2006R1168 — SL — 01.08.2006 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1168/2006 z dne 31. julija 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele pri kokoših nesnicah vrste Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 1003/2005 (Besedilo velja za EGP) (UL L 211, 1.8.2006, p.4)





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1168/2006

z dne 31. julija 2006

o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele pri kokoših nesnicah vrste Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 1003/2005

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili ( 1 ), ter zlasti člena 4(1) in člena 13 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti, da bodo sprejeti ustrezni in učinkoviti ukrepi za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, zaradi zmanjševanja njihove razširjenosti in tveganja, ki ga predstavljajo za javno zdravje. (2) Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba vzpostaviti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele, pomembnih za javno zdravje, pri nesnicah vrste Gallus gallus na ravni primarne vzreje. Takšno zmanjšanje je pomembno zaradi strogih ukrepov, ki jih je treba od decembra 2009 uporabljati za okužene jate v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003. Predvsem jajca iz jat z neznanim statusom salmonele, za katera se sumi, da so okužena, ali iz okuženih jat, se lahko uporabijo za prehrano ljudi samo, če so bila obdelana na način, ki zagotavlja odstranitev nekaterih serotipov salmonele, pomembnih za javno zdravje, v skladu z zakonodajo Skupnosti o higieni živil. (3) Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je cilj Skupnosti uvesti numerično izražen maksimalni odstotek epidemioloških enot, ki ostanejo pozitivne, in/ali minimalni odstotek zmanjšanja števila epidemioloških enot, ki ostanejo pozitivne, najdaljši rok, v katerem mora biti cilj dosežen, in opredelitev shem testiranja, potrebnih za verifikacijo doseganja cilja. Cilj vključuje tudi, če je ustrezno, opredelitev serotipov, pomembnih za javno zdravje. (4) Za določitev cilja Skupnosti so bili zbrani primerljivi podatki o razširjenosti zadevnih serotipov salmonele pri nesnicah vrste Gallus gallus v državah članicah v skladu z Odločbo Komisije 2004/665/ES z dne 22. septembra 2004 v zvezi s temeljno študijo o razširjenosti salmonele v nesnih jatah vrste Gallus gallus ( 2 ). (5) ►C1 Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je cilj Skupnosti za nesnice vrste Gallus gallus v prehodnem obdobju treh let pokriti Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium. ◄ (6) Za verifikacijo doseganja cilja Skupnosti je treba organizirati ponovljeno vzorčenje jat. (7) V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 2160/2003 je bil opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) o vzpostavitvi cilja Skupnosti za nesnice vrste Gallus gallus. (8) Od sprejetja Uredbe Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 so bile sprejete in validirane alternativne analitske metode. Poleg tega je treba seve salmonele, odkrite pri matičnih jatah, shraniti za prihodnjo fagotipizacijo in testiranje na protimikrobno odpornost. Zato je treba Uredbo (ES) št. 1003/2005 ustrezno spremeniti. (9) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Cilj Skupnosti

1. ►C1 Cilj Skupnosti iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003 za zmanjšanje Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium pri odraslih nesnicah vrste Gallus gallus („cilj Skupnosti“), je: ◄

(a) Letni minimalni odstotek zmanjšanja pozitivnih jat odraslih nesnic je najmanj: (i) 10 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu manjša od 10 %; (ii) 20 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu med 10 in 19 %; (iii) 30 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu med 20 in 39 %; (iv) 40 %, če je bila razširjenost v prejšnjem letu večja od 40 %; ali

(b) zmanjšanje najvišjega odstotka na 2 % ali manj; v državah članicah z manj kot 50 jatami odraslih nesnic pa lahko ostane pozitivna največ ena jata odraslih nesnic.

Prvi cilj naj bi bil dosežen leta 2008 na podlagi spremljanja, ki se bo začelo na začetku navedenega leta. Kar zadeva cilj za leto 2008, se rezultati temeljne študije, opravljene v skladu s členom 1(1) Odločbe 2004/665/ES, uporabijo kot referenca iz tega člena.

2. Shema testiranja, potrebna za verifikacijo napredka pri doseganju cilja Skupnosti, je navedena v Prilogi.

Doseganje cilja bo ocenjeno ob upoštevanju rezultatov treh zaporednih let.

