1997R0894 — SL — 01.01.2000 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 894/97

z dne 29. aprila 1997

o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranjanje ribolovnih virov







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), (1) ker je bila Uredba Sveta (EGS) št. 3094/86 z dne 7. oktobra 1986 o določenih tehničnih ukrepih za ohranjanje ribolovnih virov ( 3 ) pogosto in bistveno spremenjena; ker naj se zaradi jasnosti in racionalnosti ta uredba kodificira; (2) ker naj se za zagotovitev varstva morskih bioloških virov in uravnoteženega izkoriščanja ribolovnih virov tako zaradi ribičev kot potrošnikov določijo tehnični ukrepi za ohranjanje ribolovnih virov, ki med drugim določajo velikosti očes mrež, stopnje prilova in dovoljene velikosti rib, kot tudi omejitev ribolova na določenih območjih in obdobjih ter z določenim orodjem; (3) ker je treba vzpostaviti ravnotežje med prilagoditvijo tehničnih ohranitvenih ukrepov raznolikosti ribištev in potrebo po homogenih pravilih, ki se lažje uporabljajo; (4) ker naj se v to uredbo vključijo pravila, ki urejajo ribolov v Skagerraku in Kattegatu, za katera so se medsebojno dogovorili Skupnost ter Norveška in Švedska; ker je torej, ob upoštevanju znanstvenih nasvetov, treba vzpostaviti sezonske omejitve določenih ribiških dejavnosti v Skagerraku in Kattegatu; (5) ker naj bi Mednarodna komisija za ribištvo v Baltiškem morju sprejela ukrepe za upravljanje ribolova v Baltiškem morju; (6) ker zavržki trenutno predstavljajo nesprejemljivo izgubo v velikem obsegu; ker prepoved ribolova, ki uporablja nezadostno selektivne tehnike ali se izvaja na območjih, kjer se zbirajo nedorasli organizmi, skupaj s povečanjem velikosti očes mrež in prepovedjo orodij, pri katerih nastajajo zavržki, predstavlja prvi korak proti dokončni odpravi praks, ki so nezdružljive z ohranitvijo in ustrezno rabo virov; ker je treba uvesti skladen sistem upravljanja in izkoriščanja, ki čim bolj zmanjšuje zavržke; (7) ker je primerno, da se opredelijo usmerjeni lov določenih vrst rib kot tudi prilov in zavarovane vrste; (8) ker so obsežni poskusi pokazali, da ima lahko uporaba ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi pred in nad vrečo bistveno vlogo pri zmanjšanju količine podmernih rib; (9) ker je industrijski ribolov neprekinjena dejavnost in ker naj bodo glede na to pogoji zanj stabilni; (10) ker se lov na nekatere vrste za namen predelave v ribjo moko ali olje lahko izvaja z velikostjo očes mreže, ki odstopa od dovoljene, pod pogojem, da takšni ribolovni postopki nimajo negativnega vpliva na druge pridnene staleže, še posebej na trsko in vahnjo; (11) ker narašča težnja po uporabi čedalje manjših velikosti očes za pridnene zabodne mreže, zapletne mreže in trislojne mreže, kar povzroča rast smrtnosti nedoraslih organizmov ciljnih vrst zadevnih ribištev; (12) ker je treba ta trend ustaviti, velikost očes pasivnega orodja, kot so pridnene zabodne mreže, zapletne mreže in trislojne mreže pa oblikovati tako, da se doseže selektivni ulov ciljnih vrst ali skupin ciljnih vrst; (13) ker se biološki parametri za te vrste razlikujejo po zemljepisnih območjih; ker te razlike upravičujejo uvedbo različnih ukrepov na teh območjih; (14) ker naj se zagotovi zadostno prehodno obdobje, da bi ribičem omogočili dovolj časa za prilagoditev obstoječega orodja novim zahtevam; (15) ker naj se opredeli način merjenja velikosti rakov in mehkužcev; (16) ker naj se pravila v zvezi z ribolovom v 12 milj širokem obalnem pasu opredelijo tako, da so izvršljiva; (17) ker naj se omogoči varstvo območij odraščanja, v obalnem pasu držav članic, upoštevajoč specifične biološke razmere na teh različnih območjih; (18) ker ima lahko neselektivna uporaba zapornih plavaric pri jatah tunov in drugih vrst rib, najdenih skupaj z morskimi sesalci ali v njihovi neposredni bližini, za posledico nesmiseln ulov in ubijanje teh sesalcev; (19) ker je uporaba zapornih plavaric, kadar je pravilno in odgovorno izvedena, učinkovita metoda ribolova izključno želenih ciljnih vrst; ker v takšnih okoliščinah več ne ogroža ohranjanja morskih sesalcev; (20) ker je 22. decembra 1989 Generalna skupščina Združenih narodov sprejela Resolucijo 44/225 o obsežnem pelagičnem ribolovu z visečimi mrežami in njegovem vplivu na žive morske vire svetovnih oceanov in morij; (21) ker je s Sklepom 82/72 EGS ( 4 ) Svet odobril Konvencijo o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija); (22) ker je Skupnost podpisala Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, ki zahteva, da vsi člani mednarodne skupnosti sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju živih virov odprtega morja; (23) ker lahko nenadzorovana širitev in porast ribolova z visečimi mrežami pripelje do resnih izgub v smislu večjega ribolovnega napora in povečanja prilova vrst, ki niso ciljne vrste; ker je potemtakem zaželeno urediti ribolov z visečimi mrežami; (24) ker naj se ta uredba zato, da se ne bi ovirale znanstvene raziskave, ne uporablja za postopke, ki bi jih izvajanje takšnih raziskav, četudi slučajno, lahko zahtevalo; (25) ker naj se državam članicam tam, kjer je ohranjanje resno ogroženo, dovoli, da izvedejo ustrezne začasne ukrepe; (26) ker se s sprejetjem te uredbe ne smejo razveljaviti ali ovirati dodatni nacionalni ukrepi strogo lokalnega značaja; (27) ker se torej lahko takšni ukrepi ohranijo ali sprejmejo pod pogojem, da Komisija preuči njihovo združljivost s pravom Skupnosti in skladnost s skupno ribiško politiko; (28) ker naj se ta uredba uporablja brez vpliva na določene nacionalne ukrepe, ki presegajo minimalne zahteve te uredbe; (29) ker bi lahko bili potrebni nujni novi ohranitveni ukrepi in podrobna pravila o izvajanju te uredbe; ker naj se ti ukrepi in pravila sprejemajo v skladu s postopkom, določenim v členu 18 Uredbe Sveta (EGS) št. 3760/92 z dne 20. decembra 1992 o vzpostavitvi Sistema Skupnosti za ribištvo in ribogojstvo ( 5 ), SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







