02014R0702 — SL — 10.07.2017 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 702/2014

z dne 25. junija 2014

o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije







KAZALO POGLAVJE I SKUPNE DOLOČBE POGLAVJE II POSTOPKOVNE ZAHTEVE POGLAVJE III VRSTE POMOČI Oddelek 1 Pomoč za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov Oddelek 2 Pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih Oddelek 3 Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju Oddelek 4 Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju Oddelek 5 Pomoč za gozdarstvo Oddelek 6 Pomoč MSP na podeželju, sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje k takim sofinanciranim ukrepom POGLAVJE IV PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE







POGLAVJE I

SKUPNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za naslednje vrste pomoči:

(a) pomoč za mikro, mala in srednja podjetja (MSP):

(i) ki so dejavna v kmetijskem sektorju, in sicer na področju primarne kmetijske proizvodnje, predelave kmetijskih proizvodov in trženja kmetijskih proizvodov, z izjemo členov 14, 15, 16, 18 in 23 ter členov od 25 do 28, ki se uporabljajo samo za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji;

(ii) za dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, če se takšna pomoč dodeli v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013 in je sofinancirana v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP) ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe;

(b) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih;

(c) pomoč za nadomestilo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju;

(d) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in ribiškem sektorju;

(e) pomoč za gozdarstvo.

2. Kadar države članice menijo, da je to primerno, se lahko odločijo za dodelitev pomoči iz odstavkov 1(a), 1(d) in 1(e) tega člena pod pogoji iz Uredbe (EU) št. 651/2014.

3. Ta uredba se ne uporablja za pomoč za:

(a) gozdarski sektor, ki ni sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe, z izjemo členov 31, 38, 39 in 43;

(b) MSP za dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, ki ni sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe.

4. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) sheme pomoči iz členov 17, 32 in 33, člena 34(5)(a) do (c) ter členov 35, 40, 41 in 44 te uredbe, če povprečni letni proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih od njihovega začetka veljavnosti. Komisija se lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za daljše obdobje za vsako od teh shem pomoči, potem ko preuči ustrezne načrte ocenjevanja, ki jih države članice priglasijo Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme;

(b) vse spremembe shem iz odstavka 4(a) tega člena, razen preoblikovanj, ki ne morejo vplivati na združljivost sheme pomoči na podlagi te uredbe ali ne morejo znatno vplivati na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja;

(c) pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom v tretje države ali države članice, in sicer pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

(d) pomoč, ki je odvisna od prednostne uporabe domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga.

5. Ta uredba se z izjemo člena 30 ne uporablja za:

(a) sheme pomoči, ki ne izključujejo izrecno plačil individualne pomoči podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom;

(b) ad hoc pomoč za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom.

6. Ta uredba se ne uporablja za pomoč podjetjem v težavah, z izjemo:

(a) pomoči za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, v skladu s členom 30, pomoči za stroške izkoreninjenja bolezni živali v skladu s členom 26(8) in pomoči za odstranitev in uničenje poginulih živali v skladu s členom 27(1)(c), (d) in (e);

(b) pomoči za naslednje dogodke, pod pogojem, da je podjetje zaradi izgub ali škode, ki jih je povzročil zadevni dogodek, postalo podjetje v težavah:

(i) za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, v skladu s členom 25;

(ii) pomoč za stroške izkoreninjenja škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za odpravo škode zaradi bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah v skladu s členom 26(8) in (9);

(iii) pomoč za odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, drugih slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov na rastlinah, katastrofalnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v skladu s členom 34(5)(d).

7. Ta uredba se ne uporablja za ukrepe državne pomoči, ki so sami po sebi, zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi metode njihovega financiranja, neločljivo povezani s kršitvijo prava Unije, zlasti za:

(a) pomoč, pri kateri je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo upravičenca, da ima svoj sedež v zadevni državi članici ali da ima tam večino poslovnih enot;

(b) pomoč, kadar je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve;

(c) pomoč, ki upravičencem omejuje možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) ”pomoč” pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) Pogodbe;

(2) ”MSP” ali ”mikro, mala in srednja podjetja” pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I;

(3) ”kmetijski sektor” pomeni vsa podjetja, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov;

(4) ”kmetijski proizvod” pomeni proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 );

(5) ”primarna kmetijska proizvodnja” pomeni proizvodnjo rastlinskih in živinorejskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi brez kakršnih koli nadaljnjih postopkov, ki bi spremenili naravo takih proizvodov;

(6) ”predelava kmetijskih proizvodov” pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

(7) ”trženje kmetijskih proizvodov” pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati na trg, razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsake dejavnosti, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje kmetijskih proizvodov, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih;

(8) ”kmetijsko gospodarstvo” pomeni enoto, ki obsega zemljišče, objekte in naprave, ki se uporabljajo za primarno kmetijsko proizvodnjo;

(9) ”naravne nesreče” pomenijo potrese, snežne plazove, zemeljske plazove in poplave, tornade, hurikane, izbruhe vulkanov in požare v naravi naravnega izvora;

(10) ”shema pomoči” pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku;

(11) ”načrt vrednotenja” pomeni dokument, ki vsebuje vsaj naslednje minimalne elemente: cilje sheme pomoči, ki jih je treba ovrednotiti; vprašanja za vrednotenje; kazalnike rezultatov; predvideno metodologijo, ki se bo uporabila za vrednotenje; zahteve v zvezi z zbiranjem podatkov; predlagani časovni razpored vrednotenja, vključno z datumom predložitve končnega poročila o vrednotenju; opis neodvisnega organa, ki bo opravil vrednotenje, ali merila, ki se bodo uporabila za izbor tega organa, ter način, na katerega se bo zagotovilo obveščanje javnosti o vrednotenju;

(12) ”individualna pomoč” pomeni:

(a) ad hoc pomoč in

(b) pomoč, ki je dodeljena posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči;

(13) ”ad hoc pomoč” pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

(14) ”podjetje v težavah” pomeni podjetje, za katerega velja vsaj ena od naslednjih okoliščin:

(a) če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstajajo manj kot tri leta) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala; To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. V tej določbi se ”družba z omejeno odgovornostjo” nanaša zlasti na vrste družb, navedene v Prilogi I Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ), ”osnovni kapital” pa po potrebi vključuje vplačani presežek kapitala;

(b) če je v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstajajo manj kot tri leta), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica kapitala, prikazanega v računovodski bilanci. Za namene te določbe se ”družba, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe” nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II Direktive 2013/34/EU;

(c) če je podjetje v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali če v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov;

(d) če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in še ni vrnilo posojila ali prekinilo jamstva ali če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in je še vedno predmet načrta prestrukturiranja;

(e) če je v primeru podjetja, ki ni MSP, v zadnjih dveh letih:

(i) knjigovodsko razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom večje od 7,5 in

(ii) razmerje med dobičkom podjetja pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) ter kritjem obresti nižje od 1,0;

(15) ”poginule živali” pomenijo živali z določeno diagnozo ali brez nje, ki so bile usmrčene z evtanazijo ali so poginile, vključno z mrtvorojenimi in nerojenimi živalmi, na kmetiji ali v kakršnem koli drugem prostoru ali med prevozom, vendar niso bile zaklane za prehrano ljudi;

(16) ”slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami,” pomenijo neugodne vremenske pogoje, kot so zmrzal, nevihte in toča, led, močno ali obilno deževje ali huda suša, ki uničijo več kot 30 % povprečne proizvodnje, izračunane na podlagi:

(a) predhodnega triletnega obdobja ali

(b) triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjega in najnižjega vnosa;

(17) ”druge slabe vremenske razmere” pomenijo neugodne vremenske razmere, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 2(16) te uredbe;

(18) ”škodljivi organizmi na rastlinah” pomenijo škodljive organizme, kot je opredeljeno v členu 2(1)(e) Direktive Sveta 2000/29/ES ( 3 );

(19) ”katastrofalni dogodek” pomeni nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti ter povzroči znatne motnje gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane znatna gospodarska škoda za gozdarski sektor;

(20) ”bruto ekvivalent nepovratnih sredstev” pomeni znesek pomoči, če je bila upravičencu dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev;

(21) ”opredmetena sredstva” pomenijo sredstva, ki jih sestavljajo zemljišča, stavbe in obrati, stroji in oprema;

(22) ”neopredmetena sredstva” pomenijo sredstva, ki nimajo fizične ali finančne oblike, kot so patenti, licence, strokovno znanje ali druga intelektualna lastnina;

(23) ”kmetijsko-gozdarski sistemi” pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja kmetijstvo;

(24) ”vračljiva predplačila” pomenijo posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta;

(25) ”začetek izvajanja projekta ali dejavnosti” pomeni bodisi začetek dejavnosti ali gradbenih del, povezanih z naložbo, bodisi prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali uporabo storitev ali vsako drugo zavezo, zaradi katere projekta ali dejavnosti ni več mogoče preklicati, kar nastopi prej; nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek izvajanja projekta ali dejavnosti;

(26) ”velika podjetja” pomeni podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I;

(27) ”naslednica davčne sheme” pomeni shemo v obliki davčnih ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčnih ugodnosti in ki jo nadomešča;

(28) ”intenzivnost pomoči” pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev;

(29) ”datum dodelitve pomoči” pomeni datum, ko se pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima;

(30) ”standard Unije” pomeni obvezen standard, predpisan z zakonodajo EU, ki določa raven, ki jo morajo doseči posamezna podjetja, zlasti glede okolja, higiene in dobrobiti živali; posledično se standardi ali cilji, zastavljeni na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja, ne štejejo za standarde Skupnosti;

(31) ”program razvoja podeželja” pomeni program razvoja podeželja, kot je določen v členu 6(1) Uredbe št. 1305/2013;

(32) ”neproizvodna naložba” pomeni naložbo, ki ne povzroči znatnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega gospodarstva;

(33) ”naložbe za skladnost s standardom Unije” pomenijo naložbe, ki se izvedejo za doseganje skladnosti s standardom Unije po zaključku prehodnega obdobja, določenega z zakonodajo Unije;

(34) ”mladi kmet” pomeni osebo, ki na dan predložitve vloge za pomoč ni stara več kot 40 let, ima ustrezno poklicno znanje in kompetence ter prvič vzpostavlja kmetijsko gospodarstvo kot nosilec tega gospodarstva;

(35) ”najbolj oddaljene regije” pomenijo regije iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe;

(36) ”manjši egejski otoki” pomenijo manjše otoke iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 );

(37) ”manj razvite regije” pomenijo regije, kjer je bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca nižji od 75 % povprečnega BDP v EU-27;

(38) ”EU-25” pomeni 25 držav članic Unije, ki so bile članice Unije maja 2005;

(39) ”EU-27” pomeni 27 držav članic Unije, ki so bile članice Unije januarja 2007;

