02006X1227(05) — SL — 27.12.2006 — 000.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu





popravljena z:









▼B

▼C1

Pravilnik št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji motorjev na kompresijski vžig in zemeljski plin ter motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin, in vozil, opremljenih z motorji na kompresijski vžig in zemeljski plin ter motorji na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin, glede na emisije onesnaževal iz motorja

Revizija 3

ki vključuje:

spremembe 01 – datum veljavnosti: 14. maj 1990

spremembe 02 – datum veljavnosti: 30. december 1992

Popravek 1 sprememb 02 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju

C.N.232.1992.TREATIES-32 z dne 11. septembra 1992

Popravek 2 sprememb 02 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju

C.N.353.1995.TREATIES-72 z dne 13. novembra 1995

Popravek 1 revizije 2 (napake – le angleščina)

Dodatek 1 k spremembam 02 – datum veljavnosti: 18. maj 1996

Dodatek 2 k spremembam 02 – datum veljavnosti: 28. avgust 1996

Popravek 1 Dodatka 1 k spremembam 02 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju

C.N.426.1997.TREATIES-96 z dne 21. novembra 1997

Popravek 2 Dodatka 1 k spremembam 02 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju

C.N.272.1999.TREATIES-2 z dne 12. aprila 1999

Popravek 1 Dodatka 2 k spremembam 02 ob upoštevanju notifikacije pri depozitarju

C.N.271.1999.TREATIES-1 z dne 12. aprila 1999

spremembe 03 – datum veljavnosti: 27. december 2001

spremembe 04 – datum veljavnosti: 31. januar 2003

1. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik velja za emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig in zemeljski plin ter motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin, ki se uporabljajo v pogonskih motornih vozilih, ki so načrtovani za hitrosti nad 25 km/h, kategorij ( 1 ) ( 2 ) M1 s skupno maso nad 3,5 tone, M2, M3, N1, N2 in N3.

2. OPREDELITVE POJMOV IN OKRAJŠAVE

V tem pravilniku:

2.1. „preskusni cikel“ pomeni zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka opredeljeno število vrtljajev in navor ter jim mora motor slediti v ustaljenem stanju (preskus ESC) ali v prehodnih pogojih delovanja (preskus ETC, ELR);

2.2. „homologacija motorja (družine motorjev)“ pomeni homologacijo tipa motorja (družine motorjev) glede na raven emisije plinastih in trdnih onesnaževal;

2.3. „dizelski motor“ pomeni motor, ki deluje po načelu kompresijskega vžiga; „plinski motor“ pomeni motor, ki za gorivo uporablja zemeljski ali utekočinjeni naftni plin;

2.4. „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se bistveno ne razlikujejo v značilnostih motorja, opredeljenih v Prilogi 1 k temu pravilniku;

2.5. „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev v skupine, ki imajo po konstrukciji, kot je opredeljena v Dodatku 2 Priloge 1 k temu pravilniku, podobne značilnosti emisij izpušnih plinov; vsi člani družine morajo ustrezati veljavnim mejnim vrednostim emisij;

2.6. „osnovni motor“ pomeni motor, izbran v družini motorjev tako, da bodo njegove emisijske značilnosti reprezentativne za to družino motorjev;

2.7. „plinasta onesnaževala“ pomeni ogljikov monoksid, ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel, CH2,525 za utekočinjeni naftni plin in predvidena molekula CH3O0,5 za dizelske motorje, ki za gorivo uporabljajo etanol), nemetanske ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizelsko gorivo, CH2,525 za utekočinjeni naftni plin in CH2,93 za zemeljski plin), metan (predpostavlja se razmerje CH4 za zemeljski plin) in dušikove okside, ki so izraženi z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2); „trdna onesnaževala“ pomeni vsako snov, ki se nabere na posebnem filtru, ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim zrakom, tako da temperatura ne preseže 325 K (52 °C);

2.8. „saje“ pomeni delce, ki so v obliki suspenzije razporejeni v toku izpušnih plinov iz dizelskega motorja in ki absorbirajo, odbijajo ali lomijo svetlobo;

2.9. „izhodna moč“ pomeni moč v ES kW, izmerjeno na preskusni napravi na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno v skladu z metodo za merjenje moči iz Pravilnika št. 24;

2.10. „največja deklarirana moč (Pmax)“ pomeni največjo moč v ES kW (izhodno moč), kakor jo je proizvajalec navedel v vlogi za podelitev homologacije;

2.11. „odstotek obremenitve“ pomeni delež največjega razpoložljivega navora pri določenem številu vrtljajev motorja;

2.12. „preskus ESC“ pomeni preskusni cikel, ki ga sestavlja 13 faz delovanja v ustaljenem stanju, izvedenih v skladu z odstavkom 5.2. tega pravilnika;

2.13. „preskus ELR“ pomeni preskusni cikel, ki ga sestavlja zaporedje korakov obremenitve pri konstantnem številu vrtljajev motorja, izvedenih v skladu z odstavkom 5.2. tega pravilnika;

2.14. „preskus ETC“ pomeni preskusni cikel, ki ga sestavlja 1 800 prehodnih faz delovanja od sekunde do sekunde, izvedenih v skladu z odstavkom 5.2. tega pravilnika;

2.15. „območje števila vrtljajev obratovanja motorja“ pomeni območje števila vrtljajev motorja, ki se najpogosteje uporablja med obratovanjem motorja na terenu ter ki leži med nizkim in visokim številom vrtljajev iz Priloge 4 k temu pravilniku;

2.16. „nizko števila vrtljajev (nlo)“ pomeni najnižje število vrtljajev motorja, pri kateri doseže 50 % največje deklarirane moči;

2.17. „visoko število vrtljajev (nhi)“ pomeni najvišje število vrtljajev motorja, pri kateri doseže 70 % največje deklarirane moči;

2.18. „število vrtljajev motorja A, B in C“ pomeni število vrtljajev motorja za preskus v območju števila vrtljajev obratovanja motorja, ki se morajo uporabljati za preskusa ESC in ELR iz Dodatka 1 Priloge 4 k temu pravilniku;

2.19. „upravljano območje“ pomeni območje med številom vrtljajev motorja A in C ter pri 25- do 100-odstotni obremenitvi;

2.20. „referenčno število vrtljajev (nref)“ pomeni 100-odstotno vrednost števila vrtljajev, ki se mora uporabiti za denormalizacijo vrednosti relativnega števila vrtljajev preskusa ETC iz Dodatka 2 Priloge 4 k temu pravilniku;

2.21. „merilnik motnosti“ pomeni instrument za merjenje motnosti zaradi delcev po načelu slabljenja svetlobe;

2.22. „območje zemeljskega plina“ pomeni eno od območij, H ali L, iz evropskega standarda EN 437 iz novembra 1993;

2.23. „samoprilagodljivost“ pomeni vsako napravo motorja, ki omogoča ohranjanje konstantnega razmerja zrak/gorivo;

2.24. „ponovna kalibracija“ pomeni fino nastavitev motorja na zemeljski plin, da se zagotovi enaka zmogljivost (moč, poraba goriva) v različnem območju zemeljskega plina;

2.25. „Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji;

2.26. „faktor λ-premika (Sλ)“ pomeni izraz, ki opisuje potrebno prožnost sistema upravljanja motorja glede spremembe razmerja presežnega zraka λ, če motor za gorivo uporablja plinasto spojino, ki se razlikuje od čistega metana (za izračun Sλ glej Prilogo 8);

2.27. „EEV“ pomeni do okolja bolj prijazno vozilo, ki je tip vozila, ki ga poganja motor, ki ustreza dopustnim mejnim vrednostim emisij iz vrstice C tabel v odstavku 5.2.1. tega pravilnika;

2.28. „odklopna naprava“ pomeni napravo, ki meri, zaznava ali se odziva na obratovalne spremenljivke (npr. hitrost vozila, število vrtljajev motorja, uporabljena prestava, temperatura, tlak v polnilnem zbiralniku ali kateri koli drug parameter) za vključitev, prilagajanje, zakasnitev ali izključitev delovanja katerega koli sestavnega dela ali sistema za uravnavanje emisij, tako da se učinkovitost sistema za uravnavanje emisij v običajnih pogojih uporabe vozila zmanjša, razen če je uporaba takšne naprave v veliki meri vključena v veljavne preskusne postopke certificiranja emisij;

2.29. „pomožna krmilna naprava“ pomeni sistem, funkcijo ali strategijo nadzora, priključeno na motor ali vozilo, ki se uporablja za zaščito motorja in/ali njegove pomožne opreme pred delovnimi pogoji, ki bi lahko povzročili poškodbe ali okvare, ali se uporablja za lažji zagon motorja. Pomožna krmilna naprava je lahko tudi strategija ali ukrep, za katerega se zadovoljivo dokaže, da ni odklopna naprava;

2.30. „iracionalna strategija za uravnavanje emisij“ pomeni katero koli strategijo ali ukrep, ki pri obratovanju vozila v običajnih pogojih uporabe zmanjša učinkovitost sistema za uravnavanje emisij pod pričakovano raven na uporabljanih postopkih preskusa emisij. Figure 1: Posebne opredelitve preskusnih ciklov

2.31. Simboli in okrajšave 2.31.1. Simboli preskusnih parametrov



Simbol Enota Izraz AP m2 površina preseka izokinetične sonde za vzorčenje AT m2 površina preseka izpušne cevi CEE — učinkovitost etana CEM — učinkovitost metana C1 — ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1 conc ppm/vol% spodnji indeks, ki označuje koncentracijo D0 m3/s odsek na osi za kalibracijsko funkcijo PDP črpalke DF — faktor redčenja D — konstanta Besselove funkcije E — konstanta Besselove funkcije EZ g/kWh interpolirana emisija NOx kontrolne točke fa — laboratorijski atmosferski faktor fc s–1 mejna frekvenca Besselovega filtra FFH — specifični faktor goriva za preračun vlažne koncentracije za suho koncentracijo FS — stehiometrični faktor GAIRW kg/h masni pretok vlažnega polnilnega zraka GAIRD kg/h masni pretok suhega polnilnega zraka GDILW kg/h masni pretok vlažnega zraka za redčenje GEDFW kg/h ekvivalent masnega pretoka razredčenih vlažnih izpušnih plinov GEXHW kg/h masni pretok vlažnih izpušnih plinov GFUEL kg/h masni pretok goriva GTOTW kg/h masni pretok vlažnih razredčenih izpušnih plinov H MJ/m3 kalorična vrednost HREF g/kg referenčna vrednost absolutne vlage (10,71 g/kg) Ha g/kg absolutna vlaga polnilnega zraka Hd g/kg absolutna vlaga zraka za redčenje HTCRAT mol/mol razmerje vodik: ogljik I — spodnji indeks, ki označuje posamezno fazo K — Besselova konstanta K m–1 absorpcijski koeficient svetlobe KH,D — korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za dizelske motorje KH,G — korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za plinske motorje KV kalibracijska funkcija CFV KW,a — korekcijski faktor polnilnega zraka iz suhega v vlažnega KW,d — korekcijski faktor zraka za redčenje iz suhega v vlažnega KW,e — korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov iz suhih v vlažne KW,r — korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov iz suhih v vlažne L % odstotek navora glede na največji navor pri preskusnem motorju La m dejanska dolžina optične poti M naklon kalibracijske funkcije PDP Mass g/h or g spodnji indeks, ki označuje masni pretok (razmerje) MDIL kg masa vzorca zraka za redčenje, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev Md mg masa vzorca zbranih delcev zraka za redčenje Mf mg masa vzorca zbranih delcev Mf,p mg masa vzorca delcev, zbranih na primarnem filtru Mf,b mg masa vzorca delcev, zbranih na sekundarnem filtru MSAM kg masa vzorca razredčenih izpušnih plinov, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev MSEC kg masa sekundarnega zraka za redčenje MTOTW kg skupna masa CVS v ciklu na vlažni osnovi MTOTW,i kg trenutna masa CVS na vlažni osnovi N % motnost NP — skupno število vrtljajev PDP v ciklu NP,i — število vrtljajev PDP v časovnem intervalu N min–1 števila vrtljajev motorja nP s–1 števila vrtljajev PDP nhi min–1 visoko število vrtljajev motorja nlo min–1 nizko število vrtljajev motorja nref min–1 referenčno število vrtljajev motorja za preskus ETC pa kPa tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja pA kPa absolutni tlak pB kPa skupni atmosferski tlak pd kPa tlak nasičene pare zraka za redčenje ps kPa suh atmosferski tlak p1 kPa podtlak pri vstopu v črpalko P(a) kW moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se namesti za preskus P(b) kW moč, ki jo absorbira dodatna oprema, ki se odstrani za preskus P(n) kW nekorigirana izhodna moč P(m) kW moč, izmerjena na preskusni napravi Ω — Besselova konstanta Qs m3/s stopnja prostorninskega pretoka v sistemu CVS q — razmerje redčenja r — razmerje presekov izokinetične sonde in izpušne cevi Ra % relativna vlaga polnilnega zraka Rd % relativna vlaga zraka za redčenje Rf — faktor odzivnosti analizatorja s plamensko ionizacijo za merjenje ogljikovodikov ρ kg/m3 gostota S kW nastavitev dinamometra Si m–1 trenutna stopnja dimljenja Sλ — faktor λ-premika T K absolutna temperatura Ta K absolutna temperatura polnilnega zraka t s čas merjenja te s električni odzivni čas tf s odzivni čas filtra za Besselovo funkcijo tp s fizični odzivni čas Δt s časovni interval med zaporednimi podatki o dimljenju (= 1/frekvenca vzorčenja) Δti s časovni interval za trenutni pretok skozi sistem CFV τ % prepustnost svetlobe v dimu V0 m3/rev stopnja prostorninskega pretoka v sistemu PDP pri dejanskih pogojih W — Wobbejev indeks Wact kWh dejansko delo cikla ETC Wref kWh referenčno delo cikla ETC WF — vplivni faktor WFE — efektivni vplivni faktor X0 m3/rev kalibracijska funkcija prostorninskega pretoka v sistemu PDP Yi m–1 1 s izračunane povprečne vrednosti dimljenja po Besselu 2.31.2. Simboli kemičnih sestavin CH4 metan C2H6 etan C2H5OH etanol C3H8 propan CO ogljikov monoksid DOP dioktilftalat CO2 ogljikov dioksid HC ogljikovodiki NMHC nemetanski ogljikovodiki NOx dušikovi oksidi NO dušikov oksid NO2 dušikov dioksid PT delci 2.31.3. Okrajšave CFV venturijeva cev s kritičnim pretokom CLD kemiluminiscenčni detektor ELR Evropski preskus odzivnosti na obremenitev ESC Evropski cikel ustaljenega stanja ETC Evropski cikel prehodnega stanja FID plamensko-ionizacijski detektor GC plinski kromatograf HCLD ogrevani kemiluminiscenčni detektor HFID ogrevani plamensko-ionizacijski detektor LPG utekočinjeni naftni plin NDIR analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi NG zemeljski plin NMC izločevalnik nemetanov