▼M1 —————

▼B







NASLOV I

MREŽE IN POGOJI ZA NJIHOVO UPORABO

▼M1 —————

▼B







NASLOV II

NAJMANJŠA VELIKOST RIB, RAKOV IN MEHKUŽCEV

▼M1 —————

▼B







NASLOV III

PREPOVED RIBOLOVA

▼M1 —————

▼B







NASLOV IV

OMEJITVE DOLOČENIH TIPOV RIBOLOVA

▼M1 —————

▼M2

Člen 11

Nobeno plovilo ne sme hraniti na krovu ali uporabljati za ribolov ene ali več visečih mrež, katerih posamezna ali skupna dolžina je več kot 2,5 kilometra.

Člen 11a

1. Od 1. januarja 2002 ne sme nobeno plovilo hraniti na krovu ali uporabljati ene ali več visečih mrež, ki so namenjene lovu vrst iz Priloge VIII.

2. Od 1. januarja 2002 je prepovedano iztovarjati vrste iz Priloge VIII, ki so bile ujete z visečimi mrežami.

3. Do 31. decembra 2001 sme plovilo hraniti na krovu ali uporabljati za ribolov eno ali več visečih mrež iz odstavka 1, če je to odobril pristojni organ države članice zastave. Največje število plovil, ki jim država članica odobri hraniti na krovu ali uporabljati za ribolov eno ali več visečih mrež, v letu 1998 ne sme presegati 60 % ribiških plovil, ki so uporabljala eno ali več visečih mrež v obdobju 1995-1997.