(40) ”investicijska dela” pomenijo dela, ki jih opravijo kmet osebno ali kmetovi delavci, da ustvarijo sredstva;

(41) ”biogorivo na osnovi hrane” pomeni biogorivo, proizvedeno iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, kot je opredeljeno v predlogu Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ( 5 );

(42) ”aktivni kmet” pomeni aktivnega kmeta v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ( 6 ) Evropskega parlamenta in Sveta;

(43) ”skupina in organizacija proizvajalcev” pomeni skupino ali organizacijo, ki je ustanovljena za:

(a) prilagajanje proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani tovrstnih skupin ali organizacij proizvajalcev, zahtevam trga, ali

(b) skupno trženje blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo grosistom, ali

(c) oblikovanje skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila pridelka in razpoložljivosti, ali

(d) druge dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine ali organizacije proizvajalcev, na primer pridobivanje poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacijo in olajšanje inovacijskih postopkov;

(44) ”stalni stroški, ki nastanejo zaradi sodelovanja v shemi kakovosti” pomenijo stroške, ki nastanejo zaradi vključitve v shemo kakovosti, in letni prispevek za sodelovanje v njej, po potrebi pa tudi odhodke za preglede, ki so potrebni za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami sheme kakovosti;

(45) ”svetovanje” pomeni celotno svetovanje v okviru ene ali iste pogodbe;

(46) ”član kmetijskega gospodinjstva” pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status skupine in njenih članov v skladu z nacionalno zakonodajo, razen delavcev na kmetiji;

(47) ”stroški za teste na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) in govejo spongiformno encefalopatijo (BSE)” pomenijo vse stroške, vključno s stroški za pribor za testiranje ter stroški za odvzem, prevoz, testiranje, shranjevanje in uničenje vzorcev, ki so potrebni za vzorčenje in laboratorijsko opravljanje testov skladno s poglavjem C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 );

(48) ”rodovniška knjiga” pomeni vsako knjigo, register, datoteko ali podatkovni medij:

(a) ki ga vodi organizacija ali združenje rejcev, ki ga je država članica ustanovitve organizacije ali združenja rejcev uradno priznala, in

(b) v katerem so vpisane ali registrirane čistopasemske plemenske živali določene pasme z navedbo njihovih prednikov;

(49) ”zaščitena žival” pomeni katero koli žival, ki je zaščitena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo;

(50) ”organizacija za raziskave in širjenje znanja” pomeni subjekt (kot so univerze ali raziskovalni inštituti, agencije za prenos tehnologije, posredniki za inovacije ali v raziskave usmerjeni fizični ali virtualni skupni subjekti), ne glede na njegov pravni status (organiziran po javnem ali zasebnem pravu) ali način financiranja, katerega glavni cilj je neodvisna izvedba temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali obsežno razširjanje rezultatov teh dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa znanja. Kadar tak subjekt opravlja tudi gospodarske dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke navedenih gospodarskih dejavnosti knjižiti ločeno. Podjetja, ki imajo lahko vpliv na takšen subjekt, npr. v vlogi delničarjev ali članov, ne smejo imeti prednostnega dostopa do raziskovalnih zmogljivosti tega subjekta ali do njegovih rezultatov;

(51) ”običajni tržni pogoji” pomenijo, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo običajnih tržnih pogojev;

(52) ”hitro rastoča drevesa” pomenijo hitro rastoči gozd, v katerem je obdobje do začetka sečnje najmanj 8 let in največ 20 let;

(53) ”panjevci s hitro obhodnjo” pomenijo drevesne vrste z oznako KN 06 02 9041, ki jih določijo države članice in vključujejo lesnate rastline trajnice, pri katerih korenike ali ostanki stebel po žetvi ostanejo v tleh, s poganjki, ki se pojavijo naslednjo sezono, in z najdaljšimi obhodnjami, ki jih določijo države članice;

(54) ”transakcijski stroški” pomenijo dodatne stroške, ki so povezani z izpolnjevanjem obveznosti, vendar jih ni mogoče neposredno pripisati izvajanju teh obveznosti ali vključiti v neposredno povrnjene stroške ali neposredno povrnjen izpad dohodka in ki se lahko izračunajo na podlagi standardnih stroškov;

(55) ”drugi upravljavec zemljišč” pomeni podjetje, ki upravlja zemljišče in ni dejavno v kmetijskem sektorju;

(56) ”predelava kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode” pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, katerega rezultat je proizvod, ki ni zajet v Prilogo I Pogodbe;

(57) ”območja ’a’” pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, odobrena za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz člena 107(3)(a) Pogodbe;

(58) ”območja ’c’” pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, odobrena za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz člena 107(3)(c) Pogodbe;

(59) ”redko poseljena območja” pomenijo območja, ki jih je Komisija sprejela/potrdila kot taka v posameznih sklepih o kartah regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020;

(60) ”območja NUTS 3” pomenijo območja, določena na ravni 3 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 );

(61) ”Območja ’c’, ki niso predhodno opredeljena” pomenijo območja, ki jih države članice po lastni presoji določijo kot območja ”c” pod pogojem, da dokažejo, da ta območja izpolnjujejo nekatera socialno-ekonomska merila in da so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 ob uporabi določb člena 107(3)(c) Pogodbe;

(62) ”nekdanja območja ’a’” pomenijo tista območja, ki so kot območja ”a” določena v karti regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2011 do 30. junija 2014;

(63) ”živila” pomenijo živila, ki niso kmetijski proizvodi in so navedena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ).

Člen 3

Pogoji za izvzetje

Sheme pomoči, individualna pomoč, dodeljena v okviru shem pomoči, in ad hoc pomoč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2) ali (3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogojem, da taka pomoč izpolnjuje vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter posebne pogoje za ustrezno vrsto pomoči iz poglavja III te uredbe.

Člen 4

Pragovi za priglasitev

1. Ta uredba se ne uporablja za nobeno individualno pomoč, katere bruto ekvivalent nepovratnih sredstev presega naslednje pragove:

(a) pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih, povezanih s primarno kmetijsko proizvodnjo, kot je navedeno v členu 14: 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(b) pomoč za naložbe v zvezi s premestitvijo kmetijskega poslopja z namenom modernizacije objektov in naprav ali povečanja proizvodne zmogljivosti, kot je navedeno v členu 16(4): 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(c) pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, kot je navedeno v členu 17: 7,5 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(d) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih, kot je navedeno v členu 29: 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(e) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, kot je navedeno v členu 31: 7,5 milijona EUR na projekt;

(f) pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja, kot je navedeno v členu 32: 7,5 milijona EUR na projekt vzpostavitve;

(g) pomoč za kmetijsko-gozdarske sisteme, kot je določeno v členu 33: 7,5 milijona EUR na projekt vzpostavitve kmetijsko-gozdarskega sistema;

(h) pomoč za naložbe za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov, kot je navedeno v členu 35: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt;

(i) pomoč za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo in prilagajanjem gozdarskega sektorja, kot je navedeno v členu 40: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt;

(j) pomoč za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov, kot je navedeno v členu 41: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt;

(k) pomoč za naložbe v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode ali proizvodnjo bombaža, kot je navedeno v členu 44: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt.

2. Pragom, določenim v odstavku 1, se ni mogoče izogniti z namerno delitvijo shem ali projektov pomoči.

Člen 5

Preglednost pomoči

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, pri kateri je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev (”pregledna pomoč”).

2. Kot pregledne se obravnavajo naslednje vrste pomoči:

(a) pomoč v obliki nepovratnih sredstev in subvencioniranih obrestnih mer;

(b) pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi nepovratnih sredstev;

(c) pomoč v obliki jamstev:

(i) kadar je bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih v obvestilu Komisije, ali

(ii) kadar je bila pred izvajanjem pomoči metodologija za izračun jamstvenega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev sprejeta na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev ali katerega koli naslednjega obvestila, po priglasitvi te metodologije Komisiji, na podlagi katere koli uredbe, ki jo je sprejela Komisija na področju državnih pomoči, ki so takrat veljale, in odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v smislu uporabe te uredbe;

(d) pomoč v obliki davčnih ugodnosti, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero se zagotovi, da veljavni prag ni presežen;

(e) pomoč v obliki vračljivih predujmov, če skupni nominalni znesek vračljivih predujmov ne presega pragov, ki se uporabljajo v skladu s to uredbo, ali če je bila pred izvajanjem ukrepa metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivih predujmov sprejeta po priglasitvi Komisiji.

3. V tej uredbi se naslednje vrste pomoči ne obravnavajo kot pregledne:

(a) pomoč v obliki kapitalskih injekcij;

(b) pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja.

Člen 6

Spodbujevalni učinek

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, ki ima spodbujevalni učinek.

2. Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če upravičenec zadevni državi članici predloži pisno vlogo za pomoč pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti. Vloga za pomoč mora vsebovati najmanj naslednje podatke:

(a) ime in velikost podjetja;

(b) opis projekta ali dejavnosti, vključno z datumom začetka in konca;

(c) lokacijo projekta ali dejavnosti;

(d) seznam upravičenih stroškov;

(e) vrsto (nepovratna sredstva, posojilo, jamstvo, vračljivi predujem ali drugo) in znesek javnega financiranja, potrebnega za projekt ali dejavnost.

3. Ad hoc pomoč za velika podjetja ima spodbujevalni učinek, če je država članica zagotovila, da je izpolnjen pogoj iz odstavka 2, in pred dodelitvijo zadevne ad hoc pomoči preverila, da dokumentacija, ki jo je pripravil upravičenec, potrjuje, da bo pomoč dosegla enega ali več naslednjih rezultatov:

(a) bistveno razširitev obsega projekta ali dejavnosti zaradi pomoči;

(b) bistveno povečanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt ali dejavnost zaradi pomoči;

(c) bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti;

(d) v primeru ad hoc pomoči za naložbe se na zadevnem podeželskem območju projekt ali dejavnost kot taka ne bi izvedla ali ne bi bila dovolj donosna za upravičenca, če pomoč ne bi bila dodeljena.

4. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se za ukrepe v obliki davčnih ugodnosti domneva, da imajo spodbujevalni učinek, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) ukrep v skladu z objektivnimi merili vzpostavlja pravico do pomoči, ne da bi se država članica nadalje odločala po lastnem preudarku, in

(b) ukrep je bil sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost začel izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti.

