2006R0062 — SL — 24.03.2013 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 62/2006 z dne 23. decembra 2005 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s telematskimi aplikacijami za tovorni podsistem vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (Besedilo velja za EGP) (UL L 013, 18.1.2006, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 62/2006

z dne 23. decembra 2005

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s telematskimi aplikacijami za tovorni podsistem vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/16/ES z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti ( 1 ) in zlasti člena 6(1) Direktive, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 2(c) Direktive 2001/16/ES je vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti razdeljen na strukturne in funkcionalne podsisteme. Vsak od teh podsistemov je zajet v tehnični specifikaciji za interoperabilnost (TSI). (2) Prvi korak pri določitvi TSI je, da Evropsko združenje za železniško interoperabilnost (AEIF), ki je bilo imenovano kot skupno predstavniško telo, pripravi osnutek TSI. (3) AEIF dobi pooblastilo za izdelavo osnutka TSI za telematske aplikacije za tovorni podsistem v skladu s členom 6(1) Direktive 2001/16/ES. Osnovni parametri za ta osnutek TSI so bili sprejeti z Odločbo Komisije 2004/446/ES z dne 29. aprila 2004 o določitvi osnovnih parametrov glede hrupa, tovornih vagonov in telematskih aplikacij za tehnične specifikacije za interoperabilnost v tovornem prometu iz Direktive 2001/16/ES ( 2 ). (4) Osnutek TSI, pripravljen na podlagi osnovnih parametrov, je spremljalo uvodno poročilo, ki je vsebovalo analizo stroškov in koristi, kakor določa člen 6(5) Direktive. (5) Osnutek TSI je pregledal odbor, ustanovljen po členu 21 Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti ( 3 ), ob upoštevanju uvodnega poročila. (6) V skladu s členom 1 Direktive 2001/16/ES se pogoji za doseganje interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema nanašajo na načrtovanje, gradnjo, dograditev, obnovo in obratovanje infrastruktur ter železniškega voznega parka, ki prispeva k delovanju sistema, ki bo začel obratovati po začetku veljavnosti Direktive. Poleg tega je pomembno tudi učinkovito medsebojno povezovanje informacijskih in komunikacijskih sistemov raznih upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. (7) Večina obstoječih telematskih aplikacij za tovorni promet je bila oblikovana in izvedena v skladu z zahtevami nacionalnih trgov. To ovira kontinuiteto čezmejnih informacijskih storitev, ki je ključni dejavnik za zagotavljanje kakovosti mednarodnih železniških storitev, predvsem v hitro rastočem segmentu mednarodnega tovornega prometa. (8) TSI za telematiko ne bi smela zahtevati uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen če je to nujno potrebno zaradi interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti. (9) TSI za telematiko temelji na najboljšem strokovnem znanju, ki je na voljo v času priprave ustreznega osnutka. Zaradi tehnološkega razvoja, obratovalnih, varnostnih ali družbenih zahtev bo morda treba to TSI spremeniti ali dopolniti. V ta namen se oblikuje proces vodenja kontrole sprememb za urejanje in dopolnjevanje zahtev TSI. Ta proces dopolnjevanja bo potekal pod pokroviteljstvom Evropske agencije za železniški promet, ustanovljene z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 881/2004 ( 4 ), ko bo agencija začela delovati, najpozneje do aprila 2006. Če je primerno, bo v skladu s členom 6(3) Direktive 2001/16/ES sprožen obsežnejši postopek revizije ali dopolnitve, ki predvideva spremembe procesa, opredeljenega v tej TSI. (10) Pri uporabi TSI za telematiko je treba upoštevati posebna merila glede tehnične in obratovalne združljivosti med infrastrukturami in voznim parkom, ki začenja obratovati, ter sistemi, v katere se vključujejo. Te zahteve glede združljivosti zahtevajo zapleteno tehnično in ekonomsko analizo, ki se opravi za vsak primer posebej. Taka analiza mora upoštevati vmesnike med različnimi podsistemi iz Direktive 2001/16/ES, različne kategorije prog in voznega parka iz te direktive ter tehnična in operativna okolja obstoječega omrežja. (11) Vendar pa je bistvenega pomena, da taka analiza poteka v okviru doslednega izvajanja pravil in smernic. Zato bodo morala predstavniška telesa železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, oblikovati evropsko strategijo za izvajanje TSI za telematiko. Taka strategija mora določiti faze, potrebne za prehod z zdajšnjih razdrobljenih nacionalnih pristopov glede upravljanja informacij na celovito izmenjavo informacij po celotnem železniškem omrežju Evropske unije. (12) Za zagotovitev učinkovitega izvajanja TSI je treba pripraviti Evropski strateški razvojni načrt. Fazne načrte, ki jih pripravijo subjekti, je treba uskladiti na evropski ravni ter pri tem upoštevati obstoječe procese in informacijske sisteme prevoznikov v železniškem prometu ter upravljavcev železniške infrastrukture. Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo pri tem sodelovali s posredovanjem funkcionalnih in tehničnih informacij o obstoječih posameznih telematskih aplikacijah v tovornem prometu. (13) Ciljni sistem, ki ga zahteva TSI, mora temeljiti na računalniško podprti tehnologiji z znatno krajšo predvideno operativno življenjsko dobo od zdajšnjih železniških signalnih in telekomunikacijskih naprav. Da sistem ne bi zastaral še pred polno vzpostavitvijo medsebojnih povezav, je potrebna proaktivna in ne reaktivna razvojna strategija. Poleg tega bi razdrobljen razvoj evropskega železniškega sistema povzročil velike splošne in operativne režijske stroške zaradi negotovosti nadaljevanja opravljanja prevozov. Oblikovanje doslednega okvirnega načrta na evropski ravni bi prispevalo k skladnemu razvoju celovitih informacijskih storitev po vsem vseevropskem železniškem sistemu v skladu s strategijo EU za vseevropsko prometno omrežje TEN. Tak načrt mora temeljiti na ustreznih nacionalnih izvedbenih načrtih in zagotoviti primerno bazo znanja za podporo pri odločanju različnih interesnih skupin in zlasti Komisije pri dodeljevanju finančne podpore železniškim projektom. Komisiji je treba dovoliti, da zagotovi primerne načine za doseganje usklajenosti med strankami pri razvoju takega evropskega načrta. (14) V izogib nejasnostim je treba izjaviti, da se določbe Odločbe Komisije 2004/446/ES, glede osnovnih parametrov vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti ne uporabljajo več. (15) TSI za telematske aplikacije v tovornem prometu je funkcionalne narave. Zaradi tega so določbe, ki jih vsebuje TSI, namenjene predvsem subjektom na trgu. Glede izvajanja določb TSI je uredba, naslovljena na ustrezne različne subjekte, primernejša od odločbe, naslovljene na države članice. (16) Določbe te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu z Direktivo 96/48/ES – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI), ki se nanaša na podsistem „telematske aplikacije za tovorni promet“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti iz člena 6(1) Direktive 2001/16/ES je navedena v Prilogi k tej uredbi.

TSI se v celoti uporablja za infrastrukturo in vozni park vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES.

Člen 2

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture prispevajo s posredovanjem funkcionalnih in tehničnih informacij o obstoječih telematskih aplikacijah za tovorni promet, kakor je opredeljeno v poglavju 2 Priloge, najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Predstavniška telesa železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kakor je opredeljeno v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 881/2004, oblikujejo Evropski strateški razvojni načrt za priloženo TSI v skladu z merili iz poglavja 7 Priloge k tej uredbi.

Ta strateški načrt posredujejo državam članicam in Komisiji najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 4

Tiste določbe Odločbe Komisije 2004/446/ES glede osnovnih parametrih vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti se od začetka veljavnosti te uredbe ne uporabljajo več.

▼M1

Člen 4a

1. Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastruktur in imetniki vagonov razvijejo in uvedejo računalniški sistem v skladu z določbami poglavja 7 Priloge k tej uredbi ter zlasti v skladu s specifikacijami v zvezi s funkcionalnimi zahtevami ter z glavnim načrtom iz oddelka 7.1.2.

2. Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastruktur in imetniki vagonov najpozneje do 13. maja 2012 predložijo Komisiji prek usmerjevalnega odbora iz oddelka 7.1.4 Priloge glavni načrt iz oddelka 7.1.2 s podrobnimi časovnimi roki in z opredeljenimi vmesnimi koraki, končnimi izsledki in datumi za izvajanje posameznih funkcij TAF TSI.

3. O napredku poročajo Komisiji prek usmerjevalnega odbora iz oddelka 7.1.4 Priloge, in sicer v skladu z določbami poglavja 7 Priloge k tej uredbi.

Člen 4b

1. Agencija objavi glavni načrt iz oddelka 7.1.2 in ga posodablja.

2. Agencija posodablja dokumente iz Priloge A na podlagi zahtev za spremembe, potrjenih pred 13. majem 2012 v skladu s procesom upravljanja sprememb iz oddelka 7.2.2. Agencija do 13. oktobra 2012 predloži Komisiji priporočilo o posodobljeni Prilogi A, ki je podlaga za izvajanje.

3. Agencija oceni izvajanje TAF, da bi ugotovila, ali so bili zastavljeni cilji in roki doseženi.

Člen 4c

Države članice zagotovijo, da so vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in imetniki vagonov s sedežem na njihovem ozemlju obveščeni o tej uredbi, ter imenujejo nacionalno kontaktno točko za spremljanje njenega izvajanja.

▼B

Člen 5

Ta uredba začne veljati en dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

Tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s telematskimi aplikacijami za tovorni podsistem vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

VSEBINA: 1. UVOD 1.1 Tehnično področje uporabe 1.2 Geografsko področje uporabe 1.3 Vsebina te TSI 2. OPREDELITEV PODSISTEMA/PODROČJE UPORABE 2.1 Funkcija znotraj področja uporabe te TSI 2.2 Funkcije zunaj področja uporabe te TSI 2.3 Pregled opisa podsistema 2.3.1 Udeleženi subjekti 2.3.2 Upoštevani procesi 2.3.3 Splošne opombe 3. BISTVENE ZAHTEVE 3.1 Skladnost z bistvenimi zahtevami 3.2 Vidiki bistvenih zahtev 3.3 Vidiki, povezani s splošnimi zahtevami 3.3.1 Varnost 3.3.2 Zanesljivost in razpoložljivost 3.3.3 Zdravje 3.3.4 Varstvo okolja 3.3.5 Tehnična združljivost 3.4 Vidiki, ki so posebej povezani s podsistemom Telematske aplikacije za tovorni promet 3.4.1 Tehnična združljivost 3.4.2 Zanesljivost in razpoložljivost 3.4.3 Zdravje 3.4.4 Varnost 4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA 4.1 Uvod 4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem 4.2.1 Podatki o tovornem listu 4.2.2 Prošnja za vlakovno pot 4.2.3 Priprava vlaka 4.2.4 Napoved vožnje vlaka 4.2.5 Informacije o motnjah v prevozu 4.2.6 Lokacija vlaka 4.2.7 ETI/ETA pošiljke 4.2.8 Premiki vagona 4.2.9 Javljanje o izmenjavi 4.2.10 Izmenjava podatkov za izboljšanje kakovosti 4.2.11 Glavni referenčni podatki 4.2.12 Različne referenčne datoteke in podatkovne baze 4.2.13 Elektronski prenos dokumentov 4.2.14 Omrežja in komunikacije 4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike 4.3.1 Vmesniki s TSI Infrastrukturo 4.3.2 Vmesniki s TSI Nadzor/vodenje in signalizacija 4.3.3 Vmesniki s podsistemom železniškega voznega parka 4.3.4 Vmesniki s TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa 4.4 Operativna pravila 4.4.1 Kakovost podatkov 4.4.2 Upravljanje centralnega repozitorija 4.5 Pravila glede vzdrževanja 4.6 Strokovna usposobljenost 4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji 4.8 Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka 5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI 5.1 Opredelitev 5.2 Seznam komponent 5.3 Zmogljivosti in specifikacije komponent 6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT TER VERIFIKACIJA PODSISTEMA 6.1 Komponente interoperabilnosti 6.1.1 Postopki ocenjevanja 6.1.2 Modul 6.2 Podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet 7. IZVAJANJE 7.1 Načini uporabe te TSI 7.1.1 Uvod 7.1.2 Faza ena – Podrobne specifikacije IT in glavni načrt 7.1.3 Fazi 2 in 3– Razvoj in uvedba 7.1.4 Upravljanje, vloge in odgovornosti 7.2 Upravljanje sprememb 7.2.1 Postopek upravljanja sprememb 7.2.2 Posebni postopek upravljanja sprememb za dokumente, navedene v Prilogi A k tej uredbi 7.4 Posebni primeri 7.4.1 Uvod 7.4.2 Seznam posebnih primerov PRILOGA A: SEZNAM SPREMNIH DOKUMENTOV PRILOGA B: GLOSAR PREGLEDNICE: Preglednica 1: Prošnja za vlakovno pot Preglednica 2: Preklic vlakovne poti, ki ga sproži PŽP Preglednica 3: Preklic vlakovne poti, ki ga sproži UI Preglednica 4: Potrditev sprejema Preglednica 5: Priprava vlaka

Vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti

Tehnična specifikacija za interoperabilnost „Podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet“

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI zadeva podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet, naveden v seznamu v točki 1(b) Priloge II k Direktivi 2001/16/ES.

Komercialni promet vlakov, vagonov in intermodalnih enot po vseevropskem železniškem omrežju zahteva učinkovito izmenjavo informacij med raznimi upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu in drugimi izvajalci storitev. Od te združljivosti in izmenjave so odvisni raven izvedbe, varnost, kakovost storitev in stroški, zlasti pa interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti.

