1988R0571 — SL — 01.01.2007 — 008.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:





popravljena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.







Opomba: Ta konsolidirana različica vsebuje sklicevanja na evropsko obračunsko enoto in/ali eku, kar se od 1. januarja 1999 praviloma razume kot sklicevanje na euro – Uredba Sveta (EGS) št. 3308/80 (UL L 345, 20.12.1980, str. 1) in Uredba Sveta (ES) št. 1103/97 (UL L 162, 19.6.1997, str. 1).









▼B

UREDBA SVETA (EGS) št. 571/88

z dne 29. februarja 1988

o organizaciji statističnih raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev ►M6 ————— ◄







SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ker so trendi v strukturah kmetijskih gospodarstev pomemben element pri določanju razvoja skupne kmetijske politike; ker bi se vrsta raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev, ki so se izvajala na ravni Skupnosti od 1966/67, morala nadaljevati; ker teh gibanj ne moremo opazovati na ravni Skupnosti, razen če so na voljo primerljivi podatki za vse države članice; ker je zato potrebno še naprej vlagati napore v usklajevanje in sinhronizacijo; ker je za izvajanje te naloge treba čimbolj zmanjšati delovno obremenitev držav članic in Komisije; ker moramo povsod, kjerkoli je to mogoče, obdržati parametre, opredelitve ter geografske enote, ki so bile določene za prejšnja podobna strukturna raziskovanja; ker je pri določanju parametrov, ki jih bomo opazovali ►M6 ————— ◄ treba poskrbeti za to, da čim bolj zmanjšamo delovno obremenitev oseb, ki jih zadeva to raziskovanje; ker je za oceno stanja kmetijstva Skupnosti ter spremljanje gibanj v kmetijskih strukturah potrebno v rednih intervalih izvajati statistična raziskovanja na kmetijskih gospodarstvih, ki določeno kmetijsko površino uporabljajo za poljedelstvo ali pridelajo določeni delež pridelkov za prodajo, ali čigar pridelava presega določen prag zajetja; ker bi glede na raznolikost statističnih storitev v državah članicah, učinkovitost metod vzorčnih raziskovanj in potreba po zanesljivih informacijah pri sprejemljivih stroških, bi državam članicam moralo biti dovoljeno, da same odločajo ali bodo raziskovanja, ki jih izvajajo, imele celotno zajetje ali pa bodo to vzorčna raziskovanja, seveda pod pogojem, da bodo rezultati vzorčnih raziskovanj z naključnim vzorcem zanesljivi na različnih nivojih agregacije; ker je popis kmetijskih gospodarstev (s popolnim zajetjem) vendarle potrebno izvesti vsaj na vsakih 10 let, da bi posodobili osnovne registre kmetij in ostale podatke, potrebne za stratifikacijo vzorčnih raziskovanj; ▼M6 ker je potrebno potem, ko se določijo postopki, ki se bodo uporabili pri popisih Skupnosti v letih 1989/90 in 1999/2000, v največji meri upoštevati priporočila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) glede svetovnega popisa kmetijstva, ki ga je treba izvesti okoli leta 1990 ter leta 2000; ▼B ker je glede zahtev kmetijske politike potrebno zagotoviti statističnim uradom držav članic in Komisiji nov sistem analiziranja podatkov in razširjanja rezultatov raziskovanj, ki je fleksibilnejši in hitrejši od prejšnjega, istočasno pa zmanjšuje delovno obremenitev držav članic; ker bi bilo treba omogočiti uvedbo ustreznih postopkov, s katerimi bi Komisija in države članice lahko kar najboljše uporabile statistične podatke, zbrane s strukturnimi raziskovanji kmetijskih gospodarstev; ker so za statistiko individualni podatki zaupne narave; ker je potrebno pri izvajanju novega sistema uporabe raziskovanj in razširjanja rezultatov teh raziskovanj, — upoštevati stališča predstojnikov nacionalnih statističnih uradov v državah članicah v zvezi s pripravo pravil o zaupnosti podatkov, — zagotoviti tesno sodelovanje med državami članicami pri analizi podatkov; ker ima statistični urad Evropske Skupnosti usklajevalno vlogo, zato da Skupnosti posreduje zahtevane podatke iz zadevnega področja in zagotovi, da se rezultati, ki jih Skupnost prejme, analizirajo na enoten način; ker bodo za izvedbo teh raziskovanj v naslednjih letih znatna sredstva potrebna s strani držav članic in Komisije, pa bo velik del teh sredstev uporabljen za izpolnjevanje zahtev Skupnosti; ker je treba zaradi tega zagotoviti subvencijo Skupnosti za pomoč pri tem programu; ker bi za lažje izvajanje določil te uredbe morale države članice in Komisija ohraniti tesno sodelovanje, še zlasti preko Stalni odbor za statistiko kmetijstva, ki je bil ustanovljen s Sklepom 72/279 EGS ( 3 ), SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

V okviru programa statističnih raziskovanj v Skupnosti, države članice v letih med ►M6 1988 in 2007 ◄ izvedejo raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev na njihovem ozemlju, v nadaljevanju „raziskovanja“. Čas, v katerem bodo potekala ta raziskovanja je določen v členih 2 in 3.