5. Z odstopanjem od odstavkov 2, 3 in 4 se za naslednje vrste pomoči ne zahteva spodbujevalni učinek ali se zanje šteje, da imajo spodbujevalni učinek:

(a) sheme pomoči za komasacijo zemljišč, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 15 ali člena 43 in kadar:

(i) shema pomoči vzpostavlja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, in

(ii) je bila shema pomoči sprejeta in veljavna, preden so upravičencu nastali upravičeni stroški v skladu s členom 15 ali členom 43;

(b) pomoč za spodbujevalne ukrepe v obliki publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 24(2)(b);

(c) pomoč za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 25;

(d) pomoč za nadomestilo stroškov izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za nadomestilo izgub zaradi navedenih bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 26(9) in (10);

(e) pomoč za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 27(1)(c), (d) in (e);

(f) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih v skladu s členom 29;

(g) pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 30;

(h) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 31;

(i) pomoč za odpravo škode v gozdovih zaradi požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov na rastlinah, bolezni živali, katastrofalnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v skladu s členom 34(5)(d), kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 34.

Člen 7

Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški

1. Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo samo zneski, od katerih niso bili odbiti nikakršni davki ali druge dajatve. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. ►M1 Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenih stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ), če se dejavnost vsaj delno financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi. ◄

2. Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen za pomoč, razen kadar na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV ni izterljiv.

3. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev.

4. Pomoč, ki se izplača v več obrokih, se diskontira na vrednost na dan dodelitve pomoči. Na vrednost na dan dodelitve pomoči se diskontirajo tudi upravičeni stroški. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja na dan dodelitve pomoči.

5. Če je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi diskontnih stopenj, ki se uporabljajo ob časih, ko davčne ugodnosti stopijo v veljavo.

6. Kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov in ukrep določa, da se predujmi v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnejo z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja na dan dodelitve pomoči, se lahko največja intenzivnost pomoči iz poglavja III poveča za 10 odstotnih točk.

Člen 8

Kumulacija

1. Pri ugotavljanju, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev iz člena 4 ter največje intenzivnosti pomoči in najvišji zneski pomoči iz poglavja III, se upošteva skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt ali podjetje, ki prejema pomoč.

2. Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, se pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, upošteva le slednja, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije.

3. Pomoč z opredeljivimi upravičenimi stroški, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, se lahko kumulira:

(a) z vsako drugo državno pomočjo, če se navedeni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške;

(b) z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za to pomoč v skladu s to uredbo.

4. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta v skladu s členoma 18 in 45 te uredbe, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški.

Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko na podlagi te ali katere koli druge uredbe ali sklepa o skupinskih izjemah, ki jo oz. ga je sprejela Komisija, glede na posebne okoliščine posameznega primera kumulira z drugimi državnimi pomočmi brez opredeljivih upravičenih stroškov do najvišjega ustreznega praga skupnega financiranja.

5. Državna pomoč, ki je izvzeta na podlagi oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III, se ne kumulira s plačili iz člena 81(2) in člena 82 Uredbe (EU) št. 1305/2013 v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki sta določena v tej uredbi.

6. Državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne kumulira z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki sta določena v poglavju III.

7. Pomoč za naložbe, katerih cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala iz člena 14(3)(e) te uredbe, se ne kumulira s pomočjo za nadomestilo materialne škode iz členov 25, 26 in 30 te uredbe.

8. Pomoč za zagon za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju, kot je določeno v členu 19 te uredbe, se ne kumulira s pomočjo za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev v kmetijskem sektorju, kot je določeno v členu 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013.

Pomoč za zagon za mlade kmete in pomoč za zagon za razvoj malih kmetij, kot je določeno v členu 18 te uredbe, se ne kumulira z drugo pomočjo za zagon podjetja za mlade kmete ali za razvoj malih kmetij, kot je določeno v členu 19(1)(a)(i) in (iii) Uredbe (EU) št. 1305/2013, če bi bil s tako kumulacijo presežen znesek pomoči, ki je določen v tej uredbi.

Člen 9

Objave in informacije

1. Države članice Komisiji prek spletne aplikacije Komisije za priglasitev v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 794/2004 najmanj 10 delovnih dni pred vstopom v veljavo sheme pomoči, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, ali dodelitvijo ad hoc pomoči, izvzete v skladu s to uredbo, pošljejo povzetek informacij o takšni pomoči v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II k tej Uredbi.

Komisija v 10 delovnih dneh po prejemu navedenega povzetka informacij državi članici pošlje potrdilo o prejemu z identifikacijsko številko pomoči.

2. Zadevna država članica zagotovi, da se na celovitem spletišču za državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavi:

(a) povzetek informacij iz odstavka 1 ali povezava nanj;

(b) celotno besedilo vsake pomoči iz odstavka 1, vključno z njegovimi spremembami, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

(c) informacije iz Priloge III k tej uredbi o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega spodnje zneske:

(i) 60 000 EUR za upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji;

(ii) 500 000 EUR za upravičence, dejavne v sektorju predelave kmetijskih proizvodov, sektorju trženja kmetijskih proizvodov, gozdarskem sektorju ali sektorju dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe.

3. Za sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti se navedeni pogoji štejejo za izpolnjene, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualnih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

(a) 0,06–0,5 izključno za primarno kmetijsko proizvodnjo;

(b) 0,5–1;

(c) 1 do 2;

(d) 2 do 5;

(e) 5 do 10;

(f) 10 do 30 ter

(g) 30 in več.

4. Informacije iz zgornjega odstavka 2(c) so organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočajo učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Informacije iz odstavka 2 se objavijo v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od datuma dodelitve pomoči.

5. Celotno besedilo sheme pomoči ali ad hoc pomoči iz odstavka 1 vsebuje zlasti izrecen sklic na to uredbo, tako da navaja njen naslov ter se sklicuje na objavo v Uradnem listu Evropske unije in posebne določbe poglavja III, ki se nanašajo na navedeni akt, ali po potrebi na nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja upoštevanje ustreznih določb te uredbe. Besedilu so priložene izvedbene določbe in spremembe.

6. Komisija na svojem spletišču objavi:

(a) povzetek informacij iz odstavka 1;

(b) povezave do spletišč vseh držav članic o državni pomoči iz odstavka 2.

7. Države članice določbe iz odstavkov 2, 3 in 4 izpolnijo najpozneje v dveh letih po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 10

Izogibanje dvojnim objavam

Če je individualna pomoč dodeljena v okviru Uredbe (EU) št. 1305/2013 in se bodisi sofinancira iz EKSRP ali je dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe, se države članice lahko odločijo, da je ne objavijo na spletišču za državne pomoči iz člena 9(2) te uredbe, pod pogojem, da je bila dodelitev individualne pomoči že objavljena v skladu s členi 111, 112 in 113 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 ). V tem primeru država članica na spletišču za državne pomoči iz člena 9(2) te uredbe navede sklic na spletišče iz člena 111 Uredbe (EU) št. 1306/2013.







POGLAVJE II

POSTOPKOVNE ZAHTEVE

Člen 11

Odvzem ugodnosti skupinskih izjem

Kadar država članica dodeli pomoč, ki je domnevno izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, ne da bi izpolnila pogoje iz poglavij I do III, lahko Komisija, po tem ko zadevni državi članici omogoči, da izrazi svoja stališča, sprejme sklep, da je treba vse ali nekatere prihodnje ukrepe pomoči, ki jih sprejme zadevna država članica in ki bi sicer izpolnjevali zahteve iz te uredbe, priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Ukrepi, ki jih je treba priglasiti, se lahko omejijo na nekatere vrste ukrepov, na pomoči v korist določenih upravičencev ali na pomoči, ki jih sprejmejo določeni organi zadevne države članice.

Člen 12

Poročanje

1. Države članice v skladu s poglavjem III Uredbe (ES) št. 794/2004 Komisiji pošljejo letno poročilo v elektronski obliki o uporabi te uredbe za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja.

2. Letno poročilo zajema tudi informacije o:

(a) boleznih živali ali škodljivih organizmih na rastlinah iz člena 26;

(b) meteorološke informacije o vrsti, času, relativni obsežnosti in lokaciji vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, iz člena 25 ali naravnih nesreč v kmetijskem sektorju iz člena 30.

Člen 13

Spremljanje

Države članice vodijo natančne evidence z informacijami in dokazili, ki so potrebni za ugotovitev, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme pomoči. Zadevna država članica Komisiji v 20 delovnih dneh ali daljšem obdobju, če je tako določeno v vlogi, predloži vse informacije in dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebni za spremljanje uporabe te uredbe.







POGLAVJE III

VRSTE POMOČI







ODDELEK 1

Pomoč za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov

Člen 14

Pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo

1. Pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 14 tega člena in iz poglavja I.

2. Naložbo lahko izvede eden ali več upravičencev ali pa se naložba nanaša na opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki ga uporablja eden ali več upravičencev.

3. Z naložbo se skuša doseči vsaj enega od naslednjih ciljev:

(a) izboljšanje splošne učinkovitosti in trajnosti kmetijskega gospodarstva, zlasti z zmanjšanjem stroškov proizvodnje ali izboljšanjem in preusmeritvijo proizvodnje;

(b) izboljšanje naravnega okolja, higienskih razmer ali standardov za dobrobit živali, če zadevna naložba presega veljavne standarde Unije;

(c) vzpostavljanje in izboljšanje infrastrukture, povezane z razvojem, prilagajanjem in modernizacijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih zemljišč, komasacijo in izboljšanjem zemljišč, oskrbo in varčevanjem z energijo in vodo;

(d) doseganje kmetijsko-okoljsko-podnebnih ciljev, vključno s stanjem ohranjenosti biotske raznovrstnosti vrst in habitatov ter povečevanjem javne uporabnosti območja Natura 2000 ali drugih sistemov visoke naravne vrednosti, opredeljenih v nacionalnih ali regionalnih programih razvoja podeželja držav članic, če so naložbe neproizvodne;

(e) obnova proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah, ter preprečevanje škode zaradi navedenih dogodkov.

4. Naložba je lahko povezana s proizvodnjo biogoriv ali energije iz obnovljivih virov na ravni kmetije, če taka proizvodnja ne presega povprečne letne porabe goriv ali energije na zadevni kmetiji.

Pri naložbah v proizvodnjo biogoriv proizvodna zmogljivost proizvodnih obratov ni večja od povprečne letne porabe goriva na kmetijskem gospodarstvu, proizvedeno biogorivo pa se ne sme prodati na trgu.

Pri naložbah v proizvodnjo toplotne energije in električne energije iz obnovljivih virov na kmetijskih gospodarstvih so proizvodni obrati namenjeni izključno pokrivanju lastnih potreb upravičenca po energiji, njihova proizvodna zmogljivost pa ni večja od kombinirane povprečne letne porabe toplotne in električne energije na kmetijskem gospodarstvu, vključno s kmetijskim gospodinjstvom. Prodaja električne energije v omrežje je dovoljena, če se upošteva letna omejitev lastne porabe.

Če naložbo izvede več upravičencev z namenom pokrivanja lastnih potreb po biogorivu in energiji, je letna povprečna letna poraba enaka povprečni letni porabi vseh upravičencev.

Naložbe v infrastrukturo za izkoriščanje obnovljivih virov energije, ki porablja ali proizvaja energijo, so skladne z minimalnimi standardi za energijsko učinkovitost, kadar taki standardi obstajajo na nacionalni ravni.