Tehnična specifikacija za interoperabilnost vpliva tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz. V tem smislu izraz uporabniki ne pomeni le upravljavcev infrastrukture ali prevoznikov v železniškem prometu, temveč tudi vse druge izvajalce storitev, kakor so vagonska podjetja in intermodalni prevozniki, in celo odjemalce.

Nenazadnje je bila koristnost interoperabilnosti železniškega sistema za konvencionalne hitrosti upoštevana tudi pri ustvarjanju pogojev za večjo interoperabilnost med načini prevoza, zlasti med klasičnim železniškim prevozom in kombiniranim železniškim prevozom.

Namen te TSI je tudi zagotoviti, da bo učinkovita izmenjava informacij glede kakovosti in količine vedno prilagojena spreminjajočim se zahtevam, tako da lahko prevozni proces ostane čim bolj ekonomsko sprejemljiv in da tovorni promet po železnici še naprej ohrani svoj položaj na trgu kljub intenzivni konkurenci, s katero se spoprijema.

Vse to zahteva gradnjo ali dograditev vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti za klasični železniški prevoz in intermodalni prevoz. Potreba po taki dograditvi železniškega dela prometnega sistema se pokaže tudi, kadar se upoštevajo kritične točke (vmesniki med različnimi vpletenimi partnerji) v tovornem prometu po cesti v primerjavi s kritičnimi točkami v tovornem prometu po železnici v poenostavljenem scenariju, ki je prikazan v Prilogi A, indeksna številka 5, poglavje 1.1.

Končni cilj te TSI je upravljanje pošiljk pod pogoji tako številnih vmesnikov z izmenjavo informacij na podlagi direktiv 2001/14/ES ( 5 ) in 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Ta kratka razlaga področja uporabe TSI Telematske aplikacije za tovorni promet v železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti tudi kaže, v čem se razlikuje od TSI Vodenje in upravljanje prometa v železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti. TSI Vodenje in upravljanje prometa, zlasti z varnostnih vidikov, zajema postopke in dodatno opremo, ki omogoča usklajeno obratovanje raznih strukturnih podsistemov, vključno zlasti z vožnjami vlakov, načrtovanjem in upravljanjem prometa, kar je glavna dejavnost prevoznikov v železniškem prometu v skladu z opredelitvijo (glej poglavje 2.3: Pregled opisa podsistema).

TSI Telematske aplikacije zajema aplikacije za tovorni promet in upravljanje povezav z drugimi načini prevoza, kar pomeni, da se poleg same vožnje vlakov osredinja tudi na prevozne storitve prevoznikov v železniškem prometu. Varnostni vidiki so upoštevani samo toliko, kolikor bi obstoj podatkovnih elementov, npr. napačne ali nedejanske vrednosti, lahko vplival na varno vožnjo vlaka.

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, kakor je opisan v Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES. Toda ta TSI se lahko uporablja tudi za celotno železniško omrežje za tovorni promet držav članic EU z omejitvijo, da zahteve te TSI niso obvezne za tovorni promet, ki prihaja iz države nečlanice EU, ali je vanjo namenjen.

1.3 Vsebina te TSI

V skladu s členom 5(3) Direktive 2001/16/ES ta TSI:

(a) navaja predvideno področje uporabe podsistema Telematske aplikacije za tovorni promet – poglavje 2: Opredelitev podsistema/področje uporabe;

(b) določa bistvene zahteve za ta podsistem in njegove vmesnike glede na druge podsisteme – poglavje 3: Bistvene zahteve;

(c) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki glede na druge podsisteme – poglavje 4: Opis značilnosti podsistema;

(d) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti – poglavje 5: Komponente interoperabilnosti;

(e) za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo. To vključuje zlasti module, opredeljene v Sklepu Sveta 93/465/EGS ( 6 ), ali po potrebi posebne postopke bodisi za ocenjevanje skladnosti bodisi ocenjevanje primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in verifikacijo ES podsistemov – poglavje 6: ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent ter verifikacija podsistema;

(f) navaja strategijo za izvajanje TSI. Zlasti je treba določiti dosežene faze za izvedbo postopnega prehoda iz obstoječega stanja do končnega, ko bo skladnost s TSI postala standard – poglavje 7: Izvajanje;

(g) navaja pogoje glede strokovne usposobljenosti, zdravja in varnosti pri delu, ki se zahtevajo za zadevno osebje pri vodenju in vzdrževanju tega podsistema, pa tudi pri izvajanju TSI – poglavje 4: Opis značilnosti podsistema.

Poleg tega se lahko v skladu s členom 5(5) za vsak TSI predvidijo posebni primeri; ti so navedeni v poglavju 7.4: Posebni primeri.

Nazadnje ta TSI v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistema) zajema tudi zahteve glede obratovanja in vzdrževanja za področje uporabe, navedeno v zgornjih odstavkih 1.1 (Tehnično področje uporabe) in 1.2 (Geografsko področje uporabe).

2. OPREDELITEV PODSISTEMA/PODROČJE UPORABE

2.1 Funkcija znotraj področja uporabe te TSI

Podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet je opredeljen v Prilogi II k Direktivi 2001/16/EGS, oddelek 2.5(b).

Vključuje zlasti:

— aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času),

— ranžirne sisteme in sisteme usmerjanja vlakov, pri čemer se pod sistemi usmerjanja vlakov razume vlakovna kompozicija,

— sisteme rezervacij, pri čemer se razume, da gre za rezervacijo vlakovne poti,

— upravljanje povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov.

2.2 Funkcije zunaj področja uporabe te TSI

Sistemi za plačila in fakturiranje za odjemalce niso znotraj področja uporabe te TSI, kakor niso niti sistemi za plačila in fakturiranje med različnimi izvajalci storitev, kakor so prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci infrastrukture. Toda sistem, ki je podlaga za izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem), zagotavlja, da informacije, ki so potrebne za plačilo, izhajajo iz prevoznih storitev.

Tudi dolgoročno načrtovanje voznih redov je zunaj področja uporabe te TSI za telematske aplikacije. Kljub temu bo v nekaterih točkah sklicevanje na izide dolgoročnega načrtovanja, ker je to povezano z učinkovito izmenjavo informacij, potrebno za obratovanje vlakov.

2.3 Pregled opisa podsistema

2.3.1 Udeleženi subjekti

Ta TSI upošteva zdajšnje izvajalce storitev in razne morebitne prihodnje izvajalce storitev, ki se ukvarjajo s tovornim prometom, ki zajema (seznam ni popoln):

— vagone,

— lokomotive,

— strojevodje,

— kretnice in premikanje,

— prodajo slotov,

— upravljanje pošiljk,

— vlakovne kompozicije,

— obratovanje vlakov,

— spremljanje vlakov,

— nadzorovanje vlakov,

— spremljanje pošiljk,

— preglede in popravila vagonov in/ali lokomotiv,

— carinjenje,

— delovanje intermodalnih terminalov,

— upravljanje vleke.

Nekateri izvajalci posebnih storitev so posebej opredeljeni v direktivah 2001/14/ES in 2001/16/ES. Ker je treba upoštevati obe direktivi, ta TSI upošteva zlasti opredelitev ►M1 ————— ◄ :

„‚Upravljavec infrastrukture (UI)‘ pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture. To lahko zajema tudi upravljanje nadzornih in varnostnih sistemov. Naloge upravljavca infrastrukture na železniškem omrežju ali na delu omrežja so lahko dodeljene raznim organom ali podjetjem.“

Na podlagi te opredelitve ta TSI upravljavca infrastrukture obravnava kot izvajalca storitev za dodeljevanje vlakovnih poti, za nadzorovanje/spremljanje vlakov in za javljanje o vlakih/poteh.

V skladu z Direktivo 2001/14/ES je organ ali podjetje, kateremu UI dodeli pot, opredeljeno kot prosilec.

„‚Prosilec‘ pomeni prevoznika v železniškem prometu in/ali mednarodno poslovno združenje železniških prevoznikov z licenco in v državah članicah, ki predvidevajo tako možnost, druge fizične in/ali pravne osebe, ki imajo za pridobitev infrastrukturnih zmogljivosti za opravljanje prevoznih storitev v železniškem prometu na svojih ozemljih posamični ali skupni poslovni interes, kakor so javni organi po Uredbi (EGS) 1191/69 in prevozniki tovora, špediterji in prevozniki v kombiniranem prometu;

Ker je ‚Prevoznik v železniškem prometu‘ opredeljen kot vsako javno ali zasebno podjetje z licenco na podlagi veljavne zakonodaje Skupnosti, katerega glavna dejavnost je izvajanje prevoznih storitev prevozov blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik obvezno zagotoviti vleko, ta opredelitev vključuje tudi podjetja, ki izvajajo samo vleko.“

Na podlagi te opredelitve ta TSI obravnava PŽP kot izvajalca storitev za obratovanje vlakov.

V zvezi z dodelitvijo vlakovne poti za vožnjo vlaka je treba upoštevati tudi člen 13 Direktive 2001/14/ES:

„Infrastrukturne zmogljivosti dodeljuje upravljavec železniške infrastrukture in po njihovi dodelitvi prosilcu jih ta kot prejemnik ne sme prenesti na drugega prevoznika ali jih uporabiti za drugo storitev. Vsako trgovanje z infrastrukturnimi zmogljivostmi je prepovedano in ima za posledico izključitev iz nadaljnjega dodeljevanja zmogljivosti. Kadar prevoznik v železniškem prometu uporablja zmogljivosti za izvajanje dejavnosti prosilca, ki ni prevoznik v železniškem prometu, se to ne šteje za prenos.“

V zvezi s komunikacijskimi načini med upravljavci infrastrukture in prosilci v izvedbenem načinu prevoza je treba upoštevati le UI in PŽP, ne pa vseh vrst prosilcev, ki se lahko upoštevajo pri načrtovalnem načinu. Pri izvedbenem načinu je vedno podano opredeljeno razmerje med UI in PŽP, za katero sta izmenjava sporočil in shranjevanje informacij določena v tej TSI. Opredelitev prosilca in možnosti za dodelitev poti, ki iz nje izhajajo, ostanejo nespremenjene.

Kakor je bilo že omenjeno, je za tovorni promet treba zagotoviti različne storitve. Ena je na primer zagotavljanje vagonov. Ta storitev je lahko povezana z upravljavcem voznega parka. Če je ta prevozna storitev ena od storitev, ki jih ponuja PŽP, je PŽP hkrati upravljavec voznega parka. Upravljavec voznega parka lahko upravlja svoje vagone in/ali vagone drugega lastnika (drugega izvajalca storitev za tovorne vagone). Potrebe po takih izvajalcih storitev se upoštevajo neodvisno od tega, ali je pravna oseba upravljavca voznega parka PŽP ali ne.

Ta TSI ne ustvarja novih pravnih oseb in od PŽP ne zahteva vključevanja zunanjih izvajalcev storitev za storitve, ki jih PŽP ponuja sam, vendar storitve, pri kateri je to potrebno, ne imenuje tako, kakor jo imenuje izvajalec sorodne storitve. Če storitev ponuja PŽP, je PŽP izvajalec storitve za to storitev.

Če se upoštevajo potrebe odjemalcev, je ena od storitev organizacija in upravljanje prevozne linije v skladu z obveznostmi do odjemalca. To storitev zagotavlja „vodilni prevoznik v železniškem prometu“ (vodilni PŽP ali VPŽP). VPŽP je edina stična točka za odjemalca. Če je v prevozno verigo vključen več kakor en prevoznik v železniškem prometu, je VPŽP odgovoren tudi za usklajevanje z drugimi prevozniki v železniškem prometu.

To storitev lahko izvaja tudi špediter ali kateri koli drug subjekt.

Vloga PŽP kot VPŽP se lahko razlikuje od ene vrste prevoza do druge. Pri intermodalnem poslovanju upravlja zmogljivosti blokvlakov in pripravlja tovorne liste povezovalec intermodalnih storitev, ki je nato lahko odjemalec VPŽP.

Najpomembnejše pa je, da morajo PŽP in UI in vsi drugi izvajalci storitev (v zgoraj opredeljenem smislu) delati skupaj prek sodelovanja in/ali odprtega dostopa ter prek učinkovite izmenjave informacij, da se zagotovijo celovite storitve za odjemalca.

2.3.2 Upoštevani procesi

Ta TSI za sektor železniškega tovornega prometa je v skladu z Direktivo 2001/16/ES glede njihovih neposrednih odjemalcev omejen na UI in PŽP/VPŽP.

V tovornem prometu se dejavnost VPŽP v zvezi s pošiljko začne, ko odjemalec sprejme tovorni list in, na primer, za vagonske tovore, ko se sprostijo vagoni. VPŽP pripravi predhodni potovalni načrt (na podlagi izkušenj in/ali pogodbe) za prevoz. Če VPŽP namerava imeti vagonski tovor v vlaku z odprtim dostopom (VPŽP upravlja vlak za celotno potovanje), je predhodni potovalni načrt že sam po sebi končni potovalni načrt. Če VPŽP namerava vagonski tovor naložiti na vlak, ki zahteva sodelovanje drugih PŽP, bi moral najprej ugotoviti, na katerega PŽP se mora obrniti in ob katerem času se lahko zgodi izmenjava med dvema zaporednima PŽP. VPŽP nato za vsakega PŽP pripravi predhodne vagonske naloge kot dele celotnega tovornega lista. Vagonski nalogi so natančneje določeni v poglavju 4.2.1 (Podatki o tovornem listu ).

Izbrani PŽP preverijo razpoložljivost virov za obratovanje vagonov in razpoložljivost vlakovne poti. Odgovori različnih PŽP omogočijo VPŽP izboljšati potovalni načrt ali ponoviti povpraševanje – mogoče celo pri drugih PŽP – dokler ni potovalni načrt dokončno usklajen z zahtevami odjemalca.