▼M6

Člen 2

1. V skladu s priporočili FAO za svetovni popis kmetijstva države članice izvedejo osnovno raziskovanje v eni ali več fazah, v obliki splošnega popisa (polno zajetje) vseh kmetijskih gospodarstev, v obdobju med 1. decembrom 1988 in 1. marcem 1991 oziroma 1. decembrom 1998 in 1. marcem 2001. Ta raziskovanja se bodo nanašala na posevke v gospodarskih letih 1989 ali 1990 in 1999 ali 2000.

V okviru osnovnega raziskovanja 1989/90 pa lahko države članice uporabijo naključna vzorčna raziskovanja, v nadaljevanju „vzorčna raziskovanja“ za določene karakteristike; z njimi pridobljeni rezultati se ekstrapolirajo.

2. Države članice pa lahko izvedbo raziskovanj leta 1989/90 prestavijo na zgodnejši termin ali preložijo na kasnejšega, vendar največ za 12 mesecev. V tem primeru izvedejo vzorčno raziskovanje za eno od gospodarskih let, 1989 ali 1990.

▼B

Člen 3

Naslednja raziskovanja ►M6 (vmesna raziskovanja) ◄ o strukturi kmetijskih gospodarstev se izvedejo v eni ali več stopnjah v obliki polnega pokritja ali vzorčnih raziskovanj:

(a) med 1. decembrom 1992 in 1. marcem 1994 s podatki za gospodarsko leto in za posevke, požete v letu 1993 (strukturno raziskovanje 1993);

(b) med 1. decembrom 1994 in 1. marcem 1996 s podatki za gospodarsko leto in za posevke, požete v letu 1995 (strukturno raziskovanje 1995); in

(c) med 1. decembrom 1996 in 1. marcem 1998 s podatki za gospodarsko leto in za posevke, požete v letu 1997 (strukturno raziskovanje 1997);

▼M6

(d) v obdobju med 1. decembrom 2002 in 1. marcem 2004 s podatki za gospodarsko leto in posevke v letu 2003 (strukturno raziskovanje leta 2003);

(e) v obdobju med 1. decembrom 2004 in 1. marcem 2006 s podatki za gospodarsko leto in posevke v letu 2005 (strukturno raziskovanje leta 2005); in

(f) v obdobju med 1. decembrom 2006 in 1. marcem 2008 s podatki za gospodarsko leto in posevke v letu 2007 (strukturno raziskovanje leta 2007).

▼M6

Člen 4

Države članice, ki izvajajo vzorčna raziskovanja, naredijo vse, kar je potrebno, da bi dobile zanesljive rezultate na zahtevanih različnih nivojih agregacije, ki so:

— regije, omenjene v členu 8,

— okoliši, omenjeni v členu 8 (samo za osnovna raziskovanja),

— ciljna območja‘ v smislu Uredbe (EGS) št. 2052/88 ( 4 ) in Odločbe Komisije 94/197/ES ( 5 ) (samo za osnovna raziskovanja 1999/2000),

in če so lokalno pomembne, tudi naslednje teritorialne enote:

— „področja z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost“, kot so opredeljene v členu 3 Direktive 75/268/EGS ( 6 ), in „gorska področja“, kot so opredeljena v odstavku 3 istega člena,

— osnovne tehnične gospodarske smernice v smislu Odločbe 85/377/EGS ( 7 ),

— posebne tehnične gospodarske smernice v okviru te iste Odločbe.

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo strukturiranje vzorcev na način, ki dovoljuje uporabo enega samega koeficienta na kmetijsko gospodarstvo za zbiranje podatkov, ki jih pridobimo z vzorčenjem.

▼B

Člen 5

V tej uredbi:

(a) „kmetijsko gospodarstvo“ je samostojna enota tako tehnično kot ekonomsko, ki ima eno vodstvo in prideluje kmetijske pridelke;

(b) „kmetijsko zemljišče v uporabi“ zajema vse njive, trajne travnike in pašnike, trajne nasade in vrtove.

Člen 6

Raziskovanje zajema:

(a) kmetijska gospodarstva, ki imajo 1 hektar ali več kmetijskih zemljišč v uporabi;

(b) kmetijska gospodarstva, ki imajo manj kot 1 hektar kmetijskih zemljišč v uporabi, pa pridelujejo določeni delež za prodajo ali njihova pridelava presega določeni prag zajetja.

Vendar pa se države članice, ki uporabljajo različni prag zajetja v raziskovanju, obvežejo, da bodo določile ta prag na ravni, ki izključuje le najmanjša gospodarstva, ki skupaj tvorijo 1 % ali manj skupnega standardiziranega pokritja (SGM), ki je razviden iz Odločbe (EGS) št. 85/377/EGS za zadevno državo članico.

Pred samo izvedbo raziskovanj države članice obvestijo Komisijo o metodah, uporabljenih pri določitvi praga zajetja.