Naložbe v obrate, katerih glavni namen je proizvodnja električne energije iz biomase, niso upravičene do pomoči, razen če se izkoristi minimalni delež toplotne energije, ki ga določijo države članice.

Države članice določijo prage za največje deleže žit in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, ki se uporabljajo za proizvodnjo energije iz biomase, vključno z biogorivi, za posamezne vrste obratov. Pomoč za naložbene projekte s področja energije iz biomase je omejena na energijo iz biomase, ki izpolnjuje veljavna trajnostna merila, določena v zakonodaji Unije, vključno s členom 17(2) do (6) Direktive 2009/28/ES.

5. Naložba mora biti v skladu z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevne države članice s področja varstva okolja. Pomoč za naložbe, v zvezi s katerimi mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU, je pogojena s tem, da sta bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za izvedbo zadevnega naložbenega projekta.

6. Pomoč krije naslednje upravičene stroške:

(a) stroške gradnje, nakupa, vključno z zakupom, ali izboljšanja nepremičnin, pri čemer so zemljišča upravičena le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti;

(b) nakup ali zakup strojev in opreme do tržne vrednosti sredstva;

(c) splošne stroške v zvezi z izdatki iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter honorarji, povezani s svetovanjem o okoljski in gospodarski trajnostnosti, vključno s študijami izvedljivosti; študije izvedljivosti ostanejo upravičen izdatek tudi, kadar na podlagi njihovih rezultatov niso nastali izdatki na podlagi točk (a) in (b);

(d) pridobitev ali razvoj računalniške programske opreme ter pridobitev patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk;

(e) stroške za neproizvodne naložbe v zvezi s cilji iz odstavka 3(d);

(f) v primeru namakanja stroške, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

(i) načrt upravljanja povodij, kot ga zahteva člen 13 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ), se priglasi Komisiji za celotno območje, na katerem bo potekala naložba, in za vsa druga območja, na okolja katerih bi naložba lahko vplivala. Ukrepi, ki veljajo v okviru načrta upravljanja povodij v skladu s členom 11 navedene direktive in zadevajo kmetijski sektor, morajo biti določeni v zadevnem programu ukrepov. Vodni števci za merjenje porabe vode morajo biti nameščeni na ravni podprte naložbe ali pa jih je treba namestiti v okviru naložbe;

(ii) z naložbo se količina porabljene vode zmanjša za najmanj 25 %.

Vendar v povezavi s točko (f) naložbe, ki vplivajo na podtalnico ali površinsko vodo, katerih status je bil v zadevnem načrtu upravljanja povodij iz razlogov, povezanih s količino vode, opredeljen kot manj kot dober, in naložbe, katerih posledica je neto povečanje namakalnega območja, ki vpliva na podtalnico ali površinsko vodo, niso upravičene do pomoči v skladu s tem členom.

Pogoji iz zgornje točke (f)(i) in (ii) se ne uporabljajo za naložbe v obstoječe objekte in pripadajočo opremo za namakanje, ki vplivajo le na energijsko učinkovitost, naložbe v izgradnjo vodnih zbiralnikov ali naložbe v uporabo reciklirane vode, ki ne vplivajo na telo podzemnih ali površinskih voda;

(g) v primeru naložb, katerih cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah, so upravičeni stroški lahko stroški za obnovo kmetijskega proizvodnega potenciala do ravni, kakršna je bila pred pojavom navedenih dogodkov;

(h) v primeru naložb, katerih cilj je preprečevanje škode zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah, so upravičeni stroški lahko stroški posebnih preventivnih ukrepov.

7. Stroški, ki ne spadajo med tiste iz odstavka 6(a) in (b) ter so povezani z zakupnimi pogodbami, kot so marža zakupodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški in stroški zavarovanja, se ne štejejo za upravičene stroške.

Obratna sredstva se ne štejejo za upravičene stroške.

8. V zvezi z namakanjem od 1. januarja 2017 pomoč izplačujejo samo tiste države članice, ki glede na vodno območje, v katerem se izvaja investicija, zagotavljajo prispevek različnih rab vode k povračilu stroškov vodnih storitev s strani kmetijskega sektorja v skladu s prvo alineo člena 9(1) Direktive 2000/60/ES ob upoštevanju, če je ustrezno, socialnih, okoljskih in ekonomskih učinkov povračila ter geografskih in podnebnih pogojev v prizadetih regijah.

9. Pomoč se ne dodeli za:

(a) nakup proizvodnih pravic, pravic do plačila in letnih rastlin;

(b) zasaditev letnih rastlin;

(c) dela v zvezi z odvodnjavanjem;

(d) naložbe za skladnost s standardi Unije, z izjemo pomoči, dodeljene mladim kmetom v 24 mesecih od začetka njihovega delovanja;

(e) nakup živali, z izjemo pomoči, dodeljene za naložbe v skladu z odstavkom 3(e).

10. Pomoč ni omejena na določene kmetijske proizvode in mora biti zato na voljo za vse sektorje primarne kmetijske proizvodnje ali za celotni sektor pridelave rastlin ali za celotni živinorejski sektor. Vendar lahko države članice izključijo nekatere proizvode zaradi presežkov na notranjem trgu ali pomanjkanja prodajnih možnosti.

11. Pomoč iz odstavka 1 se ne dodeli ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, določenih v Uredbi (EU) št. 1308/2013, tudi če se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na podporo Unije, določeno v navedeni uredbi.

12. Intenzivnost pomoči je omejena na:

(a) 75 % zneska upravičenih stroškov v najbolj oddaljenih regijah;

(b) 75 % zneska upravičenih stroškov na manjših egejskih otokih;

(c) 50 % zneska upravičenih stroškov v manj razvitih regijah in vseh regijah, v katerih je bil BDP na prebivalca v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 manjši od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, vendar je njihov BDP na prebivalca večji od 75 % povprečnega BDP v EU-27;

(d) 40 % zneska upravičenih stroškov v drugih regijah.

13. Stopnje, določene v odstavku 12, se lahko povečajo za 20 odstotnih točk, če največja intenzivnost pomoči ne presega 90 % za:

(a) mlade kmete, ki so bili vzpostavljeni v petih letih pred zahtevkom za pomoč;

(b) kolektivne naložbe, kot so na primer skladišča, ki jih uporablja skupina kmetov, ali objekti in naprave za pripravo kmetijskih proizvodov pred trženjem, in integrirane projekte, ki vključujejo več ukrepov iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, vključno s tistimi, ki so povezane z združitvijo organizacij proizvajalcev;

(c) naložbe na območjih z naravnimi in drugimi posebnimi omejitvami;

(d) dejavnosti, ki se podpirajo v okviru evropskega partnerstva za inovacije (EIP), na primer naložba v nov hlev, ki omogoča preizkušanje nove prakse za uhlevitev živali, ki jo je razvila operativna skupina, v kateri sodelujejo kmetje, znanstveniki in nevladne organizacije za dobrobit živali;

(e) naložbe za izboljšanje naravnega okolja, higienskih razmer ali standardov za dobrobit živali, kot je določeno v odstavku 3(b); v tem primeru se povečana stopnja iz tega odstavka uporablja le za dodatne stroške, ki so potrebni za preseganje ravni veljavnih standardov Unije in ki ne povzročijo povečanja proizvodne zmogljivosti.

14. Največja intenzivnost pomoči za neproizvodne naložbe iz odstavka 3(d) in naložbe za obnovo proizvodnega potenciala iz odstavka 3(e) ne presega 100 %.

Največja intenzivnost pomoči za naložbe v zvezi s preventivnimi ukrepi iz odstavka 3(e) ne presega 80 %. Vendar se lahko poveča na do 100 %, če naložbo skupaj opravi več upravičencev.

Člen 15

Pomoč za komasacijo kmetijskih zemljišč

Pomoč za komasacijo kmetijskih zemljišč je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz poglavja I ter se dodeli za in omeji na stroške pravnih in upravnih postopkov, vključno s stroški pregleda, in sicer za do 100 % dejanskih nastalih stroškov.

Člen 16

Pomoč za naložbe v zvezi s premestitvijo kmetijskih poslopij

1. Pomoč za naložbe v zvezi s premestitvijo kmetijskih poslopij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 5 tega člena in iz poglavja I.

2. Premestitev kmetijskega poslopja je povezana z doseganjem cilja javnega interesa.

Sklicevanje na javni interes, da se utemelji dodeljevanje pomoči iz tega člena, se opredeli v ustreznih določbah zadevne države članice.

3. Kadar premestitev kmetijskega poslopja zajema razstavljanje, odstranitev in ponovno izgradnjo obstoječih objektov, je intenzivnost pomoči omejena na 100 % dejanskih nastalih stroškov za takšne dejavnosti.

4. Kadar ima premestitev poleg razstavljanja, odstranitve in ponovne izgradnje obstoječih objektov iz odstavka 3 za posledico modernizacijo teh objektov ali povečanje proizvodne zmogljivosti, se v zvezi s stroški, povezanimi z modernizacijo objektov ali povečanjem proizvodne zmogljivosti, uporabljajo intenzivnosti pomoči za naložbe iz člena 14(12) in (13).

Za namene tega odstavka se za samo zamenjavo obstoječe zgradbe ali objekta z novo sodobno zgradbo ali objektom, ki ne vključuje bistvene spremembe zadevne proizvodnje ali tehnologije, ne šteje, da je povezana z modernizacijo.

5. Največja intenzivnost pomoči se lahko poveča na do 100 % upravičenih stroškov, če se premestitev nanaša na dejavnosti blizu podeželskih naselij, katerih namen je izboljšati kakovost življenja ali povečati okoljsko učinkovitost podeželskega naselja.

Člen 17

Pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

1. Pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov in trženjem kmetijskih proizvodov je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 10 tega člena in iz poglavja I.

2. Naložba se nanaša na predelavo ali trženje kmetijskih proizvodov.

3. Naložbe v zvezi s proizvodnjo biogoriv na osnovi hrane niso upravičene do pomoči v skladu s tem členom.

4. Naložba je skladna z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevne države članice s področja varstva okolja. Pomoč za naložbe, v zvezi s katerimi mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU, je pogojena s tem, da sta bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za izvedbo zadevnega naložbenega projekta.

5. Pomoč krije naslednje upravičene stroške:

(a) gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin, pri čemer so zemljišča upravičena le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti;

(b) nakup ali zakup strojev in opreme do tržne vrednosti sredstva;

(c) splošne stroške v zvezi z odhodki iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter honorarji, povezani s svetovanjem o okoljski in gospodarski trajnostnosti, vključno s študijami izvedljivosti; študije izvedljivosti so upravičeni odhodki tudi, kadar na podlagi njihovih rezultatov niso nastali odhodki na podlagi točk (a) in (b);

(d) nakup ali razvoj računalniške programske opreme ter nakupi patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk.

