri regionalnih popisih pa naj se regije, ki so sestavile preglednico, ne izključijo iz upravičenosti do ukrepov za prestrukturiranje in preusmeritev zato, ker druge regije te preglednice niso sestavile; vse regionalne preglednice je treba dokončati do 31. decembra 2001. (32) Razvrstitev sort vinske trte za proizvodnjo vina naj se opravi čimbolj po meri proizvajalca; države članice naj zato prevzamejo to nalogo od Skupnosti. (33) Uredba Sveta (EGS) št. 2392/86 z dne 24. julija 1986 o registru vinogradov Skupnosti ( 46 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1631/98 ( 47 ), naj ostane v veljavi zato, da se omogoči državam članicam, ki register še vedno sestavljajo, da dokončajo svojo nalogo, vendar pa naj se predvidijo določbe za njegovo poznejše spreminjanje ali razveljavitev. (34) Za ohranitev tržnega ravnovesja je treba predvideti pomoč za zasebno skladiščenje namiznega vina in določenih vrst grozdnega mošta; ta ukrep naj bo čimbolj prilagodljiv in naj ustreza tržnim gibanjem; v ta namen naj bo zlasti omogočeno prenehanje njegove uporabe ob kratkem roku objave. (35) Intervencija naj se ne uporablja kot umetna možnost prodaje presežkov proizvodnje, zato naj se spremeni sistem destilacije; predvidijo naj se naslednje oblike destilacije: obvezna destilacija stranskih proizvodov pri proizvodnji vina, obvezna destilacija vina, pridelanega iz grozdja, ki se ne uvršča v celoti med sorte vinske trte, destilacija, namenjena podpori trga z vinom v smislu pospeševanja stalne preskrbe z vinskimi destilati v delih sektorja za pitni alkohol, ki tradicionalno uporabljajo ta alkohol, in ukrep krizne destilacije; vse druge oblike destilacije je treba opustiti; zaradi prilagoditve potrebam trga in posebnim regionalnim pogojem naj bodo ti ukrepi čimbolj fleksibilni. (36) Čezmerno stiskanje zaradi slabe kakovosti tako dobljenega vina naj se prepove, in da se to prepreči, naj se predvidi obvezna destilacija tropin in droži; vendar pa se zato, da se upoštevajo proizvodni pogoji v nekaterih vinorodnih območjih, lahko predvidijo odstopanja od te obveznosti; ker proizvodne in tržne strukture v vinorodni coni A in v nemškem delu vinorodne cone B lahko zagotovijo, da se dosežejo cilji ukrepa, proizvajalcem teh območij ni treba destilirati stranskih proizvodov pri proizvodnji vina, temveč morajo pod nadzorom umakniti te stranske proizvode. (37) Vino, dobljeno iz grozdja, ki se ne uvršča izključno v sorte vinske trte, naj se najprej uporabi na tradicionalni način v proizvodnji žganih pijač in pri drugih tradicionalnih odjemalcih; zagotoviti je treba obvezno destilacijo takšnega vina, ki je bilo proizvedeno prek običajnih količin, uporabljenih za takšne namene. (38) V sektorju pitnega alkohola so nekateri pomembni tradicionalni odjemalci proizvodov iz destilacije vina in drugih proizvodov na osnovi vina; predvidi naj se podpora Skupnosti za destilacijo namiznega vina in ustreznega vina za pridobivanje namiznega vina za oskrbovanje tega trga v obliki primarne pomoči za destilacijo takšnega vina in v obliki sekundarne pomoči za skladiščenje tako dobljenega destilata. (39) Za odpravo izjemnih motenj na trgu in za reševanje resnejših problemov kakovosti naj se sprejme sistem ukrepov krizne destilacije; za reševanje posebnih problemov naj Komisija določi višino in obliko pomoči, tudi v primerih, ko je bil zabeležen opazen padec cene na trgu za neko vrsto vina; uveljavitev tega ukrepa naj se prepusti presoji proizvajalcev; če se ta ukrep uporablja tri leta zapored za določeno vrsto vina (na določenem območju), naj Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in predloge, če je to ustrezno. (40) Odstranitev alkohola, dobljenega z destilacijo, naj se opravlja na način, ki omogoča večjo preglednost in nadzor in izključuje motnje na tradicionalnih trgih z alkoholom. (41) Glede na različne enološke postopke, ki jih dovoljuje ta uredba, vsi proizvajalci Skupnosti trenutno ne povečujejo volumenskega deleža alkohola pod enakimi gospodarskimi pogoji; da bi odpravili to razlikovanje, je treba pospešiti uporabo vinskih proizvodov za obogatitev, ki naj izboljša prodajne možnosti in pomaga preprečevati presežke vina; zato je treba uskladiti cene različnih proizvodov za obogatitev; to se lahko doseže s sistemom pomoči za zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni mošt iz nekaterih regij, ki se uporabljata za obogatitev. (42) Za stabilnejše ravnovesje med proizvodnjo in porabo je treba povečati porabo vinskih proizvodov; upravičeni so celo ukrepi pred proizvodnjo namiznega vina, s tem da se pospešuje uporaba mošta za nekatere druge namene kakor za proizvodnjo vina, s pomočjo, ki zagotavlja, da lahko vinski proizvodi Skupnosti ohranijo svoje običajne prodajne možnosti; ukrep naj se uporabi tako, da se prepreči izkrivljanje konkurence in se upoštevajo tradicionalni proizvodni postopki. (43) Proizvajalci, ki niso izpolnili svojih obveznosti v okviru obvezne destilacije, naj bi bili izključeni iz vseh drugih intervencijskih ukrepov. (44) Predvidijo naj se možni ukrepi ob visokih cenah na trgu Skupnosti. (45) Ustanovitev organizacij proizvajalcev zaradi posebnih značilnosti trga z vinom lahko prispeva k uresničitvi ciljev skupne ureditve trga za vino; države članice lahko priznajo takšne organizacije; ustanovljene morajo biti na prostovoljni podlagi in morajo dokazati koristnost z obsegom delovanja in učinkovitostjo storitev, ki jih zagotavljajo svojim članom. (46) Za izboljšanje delovanja trga za kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo), in namizno vino z geografsko označbo naj bi imele države članice možnost, da uresničujejo odločitve sektorskih organizacij; te odločitve naj ne obsegajo nekaterih skupnih dejavnosti; Komisija naj zagotovi, da so takšne odločitve usklajene s pravom Skupnosti; sektorske organizacije naj opravljajo nekatere naloge, pri čemer naj upoštevajo interese potrošnikov. (47) Na ravni Skupnosti naj se iz zdravstvenih razlogov in zaradi kakovosti določijo enološki postopki in obdelave, ki so edino dovoljeni za predelavo proizvodov, zajetih v tej uredbi; iz podobnih razlogov naj se za proizvodnjo vina za prehrano ljudi uporabljajo samo sorte vinske trte. (48) Proizvodni pogoji, zlasti zemlja, lega in podnebje, se zelo razlikujejo od enega vinorodnega območja Skupnosti do drugega, zato je treba upoštevati te razlike pri enoloških postopkih in obdelavah; zaradi preprostosti in da se omogočijo spremembe na podlagi izkušenj in tehnološkega napredka, naj se nekatere omejitve in pogoji, povezani s temi postopki in obdelavami, določijo v okviru podrobnih pravil; v tej uredbi naj se glede na njihov zdravstveni pomen določijo mejne vrednosti žveplovega dioksida, sorbinske kisline in kalijevega sorbata. (49) Določijo naj se uradno dovoljene metode za analizo proizvodov iz grozdja in vina. (50) Opis, označevanje in predstavitev proizvodov, ki so zajeti v tej uredbi, pomembno vplivajo na njihovo trženje; ta uredba naj zato s tem v zvezi določi pravila, ki upoštevajo legitimne interese potrošnikov in proizvajalcev in pospešujejo nemoteno delovanje notranjega trga in proizvodnjo kakovostnih proizvodov; temeljna načela teh pravil naj zagotovijo obvezno uporabo nekaterih podatkov, s katerimi se lahko opredeli proizvod in se potrošnikom lahko priskrbijo nekatere pomembne informacije, in optimalno uporabo drugih informacij na podlagi predpisov Skupnosti ali ob upoštevanju predpisov o preprečevanju goljufij. (51) Pravila o označevanju morajo zajemati določbe o preprečevanju dejanj zlorabe, kazni na ravni Skupnosti, ki se uporabijo ob neustreznem označevanju na etiketah, o uporabi jezikov, zlasti ko so vpletene različne abecede, in o uporabi zaščitenih imen blagovnih znamk, zlasti kadar bi to lahko povzročilo zmedo med potrošniki. (52) Glede na razlike med proizvodi, ki so zajeti v tej uredbi, njihovimi trgi in pričakovanji potrošnikov in tradicionalno uporabo je treba ločiti posamezna pravila za zadevne proizvode, zlasti za peneča vina glede na njihovo izvor. (53) Ta pravila naj veljajo tudi za označevanje na etiketah uvoženih proizvodov, zlasti za pojasnitev njihovega izvora in da bi se izognili kakršnikoli zamenjavi s proizvodi Skupnosti. (54) Pravica do uporabe geografskih označb in drugih običajnih navedb je pomembna; pravila naj zato urejajo to pravico in varujejo te izraze; da se pospešuje poštena konkurenca in da ni zavajanja potrošnikov, se mora to varovanje razširiti tudi na proizvode, ki ne sodijo v to uredbo, vključno s proizvodi, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi. (55) Ob upoštevanju interesov potrošnikov in prizadevanju za enako obravnavo kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (pdpo) v tretjih državah, je treba predvideti določbe za ustanovitev vzajemnih dogovorov, po katerih vino, uvoženo za neposredno prehrano ljudi in z geografsko označbo ter prodano v Skupnosti, uživa to zaščito in ustrezni nadzor. (56) Ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo zlasti iz členov 23 in 24 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki je sestavni del Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, odobrenega z Odločbo 94/800/ES ( 48 ), se zadevnim strankam omogoči, da se pod nekaterimi pogoji prepreči nezakonita uporaba geografskih označb, ki jih ščiti tretja država, članica Svetovne trgovinske organizacije. (57) Razvoj politike pospeševanja kakovosti proizvodnje v kmetijstvu in predvsem v vinogradništvu prispeva k izboljšanju tržnih razmer in s tem k povečanju prodajnih možnosti; sprejem dodatnih skupnih predpisov o proizvodnji in nadzoru kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), sodi v okvir te politike in lahko prispeva k doseganju teh ciljev. (58) Za zagotovitev minimalne kakovosti za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), preprečitve nenadzorovanega širjenja proizvodnje takšnega vina in uskladitve določbe posameznih držav članic in da se določijo pogoji lojalne konkurence v Skupnosti, se določi okvir pravil Skupnosti za proizvodnjo in nadzor kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (pdpo), s katerim je treba uskladiti posebne določbe, ki jih sprejmejo države članice. (59) Dejavnike, po katerih se razlikuje posamezno kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo), je treba našteti in opredeliti glede na vrsto in pomen ob upoštevanju običajnih proizvodnih pogojev; prav tako je treba vzpostaviti skupna prizadevanja za uskladitev zahtev po kakovosti; ti dejavniki so: razmejitev področja pridelave, sorte vinske trte, postopki pridelave, metode proizvodnje vina, minimalni naravni volumenski deleži alkohola (v %), hektarski donos, pa tudi analiza in ocena organoleptičnih lastnosti; določijo naj se posebna pravila za kakovostna likerska vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), in kakovostna peneča vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), zaradi posebne narave teh proizvodov. (60) Izkušnje so pokazale potrebo po oblikovanju pravil za deklasiranje kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), med namizna vina in po določitvi primerov, v katerih se proizvajalec lahko odpove zahtevi za uvrstitev svojega proizvoda, ki je naveden v prijavi letine ali proizvodnje kot ustrezni proizvod za predelavo v kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo). (61) Za ohranitev posebne kakovostne značilnosti kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), se državam članicam dovoli, da uporabljajo dodatna ali strožja pravila za proizvodnjo in trženje kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), v skladu s tradicionalnimi običaji in postopki. (62) Vzpostavitev enotnega trga Skupnosti za vino zahteva uvedbo enotnega trgovinskega sistema na zunanjih mejah Skupnosti; trgovinski sistem, ki poleg ukrepov na zunanjih trgih vključuje uvozne dajatve in izvozna nadomestila, načeloma stabilizira trg Skupnosti; trgovinski sistem naj temelji na obveznostih, sprejetih na urugvajskem krogu večstranskih trgovinskih pogajanjih. (63) Za spremljanje obsega trgovine z vinom s tretjimi državami je treba predvideti sistem uvoznih in izvoznih dovoljenj za nekatere proizvode, ki vključuje polog varščine za zagotovitev, da se dejansko opravijo posli, za katere se vložijo zahtevki. (64) Za preprečitev neželenih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko izhajali iz uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, naj se za uvoz enega ali več takšnih proizvodov zaračuna plačilo dodatnih uvoznih dajatev, če so izpolnjeni ustrezni pogoji. (65) Pod nekaterimi pogoji naj se Komisiji dodeli možnost, da odpira in upravlja tarifne kvote, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sprejetih v skladu s pogodbo, ali iz drugih pravnih aktov Sveta. (66) Nadomestila, odobrena za izvoz v tretje države v okviru Sporazuma o kmetijstvu Svetovne trgovinske organizacije ( 49 ), ki ustrezajo razliki v cenah v Skupnosti in na svetovnem trgu, naj varujejo delež Skupnosti v mednarodni trgovini z vinom; ta nadomestila naj se omejijo glede na količino in vrednost. (67) Določitev nadomestil naj zagotovi upoštevanje vrednostnih omejitev v okviru spremljanja plačil v skladu z določbami o Evropskem kmetijskem usmerjevalnem in jamstvenem skladu; spremljanje se lahko olajša z obvezno vnaprejšnjo določitvijo nadomestil; pri diferenciranih nadomestilih se predvidi možnost spremembe navedenega namembnega območja na zemljepisnem območju, za katero velja enotna višina nadomestil; pri spremembi namembnega območja se plača nadomestilo, ki velja za dejansko namembno območje, pri čemer se ne sme prekoračiti zgornja meja nadomestila, ki se uporablja za prvotno določeno namembno območje. (68) Za zagotovitev skladnosti s količinskimi omejitvami je treba vpeljati zanesljiv in učinkovit sistem spremljanja; v ta namen je dodelitev nadomestila vezana na izvozno dovoljenje; nadomestila naj se dodelijo v okviru razpoložljivih količin ob upoštevanju posebnega položaja vsakega zadevnega proizvoda; izjeme od tega pravila so dovoljene samo pri pomoči v hrani, zanje ne velja nobena omejitev; spremljanje količin, izvoženih z nadomestili med tržnim letom v skladu s Sporazumom o kmetijstvu Svetovne trgovinske organizacije, naj se opravi na podlagi izvoznih dovoljenj, izdanih za vsako tržno leto. (69) Poleg sistema, opisanega zgoraj, in v obsegu, potrebnem za njegovo pravilno delovanje, se uravnava, ali kadar tako zahteva položaj na trgu, prepove uvoz po postopku aktivnega oplemenitenja. (70) Sistem carin omogoča, da se odpravijo vsi drugi zaščitni ukrepi na zunanjih mejah Skupnosti; vendar pa bi se notranji trg in mehanizem dajatev lahko v izjemnih okoliščinah izkazala za pomanjkljiva; da ne bi trga Skupnosti izpostavljali nezavarovanega motnjam, ki lahko iz tega izhajajo, bi morala Skupnost v teh primerih nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe; ti ukrepi naj bi bili v skladu z obveznostmi iz ustreznih sporazumov Svetovne trgovinske organizacije. (71) Za uvožene proizvode iz tretjih držav je treba uporabiti pravila o posebnih zahtevah za nekatere proizvode, ki zagotavljajo skladnost z opredelitvami vin v Skupnosti; ti proizvodi morajo biti tudi usklajeni s predpisi, ki so veljavni v državi izvora, in po potrebi opremljeni z analiznim izvidom. (72) Predvidi naj se, da so vsi proizvodi, ki so zajeti v tej uredbi, opremljeni s spremljajočim dokumentom, kadar so v obtoku znotraj Skupnosti. (73) Z dodelitvijo nekaterih vrst pomoči bi bila ogrožena vzpostavitev enotnega trga; predpisi Pogodbe, ki dovoljujejo dodelitev pomoči posameznih držav članic in prepoved tistih ukrepov, ki niso združljivi z načeli enotnega trga, naj se uporabljajo v skupni ureditvi trga za vino; predpisi o premijah za trajno opustitev vinogradništva naj sami po sebi ne ovirajo dodelitve nacionalne pomoči za iste namene. (74) Zaradi potrebne zapletenosti predpisov na področju vina so organi držav članic pristojni za zagotovitev skladnosti; Komisija naj bi sama spremljala in zagotavljala skladnost predpisov prek svojih inšpektorjev, ki sodelujejo z organi držav članic. (75) Ob upoštevanju razvoja skupnega trga za vino se države članice in Komisija medsebojno oskrbujejo z informacijami, potrebnimi za uporabo te uredbe; proizvajalci vinskega grozdja, mošta in vina naj oddajo prijavo pridelka, ker so ti podatki potrebni; države članice naj zahtevajo nadaljnje podatke od proizvajalcev; Komisiji naj bi bilo dovoljeno, da uporabi zunanjo pomoč za ovrednotenje katerih koli podatkov. (76) Za lažje izvajanje predlaganih ukrepov naj se predvidi postopek za tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo v okviru upravljalnega odbora. (77) Skupnost naj financira izdatke držav članic v okviru obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1258/1999 o financiranju skupne kmetijske politike ( 50 ). (78) Skupna ureditev trga za vino naj istočasno ustrezno upošteva cilje, postavljene v členu 33 in 131 Pogodbe. (79) Skupna ureditev trga za vino naj se uporablja v smislu sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300(2) Pogodbe, zlasti tistih, ki sestavljajo del sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, namreč sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ( 51 ). (80) Prehod od ureditev v Uredbi (ES) št. 822/87 in v drugih uredbah na področju vina na določila v tej uredbi lahko privede do težav, ki se ne upoštevajo v tej uredbi; da bi se lahko odzvala na to možnost, lahko Komisija sprejme potrebne prehodne ukrepe; Komisija naj bo pooblaščena tudi za reševanje določenih praktičnih problemov – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

