1980L0723 — SL — 19.12.2005 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

▼M3

DIREKTIVA KOMISIJE 80/723/EGS

z dne 25. junija 1980

o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij

▼B







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 90(3), ker imajo javna podjetja pomembno vlogo v nacionalnem gospodarstvu držav članic; ker Pogodba nikakor ne posega v predpise, ki urejajo sistem lastništva v državah članicah, in je treba zato zagotoviti enako obravnavo zasebnih in javnih podjetij; ker mora po Pogodbi Komisija zagotavljati, da države članice podjetjem, tako javnim kot zasebnim, ne dodeljujejo pomoči, ki so nezdružljive s skupnim trgom; ker pa utegne zapletenost finančnih odnosov med nacionalnimi javnimi oblastmi in javnimi podjetji ovirati izvajanje te dolžnosti; ker bo poštena in učinkovita uporaba pravil v zvezi s pomočjo v Pogodbi tako za javna kot zasebna podjetja mogoča le, če ti finančni odnosi postanejo pregledni; ker naj bi taka preglednost pri javnih podjetjih omogočila jasno razlikovanje med vlogo države kot javne oblasti in njeno lastniško vlogo; ker člen 90(1) državam članicam nalaga nekatere obveznosti v zvezi z javnimi podjetji; ker člen 90(3) Komisiji nalaga zagotavljanje spoštovanja teh obveznosti in ji zagotavlja potrebna sredstva v ta namen; ker ima to za posledico opredelitev pogojev za doseganje preglednosti; ker bi bilo treba pojasniti, kaj se razume pod pojmoma „javne oblasti“ in „javna podjetja“; ker lahko javne oblasti izvajajo prevladujoč vpliv na delovanje javnih podjetij, ne samo tistih, katerih lastniki so ali imajo v njih večinski delež, temveč tudi prek pristojnosti, ki jih imajo pri vodenju nadzornih organov in izhajajo iz statuta podjetja ali načina razporeditve lastniških deležev; ker lahko dodeljevanje javnih sredstev javnim podjetjem poteka tako neposredno kot posredno; ker je treba doseči preglednost neodvisno od načina take zagotovitve javnih sredstev; ker bi prav tako utegnilo biti potrebno zagotoviti, da so na voljo ustrezne informacije o razlogih za tako dodelitev javnih sredstev in njihovi dejanski uporabi; ker lahko države članice prek svojih javnih podjetij skušajo izpolnjevati nekomercialne cilje; ker v nekaterih primerih država javnim podjetjem povrne finančna bremena, ki jih zaradi tega prevzamejo; ker naj bi se pri takih povračilih prav tako zagotovila preglednost; ker bi bilo treba nekatera podjetja izvzeti od uporabe te direktive zaradi narave njihovih dejavnosti ali velikosti njihovega letnega prometa; ker to velja za nekatere dejavnosti, ki so zunaj sfere konkurence ali ki jih že pokrivajo posebni ukrepi Skupnosti, ki zagotavljajo primerno preglednost, za javna podjetja, ki pripadajo sektorjem dejavnosti, za katere bi bilo treba sprejeti posebne predpise, ter za tista podjetja, katerih posel se ne izvaja v tolikšni meri, da bi bila dosežena administrativna meja za zagotavljanje preglednosti; ker ta direktiva ne posega v druge določbe Pogodbe, zlasti člene 90(2), 93 in 223; ker naj bi bile, zaradi konkurenčnosti zadevnih podjetij z drugimi podjetji, pridobljene informacije krite z obveznostjo do poklicne tajnosti; ker se mora ta direktiva izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami, in kjer jo je treba, kjer je to potrebno, popraviti na podlagi izkušenj, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







▼M3

Člen 1

1. Države članice zagotovijo, da so finančni odnosi med javnimi oblastmi in javnimi podjetji pregledni, kot določa ta direktiva, tako da iz njih jasno izhaja naslednje:

(a) javna sredstva dajo javne oblasti na voljo neposredno zadevnim javnim podjetjem;

(b) javna sredstva dajo javne oblasti na voljo prek posrednikov javnih podjetij ali finančnih institucij;

(c) dejanska uporaba teh javnih sredstev.

2. Brez poseganja v posebne določbe, ki jih določa Skupnost, države članice zagotovijo, da je finančna in organizacijska struktura vsakega podjetja, ki mora voditi ločene račune, pravilno izražena, tako da jasno izhaja naslednje:

(a) stroški in prihodki, povezani z različnimi dejavnostmi;

(b) vse podrobnosti o načinih dodeljevanja ali razporejanja stroškov in prihodkov določenim dejavnostim.