6. Stroški, ki ne spadajo med tiste iz odstavka 5(a) in (b) ter so povezani z zakupnimi pogodbami, kot so marža zakupodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški in stroški zavarovanja, se ne štejejo za upravičene stroške.

Obratna sredstva se ne štejejo za upravičene stroške.

7. Pomoč se ne dodeli za naložbe za skladnost z veljavnimi standardi Unije.

8. Pomoč se ne dodeli ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, določenih v Uredbi (EU) št. 1308/2013, tudi kadar se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na podporo Unije, določeno v navedeni uredbi.

9. Intenzivnost pomoči ne presega:

(a) 75 % zneska upravičenih stroškov v najbolj oddaljenih regijah;

(b) 75 % zneska upravičenih stroškov na manjših egejskih otokih;

(c) 50 % zneska upravičenih stroškov v manj razvitih regijah in vseh regijah, v katerih je bil BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 manjši od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, vendar je njihov BDP na prebivalca večji od 75 % povprečnega BDP v EU-27;

(d) 40 % zneska upravičenih stroškov v drugih regijah.

10. Stopnje iz odstavka 9, se lahko povečajo za 20 odstotnih točk, če največja intenzivnost pomoči ne presega 90 % za operacije:

(a) povezane z združitvijo organizacij proizvajalcev ali

(b) ki se podpirajo v okviru programa za podjetništvo in inovativnost.

Člen 18

Pomoč za zagon za mlade kmete in razvoj malih kmetij

1. Pomoč za zagon za mlade kmete in pomoč za zagon za razvoj malih kmetij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 7 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč se dodeli mladim kmetom, kot so opredeljeni v členu 2(34) te uredbe, ali malim kmetijam, kot jih opredelijo države članice.

Opredelitev malih kmetij, ki jo določijo države članice, je tista opredelitev, ki je vključena v ustrezne programe razvoja podeželja in ki jo je odobrila Komisija.

Države članice določijo zgornje in spodnje mejne vrednosti za dostop mladih kmetov do pomoči za zagon in za razvoj malih kmetij v smislu proizvodnega potenciala kmetijskega gospodarstva, merjenega kot standardni rezultat, kot je opredeljen v členu 5 Uredbe Komisije (ES) št. 1242/2008 ( 13 ), ali enakovredna vrednost. Spodnji prag za dostop do pomoči za zagon za mlade kmete mora biti višji od zgornjega praga za dostop do pomoči za razvoj malih kmetij.

Pomoč je omejena na mikro in mala podjetja.

3. Kadar se pomoč dodeli mlademu kmetu, ki vzpostavlja kmetijsko gospodarstvo v obliki pravne osebe, ima mladi kmet dejanski in trajni nadzor nad to pravno osebo v smislu sprejemanja odločitev glede upravljanja, dobičkov in finančnih tveganj. Kadar je pri sredstvih ali upravljanju te pravne osebe udeleženih več fizičnih oseb, vključno z osebami, ki niso mladi kmetje, mora biti mladi kmet takšen dejanski in trajni nadzor zmožen izvajati sam ali skupaj z drugimi osebami. Kadar pravno osebo nadzoruje druga pravna oseba, bodisi sama ali skupaj z drugimi osebami, se navedene zahteve uporabljajo za katero koli fizično osebo, ki izvaja nadzor nad to drugo pravno osebo.

4. Pogoj za pomoč je predložitev poslovnega načrta pristojnemu organu zadevne države članice, ki ga je treba začeti izvajati v devetih mesecih od datuma odločitve o dodelitvi pomoči.

Poslovni načrt opisuje vsaj:

(a) v primeru pomoči za zagon za mlade kmete:

(i) začetno stanje kmetijskega gospodarstva;

(ii) mejnike in cilje za razvoj dejavnosti kmetijskega gospodarstva;

(iii) podrobnosti o ukrepih, ki so potrebni za razvoj dejavnosti kmetijskega gospodarstva, kot so naložbe, usposabljanje in svetovanje, vključno z ukrepi v zvezi z okoljsko trajnostnostjo in učinkovito rabo virov;

(b) v primeru pomoči za zagon za razvoj malih kmetij:

(i) začetno stanje kmetijskega gospodarstva;

(ii) podrobnosti o ukrepih, ki bi lahko zagotovili podporo doseganju ekonomske sposobnosti preživetja, kot so naložbe, usposabljanje in svetovanje, vključno z ukrepi v zvezi z okoljsko trajnostnostjo in učinkovito rabo virov.

5. Za mlade kmete poslovni načrt iz odstavka 4(a) tega člena določa, da mora upravičenec v 18 mesecih od začetka delovanja ustrezati opredelitvi aktivnega kmeta iz člena 2(42). Kadar pa upravičenec nima ustreznega poklicnega znanja in sposobnosti, da bi ustrezal tej opredelitvi, je upravičenec upravičen do prejema pomoči, če se zaveže, da bo pridobil ta poklicna znanja in sposobnosti v 36 mesecih od datuma sprejetja odločitve o dodelitvi pomoči. Navedena zaveza mora biti vključena v poslovni načrt.

6. Pomoč se zagotovi ali izplača v vsaj dveh obrokih prek obdobja največ pet let.

V zvezi z mladimi kmeti je pogoj za zadnji obrok pomoči pravilno izvajanje poslovnega načrta iz odstavka 4(a).

7. Znesek pomoči za posameznega mladega kmeta se določi na podlagi socialno-ekonomskih razmer v zadevni državi članici in je omejen na 70 000 EUR.

Znesek pomoči za posamezno malo kmetijo je omejen na 15 000 EUR.

Člen 19

Pomoč za zagon za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju

1. Začetna pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 9 tega člena in iz poglavja I.

2. Do pomoči so upravičene le skupine ali organizacije proizvajalcev, ki jih na podlagi predloženega poslovnega načrta uradno prizna pristojni organ zadevne države članice.

3. Pomoč se dodeli v skladu z obveznostjo zadevne države članice, da preveri, ali so bili v petih letih od dne uradnega priznanja skupine ali organizacije proizvajalcev izpolnjeni cilji poslovnega načrta iz odstavka 2.

4. Dogovori, odločitve in usklajena ravnanja, sprejeti v okviru skupine ali organizacije proizvajalcev, so skladni s pravili o konkurenci, kakor se uporabljajo v skladu s členi od 206 do 210 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

5. Pomoč se ne dodeli:

(a) organizacijam proizvajalcev, subjektom ali organom, kot so podjetja ali zadruge, katerih cilj je upravljanje enega ali več kmetijskih gospodarstev, pri čemer so navedene organizacije dejansko samostojni proizvajalci;

(b) kmetijskim združenjem, ki opravljajo naloge, kot so vzajemna pomoč, zagotavljanje nadomeščanja na kmetiji in pomoč pri upravljanju kmetij, ki so namenjene članom, če se ne ukvarjajo s skupnim prilagajanjem oskrbe trga;

(c) skupinam proizvajalcev, organizacijam ali združenjem, katerih cilji so nezdružljivi s členom 152(1)(c) in (3) ter členom 156 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

6. Pomoč krije naslednje upravičene stroške: stroške najema ustreznih prostorov, pridobitev pisarniške opreme, vključno s strojno in programsko opremo, stroške upravnega osebja, režijske stroške in stroške za pravne in upravne postopke.

Če se prostori kupijo, so upravičeni stroški za prostore omejeni na tržno vrednost najemnine.

7. Pomoč se izplača v obliki pavšalne pomoči v letnih obrokih za prvih pet let od datuma, ko je pristojni organ uradno priznal skupino ali organizacijo proizvajalcev na podlagi poslovnega načrta iz odstavka 2.

Države članice zadnji obrok izplačajo šele, ko preverijo pravilno izvajanje navedenega poslovnega načrta.

Pomoč se postopno znižuje.

8. Intenzivnost pomoči je omejena na 100 % upravičenih stroškov.

9. Znesek pomoči je omejen na 500 000 EUR.

Člen 20

Pomoč za sodelovanje proizvajalcev kmetijskih proizvodov v shemah kakovosti

1. Naslednje vrste pomoči proizvajalcem kmetijskih proizvodov so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe:

(a) pomoč za novo sodelovanje v shemah kakovosti, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 6 tega člena in iz poglavja I;

(b) pomoč za kritje stroškov za obvezne nadzorne ukrepe v zvezi s shemami kakovosti, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali so bili sprejeti v njegovem imenu, kadar takšna pomoč izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2, 4, 6, 7 in 8 tega člena in iz poglavja I;

(c) pomoč za kritje stroškov za tržne raziskave, zasnovo in oblikovanje proizvodov ter za pripravo vlog za priznanje shem kakovosti, kadar takšna pomoč izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2, 6, 7 in 8 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč iz odstavka 1 se dodeli v zvezi z naslednjimi shemami kakovosti:

(a) sheme kakovosti, vzpostavljene na podlagi naslednjih uredb in določb:

(i) oddelka 2 poglavja I naslova II dela II Uredbe Sveta (EU) št. 1308/2013, kar zadeva vino;

(ii) Uredbe (EU) št. 1151/2012;

(iii) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 ( 14 );

(iv) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 );

(v) Uredbe (EU) št. 251/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 16 );

(b) sheme kakovosti za kmetijske proizvode, vključno s shemami certificiranja kmetij, za katere države članice priznavajo, da so v skladu z naslednjimi merili:

(i) poseben značaj končnega proizvoda, proizvedenega v skladu s takimi shemami kakovosti, izhaja iz jasnih obveznosti glede zagotovitve:

— posebnih značilnosti proizvoda ali

— posebnih načinov kmetovanja ali proizvodnje ali

— kakovosti končnega proizvoda, ki glede varstva zdravja ljudi, živali ali rastlin, dobrobiti živali ali varstva okolja znatno presega trgovinske standarde za proizvode;

(ii) shema kakovosti mora biti dostopna vsem proizvajalcem;

(iii) shema kakovosti mora vključevati zavezujoče specifikacije končnih proizvodov, pri čemer morajo skladnost s temi specifikacijami preveriti javni organi ali neodvisni inšpekcijski organ;

(iv) shema kakovosti mora biti pregledna in mora zagotavljati popolno sledljivost kmetijskih proizvodov;

(c) prostovoljne sheme certificiranja za kmetijske proizvode, za katere zadevna država članica priznava, da upoštevajo zahteve iz Sporočila Komisije – Smernice EU o najboljši praksi za prostovoljne sheme certificiranja za kmetijske proizvode in živila ( 17 ).

3. Pomoč iz odstavka 1(a) se dodeli proizvajalcem kmetijskih proizvodov, in sicer v obliki letnega spodbujevalnega plačila, katerega stopnja se določi glede na stopnjo stalnih stroškov, ki nastanejo zaradi sodelovanja v shemah kakovosti.