PŽP/VPŽP morajo v splošnem biti sposobni vsaj:

— OPREDELITI storitve glede na ceno in tranzitni čas, razpoložljivost vagonov (če je ustrezno), podatke o vagonih/intermodalnih enotah (lokacija, status in predvideni čas prihoda (ETA) vagona/intermodalne enote), kjer je pošiljke mogoče naložiti na prazne vagone, zabojnike itd.,

— ZAGOTOVITI opredeljeno storitev zanesljivo in celovito s skupnimi poslovnimi procesi in povezanimi sistemi. Zagotovljene morajo biti zmogljivosti, da lahko PŽP, UI in drugi izvajalci storitev ter zainteresirani udeleženci, kakor je carina, informacije izmenjujejo elektronsko,

— MERITI kakovost zagotovljene storitve v primerjavi s tistim, kar je bilo opredeljeno, t. j. pravilnost zaračunavanja v primerjavi s ponujeno ceno, dejanski tranzitni čas v primerjavi z obveznostmi, naročene vagone v primerjavi z dejansko zagotovljenimi, predvidene čase prihoda v primerjavi z dejanskimi časi prihoda,

— POSLOVATI produktivno glede uporabe: zmogljivosti vlakov, infrastrukture in voznega parka z uporabo poslovnih procesov, sistemov in izmenjave podatkov, ki so potrebni za načrtovanje voznega reda vagonov/intermodalnih enot in vlakov.

PŽP/VPŽP morajo kot prosilci tudi zagotoviti (prek pogodb z UI) potrebno vlakovno pot in upravljati vlak na svojem odseku potovanja. Za vlakovno pot lahko uporabijo že rezervirane vlakovne poti (v načrtovalnem načinu) ali lahko za ad hoc vlakovno pot prosijo upravljavca/upravljavce infrastrukture (UI), ki so pristojni za odsek(-e) potovanja, na katerih PŽP upravlja vlak. V Prilogi A, indeks 5, poglavje 1.2 je naveden primer prošnje za vlakovno pot.

Tudi lastništvo poti je pomembno za komunikacijo med UI in PŽP med vožnjo vlaka. Komunikacija mora vedno temeljiti na številki vlaka in poti, pri čemer UI komunicira s PŽP, ki je rezerviral vlakovno pot na njegovi infrastrukturi (glej tudi Prilogo A, indeks 5, poglavje 1.2).

Če PŽP zagotovi celotno potovanje A–F (odprt dostop za PŽP, drugi PŽP niso vključeni), potem vsak vpleteni UI komunicira neposredno samo s tem PŽP. Ta „odprti dostop“ za PŽP je mogoče zagotoviti z rezervacijo vlakovne poti po sistemu „vse na enem mestu“ (OSS) ali po odsekih neposredno pri vsakem UI. TSI upošteva oba primera, kakor je prikazano v poglavju 4.2.2.1:Prošnja za vlakovno pot, Predhodne opombe.

Dialog med PŽP in UI za določitev vlakovne poti za tovorni vlak je opredeljen v poglavju 4.2.2 (Prošnja za vlakovno pot ). Ta funkcija se nanaša na člen 23(1) Direktive 2001/14/ES. Proces dialoga izključuje možnost, da bi se dovoljenje za PŽP, ki zagotavlja storitev, pridobilo v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/13/ES ( 7 ), spričevala v skladu z Direktivo 2001/14/ES in pravice dostopa v skladu z Direktivo Sveta 91/440/EGS ( 8 ).

V poglavju 4.2.3 (Priprava vlaka ) je opredeljena izmenjava informacij, povezana z vlakovno kompozicijo in postopkom odhoda vlaka. Izmenjava podatkov med vožnjo vlaka ob normalnem obratovanju je opisana v poglavju 4.2.4 (Napoved vožnje vlaka), sporočila pri izjemah pa so opredeljena v poglavju 4.2.5 (Informacije o motnjah v prevozu). Sledenje informacijam o lokaciji vlaka je opredeljeno v poglavju 4.2.6 (Lokacija vlaka). Vsa ta sporočila se izmenjajo med PŽP in UI ter temeljijo na vlakih.

Za odjemalca je najpomembnejši podatek vedno predvideni čas prihoda (ETA) njegove pošiljke. ETA je mogoče izračunati iz izmenjave informacij med VPŽP in UI (če gre za odprti dostop). Če sodeluje več različnih PŽP, je ETA in tudi predvidene čase izmenjave (ETI) mogoče določiti iz sporočil, izmenjanih med PŽP in UI, ki jih PŽP posredujejo VPŽP (poglavje 4.2.7).

VPŽP iz izmenjave podatkov med UI in PŽP izve tudi:

— kdaj so vagoni zapustili postajo ali prispeli na njo ali na opredeljene lokacije (poglavje 4.2.8), ali

— kdaj je bila odgovornost za vagone prenesena z enega PŽP na drugega PŽP v prevozni verigi (poglavje 4.2.9).

Na podlagi izmenjave podatkov med UI in PŽP in tudi iz izmenjave podatkov med PŽP in VPŽP je mogoče ovrednotiti različne statistične podatke:

— za podrobnejše — srednjeročno — načrtovanje proizvodnega procesa, in

— za — dolgoročno — izvajanje strateškega načrtovanja in študij zmogljivosti (npr. analiz omrežja, opredelitev stranskih tirov in ranžirnih postaj, načrtovanje voznega parka), in predvsem

— za izboljšanje kakovosti prevoznih storitev in produktivnosti (poglavje 4.2.10).

Ravnanje s praznimi vagoni je še posebno pomembno, če gre za interoperabilne vagone. Načelno ni razlike med ravnanjem z naloženimi ali praznimi vagoni. Prevoz praznih vagonov temelji tudi na vagonskih nalogih, pri čemer je upravljavca voznega parka za te prazne vagone treba obravnavati kot odjemalca.

2.3.3 Splošne opombe

Informacijski sistem je dober le toliko, kolikor so zanesljivi podatki, ki jih vsebuje. Podatki, ki igrajo odločilno vlogo v odpremi pošiljke, vagona ali zabojnika, bi morali torej biti točni in ekonomično zajeti, kar pomeni, da jih je v sistem treba vnesti samo enkrat.

Na podlagi navedenega, uporabe in sporočil te TSI se je treba izogniti večkratnemu ročnemu vnašanju podatkov z omejitvijo dostopa do že shranjenih podatkov, npr. referenčnih podatkov o voznem parku. Zahteve glede referenčnih podatkov o voznem parku so opredeljene v poglavju 4.2.11 (Glavni referenčni podatki ). Določene podatkovne baze referenčnih podatkov o voznem parku morajo omogočati preprost dostop do tehničnih podatkov. Vsebina podatkovnih baz mora biti na podlagi strukturiranih pravic dostopa, odvisno od privilegijev, dostopna vsem UI, PŽP in upravljavcem voznega parka, zlasti za upravljanje in vzdrževanje voznega parka. Vsebovati morajo vse ključne prevozne tehnične podatke, kakor so:

— identifikacija voznega parka,

— tehnični/konstrukcijski podatki,

— ocena združljivosti z infrastrukturo,

— ocena ustreznih nakladalnih značilnosti,

— zavorne značilnosti,

— podatki o vzdrževanju,

— okoljske značilnosti.

Pri intermodalnem prevozu na različnih točkah (ki se imenujejo prehodi) vagon ni le priključen na drug vlak, temveč je tudi intermodalno enoto mogoče premestiti z enega vagona na drugega. Zato ne zadostuje le potovalni načrt za vagone, pripraviti je treba tudi potovalni načrt za intermodalne enote.

V poglavju 4.2.12 (Različne referenčne datoteke in podatkovne baze) so naštete nekatere referenčne datoteke in različne podatkovne baze, med njimi tudi operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote. Ta podatkovna baza vsebuje podatke o operativnem statusu voznega parka, informacije o teži in nevarnem blagu, informacije, povezane z intermodalnimi enotami, in informacije o lokaciji. Poglavje 4.2.13 (Elektronski prenos dokumentov ) navaja zahteve glede elektronskega prenosa dokumentov.

TSI za podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet opredeljuje zahtevane informacije, ki morajo biti izmenjane med različnimi partnerji v prevozni verigi, in omogoča vzpostavitev standardnega obveznega procesa izmenjave podatkov. Prikazuje tudi arhitekturno strategijo za tako komunikacijsko platformo. Ta je orisana v poglavju 4.2.14 (Omrežja in komunikacije), pri čemer se upošteva:

— vmesnik s podsistemom Vodenje in upravljanje prometa vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, naveden v členu 5(3) Direktive 2001/16/ES,

— zahteve glede vsebine programa omrežja, ki so določene v Direktivi 2001/14/ES, člen 3, in Prilogi I,

— razpoložljive informacije o železniškem voznem parku tovornih vagonov in zahteve glede na TSI za železniški vozni park.

Ni neposrednega prenosa podatkov iz podsistema Telematske aplikacije za tovorni promet v vlak, do strojevodja ali do delov podsistema Nadzor, vodenje in signalizacija, in fizično omrežje za prenos se v celoti razlikuje od omrežja, ki ga uporablja podsistem Nadzor, vodenje in signalizacija. Sistem ERTMS/ETSC uporablja GSM-R. V tem odprtem omrežju specifikacije ETCS jasno kažejo, da je varnost dosežena z ustreznim upravljanjem nevarnosti v odprtih omrežjih v protokolu EURORADIO.

Vmesniki s strukturnima podsistemoma Železniški vozni park in Nadzor, vodenje so navedeni le prek podatkovnih baz referenčnih podatkov o voznem parku (poglavje 4.2.11.3: Podatkovne baze referenčnih podatkov o voznem parku), ki so pod nadzorom lastnikov. Vmesniki s podsistemi Infrastruktura, Nadzor, vodenje in Energija so navedeni v opredelitvi poti (poglavje 4.2.2.3: Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti), ki jo poda UI, kjer so določene vrednosti za vlake, povezane z infrastrukturo, in v informacijah, ki jih zagotovijo UI glede omejitev infrastrukture (poglavje 4.2.11.2: Podatkovne baze obvestil o omejitvah infrastrukture).

3. BISTVENE ZAHTEVE

3.1 Skladnost z bistvenimi zahtevami

V skladu s členom 4(1) Direktive 2001/16/ES morajo vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, podsistemi in komponente interoperabilnosti izpolnjevati bistvene zahteve, ki so v splošnem določene v Prilogi III te direktive.

Na področju uporabe te TSI bo izpolnjevanje ustreznih bistvenih zahtev, navedenih v poglavju 3 te TSI, za ta podsistem zagotovljeno s skladnostjo s specifikacijami, opisanimi v poglavju 4: Opis značilnosti podsistema.

3.2 Vidiki bistvenih zahtev

Bistvene zahteve zadevajo:

— varnost,

— zanesljivost in razpoložljivost,

— zdravje,

— varstvo okolja,

— tehnično združljivost.

V skladu z Direktivo 2001/16/ES so bistvene zahteve lahko splošno veljavne za celoten vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti ali pa so specifične za vsak podsistem in njegove komponente.

3.3 Vidiki, povezani s splošnimi zahtevami

Ustreznost splošnih zahtev za podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet je določena:

3.3.1 Varnost

V skladu s Prilogo III k Direktivi 2001/16/ES so bistvene varnostne zahteve, ki veljajo za podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet, naslednje:

— Bistvena zahteva 1.1.1 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Načrtovanje, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo pod ustreznimi pogoji jamčiti varnost na ravni, ki je določena za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.1.2 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Parametri za sistem kolo/tir morajo izpolnjevati zahteve stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.1.3 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile ugotovljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.1.4 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Načrtovanje fiksnih naprav in železniškega voznega parka ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da pri požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ali dima.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.1.5 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Vse naprave, ki jih bodo uporabniki upravljali, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvideni način, ki ni v skladu z ustreznimi navodili.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

3.3.2 Zanesljivost in razpoložljivost

„Spremljanje in vzdrževanje fiksnih in gibljivih komponent, ki so udeležene v vožnji vlakov, morajo biti organizirane, izvedene in kvantificirane tako, da delujejo pod predvidenimi pogoji.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo naslednja poglavja:

Poglavje 4.2.11: Glavni referenčni podatki,

Poglavje 4.2.12: Različne referenčne datoteke in podatkovne baze,

Poglavje 4.2.14: Omrežja in komunikacije.

3.3.3 Zdravje

— Bistvena zahteva 1.3.1 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.3.2 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Te materiale je treba izbrati, razvijati in uporabljati tako, da se omeji emisija škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, zlasti ob požaru.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

3.3.4 Varstvo okolja

— Bistvena zahteva 1.4.1 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Učinek vzpostavitve in obratovanja vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti na okolje je treba oceniti in upoštevati v fazi načrtovanja sistema v skladu z veljavnimi določbami Skupnosti.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.4.2 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Materiali, ki se uporabljajo v vlakih in infrastrukturi, morajo preprečevati emisijo dimov ali plinov, ki so škodljivi ali nevarni za okolje, zlasti ob požaru.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.4.3 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Železniški vozni park in sistemi za dobavo energije morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetsko združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, ki jih lahko ovirajo.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.4.4 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Pri obratovanju vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti se morajo upoštevati zdajšnje omejitve o obremenitvah s hrupom.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

— Bistvena zahteva 1.4.5 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Obratovanje vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti ne sme dosegati nedopustne stopnje talnih vibracij za dejavnosti in območja v bližini infrastrukture ter v normalnem stanju vzdrževanja.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

3.3.5 Tehnična združljivost

— Bistvena zahteva 1.5 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Tehnične značilnosti infrastrukture in fiksnih naprav morajo biti združljive med seboj in z značilnostmi vlakov, ki se bodo uporabljali v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti. Če je na nekaterih delih omrežja skladnost teh značilnosti težko doseči, je mogoče uvesti začasne rešitve, ki zagotavljajo združljivost v prihodnje.“ — Ta bistvena zahteva se ne nanaša na podsistem Telematske aplikacije.