3. VLOGA ZA PODELITEV

3.1. Vloga za podelitev homologacije motorja kot samostojne tehnične enote

3.1.1. Vlogo za podelitev homologacije tipa motorja glede na raven emisije plinastih in trdnih onesnaževal predloži proizvajalec motorja ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

3.1.2. Vlogi se priložijo potrebni dokumenti v treh izvodih. Vključuje vsaj bistvene značilnosti motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku.

3.1.3. Motor, katerega značilnosti ustrezajo „tipu motorja“ iz Priloge 1, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, iz odstavka 5.

3.2. Vloga za podelitev homologacije za tip vozila glede na njegov motor

3.2.1. Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na emisijo plinastih in trdnih onesnaževal iz njegovega motorja predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

3.2.2. Vlogi se priložijo potrebni dokumenti v treh izvodih. Vključuje vsaj: 3.2.2.1. bistvene značilnosti motorja iz Priloge 1; 3.2.2.2. opis sestavnih delov, povezanih z motorjem, iz Priloge 1; 3.2.2.3. kopijo obrazca za sporočilo o homologaciji tipa (Priloga 2A) za vgrajen tip motorja.

3.3. Vloga za podelitev homologacije za tip vozila s homologiranim motorjem

3.3.1. Vlogo za podelitev homologacije vozila glede na emisijo plinastih in trdnih onesnaževal iz njegovega homologiranega dizelskega motorja ali družine motorjev in glede na raven plinastih onesnaževal iz njegovega homologiranega plinskega motorja ali družine motorjev mora predložiti proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

3.3.2. Vlogi je treba priložiti potrebne dokumente v treh izvodih in naslednje podatke: 3.3.2.1. opis tipa vozila in delov vozila, ki so povezani z motorjem, s podatki iz Priloge 1, kjer je primerno, ter kopijo obrazca sporočila o homologaciji (Priloga 2a) motorja ali družine motorjev, če je primerno, kot samostojne tehnične enote, ki je vgrajena v tip vozila.

4. HOMOLOGACIJA

4.1. Homologacija univerzalnega goriva

Homologacija univerzalnega goriva se podeli pod naslednjimi pogoji:

4.1.1. V primeru dizelskega goriva: če v skladu z odstavkom 3.1., 3.2. ali 3.3. tega pravilnika motor ali vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5., 6. in 7. spodaj o referenčnem gorivu iz Priloge 5 k temu pravilniku, je treba homologacijo takšnega tipa motorja ali vozila podeliti.

4.1.2. Pri zemeljskem plinu mora osnovni motor izkazovati sposobnost prilagoditve na vsako sestavo goriva, ki se lahko pojavi na trgu. Pri zemeljskem plinu sta običajni dve vrsti goriva, visokokalorično gorivo (plin H) in nizkokalorično gorivo (plin L), vendar imata zelo širok razpon; znatno se razlikujeta v energijski vsebnosti, izraženi z Wobbejevim indeksom, in v faktorju λ-premika (Sλ). Formuli za izračun Wobbejevega indeksa in Sλ sta podani v odstavkih 2.25 in 2.26. Zemeljski plini s faktorjem λ-premika med 0,89 in 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) spadajo v območje H, medtem ko zemeljski plini s faktorjem λ-premika med 1,08 in 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) spadajo v območje L. Zelo veliko spreminjanje Sλ se kaže v sestavi referenčnih goriv. Osnovni motor mora zahteve tega pravilnika o referenčnih goriv GR (gorivo 1) in G25 (gorivo 2) iz Priloge 6 izpolnjevati brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva se vseeno dovoli cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4. 4.1.2.1. Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretjem gorivu (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (spodnje območje GR) in 1,19 (zgornje območje G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

4.1.3. Motor, ki za gorivo uporablja zemeljski plin in je samoprilagodljiv visokokaloričnim (plin H) in nizkokaloričnim plinom (plin L) ter z uporabo stikala preklaplja med območjem H in območjem L, je treba pri vsakem položaju stikala preskusiti na obe bistveni referenčni gorivi, kot je za vsako območje posebej določeno v Prilogi 6. Gorivi sta GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za območje visokokaloričnih plinov (H) ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za območje nizkokaloričnih plinov (L). Osnovni motor mora zahteve tega pravilnika izpolnjevati v obeh položajih stikala, brez prilagajanja gorivu med obema preskusoma pri posameznem položaju stikala. Po menjavi goriva se vseeno dovoli cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4. 4.1.3.1. Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretjem gorivu namesto na G23 (gorivo 3), če faktor λ-premika (Sλ) leži med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje.

4.1.4. Pri motorjih na zemeljski plin se razmerje med rezultati emisij „r“ za vsako onesnaževalo določi: ali in

4.1.5. Pri utekočinjenem naftnem plinu mora osnovni motor izkazovati sposobnost prilagoditve vsaki sestavi goriva, ki se lahko pojavi na trgu. Pri utekočinjenem naftnem plinu so različice v sestavi C3/C4. Te razlike se kažejo v referenčnih gorivih. Osnovni motor mora izpolnjevati emisijske zahteve za referenčni gorivi A in B iz Priloge 7, brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva se vseeno dovoli cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4. 4.1.5.1. Razmerje med rezultati emisij „r“ je treba za vsako onesnaževalo določiti:

4.2. Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva

Homologacija, omejena na vrsto goriva, se podeli pod naslednjimi pogoji:

4.2.1. Homologacija emisij izpušnih plinov iz motorja na zemeljski plin, ki je izveden za delovanje na visokokalorične pline (plin H) ali na nizkokalorične pline (plin L). Osnovni motor je treba preskusiti na bistveno referenčno gorivo, kot je za ustrezno območje, določeno v Prilogi 6. Gorivi sta GR (gorivo 1) in G23 (gorivo 3) za območje visokokaloričnih plinov (H) ter G25 (gorivo 2) in G23 (gorivo 3) za območje nizkokaloričnih plinov (L). Osnovni motor mora izpolnjevati zahteve tega pravilnika brez kakršnega koli prilagajanja gorivu med obema preskusoma. Po menjavi goriva se vseeno dovoli cikel ETC prilagoditvenega teka brez merjenja. Pred preskušanjem je treba osnovni motor uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4. 4.2.1.1. Na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskusi na tretjem gorivu namesto na G23 (gorivo 3), če je faktor λ-premika (Sλ) med 0,89 (tj. spodnje območje GR) in 1,19 (tj. zgornje območje G25), na primer, če je gorivo 3 tržno gorivo. Rezultati tega preskusa se lahko uporabijo kot podlaga za ovrednotenje skladnosti proizvodnje. 4.2.1.2. Razmerje med rezultati emisij „r“ je treba za vsako onesnaževalo določiti: ali in 4.2.1.3. Ob dobavi kupcu mora imeti motor oznako (glej odstavek 4.11.), kjer je navedeno, za katero območje plinov je motor homologiran.

4.2.2. Homologacija emisij izpušnih plinov iz motorja na zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin, ki je izdelan za delovanje na določeno sestavo goriva. 4.2.2.1. Pri zemeljskem plinu mora osnovni motor izpolnjevati zahteve glede emisij pri referenčnih gorivih GR in G25, pri utekočinjenem naftnem plinu pa pri referenčnih gorivih A in B iz Priloge 7. Med preskusoma je dovoljeno fino uravnavanje sistema za dovajanje goriva. Tako fino uravnavanje sestavlja ponovna kalibracija podatkovne baze dovajanja goriva, ne da bi se pri tem kakor koli spreminjala osnovna strategija krmiljenja ali osnovna zgradba podatkovne baze. Po potrebi se dovoli zamenjava delov, ki so neposredno povezani s količino pretoka goriva (npr. vbrizgalnih šob). 4.2.2.2. Na zahtevo proizvajalca se lahko motor preskusi na referenčnih gorivih GR in G23 ali na G25 in G23, vendar v tem primeru homologacija velja le za visokokalorične pline (plin H) ali nizkokalorične pline (plin L). 4.2.2.3. Ob dobavi naročniku mora biti motor opremljen z oznako (glej odstavek 4.11.), kjer je navedeno, za katero območje plinov je motor kalibriran.







HOMOLOGACIJA MOTORJEV NA ZEMELJSKI PLIN Odstavek 4.1. Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva Število preskusov Izračun „r“ Odstavek 4.2. Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva Število preskusov Izračun „r“ Glej odstavek 4.1.2. Motorji na zemeljski plin, prilagodljivi na vsako sestavo goriva GR (1) in G25 (2) na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskuša na dodatnem tržnem gorivu (3), če je Sλ = 0,89 – 1,19 2 (največ 3) in, če je testirano z dodatnim gorivom in Glej odstavek 4.1.3. Motor na zemeljski plin, ki je samoprilagodljiv s stikalom GR (1) in G23 (3) za H in G25 (2) in G23 (3) za L na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskuša na dodatnem tržnem gorivu (3) namesto G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19 2 za območje H in 2 za območje L pri zadevnem položaju stikala 4 in Glej odstavek 4.2.1. Motor na zemeljski plin, ki je predviden za delovanje na plinskem območju H ali L GR (1) in G23 (3) za H ali G25 (2) in G23 (3) za L na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskuša na dodatnem tržnem gorivu (3) namesto G23, če je Sλ = 0,89 – 1,19 2 za območje H ali 2 za območje L 2 za območje H ali za območje L Glej odstavek 4.2.2. Motor na zemeljski plin, ki je predviden za delovanje pri eni posebni sestavi goriva GR (1) in G25 (2), fino uravnavanje med preskusi je dovoljeno na zahtevo proizvajalca se motor lahko preskuša na GR (1) in G23 (3) za H ali G25 (2) in G23 (3) za L 2 ali 2 za območje H ali 2 za območje L 2







HOMOLOGACIJA MOTORJEV NA UTEKOČINJENI NAFTNI PLIN Odstavek 4.1. Podelitev homologacije na podlagi univerzalnega goriva Število preskusov Izračun „r“ Odstavek 4.2. Podelitev homologacije, omejene na vrsto goriva Število preskusov Izračun „r“ Glej odstavek 4.1.5. Motorji na utekočinjeni naftni plin, prilagodljivi na vsako sestavo goriva gorivo A in gorivo B 2 Glej odstavek 4.2.2. Motor na utekočinjeni naftni plin, ki je predviden za delovanje pri eni posebni sestavi goriva gorivo A in gorivo B, fino uravnavanje med preskusi je dovoljeno 2

4.3. Homologacija emisij izpušnih plinov člana družine motorjev

4.3.1. Razen primera iz odstavka 4.3.2. se homologacija osnovnega motorja brez dodatnega preskušanja razširi na celotno družino, za vse sestave goriva določene vrste, za katero je osnovni motor homologiran (v primeru motorjev iz odstavka 4.2.2.) ali za isto vrsto goriv (v primeru motorjev iz odstavka 4.1. ali 4.2.), za katero je osnovni motor homologiran.

4.3.2. Sekundarni preskusni motor V primeru vloge za homologacijo motorja ali vozila glede na njegov motor, ko motor pripada družini motorjev, lahko homologacijski organ, ki ugotovi, da predložena vloga glede na izbrani osnovni motor ne predstavlja celotne družine motorjev iz Dodatka 1 k pravilniku, izbere ter preskusi nadomesten in po potrebi dodaten referenčni preskusni motor.

4.4. Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 04 v skladu s spremembami 04) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu motorja ali vozila.

4.5. Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B, kjer je primerno, k temu pravilniku. Vrednosti, izmerjene med preskusom tipa, se prav tako navedejo.