4. Pomoč iz odstavka 1(a) in (b) se ne sme dodeliti za kritje stroškov nadzora, ki ga izvajajo upravičenci sami, ali če zakonodaja Unije določa, da stroške nadzora nosijo proizvajalci kmetijskih proizvodov ali skupine teh proizvajalcev, ne da bi bila opredeljena dejanska višina stroškov.

5. Pomoč iz odstavka 1(a) se dodeli za največ pet let in je omejena na 3 000 EUR na upravičenca na leto.

6. Pomoč je na podlagi objektivno opredeljenih pogojev dostopna vsem upravičenim podjetjem na zadevnem območju.

7. Pomoč iz odstavka 1(b) in (c) ne vključuje neposrednih plačil upravičencem.

Pomoč iz odstavka 1(b) in (c) se izplača subjektu, odgovornemu za nadzorne ukrepe, ponudniku raziskav ali ponudniku svetovalnih storitev.

8. Pomoč iz odstavka 1(b) in (c) je omejena na 100 % dejanskih nastalih stroškov.

Člen 21

Pomoč za dejavnosti prenosa znanja in informiranja

1. Pomoč za dejavnosti prenosa znanja in informiranja je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 8 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč krije dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj, vključno z usposabljanji, delavnicami in inštruiranjem, ter predstavitvene dejavnosti in dejavnosti informiranja.

Pomoč lahko krije tudi kratkoročne izmenjave upravnikov kmetij in obiske kmetij.

Pomoč za predstavitvene dejavnosti lahko krije ustrezne naložbene stroške.

3. Pomoč krije naslednje upravičene stroške:

(a) stroške organizacije poklicnega usposabljanja, dejavnosti pridobivanja strokovnih znanj, vključno z usposabljanji, delavnicami in inštruiranjem, ter stroške predstavitvenih dejavnosti ali dejavnosti informiranja;

(b) stroške potovanja, nastanitve in dnevnic udeležencev;

(c) stroške zagotavljanja storitev nadomeščanja med odsotnostjo udeležencev;

(d) v primeru predstavitvenih projektov v zvezi z naložbami:

(i) gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin, pri čemer so zemljišča upravičena le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti;

(ii) nakup ali zakup strojev in opreme do tržne vrednosti sredstva;

(iii) splošne stroške, povezane z izdatki iz točk (i) in (ii), kot so plačila za storitve arhitektov, inženirjev in svetovalcev, plačila za storitve svetovanja v zvezi z okoljsko in ekonomsko trajnostnostjo, vključno s stroški za študije izvedljivosti; študije izvedljivosti ostanejo upravičen izdatek tudi takrat, ko glede na njihove rezultate niso nastali nobeni izdatki v okviru točk (i) in (ii);

(iv) pridobitev ali razvoj računalniške programske opreme ter pridobitev patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk.

4. Stroški iz odstavka 3(d) so upravičeni samo v obsegu, v katerem se uporabljajo za predstavitveni projekt, in za obdobje trajanja predstavitvenega projekta.

Za upravičene se štejejo le stroški amortizacije, ki ustrezajo trajanju projekta in so izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel.

5. Pomoč iz odstavka 3(a) in (c) ne vključuje neposrednih plačil upravičencem.

Pomoč iz odstavkov 3(a) in (c) se izplača izvajalcu dejavnosti prenosa znanja in informiranja.

6. Subjekti, ki izvajajo dejavnosti prenosa znanja in informiranja, zagotovijo ustrezno zmogljivost v obliki usposobljenosti in rednega izobraževanja osebja za opravljanje navedenih nalog.

Dejavnosti iz odstavka 2 lahko opravljajo skupine proizvajalcev ali druge organizacije, ne glede na njihovo velikost.

7. Pomoč je na podlagi objektivno opredeljenih pogojev dostopna vsem upravičenim podjetjem na zadevnem območju.

Če dejavnosti iz odstavka 2 zagotavljajo skupine in organizacije proizvajalcev, članstvo v takih skupinah ali organizacijah ni pogoj za dostop do navedenih dejavnosti.

Vsak prispevek nečlanov za kritje upravnih stroškov zadevne skupine ali organizacije proizvajalcev je omejen na stroške zagotavljanja dejavnosti iz odstavka 2.

8. Intenzivnost pomoči je omejena na 100 % upravičenih stroškov.

V primeru predstavitvenih projektov iz odstavka 3(d) je najvišji znesek pomoči omejen na 100 000 EUR prek treh obračunskih let.

Člen 22

Pomoč za storitve svetovanja

1. Pomoč za storitve svetovanja je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 8 tega člena in iz poglavja I.

2. Namen pomoči je podjetjem, dejavnim v kmetijskem sektorju, in mladim kmetom pomagati pri uporabi storitev svetovanja za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti ter zmanjšanje negativnega vpliva njihovega podjetja ali naložbe na podnebje in povečanje odpornosti teh podjetij ali naložb na podnebne spremembe.

3. Storitev svetovanja je povezana z vsaj eno prednostno nalogo Unije za razvoj podeželja v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1305/2013 in obsega vsaj enega od naslednjih elementov:

(a) obveznosti, ki izhajajo iz ene ali več predpisanih zahtev ravnanja ali standardov za ohranjanje dobrega kmetijskega in okoljskega stanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. 1306/2013;

(b) po potrebi kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot so določene v poglavju 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter vzdrževanje kmetijske površine iz člena 4(1)(c) navedene uredbe;

(c) ukrepe, katerih cilj so modernizacija, večanje konkurenčnosti, sektorsko vključevanje, inovacije, tržna naravnanost in spodbujanje podjetništva;

(d) zahteve, kot jih opredelijo države članice, za izvajanje člena 11(3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES;

(e) zahteve, kot jih opredelijo države članice, za izvajanje člena 55 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 18 ), zlasti za skladnost s splošnimi načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kot je določeno v členu 14 Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 19 );

(f) po potrebi standarde varstva pri delu ali standarde varstva v zvezi s kmetijo;

(g) posebno svetovanje kmetom, ki prvič vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo, vključno s svetovanjem o ekonomski in okoljski trajnostnosti.

4. Storitve svetovanja lahko zajemajo tudi vprašanja, ki ne spadajo med tista iz odstavka 3 tega člena in so povezana z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo in varstvom voda, kakor je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, ter vprašanja, povezana z gospodarsko in okoljsko učinkovitostjo kmetijskega gospodarstva, vključno z vidiki v zvezi s konkurenčnostjo. To lahko vključuje storitve svetovanja za razvoj kratkih oskrbovalnih verig, ekološkega kmetovanja in zdravstvenih vidikov živinoreje.

5. Pomoč ne vključuje neposrednih plačil upravičencem. Pomoč se izplača ponudniku storitve svetovanja.

6. Organi, izbrani za zagotavljanje storitev svetovanja, zagotovijo zadostne vire v obliki osebja, ki se redno usposablja in izobražuje, ima izkušnje s svetovanjem ter je zanesljivo na področju, v zvezi s katerim svetuje.

Storitve svetovanja lahko opravljajo skupine proizvajalcev ali druge organizacije ne glede na njihovo velikost.

Ponudnik storitev svetovanja pri svetovanju upošteva obveznosti glede nerazkritja iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

7. Pomoč je na podlagi objektivno opredeljenih pogojev dostopna vsem upravičenim podjetjem na zadevnem območju.

Kadar storitve svetovanja zagotavljajo skupine in organizacije proizvajalcev, članstvo v takih skupinah ali organizacijah ni pogoj za dostop do storitev.

Vsak prispevek nečlanov za kritje upravnih stroškov zadevne skupine ali organizacije je omejen na stroške zagotavljanja storitev svetovanja.

8. Znesek pomoči je omejen na 1 500 EUR na posamezno storitev svetovanja.

Člen 23

Pomoč za storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu

1. Pomoč za storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 5 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč krije dejanske stroške, ki so nastali zaradi nadomeščanja kmeta, fizične osebe, ki je član kmetijskega gospodinjstva, ali delavca na kmetiji med odsotnostjo zaradi bolezni, vključno z boleznijo otroka, dopusta, porodniškega dopusta in starševskega dopusta ali v primeru smrti.

3. Skupno trajanje nadomeščanja je omejeno na 3 mesece letno na upravičenca, razen za nadomeščanje porodniškega in starševskega dopusta, v primeru katerih je omejeno na 6 mesecev.

4. Pomoč ne vključuje neposrednih plačil upravičencem.

Pomoč se izplača ponudniku storitve nadomeščanja.

Storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu lahko opravljajo skupine in organizacije proizvajalcev, ne glede na njihovo velikost. V tem primeru članstvo v takih skupinah ali organizacijah ni pogoj za dostop do storitev.

5. Intenzivnost pomoči je omejena na 100 % dejanskih nastalih stroškov.

Člen 24

Pomoč za spodbujevalne ukrepe za kmetijske proizvode

1. Pomoč za spodbujevalne ukrepe za kmetijske proizvode je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 8 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč krije stroške:

(a) organizacije tekmovanj, sejmov ali razstav ter udeležbe na njih;

(b) publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih.

3. Publikacije iz odstavka 2(b) ne vsebujejo navedb o posameznem podjetju, blagovni znamki ali poreklu.

Vendar se ta omejitev ne uporablja za navedbe o poreklu kmetijskih proizvodov, ki jih zajemajo:

(a) sheme kakovosti iz člena 20(2)(a), če takšna navedba natanko ustreza označbi, zaščiteni v Uniji;

(b) sheme kakovosti iz člena 20(2)(b) in (c), če je takšna navedba sekundarna v sporočilu.

4. Pomoč krije naslednje upravičene stroške za organizacijo tekmovanj, sejmov in razstav iz odstavka 2(a) ter udeležbo na njih:

(a) stroške udeležbe;

(b) potne stroške in stroške prevoza živali;

(c) stroške publikacij in spletnih mest, v katerih je dogodek napovedan;

(d) najemnine razstavnih prostorov in stojnic ter stroške njihove postavitve in razstavljanja;

(e) simbolične nagrade do vrednosti 1 000 EUR na nagrado in zmagovalca tekmovanja.

5. Pomoč krije naslednje upravičene stroške za publikacije iz odstavka 2(b), katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih:

(a) stroške tiskanih in elektronskih publikacij, spletišč in spotov v elektronskih medijih, na radiu ali televiziji, namenjenih predstavljanju dejanskih informacij o upravičencih iz določene regije ali proizvajalcih določenega kmetijskega proizvoda, če so informacije nevtralne in imajo zadevni upravičenci enake možnosti, da so predstavljeni v publikaciji;

(b) stroške širjenja znanstvenih spoznanj in dejanskih informacij o:

(i) shemah kakovosti iz člena 20(2), odprtih za kmetijske proizvode iz drugih držav članic in tretjih držav;

(ii) generičnih kmetijskih proizvodih, njihovi hranilni vrednosti in njihovi priporočeni uporabi.