PODROČJE UPORABE

Člen 1

1. Skupna ureditev trga za vino zajema določbe o pridelovalnem potencialu, tržnih mehanizmih, organizacijah proizvajalcev in sektorskih organizacijah, enoloških postopkih in obdelavah, opisovanju, označevanju, predstavitvi in zaščiti, kakovostnem vinu, pridelanem na določenem pridelovalnem območju (pdpo), in o trgovini s tretjimi državami.

2. Uporablja se za naslednje proizvode:







Oznaka KN Opis a) 2009 60 Grozdni sok (vključno z grozdnim moštom) 2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 Drug grozdni mošt, razen mošta med fermentacijo ali z zaustavljenim vrenjem brez dodajanja alkohola b) ex 2 20 4 Vino iz svežega grozdja, vključno z alkoholiziranimi vini; grozdni mošt, razen tistega iz tarifnih številk 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 in 2204 30 98 c) 0806 10 93 0806 10 95 0806 10 97 Sveže grozdje, razen namiznega grozdja 2209 00 11 2209 00 19 Vinski kis d) 2206 00 10 Izpirek tropin 2307 00 11 2307 00 19 Vinska usedlina 2308 90 11 2308 90 19 Grozdne tropine

3. Opredelitev pojmov, uporabljenih v tej uredbi, se določi v Prilogi I, pojmi v zvezi z alkoholnimi stopnjami v Prilogi II in pojmi v zvezi z vinorodnimi conami v Prilogi III. Podrobna pravila za uporabo teh prilog se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75.

▼A1

Ob pristopu se odloči, ali se bo Poljska uvrstila v vinorodno cono A v Prilogi III.

▼B

4. Gospodarsko vinsko leto za proizvode, ki so zajeti v tej uredbi (v nadaljnjem besedilu vinsko leto), se začne 1. avgusta vsakega leta in se konča 31. julija naslednjega leta.







NASLOV II

OBSEG VINOGRADNIŠKIH POVRŠIN







POGLAVJE I

ZASADITEV VINSKE TRTE

Člen 2

1. Zasaditev vinske trte po sortah, razvrščenih v skladu s členom 19(1), je do 31. julija 2010 prepovedana, če se ne dodeli:

(a) pravica do nove zasaditve v skladu s členom 3;

(b) pravica do ponovne zasaditve v skladu s členom 4; ali

(c) pravica do zasaditve, dodeljena iz rezerv, kakor je navedeno v členu 5 ali v členu 6(1) ob uporabi člena 5(8).

Do tega datuma je prepovedano tudi precepljanje sort, ki niso vinske sorte, na sorte, ki so vinske sorte.

2. Grozdje, pridelano na površinah:

(a) ki so bile zasajene z vinsko trto pred 1. septembrom 1998, in

(b) katerih proizvodi bi bili lahko odstranjeni samo z destilacijo v skladu s členom 6(3) ali 7(4) uredbe (EGS) št. 822/87,

se ne sme uporabljati za proizvodnjo vina, ki je namenjeno za prodajo. Proizvodi, ki so izdelani iz takšnega grozdja, se lahko dajo v promet samo za destilacijo. Ti proizvodi se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola znaša 80 vol. % ali manj.

3. Kadar država članica sestavi preglednico obsega vinogradniških površin v skladu s členom 16, lahko odstopa od odstavka 2 tega člena. Takšno odstopanje se odobri do 31. julija 2002 in obsega dovoljenje, ki se dodeli za zadevne površine za proizvodnjo vina, namenjenega trženju.

Odstopanje se odobri:

(a) kadar je zadevni proizvajalec poprej izkrčil druge vinske trte na enakovredni površini čiste kulture, razen v primerih, kadar je vinogradnik prejel premijo za izkrčitev v skladu z zakonodajo Skupnosti in z nacionalno zakonodajo glede na zadevno površino; ali

(b) z dovoljenjem do uporabe pravice do ponovne zasaditve, kadar jo proizvajalec dobi v obdobju, ki se določi po zasaditvi zadevne površine; države članice lahko uporabijo tudi na novo dodeljene pravice do zasaditve za namene, ki jih določa člen 6(1); ali

(c) kadar lahko država članica dokaže (v zadovoljstvo Komisije), da ni zahtevala pravic do ponovne zasaditve, ki bi še vedno veljale, če bi zanje zaprosila; takšne pravice se lahko uporabijo in prerazporedijo proizvajalcem za površino, enakovredno po čisti kulturi; ali

(d) kadar se je zadevni proizvajalec obvezal, da bo v treh letih izkrčil površino, ki je enakovredna po čisti kulturi, če je bila ta površina vpisana v register vinogradov zadevne države članice.