Člen 7

1. V primeru kombiniranih kmetijskih rastlin se kmetijsko zemljišče, ki je namenjeno za pridelovanje, razdeli med različne kmetijske rastline tako, da vsaki kmetijski rastlini pripada sorazmerni delež razpoložljivega zemljišča.

Države članice se s Komisijo dogovorijo o postopkih, s katerimi razdelijo takšno zemljišče, in po potrebi tudi o izjemah od splošnega pravila.

Poleg tega se površino za kombinirane kmetijske rastline vodi ločeno od kmetijskih zemljišč v uporabi, v skladu z razvrstitvijo, ki je navedena v Prilogi I.

2. Površine za pridelavo naknadnih posevkov se vodijo ločeno od „kmetijskih zemljišč v uporabi“.

Naknadni posevki so našteti v skladu z razvrstitvijo, ki je navedena v Prilogi I.

Člen 8

1. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da so podatki, zbrani v raziskovanjih iz te uredbe v skladu s parametri, ki so navedene v Prilogi I. Spremembe, ki jih je treba narediti v tem seznamu parametrov za raziskovanja v obdobju ►M6 1993-2007 ◄ , se določijo po postopku iz člena 15.

▼M6

2. V okviru določanja seznama karakteristik za osnovno raziskovanje 1992/2000, lahko Komisija pooblasti, v skladu s postopkom, določenim v členu 15, države članice, da le-te na svojo zahtevo ali na osnovi ustrezne dokumentacije za določene karakteristike uporabijo naključna vzorčna raziskovanja.

V skladu s postopkom, določenim v členu 15, kakor tudi na zahtevo in na osnovi ustrezne dokumentacije ter v okviru določanja seznama karakteristik raziskovanja, se lahko države članice pooblasti, da za določene karakteristike iz raziskovanja 1997 uporabijo podatke, ki so že na voljo iz virov, ki niso statistična raziskovanja.

3. V osnovnem raziskovanju 1999/2000 se geografska lega vsakega kmetijskega gospodarstva opredeli s šifro, ki omogoča agregacijo po teritorialnih enotah, ki so nižje od nivoja statističnega okoliša ali vsaj po ciljnih področjih/objektivnih conah.

▼M6

4. Definicije v zvezi s karakteristikami in razmejitvijo ter šifriranjem regij, popisovalnih okolišev ter drugih teritorialnih enot, se določijo v skladu s postopkom, ki je predpisan v členu 15.

▼B

►M6 5. ◄ Kjer, za namene uporabe tipologije Skupnosti za kmetijska gospodarstva v državah članicah so že določena standardizirana pokritja glede na pododdelke določenih parametrov iz Priloge I, zadevne države članice zberejo potrebne podatke, da omogočijo uporabo teh standardiziranih pokritij.

Člen 9

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za izvajanje raziskovanj na svojem ozemlju. Še zlasti:

(a) skrbno načrtujejo pripravo vprašalnikov, namenjenih zbiranju podatkov, navedenih v seznamu parametrov, ki so omenjeni v členu 8(1);

(b) preverijo, če so vprašalniki v celoti izpolnjeni in če so odgovori v njih verodostojni; kjer je to potrebno in če je mogoče, dopolnijo manjkajoče in popravijo netočne podatke.

▼M6

Člen 10

Države članice posredujejo Statističnemu uradu Evropskih skupnosti podatke, omenjene v členu 8(1), ki so jih pridobile s popisi in vzorčnimi raziskovanji v obliki individualnih podatkov za posamezno kmetijsko gospodarstvo, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi II, v nadaljevanju imenovanem „Projekt Eurofarm“.

Države članice zagotovijo, da so podatki, prenešeni v standardno obliko zapisa Eurofarma, popolni in verodostojni, pri čemer se uporabljajo enotni pogoji preverjanja, ki jih po tesnem sodelovanju s pristojnimi službami držav članic določi Statistični urad Evropskih Skupnosti; za preverjanje individualnih podatkov bodo uporabile tudi tabele za preverjanje, omenjene v devetem odstavku Priloge II.

▼B

Člen 11

Države članice posredujejo Statističnemu uradu Evropskih skupnosti vse podatke, ki jih ta od njih zahteva v zvezi z organizacijo in metodologijo raziskovanj, ki so zajeta v tej uredbi; še zlasti države članice zagotovijo podrobnosti o časovnih razporedih akcij zbiranja podatkov na terenu.

Člen 12

V zvezi s projektom Eurofarm je Statistični urad Evropskih skupnosti odgovoren za razširjanje tabelarnih rezultatov raziskovanj. O praktičnih podrobnostih takega razširjanja se dogovorijo z ustreznimi odbori in delovnimi skupinami.

Člen 13

Vsaka tri leta, prvič pa najpozneje do 31. decembra 1992, Komisija predloži Svetu poročilo o delovanju projekta Eurofarm. Svet predlaga vse potrebne spremembe te uredbe.