Člen 2

1. Za namen te direktive:

(a) „javne oblasti“ pomenijo vse organe oblasti, skupaj z državnimi in regionalnimi, lokalnimi in vsemi drugimi ozemeljskimi oblastmi;

(b) „javna podjetja“ pomenijo vsa podjetja, nad katerim lahko javne oblasti neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva, svojega finančnega sodelovanja v njih ali predpisov, ki jih urejajo;

(c) „javna podjetja v proizvodnih dejavnostih“ pomenijo vsa podjetja, katerih glavno področje dejavnosti, ki zajema vsaj 50 % celotnega letnega prometa, je v proizvodnih dejavnostih. To so tista podjetja, katerih dejavnosti so vključene v Oddelek D – Proizvodne dejavnosti (ki je pododdelek DA do vključno DN) klasifikacije NACE (Rev. 1) ( 1 );

▼M4

(d) „podjetje, za katera se zahtevajo ločeni računi“ pomeni katero koli podjetje s posebnimi ali izključnimi pravicami, ki mu jih je odobrila država članica v skladu s členom 86(1) Pogodbe, oziroma so pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 86(2) Pogodbe, v zvezi s temi storitvami prejemajo državno pomoč v kateri koli obliki ter ob tem opravljajo druge dejavnosti;

▼M3

(e) „različne dejavnosti“ pomeni, po eni strani, vse izdelke ali storitve, v zvezi s katerimi je podjetju dodeljena posebna ali izključna pravica ali vse storitve splošnega gospodarskega interesa, za katere je pooblaščeno podjetje, prav tako pa, po drugi strani, vsak drug posamezen izdelek ali storitev, v zvezi s katerim je podjetje dejavno;

(f) „izključne pravice“ pomenijo pravice, ki jih država članica dodeli enemu podjetju s kakršnimikoli zakonskimi, podzakonskimi ali upravnimi akti in mu nameni pravico do zagotavljanja storitev ali izvajanja dejavnosti na določenem zemljepisnem območju;

(g) „posebne pravice“ pomenijo pravice, ki jih država članica dodeli omejenemu številu podjetij s kakršnimikoli zakonskimi, podzakonskimi ali upravnimi akti, ki na določenem zemljepisnem območju: — omejijo število takih podjetij na dve ali več, ki lahko zagotavljajo storitve ali izvajajo dejavnosti drugače kot skladno z merili objektivnosti, sorazmernosti in nepristranosti, ali — določi, drugače kot skladno s temi merili, več konkurenčnih podjetij, ki so pooblaščena za zagotavljanje storitev ali izvajanje dejavnosti, ali — dodeli kateremukoli podjetju ali podjetjem, drugače kot skladno s temi merili, kakršne koli zakonske ali podzakonske prednosti, ki občutno vplivajo na zmožnost vsakega drugega podjetja za zagotavljanje iste storitve ali izvajanje iste dejavnosti na istem zemljepisnem območju pod bistveno enakovrednimi pogoji.

2. Prevladujoč vpliv javnih oblasti se predpostavlja, kadar ti organi v zvezi s podjetjem neposredno ali posredno:

(a) imajo večinski delež vpisanega delniškega kapitala; ali

(b) nadzorujejo večino glasov, pripisanih delnicam, ki jih izdajo podjetja; ali

(c) lahko imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.

▼B

Člen 3

Preglednost iz ►M3 člena 1(1) ◄ velja zlasti za naslednje vidike finančnih odnosov med javnimi oblastmi in javnimi podjetji:

(a) poravnavo izgub iz poslovanja,

(b) zagotovitev kapitala,

(c) nepovratne dotacije ali posojila pod ugodnimi pogoji,

(d) podeljevanje finančnih prednosti z odpovedjo dobičku ali povračilu dolgovanih zneskov,

(e) odpoved običajnemu poplačilu uporabljenih javnih sredstev,

(f) povračilo za finančna bremena, ki jih naložijo javne oblasti.

▼M3

Člen 3a

1. Za zagotavljanje preglednosti iz člena 1(2) države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bi za vsako podjetje, ki mora voditi ločene račune zagotovile, da so:

(a) notranji računi, ki ustrezajo različnim dejavnostim, ločeni;

(b) vsi stroški in prihodki pravilno dodeljeni ali razporejeni na podlagi dosledno uporabljanih in objektivno upravičenih računovodskih načel;

(c) jasno vzpostavljena računovodska načela, po katerih se vodijo ločeni računi.