4. Kadar se uporablja odstavek 3(a) ali (c), odmerijo države članice ustrezno upravno kazen za zadevne pridelovalce.

5. Odstavek 3(c) se lahko uporablja samo za površine, ki ne presegajo meje 1,2 % celotne površine, zasajene z vinsko trto.

6. Kadar se uporablja odstavek 3(b):

(a) pridelovalec pridobi pravice iz rezerve, to je možno samo v skladu s členom 5(3)(b) in za to plača 150 % cene, ki jo države članice navadno zaračunajo v okviru te določbe, ali

(b) pridelovalec kupi pravico do ponovne zasaditve, ta pravica se razširi na zadevno površino plus 50 %, pri čemer se teh 50 % prenese v rezervo ali rezerve v skladu s členom 5 ali se doda na novo podeljenim pravicam do zasaditve v skladu s členom 6(1), kadar se uporabi člen 5(8).

7. Površine, ki so zasajene s sortami vinske trte, razvrščenimi v skladu s členom 19(1):

(a) zasajene od 1. septembra 1998, katerih proizvodi se v skladu s členom 6(3) ali 7(4) Uredbe (EGS) št. 822/87 lahko odstranijo samo z destilacijo, ali

(b) zasajene s prekršitvijo prepovedi zasaditve iz odstavka 1,

je treba izkrčiti. Stroške takšne izkrčitve nosi zadevni pridelovalec. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za uporabo tega odstavka.

Člen 3

1. Države članice lahko proizvajalcem priznajo pravice do nove zasaditve za površine:

(a) namenjene za novo zasaditev, ki se opravi v okviru ukrepov komasacije ali ukrepov, zadevajočih obvezni odkup zemlje v javnem interesu v skladu z nacionalno zakonodajo,

(b) namenjene za vinogradniške poskuse ali

(c) namenjene za nasade matičnih trt za cepiče.

Države članice lahko priznajo pravice do nove zasaditve tudi za površine, katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v družini pridelovalca.

2. Države članice lahko dodelijo pravice do nove zasaditve najpozneje do 31. julija 2003 za površine, namenjene za proizvodnjo kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (pdpo), ali namiznega vina z geografsko označbo, kjer je bilo ugotovljeno, da je pridelava zadevnega vina zaradi njegove kakovosti veliko nižja od povpraševanja.

3. Pravice do nove zasaditve uporablja pridelovalec, kateremu so bile dodeljene, za površine in namene, za katere so bile dodeljene.

4. Pravice do nove zasaditve se uporabijo pred iztekom drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene. Pravice do nove zasaditve, razen tistih iz odstavka 1, ki se ne uporabijo v tem obdobju, se dodelijo rezervam v skladu s členom 5(2)(a).

5. Pravice do nove zasaditve, razen tistih, navedenih v odstavku 1, se lahko dodelijo proizvajalcem samo v okviru količin, določenih v členu 6(1). Pri tem velja:

(a) pred dodelitvijo na novo dodeljenih pravic do zasaditve, navedenih v členu 6, rezervi ali rezervam zagotovijo države članice, da se z dodelitvijo pravic do nove zasaditve ne zmanjša obseg na novo oblikovanih pravic do zasaditve v skladu s členom 6(1) na vrednost, ki je manjša od nič; in

(b) kakor hitro je država članica dodelila na novo priznane pravice do zasaditve rezervi ali rezervam v skladu s členom 6, pomeni poznejša dodelitev pravice do nove zasaditve prenehanje pravice do zasaditve, dodeljene rezervi ali rezervam za površino, enakovredno po čisti kulturi za zadevno regijo. Če v zadevni rezervi ali rezervah ni na voljo dovolj pravic do zasaditve, se ne smejo dodeliti pravice do nove zasaditve.

Člen 4

1. Pravice do ponovne zasaditve so:

(a) pravice do ponovne zasaditve v skladu z odstavkom 2 ali

(b) podobne pravice, pridobljene v okviru poprejšnje zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje.

2. Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelovalcem, ki so izkrčili vinogradniško površino. Države članice lahko dodelijo pravice do ponovne zasaditve proizvajalcem, ki se obvežejo, da bodo izkrčili vinogradniško površino pred iztekom tretjega leta, potem ko je bila površina zasajena. Pravice do ponovne zasaditve veljajo za površino, po čisti kulturi enakovredno površini, ki je bila izkrčena ali jo je treba izkrčiti.

3. Pravice do ponovne zasaditve se uveljavljajo na gospodarstvu, za katero so bile dodeljene. Države članice smejo nadalje določiti, da se takšne pravice do ponovne zasaditve lahko izkoristijo samo na površini, ki je bila izkrčena.

4. Z odstopanjem od odstavka 3 se pravice do ponovne zasaditve lahko delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar:

(a) se del zadevnega gospodarstva prenese na tisto drugo gospodarstvo. V tem primeru se pravica do ponovne zasaditve lahko uporablja na površini drugega gospodarstva, ki ne sme biti večja od prenesene površine; ali

(b) so površine na tem drugem gospodarstvu določene za: (i) proizvodnjo kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), ali namiznih vin, opisanih z geografsko označbo, ali (ii) obdelovanje matičnih nasadov vinske trte za cepiče.

Pravice se lahko uporabljajo samo za površine in za namene, za katere so bile dodeljene.

Države članice zagotovijo, da uporaba teh odstopanj ne vodi k skupnemu povečanju pridelovalnih površin na njihovem ozemlju, zlasti kadar se prenosi opravijo z nenamakane površine na namakane površine.

5. Pravice do ponovne zasaditve, pridobljene po tej uredbi, se uporabijo pred iztekom petega vinskega leta po koncu leta, v katerem se je opravila izkrčitev. S pravico do odstopanja lahko države članice to obdobje podaljšajo na osem vinskih let. Pravice do ponovne zasaditve, ki se ne uporabijo v tem obdobju, se namenijo rezervam v skladu s členom 5(2)(a).

Člen 5

1. Da bi izboljšali upravljanje pridelovalnih površin na nacionalni in/ali regionalni ravni, ustanovijo države članice nacionalno rezervo in/ali po potrebi regionalne rezerve pravic do zasaditve.

2. Rezervi ali rezervam se dodelijo naslednje pravice:

(a) pravice do nove zasaditve, pravice do ponovne zasaditve in pravice do zasaditve iz rezerve, ki se ne uporabijo v časovnem roku, določenem v členu 3(4), členu 4(5) oziroma odstavku 6 tega člena;

(b) pravice do ponovne zasaditve, ki so jih proizvajalci, imetniki teh pravic, dodelili rezervi v zameno za izplačilo iz nacionalnih skladov, katerega višino in vse druge podrobnosti določijo države članice ob upoštevanju legitimnih interesov strank;

(c) na novo priznane pravice do zasaditve v skladu s členom 6;

▼A1

(d) za Ciper, pravice zasaditve 2000 ha za proizvodnjo kakovostnega vina iz nacionalnih rezerv Cipra, ki so obstajale pred pristopom. Ciper Komisiji predloži listo regij katerim so dodeljene pravice zasaditve iz teh nacionalnih rezerv.

▼B

3. Države članice lahko podelijo pravice, dodeljene rezervi:

(a) brez plačila proizvajalcem, ki niso starejši od 40 let, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti, ki prvič ustanavljajo vinogradniško gospodarstvo in so gospodarji oziroma vodijo to vinogradniško gospodarstvo; ali

(b) za plačilo v nacionalne, in če je to primerno, v regionalne sklade proizvajalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih proizvodnja ima zagotovljen trg. Države članice opredelijo merila za določitev zneskov plačila, ki se lahko razlikujejo glede na načrtovani končni proizvod zadevnih vinogradov.

4. Države članice zagotovijo, da lokacije, na katerih se uporabljajo pravice do zasaditve iz rezerve, uporabljene sorte in tehnologija obdelovanja zagotavljajo, da bo poznejša proizvodnja ustrezala tržnemu povpraševanju in da bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, v kateri se takšne pravice uporabljajo, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah.

5. Pravice do zasaditve, dodeljene rezervi, se lahko ponovno dodelijo iz rezerve najpozneje do konca petega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene. Pravice do zasaditve, ki v tem roku niso bile dodeljene, ugasnejo.

6. Pravice do zasaditve, dodeljene iz rezerve, se uporabijo do konca drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene. Pravice do zasaditve, dodeljene iz rezerve, ki niso bile uporabljene v tem času, se ponovno dodelijo rezervi v skladu z odstavkom 2(a).

7. Kadar država članica oblikuje regionalne rezerve, lahko določi pravila, ki dovoljujejo prenos pravic do zasaditve med regionalnimi rezervami. Če v isti državi članici obstajajo regionalne in nacionalne rezerve, se lahko dovolijo tudi prenosi med njimi.

Pri prenosih po tem odstavku se lahko uporabi koeficient omejevanja.

8. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 7 se lahko pristojni organ države članice odloči, da ne bo uporabljal sistema rezerve, kadar lahko država članica dokaže, da ima na voljo učinkovit sistem za upravljanje pravic do zasaditve na celotnem ozemlju. Ta sistem lahko po potrebi odstopa od ustreznih določb tega poglavja. Kadar ima država članica takšen sistem, se pravice do zasaditve iz prvega stavka člena 4(5) podaljšajo za pet vinskih let. Drugi stavek člena 4(5) se uporablja naprej.

Člen 6

1. Na novo oblikovane pravice do zasaditve, vključno s pravicami do nove zasaditve, ki jih priznavajo države članice na podlagi člena 3(2), se dodelijo:







(a) Nemčija: 1 534 ha Grčija: 1 098 ha Španija: 17 355 ha Francija: 13 565 ha Italija: 12 933 ha Luksemburg: 18 ha Avstrija: 737 ha Portugalska: 3 760 ha







(b) rezerva Skupnosti: 17 000 ha.

2. Na novo oblikovane pravice se lahko dodelijo samo rezervi ali se uporabljajo v skladu s členom 2(3)(b), kadar država članica sestavi preglednico obsega vinogradniških površin v skladu s členom 16.

3. Dodelitev na novo oblikovanih pravic do zasaditve v skladu z odstavkom 1 rezervi ali uporaba teh pravic v skladu s členom 2(3)(b) se lahko opravi samo enkrat.

▼A1

4. Za Češko so novoustvarjene pravice zasaditve dodeljene za proizvodnjo kakovostnega vina pdpo, ki znaša 2 % od skupnih površin pod vinogradi, ki so na Češkem v tej rabi 1. maja 2004. Te pravice se dodelijo v nacionalno rezervo, za katero se uporabi člen 5.

Za Malto se novoustvarjene pravice zasaditve dodelijo za proizvodnjo kakovostnega vina pdpo do skupaj 1 000 ha zasajene vinorodne površine na Malti. Te novoustvarjene pravice zasaditve se uporabijo najkasneje do vinskega leta 2005/2006. Če se te pravice ne uporabijo do vinskega leta 2005/2006, se dodelijo v rezervo, za katero se uporabi člen 5.