Če niso opisane v Prilogi, se tehnične specifikacije iz člena 5 Odločbe Komisije 2004/665/ES štejejo kot priporočila za izvajanje te točke v nacionalnih programih nadzora.

3. Komisija bo proučila pregled sheme testiranja v Prilogi na podlagi spoznanj, pridobljenih v prvem letu programa nadzora, kot je navedeno v členu 5(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003 (nacionalni program nadzora).

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1003/2005

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1003/2005 se vstavita naslednji točki 3.4 in 3.5:

„3.4 Alternativne metode

V zvezi z vzorci, vzetimi na pobudo nosilca, se metode analize iz člena 11 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ), lahko uporabljajo namesto metod za pripravo vzorcev, metod odkrivanja in serotipizacije, kot je določeno v točki 3 te priloge, če so bile validirane v skladu z EN/ISO 16140/2003.

3.5 Shranjevanje sevov

Za prihodnjo fagotipizacijo ali testiranje na protimikrobno odpornost z uporabo običajnih metod jemanja kulture, ki mora zagotoviti celovitost sevov v obdobju najmanj dveh let, je treba shraniti vsaj seve, izolirane kot del uradnega nadzora.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼C1









PRILOGA

Shema testiranja, potrebna za preverjanje doseganja cilja Skupnosti za zmanjšanje Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium pri odraslih nesnicah vrste Gallus gallus, kot je navedeno v členu 1(2)

1. OKVIR VZORČENJA

Okvir vzorčenja zajema vse odrasle jate nesnic vrste Gallus gallus („jate nesnic“), navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 2160/2003.

2. SPREMLJANJE V JATAH NESNIC

2.1 Pogostost in status vzorčenja

Jate nesnic se vzorčijo na pobudo nosilca živilske dejavnosti („nosilec“) in pristojnega organa.

Vzorčenje na pobudo nosilca se opravi najmanj vsakih petnajst tednov. Prvo vzorčenje se opravi v starosti 24 +/– 2 tednov.

Vzorčenje pristojnega organa se opravi najmanj:

(a) v eni jati letno na gospodarstvu, ki ima vsaj 1 000 kokoši;

(b) v starosti 24 +/– 2 tednov pri jatah nesnic v zgradbah, kjer je bila salmonela odkrita v prejšnji jati;

(c) v vsakem primeru suma na okužbo s Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium kot rezultat epidemiološke preiskave izbruha bolezni, ki se prenaša z živili, v skladu s členom 8 Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 );

(d) pri vseh drugih jatah nesnic na gospodarstvu, če je bila odkrita Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium v eni jati nesnic na gospodarstvu;

(e) v primerih, ko pristojni organ meni, da je to primerno.

Vzorčenje, ki ga opravi pristojni organ, lahko nadomesti vzorčenje na pobudo nosilca.

2.2 Protokol vzorčenja

Za večjo občutljivost vzorčenja je treba vzorčiti fekalije in okolje vsaj tako, kot je določeno v točkah (a) in (b):

(a) Pri jatah v kletkah je treba vzeti 2 × 150 gramov naravno zbranih fekalij iz vseh tekočih trakov ali strgal v zgradbi po zagonu sistema za odstranitev gnoja. Vendar je treba v primeru poslopij s kletkami brez strgal ali tekočih trakov zbrati 2 × 150 gramov mešanih svežih fekalij iz 60 različnih mest pod kletkami v jamah za iztrebke.

(b) V kokošnjakih ali stavbah za prosto rejo je treba vzeti dva para obuval za odvzem vzorcev ali nogavic brez preobuvanja zaščitne prevleke.

Če vzorčenje opravi pristojni organ, je treba vzeti vzorec 250 ml, ki vsebuje najmanj 100 gramov prahu iz mest v stavbi, na katerih je veliko prahu. Če ni dovolj prahu, je treba vzeti dodaten vzorec 150 gramov naravno zbranih fekalij ali dodaten par obuval za odvzem vzorcev ali nogavic.