2. Odstavek 1 se uporablja samo za dejavnosti, ki jih ne pokrivajo posebne določbe, ki jih je sprejela Skupnost, in ne vplivajo na nikakršne obveznosti držav članic ali podjetij, ki izhajajo iz Pogodbe ali iz takih posebnih določb.

▼M3

Člen 4

1. Kar zadeva preglednost iz člena 1(1), se ta direktiva uporablja samo za finančne odnose med javnimi oblastmi in

(a) javnimi podjetji glede storitev, katerih zagotavljanje ne more občutno vplivati na trgovino med državami članicami;

(b) centralnimi bankami;

(c) javnimi kreditnimi institucijami, glede depozitov javnih sredstev, ki so jih vložile javne oblasti pod običajnimi tržnimi pogoji;

(d) javnimi podjetji, katerih letni čisti prihodek ni dosegel vsote 40 milijonov evrov v dveh finančnih letih pred tistim, ko so bila sredstva iz člena 1(1) dana na voljo ali uporabljena. Vendar pa je za javne kreditne institucije ustrezni prag določen na bilančni rezultat 800 milijonov evrov.

2. V zvezi s preglednostjo iz člena 1(2), se ta direktiva ne uporablja

(a) za podjetja, v zvezi s storitvami, katerih zagotavljanje ne more občutno vplivati na trgovanje med državami članicami;

(b) za podjetja, katerih letni čisti prihodek ni dosegel vsote 40 milijonov evrov v dveh finančnih letih pred tistim, ko uživa posebno ali izključno pravico, ki jo podeli država članica skladno s členom 86(1) Pogodbe, ali ko je pooblaščeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena skladno s členom 86(2) Pogodbe; vendar pa je za javne kreditne institucije ustrezni prag določen na bilančno vsoto 800 milijonov evrov;

(c) za podjetja, ki so bila pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena skladno s členom 86(2) Pogodbe, če je bila državna pomoč v kakršnikoli obliki, vključno z dotacijo, podporo ali nadomestilom, ki ga prejemajo, določenim za primerno obdobje po odprtem, preglednem in nepristranskem postopku.

Člen 5

1. Države članice zagotovijo, da so informacije v zvezi s finančnimi odnosi iz člena 1(1), na voljo Komisiji za obdobje petih let po koncu finančnega leta, ko so bila javna sredstva dana na voljo zadevnim javnim podjetjem. Kadar pa se ista sredstva uporabijo v poznejšem finančnem letu, začne petletni rok teči od konca tega finančnega leta.

2. Države članice zagotovijo, da so podatki, ki zadevajo finančno in organizacijsko strukturo podjetij iz člena 1(2), na voljo Komisiji za obdobje petih let po koncu finančnega leta, na katero se nanašajo podatki.

3. Države članice Komisiji na njeno zahtevo posredujejo informacije iz odstavka 1 in 2 skupaj z vsemi potrebnimi dopolnilnimi informacijami.

▼M2

Člen 5a

1. Države članice, katerih javna podjetja delujejo v proizvodnem sektorju, Komisiji letno pošiljajo finančne podatke iz odstavka 2, po časovnem razporedu iz odstavka 4.

2. Finančni podatki, potrebni za vsako javno podjetje, ki deluje v proizvodnem sektorju in v skladu z odstavkom 3, so sledeči:

(i) letno poročilo in letni računovodski izkaz, skladno z opredelitvijo v Direktivi Sveta 78/660/EGS ( 2 ). Letni računovodski izkaz in letno poročilo vključujeta razlago bilance stanja in bilance uspeha, skupaj s knjigovodsko politiko, izjavami direktorjev, področnimi poročili in poročili o dejavnosti. Priložijo se tudi obvestila o sestankih delničarjev in drugi ustrezni podatki.