▼B

Člen 7

1. V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) izkrčitev pomeni popolno odstranitev vseh rastlin vinske trte na parceli, zasajeni z vinsko trto;

(b) zasaditev pomeni dokončno zasaditev rastlin vinske trte ali delov rastlin vinske trte, bodisi cepljenih ali necepljenih, za pridelavo grozdja ali vzpostavitev matičnega nasada za cepiče;

(c) pravica do zasaditve pomeni pravico do zasaditve vinske trte na podlagi pravice do nove zasaditve, pravice do ponovne zasaditve, pravice do zasaditve iz rezerve ali na novo oblikovane pravice do zasaditve v skladu s pogoji, določenimi v členih 3, 4, 5 in 6;

(d) pravica do ponovne zasaditve pomeni pravico do zasaditve vinske trte na površini, ki je po čisti kulturi enakovredna tisti, na kateri je bila izkrčena vinska trta ali bo izkrčena vinska trta v skladu s pogoji, določenimi v členu 4 in členu 5(8);

(e) precepljanje pomeni cepljenje vinske trte, ki je že bila cepljena.

2. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

Ta pravila lahko zajemajo zlasti:

— določbe o destilaciji proizvodov iz člena 2(7),

— določbe o preprečevanju čezmernih upravnih stroškov pri uporabi določb tega poglavja,

— priznanje v skladu s členom 3(2),

— sočasni obstoj nasadov v skladu s členom 4(2),

— uporabo koeficienta omejevanja v skladu s členom 5(7),

— uporabo rezerve Skupnosti, navedene v členu 6(1). Pravila lahko zlasti predvidijo, da se v času do 31. decembra 2001 dodelijo državam članicam v uporabo na novo oblikovane pravice do zasaditve iz rezerve Skupnosti na območjih, na katerih se lahko dokaže dodatna potreba, ki bi se lahko zadovoljila z dodelitvijo teh na novo priznanih pravic do zasaditve,

— določbe, ki zagotavljajo, da pravice do nove zasaditve, dodeljene v skladu s členom 3(1), ne spodkopavajo prepovedi novih zasaditev v skladu s členom 2(1).

3. Do 31. decembra 2003 in nato vsaka tri leta predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju tega poglavja. Poročilo lahko, če je to primerno, spremljajo predlogi za dodelitev nadaljnjih na novo oblikovanih pravic do zasaditve.







POGLAVJE II

PREMIJE ZA TRAJNO OPUSTITEV VINOGRADNIŠTVA

Člen 8

1. Premija se lahko dodeli za trajno opustitev vinogradništva na določeni površini.

Premija se lahko ob upoštevanju določb tega poglavja dodeli proizvajalcem, ki obdelujejo vinorodne površine za pridelavo vinskega grozdja. Zadevna površina ne sme biti manjša od 10 arov.

2. Države članice lahko določijo površine, za katere, če sploh, se lahko odobri premija. Upravičenost do premije je lahko povezana tudi s pogoji, vključno s tistimi, ki zagotavljajo ravnovesje med pridelavo in varstvom okolja na zadevnih območjih.

3. Odobritev premije pomeni za proizvajalca izgubo pravic do ponovne zasaditve za površino, za katero je bila odobrena premija.

4. Države članice določijo višino premije na hektar ob upoštevanju naslednjih meril:

(a) kmetijski pridelek ali pridelovalna zmogljivost gospodarstva,

(b) proizvodni postopek,

(c) zadevna površina v primerjavi s celotno površino gospodarstva,

(d) vrsta pridelanega vina,

(e) obstoj povezane proizvodnje.

5. Višina premije ne sme preseči zgornjih meja, ki jih je treba še določiti.

Člen 9

Do premij niso upravičene:

(a) obdelane vinogradniške površine, za katere so bile ugotovljene kršitve predpisov Skupnosti ali nacionalnih predpisov o zasaditvi v obdobju, ki ga je treba določiti in ne sme presegati 10 vinskih let;

(b) vinogradniške površine, ki niso več oskrbovane;

(c) vinogradniške površine, zasajene v obdobju, ki ga je treba določiti in ne sme presegati 10 vinskih let;

(d) vinogradniške površine, za katere je bila prejeta denarna pomoč za prestrukturiranje in preusmeritev v obdobju, ki ga je treba določiti in ne sme presegati 10 vinskih let.

Člen 10

Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

Ta pravila lahko zajemajo zlasti:

(a) datume za vložitev zahtevkov in izvedbo izkrčitve;

(b) pogoje za odobritev plačil;

(c) najvišje višine premije iz člena 8(5);

(d) vprašanja varstva okolja;

(e) določitev obdobij iz člena 9.







POGLAVJE III

PRESTRUKTURIRANJE IN PREUSMERITEV

Člen 11

1. Vzpostavi se sistem za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov.

2. Cilj sistema je prilagoditev proizvodnje tržnemu povpraševanju.

3. Sistem zajema enega ali več naslednjih ukrepov:

(a) zamenjava sort, vključno s precepljanjem;

(b) sprememba lokacije vinogradov;

(c) izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov v skladu s cilji sistema.

Sistem ne zajema običajne obnove vinogradov, ki se jim je iztekla naravna življenjska doba.

▼M5

Vključene so pravice do novih zasaditev, podeljene v okviru načrtov za materialne izboljšave iz Uredbe (ES) št. 950/97, in tiste, podeljene mladim kmetom v tržnih letih 2000/2001, 2001/2002 in 2002/2003.

▼B

4. Sistem je dostopen samo v tistih regijah države članice, za katere je država članica sestavila preglednico obsega vinogradniških površin v skladu s členom 16.

Člen 12

Države članice so odgovorne za izdelavo načrtov prestrukturiranja in preusmeritve, in kjer je to primerno, za odobritev teh načrtov. Načrti morajo ustrezati predpisom tega poglavja in izvršilnim določbam.

Člen 13

1. Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev se odobri samo, če so predloženi načrti, ki so jih izdelale in po potrebi odobrile države članice. Podpore se dodelijo v naslednjih oblikah:

(a) nadomestila proizvajalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja načrta in

(b) prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve.

2. Nadomestilo pridelovalcem za izgubo dohodka ima lahko naslednjo obliko:

(a) dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih nasadov vinske trte za določeno obdobje, ki ni daljše od treh let, ne glede na določbe poglavja I tega naslova; ali

(b) finančno nadomestilo, ki ga financira Skupnost.

3. Prispevek Skupnosti za stroške prestrukturiranja in preusmeritve ne sme presegati 50 % teh stroškov. Vendar pa v regijah, uvrščenih pod cilj 1 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah zastrukturne sklade ( 52 ), znaša prispevek Skupnosti največ 75 %. Brez poseganja v člen 14(4) države članice v nobenem primeru ne smejo prispevati k stroškom prestrukturiranja.

Člen 14

1. Komisija nakaže začetna letna sredstva državam članicam na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju določenih pogojev in potreb ter prizadevanj glede na cilj programa.

2. Začetna dodeljena sredstva se prilagodijo glede na dejanske stroške in na podlagi pregledanih napovedi izdatkov, ki jih predložijo države članice ob upoštevanju cilja programa in razpoložljivih sredstev.

3. Pri finančni razdelitvi sredstev med države članice se upošteva delež vinogradniških površin zadevne države članice v vseh površinah Skupnosti.

4. Kadar se finančna sredstva dodelijo državi članici za neko število hektarov, lahko država članica ta sredstva porabi za večje število hektarov, kakor je število, za katero so bila sredstva dodeljena. Pri tem lahko država članica uporabi nacionalna sredstva za povečanje zmanjšanega zneska na hektar do stopnje prvotne zgornje meje na hektar, ki jo je določila Skupnost.

Člen 15

Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75.

Ta pravila lahko zajemajo zlasti:

(a) najmanjšo velikost zadevnega vinograda;

▼M5

(b) določbe, ki urejajo uporabo pravic do ponovne zasaditve na splošno in uporabo pravic do nove zasaditve, podeljenih v okviru načrtov za materialne izboljšave in mladim kmetom, pri izvajanju programov;

▼B

(c) določbe, ki preprečujejo povečanje pridelovalnega potenciala, izhajajoče iz tega poglavja;

(d) najvišji znesek podpore na hektar.







POGLAVJE IV

INFORMACIJE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 16

1. Preglednica obsega vinogradniških površin zajema naslednje informacije:

(a) površine, zasajene z vinsko trto, ki sodi med sorte za proizvodnjo vina v skladu s členom 19(1), na ozemlju zadevne države članice:

(b) zadevne sorte;

(c) vse obstoječe pravice do zasaditve;

(d) vse nacionalne ali regionalne predpise, sprejete v okviru tega naslova.

2. Država članica lahko predvidi, da se preglednica lahko sestavi na regionalni podlagi. V tem primeru morajo biti vse regionalne preglednice sestavljene do 31. decembra 2001. Če v skladu z določbami te uredbe ena regija ne sestavi preglednice, to ne ovira uporabe tega naslova v drugih regijah zadevne države članice.

Člen 17

1. Komisija lahko opravi oceno:

(a) proizvodnje vinogradniško-vinarskih proizvodov;

(b) industrijske uporabe teh proizvodov;

(c) trendov potrošnje vina in drugih vinogradniško-vinarskih proizvodov, ki se lahko uporabljajo za prehrano ljudi brez nadaljnje predelave;

(d) vseh drugih dejavnikov, ki so potrebni za upravljanje trga ali sistema za uravnavanje ponudbe.

2. Pri pripravi teh ocen lahko Komisija uporabi pomoč zunanjih strokovnjakov.

3. Komisija financira neodvisno študijo o uporabi medvrstnih sort. Na podlagi te študije predloži Komisija do 31. decembra 2003 Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, h kateremu se po potrebi priložijo predlogi.

Člen 18

1. Pridelovalci vinskega grozdja in proizvajalci mošta in vina prijavijo vsako leto količine pridelka zadnje trgatve. Države članice lahko tudi zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijo prodane količine zadnje trgatve.

2. Proizvajalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno, prijavijo vsako leto svoje zaloge mošta in vina, bodisi od trgatve v tekočem letu ali od trgatev iz prejšnjih let. Mošt in vino, uvožena iz tretjih držav, se navedeta ločeno.

Člen 19

1. Države članice razvrstijo sorte vinske trte za proizvodnjo vina. Vse razvrščene sorte sodijo k vrsti Vitis vinifera ali nastanejo s križanjem te vrste z drugimi vrstami roda Vitis. Naslednje sorte ne smejo biti zajete v to razvrstitev:

— Noah

— Othello

— Isabelle

— Jacquez

— Clinton

— Herbemont.

2. V svoji razvrstitvi navedejo države članice sorte vinske trte, ki so primerne za proizvodnjo posameznega kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (pdpo), proizvedenega na njihovem ozemlju. Te sorte sodijo k vrsti Vitis vinifera.

▼A1

V primeru, da se Poljska uvrsti v vinorodno cono v skladu s členom 1(3), bo ob pristopu določila sorte trt, ki so primerne za proizvodnjo vsakega izmed kakovostnih vin na njenem ozemlju.

▼B

3. Samo tiste sorte vinske trte, ki so navedene v razvrstitvi, se lahko zasadijo, ponovno zasadijo ali cepijo na področju Skupnosti za proizvodnjo vina. Ta omejitev ne velja za vinsko trto, ki se uporablja za znanstvene raziskave in poskuse.

4. Površine, zasajene s sortami vinske trte za pridelavo vina, ki niso navedene v razvrstitvi, se morajo izkrčiti, kolikor ni proizvodnja na teh površinah namenjena izključno za porabo v vinogradnikovi družini. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za spremljanje te izjeme.