Člen 14

1. Kot prispevek k stroškom, ki nastanejo v državah članicah ►M6 za izvajanje raziskovanj, določenih v členih 2 in 3 ◄ , se povrne 20 ekujev na gospodarstvo, za katero so bili posredovani celotni rezultati raziskovanja Statističnemu uradu Evropskih skupnosti, na raziskovanje do največ:

— 100 000 ECU za Luksemburg,

— 500 000 ECU za Belgijo in Dansko,

▼M6

— 600 000 ECU za Švedsko,

▼B

— 700 000 ECU za Nizozemsko,

▼M6

— 700 000 ECU za Finsko,

▼B

— 1 100 000 ECU za Irsko,

— 1 300 000 ECU za Združeno kraljestvo,

▼M6

— 1 400 000 ECU za Avstrijo,

▼B

— 2 000 000 ECU za Nemčijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo in Portugalsko.

▼M10

— 25 000 EUR za Malto,

— 200 000 EUR za Ciper,

— 500 000 EUR za Estonijo in Slovenijo,

— 700 000 EUR za Slovaško,

— 1 100 000 EUR za Češko, Latvijo in Litvo ter

— 2 000 000 EUR za Madžarsko in Poljsko,

▼M13

— 2 000 000 EUR za Bolgarijo,

— 2 000 000 EUR za Romunijo.

▼M6

Državam članicam, ki izvajajo splošni popis (popis s polnim zajetjem) vseh kmetijskih gospodarstev v letih 1999/2000, pri čemer se popišejo vse zahtevane karakteristike, se zgoraj omenjeni zneski povečajo za 50 %.

▼M13

Finančni okvir za izvajanje tega programa, vključno s proračunskimi sredstvi, potrebnimi za upravljanje projekta Eurofarm, znaša 20 400 000 EUR za obdobje 2007-2009.

Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

▼M6

2. Najvišji letni zadevni finančni znesek za razvoj, vzdrževanje, potrebne prilagoditve ter vodenje projekta Eurofarm, vključno z diseminacijo podatkov, so:

— 480 000 ECU za leto 1989,

— 440 000 ECU za leto 1990,

— 240 000 ECU za leto 1991,

— 80 000 ECU za obdobje 1992-1998,

— 700 000 ECU za obdobje 1999 in 2000,

— 550 000 ECU za obdobje 2001-2010.

Letne dotacije odobri proračunski organ v mejah finančnih možnosti.

▼M9

Člen 15

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, v nadaljnjem besedilu „odbor“.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 8 ), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, znaša en mesec.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 16

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih Skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M12









PRILOGA I

SEZNAM ZNAČILNOSTI 2007 ( 9 )

Pojasnila:

— Značilnosti, v Prilogi označene s črkama „NE“ se štejejo kot neobstoječe ali pa so blizu ničli v zadevnih državah članicah.

— Značilnosti, označene s črkama „NS“ se štejejo kot nepomembne v zadevnih državah članicah.