4.6. Na vsakem motorju, ki je v skladu s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, ali na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: 4.6.1. kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo 3 ( 3 ); 4.6.2. številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. 4.6.3. Vseeno mora homologacijska oznaka vsebovati dodaten znak za črko „R“, katere namen je razlikovati med mejnimi vrednostmi emisij, za katere je bila podeljena homologacija. Pri homologacijah, ki so izdane za navedbo skladnosti z mejnimi vrednostmi iz vrstice A ustrezne tabele/ustreznih tabel v odstavku 5.2.1., črki „R“ sledi rimska številka „I“. Pri homologacijah, ki so izdane za navedbo skladnosti z mejnimi vrednostmi iz vrstice B1 ustrezne tabele/ustreznih tabel v odstavku 5.2.1., črki „R“ sledi rimska številka „II“. Pri homologacijah, ki so izdane za navedbo skladnosti z mejnimi vrednostmi iz vrstice B2 ustrezne tabele/ustreznih tabel v odstavku 5.2.1., črki „R“ sledi rimska številka „III“. Pri homologacijah, ki so izdane za navedbo skladnosti z mejnimi vrednostmi iz vrstice C ustrezne tabele/ustreznih tabel v odstavku 5.2.1., črki „R“ sledi rimska številka „IV“. 4.6.3.1. Pri motorjih na zemeljski plin mora homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebovati pripono, katere namen je razlikovati, za katero vrsto plinov je bila homologacija podeljena. Oznaka je: 4.6.3.1.1. H za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja H; 4.6.3.1.2. L za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območja L; 4.6.3.1.3. HL za motor, ki je homologiran in kalibriran za pline iz območij H in L; 4.6.3.1.4. Ht za motor, ki je homologiran in kalibriran za posebno sestavo plina iz območja H in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug poseben plin iz območja H; 4.6.3.1.5. Lt za motor, ki je homologiran in kalibriran za posebno sestavo plina iz območja L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug poseben plin iz območja L; 4.6.3.1.6. HLt za motor, ki je homologiran in kalibriran za posebno sestavo plina v območju H ali v območju L in ga je mogoče s fino nastavitvijo dovajanja goriva motorju nastaviti na drug poseben plin iz območja H ali L.

4.7. Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.6.1. V takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.6.1. vstavijo številka pravilnika in homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila na podlagi tega pravilnika podeljena homologacija.

4.8. Homologacijska oznaka se namesti v bližino napisne tablice, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

4.9. Priloga 3 k temu pravilniku daje primere namestitev homologacijskih oznak.

4.10. Na motorju, homologiranem kot samostojna tehnična enota, morata biti poleg homologirane oznake tudi: 4.10.1. blagovna ali tovarniška znamka proizvajalca motorja; 4.10.2. trgovska oznaka proizvajalca.

4.11. Oznake Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in je njihova homologacija omejena na vrsto goriva, se uporabljajo naslednje oznake: 4.11.1. Vsebina Podane morajo biti naslednje informacije: V primeru odstavka 4.2.1.3. na oznaki piše: „LE ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM IZ OBMOČJA H“. Po potrebi se „H“ zamenja z „L“. V primeru odstavka 4.2.2.3. na oznaki piše „LE ZA UPORABO Z ZEMELJSKIM PLINOM S SPECIFIKACIJO …“ ali „LE ZA UPORABO Z UTEKOČINJENIM NAFTNIM PLINOM S SPECIFIKACIJO …“, kakor je ustrezno. Vse informacije v ustrezni tabeli/ustreznih tabelah v Prilogah 6 in 7 so podane s posameznimi sestavinami in omejitvami, ki jih določi proizvajalec motorja. Črke in številke morajo biti velike najmanj 4 mm. Opomba: Če zaradi pomanjkanja prostora tako označevanje ni mogoče, se lahko uporabi poenostavljena koda. V takem primeru morajo biti vsaki osebi, ki polni rezervoar za gorivo ali vzdržuje ali popravlja motor in njegovo dodatno opremo, ter tudi zadevnim pristojnim organom na voljo lahko dostopne razlage, ki vsebujejo vse zgoraj omenjene informacije. Mesto in vsebina teh razlag se določita z dogovorom med proizvajalcem in homologacijskim organom. 4.11.2. Lastnosti Oznake morajo imeti enako življenjsko dobo kot motor. Biti morajo jasno čitljive, črke in številke pa neizbrisne. Razen tega morajo biti oznake pritrjene tako, da bo pritrditev vzdržala vso življenjsko dobo motorja in oznak ni mogoče odstraniti, ne da bi jih uničili ali poškodovali. 4.11.3. Namestitev Oznake je treba varno namestiti na del motorja, ki je potreben za običajno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Razen tega morajo biti oznake na takšnem mestu, da so povprečnemu človeku jasno vidne, ko je motor opremljen z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje.

4.12. V primeru vloge za podelitev homologacije tipa za tip vozila glede na njegov motor mora biti oznaka iz odstavka 4.1.1. prav tako v bližini odprtine za polnjenje goriva.

4.13. V primeru vloge za podelitev homologacije tipa za tip vozila s homologiranim motorjem mora biti oznaka iz odstavka 4.1.1. prav tako v bližini odprtine za polnjenje goriva.

5. SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1. Splošno

5.1.1. Naprava za uravnavanje emisij

5.1.1.1. Sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz dizelskih motorjev ter emisije plinastih onesnaževal iz plinskih motorjev, so oblikovani, izdelani in vgrajeni tako, da motor pri običajni uporabi ustreza določbam iz tega pravilnika.

5.1.2. Delovanje naprave za uravnavanje emisij

5.1.2.1. Prepovedana je uporaba odklopne naprave in/ali iracionalne strategije za uravnavanje emisij.

5.1.2.2. Dodatna naprava za uravnavanje se lahko vgradi v motor ali na vozilo, če naprava: 5.1.2.2.1. nikakor ne deluje pod pogoji iz odstavka 5.1.2.4. ali 5.1.2.2.2. je pod pogoji iz odstavka 5.1.2.4. vključena le začasno za namene zaščite motorja proti poškodbam, zaščite naprave za upravljanje zraka, uravnavanje dimljenja, hladni zagon ali ogrevanje ali 5.1.2.2.3. se vključi le s signali opreme na vozilu za namene varnost obratovanja in strategij za zasilno delovanje.

5.1.2.3. Dovoli se naprava, funkcija, sistem ali ukrep za krmiljenje motorja, ki deluje v pogojih iz odstavka 5.1.2.4. in povzroča uporabo drugačne ali spremenjene strategije krmiljenja motorja v primerjavi s tisto, ki se običajno uporablja med veljavnimi cikli preskusa emisij, če se pri izpolnjevanju zahtev iz odstavkov 5.1.3. in/ali 5.1.4. v celoti izkaže, da ukrep ne zmanjšuje učinkovitosti sistema za uravnavanje emisij. V vseh drugih primerih se take naprave obravnavajo kot odklopne naprave.

5.1.2.4. Za namene odstavka 5.1.2.2., so opredeljeni naslednji pogoji uporabe v pogojih ustaljenega stanja in prehodnih pogojih: (i) nadmorska višina, ki ne presega 1 000 metrov (ali atmosferski tlak ni nižji od 90 kPa), (ii) temperatura okolja v območju 283 do 303 K (10 do 30 °C), (iii) temperatura hladilne tekočine v območju 343 do 368 K (70 do 95 °C).

5.1.3. Posebne zahteve za elektronske sisteme za uravnavanje emisij

5.1.3.1. Zahteve v zvezi z dokumentacijo

Proizvajalec predloži dokumentacijo, iz katere je razvidna osnovna zasnova sistema in način uravnavanja izhodnih spremenljivk, če je uravnavanje neposredno ali posredno.

Dokumentacija se predloži v dveh delih:

(a) formalna dokumentacija, ki se predloži tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije, vključuje popoln opis sistema. Ta dokumentacija je lahko jedrnata, če so iz nje razvidne vse izhodne veličine, ki jih dovoljuje matrika, sestavljena iz razpona krmiljenja posamičnih vhodnih veličin enote. Te informacije se priložijo dokumentaciji iz odstavka 3. tega pravilnika.

(b) dodatno gradivo, ki prikazuje parametre, ki se spreminjajo s katero koli pomožno krmilno napravo, in mejne pogoje, v katerih naprava obratuje. Dodatno gradivo vsebuje opis logike sistema za upravljanje z gorivom, strategije krmiljenja in točke preklopa v vseh načinih delovanja. Dodatno gradivo vsebuje tudi razlago upravičenosti uporabe morebitne pomožne krmilne naprave ter vključuje dodatno gradivo in preskusne podatke, ki prikazujejo učinek na emisije izpušnega plina, ki ga ima pomožna krmilna naprava, vgrajena na motorju ali na vozilu. Ta dodatni material ostane strogo zaupen in ga obdrži proizvajalec, vendar ga je treba predložiti na vpogled za pregled ob homologaciji tipa ali kadar koli med veljavnostjo homologacije tipa.

5.1.4. Za preverjanje, ali je treba neko strategijo ali ukrep obravnavati kot odklopno napravo ali iracionalno strategijo za uravnavanje emisij v skladu z opredelitvami pojmov iz odstavkov 2.28. in 2.30., lahko homologacijski organ in/ali tehnična služba dodatno zahteva preskus za ugotavljanje NOx z uporabo ETC, ki se lahko izvede skupaj s preskusom homologacije tipa ali postopki za preverjanje skladnosti proizvodnje. 5.1.4.1. Kot druga možnost za zahteve Dodatka 4 Priloge 4 k temu pravilniku med preskusom ETC za ugotavljanje emisij NOx se te emisije lahko vzorčijo iz nerazredčenih izpušnih plinov in ob upoštevanju tehničnih določb ISO FDIS 16 183 z dne 15. septembra 2001. 5.1.4.2. Pri preverjanju, ali je treba strategijo ali ukrep obravnavati kot odklopno napravo ali iracionalno strategijo za uravnavanje emisij glede na opredelitve pojmov iz odstavkov 2.28. in 2.30., je sprejemljiv dodatni presežek za 10 % glede na ustrezno mejno vrednost NOx.

5.2. Za homologacijo v skladu z vrstico A tabel v odstavku 5.2.1., je treba emisije določiti na podlagi preskusov ESC in ELR pri običajnih dizelskih motorjih, vključno z motorji, opremljenimi z elektronsko opremo za vbrizgavanje goriva, vračanjem izpušnih plinov v valj (EGR) in/ali oksidacijskimi katalizatorji. Dizelske motorje, ki so opremljeni s sodobnimi sistemi za naknadno obdelavo (čiščenje) izpušnih plinov, ki vključujejo katalizatorje NOx in/ali filtre za delce, je treba dodatno preskusiti s preskusom ETC. Za homologacijsko preskušanje v skladu z vrstico B1 ali B2 ali C tabel v odstavku 5.2.1. je treba emisije določiti na podlagi preskusov ESC, ELR in ETC. Za plinske motorje je treba plinaste emisije določiti na podlagi preskusa ETC. Preskusna postopka ESC in ELR sta opisana v Dodatku 1 Priloge 4, preskusni postopek ETC pa v Dodatkih 2 in 3 Priloge 4. Emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorja, ki je predložen v preskušanje, če je primerno, je treba izmeriti z metodami iz Priloge 4. Dodatek 4 Priloge 4 opisuje priporočene analizne sisteme za plinasta in trdna onesnaževala ter priporočene sisteme za vzorčenje delcev. Tehnična služba lahko homologira tudi druge sisteme ali analizatorje, če ugotovi, da v ustreznem preskusnem ciklu dajejo enakovredne rezultate. Za posamezen laboratorij je ekvivalentnost določena kot rezultati preskusa, ki ustrezajo ± 5-odstotkom rezultatov preskusa enega od referenčnih sistemov, opisanih v tem pravilniku. Za emisije delcev se kot referenčni sistem priznava le sistem redčenja s celotnim tokom. Za vključitev novega sistema v Pravilnik mora ugotavljanje enakovrednosti temeljiti na izračunu ponovljivosti in obnovljivosti v medlaboratorijskem preskusu iz ISO 5725. 5.2.1. Mejne vrednosti Posebna masa ogljikovega monoksida, vseh ogljikovodikov, dušikovih oksidov in delcev, določena na podlagi preskusa ESC, ter motnosti dima, določena na podlagi preskusa ELR, ne sme presegati vrednosti iz tabele 1. Za dizelske motorje, ki se dodatno preskušajo s preskusom ETC, in posebno za plinske motorje, posebne mase ogljikovega monoksida, nemetanskih ogljikovodikov, metana (po potrebi), dušikovih oksidov in delcev (po potrebi) ne smejo presegati vrednosti iz tabele 2.



Tabela 1 Mejne vrednosti – preskusa ESC in ELR Vrstica ogljikovega monoksida (CO) g/kWh Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh Masa delcev (PT) g/kWh Dim m–1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,13 () 0,8 B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 ( 1 ) Pri motorjih z gibno prostornino, manjšo od 0,75 dm3 na valj, in nazivnim številom vrtljajev, večjim od 3 000 min–1.



