01997A1128(01) — SL — 01.04.2016 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:









▼B

SPORAZUM O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU

o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi ( 2 )







KRALJEVINA BELGIJA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v nadaljevanju „države članice“, in EVROPSKA SKUPNOST, EVROPSKA SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO in EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO, v nadaljevanju „Skupnost“, na eni strani in RUSKA FEDERACIJA, v nadaljevanju „Rusija“, na drugi strani SO SE – OB UPOŠTEVANJU pomena zgodovinskih vezi med Skupnostjo, njenimi državami članicami in Rusijo ter njunih skupnih vrednot, OB PRIZNAVANJU želje Skupnosti in Rusije po okrepitvi teh vezi in vzpostavitvi partnerstva in sodelovanja, ki bo okrepilo in razširilo odnose vzpostavljene v preteklosti zlasti s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovini in trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, podpisanim dne 18. decembra 1989, v nadaljevanju „Sporazum iz leta 1989“, OB UPOŠTEVANJU zaveze Skupnosti in njenih držav članic v okviru Evropske unije s Pogodbo o Evropski uniji 7. februarja 1992 ter Rusije h krepitvi političnih in gospodarskih svoboščin, ki predstavljajo osnovo za partnerstvo, OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic k spodbujanju mednarodnega miru in varnosti ter mirnega reševanja sporov in sodelovanju s tem namenom v okviru Združenih narodov in Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter drugih forumov, OB UPOŠTEVANJU trdne zaveze Skupnosti in držav članic ter Rusije polni uveljavitvi vseh načel in določb, vsebovanih v Sklepni listini Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi (KVSE) v sklepnih dokumentih nadaljnjih zasedanj v Madridu in na Dunaju, v dokumentu Bonnske konference KVSE o gospodarskem sodelovanju, v Pariški listini za Novo Evropo in v KVSE Helsinški listini iz leta 1992 „Izzivi sprememb“, OB POTRDITVI zaveze Skupnosti in njenih držav članic ter Rusije ciljem in načelom Evropske energetske listine z 17. decembra 1991 in izjave konference v Lucernu, aprila 1993, V PREPRIČANJU o najvišjem pomenu pravne države in spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic manjšin, uvedbe večstrankarskega sistema s svobodnimi in demokratičnimi volitvami ter ekonomske liberalizacije, katere namen je vzpostavitev tržnega gospodarstva, V PREPRIČANJU, da uveljavitev partnerstva predpostavlja nadaljevanje in doseganje političnih in gospodarskih reform v Rusiji, V ŽELJI, da bi spodbudili proces regionalnega sodelovanja med državami nekdanje ZSSR na področjih, ki jih ureja ta sporazum z namenom pospeševanja razvoja in stabilnosti v regiji, V ŽELJI, da bi vzpostavili in razvijali redni politični dialog o dvostranskih in mednarodnih zadevah v skupnem interesu, OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti Skupnosti, da po potrebi zagotovi tehnično pomoč pri izvajanju gospodarske reforme v Rusiji in pri razvoju gospodarskega sodelovanja, OB UPOŠTEVANJU koristi, ki jih prinaša sporazum za omogočanje postopnega približevanja med Rusijo in širšim območjem sodelovanja v Evropi ter sosednjimi regijami ter za postopno vključevanje v odprt sistem mednarodne trgovine, OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic za liberalizacijo trgovine po načelih Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, v nadaljevanju „GATT“, spremenjenega z urugvajskim krogom trgovinskih pogajanj, in ob upoštevanju ustanovitve Svetovne trgovinske organizacije, v nadaljnjem besedilu „STO“, OB PRIZNAVANJU, da Rusija nima več državne trgovine, da je sedaj država z gospodarstvom v prehodu in da bo sodelovanje med pogodbenicama v oblikah, določenih v tem sporazumu spodbujalo stalni napredek k tržnemu gospodarstvu, ZAVEDAJOČ SE potrebe po izboljšanju pogojev, ki vplivajo na poslovanje in naložbe ter pogojev na področjih, kot so podjetja, delo, opravljanje storitev in pretok kapitala, V PREPRIČANJU, da bo ta sporazum ustvaril novo ozračje za gospodarske odnose med pogodbenicama in predvsem za razvoj trgovine in naložb, ki so bistvenega pomena za gospodarsko prestrukturiranje in tehnološko prenovo, V ŽELJI, da bi vzpostavili tesno sodelovanje na področju varstva okolja z upoštevanjem soodvisnosti med pogodbenicama na tem področju, OB UPOŠTEVANJU namena pogodbenic, da razvijata sodelovanje na področju vesoljskih raziskav, da zagotovita povezljivost dejavnosti na tem področju, V ŽELJI, da spodbujata kulturno sodelovanje in izboljšata pretok informacij – DOGOVORILE NASLEDNJE:







Člen 1

Vzpostavi se partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusijo na drugi. Cilji partnerstva so:

— zagotavljanje primernega okvira za politični dialog med pogodbenicama, ki bi jima omogočal razvoj tesnih političnih odnosov na tem področju,

— pospeševanje trgovine in naložb ter skladnih gospodarskih odnosov med pogodbenicama, ki temelji na načelih tržnega gospodarstva in na ta način spodbujanje njunega trajnostnega razvoja,

— krepitev političnih in gospodarskih svoboščin,

— podpiranje ruskih prizadevanj za utrditev demokracije in razvoj gospodarstva ter prehod v tržno gospodarstvo,

— zagotavljanje podlage za gospodarsko, socialno, finančno in kulturno sodelovanje, ki temelji na načelih vzajemne koristi, vzajemne odgovornosti in vzajemne podpore,

— spodbujanje dejavnosti v skupnem interesu,

— zagotavljanje primernega okvira za postopno vključevanje med Rusijo in širšim območjem sodelovanja v Evropi,

— zagotavljanje pogojev za ustanavljanje območja proste trgovine med Skupnostjo in Rusijo, ki naj bi se v največji meri nanašala na blagovno menjavo med njima, in pogojev za svobodno ustanavljanje gospodarskih družb, čezmejno trgovino s storitvami ter prosti pretok kapitala.