3.4 Vidiki, ki so posebej povezani s podsistemom Telematske aplikacije za tovorni promet

3.4.1 Tehnična združljivost

— Bistvena zahteva 2.7.1 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Bistvene zahteve za telematske aplikacije jamčijo minimalno kakovost prevoza potnikov in blaga, zlasti glede tehnične združljivosti. Pri tem je treba zagotoviti: — da se podatkovne baze, programska oprema in podatkovni komunikacijski protokoli izdelajo tako, da omogočajo maksimalno izmenjavo podatkov med različnimi aplikacijami in operaterji, pri čemer se izključijo zaupni komercialni podatki, — lahek dostop do informacij za uporabnike.“ — To bistveno zahtevo izpolnjujejo naslednja poglavja: — Poglavje 4.2.11: Glavni referenčni podatki, Poglavje 4.2.12: Različne referenčne datoteke in podatkovne baze, Poglavje 4.2.14: Omrežja in komunikacije.

3.4.2 Zanesljivost in razpoložljivost

— Bistvena zahteva 2.7.2 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Načini uporabe, upravljanje, posodabljanje in vzdrževanje teh podatkovnih baz, programske opreme in podatkovnih komunikacijskih protokolov morajo jamčiti učinkovitost teh sistemov in kakovost storitev.“ — To zahtevo izpolnjujejo naslednja poglavja: — Poglavje 4.2.11: Glavni referenčni podatki, Poglavje 4.2.12: Različne referenčne datoteke in podatkovne baze, Poglavje 4.2.14: Omrežja in komunikacije. — Toda ta bistvena zahteva, predvsem način uporabe, ki jamči učinkovitost teh telematskih aplikacij in kakovost storitve, je podlaga celotne TSI in ni omejena le na zgoraj navedena poglavja.

3.4.3 Zdravje

— Bistvena zahteva 2.7.3 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Vmesniki med temi sistemi in uporabniki morajo izpolnjevati minimalna pravila glede ergonomije in varovanja zdravja.“ — Ta TSI ne določa nobenih dodatnih zahtev glede na obstoječa nacionalna in evropska pravila, povezana z minimalnimi pravili glede ergonomije in varovanja zdravja, za vmesnik med temi telematskimi aplikacijami in uporabniki.

3.4.4 Varnost

— Bistvena zahteva 2.7.4 Priloge III k Direktivi 2001/16/ES: — „Pri shranjevanju ali prenosu z varnostjo povezanih informacij je treba zagotoviti zadovoljivo stopnjo celovitosti in zanesljivosti.“ — To zahtevo izpolnjujejo naslednja poglavja: — Poglavje 4.2.11: Glavni referenčni podatki, Poglavje 4.2.12: Različne referenčne datoteke in podatkovne baze, Poglavje 4.2.14: Omrežja in komunikacije.

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1 Uvod

Vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, za katerega se uporablja Direktiva 2001/16/ES in katerega del je podsistem Telematske aplikacije, je integrirani sistem in treba je preveriti njegovo usklajenost. Zlasti je treba pregledati usklajenost specifikacij za podsistem, njegove vmesnike glede na sistem, v katerega se vključujejo, in predpisov za obratovanje in vzdrževanje.

Ob upoštevanju vseh veljavnih bistvenih zahtev je za podsistem Telematske aplikacije za tovorni promet značilno naslednje:

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem

Skladno z bistvenimi zahtevami iz poglavja 3 (Bistvene zahteve) so funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem naslednje:

— podatki o tovornem listu,

— prošnja za vlakovno pot,

— priprava vlaka,

— napoved vožnje vlaka,

— informacije o motnjah v prevozu,

— lokacija vlaka,

— ETI/ETA vagona/intermodalne enote,

— premiki vagona,

— javljanje o izmenjavi,

— izmenjava podatkov za izboljšanje kakovosti,

— glavni referenčni podatki,

— različne referenčne datoteke in podatkovne baze,

— elektronski prenos dokumentov,

— omrežja in komunikacije.

Podrobne specifikacije so navedene v nadaljevanju. Nadaljnji podrobni podatki in formati sporočil so opredeljeni v Prilogi A, ►M1 Dodatek F ◄ .

Sporočila so strukturirana v dva podatkovna sklopa:

— kontrolni podatki: glej razlago spodaj,

— informativni podatki: informacije o aplikaciji.

Kontrolni podatki prikazujejo naslednje elemente:

— Status: Status sporočila je lahko: — „Novo sporočilo“, če gre za novo sporočilo. „Sprememba“, če gre za spremembo prej poslanega sporočila. „Izbris“, če bi bilo prej poslano sporočilo treba izbrisati.

— Sklic sporočila na: — vrsto sporočila: npr. „prošnja za vlakovno pot“ ali „poizvedba o vožnji vlaka“, datum in čas: dejanski datum in čas, ko je bilo sporočilo poslano, številko sporočila: številka, ki jo ustvari pošiljatelj sporočila.

— Povezani sklic le, če je sporočilo odgovor na prejšnje sprejeto sporočilo (enak „Sklicu sporočila“ sprejetega sporočila), na: — povezano vrsto sporočila: vrsta sprejetega sporočila, povezani datum in čas: datum in čas sprejetega sporočila, povezano številko sporočila: številka sprejetega sporočila.

— Pošiljatelj sporočila

— Prejemnik sporočila

Naslednja poglavja obravnavajo v glavnem status „Novo sporočilo“. Poglavje 4.2.2 obravnava tudi status „izbris“ v zvezi s sporočilom Prošnja za vlakovno pot.

4.2.1 Podatki o tovornem listu

4.2.1.1 Tovorni list odjemalca

Odjemalec mora tovorni list poslati VPŽP. Vsebovati mora vse informacije, ki so potrebne, da se pošiljka prepelje od pošiljatelja do prejemnika. VPŽP mora te podatke dopolniti z dodatnimi informacijami. ►M1 Ti podatki, vključno z dodatnimi, so (za opis teh podatkov glej Prilogo A Dodatkov A, B in F ter Prilogo 1 Dodatka B) našteti v preglednici v Prilogi A – Prilogi 1 Dodatka B, v vrstici „Podatki v tovornem listu“ pa je navedeno, ali so obvezni ali neobvezni in ali jih mora zagotoviti pošiljatelj ali dopolniti VPŽP. ◄

Pri odprtem dostopu ima VPŽP, ki ima pogodbo z odjemalcem, vse informacije, ko dopolni razpoložljive podatke. Z drugimi PŽP ni potrebna nobena izmenjava sporočil. Ti podatki so tudi podlaga za prošnjo za vlakovno pot v kratkem roku, če je to potrebno za izvršitev tovornega lista.

Naslednja sporočila so za primer odprtega dostopa. Tudi vsebina teh sporočil je lahko podlaga za prošnjo za vlakovno pot v kratkem roku, če je to potrebno za izvršitev tovornega lista.

4.2.1.2 Vagonski nalogi

Vagonski nalog je predvsem del informacij, ki so navedene v tovornem listu. Treba ga je poslati PŽP, ki so vključeni v prevozno verigo, ker lahko postane podlaga za ad hoc prošnjo za vlakovno pot (poglavje 4.2.2: Prošnja za vlakovno pot ). Vsebina vagonskega naloga mora prikazati ustrezne informacije, ki so potrebne, da PŽP opravi prevoz, za katerega je odgovoren, dokler ga ne preda naslednjemu PŽP. Zato je vsebina odvisna od naloge, ki jo bo opravil prevoznik v železniškem prometu: prevoznik v železniškem prometu izvora, tranzita ali dostave (PŽPI, PŽPT, PŽPD).

— vagonski nalog za prevoznika v železniškem prometu izvora (PŽPI),

— vagonski nalog za prevoznika v železniškem prometu tranzita (PŽPT),

— vagonski nalog za prevoznika v železniškem prometu dostave (PŽPD).

▼M1

Podatki za vagonske naloge v skladu z različnimi nalogami PŽP so podrobneje navedeni v Prilogi A Dodatkov A in B ter Prilogi 1 Dodatka B z oznako, ali so obvezni ali neobvezni. Podrobni formati teh sporočil so opredeljeni v Prilogi A Dodatka F.

▼B

Glavne vsebine teh vagonskih nalogov so:

— podatki o pošiljatelju in prejemniku,

— podatki o usmerjanju,

— identifikacija pošiljke,

— podatki o vagonu,

— podatki o kraju in času.

Izbrani podatki iz tovornega lista morajo biti dostopni vsem partnerjem (npr. UI, lastniku ...) v prevozni verigi, vključno z odjemalci. To so predvsem na vagon:

— teža tovora (bruto teža tovora),

— številka KN/HS,

— informacije o nevarnem blagu,

— prevozna enota.

4.2.2 Prošnja za vlakovno pot

4.2.2.1 Predhodne opombe

Vlakovna pot opredeljuje zahtevane, sprejete in dejanske podatke, ki jih je treba shraniti v zvezi s potjo vlaka, in značilnosti vlaka za vsak odsek poti. V naslednjem opisu so navedene informacije, ki morajo biti na voljo upravljavcu infrastrukture. Za podrobnejši opis glej Prilogo A, ►M1 Dodatek F ◄ .

Te informacije je treba posodobiti ob vsaki spremembi.

Glavni podatki o poti morajo biti:

— Identifikacija vlakovne poti (številka poti). Pot je lahko načrtovana uporaba zmogljivosti na odseku proge ali dejansko usmerjanje vlaka vzdolž določene linije na progi. Natančna narava je odvisna od procesov, ki jih uporablja UI.

— Mesto odhoda poti, kar pomeni kraj, kjer se bo pot začela, skupaj z datumom in časom odhoda vlaka na tej poti.

— Namembni kraj vlakovne poti, kar pomeni kraj, kjer se bo pot končala, skupaj z datumom in časom, ob katerem bi vlak moral prispeti v namembni kraj.

— Opis odseka potovanja, ki opredeljuje podatke, ki jih UI zagotovi za vsak sprejeti odsek potovanja – od začetka do prve vmesne postaje, nadaljnjih vmesnih postaj in od zadnje vmesne postaje do konca potrjenega potovanja. Ta opis lahko vključuje: — — vmesne postaje ali druga določena mesta na predlagani poti z datumom in časom prihoda, odhoda ali prehoda na teh vmesnih krajih in s šifro dejavnosti, ki opredeljuje dejavnost, ki bo opravljena na vmesni postaji na progi, — identifikacijo UI, odgovornega za vodenje prometa na trenutnem odseku potovanja, in identifikacijo UI, odgovornega za vodenje prometa na naslednjem odseku potovanja, — opis opreme (sistem za vodenje in nadzor, radijski sistem itd.), ki jo bo prevažal vlak; ta mora biti združljiva z infrastrukturo, da se omogočijo vleka, nadzor in komunikacija med vlakom in nadzorom UI, — podatke o vlaku za odsek potovanja: maks. masa, maks. dolžina, maks. hitrost, maks. osna masa, min. zavorna sila, maks. masa na meter, informacije o izjemnih širinah, navedbe o nedovoljenem nevarnem blagu, — številko vlakovne poti, — dodaten čas vožnje po odseku proge za povrnitev, pri težavah s potjo itd.

Pogodba o izvedbi vlakovne poti: Pred vožnjo vlaka mora biti odsek potovanja posodobljen in dopolnjen z dejanskimi vrednostmi. Izvedbeni način je neodvisen od načrtovalnega načina.

Zaradi izjem med vožnjo vlaka ali zaradi prevoznih zahtev na kratkoročni časovni podlagi mora prevoznik v železniškem prometu imeti možnost dobiti ad hoc vlakovno pot v omrežju.

V prvem primeru je treba takoj ukrepati, pri čemer je dejanska vlakovna kompozicija na podlagi seznama vlakovnih kompozicij znana.

V drugem primeru mora prevoznik v železniškem prometu upravljavcu infrastrukture zagotoviti vse potrebne podatke o tem, kdaj in kje mora peljati vlak, skupaj s fizičnimi značilnostmi, če so te povezane z infrastrukturo. Ti podatki se v glavnem navedejo v dopolnjenem tovornem listu in v vagonskih nalogih.

Pogodba o vlakovni poti za premik vlaka v kratkem roku temelji na dialogu med PŽP in UI. V dialogu bodo sodelovali vsi PŽP in UI, ki sodelujejo pri premiku vlaka po želeni vlakovni poti, pri čemer lahko imajo različen prispevek v procesu določitve te poti. V skladu z Direktivo 2001/14/ES, člen 13, obstajata v glavnem dva različna splošno veljavna scenarija za tovorni promet, ki obratuje na infrastrukturi več UI (glej tudi Prilogo A, indeks 5, poglavje 1.3).

— Scenarij A: PŽP vzpostavi stik z vsemi zadevnimi UI (primer A) neposredno ali prek OSS (primer B), zato da organizira vlakovne poti za celotno potovanje. V tem primeru mora PŽP tudi upravljati vlak na celotnem potovanju v skladu s členom 13 Direktive 2001/14/ES.

— Scenarij B: Vsak PŽP, ki sodeluje v prevozu, vzpostavi stik z lokalnimi UI neposredno ali prek OSS, zato da zaprosi za vlakovno pot za odsek potovanja, na katerem upravlja vlak.