BE CZ DK DE EE EL ES FR IE IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT SI SK FI SE UK A. Geografski položaj kmetijskega gospodarstva 1. Raziskovalni okoliš koda (a) Občina ali del popisovalnega okoliša (1) koda 2. Področje z omejenimi možnostmi (1) da/ne NE (a) Gorsko področje (1) da/ne NE NE NE NE NE 3. Kmetijska področja z okoljskimi omejitvami da/ne NE NE NE NE B. Pravna osebnost in vodstvo kmetijskega gospodarstva (na dan raziskovanja) 1. Ali pravno in ekonomsko odgovornost za kmetijsko gospodarstvo prevzame: (a) fizična oseba, ki je edini imetnik, kadar je kmetijsko gospodarstvo neodvisno? da/ne (b) fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki je(so) družbenik(i), kjer je kmetijsko gospodarstvo skupinsko? (2) da/ne NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS NE NS NS (c) pravna oseba? da/ne 2. Če je odgovor na vprašanje B/1 (a) „da“, ali je oseba (imetnik) tudi upravitelj? da/ne (a) Če je odgovor na vprašanje B/2 „ne“, ali je upravitelj član imetnikove družine? da/ne (b) Če je odgovor na vprašanje B/2(a) „da“, ali je upravitelj zakonski partner imetnika? da/ne NS NS C. Vrsta lastništva (v odnosu do imetnika) in sistem kmetovanja Kmetijska področja v uporabi: 1. Za kmetovanje imetnika ha/a 2. Za kmetovanje najemnika ha/a 3. Za kmetovanje soudeleženih kmetovalcev ali drug način ha/a NE NS NS NS NE NE NE NS 5. Sistem in način kmetovanja: (a) Kmetijska področja v uporabi kmetijskega gospodarstva, na katerem se uporabljajo proizvodne metode ekološkega kmetijstva v skladu s predpisi Evropske skupnosti ha/a NS NE (d) Kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, ki so v fazi preoblikovanja v ekološko kmetijstvo ha/a NS NE (e) Ali kmetijsko gospodarstvo uporablja ekološke proizvodne metode tudi za rejo živali? v celoti, delno, sploh ne NS NE 6. Namembni kraj proizvodnje kmetijskega gospodarstva: (a) Ali gospodinjstvo imetnika porabi več kakor 50 % vrednosti končne proizvodnje (izražene v absolutnih številkah) kmetijskega gospodarstva? da/ne NS NS NE NS NS NS NE NS NS NS NE (b) Ali neposredna prodaja potrošnikom predstavlja več kakor 50 % skupne prodaje? da/ne NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS D. Njive Žita za predelavo zrn (vključno s semenom): 1. Navadna pšenica in pira ha/a NE 2. Pšenica durum ha/a NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NS 3. Rž ha/a NS NS NE 4. Ajda ha/a NE 5. Oves ha/a NE 6. Koruza za zrnje ha/a NE NE NE NS NE NE NE NE NS 7. Riž ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE 8. Druga žita za proizvodnjo zrn ha/a NE 9. Stročnice za proizvodnjo zrn (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic) ha/a NE od teh: (e) grah, bob in sladka lupina ha/a NE (f) leča, čičerka in grašica ha/a NS NS NS NS NS NS NE NS NS NS NE NS (g) druge stročnice, ki se pospravljajo suhe ha/a NS NS NS NS NS NS NS NE NS NS NS NS NE 10. Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) ha/a 11. Sladkorna pesa (brez semena) ha/a NE NE NE 12. Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) ha/a NE NS NS Industrijske rastline: 23. Tobak ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE 24. Hmelj ha/a NE NE NS NE NE NS NE NS NE NE NS NS NE NE 25. Bombaž ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE 26. Oljna ogrščica in repica ha/a NE NE NE NS 27. Sončnica ha/a NS NS NE NE NS NE NE NE NE NS NS NE NS 28. Soja ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NS 29. Laneno seme (lan za olje) ha/a NS NS NS NS NE NE NS NE NS NS NS 30. Druge oljnice ha/a NS NS NE NS NE NE NE NS NS NS NS 31. Lan ha/a NS NE NS NE NS NS NE NS NS NS NS 32. Konoplja ha/a NS NS NS NE NS NE NE NS NE NS NE NS NS NS NS NS 33. Druge predivnice ha/a NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NS NE NE NS NE NS 34. Dišavnice, zdravilne rastline in začimbe ha/a NS NE NE NS NS NS 35. Industrijske rastline, ki niso omenjene drugje ha/a NS NS NS NS NE NS NS NS Sveže zelenjadnice, melone, jagode: 14. Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) ha/a od teh: (a) na njivah ha/a NE NS (b) na vrtovih ha/a NE 15. V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) ha/a Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): 16. Na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) ha/a NS NS 17. V steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) ha/a 18. Krmne rastline: (a) travinje za določen čas ha/a NE (b) druga zelena krma ha/a od teh: (i) koruza za siliranje ha/a NE NS NS (iii) druge krmne rastline ha/a NS 19. Semena in sadike na njivah (brez žit, sušene zelenjave, krompirja in oljnic) ha/a NS NE NE 20. Druge poljščine ha/a NS NS NE 21. Praha brez kakršnih koli subvencij ha/a NE 22. Praha upravičena do subvencij, brez gospodarske rabe ha/a E. Vrtovi ha/a NS NS NS NS NS NS NS F. Trajni pašniki in travniki ha/a NE 1. Pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov ha/a NE 2. Ekstenzivni pašniki ha/a NE NE NE NE NE NE 3. Trajni pašniki in travniki, ki se ne uporabljajo več za proizvodnjo in so upravičeni do subvencij ha/a G. Trajni nasadi 1. Sadovnjaki in nasadi jagodičja ha/a (a) sveže sadje in vrste jagodičja zmernih podnebnih