Priložijo se tudi naslednji podrobni podatki, če niso navedeni v letnem poročilu in letnem računovodskem izkazu javnega podjetja:

(ii) dodeljevanje osnovnega kapitala ali kvazi-kapitalskih sredstev, ki so po naravi podobna trajnemu kapitalu, z navedbo načina dodelitve (navadne ali prednostne delnice, delnice z odloženim izplačilom dividend ali zamenljive delnice in obrestne mere; pripadajoče dividende ali pravice do zamenjave);

(iii) nevračljive donacije ali donacije, ki so vračljive le v nekaterih okoliščinah;

(iv) dodeljevanje posojil podjetjem, vključno z limiti in predplačili za vložke kapitala, z določenimi obrestnimi merami in pogoji posojila in morebitnim jamstvom, ki ga posojilodajalcu daje podjetje, ki prejme posojilo;

(v) jamstva, ki jih podjetjem dajo organi oblasti za posojila (z navedbo pogojev in stroškov, ki jih ima podjetje za takšna jamstva);

(vi) izplačane dividende in zadržani dobički;

(vii) druge oblike državnih intervencij, predvsem odpis zneskov, ki jih javna podjetja dolgujejo državi, vključno med drugim z vračilom posojil, dotacij, plačil davka na dobiček podjetja ali prispevkov za socialno zavarovanje in drugih podobnih stroškov.

3. Podatki, ki jih zahteva odstavek 2, se zagotovijo za vsa javna podjetja, katerih promet v zadnjem finančnem letu presega 250 milijonov ►M3 EUR ◄ .

Zgoraj zahtevani podatki se dostavijo ločeno za vsako javno podjetje, vključno s tistimi, ki se nahajajo v drugih državah članicah in vključujejo, če je to primerno, podrobne podatke o vseh transakcijah znotraj skupin in med skupinami različnih javnih podjetij, kot tudi transakcije, opravljene neposredno med javnimi podjetji in državo. Osnovni kapital iz odstavka 2(ii) vključuje osnovni kapital, ki ga je določenemu javnemu podjetju neposredno prispevala država in katerikoli drugi osnovni kapital, ki so ga prispevale javne matične družbe ali druga javna podjetja (vključno s finančnimi institucijami), v ali izven iste skupine. Odnos med ponudnikom financiranja in prejemnikom se vedno navede. Prav tako se poročila, ki jih zahteva odstavek 2 pošljejo za vsako javno podjetje posebej, kot tudi za matična (pod)podjetja, ki združujejo več javnih podjetij, če konsolidirana prodaja matično (pod)podjetje uvršča kot „proizvodno“.

Nekatera javna podjetja svoje aktivnosti razdelijo na več pravno ločenih podjetij. Za taka podjetja je Komisija pripravljena sprejeti konsolidirano poročilo. Konsolidacija naj odseva gospodarsko realnost skupine podjetij v istih ali tesno povezanih sektorjih. Konsolidirana poročila iz različnih, izključno finančnih matičnih družb ne zadostujejo.

4. Podatki, ki jih zahteva odstavek 2 se Komisiji pošljejo letno. Podatki za finančno leto 1992 se pošljejo Komisiji v roku dveh mesecev od objave te direktive.

Za leto 1993 in naprej se podatki pošljejo v roku 15 delovnih dni od datuma objave letnega poročila zadevnega javnega podjetja. V vsakem primeru, predvsem pa za podjetja, ki ne objavljajo letnih poročil, se zahtevani podatki pošljejo najkasneje devet mesecev po izteku finančnega leta podjetja.

Da bi ocenili število podjetij, ki jih zajema ta sistem poročanja, države članice v roku dveh mesecev od objave te direktive Komisiji pošljejo seznam podjetij, zajetih v ta člen, in njihov promet. Seznam je treba posodobiti vsako leto do 31. marca.

5. Ta člen se uporablja za podjetja, ki so v lasti ali jih upravlja Treuhandanstalt le od datuma izteka posebnega sistema poročanja, ki je bil sestavljen za naložbe Treuhandanstalt.

6. Države članice bodo Komisiji poslale vse dodatne podatke, ki bi jih potrebovala, da temeljito pregleda prejete podatke.

▼B

Člen 6

1. Komisija ne sme objavljati informacij, ki so ji bile posredovane skladno ►M3 s členom 5(3) ◄ in ki po svoji naravi predstavljajo poslovno skrivnost.

2. Odstavek 1 ne preprečuje objave splošnih informacij iz poročil, ki ne vsebujejo informacij o posameznih javnih podjetjih, za katera se uporablja ta direktiva.

Člen 7

Komisija redno obvešča države članice o posledicah uporabe te direktive.

Člen 8

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s to direktivo do 31. decembra 1981. O tem obvestijo Komisijo.

Člen 9

Ta direktiva je naslovljena na države članice.