Opomba: Kakor je bilo že navedeno v poglavju 2 (Opredelitev podsistema/področje uporabe), v izvršilnem načinu UI vedno komunicira s PŽP, ki je rezerviral vlakovno pot. „Lastništvo poti“ je torej pomembno za izmenjavo sporočil med obratovanjem vlaka.

V obeh scenarijih postopek rezervacije vlakovne poti v kratkem roku sledi dialogu med zadevnim PŽP in UI, kakor je opisano na naslednji strani.

Naslednja preglednica prikazuje sporočila, ki se uporabljajo v dialogu za prošnjo za vlakovno pot:







Sporočilo Razlaga Sporočila, ki se uporabljajo v dialogu za prošnjo za vlakovno pot Prošnja za vlakovno pot PŽP ga pošlje zadevnemu UI, to sporočilo mora biti poslano, če se prosi za vlakovno pot kratkoročno. Podrobnosti o vlakovni poti To sporočilo mora UI poslati PŽP in potrditi podrobnosti o vlakovni poti v odgovor na „Prošnjo za vlakovno pot“, ki jo pošlje PŽP, morda s spremenjenimi vrednostmi, če pa UI ne more ugoditi prošnji za vlakovno pot, z navedbo „Ni razpoložljivih alternativ“. Potrjena vlakovna pot To sporočilo mora PŽP poslati UI za sprejem „Podrobnosti o vlakovni poti“ od UI v odgovor na prvotno prošnjo PŽP. Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene To sporočilo mora PŽP poslati UI, če ne sprejme „Podrobnosti o vlakovni poti“ od UI v odgovor na prvotno prošnjo PŽP, če so spremenjene vrednosti, ki jih PŽP ne more sprejeti.

Ta dialog konča PŽP s sporočilom Vlakovna pot potrjena ali z izbrisom prošnje za vlakovno pot (sporočilo Prošnja za vlakovno pot s statusom „izbris“, glej poglavje 4.2: Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem, Splošne opombe o strukturi sporočil). Sporočilu Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene, ki ga pošlje PŽP, mora vedno slediti novo sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti. Če UI ne more ugoditi prošnji za vlakovno pot z novim predlogom v okviru „Podrobnosti o vlakovni poti“, mora poslati sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti z navedbo „Ni razpoložljivih alternativ“, ki konča dialog z UI.

Ne glede na to, ali je bila vlakovna pot rezervirana v dolgoročnem ali kratkoročnem načrtovanju, mora PŽP vedno imeti možnost preklicati rezervirano pot. Za preklic rezervirane poti je treba uporabiti naslednja sporočila.







Sporočilo Razlaga Sporočilo PŽP za preklic rezervirane poti Preklic vlakovne poti PŽP pošlje sporočilo UI, da prekliče prej rezervirano vlakovno pot ali njen del.

Na podlagi pogodbe o vlakovni poti lahko PŽP pričakuje, da je rezervirana pot razpoložljiva. Če se kaj pripeti in rezervirana pot ni več razpoložljiva, mora UI obvestiti PŽP, takoj ko izve za to dejstvo. Vzrok je lahko na primer prekinitev na vlakovni poti. To se lahko zgodi kadar koli med trenutkom, ko je vlakovna pot najeta, in odhodom vlaka. UI mora poslati alternativni predlog z navedbo „Vlakovna pot ni razpoložljiva“. Če to ni mogoče, mora UI predlog poslati, kakor hitro je mogoče. S sporočilom Vlakovna pot ni razpoložljiva se začne dialog za nov dogovor o vlakovni poti, ki ga sproži UI.

Sporočila, ki se uporabljajo v dialogu za preklic rezervirane poti, ki ga sproži UI.







Sporočilo Razlaga Sporočila, ki se uporabljajo za proces preklica poti, ki ga sproži UI Vlakovna pot ni razpoložljiva Sporočilo, ki ga UI pošlje PŽP, da rezervirana pot ni razpoložljiva Podrobnosti o vlakovni poti To sporočilo mora(-jo) UI poslati PŽP in predlagati alternativno pot po sporočilu, ki ga UI pošlje PŽP, da rezervirana pot ni razpoložljiva. Potrjena vlakovna pot To sporočilo mora PŽP poslati UI za sprejem poti, ki je predlagana v sporočilu Vlakovna pot ni razpoložljiva. Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene To sporočilo mora PŽP poslati UI, če ne sprejme predloga UI v sporočilu Vlakovna pot ni razpoložljiva. V tem primeru mora UI poslati nov predlog. Ta dialog konča PŽP s sporočilom „Vlakovna pot preklicana“ v zvezi s sporočilom UI „Pot ni razpoložljiva“.

V splošnem, če prejemnik prošnje ali poizvedbe ne more odgovoriti v realnem času, mora obvestiti pošiljatelja sporočila (na primer, sporočila Podrobnosti o vlakovni poti kot odgovor na Prošnjo za vlakovno pot ni mogoče poslati takoj). Za to je treba uporabiti naslednje sporočilo:







Sporočilo Razlaga To sporočilo je splošno veljavno. Potrditev sprejema To sporočilo mora prejemnik sporočila poslati pošiljatelju sporočila, če zahtevanega odgovora ni mogoče podati v časovnem roku, opredeljenem v poglavju 4.4 (Operativna pravila), oddelek „Pravočasnost“.

Ta sporočila so opisana z omembo glavnih točk v naslednjih poglavjih. Podrobni formati so opredeljeni v Prilogi A, ►M1 Dodatek F ◄ . Logično zaporedje teh sporočil je prikazano v diagramih v Prilogi A, indeks 5, poglavja 2.1 do 2.3.

4.2.2.2 Sporočilo Prošnja za vlakovno pot

To je prošnja, ki jo PŽP pošlje UI za vlakovno pot. Taka prošnja mora vsebovati:

— mesto odhoda poti: kraj, kjer se bo začela predlagana pot,

— datum/čas odhoda poti: datum/čas, za katerega se prosi za pot,

— namembni kraj poti: namembni kraj vlaka za zaprošeno pot,

— datum/čas prihoda v namembni kraj poti: datum/čas, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— zahtevani odsek potovanja: — — vmesne postaje ali druga določena mesta na predlagani poti z datumom/časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti na vmesno postajo, in datumom/časom, ob katerem bi vlak moral odpeljati z vmesne postaje. Prazen vnos pomeni, da se vlak ne bo ustavil na navedeni postaji, — razpoložljiva oprema na vlaku: vrsta vleke, sistem za vodenje in nadzor, vključno z radijsko opremo na vlaku, — masa vlaka, — dolžina vlaka, — zavorni sistem, ki bo uporabljen, in zavorna zmogljivost, — maksimalna hitrost vlaka, — maksimalna osna masa vlaka, — maksimalna masa na meter, — informacije o izjemnih širinah, — številke UN/RID v zvezi z nevarnim blagom, — opredelitev dejavnosti, ki bo potekala na vmesnih postajah na progi, — pristojni PŽP: identifikacija PŽP, ki je odgovoren za vlak za trenutni odsek potovanja, — pristojni UI: identifikacija UI, ki je odgovoren za vlak za trenutni odsek potovanja, — naslednji pristojni UI: identifikacija UI, ki je odgovoren za vlak za naslednji odsek potovanja (če obstaja).

Za informativno pomoč pri formulaciji prošnje za vlakovno pot lahko PŽP v ustreznem programu omrežja preveri, ali so podatki o predvidenem vlaku skladni z infrastrukturo. Upoštevati je treba tudi podatke, kakor so informacije o nevarnem blagu.

Lastniki vagonov morajo PŽP omogočiti dostop do tehničnih podatkov o vagonih.

PŽP morajo sami zagotoviti dostop do referenčnih datotek, npr. do referenčne datoteke za nevarno blago, če je potrebno.

4.2.2.3 Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti

To sporočilo je odgovor UI na sporočilo „Prošnja za vlakovno pot“, ki ga pošlje PŽP. Če UI ne more ugoditi prošnji za vlakovno pot, mora poslati to sporočilo z navedbo „Ni razpoložljive alternative“. V drugem primeru mora odgovoriti na prošnjo PŽP, tako da pošlje nazaj številko vlakovne poti skupaj z enakimi podatki, kakor so vsebovani v prošnji za vlakovno pot, katerih vrednosti pa so lahko spremenjene.

Za alternativo, ki jo predlaga UI, je treba poslati naslednje podatke:

— novo številko vlakovne poti,

— mesto odhoda poti: kraj, kjer se bo začela predlagana pot,

— datum/čas odhoda poti: datum/čas, za katerega se predlaga pot,

— namembni kraj poti: namembni kraj vlaka za predlagano pot,

— datum/čas prihoda v namembni kraj poti: datum/čas, ob katerem bi vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— spremenjeni odsek potovanja: — — vmesne postaje ali druga določena mesta na predlagani poti z datumom/časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti na vmesno postajo, in datumom/časom, ob katerem bi vlak moral odpeljati z vmesne postaje. Prazen vnos pomeni, da se vlak ne bo ustavil na navedeni postaji, — potrebna oprema na vlaku: vrsta vleke, sistem za vodenje in nadzor, vključno z radijsko opremo na vlaku, — masa vlaka, — dolžina vlaka, — zavorni sistem, ki bo uporabljen, in zavorna zmogljivost, — maks. hitrost vlaka, — maksimalna osna masa vlaka, — maksimalna masa na meter, — informacije o izjemnih širinah, — številke UN/RID v zvezi z nevarnim blagom, — opredelitev dejavnosti, ki bo potekala na vmesnih postajah na progi, — pristojni PŽP: identifikacija PŽP, ki je odgovoren za vlak za trenutni odsek potovanja, — pristojni UI: identifikacija UI, ki je odgovoren za vlak za trenutni odsek potovanja, — naslednji pristojni UI: identifikacija UI, ki je odgovoren za vlak za naslednji odsek potovanja (če obstaja).

4.2.2.4 Sporočilo Vlakovna pot potrjena

To sporočilo mora PŽP poslati UI za sprejem predlagane poti v odgovor na prvotno prošnjo PŽP. S tem sporočilom je pot rezervirana. Glavna vsebina sporočila je:

— številka vlakovne poti za identifikacijo poti,

— mesto odhoda poti: kraj, od koder bo odpeljal vlak,

— datum/čas odhoda poti: datum/čas, za katerega se prosi za pot,

— namembni kraj poti: namembni kraj za zaprošeno pot,

— datum/čas prihoda v namembni kraj poti: datum/čas, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— pomeni, da je PŽP sprejel predlagano pot.

4.2.2.5 Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene

Ob zavrnitvi predlagane poti, kakor je navedena v sporočilu UI „Podrobnosti o vlakovni poti“, mora PŽP to sporočilo poslati UI, da ga obvesti, naj ne sprejema predlagane poti, kakor je navedena v sporočilu „Podrobnosti o vlakovni poti“. Glavni podatki so:

— številka vlakovne poti za identifikacijo poti,

— pomeni zavrnitev podrobnosti o vlakovni poti.

Kot dodatne informacije je mogoče poslati naslednje podatke:

— mesto odhoda poti: kraj, od koder bo odpeljal vlak,

— datum/čas odhoda poti: datum/čas, za katerega se prosi za pot,

— namembni kraj poti: namembni kraj vlaka za zaprošeno pot,

— datum/čas prihoda v namembni kraj poti: datum/čas, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj.

4.2.2.6 Sporočilo Vlakovna pot preklicana

To je sporočilo PŽP, ki preklicuje prej rezervirano pot. Skupaj z navedbo preklica (ki ustreza vrsti sporočila) je treba poslati številko vlakovne poti za enkratno identifikacijo poti. To velja za rezervacijo poti v načrtovalnem načinu in v kratkem roku:

— številka vlakovne poti za identifikacijo poti,

— številka vlaka (če jo UI že pozna),

— pomeni preklic rezervirane vlakovne poti.

Kot dodatne informacije je mogoče poslati naslednje podatke:

— mesto odhoda poti: kraj, od koder bo odpeljal vlak,

— datum/čas odhoda poti: datum/čas, za katerega se prosi za pot,

— namembni kraj poti: namembni kraj vlaka za zaprošeno pot,

— datum/čas prihoda v namembni kraj poti: datum/čas, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj.

4.2.2.7 Sporočilo Vlakovna pot ni razpoložljiva

UI mora PŽP obvestiti, da vlakovna pot ni razpoložljiva, kakor hitro izve za to dejstvo. Sporočilo Vlakovna pot ni razpoložljiva se lahko pošlje kadar koli med trenutkom, ko je vlakovna pot najeta, in odhodom vlaka. Vzrok za to sporočilo je lahko na primer prekinitev na vlakovni poti. Glavne vsebine tega sporočila so:

— številka vlakovne poti za pot, ki ni razpoložljiva,

— številka vlaka za vlak, ki je predviden za preklicano pot (če jo UI že pozna),

— mesto odhoda poti z datumom in časom, za katerega je bila pot rezervirana,

— namembni kraj poti z datumom in časom, ob katerem bi vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— navedba Vlakovna pot ni razpoložljiva,

— navedba vzroka.

UI mora skupaj s tem sporočilom ali kakor hitro je mogoče PŽP brez dodatne prošnje poslati alternativni predlog. To stori s sporočilom „Podrobnosti o vlakovni poti“ v zvezi s tem sporočilom „Vlakovna pot ni razpoložljiva“.

4.2.2.8 Sporočilo Potrditev sprejema

Te informacije mora prejemnik sporočila poslati pošiljatelju sporočila, če zahtevanega odgovora ni mogoče podati v časovnem roku, opredeljenem v poglavju 4.4 (Operativna pravila). To sporočilo mora vsebovati identifikator, na katerega se sklicuje (vnosi v povezanem sporočilu, glej poglavje 4.2: Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem, Splošne opombe o strukturi sporočil) in navedbo: (Aplikacijska raven)

— potrditev sporočila: pomeni, da je prejemnik prejel sporočilo in bo ustrezno ukrepal.