območij (3) ha/a (b) sadje in vrste jagodičja subtropskih podnebnih območij ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE (c) lupinasto sadje ha/a NS NS NE NS NE NE NE NE NE NE NS NS NS NE NE NS 2. Nasadi citrusov ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE 3. Oljčni nasadi ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE (a) oljke za pridelavo namiznih oljk ha/a NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE (b) oljke za pridelavo olja ha/a NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE 4. Vinogradi ha/a NS NE NE NE NE NE NS NS NE NE za pridelavo: (a) kakovostnega vina ha/a NS NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NE (b) drugih vin ha/a NS NE NE NS NE NE NE NE NE NS NE NS NE NE (c) namiznega grozdja ha/a NS NE NS NE NE NE NE NE NS NS NS NS NE NE NE (d) rozin ha/a NS NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NE NE NE 5. Drevesnice ha/a 6. Drugi trajni nasadi ha/a NE NE NS NS NS NS NE NE NS NE NS NE NE NS 7. Trajni nasadi v steklenjakih ha/a NS NE NE NS NS NS NE NE NS NS NE NS NS NE NE NE NE NE H. Druga zemljišča 1. Kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi (kmetijska zemljišča, ki se ne obdelujejo več zaradi ekonomskih, socialnih ali drugih razlogov in ki se ne uporabljajo v sistemu kolobarjenja) ha/a 2. Gozdna zemljišča ha/a NE 3. Druga zemljišča (zemljišče, ki ga zavzemajo stavbe, kmečka dvorišča, steze, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skale itd.) ha/a I. Gobe, namakanje, površine, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, so upravičene do subvencij, po programih, ki spodbujajo opuščanje 2. Gobe ha/a NS NS NE NS NS NS 3. Namakane površine (a) skupne namakane površine ha/a NS NS NS NS NS NE (b) obdelane namakane površine ha/a NS NS NS NS NS NE NS 8. Površine, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, so upravičene do subvencij po programih, ki spodbujajo opuščanje: ha/a (a) Površine, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, in so upravičene do subvencij (že zabeleženo pod D/22 in F/3) ha/a (b) površine, ki se uporabijo za proizvodnjo osnovnih kmetijskih proizvodov, ki niso namenjene prehrani (npr. sladkorna pesa, oljna repica, drevesa, grmičevje itd., vključno z lečo, čičerko in grašico; že zabeleženo pod D in G) ha/a NE NE (c) zemljišča, spremenjena v trajne pašnike in travnike (že zabeleženo pod F/1 in F/2) (4) ha/a NS NE NE NE NE (d) prejšnja kmetijska zemljišča, spremenjena v pogozdene površine ali pa se pripravljajo za pogozditev (že zabeleženo pod H/2) (4) ha/a NS NE NS (e) druge površine (že zabeležene pod H/1 in H/3) (4) ha/a NS NE J. Živina (na referenčni dan raziskovanja) 1. Kopitarji število glav Govedo: 2. Govedo, mlajše od enega leta, samci, samice število glav 3. Samci, stari eno vendar manj kot dve leti število glav 4. Samice, stare eno vendar manj kot dve leti število glav 5. Samci, stari več kot dve leti število glav 6. Telice, stare dve leti in več število glav 7. Krave molznice število glav 8. Druge krave število glav Ovce in koze: 9. Ovce (vseh starosti) število glav (a) ovce: plemenske samice število glav (b) druge ovce število glav 10. Koze (vseh starosti) število glav NS NS NS (a) koze: plemenske samice število glav NS NS NS (b) druge koze število glav NS NS NS Prašiči 11. Prašički z živo težo pod 20 kg število glav 12. Plemenske svinje, ki tehtajo 50 kg in več število glav 13. Drugi prašiči število glav Perutnina: 14. Brojlerji število glav 15. Kokoši nesnice število glav 16. Druga perutnina število glav od teh: (a) purani število glav NS (b) race število glav NS NS NS (c) gosi število glav NS NS NS NE NS (d) druga perutnina, ki ni omenjena drugje število glav NS NS NS NS 17. Kunci, plemenske samice število glav NS NS NS NS NS NE NE NS 18. Čebele število panjev NS NS NS NS NS NS NS NS NS 19. Živina, ki ni omenjena drugje da/ne NS NS NS NS NS NS L. Delovna sila na kmetijskem gospodarstvu (v 12 mesecih pred dnevom popisa) Statistične informacije se zberejo za vsako osebo, ki dela na kmetijskem gospodarstvu, ki sodi v naslednje kategorije delovne sile na kmetijskem gospodarstvu na način, ki omogoča navzkrižno prikazovanje s katero koli značilnostjo raziskovanja. 1. Lastniki V tej kategoriji so: — fizične osebe: — — edini imetniki neodvisnih kmetijskih gospodarstev (vse osebe, ki so na vprašanje B/1(a) odgovorile z „da“) — družbenik na skupinskem kmetijskem gospodarstvu, ki je opredeljen kot imetnik — pravne osebe Za vsako zgoraj omenjeno fizično osebo se zabeležijo naslednji podatki: — spol — starost v skladu z naslednjimi starostnimi razredi: od starosti zaključka šole do < 25 let, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 in več, — delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) v skladu s klasifikacijo: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 % (polni čas) letnega časa, ki ga opravi delavec s polnim delovnim časom na kmetijskem gospodarstvu. 