4. Vsako leto do 30. aprila države članice za vsako ciljno vrsto pošljejo Komisiji seznam plovil, ki so jim odobrene ribolovne aktivnosti z visečimi mrežami iz odstavka 3; za leto 1998 se podatki pošljejo najpozneje do 31. julija 1998.

Člen 11b

1. Vsa ribiška plovila, ki uporabljajo eno ali več visečih mrež za lov vrst iz Priloge VIII, izvajajo aktivnosti pod naslednjimi pogoji:

— med ribolovnim delovanjem mora plovilo mrežo stalno opazovati,

— na vsak konec mreže morajo biti pritrjene plavajoče boje z radarskimi odsevniki, tako da je kadar koli mogoče ugotoviti njen položaj. Boje morajo biti neizbrisno označene z registracijsko črko (črkami) in številko plovila, ki mu pripadajo.

2. Kapitan ribiškega plovila, ki uporablja eno ali več visečih mrež iz odstavka 1, vodi ladijski dnevnik, v katerega mora vsak dan evidentirati naslednje podatke:

— skupno dolžino mrež na krovu,

— skupno dolžino mrež, uporabljenih v vsaki ribolovni operaciji,

— količino vsake vrste, ujete med vsako ribolovno operacijo, skupaj s prilovom in zavržki, odvrženimi na morju, zlasti kitov, plazilcev in morskih ptic,

— količino vsake vrste, obdržane na krovu,

— datum in kraj takih ulovov.

3. Vsi kapitani iz odstavka 2 pošljejo pristojnim organom države članice iztovora deklaracijo, v kateri navedejo vsaj količino vsake iztovorjene vrste ter datum in območje ulova.

4. Kapitani plovil, ki uporabljajo eno ali več visečih mrež iz odstavka 1 in ki želijo uporabiti mesto iztovarjanja v državi članici, obvestijo pristojne organe zadevne države članice o predvidenem mestu iztovarjanja in času prihoda najmanj dve uri pred prihodom v pristanišče.

5. Vsa ribiška plovila, ki uporabljajo eno ali več visečih mrež iz odstavka 1, hranijo na krovu predhodno dovoljenje za ribolov, ki so ga izdali pristojni organi države članice zastave.

6. Pri neizpolnjevanju obveznosti iz členov 11 in 11a ter iz tega člena pristojni organi ustrezno ukrepajo glede zadevnega plovila v skladu s členom 31 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

Člen 11c

Z izjemo voda, zajetih v Uredbi Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranjanje ribiških virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda ( 6 ), in ne glede na člen 1(1), se členi 11, 11a in 11b uporabljajo za vse vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, zunaj teh voda pa za vsa ribiška plovila Skupnosti.

▼M1 —————

▼B







NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

▼M1 —————

▼B

Člen 18

Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18 Uredbe (EGS) št. 3760/92.

Člen 19

Uredba (EGS) št. 3094/86 se razveljavi.

Sklicevanja na omenjeno uredbo predstavljajo sklicevanja na to uredbo in se jih bere v skladu s korelacijsko tabelo dela A Priloge VII.

Člen 20

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih Skupnosti.

Vendar pa določbe člena 2(10) ter Prilog V in VI začnejo veljati 31. decembra 1997.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1 —————

▼M2









PRILOGA VIII

— Beli tun : Thunnus alalunga

— Tun : Thunnus thynnus

— Veleoki tun : Thunnus obesus

— Črtasti tun : Katsuwonus pelamis

— Palamida : Sarda sarda

— Rumenoplavuti tun : Thunnus albacares

— Črnoplavuti tun : Thunnus atlanticus

— Pegasti tuni : Euthynnus spp.

— Južni tun : Thunnus maccoyii

— Trupci : Auxis spp.

— Kostanjevka : Brama rayi

— Jadrovnice : Tetrapturus spp.; Makaira spp.

— Pahljačaste mečarice : Istiophorus spp.

— Mečarica : Xiphias gladius

— Paščuke : Scomberesox spp.; Cololabis spp.

— Delfinke : Coryphaena spp.

— Morski psi : Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae

— Glavonožci : vse vrste