4.2.3 Priprava vlaka

4.2.3.1 Splošne opombe

Ta oddelek navaja, katera sporočila morajo biti izmenjana med fazo priprave vlaka do odhoda vlaka. Sporočila so prikazana v preglednici 5 spodaj.

Za pripravo vlaka mora PŽP imeti dostop do obvestil o omejitvah infrastrukture, do tehničnih podatkov o vagonih (podatkovne baze referenčnih podatkov o voznem parku, poglavje 4.2.11.3: Podatkovne baze referenčnih podatkov o voznem parku), do referenčne datoteke za nevarno blago in do trenutnega, posodobljenega informacijskega statusa vagonov (poglavje 4.2.12.2: Druge podatkovne baze: Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote). To velja za vse vagone vlaka. Na koncu mora PŽP vlakovno kompozicijo poslati naslednjemu PŽP. To sporočilo mora PŽP poslati tudi UI, pri katerih je rezerviral odsek poti, če to zahtevajo TSI Vodenje in upravljanje prometa v železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti ali pogodba (pogodbe) med PŽP in UI.

Če se vlakovna kompozicija spremeni na lokaciji, je treba to sporočilo izmenjati še enkrat s podatki, ki jih posodobi pristojni PŽP.

Na vsaki točki, npr. na točki odhoda in izmenjave, kjer se odgovornost PŽP spremeni, je obvezen dialog za začetek postopka med UI in PŽP „Vlak pripravljen – informacije o vožnji vlaka“.

Sporočila, ki se uporabljajo v tem dialogu za začetek postopka, so:







Sporočilo Razlaga Vlakovna kompozicija PŽP ga pošlje UI v skladu z zgornjim opisom. Če je UI prejel sporočilo o vlakovni kompoziciji, ki ga mora PŽP obvezno poslati, lahko UI pošlje: Vlak sprejet UI ga pošlje PŽP: To sporočilo je neobvezno, če se UI in PŽP nista dogovorila o ničemer drugem. Priprava vlaka se lahko konča. Vlak ni primeren UI ga pošlje PŽP: To sporočilo lahko pošlje UI, če to ugotovi. Možnosti za PŽP: spremeni vlakovno kompozicijo ali prekliče vlakovno pot in prosi za novo vlakovno pot. Vlak pripravljen PŽP ga pošlje UI, to sporočilo mora biti poslano. Položaj vlaka UI ga pošlje PŽP, natančno opredeli, kje in kdaj se mora vlak pojaviti v omrežju. To sporočilo je mogoče poslati glede na nacionalna pravila. Vlak ob odhodu PŽP ga pošlje UI, to sporočilo se lahko pošlje kot obvestilo, da je vlak začel potovanje, kot odgovor na sporočilo: Položaj vlaka. To sporočilo je mogoče poslati glede na nacionalna pravila. Informacije o vožnji vlaka UI ga pošlje PŽP, to sporočilo mora biti poslano kot obvestilo, da je vlak prispel na infrastrukturo.

Ta sporočila so opisana z omembo glavnih točk v naslednjih poglavjih. Podrobni formati so opredeljeni v Prilogi A, ►M1 Dodatek F ◄ . Logično zaporedje je prikazano v Prilogi A, indeks 5, poglavje 3.

Opomba: Med pripravo vlaka lahko nastopi tudi sporočilo Vlakovna pot ni razpoložljiva, ker se to sporočilo lahko pošlje kadar koli med trenutkom, ko je vlakovna pot najeta, in odhodom vlaka. Postopek za to je opisan v poglavju 4.2.2 (Prošnja za vlakovno pot ).

4.2.3.2 Sporočilo Vlakovna kompozicija

To sporočilo mora PŽP poslati naslednjemu PŽP, v njem pa opredeliti kompozicijo vlaka. To sporočilo mora PŽP poslati tudi UI, če to zahtevajo TSI Vodenje in upravljanje prometa v železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti ali pogodba med UI in PŽP. Če se med potovanjem vlaka kompozicija spremeni, mora pristojni PŽP posodobiti sporočilo in ga poslati vsem udeleženim strankam.

Informacije, ki jih je treba posredovati in ki morajo biti dostopne, so:

— številka vlaka in številka vlakovne poti za identifikacijo poti,

— mesto odhoda poti z datumom in časom, za katerega je bila pot zahtevana,

— namembni kraj poti z datumom in časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— identifikacija lokomotiv(-e) in položaj lokomotiv(-e) na vlaku,

— dolžina vlaka, masa vlaka, maksimalna hitrost vlaka,

— vlakovna kompozicija z zaporedjem identifikatorjev vozil,

— sistem za vodenje in nadzor, vključno z vrsto radijske opreme,

— informacije o izjemnih širinah,

— številke UN/RID nevarnega blaga,

— navedba, ali se bo prevažala živina in ljudje (razen vlakovnega osebja),

— zavorni sistem, ki bo uporabljen,

— podatki o vagonih.

Po prejemu vlakovne kompozicije lahko UI preveri vnose po s pogodbo določeni poti, če pogodba med UI in PŽP to izrecno dovoljuje. V tem primeru mora UI imeti preprost dostop do informacij o možnih omejitvah ustrezne infrastrukture, do tehničnih podatkov o vagonih (poglavje 4.2.11.3: Podatkovne baze referenčnih podatkov o voznem parku), do referenčne datoteke za nevarno blago in do trenutnega, posodobljenega informacijskega statusa vagonov (poglavje 4.2.12.2: Druge podatkovne baze, Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote). To se nanaša na vse vagone vlaka. Tudi v tem primeru mora UI, ki upravlja svoje vlakovne poti in ohranja dejanski status informacij o poti, k podatkom o poti in vlaku dodati podrobnosti o vlakovni kompoziciji, kakor je navedeno v poglavju 4.2.2.1 (Prošnja za vlakovno pot, Predhodne opombe).

4.2.3.3 Sporočilo Vlak sprejet

Odvisno od pogodbenega dogovora med UI in PŽP in od zakonskih zahtev lahko UI obvesti PŽP, ali je vlakovna kompozicija sprejemljiva za rezervirano pot. To se stori s tem sporočilom.

Glavne vsebine tega sporočila so:

— številka vlaka in vlakovne poti,

— mesto odhoda poti z datumom in časom, za katerega je bila pot zahtevana,

— namembni kraj poti z datumom in časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— navedba, da je UI sprejel vlakovno kompozicijo kot primerno za dogovorjeno pot.

4.2.3.4 Sporočilo Vlak ni primeren

Če vlak ni primeren za prej dogovorjeno pot, lahko UI s tem sporočilom o tem obvesti PŽP. V tem primeru mora PŽP ponovno preveriti vlakovno kompozicijo. Glavne vsebine tega sporočila so:

— številka vlaka in vlakovne poti,

— mesto odhoda poti z datumom in časom, za katerega je bila pot zahtevana,

— namembni kraj poti z datumom in časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— navedba Ni primeren, ki pomeni, da vlak ne ustreza določeni poti in zato po njej ne more voziti,

— navedba vzroka.

4.2.3.5 Sporočilo Vlak pripravljen

PŽP ga mora poslati UI in navesti, da je vlak pripravljen za vstop v omrežje. Glavne vsebine tega sporočila so:

— številka vlaka in vlakovne poti,

— mesto odhoda poti z datumom in časom, za katerega je bila pot zahtevana,

— namembni kraj poti z datumom in časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— navedba Vlak pripravljen, ki pomeni, da je vlak pripravljen za vožnjo,

— nadzorni in kontaktni podatki za vse komunikacije med vlakom in postajo,

— Če pogodbeni dogovor med PŽP in UI ne zahteva izmenjave sporočila „Položaj vlaka/Vlak ob odhodu“, je treba v tem sporočilu opredeliti datum/čas začetka potovanja vlaka, ki UI obvešča o predvidenem datumu/času, ko se bo vlak pojavil v omrežju. Če se zahteva izmenjava sporočila „Položaj vlaka/Vlak ob odhodu“, se ta podatkovni element ne sme pošiljati.

4.2.3.6 Sporočilo Položaj vlaka

To sporočilo lahko UI pošlje PŽP kot odgovor na sporočilo Vlak pripravljen in v njem natančno opredeli, kdaj in kje bi se vlak moral pojaviti v omrežju. Pošiljanje tega sporočila je odvisno od pogodbenega dogovora med PŽP in UI. Če je to pošiljanje potrebno, so glavne vsebine tega sporočila naslednje:

— številka vlaka in vlakovne poti,

— mesto odhoda poti z datumom in časom, za katerega je pot zahtevana,

— namembni kraj poti z datumom in časom, ob katerem bi predlagani vlak moral prispeti v svoj namembni kraj,

— identifikacija tira, ki PŽP obvešča o identifikaciji tira, na katerem bi se vlak moral pojaviti v omrežju,

— datum/čas začetka potovanja vlaka, ki PŽP obvešča o natančnem datumu/času, ob katerem bi se vlak moral pojaviti v omrežju,

— nadzorni in kontaktni podatki.

4.2.3.7 Sporočilo Vlak ob odhodu

To sporočilo lahko PŽP pošlje UI, ko od njega prejme sporočilo „položaj vlaka“, v njem pa navede, da je vlak začel svoje potovanje. To sporočilo mora vsebovati identifikator, na katerega se sklicuje, in navajati:

— vlak ob odhodu: datum/čas, ko je vlak dejansko začel potovanje.

4.2.3.8 Informacije o vožnji vlaka

Kakor hitro je vlak prisoten na infrastrukturi UI, kar pomeni, da je zapustil postajo odhoda, UI to sporočilo pošlje PŽP, ki je rezerviral vlakovno pot. To sporočilo je opisano v poglavju 4.2.4 (Napoved vožnje vlaka).

4.2.4 Napoved vožnje vlaka

4.2.4.1 Splošne opombe

Ta oddelek navaja, katera sporočila morajo biti izmenjana med normalno vožnjo vlaka brez prekinitev.

Ustrezna sporočila so:

Napoved vožnje vlaka,

Informacije o vožnji vlaka.

Ta izmenjava informacij med PŽP in UI vedno poteka med pristojnim UI in PŽP, ki je rezerviral pot, po kateri vlak dejansko pelje. Ob odprtem dostopu, kar pomeni, da poti za celotno potovanje rezervira en PŽP (ta PŽP upravlja vlak med celotnim potovanjem), so vsa sporočila poslana temu PŽP. Enako velja, če poti za potovanje rezervira PŽP prek OSS.

Za nadaljnjo obravnavo bodo opisane razlike med naslednjimi scenariji ob upoštevanju različnih komunikacij med PŽP in UI v skladu s scenariji za rezervacijo vlakovne poti iz poglavja 4.2.2.1 (Prošnja za vlakovno pot, scenarij A, B):

— Vlak se približuje točki primopredaje med UI št. 1 in sosednjim UI št. 2

Ob tem se sklepa, da točka primopredaje ni niti točka izmenjave (samo scenarij B) niti točka obravnave. Točka primopredaje je točka na rezerviranih poteh enega PŽP in PŽP je vlakovno kompozicijo že poslal UI št. 2, hkrati pa je to sporočilo poslal UI št. 1.

Po odhodu z mesta odhoda ( 9 ) mora UI št. 1 poslati sporočilo Napoved vožnje vlaka UI št. 2 hkrati s predvidenim časom primopredaje (ETH). To sporočilo se hkrati pošlje PŽP.

Ko vlak zapusti infrastrukturo UI št. 1 na točki primopredaje, ta UI pošlje sporočilo Informacije o vožnji vlaka z dejanskim časom primopredaje na tej točki tistemu PŽP, ki je najel pot.

Ko vlak prispe na infrastrukturo UI št. 2 na točki primopredaje, ta UI pošlje sporočilo Informacije o vožnji vlaka z dejanskim časom primopredaje s te točke tistemu PŽP, ki je najel pot.

— Vlak se približuje točki izmenjave med PŽP 1 in naslednjim PŽP 2 (samo scenarij B)

V pogodbi o vlakovni poti mora točka izmenjave vedno biti opredeljena kot točka javljanja. (Predvidene čase prihoda vlaka (TETA) na točkah javljanja pripravijo UI, kakor je določeno v njihovih pogodbah s PŽP.)

Za to točko pristojni UI, ko je vlak zapustil prejšnjo točko javljanja, pošlje sporočilo Napoved vožnje vlaka s TETA na to točko izmenjave tistemu PŽP, ki je od njega najel vlakovno pot (npr. PŽP 1). PŽP 1 to sporočilo prenese naslednjemu PŽP (npr. PŽP 2), ki naj bi prevzel vlak. Poleg tega se to sporočilo pošlje vodilnemu PŽP (VPŽP) za prevoz, če ta obstaja in če je to določeno v pogodbi o sodelovanju med obema PŽP.

Če je točka izmenjave hkrati točka primopredaje med npr. UI št. 1 in UI št. 2, UI št. 1 pošlje sporočilo Napoved vožnje vlaka UI št. 2 že po odhodu z mesta odhoda ali s prejšnje točke izmenjave z navedbo predvidenega časa primopredaje (ETH). To sporočilo se pošlje tudi PŽP, ki je najel pot, npr. PŽP 1. Za PŽP je ETH enak TETA na točki izmenjave. PŽP 1 prenese to sporočilo sosednjemu PŽP 2 in vodilnemu PŽP za prevoz, če ta obstaja in če je to določeno v pogodbi o sodelovanju med obema PŽP.