5. Kadar so sorte izločene iz razvrstitve, je treba zadevne površine izkrčiti v 15 letih po njihovi izločitvi.

Člen 20

Določbe o registru vinogradov Skupnosti so navedene v Uredbi (EGS) št. 2392/86.

Člen 21

Poglavji I in II tega naslova se ne uporabljata v državah članicah, v katerih proizvodnja vina ne presega 25 000 hektolitrov na vinsko leto. Ta proizvodnja se obračunava glede na povprečno proizvodnjo zadnjih petih vinskih let.

Člen 22

Države članice lahko sprejmejo strožje nacionalne predpise za novo zasaditev ali ponovno zasaditev ali precepljanje vinske trte. Lahko zahtevajo, da se morajo zahtevki in informacije, predvideni v tem naslovu, dopolniti z drugimi informacijami, potrebnimi za spremljanje razvoja obsega vinogradniških površin.

Člen 23

1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

Podrobna pravila lahko zajemajo zlasti:

(a) obliko in stopnjo podrobnosti informacij, ki se zahtevajo za preglednico, navedeno v členu 16;

(b) vodenje razvrstitve sort vinske trte, navedenih v členu 19;

(c) namembnost proizvodov iz sort grozdja, ki niso zajete v tej razvrstitvi.

2. Določbe za spremni dokument za material za vegetativno razmnoževanje vinske trte in podrobni predpisi za njegovo uporabo skupaj s tistimi, ki zadevajo nadzor, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

3. Uredba (EGS) št. 2392/86 se lahko spremeni ali razveljavi v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

4. V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se odloča o tem, ali je država članica sestavila preglednico, navedeno v členu 16, in ali naj se ta odločitev pod ustreznimi pogoji prekliče, kadar država članica ne posodobi preglednice, kakor je potrebno.







NASLOV III

TRŽNI MEHANIZMI







POGLAVJE I

POMOČ ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE

Člen 24

1. Proizvajalcem se dodeli pomoč za zasebno skladiščenje naslednjih proizvodov:

(a) namizno vino;

(b) grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni mošt.

2. Pomoč se dodeli ob sklenitvi pogodbe z intervencijsko agencijo o dolgoročnem skladiščenju v času med 16. decembrom in 15. februarjem naslednjega leta in pod pogoji, ki jih je treba določiti.

3. Pogodbe o dolgoročnem skladiščenju se sklenejo za čas, ki se izteče:

(a) za namizna vina ne prej kakor 1. septembra po datumu sklenitve in za grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni mošt ne prej kakor 1. avgusta po datumu sklenitve;

(b) najpozneje 30. novembra po datumu sklenitve.

Člen 25

1. Za sklenitev pogodb o skladiščenju veljajo pogoji zlasti glede kakovosti zadevnih proizvodov.

2. Pogodbe za skladiščenje namiznega vina zajemajo določbe o ukinitvi plačil pomoči in prenehanju ustreznih obveznosti proizvajalca za vse skladiščene količine ali del skladiščenih količin, če tržne cene za zadevno vrsto namiznega vina prekoračijo prag, ki ga je treba še določiti.

3. Znesek pomoči za zasebno skladiščenje lahko zajema samo tehnične stroške skladiščenja in stroške obresti, oboji se določijo po standardni stopnji.

4. Pri zgoščenem grozdnem moštu se lahko znesek prilagodi s koeficientom, ki ustreza stopnji koncentriranja.

Člen 26

1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

Ta pravila lahko določajo zlasti:

— določitev praga, stopnje in koeficienta iz člena 25,

— da se pogodbe o dolgoročnem skladiščenju za namizno vino lahko sklenejo samo za posebna namizna vina,

— da se grozdni mošt, za katerega je bila sklenjena dolgoročna pogodba o skladiščenju, lahko predela v celoti ali delno v koncentrirani grozdni mošt ali prečiščeni zgoščeni grozdni mošt v času trajanja pogodbe,

— pravila za uporabo določbe o ukinitvi plačila pomoči, kakor je navedeno v členu 25(2),

— da grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, ki sta namenjena za proizvodnjo grozdnega soka, ne smeta biti predmet dolgoročnih pogodb za skladiščenje,

— dejanski čas veljavnosti pogodb.

2. Po enakem postopku, določenem v členu 75, se lahko zagotovi:

— da se sistem pomoči za zasebno skladiščenje ne sme uporabiti, kadar razvoj trga pokaže, da sistem ni upravičen,

— da možnost sklepanja nadaljnjih dolgoročnih pogodb o skladiščenju lahko kadarkoli preneha, kadar to upravičuje položaj na trgu in zlasti obseg, v katerem so bile pogodbe že sklenjene.







POGLAVJE II

DESTILACIJA

Člen 27

1. Čezmerno stiskanje zdrozganega ali nezdrozganega grozdja in stiskanje vinskih droži je prepovedano. Ponovna fermentacija grozdnih tropin za druge namene, kakor je destilacija, je prepovedana.

2. Filtriranje in centrifugiranje vinskih droži se ne razume kot stiskanje, če:

(a) so dobljeni proizvodi običajne trgovske kakovosti,

(b) droži ne preidejo v suho stanje.

3. Razen oseb in skupin, navedenih v odstavku 7, se od vsake fizične ali pravne osebe ali skupine oseb, ki proizvaja vino, zahteva, da dobavi v destilacijo vse stranske proizvode, ki nastanejo pri proizvodnji vina.

4. Količina alkohola v stranskih proizvodih mora znašati vsaj 10 % glede na volumenski delež alkohola, ki ga vsebuje vino, če je bilo proizvedeno neposredno iz grozdja. Razen pri odstopanjih v tehnično upravičenih primerih ne sme znašati manj kakor 5 %, kadar je vino pridelano iz grozdnega mošta, iz delno prevretega grozdnega mošta ali iz mladega vina med vrenjem. Če se ustrezni procent ne doseže, potem mora zavezanec dobaviti za destilacijo ustrezno količino vina iz lastne proizvodnje, da se tako doseže ustrezni odstotek.

Lahko se odstopi od odstavka 3 in prvega pododstavka tega odstavka za skupine proizvajalcev, ki jih je treba določiti, za nekatere proizvodne regije in za vino, ki je predmet destilacije, navedene v členu 28.

5. Obveznost dobave v skladu z odstavkom 3 se lahko izpolni tudi z dobavo vina proizvajalcu kisa.

6. Vse fizične in pravne osebe ali skupine oseb, razen oseb in skupin, navedenih v odstavku 7, ki razpolagajo s stranskimi proizvodi, nastalimi iz kakršne koli predelave grozdja, razen vinifikacije, morajo te stranske proizvode poslati v destilacijo.

▼A1

7. Od fizičnih ali pravnih osebe ali skupin oseb, ki predelujejo grozdje pridelano v vinorodni coni A ali v nemškem delu vinorodne cone B ali na območjih, zasajenih s trto v Avstriji ali na Češkem, se zahteva, da pod nadzorom in pod pogoji, ki se bodo določili, odstranijo stranske proizvode te predelave.

▼B

8. Obveznosti, navedene v odstavku 3 oziroma odstavku 6, se lahko izpolnijo tako, da se stranski proizvodi proizvodnje vina umaknejo pod nadzorom in pod pogoji, ki jih je treba določiti.

9. Odkupna cena grozdnih tropin, vinskih droži in vina, dostavljenih za destilacijo na podlagi tega člena, je 0,995 EUR na vol. %/hl.

10. Cena, ki jo plača destilarna, ne sme biti nižja od odkupne cene.

11. Destilarna lahko:

(a) bodisi prejme pomoč glede na proizvod, ki ga je treba destilirati, pod pogojem, da ima proizvod, dobljen z destilacijo, volumenski delež alkohola najmanj 52 vol. %; ali

(b) bodisi dobavi proizvod, dobljen z destilacijo, intervencijski agenciji; pod pogojem, da ima volumenski delež alkohola najmanj 92 vol. %.

Če je bilo vino predelano v vino, alkoholizirano za destilacijo, pred dobavo v destilarno, se pomoč, navedena v (a), plača proizvajalcu alkoholiziranega vina in proizvod destilacije se ne sme dobaviti intervencijski agenciji.

12. Lahko se odloči, da se mora alkohol namesto intervencijskemu organu dobaviti izvajalcu, ki je vložil ponudbo v okviru razpisa, organiziranega za odprodajo proizvodov destilacije, sprejeto po postopku, navedenem v členu 31(1).

13. Odstavki 1 do 12 se ne uporabljajo za grozdni sok ali zgoščeni grozdni sok ali grozdni mošt ali zgoščeni grozdni mošt, ki so namenjeni za pripravo grozdnega soka.

Člen 28

1. Kadar je vino, pridelano iz sorte grozdja, ki je v razvrstitvi za isto upravno enoto uvrščeno kot sorta vinske trte, pa tudi kot sorta za druge namene, se mora, če se prekoračijo običajne količine proizvodnje vina in če se to vino ne izvozi v zadevnem vinskem letu, destilirati v času, ki ga je treba še določiti. Razen v izjemnih primerih se lahko odda samo v destilarno.

2. Običajno proizvedena količina vina se določi na podlagi:

(a) količine, proizvedene med referenčnim obdobjem, ki ga je treba določiti;

(b) količine vina za tradicionalno uporabo.

3. Odkupna cena za vino, dobavljeno za destilacijo v skladu s tem členom, je 1,34 EUR na vol. %; lahko se spreminja med določenim vinskim letom, pod pogojem, da ostane povprečje za to vinsko leto 1,34 EUR na vol. %.

4. Cena, ki jo plača destilarna, ne sme biti nižja od odkupne cene.

5. Destilarna lahko:

(a) bodisi prejme pomoč glede na proizvod, ki ga je treba destilirati, pod pogojem, da ima proizvod, dobljen z destilacijo, volumenski delež alkohola najmanj 52 vol. %; ali

(b) da se proizvod, dobljen z destilacijo, dobavi intervencijski agenciji, pod pogojem, da ima volumenski delež alkohola najmanj 92 vol. %.

Če je bilo vino predelano v vino, alkoholizirano za destilacijo, pred dobavo v destilarno, potem se pomoč, navedena v (a), plača proizvajalcu alkoholiziranega vina in proizvod destilacije se ne sme dobaviti intervencijski agenciji.

6. Namesto dobave alkohola intervencijski agenciji se lahko odloči, da se alkohol dobavi izvajalcu, ki je v okviru razpisa, organiziranega za odprodajo proizvodov destilacije, vložil ponudbo, sprejeto po postopku iz člena 31(1).

7. Ta člen velja ne glede na člen 1(2).

Člen 29

1. Skupnost lahko predvidi podporo za destilacijo namiznega vina in vina, ki je primerno za proizvodnjo namiznega vina, da bi podprla trg z vinom in zagotovila neprekinjeno oskrbo z vinskimi destilati tistih delov sektorja za pitni alkohol, v katerih se takšen alkohol tradicionalno uporablja.

2. Podpora se izvaja v obliki primarne pomoči in sekundarne pomoči, ki se plačata destilarnam.

3. Primarna pomoč se plača na podlagi količine namiznega vina in vina, primernega za pridobivanje namiznega vina, ki se destilira.

4. Primarna pomoč se izvaja na podlagi sistema pogodb, sklenjenih med destilarnami in pridelovalci vina. Določi se minimalna cena, ki jo plačajo destilarne pridelovalcem vina; lahko se spreminja v določenem vinskem letu, če ostane povprečje za tisto vinsko leto vsaj 2,488 EUR na vol. %.