V primeru vzorčenja iz točk 2.1(b), (c) in (d) se mora pristojni organ z nadaljnjimi testi prepričati, da na rezultate preiskave salmonele pri perutnini ni vplivala uporaba protimikrobnih sredstev v jatah.

V primeru, da ni bila odkrita prisotnost Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium, vendar so odkrite protimikrobne snovi ali zaviralni učinek bakterijske rasti, se za namen cilja Skupnosti iz člena 1(2) šteje, da je jata nesnic okužena.

3. PREUČEVANJE VZORCEV

3.1 Prevoz in priprava vzorcev

Vzorci se na dan, ko so bili zbrani, pošljejo z ekspresno pošto ali po kurirju v laboratorije, navedene v členu 11 Uredbe (ES) št. 2160/2003. V laboratoriju se vzorci hranijo v hladilniku do preiskave, ki mora biti opravljena v 48 urah po prejetju.

3.1.1 Vzorci obuval

(a) Pazljivo razpakirajte dva para obuval za odvzem vzorcev (ali „nogavic“), da se izognete odstranitvi sprijetega fekalnega materiala, ju združite in postavite v 225 ml puferirane peptonske vode (PPV), ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo;

(b) vzorec pomešajte tako, da se popolnoma zasiči, nato pa nadaljujte z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

3.1.2 Drugi vzorci fekalnega materiala in prahu

(a) Združite vzorce fekalij, jih temeljito premešajte in odvzemite 25-gramski podvzorec za kulturo;

(b) 25-gramski podvzorec prelijte z 225 ml PPV, ki ste jo predhodno segreli na sobno temperaturo;

(c) nadaljujte s preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

Če je bil sprejet dogovor o ISO-standardih za pripravo fekalij za odkrivanje salmonele, jih uporabite namesto zgoraj navedenih določb o pripravi vzorcev.

3.2 Metoda odkrivanja

Uporablja se metoda, ki jo za odkrivanje priporoča Referenčni laboratorij Skupnosti (CRL) za salmonelo iz Bilthovena na Nizozemskem. Ta metoda je opisana v sedanji različici osnutka Priloge D k ISO 6579 (2002): „Odkrivanje Salmonella spp. v živalskih fekalijah in vzorcih v primarni fazi vzreje“. Pri tej metodi se uporablja poltrdno gojišče (spremenjeno poltrdno sredstvo Rappaport-Vassiladis, MSRV) kot edino gojišče za selektivno obogatitev.

3.3 Serotipizacija

Vsaj en izolat iz vsakega pozitivnega vzorca se tipizira po Kaufmann-Whiteovi shemi.

3.4 Alternativne metode

V zvezi z vzorci, vzetimi na pobudo nosilca, se metode analize iz člena 11 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) lahko uporabljajo namesto metod za pripravo vzorcev, metod odkrivanja in serotipizacije, kot je določeno v točki 3 te priloge, če so bile validirane v skladu s standardom EN/ISO 16140/2003.

3.5 Shranjevanje sevov

Za prihodnjo fagotipizacijo ali testiranje na protimikrobno odpornost z uporabo običajnih metod jemanja kulture, ki mora zagotoviti celovitost sevov v obdobju najmanj dveh let, je treba shraniti vsaj seve, izolirane kot del uradnega nadzora.

4. REZULTATI IN POROČANJE

Za namen verifikacije doseganja cilja Skupnosti se jata nesnic šteje za pozitivno, če je odkrita prisotnost Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium (razen cepnega seva) v enem ali več vzorcih v jati nesnic. Pozitivne jate nesnic se štejejo samo enkrat, ne glede na število postopkov vzorčenj in testiranj, o njih pa se poroča samo v prvem letu odkritja.

Poročanje vsebuje:

(a) celotno število testiranih jat nesnic in število testiranih jat nesnic za vsak status vzorčenja, navedenega v točki 2.1;

(b) celotno število okuženih jat in rezultate testiranja za vsak status vzorčenja, navedenega v točki 2.1;

(c) obrazložitve o rezultatih, zlasti v zvezi z izjemnimi primeri.

Rezultati iz te točke in kakršne koli dodatne pomembne informacije se sporočijo kot del poročila o trendih in virih v skladu s členom 9(1) Direktive 2003/99/ES.