Tabela 2 Mejne vrednosti – preskus ETC () Vrstica Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh Masa nemetanskih ogljikovodikov (NMHC) g/kWh Masa metana (CH4) () g/kWh Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh Masa delcev (PT) () g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,21 () B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 ( 1 ) Pri motorjih z gibno prostornino, manjšo od 0,75 dm3 na valj, in nazivnim številom vrtljajev, večjim od 3 000 min–1. ( 2 ) Pogoji za preverjanje sprejemljivosti preskusov ETC (glej odstavek 3.9. Dodatka 2 Priloge 4) pri merjenju emisij motorjev, ki za gorivo uporabljajo plin, glede na mejne vrednosti iz vrstice A, se ponovno pregledajo in po potrebi spremenijo v skladu s Konsolidirano resolucijo R.E.3. ( 3 ) Le za motorje na zemeljski plin. ( 4 ) Ne velja za plinske motorje na stopnji A ter stopnjah B1 in B2. 5.2.2. Merjenje ogljikovodikov pri dizelskih in plinskih motorjih 5.2.2.1. Proizvajalec lahko s preskusom ETC namesto merjenja mase nemetanskih ogljikovodikov izbere merjenje skupne mase ogljikovodikov (THC). V tem primeru je meja za skupno maso ogljikovodikov enaka, kot jo za maso nemetanskih ogljikovodikov prikazuje tabela 2. 5.2.3. Posebne zahteve pri dizelskih motorjih 5.2.3.1. Posebna masa dušikovih oksidov, izmerjena v naključnih kontrolnih točkah v kontrolnem območju preskusa ESC, ne sme za več kot 10 odstotkov presegati vrednosti, interpoliranih iz sosednjih faz preskusa (glej odstavka 4.6.2. in 4.6.3. Dodatka 1 Priloge 4). 5.2.3.2. Stopnja dimljenja pri naključnem preskusnem številu vrtljajev pri ELR ne sme presegati največje stopnje dimljenja dveh sosednjih preskusnih števil vrtljajev za več kot 20 odstotkov, ali za več kot 5 odstotkov mejne vrednosti, kar je več.

6. VGRADNJA MOTORJA V VOZILO

6.1. Vgradnja motorja v vozilo ustreza naslednjim značilnostim v zvezi s homologacijo motorja: 6.1.1. Podtlak v sesalni cevi ne sme biti višji od podtlaka, ki je za motor homologiranega tipa določen v Prilogi 2A. 6.1.2. Protitlak v izpušnem sistemu ne sme biti višji od protitlaka, ki je za motor homologiranega tipa določen v Prilogi 2A. 6.1.3. Moč, ki jo absorbira dodatna oprema in je potrebna za delovanje motorja, ne sme presegati moči, ki je za motor homologiranega tipa določena v Prilogi 2A.

7. DRUŽINA MOTORJEV

7.1. Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

Družina motorjev, kot jo določi proizvajalec motorjev, je lahko opredeljena z osnovnimi značilnostmi, ki morajo biti skupne vsem motorjem v družini. V nekaterih primerih je mogoče medsebojno učinkovanje parametrov. Zaradi zagotovitve, da bodo v določeno družino motorjev vključeni le motorji s podobnimi značilnostmi emisije izpušnih plinov, je treba upoštevati tudi te vplive.

Šteje se, da motorji pripadajo isti družini motorjev, če so jim skupne spodaj naštete osnovne značilnosti:

7.1.1. način delovanja: — dvotaktni, — štiritaktni;

7.1.2. hladilno sredstvo: — zrak, — voda, — olje;

7.1.3. pri plinskih motorjih in motorjih z naknadno obdelavo izpušnih plinov — število valjev, (za druge dizelske motorje, ki imajo manj valjev kot osnovni motor, se lahko šteje, da spadajo v isto družino motorjev, če sistem za dovajanje goriva meri gorivo za vsak valj posebej);

7.1.4. gibna prostornina posameznega valja: — motorji morajo biti v razponu 15 %;

7.1.5. način polnjenja z zrakom: — naravno polnjenje, — tlačno polnjenje, — tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka;

7.1.6. tip/konstrukcija zgorevalne komore: — predkomora, — vrtinčna komora, — neposredno vbrizgavanje;

7.1.7. ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: — glava valja, — stena valja, — okrov ročične gredi;

7.1.8. sistem za vbrizgavanje goriva (dizelski motorji): — vbrizgavanje prek skupnega voda, — vrstna tlačilka, — razdelilna tlačilka za gorivo, — enojni element, — sistem tlačilka-šoba;

7.1.9. sistem za dovajanje goriva (plinski motorji): — mešalna enota, — uvajanje/vbrizgavanje plina (enotočkovno, večtočkovno), — vbrizgavanje tekočine (enotočkovno, večtočkovno);

7.1.10. sistem vžiga (plinski motorji)

7.1.11. razne značilnosti: — vračanje izpušnih plinov v valj, — vbrizgavanje vode/emulzije, — vpihavanje sekundarnega zraka, — sistem za hlajenje polnilnega/stisnjenega zraka;

7.1.12. naknadna obdelava izpušnih plinov: — tristezni katalizator, — oksidacijski katalizator, — redukcijski katalizator, — toplotni reaktor, — lovilnik delcev.

7.2. Izbira osnovnega motorja

7.2.1. Dizelski motorji

Za izbor osnovnega motorja iz družine je treba kot primarni kriterij uporabiti največjo dobavo goriva na gib pri navedenem številu vrtljajev pri največjem deklariranem navoru. Če ta primarni kriterij izpolnjujeta dva ali več motorjev, je treba osnovni motor izbrati z uporabo sekundarnega kriterija, to je največja dobava goriva na gib pri nazivnem številu vrtljajev. V določenih okoliščinah lahko homologacijski organ odloči, da je raven najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. Tako lahko homologacijski organ izbere dodaten motor za preskus na podlagi značilnosti, ki kažejo, da bi ta motor lahko imel med motorji v tej družini najvišjo raven emisije.

Če imajo motorji znotraj družine še druge spremenljive značilnosti, za katere bi lahko šteli, da vplivajo na emisije izpušnih plinov, je treba pri izbiri osnovnega motorja tudi te značilnosti prepoznati in upoštevati.

7.2.2. Plinski motorji

Primarni kriterij za izbor osnovnega motorja iz družine mora biti največja gibna prostornina. Če ta primarni kriterij izpolnjujeta dva ali več motorjev, je treba osnovni motor izbrati z uporabo sekundarnih kriterijev, in sicer v naslednjem vrstnem redu:

— največja dobava goriva na gib pri številu vrtljajev pri nazivni moči;

— največji predvžig;

— najnižji delež vračanja izpušnih plinov v valj;

— brez zračne črpalke ali s črpalko z najmanjšim dejanskim zračnim pretokom.

V določenih okoliščinah lahko homologacijski organ zaključi, da je mogoče raven najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. Tako lahko homologacijski organ izbere dodaten motor za preskus na podlagi značilnosti, ki kažejo, da bi ta motor lahko imel med motorji v tej družini najvišjo raven emisije.

8. SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

8.1. Vsak motor ali vsako vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, je proizvedeno tako, da je glede na opis iz homologacijskega certifikata in njegovih prilogah v skladu s homologiranim tipom.

8.2. V splošnem se skladnost proizvodnje glede na omejevanje emisij preverja na podlagi opisa iz sporočila in njegovih prilog.

8.3. Če se merijo emisije onesnaževal in je bila homologacija motorja enkrat ali večkrat razširjena, se preskusi opravijo na motorju/motorjih, opisanem/opisanih v opisni dokumentaciji za ustrezno razširitev. 8.3.1. Skladnost motorja, predloženega v preskus onesnaževanja: Ko proizvajalec motor predloži pristojnim organom, na izbranih motorjih ne sme napraviti nobenih prilagoditev več. 8.3.1.1. Iz serije se naključno izberejo trije motorji. Na motorjih, na katerih se opravita le preskusa ESC in ELR ali le preskus ETC za homologacijo v skladu z vrstico A v tabelah v odstavku 5.2.1., se opravijo ustrezni preskusi za preverjanje skladnosti proizvodnje. Če se pristojni organ strinja, se na vseh ostalih motorjih, homologiranih v skladu z vrstico A, B1, B2 ali C tabel iz odstavka 5.2.1., za preverjanje skladnosti proizvodnje opravijo preskusi s cikli ESC in ELR ter s ciklom ETC. Mejne vrednosti so podane v odstavku 5.2.1. Pravilnika. 8.3.1.2. Preskusi se izvedejo v skladu z Dodatkom 1 k temu pravilniku, kadar je pristojni organ zadovoljen s standardnim odstopanjem pri proizvodnji, ki ga navede proizvajalec. Preskusi se izvedejo v skladu z Dodatkom 2 k temu pravilniku, kadar pristojni organ ni zadovoljen s standardnim odstopanjem pri proizvodnji, ki ga navede proizvajalec. Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi opravijo v skladu z Dodatkom 3 k temu pravilniku. 8.3.1.3. Na podlagi preskusov naključno izbranih motorjev se šteje, da je proizvodna serija skladna, če je po preskusnih kriterijih iz ustreznega dodatka sprejeta odločitev, da so emisije vseh onesnaževal ustrezne (serija sprejeta), ter da ni skladna, če je za eno onesnaževalo sprejeta odločitev, da emisije niso ustrezne (serija zavrnjena). Če je za eno onesnaževalo sprejeta odločitev o ustreznosti emisij, te odločitve ni mogoče spremeniti z nikakršnimi dodatnimi preskusi, ki se opravijo za odločanje o emisijah drugih onesnaževal. Če odločitev o ustreznosti emisij vseh onesnaževal ni bila sprejeta in za eno onesnaževalo ni bila sprejeta odločitev o neustreznosti emisij, se preskus ponovi na drugem motorju (glej sliko 2). Če odločitev sploh ni bila sprejeta, se lahko proizvajalec kadar koli odloči, da ustavi preskušanje. V takem primeru se evidentira odločitev o zavrnitvi. 8.3.2. Preskusi se izvajajo na novih motorjih. Motorji na plinasto gorivo se morajo uteči po postopku iz odstavka 3. Dodatka 2 Priloge 4. 8.3.2.1. Na zahtevo proizvajalca se lahko preskusi vseeno izvajajo tudi na utečenih dizelskih ali plinskih motorjih, ki so se utekali daljše obdobje, kot je določeno v odstavku 8.4.2.2., vendar največ do 100 ur. V tem primeru postopek utekanja motorja opravi proizvajalec, ki se mora obvezati, da na teh motorjih ne bo napravil nobenih prilagoditev. 8.3.2.2. Če želi proizvajalec v skladu z odstavkom 8.4.2.2.1., izvesti postopek utekanja, ga lahko opravi: — na vseh preskušanih motorjih ali — na prvem preskušenem motorju, pri katerem se koeficient naraščanja emisij določi: — emisije onesnaževal se na prvem preskušenem motorju izmerijo pri nič in pri „x“ urah, — za vsako onesnaževalo se izračuna koeficient naraščanja emisij od nič do „x“ ur: Koeficient je lahko manjši od ena. Naslednji preskusni motorji se ne utekajo, ampak se njihove emisije pri nič urah popravijo s koeficientom naraščanja emisij. V tem primeru se upoštevajo naslednje vrednosti: — za prvi motor vrednosti pri „x“ urah, — za ostale motorje vrednosti pri nič urah, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij. 8.3.2.3. Pri dizelskih motorjih in motorjih, ki za gorivo uporabljajo utekočinjeni naftni plin, se lahko za vse te preskuse uporablja komercialno gorivo. Na zahtevo proizvajalca se vseeno lahko uporabijo referenčna goriva iz Priloge 5 ali 7. To pomeni, da se preskusi iz odstavka 4. tega pravilnika pri vsakem plinskem motorju opravljajo najmanj z dvema referenčnima gorivoma. 8.3.2.4. Pri motorjih na zemeljski plin se lahko za vse te preskuse uporablja komercialno gorivo, in sicer: (i) za motorje, označene s H, komercialno gorivo v območju H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00); (ii) za motorje, označene z L, komercialno gorivo v območju L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19); (iii) za motorje, označene s HL, komercialno gorivo v skrajnem območju 8-faktorja premika (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). Na zahtevo proizvajalca se vseeno lahko uporabijo referenčna goriva iz Priloge 6. To pomeni preskuse iz odstavka 4. tega pravilnika. 8.3.2.5. V primeru spora, ki bi nastal zaradi neustreznosti motorjev na plinasto gorivo, ki uporabljajo komercialno gorivo, je treba preskuse izvesti z referenčnim gorivom, na katero je bil preskušen osnovni motor, ali z možnim dodatnim gorivom 3 iz odstavkov 4.1.3.1. in 4.2.1.1., na katero je bil lahko preskušen osnovni motor. Rezultat je potem treba pretvoriti z izračunom z uporabo ustreznega faktorja/ustreznih faktorjev „r“, „ra“ ali „rb“ iz odstavkov 4.1.3.2., 4.1.5.1. in 4.2.1.2. Če so vrednosti r, ra ali rb manjše od 1, korekcija ni potrebna. Izmerjeni in izračunani rezultati morajo pokazati, da motor izpolnjuje mejne vrednosti z vsemi ustreznimi gorivi (gorivi 1, 2 in, če je ustrezno, gorivo 3 pri motorjih na zemeljski plin ter gorivi A in B pri motorjih na utekočinjeni naftni plin). 8.3.2.6. Preskuse skladnosti proizvodnje motorja na plinasto gorivo, ki je predviden za delovanje na gorivo s posebno sestavo, je treba izvesti na gorivu, za katero je bil motor kalibriran. Slika 2: Shematski prikaz preskušanja skladnosti proizvodnje

9. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1. Homologacija, podeljena v zvezi s tipom motorja ali vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1. ali če motor/motorji ali vozilo/vozila uspešno ne prestane/prestanejo preskusov iz odstavka 8.3.

9.2. Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki v skladu z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku.

10. SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE HOMOLOGIRANEGA TIPA

10.1. Vsaka sprememba homologiranega tipa se sporoči upravnemu organu, ki je tip homologiral. Organ lahko potem: 10.1.1. meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnega škodljivega učinka in da spremenjen tip v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahtevo; ali 10.1.2. od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

10.2. Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.5. sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

10.3. Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku.

11. DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2A ali 2B k temu pravilniku.

12. PREHODNE DOLOČBE

12.1. Splošno

12.1.1. Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije ECE v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

12.1.2. Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 04 mora pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, podeliti homologacije ECE, le če motor izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04. Motor mora biti podvržen ustreznim preskusom iz odstavka 5.2. tega pravilnika in mora v skladu z odstavki 12.2.1., 12.2.2. in 12.2.3. spodaj zadostiti ustreznim mejnim vrednostim emisij iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

12.2. Homologacije novega tipa

12.2.1. Ob upoštevanju določb iz odstavka 12.4.1., morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od datuma veljavnosti sprememb 04 tega pravilnika podeljevati homologacijo ECE motorja le, če izpolnjuje ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice A, B1, B2 ali C tabel iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

12.2.2. Ob upoštevanju določb iz odstavka 12.4.1., morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od 1. oktobra 2005 podeljevati homologacijo ECE motorja le, če izpolnjuje ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice B1, B2 ali C tabel iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

12.2.3. Ob upoštevanju določb iz odstavka 12.4.1., morajo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, od 1. oktobra 2008 podeljevati homologacijo ECE motorja le, če izpolnjuje ustrezne mejne vrednosti emisij iz vrstice B2 ali C tabel iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

12.3. Omejitev veljavnosti homologacij starega tipa

12.3.1. Razen določb iz odstavkov 12.3.2. in 12.3.3., morajo od uradnega datuma veljavnosti sprememb 04 homologacije tipa, podeljene v skladu s tem pravilnikom, ki je bil spremenjen s spremembami 03, prenehati veljati, razen če pogodbenica, ki je podelila homologacijo, obvesti drugo pogodbenico, ki uporablja ta pravilnik, da homologiran tip motorja izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04, v skladu z odstavkom 12.2.1. zgoraj.

12.3.2. Razširitev homologacije tipa 12.3.2.1. Odstavka 12.3.2.2. in 12.3.2.3. spodaj se uporabljata le pri novih motorjih na kompresijski vžig in novih vozilih, opremljenih z motorji na kompresijski vžig, ki so bili homologirani v skladu z zahtevami iz vrstice A tabel v odstavku 5.2.1. tega pravilnika. 12.3.2.2. Kot druga možnost za odstavka 5.1.3. in 5.1.4., lahko proizvajalec tehnični službi predloži rezultate preskusa za ugotavljanje NOx z uporabo ETC na motorju, ki je v skladu z značilnostmi osnovnega motorja iz Priloge 1 in ob upoštevanju določb iz odstavkov 5.1.4.1. in 5.1.4.2. Proizvajalec predloži tudi pisno izjavo, da motor ne uporablja nikakršne odklopne naprave ali iracionalne strategije za uravnavanje emisij iz odstavka 2. tega pravilnika. 12.3.2.3. Proizvajalec prav tako predloži pisno izjavo, da rezultati preskusa za ugotavljanje NOx in izjava za osnovni motor iz odstavka 5.1.4. veljajo tudi za vse tipe motorjev iz družine motorjev iz Priloge 1.

12.3.3. Plinski motorji Od 1. oktobra 2003 morajo homologacije tipa plinskih motorjev tega pravilnika, ki je bil spremenjen s spremembami 03, prenehati veljati, razen če pogodbenica, ki je podelila homologacijo, obvesti drugo pogodbenico, ki uporablja ta pravilnik, da homologiran tip motorja izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04, v skladu z odstavkom 12.2.1. zgoraj.

12.3.4. Od 1. oktobra 2006 morajo homologacije tipa plinskih motorjev tega pravilnika, ki je bil spremenjen s spremembami 04, prenehati veljati, razen če pogodbenica, ki je podelila homologacijo, obvesti drugo pogodbenico, ki uporablja ta pravilnik, da homologiran tip motorja izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04, v skladu z odstavkom 12.2.2. zgoraj.

12.3.5. Od 1. oktobra 2009 morajo homologacije tipa plinskih motorjev tega pravilnika, ki je bil spremenjen s spremembami 04, prenehati veljati, razen če pogodbenica, ki je podelila homologacijo, obvesti drugo pogodbenico, ki uporablja ta pravilnik, da homologiran tip motorja izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04, v skladu z odstavkom 12.2.3. zgoraj.

12.4. Nadomestni deli za vozila v uporabi

12.4.1. Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko nadaljujejo podeljevanje homologacije tistih motorjev, ki so v skladu z zahtevami tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, ali na kateri koli ravni tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04, če je motor namenjen zamenjavi za vozilo v uporabi in za katerega je na dan začetka delovanja tega vozila veljal prejšnji standard.

13. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.









Dodatek 1

POSTOPEK ZA PRESKUŠANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE, ČE JE STANDARDNO ODSTOPANJE ZADOVOLJIVO

1. Ta dodatek opisuje postopek preverjanja skladnosti proizvodnje v zvezi z emisijami onesnaževal, če je standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca zadovoljivo.

2. Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja nastavljen tako, da je verjetnost, da bo serija uspešno opravila preskus pri 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %) in verjetnost, da bo serija sprejeta pri 65 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

3. Za vsako onesnaževalo se uporablja naslednji postopek iz odstavka 5.2.1. Pravilnika (glej sliko 2): Naj bo: L = naravni logaritem mejne vrednosti onesnaževala; xi = naravni logaritem meritve za i-ti motor iz vzorca; s = ocena standardnega odstopanja pri proizvodnji (ko se določi naravni logaritem meritve); n = tekoča številka vzorca.

4. Za vsak vzorec se izračuna vsota standardnih odstopanj od dovoljene meje po naslednji formuli:

5. Potem: — če je statistični rezultat preskusa večji od vrednosti za odločitev o sprejetju za dano velikost vzorca iz tabele 3, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejetju; — če je statistični rezultat preskusa manjši od vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 3, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi; — v drugih primerih se v skladu z odstavkom 8.3.1. Pravilnika preskusi dodaten motor in se računski postopek uporabi na vzorcu, povečanem za eno enoto.



Tabela 3 Vrednosti za odločitev o sprejetju in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 1 Najmanjša velikost vzorca: 3 Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca) Vrednost za odločitev o sprejetju An Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn 3 3,327 –4,724 4 3,261 –4,790 5 3,195 –4,856 6 3,129 –4,922 7 3,063 –4,988 8 2,997 –5,054 9 2,931 –5,120 10 2,865 –5,185 11 2,799 –5,251 12 2,733 –5,317 13 2,667 –5,383 14 2,601 –5,449 15 2,535 –5,515 16 2,469 –5,581 17 2,403 –5,647 18 2,337 –5,713 19 2,271 –5,779 20 2,205 –5,845 21 2,139 –5,911 22 2,073 –5,977 23 2,007 –6,043 24 1,941 –6,109 25 1,875 –6,175 26 1,809 –6,241 27 1,743 –6,307 28 1,677 –6,373 29 1,611 –6,439 30 1,545 –6,505 31 1,479 –6,571 32 –2,112 –2,112









Dodatek 2

POSTOPEK ZA PRESKUŠANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE, ČE STANDARDNO ODSTOPANJE NI ZADOVOLJIVO ALI ČE PODATEK NI NA VOLJO

1. Ta dodatek opisuje postopek, ki se uporablja za preverjanje skladnosti proizvodnje glede emisij onesnaževal, če standardno odstopanje proizvodnje proizvajalca ni zadovoljivo ali podatek ni na voljo.

2. Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 40 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

3. Šteje se, da imajo vrednosti onesnaževal iz odstavka 5.2.1 tega pravilnika normalno logaritemsko porazdelitev in da jih je treba pretvoriti z izračunom njihovega naravnega logaritma. Vzemimo, da m0 in m označujeta najmanjšo in največjo velikost vzorca (m0 = 3 in m = 32) in da n označuje tekočo številko vzorca.

4. Če so naravni logaritmi vrednosti, izmerjenih v seriji x1, x2, …, xi, in če je L naravni logaritem mejne vrednosti snovi, ki onesnažuje, potem velja:



in di = xi – L

5. Tabela 4 prikazuje vrednosti, pri katerih se glede na tekočo številko vzorca sprejme odločitev o sprejetju (An) ali zavrnitvi (Bn). Statistični rezultat preskusa je razmerje med

, in se uporabi za ugotavljanje, ali se serija sprejme ali zavrne: Za m0 ≤ n ≤ m: — serija se sprejme, če je — serija se zavrne, če je — če je, se opravi še ena meritev

6. Opombe: Za izračun zaporednih vrednosti statistike preskusa se uporabijo naslednje rekurzivne formule:







Tabela 4 Vrednosti za odločitev o sprejetju in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 2 Najmanjša velikost vzorca: 3 Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca) Vrednost za odločitev o sprejetju An Vrednost za odločitev o zavrnitvi Bn 3 –0,80381 16,64743 4 –0,76339 7,68627 5 –0,72982 4,67136 6 –0,69962 3,25573 7 –0,67129 2,45431 8 –0,64406 1,94369 9 –0,61750 1,59105 10 –0,59135 1,33295 11 –0,56542 1,13566 12 –0,53960 0,97970 13 –0,51379 0,85307 14 –0,48791 0,74801 15 –0,46191 0,65928 16 –0,43573 0,58321 17 –0,40933 0,51718 18 –0,38266 0,45922 19 –0,35570 0,40788 20 –0,32840 0,36203 21 –0,30072 0,32078 22 –0,27263 0,28343 23 –0,24410 0,24943 24 –0,21509 0,21831 25 –0,18557 0,18970 26 –0,15550 0,16328 27 –0,12483 0,13880 28 –0,09354 0,11603 29 –0,06159 0,09480 30 –0,02892 0,07493 31 –0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876









Dodatek 3

POSTOPEK ZA PRESKUŠANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE NA ZAHTEVO PROIZVAJALCA

1. Ta dodatek opisuje postopek, ki se uporablja za preverjanje skladnosti proizvodnje glede na emisije onesnaževal na zahtevo proizvajalca.

2. Pri najmanjši velikosti vzorca treh motorjev je postopek vzorčenja zastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa serije, kadar je 30 % motorjev neustrezne kakovosti, 0,90 (tveganje proizvajalca = 10 %), verjetnost, da bo serija sprejeta, kadar je 65 % motorjev neustrezne kakovosti, pa 0,10 (tveganje potrošnika = 10 %).

3. Za vsako onesnaževalo iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika se uporablja naslednji postopek (glej sliko 2): Velja: L = mejna vrednost za onesnaževalo, xi = vrednost meritve za i-ti motor iz vzorca, n = številka trenutnega vzorca.

4. Za vzorec se izračuna statistika preskusa, ki opredeli število neskladnih motorjev, t.j. xi ≥ L:

5. Potem velja: — če je statistični rezultat preskusa manjši ali enak vrednosti za odločitev o sprejetju za dano velikost vzorca iz tabele 5, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o sprejetju; — če je statistični rezultat preskusa večji ali enak vrednosti za odločitev o zavrnitvi za dano velikost vzorca iz tabele 5, se za tako onesnaževalo sprejme odločitev o zavrnitvi; — sicer se preskusi dodaten motor v skladu z odstavkom 8.3.1. Pravilnika in postopek izračuna se uporabi za vzorec, povečan za še eno enoto. V tabeli 5 so vrednosti za odločitev o sprejetju in zavrnitvi izračunane po mednarodnem standardu ISO 8422:1991.