5. Višina primarne pomoči izkazuje:

(a) povprečno minimalno ceno, ki jo morajo plačati destilarne pridelovalcem vina v določenem vinskem letu glede na odstavek 4;

(b) potrebo po zagotovitvi oskrbe tradicionalnih trgov v sektorju pitnega alkohola po konkurenčnih cenah.

6. Sekundarna pomoč se izvaja v obliki plačila za kritje razumnih stroškov skladiščenja nastalega proizvoda. Omogoča naj lažje izvajanje sistema primarne pomoči.

Člen 30

1. Ukrep krizne destilacije se lahko sprejme pri izrednih motnjah na trgu zaradi znatnih presežkov in/ali problemov pri kakovosti.

2. Ukrep ima naslednje cilje:

(a) odprava določenih posebnih presežkov;

(b) zagotovitev redne neprekinjene oskrbe od ene letine do druge.

3. Ta ukrep je za pridelovalce prostovoljen.

4. Ukrep se lahko omeji na nekatere kategorije vina ali nekatere površine pridelave. Ukrep se lahko uporabi za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), samo na prošnjo zadevne države članice.

5. Merilo za uvedbo ukrepa bi bilo lahko poslabšanje tržne cene za neko kategorijo vina ali za vino z nekaterih površin pridelave v nekem času, ki ga je mogoče dokazati.

6. Če Skupnost uporablja ta ukrep tri leta zapored za določeno vrsto vina (na določenem območju), predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o nenehni krizi, ki po potrebi vključuje tudi predloge.

Člen 31

1. Alkohol, ki ga prevzame intervencijska agencija, se odstrani bodisi na podlagi javne dražbe ali z razpisom. Pri odstranitvi takšnega alkohola se oblasti, če je možno, izognejo temu, da bi vplivale na možnosti tržne prodaje alkohola, ki so tradicionalno odvisne od obstoja takšne prodaje. Ne sme se odstraniti v sektorju za alkohol, ki je namenjen za prehrano.

2. Če preskrba dela tistega sektorja, v katerem je obvezna uporaba vinskega alkohola, ni zagotovljena z uporabo členov 27, 28 in 29, se lahko odloči, da se takšen alkohol v tem sektorju odstrani.

Člen 32

1. Za vino proizvajalcev, ki so povečali volumenski delež alkohola z dodajanjem saharoze ali mošta, za katerega je bila zagotovljena pomoč po členu 34, se odkupna cena, ki je določena za vsako destilacijo, razen destilacije iz člena 27, zniža v okviru vsake vinorodne površine za podoben pavšalni znesek, izračunan na podlagi višine pomoči, navedene v členu 34, in povečanja volumenskega deleža alkohola, predpisanega za zadevno vinorodno površino.

2. Na željo zadevnega proizvajalca se znižanje uporablja samo za količine, pri katerih se je volumenski delež alkohola povečal v skladu z odstavkom 1.

Člen 33

1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75.

Ta pravila lahko zajemajo zlasti:

(a) odstopanja, navedena v tem poglavju;

(b) v skladu s členoma 27 in 28 pogoje, pod katerimi se izvaja destilacija, oceno volumenskega deleža alkohola v proizvedenem vinu, pogoje, pod katerimi se proizvodi lahko dobavijo intervencijski agenciji, in odkupne cene proizvodov destilacije, ki jih lahko prevzamejo intervencijske agencije, oziroma merila za določitev teh cen;

(c) minimalne standarde za tropine in droži;

(d) pogoje, pod katerimi se lahko izvede umik pod nazorom, kakor ga določa člen 27(7);

(e) količine vina, običajno proizvedenega, kakor je navedeno v členu 28(2);

(f) podrobni mehanizem za uporabo ukrepa, navedenega v členu 30, vključno s proizvodi, pa tudi prodajo proizvodov destilacije, zlasti zaradi preprečevanja motenj na trgu z alkoholom in žganimi pijačami;

(g) določbo za prilagajanje odkupne cene, navedene v členu 28(3);

(h) določitev minimalne cene, navedene v členu 29(4).

2. Višina pomoči, opisanih v členih 27 in 28, ki zagotavljajo, da se odstranijo proizvodi, višina pomoči, opisane v členu 29, in določbe o razmerah, ki lahko privedejo do sprožitve ukrepa, navedenega v členu 30, ter višina in oblika finančne podpore Skupnosti za ta ukrep se določijo po postopku iz člena 75.







POGLAVJE III

POMOČ ZA POSEBNE UPORABE

Člen 34

1. Določi se pomoč za uporabo:

(a) zgoščenega grozdnega mošta;

(b) prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta,

proizvedenih v Skupnosti, kadar se uporabljata za povečanje volumenskega deleža alkohola v vinskih proizvodih, za katere je takšno povečanje dopustno glede na to uredbo.

2. Dodelitev pomoči se lahko rezervira za proizvode, ki prihajajo iz vinorodne cone C III, če brez tega ukrepa ni mogoče zagotoviti trgovine z moštom in rezanim vinom.

3. Višina pomoči se določi v evrih na vol. % potencialnega volumenskega deleža alkohola in na hektoliter zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta, ob upoštevanju razlike med stroški obogatitve s temi proizvodi in s saharozo.

Člen 35

1. Določi se pomoč za uporabo:

(a) grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, pridelanega v Skupnosti, za pridelavo grozdnega soka ali pridelavo drugih užitnih proizvodov iz tega grozdnega soka;

(b) grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, pridelanega v coni C III za proizvodnjo, v Združenem kraljestvu in na Irskem, proizvodov, ki sodijo pod tarifno oznako KN 2206 00, za katere se lahko v skladu s točko C odstavka 2 Priloge VII tem državam članicam dovoli uporaba sestavljenega imena, ki zajema besedo „vino“;

(c) zgoščenega grozdnega mošta, pridelanega v Skupnosti kot bistveni sestavni del serije izdelkov, ki se trži v Združenem kraljestvu in na Irskem z jasnimi navodili za potrošnika za pripravo pijače kot imitacije vina (doma narejeno vino).

2. Če se ugotovi, da vodi geografska omejitev za pridelavo grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, navedenih v odstavku 1(b), k izkrivljanju konkurence, se lahko z odstopanjem od odstavka 1(b) odloči, da se ta pomoč razširi tudi na grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, ki se proizvajata v drugih regijah Skupnosti, ne le v vinorodni coni C III.

3. Pomoči v skladu z odstavkom 1 se rezervirajo izključno za uporabo proizvodov, ki se pridobivajo iz sort, uvrščenih izključno med sorte vinske trte ali med oboje, sorte vinske trte in sorte za druge namene, in se prav tako lahko dodelijo za grozdje z izvorom iz Skupnosti, ki izhaja iz istih sort.

4. Višino pomoči je treba določiti tako, da so stroški za dobavo grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta z izvorom iz Skupnosti takšni, da se ohranijo tradicionalne prodajne možnosti teh proizvodov.

▼M4 —————

▼B

Člen 36

Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

Ta pravila zajemajo zlasti:

(a) pogoje za dodelitev pomoči, navedene v členu 34(1);

(b) potrebne ukrepe za zagotavljanje nadzora pri uporabi proizvodov, navedeni v členu 35(1);

(c) višino pomoči, navedene v členih 34 in 35, ki se določi pred začetkom vsakega vinskega leta;

(d) odločitev, navedeno v členu 35(2).







POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 37

Pridelovalci, za katere veljajo obveznosti iz členov 27 in 28, so upravičeni do ugodnosti iz intervencijskih ukrepov v okviru tega naslova, pod pogojem, da so izpolnili zgoraj navedene obveznosti v referenčnem obdobju, ki ga je treba določiti. To obdobje in podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.

Člen 38

1. Kadar so zabeležene čezmerno visoke cene za eno vrsto vina na trgu Skupnosti in je verjetno, da se bo takšen položaj še nadaljeval in povzročal motnje na trgu, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe.

2. Kolikor je to potrebno za podporo trga z namiznimi vini, se lahko sprejmejo intervencijski ukrepi za proizvode, navedene v členu 1(2)(b), razen namiznega vina, v skladu s postopkom, določenim v členu 75.







NASLOV IV

ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV IN SEKTORSKE ORGANIZACIJE







POGLAVJE I

ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV

Člen 39

1. „Organizacija proizvajalcev“, priznana v smislu te uredbe, pomeni katero koli pravno osebo:

(a) ki se ustanovi na lastno pobudo proizvajalcev proizvodov, zajetih v tej uredbi;

(b) ki ima zlasti cilj: (i) zagotavljati, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; (ii) pospeševati koncentracijo ponudbe in prodaje proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani; (iii) zmanjšati proizvodne stroške in stabilizirati cene proizvajalcev; (iv) pospeševati uporabo okolju prijaznih načinov obdelovanja, pridelovalnih postopkov in postopkov ravnanja z odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje in/ali pospeševanje biološke raznovrstnosti.

2. Organizacije proizvajalcev, priznane v v tej uredbi, morajo imeti možnost, da svojim članom določijo ustrezne kazni ob kršenju pravil organizacije.

3. Države članice lahko vse skupine proizvajalcev, ki za to zaprosijo, priznajo za organizacije proizvajalcev v smislu te uredbe, če:

(a) izpolnijo zahteve, določene v odstavkih 1 in 2, in v ta namen med drugim dokažejo, da imajo minimalno število članov in da pokrivajo minimalno količino tržne proizvodnje;

(b) obstaja zadosten dokaz, da lahko ustrezno izvajajo svoje dejavnosti, časovno, pa tudi glede učinkovitosti;

(c) omogočijo svojim članom, da so deležni tehnične pomoči pri uporabi okolju prijaznih postopkov pridelave.

Člen 40

1. Države članice:

(a) se odločijo, ali priznajo organizacijo proizvajalcev, v treh mesecih po prejemu zahtevka z vsemi ustreznimi dokumenti;

(b) opravljajo redne preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev izpolnjujejo zahteve in pogoje za priznanje, ob neupoštevanju teh pogojev naložijo kazni takšnim organizacijam in se po potrebi odločijo za odvzem priznanja;

(c) obvestijo Komisijo v dveh mesecih o vsaki odločitvi glede dodelitve ali odvzema priznanja.

2. Komisija se s pregledi prepriča o izpolnjevanju člena 39 in odstavka 1(b) tega člena in na podlagi teh pregledov od držav članic zahteva, da priznanje odvzamejo, če je to primerno.







POGLAVJE II

SEKTORSKE ORGANIZACIJE

Člen 41

1. Za izboljšanje delovanja trga s kakovostnim vinom, pridelanim na določenem pridelovalnem območju (pdpo), in z namiznim vinom z geografsko označbo lahko države članice proizvajalke zlasti pri izvajanju sklepov sektorskih organizacij določijo prodajna pravila za urejanje ponudbe pri prvem trženju, kolikor takšna pravila veljajo na zadrževanje proizvodov in/ali postopno sproščanje v promet proizvodov brez vsakega drugega skupno dogovorjenega postopka, kakor so:

— določanje cen, bodisi okvirno ali kot priporočilo,

— zadrževanje prevelikega deleža običajno razpoložljive količine letnega pridelka in na splošno vsak neobičajen ukrep za zmanjšanje ponudbe,

— zavrnitev izdaje nacionalnih potrdil in/ali potrdil Skupnosti, ki so potrebna za promet in trženje proizvodov vina, kadar je takšno trženje v skladu s temi pravili.