6. Pomoč se dodeli:

(a) v naravi ali

(b) na podlagi vračila dejanskih stroškov, ki jih je imel upravičenec.

Kadar se pomoč dodeli v naravi, pomoč ne vključuje neposrednih plačil upravičencem, temveč se izplača ponudniku spodbujevalnih ukrepov.

Spodbujevalne ukrepe lahko izvajajo skupine proizvajalcev ali druge organizacije ne glede na njihovo velikost.

Pomoč za simbolične nagrade iz odstavka 4(e) se izplača ponudniku spodbujevalnih ukrepov le, če je bila nagrada dejansko dodeljena in je bil predložen dokaz o tem.

7. Pomoč za spodbujevalne ukrepe je na podlagi objektivno opredeljenih pogojev dostopna vsem upravičenim podjetjem na zadevnem območju.

Kadar spodbujevalni ukrep izvajajo skupine in organizacije proizvajalcev, članstvo v teh skupinah ali organizacijah ni pogoj za udeležbo, vsak prispevek v smislu upravnih stroškov skupine ali organizacije pa je omejen na stroške izvajanja spodbujevalnih ukrepov.

8. Intenzivnost pomoči je omejena na 100 % upravičenih stroškov.

Člen 25

Pomoč za nadomestilo škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami

1. Pomoč MSP, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji, za nadomestilo škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 10 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč, dodeljena v skladu s tem členom, izpolnjuje naslednje pogoje:

(a) pristojni organ države članice je uradno potrdil značaj razmer kot slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, in

(b) obstaja neposredna vzročna zveza med slabimi vremenskimi razmerami, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, in škodo, ki je nastala podjetju.

3. Pomoč se izplača neposredno zadevnemu podjetju ali skupini ali organizaciji proizvajalcev, katere član je to podjetje.

Kadar je pomoč plačana skupini ali organizaciji proizvajalcev, znesek pomoči ne presega zneska pomoči, do katerega je navedeno podjetje upravičeno.

4. Sheme pomoči se uvedejo v treh letih po datumu nastanka slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami.

Pomoč se plača v štirih letih po navedenem datumu.

5. Upravičeni so stroški, povezani s škodo, ki je neposredna posledica slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, kot jo je ocenil javni organ, neodvisni strokovnjak, ki ga priznava organ, ki dodeljuje pomoč, ali zavarovalnica.

Navedena škoda vključuje naslednje:

(a) izpad dohodka zaradi popolnega ali delnega uničenja kmetijske proizvodnje in proizvodnih sredstev, kot je opisan v odstavku 6;

(b) materialno škodo, kot je opisana v odstavku 7.

6. Izpad dohodka se izračuna tako, da se:

(a) količine kmetijskih proizvodov, proizvedenih v letu slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali v vsakem naslednjem letu, v katerem so prisotne posledice popolnega ali delnega uničenja proizvodnih sredstev, pomnožene s povprečno prodajno ceno v navedenem letu,

odšteje od

(b) povprečne letne količine kmetijskih proizvodov, proizvedene v triletnem obdobju pred slabimi vremenskimi razmerami, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali triletnega povprečja, osnovanega na petletnem obdobju pred slabimi vremenskimi razmerami, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, brez najvišjega in najnižjega vnosa, pomnožene s povprečno prodajno ceno.

Ta razlika se lahko izračuna na ravni letne proizvodnje kmetijskega gospodarstva ali na ravni posameznega pridelka ali živine.

Navedeni znesek se lahko poveča za druge stroške, ki so upravičencu nastali zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami.

Navedeni znesek se zmanjša za kakršne koli stroške, ki niso nastali zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami.

Za izračun kmetijske proizvodnje upravičenca se lahko uporabijo indeksi, če uporabljena metoda izračuna omogoča določitev dejanske izgube upravičenca v določenem letu.

7. Materialna škoda na sredstvih, kot so stavbe, oprema in stroji, sestoj in proizvodna sredstva, nastalo zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, se izračuna na podlagi stroškov popravila ali ekonomski vrednosti, ki jo je zadevno sredstvo imelo pred slabimi vremenskimi razmerami, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami.

Ne sme presegati stroškov popravila ali zmanjšanja poštene tržne vrednosti zaradi nesreče, to je razlike med vrednostjo sredstva tik pred in tik po slabih vremenskih razmerah, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami.

Kadar se zmanjšanje dohodka upravičenca iz odstavka 6 izračuna na ravni posameznega pridelka ali živine, se upošteva samo materialno škodo v zvezi z navedenim pridelkom ali živino.

8. Škoda zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, se izračuna na ravni posameznega upravičenca.

9. Pomoč, dodeljena na podlagi tega člena, se zmanjša za 50 %, razen če se dodeli upravičencem, ki so sklenili zavarovanje, ki krije najmanj 50 % njihove povprečne letne proizvodnje ali dohodka od proizvodnje in statistično najpogostejša podnebna tveganja v zadevni državi članici ali regiji, za katera je zagotovljeno zavarovalno kritje.

10. Pomoč in druga prejeta plačila za nadomestilo za izgube, vključno s plačili na podlagi drugih nacionalnih ukrepov ali ukrepov Unije ali zavarovalnih shem za škodo, ki prejemajo pomoč, so omejeni na 80 % upravičenih stroškov.

Intenzivnost pomoči se na območjih z naravnimi omejitvami lahko poveča na 90 %.

Člen 26

Pomoč za nadomestilo stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za odpravo škode zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah

1. Pomoč MSP, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji, za stroške preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za nadomestilo tem podjetjem za izgube zaradi navedenih bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah sta združljivi z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in sta izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjujeta pogoje iz odstavkov od 2 do 13 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč se izplača samo:

(a) v zvezi z boleznimi živali ali škodljivimi organizmi na rastlinah, za katere na ravni Unije ali na nacionalni ravni obstajajo pravila, ki so določena v zakonih ali drugih predpisih, in

(b) kot del:

(i) javnega programa na ravni Unije, nacionalni ali regionalni ravni za preprečevanje, nadzor ali izkoreninjenje zadevne bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ali

(ii) izrednega ukrepa, ki ga je sprejel pristojni organ, ali

(iii) ukrepov za izkoreninjenje ali preprečitev širjenja škodljivih organizmov na rastlinah, ki se izvedejo v skladu z Direktivo Sveta 2000/29/ES.

Program in ukrepi iz točke (b) vključujejo opis zadevnih ukrepov preprečevanja, nadzora ali izkoreninjenja.

3. Pomoč se ne nanaša na ukrepe, za katere zakonodaja Unije določa, da njihovi stroški bremenijo upravičenca, razen če se stroški takih ukrepov v celoti nadomestijo z obveznimi dajatvami upravičencev.

4. V zvezi z boleznimi živali se pomoč dodeli samo za bolezni živali s seznama bolezni živali, ki ga je pripravila Svetovna organizacija za zdravje živali, ali seznama živalskih bolezni in zoonoz iz prilog I in II k Uredbi (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 20 ).

5. Pomoč se izplača neposredno zadevnemu podjetju ali skupini ali organizaciji proizvajalcev, katere član je to podjetje.

Kadar je pomoč plačana skupini ali organizaciji proizvajalcev, znesek pomoči ne presega zneska pomoči, do katerega je navedeno podjetje upravičeno.

6. Sheme pomoči se uvedejo v treh letih po datumu nastanka stroškov ali izgube zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah.

Pomoč se plača v štirih letih po navedenem datumu.

7. V zvezi z ukrepi preprečevanja pomoč krije naslednje upravičene stroške:

(a) zdravstvene preglede;

(b) analize, vključno z in vitro diagnostiko;

(c) testiranja in druge ukrepe sistematičnega pregledovanja, vključno s testiranji na TSE in BSE;

(d) nakup, hrambo, uporabo in distribucijo cepiv, zdravil, snovi za zdravljenje živali in fitofarmacevtskih sredstev;

(e) preventivni zakol ali izločitev živali ali uničenje živalskih proizvodov in rastlin ter čiščenje in dezinfekcija poslopij in opreme.

8. V zvezi z ukrepi obvladovanja in izkoreninjenja pomoč krije naslednje upravičene stroške:

(a) testiranja in druge ukrepe sistematičnega pregledovanja v primerih bolezni živali, vključno s testiranji na TSE in BSE;

(b) nakup, hrambo, uporabo in distribucijo cepiv, zdravil, snovi za zdravljenje živali in fitofarmacevtskih sredstev;

(c) zakol ali izločitev in uničenje živali ter uničenje z njimi povezanih proizvodov ali uničenje rastlin, vključno s tistimi, ki odmrejo ali so uničene kot posledica vakcinacije ali drugih ukrepov, ki jih predpišejo pristojni organi, ter čiščenje in dezinfekcija poslopij in opreme.

9. V primeru pomoči za odpravo škode zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah se nadomestilo izračuna le na podlagi:

(a) tržne vrednosti živali, ki so bile zaklane ali izločene ali so poginile, ali z njimi povezanih proizvodov ali rastlin, ki so bile uničene:

(i) zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah;

(ii) v okviru javnega programa ali ukrepa iz odstavka 2(b).

Tržna vrednost se določi na podlagi vrednosti živali, proizvodov in rastlin tik pred pojavom kakršnega koli suma ali potrditvijo bolezni živali ali prisotnosti škodljivega organizma na rastlinah;

(b) izpad dohodka zaradi obveznosti karantene, težav pri obnovi sestoja ali ponovnem sajenju in obveznega kolobarjenja, ki so bile uvedene v okviru javnega programa ali ukrepa iz odstavka 2(b).

Navedeni znesek se zmanjša za kakršne koli stroške, ki niso nastali neposredno zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah, in bi upravičencu nastali tudi v drugačnih okoliščinah.

10. Pomoč za odpravo škode zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah je omejena na stroške in škodo, nastale zaradi bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah, za katere je pristojni organ:

(a) uradno potrdil izbruh v primeru bolezni živali ali

(b) uradno potrdil njihovo navzočnost v primeru škodljivih organizmov na rastlinah.

11. Pomoč v zvezi z upravičenimi stroški iz odstavkov 7 in 8 se dodeli v naravi in se izplača izvajalcu ukrepov preprečevanja in izkoreninjenja.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka se lahko pomoč v zvezi z upravičenimi stroški iz naslednjih odstavkov dodeli neposredno upravičencu na osnovi povračila dejanskih stroškov, ki jih je imel upravičenec:

(a) odstavkov 7(d) in 8(b) v primeru bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter

(b) odstavkov 7(e) in 8(c) v primeru škodljivih organizmov na rastlinah ter za čiščenje in dezinfekcijo poslopij in opreme.

12. Kadar se ugotovi, da so bolezen živali ali napad škodljivih organizmov na rastlinah povzročila namerna dejanja ali malomarnost upravičenca, se individualna pomoč ne dodeli.