1 (a) Gospodarji V tej kategoriji so: — Gospodarji na neodvisnih kmetijskih gospodarstvih, vključno z zakonskimi partnerji in drugimi člani imetnikove družine, ki so tudi gospodarji; ki so tudi gospodarji; to je, če je odgovor na vprašanje B/2(a) ali B/2(b) „da“. — Družbeniki na skupinskih kmetijskih gospodarstvih, ki so opredeljeni kot gospodarji. — Gospodarji na kmetijskih gospodarstvih, kjer je imetnik pravna oseba. (Gospodarji, ki so hkrati edini imetniki ali družbeniki, opredeljeni kot imetniki skupinskega kmetijskega gospodarstva, so zabeleženi samo enkrat, tj. kot imetniki v kategoriji L/1). Za vsako zgoraj omenjeno fizično osebo se zabeležijo naslednji podatki: — spol — starost v skladu z naslednjimi starostnimi razredi: od starosti zaključka šole do < 25 let, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 in več, — delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) v skladu s klasifikacijo: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 % (polni čas) letnega časa, ki ga opravi delavec s polnim delovnim časom na kmetijskem gospodarstvu. 2. Zakonski partnerji imetnikov V tej kategoriji so zakonski partnerji edinih imetnikov (odgovor na vprašanje B/1(a) je „da“), ki niso vključeni v L/1, niti v L/1(a) (niso gospodarji: odgovor na vprašanje B/2(b) je „ne“) Za vsako zgoraj omenjeno osebo se zabeležijo naslednji podatki: — spol — starost v skladu z naslednjimi starostnimi razredi: od starosti zaključka šole do < 25 let, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 in več, — delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) v skladu s klasifikacijo: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 % (polni čas) letnega časa, ki ga opravi delavec s polnim delovnim časom na kmetijskem gospodarstvu. 3 (a) Drugi družinski člani edinih imetnikov, ki izvajajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: moški (razen oseb v kategorijah L/1, L/1(a) in L/2) 3 (b) Drugi družinski člani edinih imetnikov, ki izvajajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: ženske (razen oseb v kategorijah L/1, L/1(a) in L/2) Zabeležiti je treba naslednji podatek o številu oseb na kmetijskem gospodarstvu, ki ustrezajo naslednjim razredom za vsako osebo zgoraj omenjenih kategorij: — Delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) v skladu s klasifikacijo: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 % (polni čas) letnega časa, ki ga opravi delavec s polnim delovnim časom na kmetijskem gospodarstvu. 4 (a) Redno zaposlena nedružinska delovna sila: moški (razen oseb v kategorijah L/1, L/1(a), L/2 in L/3) 4 (b) Redno zaposlena nedružinska delovna sila: ženske (razen oseb v kategorijah L/1, L/1(a), L/2 in L/3) Zabeležiti je treba naslednji podatek o številu oseb na kmetijskem gospodarstvu, ki ustrezajo naslednjim razredom za vsako osebo zgoraj omenjenih kategorij: — Delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) v skladu s klasifikacijo: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 % (polni čas) letnega časa, ki ga opravi delavec s polnim delovnim časom na kmetijskem gospodarstvu 5 + 6. Nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena: moški in ženske število delovnih dni 7. Ali imetnik, ki je tudi gospodar, opravlja kakšne druge pridobitne dejavnosti — kot njegov/njen glavni poklic? da/ne — kot dopolnilni poklic? da/ne 8. Ali zakonski partner edinega imetnika opravlja kakšno drugo pridobitno dejavnost: — kot njegov/njen glavni poklic? da/ne — kot dopolnilni poklic? da/ne 9. Ali se kateri koli družinski član edinega imetnika, ki je vključen v kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu, ukvarja s kakšno drugo pridobitno dejavnostjo? Če je odgovor „da“, koliko družinskih članov ima druge pridobitne dejavnosti: — kot njegov/njen glavni poklic? število oseb — kot dopolnilni poklic? število oseb 10. Skupno število enakovrednih delovnih dni s polnim delovnim časom, 12 mesecev pred dnevom raziskovanja, ki niso vključeni pod L/1 do L/6, ki so jih opravile na kmetijskem gospodarstvu osebe, ki niso neposredno zaposlene na kmetijskem gospodarstvu (npr. zaposleni pri pogodbeniku) (5) število dni NE NS NS M. Razvoj podeželja 1. Druge pridobitne dejavnosti na kmetijskem gospodarstvu (razen kmetijstva), ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom (a) turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas da/ne NS NE (b) domača obrt da/ne NS NE NS (c) predelava kmetijskih pridelkov da/ne (d) predelava lesa (npr. žaganje itd.) da/ne NS NE NE NS (e) ribogojstvo da/ne NS NE (f) proizvodnja obnovljivih energetskih virov (vetrna energija, zažiganje slame itd.) da/ne NS NS NE (g) pogodbeno delo (z uporabo opreme na kmetijskem gospodarstvu) da/ne (h) drugo da/ne NE (1) Zbiranje informacij o področju z omejenimi možnostmi (A2) in gorskem področju (A2a) ni obvezno, če se koda občine (A1a) pošlje za vsako kmetijsko gospodarstvo. Če za kmetijsko gospodarstvo ni določena koda občine (A1a), so informacije o področju z omejenimi možnostmi (A2) in gorskem področju (A2a) obvezne. (2) Prostovoljna informacija. (3) Belgija, Nizozemska in Avstrija lahko pod to poglavje vključijo postavko G/1(c) „lupinasto sadje“. (4) Nemčija lahko združi poglavja 8(c), 8(d) in 8(e). (5) Neobvezno za države članice, ki za to značilnost lahko zagotovijo celovito oceno na regionalni ravni.