2. Pravila iz odstavka 1 je treba poslati izvajalcem v celotnem obsegu z objavo v uradni publikaciji zadevne države članice.

3. Države članice, ki so izkoristile možnosti, ponudene v odstavku 1, poročajo Komisiji vsako leto o odločitvah, prejšnje leto sprejetih glede teh možnosti. Komisija pregleda, ali so usklajene z zakonodajo Skupnosti, še zlasti s predpisi o prostem pretoku (členi 28 do 31 Pogodbe) in konkurenci (členi 81 do 86 Pogodbe) in z načelom prepovedi razlikovanja (člen 34(3) Pogodbe).

4. Organizacije iz odstavka 1 izvajajo več naslednjih ukrepov v eni ali več regijah Skupnosti ob upoštevanju interesov potrošnikov:

(i) izboljšanje poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga;

(ii) pomoč pri boljši koordinaciji prodaje proizvodov, zlasti z raziskavami in preučevanjem trga;

(iii) oblikovanje standardne oblike pogodb v skladu s pravom Skupnosti;

(iv) izraba pridelovalnega potenciala v večjem obsegu;

(v) zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja;

(vi) odkrivanje načinov omejevanja uporabe sredstev za zaščito rastlin in uporabe drugih snovi in zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanje okolja;

(vii) razvoj postopkov in načinov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje, vinifikacije in trženja;

(viii) izkoriščanje možnosti in ohranjanja ekološkega kmetovanja, pa tudi označb izvora, označb kakovosti in geografskih označb;

(ix) pospeševanje zlasti integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih pridelovalnih postopkov.







NASLOV V

ENOLOŠKI POSTOPKI IN OBDELAVE, OPIS, OZNAČEVANJE, PREDSTAVITEV IN ZAŠČITA







POGLAVJE I

ENOLOŠKI POSTOPKI IN OBDELAVE

Člen 42

1. V Skupnosti dovoljeni enološki postopki in obdelave so določeni za proizvodnjo proizvodov iz te uredbe, razen grozdnega soka in zgoščenega grozdnega soka ter grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, namenjenih za pripravo grozdnega soka.

2. Dovoljeni enološki postopki in obdelave se lahko uporabljajo samo za zagotavljanje ustrezne vinifikacije, ustreznega ohranjanja ali ustreznega prečiščenja proizvoda.

3. Dovoljeni enološki postopki in obdelave izključujejo dodajanje vode, razen takrat, ko to zahteva posebna tehnološka potreba, pa tudi dodajanje alkohola, razen pri svežem grozdnem moštu, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, pri likerskem vinu, penečem vinu, alkoholiziranem vinu za destilacijo in pod pogoji, ki jih je treba določiti, pri biser vinih.

4. Države članice lahko glede na enološke postopke in obdelave uporabijo strožje pogoje, da se ohranijo osnovne lastnosti kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), namiznih vin z geografsko označbo, ki se proizvajajo na njihovem ozemlju, penečih vin in likerskih vin. Te pogoje sporočijo Skupnosti, ki jih posreduje drugim državam članicam.

5. Kolikor to ni drugače določeno, se lahko samo grozdje, ki izvira iz sort, naštetih v razvrstitvi v skladu s členom 19 kot sorte vinske trte ali proizvodi, ki iz njih izvirajo, uporablja v Skupnosti za proizvodnjo:

(a) grozdnega mošta, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola;

(b) zgoščenega grozdnega mošta;

(c) prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta;

(d) vina, primernega za proizvodnjo namiznega vina;

(e) namiznega vina;

(f) kakovostnega vina, pridelanega na določenem geografskem področju (pdpo);

(g) likerskega vina;

(h) delno prevretega grozdnega mošta iz sušenega grozdja;

(i) vina iz prezrelega grozdja.

6. Rezanje vina, primernega za proizvodnjo belega namiznega vina, ali belega namiznega vina z vinom, primernim za proizvodnjo rdečega namiznega vina, ali z rdečim namiznim vinom ne more dati namiznega vina.

Ta določba pa v nekaterih primerih, ki jih je treba še določiti, ne preprečuje takšnega rezanja, kakor je navedeno v prvem pododstavku, če ima nastali proizvod značilnosti rdečega namiznega vina.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se takšno rezanje dovoljuje do 31. julija 2005 na območjih, na katerih je bil takšen postopek tradicionalen, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih je treba določiti.

Člen 43

1. Dovoljeni enološki postopki in obdelave so določeni v Prilogi IV in Prilogi V.

2. Še posebej:

— dovoljeni enološki postopki in obdelave glede obogatitve, zakisanja, razkisanja in dodajanja sladkorja, pa tudi predpisi glede vsebnosti žveplovega dioksida in najvišje količine hlapnih kislin so določeni v točkah A do G Priloge V,

— dovoljeni enološki postopki in obdelave ter predpisi o proizvodnji penečega vina in kakovostnega penečega vina so določeni v točkah H in I Priloge V,

— dovoljeni enološki postopki in sredstva ter predpisi o proizvodnji likerskega vina so določeni v točki J Priloge V.

Člen 44

▼M5

1. Od proizvodov, ki spadajo pod oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29, se lahko za neposredno prehrano ljudi v Skupnosti ponudijo ali dostavijo samo likerska vina, peneča vina, gazirana peneča vina, polpeneča vina, gazirana polpeneča vina, kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju, namizna vina, vina, pridobljena iz prezrelega grozdja in, kjer je primerno, ne glede na člen 45, zakonito uvožena vina.

▼B

2. Razen ustekleničenih vin, za katera je mogoče dokazati, da je bilo polnjenje opravljeno pred 1. septembrom 1971, se lahko druga vina, kakor so kakovostna vina, pridelana na določenem geografskem območju (pdpo), dobljena iz sort vinske trte, navedenih v členu 42(5), ki pa ne ustrezajo definicijam iz točk 12 do 18 Priloge I, uporabijo samo za porabo v posamični družini proizvajalca vina, za proizvodnjo vinskega kisa ali za destilacijo.

3. V letih z neugodnimi vremenskimi razmerami se lahko odloči, da se lahko proizvodi iz vinorodnih con A in B, ki ne dosežejo minimalnega naravnega volumenskega deleža alkohola, določenega za zadevno vinorodno cono, uporabijo v Skupnosti za proizvodnjo penečega vina in gaziranega penečega vina, če to vino doseže dejanski minimalni volumenski delež alkohola, ne nižji od 8,5 vol. %, ali za proizvodnjo gaziranega biser vina. V tem primeru se obogatitev opravi v mejah, navedenih v odstavku 5 točke D Priloge V.

4. Brez poseganja v strožje določbe, ki jih države članice lahko uporabljajo za proizvodnjo proizvodov na svojem ozemlju, ki ne sodijo pod oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29, se sme sveži grozdni mošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, uporabiti samo za pripravo takšnih proizvodov.

5. Grozdni sok in zgoščeni grozdni sok, ki izvirata iz Skupnosti, se ne smeta predelati v vino ali dodati vinu. Ti proizvodi se nadzorujejo glede na njihovo uporabo. Alkoholno vrenje teh proizvodov je prepovedano na ozemlju Skupnosti.

6. Določbe odstavkov 4 in 5 ne veljajo za proizvode, iz katerih v Združenem kraljestvu , na Irskem ►A1 in na Poljska ◄ proizvajajo proizvode, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, za katere države članice lahko dovolijo uporabo sestavljenega imena, ki vključuje besedo „vino“ v skladu s točko C odstavka 2 Priloge VII.

7. Vino, primerno za proizvodnjo namiznega vina, ki ne dosega dejanskega minimalnega volumenskega deleža alkohola za namizno vino, se lahko daje v promet samo za proizvodnjo penečega vina, proizvodnjo kisa, destilacijo in druge industrijske namene. Obogatitev tega vina in rezanje z namiznim vinom zaradi zvišanja dejanskega volumenskega deleža alkohola do stopnje, predpisane za namizno vino, se lahko opravi samo na posesti proizvajalca vina ali na njegov račun.

8. Razen alkohola, žganih pijač in destilata se iz vinskih droži ali grozdnih tropin ne smejo pridelovati niti vino niti druge pijače za neposredno prehrano ljudi.

9. Destilat izpirka tropin se lahko, kadar njegovo proizvodnjo dopušča zadevna država članica, uporabi samo za destilacijo ali za lastno porabo v družini pridelovalca vina.

10. Vino, alkoholizirano za destilacijo, se lahko uporabi samo za destilacijo.

11. Delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja se lahko dá na trg samo za proizvodnjo likerskih vin samo na vinorodnih območjih, na katerih je bil takšen način uporabe tradicionalen na dan 1. januarja 1985, in za proizvodnjo vina iz prezrelega grozdja.

12. Sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt, prečiščeni zgoščeni grozdni mošt, grozdni mošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, grozdni sok in zgoščeni grozdni sok z izvorom v tretjih državah se na ozemlju Skupnosti ne smejo niti predelati v vino niti vinu dodati.

13. Alkoholno vrenje proizvodov iz odstavka 12 ni dovoljeno na ozemlju Skupnosti. Ta določba ne velja za proizvode, iz katerih se v Združenem kraljestvu , na Irskem ►A1 in na Poljska ◄ proizvajajo proizvodi, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, za katere države članice lahko dovolijo uporabo sestavljenega imena, ki vključuje besedo „vino“ v skladu z odstavkom 2 točke C Priloge VII.

14. Rezanje vina z izvorom iz tretje države z vinom Skupnosti in rezanje med vini z izvorom iz tretjih držav na geografskem ozemlju Skupnosti se prepovesta.

15. Svet lahko odstopi od odstavka 12, prvega stavka odstavka 13 in odstavka 14 v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti.

Člen 45

1. Razen ob sprejetem odstopanju se naslednji proizvodi ne smejo ponuditi ali odstraniti za neposredno prehrano ljudi:

(a) proizvodi s tarifnimi oznakami KN 2204 30 10, 2204 21, 2204 29 in 2204 10, ne glede na to, ali so uvoženi ali ne, ki so šli skozi enološke postopke, ne dovoljene po pravilih Skupnosti, ali kjer je to dovoljeno, ne dovoljene po nacionalnih predpisih;

(b) proizvodi iz člena 1(2)(a), (b) in (c), ki niso ustrezne in primerne kakovosti za trženje;

(c) proizvodi iz člena 1(2), ki ne ustrezajo opredelitvam iz Priloge I.

2. Odstopanja, navedena v odstavku 1 za uvožene proizvode, se sprejmejo v skladu s postopkom, določnim v členu 133 Pogodbe.

Člen 46

1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja in prilog IV in V se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75.

Ta pravila določajo zlasti:

(a) glede na točko A Priloge V prehodne ukrepe v zvezi z vinom, proizvedenim pred 1. septembrom 1986, in spremembe seznamov vin v odstavku 2;

(b) glede na prilogi IV in V omejitve in nekatere pogoje za uporabo enoloških postopkov in obdelav iz teh prilog, razen omejitev in pogojev, določenih v teh prilogah;

(c) odločitve, izjeme, odstopanja, pogoje in sezname, navedene v tem poglavju in Prilogi V;

(d) uporabo točk C do G Priloge V za proizvode, potrgane na območjih Skupnosti, ki niso vključena v vinorodne cone, navedene v Prilogi III;

(e) glede na točko J Priloge V sezname, navedene v odstavkih 2(b) in 6, odstopanja, navedena v odstavku 4(b), in izjavo ter postopek registracije, navedene v odstavku 6.