Ko vlak prispe na točko izmenjave, mora UI poslati Informacije o vožnji vlaka tistemu PŽP, ki je najel pot, npr. PŽP 1, z navedbo dejanskega časa prihoda na to točko.

Preden vlak zapusti točko izmenjave, mora PŽP 2 poslati novo sporočilo Vlakovna kompozicija UI, ki je dodelil pot, in upoštevati postopek odhoda, kakor je opredeljen v poglavju 4.2.3 (Priprava vlaka ).

— Vlak se približuje točki obravnave PŽP (scenarij A)

V pogodbi o vlakovni poti mora točka obravnave vedno biti opredeljena kot točka javljanja.

Za to točko mora pristojni UI poslati sporočilo Napoved vožnje vlaka z navedbo TETA, samo če je to določeno v pogodbi med UI in PŽP.

Če je točka obravnave hkrati točka primopredaje med, na primer, UI št. 1 in UI št. 2, mora UI št. 1 poslati sporočilo Napoved vožnje vlaka UI št. 2 po odhodu z mesta odhoda ali s prejšnje točke izmenjave z navedbo predvidenega časa primopredaje (ETH). To sporočilo se pošlje tudi PŽP. Za PŽP je ETH enak TETA na točki obravnave.

Ko vlak prispe na točko obravnave, mora UI poslati Informacije o vožnji vlaka PŽP z navedbo dejanskega časa prihoda na to točko.

Preden vlak zapusti točko obravnave, morata PŽP in UI upoštevati postopek odhoda, kakor je opredeljen v poglavju 4.2.3 (Priprava vlaka ).

— Prihod vlaka v namembni kraj

Ko vlak prispe v svoj namembni kraj, pristojni UI pošlje sporočilo Informacije o vožnji vlaka z dejanskim časom prihoda PŽP, ki je najel pot.

Opomba: V pogodbi o vlakovni poti so lahko opredeljene tudi druge lokacije, za katere se zahtevajo sporočila Napoved vožnje vlaka s TETA in Informacije o vožnji vlaka z dejanskim časom. Za te točke pristojni UI ta sporočila pošlje tako, kakor je določeno v pogodbi. Nadaljnje vrednotenje in obdelava dostavljenih ETH in TETA sta opisana v poglavjih 4.2.7 (ETI/ETA pošiljke) do 4.2.9 (Javljanje o izmenjavi).

V naslednjih poglavjih sta sporočili „Napoved vožnje vlaka“ in „Informacije o vožnji vlaka“ opisani samo z navedbo glavnih vsebin. Podrobni formati so opredeljeni v Prilogi A, ►M1 Dodatek F ◄ . Logično zaporedje te izmenjave sporočil v zvezi z različnimi komunikacijskimi scenariji je prikazano v Prilogi A, indeks 5, poglavje 4, z opombo, da sta glede komunikacijskega odnosa med PŽP in UI za vožnjo vlaka oba scenarija za prošnjo za vlakovno pot A (primer A) in A (primer B) (poglavje 4.2.2.1: Prošnja za vlakovno pot, Predhodne opombe) enaka, ker v obeh primerih UI poznajo le enega PŽP, npr. PŽP 1, ki upravlja celotno pot, in je tudi pristojen za novo vlakovno kompozicijo na točkah obravnave.

4.2.4.2 Sporočilo Napoved vožnje vlaka

To sporočilo mora izdati UI za točke primopredaje, točke izmenjave in namembni kraj vlaka, kakor je opisano v poglavju 4.2.4.1 (Napoved vožnje vlaka, Splošne opombe).

Poleg tega mora to sporočilo UI izdati PŽP za druge točke javljanja v skladu s pogodbo med PŽP/UI (npr. za točke obravnave).

Glavni podatkovni elementi so:

— številka vlakovne poti in številka vlaka,

— načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI (ali načrtovani čas primopredaje naslednjemu UI po voznem redu),

— identifikacija točke javljanja,

— napovedani datum/čas na točki javljanja.

4.2.4.3 Sporočilo Informacije o vožnji vlaka

To sporočilo se mora izdati ob:

— odhodu z mesta odhoda, prihodu v namembni kraj,

— prihodu in odhodu na točke obravnave, točke izmenjave in dogovorjene točke javljanja na podlagi pogodbe (npr. točke obravnave). — Glavni podatkovni elementi so: — — številka vlakovne poti in številka vlaka, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI, — najnovejša identifikacija točke javljanja, — dejanski čas na točki javljanja, — status vlaka na točki javljanja (prihod, odhod, prehod, ni določen, odhod z mesta odhoda, prihod v namembni kraj), — tir prihoda na lokaciji, — tir odhoda z lokacije, — minute odklona od rezerviranega načrtovanega časa delta, — trenutni vozni red, če je več ponovnih voznih redov, — Za vsak odklon od „Rezerviranega načrtovanega časa“ na navedeni lokaciji javljanja: — — šifra razloga (mogoče jih je več), — časovni odklon za to šifro razloga (na točki javljanja je mogoče navesti več razlogov), — možen je dodaten prost opis odklona.

4.2.5 Informacije o motnjah v prevozu

4.2.5.1 Splošne opombe

Ko PŽP izve za motnje v prevozu med vožnjo vlaka, za katero je pristojen, mora nemudoma obvestiti zadevnega UI (brez IT sporočila, npr. ustno sporočilo strojevodje). Če je potrebno, PŽP posodobi operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. Če je potrebno, UI posodobi podatke o infrastrukturi v podatkovni bazi obvestil o omejitvah infrastrukture in/ali vlakovne poti oziroma v podatkovni bazi o vlaku.

Če zamuda presega x minut (To vrednost je treba opredeliti v pogodbi med PŽP in UI), mora zadevni UI poslati PŽP sporočilo Napoved vožnje vlaka, ki se nanaša na naslednjo točko javljanja.

Če je vlak preklican, UI pošlje sporočilo Vožnja vlaka prekinjena, kakor je določeno spodaj.

V primerih izjem, če PŽP ali UI ne moreta izvesti vožnje vlaka ob napovedanem času, se je v skladu s poglavjem 4.2.2 (Prošnja za vlakovno pot ) treba dogovoriti za novo vlakovno pot.

4.2.5.2 Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena

Če je vlak odpovedan, to sporočilo pošlje UI sosednjemu UI in PŽP, ki je najel vlakovno pot.

Glavni podatkovni elementi v tem sporočilu so:

— številka vlakovne poti in vlaka,

— identifikacija lokacije,

— načrtovani datum in čas odhoda na tej lokaciji,

— razlog za prekinitev,

— opis prekinitve.

4.2.6 Lokacija vlaka

4.2.6.1 Predgovor

Ta oddelek določa možnosti sledenja za pridobitev informacij o lokaciji vlaka. PŽP lahko UI kadar koli pošlje poizvedbo o svojih vlakih. PŽP lahko poizveduje o:

— vožnji vlaka (zadnja zapisana lokacija, zamude, razlogi za zamude),

— obratovanju vlaka (zamude, razlogi za zamude, lokacije zamud),

— vseh identifikatorjih določenega vlaka,

— napovedih za vlak na določeni lokaciji,

— vseh napovedih vožnje vlaka za določeno lokacijo.

Dostop do teh informacij mora biti neodvisen od komunikacijskega odnosa PŽP/UI med vožnjo vlaka, kar pomeni, da mora PŽP imeti enkraten ( 10 ) naslov za dostop do teh informacij. Informacije temeljijo v glavnem na shranjeni izmenjavi sporočil, kakor je navedeno zgoraj.

4.2.6.2 Poizvedovanje o sporočilih Vožnja vlaka

Namen : Pošlje ga PŽP, ki poizveduje o zadnjem zapisanem statusu (lokacija, zamude in razlogi za zamude) določenega vlaka na infrastrukturi določenega UI.

Poizvedba : Glavni podatkovni elementi: — številka vožnje vlaka, — identifikator UI, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI.

Odgovor : Informativni podatki: — najnovejša lokacija javljanja, — dejanski čas na točki javljanja, — status vlaka na točki javljanja (prihod, odhod, prehod, ni določen, odhod z mesta odhoda, prihod v namembni kraj), — tir prihoda na lokaciji, — tir odhoda z lokacije, — rezervirani načrtovani čas, — odklon od rezerviranega načrtovanega časa delta, — ponovni vozni red (v primerjavi s trenutnim, če je več ponovnih voznih redov), — Za vsako zamudo na navedeni lokaciji javljanja: — — šifra razloga in čas zamude za to šifro razloga.

4.2.6.3 Poizvedovanje o sporočilih Zamuda vlaka/obratovanje vlaka

Namen : Pošlje ga PŽP, ki poizveduje o zamudah določenega vlaka pri določenem UI.

Poizvedba : Glavni podatkovni elementi: — številka vožnje vlaka, — identifikator UI, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI.

Odgovor : Informativni podatki (enake informacije kakor v „Poizvedbi o vožnji vlaka“, ne le za najnovejšo točko, temveč za vsako točko javljanja za vlak na infrastrukturi določenega UI): — Za vsako točko javljanja: — — najnovejša lokacija javljanja, — dejanski čas na točki javljanja, — status vlaka na točki javljanja (prihod, odhod, prehod, ni določen, odhod z mesta odhoda, prihod v namembni kraj), — tir prihoda na lokaciji, — tir odhoda z lokacije, — rezervirani načrtovani čas, — odklon od rezerviranega načrtovanega časa delta, — ponovni vozni red (v primerjavi s trenutnim, če je več ponovnih voznih redov), — Za vsako zamudo na navedeni lokaciji javljanja: — — šifra razloga in čas zamude za to šifro razloga.

4.2.6.4 Poizvedovanje o sporočilih Identifikator vlaka

Namen : Pošlje ga PŽP, ki poizveduje o trenutnem identifikatorju vlaka in prejšnjih identifikatorjih vlaka. Za poizvedovanje se lahko uporabi kateri koli identifikator določenega vlaka.

Poizvedba : Glavni podatkovni elementi: — znana številka vožnje vlaka, — identifikator UI, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI.

Odgovor : Informativni podatki: — Trenutni identifikator vlaka: — — številka vožnje vlaka, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI, — Za vsak drugi identifikator vlaka: — — številka vožnje vlaka, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI.

4.2.6.5 Poizvedovanje pri UI o sporočilih Napoved vlaka

Namen : Pošlje ga PŽP, ki poizveduje o napovedanem času določenega vlaka na določeni lokaciji javljanja ali, če zgreši lokacijo javljanja, o napovedanem času na točki primopredaje UI.

Poizvedba : Glavni podatkovni elementi — številka vožnje vlaka, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI, — identifikator lokacije javljanja (lokacija javljanja, za katero se zahteva napoved; ta je neobvezna, in če ni navedena, se odgovor nanaša na končno točko javljanja določenega UI za ta vlak).

Odgovor : Informativni podatki: — šifra UI, — identifikacija točke javljanja, — napovedani datum/čas na točki javljanja.

4.2.6.6 Poizvedovanje pri UI o sporočilih Vlaki na lokacijah javljanja

Namen : Pošlje ga PŽP, ki poizveduje o vseh svojih vlakih na določeni lokaciji javljanja na infrastrukturi določenega UI.

Poizvedba : Glavni podatkovni elementi: — šifra UI, — identifikacija lokacije javljanja (lokacija javljanja, za katero se zahteva napoved; ta je neobvezna, in če ni navedena, bi odgovor moral biti končna točka javljanja za določenega UI za ta vlak).

Odgovor : Informativni podatki: — Za vsak vlak poizvedovalca: — — številka vožnje vlaka, — načrtovani datum in čas odhoda na lokaciji UI ali načrtovani čas primopredaje, — šifra UI, — identifikacija točke javljanja, — napovedani datum/čas na točki javljanja.

4.2.7 ETI/ETA pošiljke

4.2.7.1 Predhodna opomba

Poglavja od 4.2.2 (Prošnja za vlakovno pot ) do 4.2.6 (Lokacija vlaka) so v glavnem opisovala komunikacijo med PŽP in UI. Ker je naloga upravljavca infrastrukture spremljanje in nadzor vlakov, je ključni element te komunikacije številka vlaka. Informacije o vagonih kot del sporočila o vlakovni kompoziciji so potrebne za preverjanje vlakovne kompozicije po pogodbi o vlakovni poti med UI in PŽP in pri izjemah.

Ta izmenjava informacij ne zajema individualnega spremljanja vagonov ali intermodalnih enot. To se opravlja na ravni PŽP/VPŽP na podlagi sporočil, povezanih z vlakom, in je opisano v poglavjih od 4.2.7 (ETI/ETA pošiljke) do 4.2.9 (Javljanje o izmenjavi).

Izmenjavo informacij o vagonih ali intermodalnih enotah dejansko podpira shranjevanje „potovalnih načrtov“ in „premikov vagonov“ (poglavje 4.2.12.2: Druge podatkovne baze).

Kakor je bilo že omenjeno v poglavju 2.3.2. (Upoštevani procesi), je za odjemalca najpomembnejši podatek vedno predvideni čas prihoda (ETA) njegove pošiljke. Tudi ETA vagona in ETI sta osnovni informaciji v komunikaciji med VPŽP in PŽP. Ta informacija je za VPŽP glavni instrument za spremljanje fizičnega prevoza pošiljke in preverjanje izpolnjevanja obveznosti do odjemalca.

Vsi napovedani časi v sporočilih, povezanih z vlakom, se nanašajo na prihod vlaka na določeno točko, ki je lahko točka primopredaje, točka izmenjave, namembni kraj ali druga točka javljanja. Vsi ti časi so predvideni časi prihodov vlaka (TETA). Za različne vagone ali intermodalne enote vlaka lahko ima TETA različne pomene. TETA za točko izmenjave, na primer, je lahko predvideni čas izmenjave (ETI) za nekatere vagone ali intermodalne enote. Za druge vagone, ki ostanejo del vlaka za nadaljnji prevoz, ki ga opravlja isti PŽP, TETA morda ni pomemben. Naloga PŽP, ki prejme informacije o TETA, je, da te informacije obdela, jih shrani kot podatke o premikih vagonov v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote ter jih posreduje VPŽP, če vlak ne vozi po načinu odprtega dostopa. To obravnavajo naslednja poglavja.