Tabela 5 Vrednosti za odločitev o sprejetju in zavrnitvi v načrtu vzorčenja iz Dodatka 3 Najmanjša velikost vzorca: 3 Skupno število preskušenih motorjev (velikost vzorca) Vrednost za odločitev o sprejetju Vrednost za odločitev o zavrnitvi 3 — 3 4 0 4 5 0 4 6 1 5 7 1 5 8 2 6 9 2 6 10 3 7 11 3 7 12 4 8 13 4 8 14 5 9 15 5 9 16 6 10 17 6 10 18 7 11 19 8 9









PRILOGA 1

BISTVENE ZNAČILNOSTI (OSNOVNEGA) MOTORJA IN PODATKI O POTEKU PRESKUSA ( 4 )

1. OPIS MOTORJA

1.1. Proizvajalec: …

1.2. Proizvajalčeva oznaka motorja: …

1.3. Način delovanja: štiritaktni/dvotaktni ( 5 )

1.4. Število in razporeditev valjev: … 1.4.1. Premer valja: … mm 1.4.2. Gib: … mm 1.4.3. Zaporedje vžigov: …

1.5. Delovna prostornina motorja: … cm3

1.6. Kompresijsko razmerje ( 6 ): …

1.7. Risba/risbe zgorevalne komore in čela bata: …

1.8. Najmanjši premer sesalnega in izstopnega kanala: … cm2

1.9. Število vrtljajev v prostem teku: … min–1

1.10. Največja izhodna moč: … kW pri … min–1

1.11. Največje dovoljeno število vrtljajev motorja: … min–1

1.12. Največji neto navor: … Nm pri … min–1

1.13. Sistem zgorevanja: kompresijski vžig/prisilni vžig (2)

1.15. Hladilni sistem 1.15.1. Tekočinsko hlajenje 1.15.1.1. Značilnosti tekočine: … 1.15.1.2. Vodna črpalka/vodne črpalke: da/ne (2) 1.15.1.3. Značilnosti ali znamka/znamke in tip/tipi (če je ustrezno): … 1.15.1.4. Stopnja/stopnje prenosa pogona (če je ustrezno): … 1.15.2. Zračno hlajenje 1.15.2.1. Puhalo: da/ne (2) 1.15.2.2. Značilnosti ali znamka/znamke in tip/tipi (če je ustrezno): … 1.15.2.3. Stopnja/stopnje prenosa pogona (če je ustrezno): …

1.16. Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec 1.16.1. Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura pri izhodu: … K 1.16.2. Zračno hlajenje: … referenčna točka: … Najvišja temperatura na referenčni točki: … K 1.16.3. Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je ustrezno): … K 1.16.4. Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušne/izpušnih cevi ki je/so najbližja/najbližje zunanji prirobnici/zunanjim prirobnicam izpušnega kolektorja/izpušnih kolektorjev ali turbopuhala/turbopuhal: … K 1.16.5. Temperatura goriva: najnižja … K, najvišja … K za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na končni stopnji krmilnika tlaka. 1.16.6. Tlak goriva: najnižji … kPa, najvišji … kPa na končni stopnji krmilnika tlaka le motorji, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin. 1.16.7. Temperatura maziva: najnižja … K, najvišja … K

1.17. Tlačni polnilnik: da/ne (2) 1.17.1. Znamka: … 1.17.2. Tip: … 1.17.3. Opis sistema (npr. najvišji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je ustrezno): … 1.17.4. Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (2)

1.18. Sesalni sistem Največji dopustni podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kot je opredeljeno v pogojih obratovanja v Pravilniku št. 24 … kPa

1.19. Izpušni sistem Največji dopustni protitlak v izpušni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kakor je opredeljeno v pogojih obratovanja v Pravilniku št. 24 … kPa Prostornina izpušnega sistema: … dm3

2. UKREPI PROTI ONESNAŽEVANJU ZRAKA

2.1. Naprava za recikliranje plinov iz okrova ročične gredi (opis in risbe): … …

2.2. Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje) 2.2.1. Katalitični pretvornik izpušnih plinov: da/ne (2) 2.2.1.1. Znamka/znamke: … 2.2.1.2. Tip/tipi: … 2.2.1.3. Število katalitičnih pretvornikov in elementov: … 2.2.1.4. Mere, oblika in prostornina katalitičnega pretvornika/katalitičnih pretvornikov: … 2.2.1.5. Način katalitičnega delovanja: … 2.2.1.6. Skupna količina plemenitih kovin: … 2.2.1.7. Relativna koncentracija: … 2.2.1.8. Substrat (zgradba in material): … 2.2.1.9. Gostota celic: … 2.2.1.10. Tip okrova katalitičnega pretvornika/katalitičnih pretvornikov: … 2.2.1.11. Mesto vgradnje katalitičnega pretvornika/katalitičnih pretvornikov (mesto in referenčna razdalja na izpušni liniji): … … 2.2.2. Lambda sonda: da/ne (2) 2.2.2.1. Znamka/znamke: … 2.2.2.2. Tip: … 2.2.2.3. Mesto vgradnje: … 2.2.3. Vpihavanje zraka: da/ne (2) 2.2.3.1. Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): … 2.2.4. EGR: da/ne (2) 2.2.4.1. Značilnosti (stopnja pretoka itd.): … 2.2.5. Filter za delce: da/ne (2) 2.2.5.1. Mere, oblika in prostornina filtra za delce: … 2.2.5.2. Tip in konstrukcija filtra za delce: … 2.2.5.3. Mesto vgradnje (referenčna razdalja na izpušni liniji): … 2.2.5.4. Metoda ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: … 2.2.6. Drugi sistemi: da/ne (2) 2.2.6.1. Opis in delovanje: …

3. NAPAJANJE Z GORIVOM

3.1. Dizelski motorji 3.1.1. Napajalna črpalka za gorivo Tlak (3) : … kPa ali karakteristika (2) : … 3.1.2. Sistem vbrizgavanja 3.1.2.1. Tlačilka 3.1.2.1.1. Znamka/znamke: … 3.1.2.1.2. Tip/tipi: … 3.1.2.1.3. Količina vbrizga: … mm3 (3) na gib pri številu vrtljajev motorja … min–1 pri največji količini vbrizga ali karakteristika (2) (3) : … … Navedite uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni napravi (2) Če ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navedite značilno količino vbrizga in tlak glede na število vrtljajev motorja. 3.1.2.1.4. Predvbrizg 3.1.2.1.4.1. Krivulja predvbrizga (3) : … 3.1.2.1.4.2. Statično krmiljenje vbrizga (3) : … 3.1.2.2. Visokotlačne cevi 3.1.2.2.1. Dolžina: … mm 3.1.2.2.2. Notranji premer: … mm 3.1.2.3. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe 3.1.2.3.1. Znamka/znamke: … 3.1.2.3.2. Tip/tipi: … 3.1.2.3.3. „Tlak odpiranja“: … kPa (3) ali karakteristika odpiranja (2) (3) : … 3.1.2.4. Regulator 3.1.2.4.1. Znamka/znamke: … 3.1.2.4.2. Tip/tipi: … 3.1.2.4.3. Število vrtljajev, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: … min–1 3.1.2.4.4. Največje število vrtljajev brez obremenitve: … min–1 3.1.2.4.5. Število vrtljajev v prostem teku: … min–1 3.1.3. Sistem za zagon hladnega motorja 3.1.3.1. Znamka/znamke: … 3.1.3.2. Tip/tipi: … 3.1.3.3. Opis: … 3.1.3.4. Pomožna naprava za pomoč pri zagonu: … 3.1.3.4.1. Znamka: … 3.1.3.4.2. Tip: …

3.2. Motorji na plinasto gorivo ( 7 ) 3.2.1. Gorivo: Zemeljski plin/LPG (2) 3.2.2. Krmilnik/krmilniki tlaka ali uparjalnik/krmilnik/krmilniki tlaka (3) 3.2.2.1. Znamka/znamke: … 3.2.2.2. Tip/tipi: … 3.2.2.3. Število stopenj zmanjševanja tlaka: … 3.2.2.4. Tlak v končni fazi: najmanj … kPa, največ … kPa 3.2.2.5. Število glavnih nastavitvenih točk: … 3.2.2.6. Število nastavitvenih točk v prostem teku: … 3.2.2.7. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št.: … 3.2.3. Sistem za dovajanje goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje (2) 3.2.3.1. Uravnavanje moči zmesi: … 3.2.3.2. Opis sistema in/ali shema in risbe: … 3.2.3.3. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.4. Mešalna enota 3.2.4.1. Število: … 3.2.4.2. Znamka/znamke: … 3.2.4.3. Tip/tipi: … 3.2.4.4. Mesto vgradnje: … 3.2.4.5. Možnosti nastavitve: … 3.2.4.6. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.5. Vbrizgavanje v sesalni zbiralnik 3.2.5.1. Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno (2) 3.2.5.2. Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano zaporedno (2) 3.2.5.3. Oprema za vbrizgavanje 3.2.5.3.1. Znamka/znamke: … 3.2.5.3.2. Tip/tipi: … 3.2.5.3.3. Možnosti nastavitve: … 3.2.5.3.4. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.5.4. Napajalna črpalka (če je ustrezno): … 3.2.5.4.1. Znamka/znamke: … 3.2.5.4.2. Tip/tipi: … 3.2.5.4.3. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.5.5. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe: … 3.2.5.5.1. Znamka/znamke: … 3.2.5.5.2. Tip/tipi: … 3.2.5.5.3. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.6. Neposredno vbrizgavanje 3.2.6.1. Tlačilka za vbrizgavanje/krmilnik tlaka (2) 3.2.6.1.1. Znamka/znamke: … 3.2.6.1.2. Tip/tipi: … 3.2.6.1.3. Krmiljenje začetka vbrizgavanja: … 3.2.6.1.4. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.6.2. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe 3.2.6.2.1. Znamka/znamke: … 3.2.6.2.2. Tip/tipi: … 3.2.6.2.3. Tlak odpiranja ali karakteristika vbrizga (3) : … 3.2.6.2.4. Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. … 3.2.7. Elektronska krmilna enota (ECU) 3.2.7.1. Znamka/znamke: … 3.2.7.2. Tip/tipi: … 3.2.7.3. Možnosti nastavitve: … 3.2.8. Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin 3.2.8.1. Različica 1 (le v primeru homologacije motorja za več specifičnih sestav goriva) 3.2.8.1.1. Sestava goriva:



metan (CH4): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol etan (C2H6): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol propan (C3H8): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol butan (C4H10): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol C5/C5+: osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol kisik (O2): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol inertni plin (N2, He itd.): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol 3.2.8.1.2. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe 3.2.8.1.2.1. Znamka/znamke: 3.2.8.1.2.2. Tip/tipi: 3.2.8.1.3. Drugo (če je ustrezno) 3.2.8.2. Različica 2 (le v primeru homologacij za več specifičnih sestav goriva)

4. KRMILNI ČASI VENTILOV

4.1. Največji gib ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki …

4.2. Referenčna območja in/ali območja nastavitev (2) : …

5. SISTEM VŽIGA (LE MOTORJI NA PRISILNI VŽIG)

5.1. Vrsta sistema vžiga: skupna tuljava in vžigalne svečke/posamezna tuljava in vžigalne svečke/tuljava na vžigalni svečki/drugo (navedite) (2)

5.2. Enota za krmiljenje vžiga 5.2.1. Znamka/znamke: … 5.2.2. Tip/tipi: …

5.4. Krmiljenje vžiga (3) : … stopinj pred zgornjo mrtvo točko pri številu vrtljajev … min–1 in pri absolutnem tlaku zraka v sesalnem zbiralniku (MAP) … kPa

5.5. Vžigalne svečke 5.5.1. Znamka/znamke: … 5.5.2. Tip/tipi: … 5.5.3. Nastavitev razdalje med elektrodama: … mm

5.6. Vžigalna tuljava/vžigalne tuljave 5.6.1. Znamka/znamke: … 5.6.2. Tip/tipi: …

6. OPREMA, KI JO POGANJA MOTOR

Motor je treba predložiti v preskušanje z dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje (npr. ventilator, vodna črpalka itd.), kot je opredeljeno v pogojih obratovanja v Pravilniku št. 24.

6.1. Dodatna oprema, ki se namesti za preskus Če dodatne opreme ni mogoče ali ni primerno namestiti na preskusno napravo, je treba moč, ki jo absorbira ta oprema, ugotoviti in odšteti od izmerjene moči motorja v celotnem območju delovanja preskusnega cikla/preskusnih ciklov.

6.2. Dodatna oprema, ki se odstrani za preskus Dodatno opremo, ki je potrebna le za delovanje vozila (npr. kompresor za zrak, klimatizacijski sistem itd.), je treba za preskus odstraniti. Če dodatne opreme ni mogoče odstraniti, se lahko moč, ki jo ta oprema absorbira, ugotovi in prišteje izmerjeni moči motorja v celotnem območju delovanja preskusnega cikla/preskusnih ciklov.

7. DODATNE INFORMACIJE O POGOJIH PRESKUSA

7.1. Uporabljeno mazivo 7.1.1. Znamka: … 7.1.2. Tip: … (Navedite odstotek olja v mešanici, če sta mazivo in gorivo zmešana): …

7.2. Oprema, ki jo poganja motor (če je ustrezno) Izhodna moč, ki jo absorbira dodatna oprema, se ugotavlja le: — če dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, ni nameščena na motor in/ali — če je na motor nameščena dodatna oprema, ki ni potrebna za delovanje motorja. 7.2.1. Seznam in način identifikacije: … 7.2.2. Odjem moči (kW) pri različnem številu vrtljajev motorja:



Oprema Odjem moči (kW) pri različnem številu vrtljajev motorja Prosti tek Nizko število vrtljajev Visoko število vrtljajev Število vrtljajev A (1) Število vrtljajev B (1) Število vrtljajev C (1) Referenčno število vrtljajev (2) P(a) Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja (se odšteje od izmerjene moči motorja) glej točko 6.1. P(b) Dodatna oprema, ki ni potrebna za delovanje motorja (se prišteje izmerjeni moči motorja) glej točko 6.2. ( 1 ) Preskus ESC. ( 2 ) Le preskus ETC.

8. ZMOGLJIVOST MOTORJA

8.1. Število vrtljajev motorja ( 8 ) Nizko število vrtljajev (nlo): … min–1 Visoko število vrtljajev (nhi): … min–1 za cikle ESC in ELR Prosti tek: … min–1 Število vrtljajev A: … min–1 Število vrtljajev B: … min–1 Število vrtljajev C: … min–1 za cikel ETC Referenčno število vrtljajev: … min–1

8.2. Moč motorja (izmerjena v skladu z določbami iz Pravilnika št. 24) v kW



Število vrtljajev motorja prosti tek število vrtljajev A (1) število vrtljajev B (1) število vrtljajev C (1) referenčno številovrtljajev (2) P(m) Moč, izmerjena na preskusni napravi. P(a) Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, nameščena za preskus (točka 6.1.) — če je nameščena — če ni nameščena 0 0 0 0 0 P(b) Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, odstranjena za preskus (točka 6.2.) — če je nameščena — če ni nameščena 0 0 0 0 0 P(n) Izhodna moč motorja = P(m) – P(a) + P(b) ( 1 ) Preskus ESC. ( 2 ) Le preskus ETC.