▼B









PRILOGA II

PROJEKT EUROFARM

Opis in vsebina

1. Projekt Eurofarm tvori skupina bank podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo raziskovanj opravljenih v Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev za potrebe nacionalne kmetijske politike in kmetijske politike Skupnosti. Projekt bodo zasnovali in izvedli statistični uradi držav članic in Komisije, ki bodo pri svojem delu ob tesnem medsebojnem posvetovanju imele tudi podporo Komisije.

2. Banke podatkov Eurofarm so naslednje: ▼M6 — Banka individualnih podatkov (BDI), ki bo vsebovala individualne podatke o vseh kmetijskih gospodarstvih (v primeru osnovnih raziskovanj), ki niso neposredno razpoznavni ali pa podatke o vseh kmetijskih gospodarstvih ali o reprezentativnih vzorcih kmetijskih gospodarstev (v primeru vmesnih raziskovanj), kar zadostuje za izvedbo analiz na geografskih nivojih, omenjenih v členu 4 uredbe. ▼B — Tabelarna banka podatkov (v nadaljevanju TBP), ki bo vsebovala rezultate raziskovanj v obliki statističnih tabel. O vsebini TBP se odloča v skladu s postopkom iz člena 15 te uredbe.

Lokacija bank podatkov

3. ►M6 Razen v primeru individualnih podatkov iz Nemčije za raziskovanja v obdobju 1988-1997 ◄ , se IBP za vse države članice nahaja pri Komisiji, v centru za obdelavo podatkov. Dostop vanjo ima samo Statistični urad Evropskih skupnosti, ki je tudi odgovoren za njeno upravljanje.

4. TBP se nahaja pri Komisiji, v centru za obdelavo podatkov.

Sporočanje individualnih podatkov Statističnemu uradu Evropskih skupnosti

5. Za posredovanje individualnih podatkov bo uporabljena enotna šifra, ki jo bo v dogovoru z državami članicami določil Eurostat, v roku, ki bo določen v skladu s postopkom iz člena 15 te uredbe.

▼M6

6. Nemčija izjemoma ne bo posredovala individualnih podatkov, bo pa pošiljala tabelarne rezultate, ki ustrezajo tabelarnemu programu BDT, omenjenem v drugem odstavku. Ta izjema preneha po raziskovanjih obdobja 1988-1997. Nemčija se zaveže, da bo v 12 mesecih od zaključka zbiranja podatkov na terenu zbrala individualne podatke na magnetnem nosilcu v enem samem centru za obdelavo podatkov.

▼B

Sporočanje tabelarnih podatkov

7. Na osnovi individualnih podatkov, ki jih posredujejo države članice, bo Statistični urad Evropskih skupnosti zbiral: — tabele, ki so namenjene za TBP, — ad hoc tabele, kot je opredeljeno v odstavku 15.

8.1 Če individualni podatki, ki so jih posredovale države članice Statističnemu uradu Evropskih skupnosti ne omogočajo priprave vseh tabel za TBP, kot je določeno v skladu s postopkom iz člena 15, zadevna država članica prevzame obveznost, da posreduje manjkajoče tabele v treh mesecih od dneva, ki je bil določen za pošiljanje individualnih podatkov v odstavku 5 Priloge.

8.2 Če individualni podatki, ki so jih države članice posredovale Statističnemu uradu Evropskih skupnosti ne omogočajo priprave ad hoc tabel, ki temeljijo na parametrih iz Priloge I, Komisija v sodelovanju z državami članicami pretehta, kako se bodo zadevne tabele posredovale.

9. Države članice se obvežejo, da bodo posredovale individualne podatke skupaj s kontrolnimi tabelami, ki jih bo v dogovoru z državami članicami določil Statistični urad Evropskih skupnosti.

Zaupnost individualnih podatkov

10. Individualne podatke je treba posredovati Statističnemu uradu Evropskih skupnosti v anonimni obliki, da je onemogočena neposredna identifikacija kmetijskih gospodarstev.

11. Komisija bo za svoj sistem obdelave podatkov uvedla ustrezne varnostne ukrepe za varovanje zaupnosti podatkov. O tem bo obvestila države članice.

12. Dostop do individualnih podatkov je omejen na osebe, ki so v okviru Statističnega urada Evropskih skupnosti odgovorne za izvajanje te uredbe.

13. Tabele iz odstavka 14, ne smejo omogočiti posredne ali neposredne identifikacije kmetijskih gospodarstev.

Uporaba podatkov in razširjanje rezultatov

14. Statistični urad Evropskih skupnosti se obveže, da bo individualne podatke, ki jih posredujejo države članice, uporabil samo v statistične namene in ne v administrativne namene. Individualni podatki se bodo uporabili pri zbiranju: — tabel, ki so v TBP, — ad hoc tabel.

15. Ad hoc tabele so tabele, ki niso bile predvidene v prvotnem programu Skupnosti, ki določa vsebino TBP, vendar pa se njihova priprava, na podlagi karakteristik iz Priloge 1 zahteva, zaradi potreb po informacijah s strani institucij skupnosti ali statističnih uradov držav članic.

Koordinacija

▼M6

16. V okviru njihovih posameznih odgovornosti in v skladu z Uredbo (Euratom, EGS) št. 1588/90 bodo Statistični urad Evropske skupnosti in države članice uvedle postopke hitrega posvetovanja, z namenom da: — zagotovijo zaupnost in zanesljivost statističnih podatkov, pripravljenih na podlagi individualnih podatkov, — obvestijo države članice o uporabi teh podatkov.