4.2.7.2 Izračun ETI/ETA

Izračun ETI/ETA temelji na informacijah pristojnega upravljavca infrastrukture, ki v sporočilu Napoved vožnje vlaka pošlje predvideni čas prihoda vlaka (TETA) za opredeljene točke javljanja (v vsakem primeru za točke primopredaje, izmenjave ali prihoda, vključno z intermodalnimi terminali) na dogovorjeni vlakovni poti, npr. za točko primopredaje med UI in naslednjim UI (v tem primeru je TETA enaka ETH).

Za točke izmenjave ali druge opredeljene točke javljanja na dogovorjeni vlakovni poti mora PŽP za naslednjega PŽP v prevozni verigi pošiljke izračunati predvideni čas izmenjave (ETI) za vagone in/ali intermodalne enote.

Ker lahko ima PŽP kot del vlaka vagone z različnimi potovanji in od različnih VPŽP, se točke izmenjave za izračun ETI za vagone lahko razlikujejo. To je razloženo v naslednjih dveh poenostavljenih primerih (slikovni prikaz teh scenarijev je podan v Prilogi A, indeks 5, poglavje 1.4, diagram zaporedja na podlagi primera 1 za točko izmenjave C pa je prikazan v Prilogi A, indeks 5, poglavje 5).

Primer 1 : PŽP1 ima kot del istega vlaka vagona št. 1 in 2 od VPŽP1 in vagone št. 3 do 5. Od točke izmenjave C bo nadaljnji prevoz vagonov 1 in 2 opravil PŽP2, vagonov 3 do 5 pa PŽP3. V tem primeru mora PŽP1 za točko izmenjave C izračunati ETI za vagona 1 in 2 ter te vrednosti poslati VPŽP1. PŽP1 mora za isto točko izmenjave C izračunati tudi ETI za vagone 3 do 5 ter te vrednosti poslati VPŽP2.

Primer 2 : PŽP1 ima kot del istega vlaka vagona št. 1 in 2 od VPŽP1 in vagone št. 3 do 5. Od točke izmenjave C bo nadaljnji prevoz vagonov 3 do 5 opravil PŽP3, vagona 1 in 2 pa ostaneta del vlaka PŽP1 do točke izmenjave E, kjer bo odgovornost za ta vagona prevzel PŽP2. V tem primeru mora PŽP1 za točko izmenjave C izračunati samo ETI za vagone 3 do 5 ter te vrednosti poslati VPŽP2. Za vagona 1 in 2 točka izmenjave C ni pomembna. Naslednja pomembna točka izmenjave za ta vagona je E in za to točko mora PŽP1 izračunati ETI in te vrednosti poslati VPŽP1.

Naslednji PŽP na podlagi ETI, prejetih od prejšnjega PŽP, izračuna ETI za vagone za naslednjo točko izmenjave. To stori vsak naslednji PŽP. Ko zadnji PŽP (npr. PŽP n) v prevozni verigi vagona od predhodnega PŽP (npr. PŽP n-1) prejme ETI za točko izmenjave vagona med PŽP n-1 in PŽP n, mora zadnji PŽP (PŽP n) izračunati predvideni čas prihoda vagonov v končni namembni kraj. S tem je poskrbljeno za postavitev vagonov v skladu z vagonskim nalogom in v skladu z obveznostjo VPŽP do svojega odjemalca. To je ETA vagona in ga je treba poslati VPŽP. Shranjen mora biti v elektronski obliki skupaj s premiki vagona. VPŽP mora v skladu s pogodbenimi pogoji odjemalcu omogočiti dostop do podatkov, ki ga zadevajo.

Opomba o intermodalnih enotah: Za intermodalne enote na vagonu so ETI vagona hkrati ETI intermodalnih enot. Glede intermodalnih enot ETA bi bilo treba poudariti, da PŽP ne more izračunati ETA za druge prevoze, razen železniškega dela. PŽP torej lahko zagotovi samo ETI v zvezi z intermodalnim terminalom.

Vodilni PŽP je odgovoren za primerjanje ETA z obveznostjo do odjemalca.

Odklone ETA od obveznosti do odjemalca je treba obravnavati v skladu s pogodbo in lahko povzroči proces opozarjanja, ki ga upravlja VPŽP. Za prenos informacij o rezultatu tega procesa je predvideno sporočilo Opozorilo.

Kot podlago za proces opozarjanja mora VPŽP imeti možnost za poizvedovanje o odklonih v zvezi z vagoni. Poizvedovanje VPŽP in odgovor PŽP sta natančneje opisana spodaj.

4.2.7.3 Sporočilo ETI/ETA vagona

Namen : Pošiljanje ETI ali posodobljenega ETI od enega PŽP do naslednjega v prevozni verigi. Zadnji PŽP v prevozni verigi vagonov pošlje ETA ali posodobljena ETA vodilnemu PŽP.

Glavni podatkovni elementi : — identifikacija PŽP, ki je izračunal ETI ali ETA, — postaja odhoda ali postaja prejšnje izmenjave (ETI ali čas odhoda s postaje odhoda), — številka vlaka, ki je odpeljal s postaje odhoda ali postaje prejšnje izmenjave (iz ETI ali časa odhoda s postaje odhoda), — dejanski čas odhoda in čas vlaka, — prihod ali naslednja postaja izmenjave (končni ETI/ETA), — številka vlaka, ki prihaja na končno postajo ETI/ETA (prihod ali naslednja postaja izmenjave), — datum in čas prihoda vagona (ETI ali ETA).

4.2.7.4 Sporočilo Opozorilo

Namen : Po primerjanju ETA z obveznostjo do odjemalca lahko VPŽP vpletenim PŽP pošlje sporočilo Opozorilo.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — obveznost do odjemalca: datum in ura prihoda, — dejanska ETA: datum in čas.

Opomba: Pri odprtem dostopu je izračun ETI in ETA interni proces pri PŽP. V tem primeru je PŽP hkrati VPŽP.

4.2.7.5 Poizvedovanje o sporočilih o odklonih vagonov

Namen : Pošlje ga VPŽP, ki poizveduje o odklonih določenega vagona.

Poizvedba : Glavni podatkovni elementi: — številka vagona, — identifikator VPŽP,

Odgovor : Informativni podatki: — Za vsako točko javljanja: — — lokacija javljanja, — status vagona na točki javljanja (odhod, prihod na postajo, odhod s postaje, prihod na točko izmenjave, prihod na namembno postajo), — pristojni PŽP na lokaciji javljanja in ustrezni status vagona na točki javljanja, — ponovni vozni red (v primerjavi s trenutnim, če je več ponovnih voznih redov), — ETI, če je točka javljanja točka izmenjave, — dejanski čas na točki javljanja, — Za vsak odklon na navedeni točki javljanja: — — šifra razloga in čas zamude za to šifro razloga.

4.2.8 Premiki vagona

4.2.8.1 Predhodne opombe

Za javljanje premikov vagona morajo biti shranjeni in elektronsko dostopni naslednji podatki. V sporočilih morajo ti podatki na pogodbeni osnovi biti poslani tudi pooblaščenim strankam. Podrobni formati so opredeljeni v Prilogi A, ►M1 Dodatek F ◄ .

— obvestilo o sprostitvi vagona,

— obvestilo o odhodu vagona,

— prihod vagona na postajo,

— odhod vagona s postaje,

— sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom,

— obvestilo o prihodu vagona,

— obvestilo o dostavi vagona,

— potrdilo o dostavi vagona,

— javljanje o izmenjavi vagonov bo posebej opisano v poglavju 4.2.9: Javljanje o izmenjavi

4.2.8.2 Sporočilo Obvestilo o sprostitvi vagona

Namen : VPŽP ga pošlje PŽP: Vodilni PŽP ni nujno prvi PŽP v prevozni verigi. V tem primeru mora VPŽP pristojnemu PŽP povedati, da je vagon pripravljen na odjemalčevem stranskem tiru (kraj odhoda v skladu z obveznostjo VPŽP) ob določenem času sprostitve (datum in čas odhoda). Te dogodke je treba shraniti v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — kraj, datum in čas odhoda (kraj, s katerega bo prevoz odpeljal). Naslednji podatki morajo biti lahko dostopni PŽP in VPŽP kot shranjeni podatki v podatkovnih bazah: — prevozna enota, identifikacija, velikost in vrsta, — enota uporabljene zmogljivosti, — skupna masa (rezervirana/dejanska skupna masa blaga, vključno z embalažo in prevoznikovo opremo), — navedba o nevarnem blagu.

4.2.8.3 Sporočilo Obvestilo o odhodu vagona

Namen : PŽP ga pošlje VPŽP: PŽP mora VPŽP obvestiti o dejanskem datumu in času, ko je bil vagon potegnjen s kraja odhoda. Te dogodke je treba shraniti v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. S tem sporočilom se odgovornost za vagon prenese od odjemalca na PŽP.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — kraj, datum in čas odhoda (kraj, s katerega bo prevoz odpeljal). Naslednji podatki morajo biti lahko dostopni PŽP in VPŽP kot shranjeni podatki v podatkovnih bazah: — prevozna enota, identifikacija, velikost in vrsta, — enota uporabljene zmogljivosti, — skupna masa (rezervirana/dejanska skupna masa blaga, vključno z embalažo in prevoznikovo opremo), — navedba o nevarnem blagu.

4.2.8.4 Sporočilo Prihod vagona na postajo

Namen : PŽP mora obvestiti VPŽP, da je vagon prispel na njegovo postajo. To sporočilo lahko temelji na sporočilu „Informacije o vožnji vlaka“ iz poglavja 4.2.4 (Napoved vožnje vlaka). Ta dogodek je treba shraniti v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — identifikacija postaje prihoda, — datum in čas prihoda na postajo.

4.2.8.5 Sporočilo Odhod vagona s postaje

Namen : PŽP mora obvestiti VPŽP, da je vagon zapustil njegovo postajo. To sporočilo lahko temelji na sporočilu „Informacije o vožnji vlaka“ iz poglavja 4.2.4 (Napoved vožnje vlaka). Ta dogodek je treba shraniti v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — identifikacija postaje odhoda, — datum in čas odhoda s postaje.

4.2.8.6 Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom

Namen : PŽP mora obvestiti VPŽP, če se vagonu pripeti kaj nepredvidenega, kar bi lahko vplivalo na ETI/ETA ali zahteva dodatne ukrepe. To sporočilo v večini primerov zahteva tudi ponovni izračun ETI/ETA. Če se je VPŽP odločil za nov ETI/ETA, sporočilo pošlje nazaj PŽP, ki je poslal to sporočilo, skupaj z navedbo „zahtevani ETI/ETA“ (sporočilo:). Novi izračun ETI/ETA mora upoštevati postopek iz poglavja 4.2.7 (ETI/ETA pošiljke). Te informacije je treba shraniti v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — kraj, datum in čas motnje (kraj, kjer se med prevozom zgodi kaj nepredvidenega), — šifra razloga/motnje. Poleg tega morajo biti naslednji podatki lahko dostopni kot shranjeni podatki v podatkovnih bazah: — identifikacija prevozne enote, — navedba o nevarnem blagu.

4.2.8.7 Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom, prošnja za nov ETI/ETA

Namen : VPŽP mora to sporočilo poslati dejanskemu PŽP, ki je poslal „Sporočilo o izjemah“, da zaprosi za nov izračun ETI/ETA. VPŽP to sporočilo pošlje tudi vsem naslednjim PŽP, zato da jih obvesti o odklonih. Nov izračun ETI/ETA lahko zahteva VPŽP, nikakor pa ni obvezen.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — kraj, datum in čas motnje (kraj, kjer se med prevozom zgodi kaj nepredvidenega), — šifra razloga/motnje, — prošnja za nov ETI/ETA. Poleg tega morajo biti naslednji podatki lahko dostopni kot shranjeni podatki v podatkovnih bazah: — identifikacija prevozne enote, — navedba o nevarnem blagu.

4.2.8.8 Sporočilo Obvestilo o prihodu vagona

Namen : Zadnji PŽP v prevozni verigi vagona ali intermodalne enote mora VPŽP obvestiti, da je vagon prispel na njegovo postajo (lokacijo PŽP).

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — identifikacija postaje PŽP, — datum in čas prihoda.

4.2.8.9 Sporočilo Obvestilo o dostavi vagona

Namen : Zadnji PŽP v prevozni verigi mora VPŽP obvestiti, da je bil vagon postavljen na stranski tir prejemnika.

Glavni podatkovni elementi : — številka vagona, — identifikacija postavitve na stranski tir prejemnika (lokacija, cona, tir, slot), — datum in čas postavitve.

Obvestilo o dostavi vagona je mogoče poslati še drugič kot „Potrditev dostave vagona“ z dodatnimi podatki:

— identifikator odjemalca.

Opomba: Pri odprtem dostopu je opisani premik vagona interni postopek pri PŽP (VPŽP). Kljub temu mora PŽP opraviti vse izračune in shranjevanje podatkov, ker je VPŽP, ki ima pogodbo z odjemalcem in obveznosti do njega.

Diagram zaporedja za ta sporočila na podlagi primera 1 za izračun ETI za vagona 1 in 2 (glej poglavje 4.2.7.2) je vključen v diagram za javljanje o izmenjavi v Prilogi A, indeks 5, poglavje 6.

4.2.9 Javljanj