8.3. Nastavitve dinamometra (kW) Nastavitve dinamometra za preskusa ESC in ELR ter za referenčni cikel preskusa ETC morajo temeljiti na izhodni moči motorja P(n) iz odstavka 8.2. Priporoča se namestitev motorja na preskusno napravo v neto stanju. V tem primeru sta P(m) in P(n) identični. Če delovanje motorja v neto stanju ni mogoče ali ni primerno, je treba nastavitve dinamometra popraviti na neto stanje z uporabo zgornje formule. 8.3.1. Preskusa ESC in ELR Nastavitve dinamometra je treba izračunati po formuli v odstavku 1.2. Dodatka 1 Priloge 4.



Odstotek obremenitve Število vrtljajev motorja Prosti tek Število vrtljajev A Število vrtljajev B Število vrtljajev C 10 — 25 — 50 — 75 — 100 8.3.2. Preskus ETC Če se motor ne preskusi v neto stanju, mora proizvajalec za celotno območje delovanja cikla predložiti korekcijsko formulo, ki jo odobri tehnična služba, za pretvorbo izhodne moči oziroma neto dela cikla, ki se ugotovi glede na odstavek 2 Dodatka 2 Priloge 4.









PRILOGA 1

Dodatek 1

ZNAČILNOSTI DELOV VOZILA, KI SO POVEZANI Z MOTORJEM

1. Podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in pri 100-odstotni obremenitvi: … kPa

2. Protitlak v izpušnem sistemu pri nazivnem številu vrtljajev motorja in pri 100-odstotni obremenitvi: … kPa

3. Prostornina izpušnega sistema: … cm3

4. Moč, ki jo absorbira dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja, kot je opredeljeno v pogojih obratovanja v Pravilniku št. 24



Oprema Odjem moči (kW) pri različnih številih vrtljajev motorja Prosti tek Nizka vrtilna frekvenca Visoka vrtilna frekvenca Vrtilna frekvenca A (1) Vrtilna frekvenca B (1) Vrtilna frekvenca C (1) Referenčno število vrtljajev (2) P(a) Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja (se odšteje od izmerjene moči motorja) glej točko 6.1. Priloge 1. ( 1 ) Preskus ESC. ( 2 ) Le preskus ETC.









PRILOGA 1

Dodatek 2

BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV

1. SKUPNI PARAMETRI

1.1. Način delovanja: …

1.2. Hladilno sredstvo: …

1.3. Število valjev ( 9 ): …

1.4. Gibna prostornina posameznega valja: …

1.5. Način polnjenja z zrakom: …

1.6. Tip/konstrukcija izgorevalne komore: …

1.7. Ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: … …

1.8. Sistem za dovajanje goriva: …

1.9. Sistem vžiga (plinski motorji): …

1.10. Razne značilnosti: — sistem za hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka (9) : … — vračanje izpušnih plinov v valj (9) : … — vbrizgavanje/emulzija vode (9) : … — vpihavanje zraka (9) : …

1.11. Naknadna obdelava izpušnih plinov (9) : … Dokaz o enakem (ali najnižjem za osnovni motor) razmerju: zmogljivost sistema/dobava goriva na gib, v skladu s številko diagrama/številkami diagramov: …

2. SEZNAM DRUŽINE MOTORJEV

2.1. Ime družine dizelskih motorjev: … 2.1.1. Specifikacije motorjev v tej družini:



Osnovni motor Tip motorja Število valjev Nazivno število vrtljajev (min–1) Dobava goriva na gib (mm3) Nazivna izhodna moč (kW) Število vrtljajev pri največjem navoru (min–1) Dobava goriva na gib (mm3) Največji navor (Nm) Nizko število vrtljajev v prostem teku (min–1) Gibna prostornina valjev (v % od osnovnega motorja) 100

2.2. Ime družine plinskih motorjev: … 2.2.1 Specifikacije motorjev v tej družini:



Osnovni motor Tip motorja Število valjev Nazivno število vrtljajev (min–1) Dobava goriva na gib (mm3) Nazivna izhodna moč (kW) Število vrtljajev pri največjem navoru (min–1) Dobava goriva na gib (mm3) Največji navor (Nm) Nizko število vrtljajev v prostem teku (min–1) Gibna prostornina valjev (v % od osnovnega motorja) 100 Časovna nastavitev vžiga Pretok EGR Zračna črpalka da/ne Dejanski pretok zračne črpalke









PRILOGA 1

Dodatek 3

BISTVENE ZNAČILNOSTI TIPA MOTORJA ZNOTRAJ DRUŽINE ( 10 )

1. OPIS MOTORJA

1.1. Proizvajalec: …

1.2. Proizvajalčeva oznaka motorja: …

1.3. Način delovanja: štiritaktni/dvotaktni ( 11 )

1.4. Število in razporeditev valjev: … 1.4.1. Premer valja: … mm 1.4.2. Gib: … mm 1.4.3. Zaporedje vžigov: …

1.5. Delovna prostornina motorja: … cm3

1.6. Kompresijsko razmerje ( 12 ): …

1.7. Risba/risbe izgorevalne komore in čela bata: … …

1.8. Najmanjši presek sesalnega in izstopnega kanala: … cm2

1.9. Število vrtljajev v prostem teku: … min–1

1.10. Največja izhodna moč: … kW pri … min–1

1.11. Največje dovoljeno število vrtljajev motorja: … min–1

1.12. Največji neto navor: … Nm pri … min–1

1.13. Sistem zgorevanja: kompresijski vžig/prisilni vžig (11)

1.15. Hladilni sistem 1.15.1. Tekočinsko hlajenje 1.15.1.1. Vrsta tekočine: … 1.15.1.2. Vodna črpalka/vodne črpalke: da/ne (11) 1.15.1.3. Značilnosti ali znamka/znamke in tip/tipi (če je ustrezno): … … 1.15.1.4. Stopnja/stopnje prenosa pogona (če je ustrezno): … 1.15.2. Zračno hlajenje 1.15.2.1. Puhalo: da/ne (11) 1.15.2.2. Značilnosti ali znamka/znamke in tip/tipi (če je ustrezno): … … 1.15.2.3. Stopnja/stopnje prenosa pogona (če je ustrezno): …

1.16. Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec 1.16.1. Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura pri izhodu: … K 1.16.2. Zračno hlajenje: referenčna točka: … Najvišja temperatura pri referenčni točki: … K 1.16.3. Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je ustrezno): … K 1.16.4. Najvišja temperatura izpušnih plinov v točki izpušne/izpušnih cevi, ki je najbližja/so najbližje zunanji prirobnici/zunanjim prirobnicam izpušnega kolektorja/izpušnih kolektorjev ali turbopuhala/turbopuhal: … K 1.16.5. Temperatura goriva: najnižja … K, najvišja … K za dizelske motorje na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin, na končni stopnji krmilnika tlaka 1.16.6. Tlak goriva: najmanj … kPa, največ … kPa na končni stopnji krmilnika tlaka le motorji, ki za gorivo uporabljajo NG 1.16.7. Temperatura maziva: najnižja … K, najvišja … K

1.17. Tlačni polnilnik: da/ne (11) 1.17.1. Znamka: … 1.17.2. Tip: … 1.17.3. Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je ustrezno): … 1.17.4. Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (11)

1.18. Sesalni sistem Največji dopustni podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kakor je opredeljeno v pogojih obratovanja v Pravilniku št. 24: … kPa

1.19. Izpušni sistem Največji dopustni protitlak v izpušni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in pri 100-odstotni obremenitvi, kakor je opredeljeno v pogojih obratovanja v Pravilniku št. 24: … kPa Prostornina izpušnega sistema: … cm3

2. UKREPI PROTI ONESNAŽEVANJU ZRAKA

2.1. Naprava za recikliranje plinov iz okrova ročične gredi (opis in risbe): …

2.2. Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje) 2.2.1. Katalitični pretvornik izpušnih plinov: da/ne (11) 2.2.1.1. Število katalitičnih pretvornikov in elementov: … 2.2.1.2. Mere, oblika in prostornina katalitičnega pretvornika/katalitičnih pretvornikov: … … 2.2.1.3. Vrsta katalitičnega delovanja: … 2.2.1.4. Skupna količina plemenitih kovin: … 2.2.1.5. Relativna koncentracija: … 2.2.1.6. Substrat (zgradba in material): … 2.2.1.7. Gostota celic: … 2.2.1.8. Tip okrova katalitičnega pretvornika/katalitičnih pretvornikov: … 2.2.1.9. Mesto vgradnje katalitičnega pretvornika/katalitičnih pretvornikov (mesto in referenčna razdalja na izpušni liniji): … … 2.2.2. Lambda sonda: da/ne (11) 2.2.2.1. Tip: … 2.2.3. Vpihavanje zraka: da/ne (11) 2.2.3.1. Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): … 2.2.4. EGR: da/ne (11) 2.2.4.1. Značilnosti (stopnja pretoka itd.): … 2.2.5. Filter za delce: da/ne (11) 2.2.5.1. Mere, oblika in prostornina filtra za delce: … … 2.2.5.2. Tip in konstrukcija filtra za delce: … 2.2.5.3. Mesto vgradnje (referenčna razdalja na izpušni liniji): … 2.2.5.4. Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: … … 2.2.6. Drugi sistemi: da/ne (11) 2.2.6.1. Opis in delovanje: …

3. DOVAJANJE GORIVA

3.1. Dizelski motorji 3.1.1. Črpalka za gorivo Tlak (12) : … kPa ali karakteristika (11) : … … 3.1.2. Sistem vbrizgavanja 3.1.2.1. Tlačilka 3.1.2.1.1. Znamka/znamke: … 3.1.2.1.2. Tip/tipi: … 3.1.2.1.3. Količina vbrizga: … mm3 (12) na gib pri številu vrtljajev motorja … min–1 pri največji količini vbrizga ali karakteristika (11) (12) : … … Navedite uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni napravi (11) Če ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, navedite značilno količino vbrizga in tlak glede na število vrtljajev motorja. 3.1.2.1.4. Predvbrizg 3.1.2.1.4.1. Krivulja predvbrizga (12) : … 3.1.2.1.4.2. Statično krmiljenje vbrizga (12) : … 3.1.2.2. Visokotlačne cevi 3.1.2.2.1. Dolžina: … mm 3.1.2.2.2. Notranji premer: … mm 3.1.2.3. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe 3.1.2.3.1. Znamka/znamke: … 3.1.2.3.2. Tip/tipi: … 3.1.2.3.3. „Tlak odpiranja“: … kPa (12) ali karakteristika odpiranja (11) (12) : … 3.1.2.4. Regulator 3.1.2.4.1. Znamka/znamke: … 3.1.2.4.2. Tip/tipi: … 3.1.2.4.3. Število vrtljajev, pri kateri se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: … min–1 3.1.2.4.4. Največje število vrtljajev brez obremenitve: … min–1 3.1.2.4.5. Število vrtljajev v prostem teku: … min–1 3.1.3. Sistem za zagon hladnega motorja 3.1.3.1. Znamka/znamke: … 3.1.3.2. Tip/tipi: … 3.1.3.3. Opis: … 3.1.3.4. Pomožna naprava za pomoč pri zagonu: … 3.1.3.4.1. Znamka: … 3.1.3.4.2. Tip: …

3.2. Motorji na plinasto gorivo 3.2.1. Gorivo: zemeljski plin/LPG (11) 3.2.2. Krmilnik/krmilniki tlaka ali uparjalnik/krmilnik/krmilniki tlaka (11) 3.2.2.1. Znamka/znamke: … 3.2.2.2. Tip/tipi: … 3.2.2.3. Število stopenj zmanjševanja tlaka: … 3.2.2.4. Tlak v končni fazi: najmanj … kPa, največ … kPa 3.2.2.5. Število glavnih nastavitvenih točk: … 3.2.2.6. Število nastavitvenih točk v prostem teku: … 3.2.2.7. Številka homologacije: … 3.2.3. Sistem za dovajanje goriva: mešalna enota/vbrizgavanje plina/vbrizgavanje tekočine/neposredno vbrizgavanje (11) 3.2.3.1. Uravnavanje moči zmesi: … 3.2.3.2. Opis sistema in/ali shema in risbe: … … 3.2.3.3. Številka homologacije: … 3.2.4. Mešalna enota 3.2.4.1. Število: … 3.2.4.2. Znamka/znamke: … 3.2.4.3. Tip/tipi: … 3.2.4.4. Mesto vgradnje: … 3.2.4.5. Možnosti nastavitve: … 3.2.4.6. Številka homologacije: … 3.2.5. Vbrizgavanje v sesalni zbiralnik 3.2.5.1. Vbrizgavanje: enotočkovno/večtočkovno (11) 3.2.5.2. Vbrizgavanje: neprekinjeno/simultano/zaporedno (11) 3.2.5.3. Oprema za vbrizgavanje 3.2.5.3.1. Znamka/znamke: … 3.2.5.3.2. Tip/tipi: … 3.2.5.3.3. Možnosti nastavitve: … 3.2.5.3.4. Številka homologacije: … 3.2.5.4. Napajalna črpalka (če je ustrezno): … 3.2.5.4.1. Znamka/znamke: … 3.2.5.4.2. Tip/tipi: … 3.2.5.4.3. Številka homologacije: … 3.2.5.5. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe: … 3.2.5.5.1. Znamka/znamke: … 3.2.5.5.2. Tip/tipi: … 3.2.5.5.3. Številka homologacije: … 3.2.6. Neposredno vbrizgavanje 3.2.6.1. Tlačilka za vbrizgavanje/krmilnik tlaka (11) 3.2.6.1.1. Znamka/znamke: … 3.2.6.1.2. Tip/tipi: … 3.2.6.1.3. Krmiljenje vbrizgavanja: … 3.2.6.1.4. Številka homologacije: … 3.2.6.2. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe 3.2.6.2.1. Znamka/znamke: … 3.2.6.2.2. Tip/tipi: … 3.2.6.2.3. Tlak odpiranja ali karakteristika (12) : … … 3.2.6.2.4. Številka homologacije: … 3.2.7. Elektronska krmilna enota (ECU) 3.2.7.1. Znamka/znamke: … 3.2.7.2. Tip/tipi: … 3.2.7.3. Možnosti nastavitve: … 3.2.8. Oprema, značilna za motorje na zemeljski plin (NG) 3.2.8.1. Različica 1 (le v primeru homologacije motorja za več specifičnih sestav goriva) 3.2.8.1.1. Sestava goriva:



metan (CH4): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol etan (C2H6): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol propan (C3H8): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol butan (C4H10): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol C5/C5+: osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol kisik (O2): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol inertni plin (N2, He itd.): osnova: … % mol najmanj … % mol največ … % mol 3.2.8.1.2. Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe 3.2.8.1.2.1. Znamka/znamke: … 3.2.8.1.2.2. Tip/tipi: … 3.2.8.1.3. Drugo (če je ustrezno) 3.2.8.2. Različica 2 (le v primeru homologacij za več specifičnih sestav goriva)