2. V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se sprejmejo naslednja pravila:

(a) pravila o primerjanju nekaterih enoloških postopkov in obdelav, uporabljenih v tretjih državah, s tistimi, ki so navedeni v členu 43(1) in Prilogi IV;

(b) določbe, ki urejajo tipiziranje in rezanje mošta in vina;

(c) specifikacija čistosti in določanja snovi, ki je bila uporabljena v enoloških postopkih;

(d) upravni predpisi za izvajanje dovoljenih enoloških postopkov in obdelav; ti predpisi lahko določajo, da se nekateri enološki postopki in obdelave lahko izvajajo samo pod nadzorom osebe s pooblastilom zadevne države članice, ki razpolaga z zadostnim znanjem, da lahko zagotavlja kvaliteto, higieno in zdravstveno ustreznost proizvoda;

(e) pogoji za posest in promet, uporabo proizvodov iz člena 45 ali seznamov proizvodov, ki so izvzeti iz zahtev tega člena, in merila za preprečevanje strogosti v posameznih primerih, pogoji, pod katerimi lahko države članice odobrijo posest, promet in uporabo proizvodov, ki ne ustrezajo predpisom te uredbe, razen tistih, navedenih v členu 45(1), ali določbam, sprejetim v skladu s to uredbo;

(f) splošna pravila za poskusno uporabo drugače nedovoljenih enoloških postopkov in obdelav.

3. Analitične metode za določanje sestave proizvodov, zajetih v tej uredbi, in pravila, po katerih se lahko ugotovi, ali so bili ti proizvodi podvrženi nedovoljenim enološkim postopkom, se sprejmejo po postopku iz člena 75.

Po istem postopku se po potrebi določijo mejne vrednosti snovi, ki so značilne za uporabo nekaterih enoloških postopkov, in tabele za primerjalno analizo.

Če v Skupnosti niso predvidene analitične metode ali pravila v smislu prvega pododstavka za ugotavljanje in določanje količine iskanih snovi v zadevnem proizvodu, je treba uporabiti naslednje analitične metode:

(a) analitične metode, ki jih priznava Generalna skupščina Mednarodnega urada za vinsko trto in vino (IWO) in jih je objavil ta urad; ali

(b) kadar izmed analitičnih metod, navedenih pod točko (a), ni mogoče najti ustrezne metode, analitično metodo, ustrezajočo normam, ki jih priporoča Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO); ali

(c) če ni na voljo nobene od metod, navedenih v točkah (a) in (b), in zaradi natančnosti, ponovljivosti in sledljivosti metode: (i) analitično metodo, ki jo dovoljuje zadevna država članica; ali (ii) po potrebi katero koli drugo analitično metodo.

Avtomatične analitične metode, ki se uporabljajo namesto analitične metode Skupnosti, se razumejo kot enakovredne analitičnim metodam Skupnosti, navedenim v prvem pododstavku, če je bilo ugotovljeno po postopku, določenem v členu 75, da so dobljeni rezultati glede natančnosti, ponovljivosti in sledljivosti vsaj enakovredni rezultatom, dobljenim z ustrezno metodo Skupnosti.







POGLAVJE II

OPISOVANJE, OZNAČEVANJE, PREDSTAVITEV IN ZAŠČITA NEKATERIH PROIZVODOV

Člen 47

1. Pravila o poimenovanju, označevanju in predstavitvi nekaterih proizvodov iz te uredbe ter zaščita nekaterih podatkov in pojmov so določeni v tem poglavju in v prilogah VII in VIII. Pri teh pravilih se upoštevajo zlasti naslednji cilji:

(a) zaščita legitimnih interesov potrošnikov;

(b) zaščita legitimnih interesov proizvajalcev;

(c) nemoteno delovanje notranjega trga;

(d) pospeševanje proizvodnje kakovostnih proizvodov.

2. Pravila, navedena v odstavku 1, zajemajo zlasti določbe o:

(a) obvezni uporabi nekaterih podatkov;

(b) dovoljeni uporabi nekaterih podatkov pod določenimi pogoji;

(c) dovoljeni uporabi drugih podatkov, vključno z informacijami, ki so lahko koristne za potrošnike;

(d) zaščiti in nadzoru nekaterih podatkov;

(e) uporabi geografskih označb in tradicionalnih poimenovanj;

(f) označevanju uvoženih proizvodov, ali kolikor ta uredba to dopušča, proizvodov, proizvedenih iz teh proizvodov, za zagotovitev, da so potrošniki seznanjeni z naravo zadevnega proizvoda in da se ta proizvod ne označi kot proizvod Skupnosti ali kot proizvod države članice.

3. Pravila iz odstavka 1 se uporabljajo za opis proizvodov, ki so tam navedeni:

(a) na etiketah,

(b) v registrih in v spremljevalnih in drugih dokumentih, ki jih določa zakonodaja Skupnosti, v nadaljnjem besedilu „uradni dokumenti“, razen carinskih dokumentov;

(c) v komercialnih dokumentih, zlasti na računih in dobavnicah;

(d) v reklamnem materialu, kolikor ta uredba določa posebne določbe za te namene.

4. Pravila iz odstavka 1 veljajo za predstavitev proizvodov, ki so tam navedeni, glede na:

(a) posode, vključno z načinom zapiranja;

(b) označevanje;

(c) embalažo.

5. Pravila iz odstavka 1 veljajo za proizvode, ki so določeni za prodajo, in za proizvode, ki so dani na trg.

Člen 48

Opis in predstavitev proizvodov, navedenih v tej uredbi, in vse oblike oglaševanja teh proizvodov ne smejo biti neustrezni ali povzročati zmede ali zavajanja oseb, katerim so namenjeni, zlasti glede na:

— informacije, predvidene v členu 47. To velja tudi, če se informacije uporabljajo v prevodu ali v zvezi z dejanskim izvorom ali z dodatki, kakor so „vrsta“, „tip“, „slog“, „imitacija“, „znamka“ ali podobno,

— lastnosti proizvodov in zlasti njihovo vrsto, sestavo, volumenski delež alkohola, barvo, vir ali izvor, kakovost, sorto vinske trte, letnik trgatve ali nominalno prostornino embalaže,

— identiteto in status fizičnih in pravnih oseb ali skupine oseb, ki so bile ali so povezane s proizvodnjo ali s trženjem zadevnega proizvoda, zlasti polnilnico.

Člen 49

1. Proizvodi, katerih opis ali predstavitev ni v skladu s predpisi te uredbe ali podrobnimi pravili, sprejetimi za njihovo izvajanje, se ne smejo prodajati ali dati v promet na trg v Skupnosti ali izvažati.

Pri proizvodih, namenjenih za izvoz:

— lahko odstopanja od te uredbe dovolijo države članice, kadar to zahteva zakonodaja tretje države uvoznice,

— se lahko odstopanja od te uredbe predvidijo v izvršilnih določbah v primerih, ki jih ne zajema prva alinea.

2. Država članica, na ozemlju katere je proizvod, ki njegov opis ali predstavitev ne ustreza določbam, navedenim v odstavku 1, sprejme potrebne ukrepe za kaznovanje kršitev glede na njihovo resnost.

Država članica lahko odobri, da se zadevni proizvod v Skupnosti proda, dá v promet na trg v Skupnosti ali izvozi, če se spremeni opis ali predstavitev tega proizvoda, pod pogojem, da ustreza določbam odstavka 1.

Člen 50

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zainteresiranim strankam v skladu s členoma 23 in 24 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine omogočile preprečitev uporabe geografskih označb za proizvode, navedene v členu 1(2)(b), za proizvode, ki nimajo izvora v kraju, označenem z zadevno geografsko označbo, tudi kadar je naveden pravi izvor blaga ali se uporablja geografska označba pri prevodu ali skupaj z izrazi „vrsta“, „tip“, „slog“, „imitacija“ ali podobno.

2. V smislu tega člena velja kot „geografska označba“ označba, ki označuje izvor proizvoda na ozemlju tretje države, članice Svetovne trgovinske organizacije, ali v regiji ali na prostoru v okviru tega ozemlja takrat, ko se določena kakovost, ugled ali druga lastnost proizvoda lahko določi za ta geografski kraj izvora.

3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata ne glede na druge posebne predpise zakonodaje Skupnosti, ki določajo pravila za označevanje in predstavitev proizvodov, zajetih v tej uredbi.

Člen 51

1. Za uporabo tega naslova pomeni „geografska enota, ki je manjša od države članice“:

— manjše lege ali enote, ki združujejo več leg,

— lokalno upravno območje ali del tega območja,

— vinorodni podokoliš ali del vinorodnega podokoliša,

— območje zunaj določenega vinorodnega okoliša.

2. Uporaba geografske označbe za označevanje namiznega vina, ki se pridobiva z rezanjem vina iz grozdja, pridelanega na različnih vinorodnih območjih, se dovoljuje, če izhaja vsaj 85 % namiznega vina iz tega rezanja vina z vinorodnega območja, katerega ime nosi.

Uporaba geografske označbe za označevanje belega namiznega vina vinorodne cone A ali vinorodne cone B se dovoljuje samo, če proizvodi, ki sestavljajo rezano vino, izvirajo iz zadevnih vinorodnih con ali kadar se zadevno vino pridobiva z rezanjem namiznega vina iz vinorodne cone A z namiznim vinom vinorodne cone B.

3. Države članice lahko pogojno uporabljajo geografsko označbo za označevanje namiznega vina zlasti za vino, ki je bilo v celoti proizvedeno iz nekaterih jasno označenih sort vinske trte in prihaja izključno z natančno razmejenega območja, katerega ime nosi.

Člen 52

1. Če država članica uporablja ime določenega območja za označevanje kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (pdpo), ali vina, namenjenega za predelavo v takšno kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo), če je to primerno, se to ime ne sme uporabljati za označevanje proizvodov vinskega sektorja, ki niso proizvedeni na tem območju, in/ali proizvodov, ki niso označeni z imenom v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti in nacionalnimi predpisi. Enako velja tudi, če je država članica uporabila ime lokalnega upravnega območja ali dela tega območja ali določenega kraja samo za označevanje kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (pdpo), ali vina, namenjenega za predelavo v takšno kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo), če je to primerno.

Brez poseganja v predpise Skupnosti v zvezi z določenimi tipi kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), lahko države članice pod proizvodnimi pogoji, ki jih morajo še določiti, dovolijo, da se ime določenega območja združi s podrobnostmi, ki veljajo za proizvodni postopek ali tip, ali z imenom sorte vinske trte ali sinonimom tega imena.

Ne glede na prvi pododstavek lahko Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sklene do 31. avgusta 2001, da se smejo še naprej, vendar največ tri vinska leta uporabljati tudi za označevanje namiznega vina nekatera geografska imena, ki se tradicionalno uporabljajo za označevanje namiznega vina in ki so postala ime danega območja.

2. Naslednja imena in izrazi:

— ime sorte vinske trte,

— tradicionalna specifična oznaka, navedena v četrti podalinei druge alinee točke A2(c) Priloge VII ali v drugi alinei točke D2(c) Priloge VIII, ali

— dodatna tradicionalna oznaka, navedena v peti alinei točke B1(b) Priloge VII, če jo predvidi država članica za označevanje vina v skladu z določbami Skupnosti,

se lahko uporabljajo za opis, pr