13. Pomoč in druga plačila, ki jih prejme upravičenec, vključno s plačili na podlagi drugih nacionalnih ukrepov ali ukrepov Unije ali zavarovalnih shem, za iste upravičene stroške, kot so tisti iz odstavkov 7, 8 in 9, so omejena na 100 % upravičenih stroškov.

Člen 27

Pomoč za živinorejski sektor in pomoč za poginule živali

1. V nadaljevanju navedena pomoč živinorejcem, ki delujejo v živinorejskem sektorju, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 in 3 tega člena in iz poglavja I:

(a) pomoč v višini do 100 % upravnih stroškov za uvedbo in vodenje rodovniških knjig;

(b) pomoč v višini do 70 % stroškov testov za ugotavljanje genske kakovosti ali donosa živine, ki jih opravijo tretje strani ali se opravijo v njihovem imenu, razen nadzora, ki ga izvede lastnik živine, in razen rednega nadzora nad kakovostjo mleka;

(c) pomoč v višini do 100 % stroškov za odstranitev poginulih živali in 75 % stroškov za uničenje takšnih poginulih živali ali pomoč do enakovredne intenzivnosti pomoči za kritje stroškov premij, ki jih kmetje plačajo za zavarovanje, ki krije stroške odstranitve in uničenja poginulih živali;

(d) pomoč v višini do 100 % za stroške odstranitve in uničenja poginulih živali, če je pomoč financirana s pristojbinami ali obveznimi prispevki, določenimi za financiranje uničenja takšnih poginulih živali, pod pogojem, da so takšne pristojbine ali prispevki omejeni na sektor mesa in neposredno naloženi sektorju mesa;

(e) pomoč v višini 100 % za stroške odstranitve in uničenja poginulih živali, če velja obveznost izvajanja testiranja zadevnih poginulih živali na TSE ali v primeru izbruha bolezni živali iz člena 26(4).

2. Pogoj za pomoč iz odstavka 1(c), (d) in (e) je obstoj doslednega programa spremljanja, ki zagotavlja varno odstranjevanje vseh poginulih živali v državi članici.

Pomoč za kritje stroškov premij, ki jih kmetje plačajo za zavarovanje, ki krije stroške odstranitve in uničenja poginulih živali, iz odstavka 1(c) tega člena izpolnjuje pogoje iz člena 28(2).

3. Pomoč se zagotovi v naravi in ne vključuje neposrednih plačil upravičencem.

Da se olajša upravljanje pomoči iz odstavka 1(c), (d) in (e), se pomoč lahko izplača gospodarskim subjektom ali organom, ki:

(a) si sledijo po podjetju, dejavnem v živinorejskem sektorju, in

(b) opravljajo storitve v zvezi z odstranitvijo in uničenjem poginulih živali.

Člen 28

Pomoč za plačilo zavarovalnih premij

1. Pomoč MSP, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji, za plačilo zavarovalnih premij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 6 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč:

(a) ne ovira delovanja notranjega trga zavarovalniških storitev;

(b) ni omejena na zavarovanje, ki ga ponuja eno samo zavarovalniško podjetje ali skupina podjetij;

(c) ni pogojena s tem, da se zavarovalna pogodba sklene z zavarovalnico, ki ima sedež v zadevni državi članici.

3. Zavarovanje je namenjeno kritju izgub zaradi katerega koli od naslednjih dejavnikov:

(a) naravnih nesreč;

(b) slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, in drugih slabih vremenskih razmer;

(c) bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah;

(d) zaščitenih živali.

4. Zavarovanje:

(a) krije le stroške za nadomestitev izgub iz odstavka 3;

(b) ne zahteva ali določa vrste ali količine prihodnje kmetijske proizvodnje.

5. Države članice lahko omejijo znesek zavarovalne premije, ki je upravičen do pomoči, z uporabo ustreznih zgornjih mej.

6. Intenzivnost pomoči je omejena na 65 % stroškov zavarovalne premije.







ODDELEK 2

Pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih

Člen 29

Pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih

1. Pomoč za naložbe, katerih cilj je varovanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 6 tega člena in iz poglavja I.

2. Naložba je skladna z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevne države članice.

3. Pomoč se dodeli za kulturno in naravno dediščino v obliki krajin in stavb, ki so jo pristojni javni organi zadevne države članice uradno potrdili za kulturno ali naravno dediščino.

4. Pomoč krije naslednje upravičene stroške ohranjanja kulturne in naravne dediščine:

(a) stroški naložbe v opredmetena sredstva;

(b) investicijska dela.

5. Intenzivnost pomoči je omejena na 100 % upravičenih stroškov.

6. Pomoč za investicijska dela je omejena na 10 000 EUR letno.







ODDELEK 3

Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju

Člen 30

Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju

1. Sheme pomoči za odpravo škode zaradi naravnih nesreč je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(2)(b) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 8 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč, dodeljena v skladu s tem členom, izpolnjuje naslednje pogoje:

(a) pristojni organ države članice je uradno potrdil značaj razmer kot naravno nesrečo ter

(b) obstaja neposredna vzročna zveza med naravno nesrečo in škodo, ki je nastala podjetju.

3. Pomoč se izplača neposredno zadevnemu podjetju ali skupini ali organizaciji proizvajalcev, katere član je to podjetje.

Kadar je pomoč plačana skupini ali organizaciji proizvajalcev, znesek pomoči ne presega zneska pomoči, do katerega je navedeno podjetje upravičeno.

4. Sheme pomoči, povezane z določeno naravno nesrečo, se uvedejo v treh letih od datuma pojava naravne nesreče.

Pomoč se plača v štirih letih po navedenem datumu.

5. Upravičeni stroški so stroški za škodo, ki nastane kot neposredna posledica naravne nesreče, v skladu z oceno javnega organa, neodvisnega strokovnjaka, ki ga priznava organ, ki dodeli pomoč, ali zavarovalnice.

Navedena škoda lahko vključuje naslednje:

(a) materialno škodo na sredstvih, kot so stavbe, oprema, stroji, stalež ali proizvodna sredstva;

(b) izpad dohodka zaradi popolnega ali delnega uničenja kmetijske proizvodnje in sredstev za kmetijsko proizvodnjo.

Škoda se izračuna na ravni posameznega upravičenca.

6. Izračun materialne škode temelji na stroških popravila ali ekonomski vrednosti, ki jo je zadevno sredstvo imelo pred nesrečo. Ne presega stroškov popravila ali znižanja poštene tržne vrednosti, ki ga je povzročila nesreča, tj. razlike med vrednostjo premoženja tik pred nesrečo in tik po njej.

7. Izpad dohodka se izračuna tako, da se:

(a) količine kmetijskih proizvodov, proizvedenih v letu naravne nesreče, ali v vsakem naslednjem letu, v katerem so prisotne posledice popolnega ali delnega uničenja proizvodnih sredstev, pomnožene s povprečno prodajno ceno v navedenem letu,

odšteje od

(b) povprečne letne količine kmetijskih proizvodov, proizvedene v triletnem obdobju pred naravno nesrečo, ali triletnega povprečja, osnovanega na petletnem obdobju pred naravno nesrečo, brez najvišjega in najnižjega vnosa, pomnožene s povprečno prodajno ceno.

Navedeni znesek se lahko poveča za druge stroške, ki so upravičencu nastali zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami.

Navedeni znesek se zmanjša za stroške, ki niso nastali zaradi naravne nesreče.

Za izračun letne kmetijske proizvodnje upravičenca se lahko uporabijo indeksi, če uporabljena metoda izračuna omogoča določitev dejanske izgube upravičenca v določenem letu.

8. Pomoč in druga prejeta plačila za nadomestilo škode, vključno s plačili na podlagi zavarovalnih shem, so omejena na 100 % upravičenih stroškov.







ODDELEK 4

Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju

Člen 31

Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju

1. Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 7 tega člena in iz poglavja I.

2. Projekt, ki prejema pomoč, je v interesu vseh podjetij, dejavnih v posameznem zadevnem kmetijskem ali gozdarskem sektorju ali podsektorju.

3. Pred datumom začetka projekta, ki prejema pomoč, se na spletu objavijo naslednje informacije:

(a) da se bo projekt, ki prejema pomoč, izvedel;

(b) namen projekta, ki prejema pomoč;

(c) približen datum objave pričakovanih rezultatov projekta, ki prejema pomoč;

(d) spletno mesto, na katerem bodo objavljeni pričakovani rezultati projekta, ki prejema pomoč;

(e) navedba, da bodo rezultati projekta, ki prejema pomoč, brezplačno na voljo vsem podjetjem, dejavnim v določenem zadevnem kmetijskem ali gozdarskem sektorju ali podsektorju.

4. Rezultati projekta, ki prejema pomoč, so na voljo na spletu od datuma zaključka projekta, ki prejema pomoč, ali pa od datuma, na katerega se članom katere koli organizacije posreduje katera koli informacija o navedenih rezultatih, pri čemer se upošteva zgodnejši datum. Rezultati ostanejo na voljo na internetu za obdobje najmanj 5 let od konca projekta, ki prejema pomoč.

5. Pomoč se dodeli neposredno organizaciji za raziskave in razširjanje znanja.

Pomoč ne vključuje plačil podjetjem, dejavnim v kmetijskem sektorju, na podlagi cen kmetijskih proizvodov.

6. Upravičeni stroški so naslednji:

(a) stroški osebja v zvezi z raziskovalci, tehniki in drugim podpornim osebjem v obsegu njihove zaposlitve v raziskovalnem projektu;

(b) stroški instrumentov in opreme v obsegu in za obdobje uporabe v projektu. Kadar se ti instrumenti in oprema ne uporabljajo samo za projekt skozi njihovo celotno življenjsko dobo, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel, ki ustrezajo trajanju projekta;

(c) stroški stavb in zemljišča v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za projekt. Pri stavbah veljajo za upravičene samo stroški amortizacije, ki ustrezajo obdobju trajanja projekta, kot so izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel. Pri zemljiščih se štejejo za upravičene stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala;

(d) stroški pogodbenih raziskav, znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po običajnih tržnih pogojih, ter stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za projekt;

(e) dodatni režijski stroški in drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta.

7. Intenzivnost pomoči je omejena na 100 % upravičenih stroškov.







ODDELEK 5

Pomoč za gozdarstvo

Člen 32

Pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja

1. Pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja, ki je bila dodeljena lastnikom javnih in zasebnih zemljišč ter združenjem, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 16 tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč:

(a) se dodeli v okviru programa razvoja podeželja v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, ki jih Komisija sprejme na podlagi navedene uredbe:

(i) kot pomoč, sofinancirana v okviru EKSRP, ali

(ii) kot dodatno nacionalno financiranje k pomoči iz točke (i);

in

(b) je enaka zadevnemu ukrepu za