4. KRMILNI ČASI VENTILOV

4.1. Največji gib ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: … …

4.2. Referenčna območja in/ali območja nastavitev (2) : … …

5. SISTEM VŽIGA (LE MOTORJI NA PRISILNI VŽIG)

5.1. Vrsta sistema vžiga: skupna tuljava in vžigalne svečke/posamezna tuljava in vžigalne svečke/tuljava na vžigalni svečki/drugo (navesti) (2)

5.2. Enota za krmiljenje vžiga 5.2.1. Znamka/znamke: … 5.2.2. Tip/tipi: …

5.4. Krmiljenje vžiga (3) : … stopinj pred zgornjo mrtvo točko pri številu vrtljajev … min–1 in pri absolutnem tlaku zraka v sesalnem zbiralniku (MAP) … kPa

5.5. Vžigalne svečke 5.5.1. Znamka/znamke: … 5.5.2. Tip/tipi: … 5.5.3. Nastavitev razdalje med elektrodama: … mm

5.6. Vžigalna tuljava/vžigalne tuljave 5.6.1. Znamka/znamke: … 5.6.2. Tip/tipi: …









PRILOGA 2A









PRILOGA 2B









PRILOGA 3

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

(Glej odstavek 4.6. tega pravilnika)

I. HOMOLOGACIJA „I“ (Vrstica A). (Glej odstavek 4.6.3. tega pravilnika) Vzorec A Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice A, na dizel ali utekočinjeni naftni plin. Vzorec B Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice A, na zemeljski plin. Pripona za nacionalnim simbolom navaja kvalifikacijo goriva, določeno v skladu z odstavkom 4.6.3.1. tega pravilnika. Zgornje homologacijske oznake, nameščene na motor/vozilo, pomenijo, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 042439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključenimi spremembami 04 in ustreza zadevnim omejitvam iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

II. HOMOLOGACIJA „II“ (Vrstica B1). (Glej odstavek 4.6.3. tega pravilnika) Vzorec C Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice B1, na dizel ali utekočinjeni naftni plin. Vzorec D Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice B1, na zemeljski plin. Pripona za nacionalnim simbolom navaja kvalifikacijo goriva, določeno v skladu z odstavkom 4.6.3.1. tega pravilnika. Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 042 439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključenimi spremembami 04 in ustreza zadevnim omejitvam iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

III. HOMOLOGACIJA „III“ (Vrstica B2). (Glej odstavek 4.6.3. tega pravilnika) Vzorec E Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice B2, na dizel ali utekočinjeni naftni plin. Vzorec F Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice B2, na zemeljski plin. Pripona za nacionalnim simbolom navaja kvalifikacijo goriva, določeno v skladu z odstavkom 4.6.3.1. tega pravilnika. Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 042 439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključenimi spremembami 04 in ustreza zadevnim omejitvam iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

IV. HOMOLOGACIJA „IV“ (Vrstica C). (Glej odstavek 4.6.3. tega pravilnika) Vzorec G Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice C, na dizel ali utekočinjeni naftni plin. Vzorec H Motorji, homologirani v skladu z omejitvami emisij iz vrstice C, na zemeljski plin. Pripona za nacionalnim simbolom navaja kvalifikacijo goriva, določeno v skladu z odstavkom 4.6.3.1. tega pravilnika. Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 in pod številko homologacije 042 439. Ta homologacija pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 49 z vključenimi spremembami 04 in ustreza zadevnim omejitvam iz odstavka 5.2.1. tega pravilnika.

V. MOTOR/VOZILO, HOMOLOGIRANO V SKLADU Z ENIM ALI VEČ PRAVILNIKI (Glej odstavek 4.7. tega pravilnika) Vzorec I Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip motorja/vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnikom št. 49 (raven emisij IV) in Pravilnikom št. 24 ( 13 ). Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je v času zadevne podelitve Pravilnik št. 49 vključeval spremembe 04, Pravilnik št. 24 pa spremembe 03.









PRILOGA 4

PRESKUSNI POSTOPEK

1. UVOD

1.1. Ta priloga opisuje metode ugotavljanja emisij plinastih sestavin, delcev in dima iz motorjev, ki se preskušajo. Opisani so trije preskusni cikli, ki se morajo uporabiti glede na določbe Pravilnika iz odstavka 6.2.: 1.1.1. ESC, ki ga sestavlja cikel 13 ustaljenih preskusnih faz, 1.1.2. ELR, sestavljen iz faz prehodnih stopenj obremenitve pri različnih številih vrtljajev motorja, ki so sestavni del enega preskusnega postopka in se izvajajo zaporedno, 1.1.3. ETC, sestavljen iz sekundnega zaporedja prehodnih stanj.

1.2. Preskus je treba izvesti na motorju, ki je pritrjen na preskusno napravo in priključen na dinamometer.

1.3. Princip merjenja Emisije iz izpuha motorja, ki se merijo, vključujejo plinaste sestavine (ogljikov monoksid, skupne ogljikovodike za dizelske motorje le pri preskusu ESC, nemetanske ogljikovodike za dizelske in plinske motorje le pri preskusu ETC, metan za plinske motorje le pri preskusu ETC ter dušikove okside), delce (le pri dizelskih motorjih, plinskih motorjih na stopnji C) in dim (dizelski motorji le pri preskusu ELR). Razen tega se ogljikov dioksid pogosto uporablja kot sledilni plin za ugotavljanje razmerja redčenja v sistemih redčenja z delnim in celotnim pretokom. V skladu z dobro inženirsko prakso je priporočljivo splošno merjenje ogljikovega dioksida, ker je to odličen način za odkrivanje težav pri merjenju med potekom preskusa. 1.3.1. Preskus ESC Na motorju, ki se pred preskusom ogreje na delovno temperaturo, se morajo v predpisanem zaporedju z odvzemanjem vzorca nerazredčenih izpušnih plinov neprekinjeno meriti količine emisij zgornjih izpušnih plinov. Preskusni cikel obsega več različnih faz števila vrtljajev in moči v značilnem delovnem območju dizelskih motorjev. V vsaki fazi se morajo izmeriti koncentracija vsakega plinastega onesnaževala, pretok izpušnih plinov in izstopna moč, izmerjene vrednosti pa se ovrednotijo (utežijo). Vzorec delcev je treba razredčiti s kondicioniranim okoliškim zrakom. Za celoten preskusni postopek je treba vzeti en sam vzorec in zbrati na ustreznih filtrih. Za vsako onesnaževalo je treba izračunati emisijo v gramih na kilovatno uro (kWh), kot je opisano v Dodatku 1 te priloge. Razen tega je treba v upravljanem območju na treh preskusnih točkah, ki jih izbere tehnična služba ( 14 ), izmeriti NOx, izmerjene vrednosti pa se primerjajo z vrednostmi, izračunanimi iz tistih faz preskusnega cikla, ki zajemajo izbrane preskusne točke. S kontrolnim preverjanjem NOx se zagotovi učinkovitost uravnavanja emisij motorja v njegovem značilnem delovnem območju. 1.3.2. Preskus ELR Med predpisanim preskusom odzivnosti na obremenitev ja treba z merilnikom motnosti meriti dimljenje ogretega motorja. Preskus je sestavljen iz obremenjevanja motorja pri konstantnem številu vrtljajev od 10- do 100-odstotne obremenitve pri treh različnih številih vrtljajev. Dodatno je treba izvesti še četrto stopnjo obremenitve, ki jo izbere tehnična služba (14) , dobljeno vrednost pa primerjati z vrednostmi prejšnjih stopenj obremenitve. Največjo vrednost dimljenja je treba ugotoviti z uporabo algoritma za določitev povprečja, kot je opisano v Dodatku 1 te priloge. 1.3.3. Preskus ETC Med predpisanim prehodnim ciklom motorja, ogretega na delovno temperaturo, ki temelji na cestnih voznih vzorcih za težke motorje, vgrajene v tovornjake in avtobuse, je treba po redčenju izpušnih plinov s kondicioniranim okoliškim zrakom meriti zgoraj navedena onesnaževala. Z uporabo povratnih signalov dinamometra o navoru in številu vrtljajev se mora integrirati moč glede na čas cikla, rezultat pa je delo, ki ga opravi motor v tem ciklu. Koncentracijo NOx in HC za cikel je treba ugotoviti z integriranjem signala analizatorja. Koncentracije CO, CO2 in NMHC se lahko ugotovijo z integriranjem signala analizatorja ali z vzorčenjem v vreče. Za delce je treba na ustreznih filtrih zbrati sorazmeren vzorec. Treba je ugotoviti stopnjo pretoka razredčenih izpušnih plinov v ciklu za izračun masnih emisijskih vrednosti onesnaževal. Masne emisijske vrednosti je treba povezati z delom motorja za izračun emisij v gramih na kilovatno uro (kWh) za vsako onesnaževalo, kot je opisano v Dodatku 2 te priloge.

2. PRESKUSNI POGOJI

2.1. Preskusni pogoji za motorje

2.1.1. Treba je izmeriti absolutno temperaturo (Ta) zraka motorja pri vstopu v motor, izraženo v kelvinih, in suh atmosferski tlak (ps), izražen v kPa, ter določiti parameter F, v skladu z naslednjimi določbami: (a) za dizelske motorje: Naravno polnjeni motorji in mehansko tlačno polnjeni motorji: Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega: (b) za plinske motorje:

2.1.2. Veljavnost preskusa Za priznanje veljavnosti preskusa je parameter F: 0,96 ≤ F ≤ 1,06

2.2. Motorji s hlajenjem polnilnega (stisnjenega) zraka

Temperaturo polnilnega zraka je treba zabeležiti ter mora biti pri številu vrtljajev ob največji deklarirani moči in polni obremenitvi v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega zraka, opredeljene v odstavku 1.16.3. Dodatka 1 Priloge 1. Temperatura hladilnega sredstva mora biti najmanj 293 K (20 °C).

Če se uporabi sistem, ki je del preskuševališča, ali zunanje puhalo, mora biti temperatura polnilnega zraka pri številu vrtljajev ob največji deklarirani moči in polni obremenitvi v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega zraka, opredeljene v odstavku 1.16.3. Dodatka 1 Priloge 1. Nastavitev hladilnika polnilnega zraka mora izpolnjevati zgornje pogoje med celotnim preskusnim ciklom.

2.3. Sesalni sistem

Uporabiti se mora sesalni sistem za dovajanje zraka v motor, katerega sesalni upor je v območju ± 100 Pa zgornje meje pri delovanju motorja pri številu vrtljajev pri največji deklarirani moči in polni obremenitvi.

2.4. Izpušni sistem motorja

Uporabiti se mora izpušni sistem, katerega protitlak je v območju ± 1 000 Pa zgornje meje za motor, ki deluje pri številu vrtljajev pri največji deklarirani moči in pri polni obremenitvi ter ima prostornino v območju ± 40 % tiste, ki jo navede proizvajalec. Lahko se uporabi sistem, ki je del preskuševališča, če predstavlja dejanske obratovalne pogoje motorja. Izpušni sistem mora biti v skladu z zahtevami za vzorčenje izpušnih plinov, določenimi v odstavku 3.4. Dodatka 4 Priloge 4 in v odstavkih 2.2.1., EP ter 2.3.1., EP Dodatka 7 Priloge 4.

Če je motor opremljen z napravo za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora imeti izpušna cev enak premer, kot se dejansko uporablja na motorju, še najmanj 4 premere cevi v smeri proti toku do začetka razširjenega dela, ki vsebuje napravo za naknadno obdelavo. Razdalja od prirobnice izpušnega kolektorja ali izstopa iz turbopuhala do naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov mora biti enaka kot pri konfiguraciji vozila ali v okviru proizvajalčevih specifikacij glede razdalje. Protitlak v izpušnem sistemu ali njegova omejitev mora slediti istim merilom kot zgoraj in je lahko nastavljiv z ventilom. Posoda za naknadno obdelavo se lahko med navideznimi pr