NASLOV I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 2

Spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so določene zlasti v Helsinški sklepni listini in Pariški listini za novo Evropo, je temelj notranje in mednarodne politike pogodbenic in je bistveni element partnerstva in tega sporazuma.

Člen 3

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta naklonjeni razvoju ustreznih naslovov tega sporazuma, zlasti naslova III in člena 53, kolikor bodo dopuščale okoliščine, z namenom, da se med njima vzpostavi območje proste trgovine. Svet za sodelovanje lahko da pogodbenicama priporočila glede razvoja območja proste trgovine. Takšna sprememba se izvede samo s sporazumom med pogodbenicama in v skladu z njunimi notranjimi postopki. Pogodbenici v letu 1998 skupaj pregledata, ali okoliščine omogočajo začetek pogajanj o ustanovitvi območja proste trgovine.

Člen 4

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta z medsebojnim soglasjem skupaj preučili spremembe, ki bi jih bilo treba vključiti v sporazum glede na spremenjene okoliščine, zlasti zaradi položaja, ki bo nastal po vstopu Rusije v GATT/STO. Prvi pregled se izvede tri leta po začetku veljavnosti sporazuma ali ko Rusija pristopi k GATT/STO, kar bo prej.

Člen 5

1. Obravnava po načelu največjih ugodnosti, ki jo Rusija zagotavlja po tem sporazumu, se ne uporablja v prehodnem obdobju, ki poteče pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma, v zvezi s prednostmi, opredeljenimi v Prilogi I, ki jih Rusija zagotavlja drugim državam nekdanje ZSSR. To obdobje se lahko v medsebojnem soglasju pogodbenic za posebna področja podaljša, kjer je to primerno.

2. V primeru obravnave po načelu največjih ugodnosti po naslovu III prehodno obdobje iz odstavka 1 poteče tri leta po začetku veljavnosti sporazuma ali ko Rusija pristopi k GATT/STO, kar bo prej.







NASLOV II

POLITIČNI DIALOG

Člen 6

Med pogodbenicama se vzpostavi reden politični dialog, ki ga nameravata razvijati in krepiti. Dialog spremlja in utrjuje približevanje med Evropsko unijo in Rusijo, podpira politične in gospodarske spremembe, ki potekajo v Rusiji ter prispeva k vzpostavitvi novih oblik sodelovanja. Politični dialog:

— krepi vezi med Rusijo in Evropsko unijo. Gospodarska konvergenca, dosežena s tem sporazumom, bo okrepila njune politične odnose,

— omogoča pospešeno konvergenco stališč o mednarodnih zadevah v obojestranskem interesu in s tem povečuje varnost in stabilnost,

— predvideva, da se bosta pogodbenici trudili za sodelovanje v zadevah v zvezi z upoštevanjem načel demokracije in človekovih pravic in se bosta, če bo treba, posvetovali o zadevah, povezanih z ustreznim izvajanjem teh načel.

Člen 7

1. Srečanja med predsednikom Sveta Evropske unije in predsednikom Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter predsednikom Rusije na drugi potekajo načeloma dvakrat letno.

2. Politični dialog na ministrski ravni poteka v Svetu za sodelovanje, ustanovljenem po členu 90, ob drugih priložnostih pa s trojko Evropske unije, po medsebojnem dogovoru.

Člen 8

Pogodbenici vzpostavita druge postopke in mehanizme političnega dialoga, zlasti v naslednjih oblikah:

— srečanja na ravni višjih uradnikov med trojko Evropske unije na eni strani in državnimi uradniki Rusije na drugi dvakrat letno,

— polna uporaba vseh diplomatskih poti,

— vsa druga sredstva, vključno z možnostjo srečanj strokovnjakov, ki bi prispevala k utrjevanju in razvoju tega dialoga.

Člen 9

Politični dialog na parlamentarni ravni poteka v okviru Odbora za parlamentarno sodelovanje, ustanovljenega na podlagi člena 95.







NASLOV III

BLAGOVNA MENJAVA

Člen 10

1. Pogodbenici si medsebojno zagotavljata obravnavo po splošnem načelu največjih ugodnosti, določenim v odstavku 1 člena I GATT.

2. Določbe odstavka 1 se ne uporabljajo za:

(a) ugodnosti, odobrene sosednjim državam z namenom olajšanja obmejne trgovine;

(b) ugodnosti, odobrene z namenom oblikovanja carinske unije ali območja proste trgovine ali kot posledica oblikovanja take unije ali območja; izraza „carinska unija“ in „območje proste trgovine“ imata enak pomen kot tista v odstavku 8 člena XXIV GATT ali vzpostavljena s postopkom, navedenim v odstavku 10 istega člena GATT;

(c) ugodnosti, odobrene posameznim državam v skladu s pravili GATT in drugimi mednarodnimi dogovori v korist držav v razvoju.

Člen 11

1. Za izdelke z ozemlja ene pogodbenice, ki se uvažajo na ozemlje druge, se ne zaračunavajo neposredni ali posredni notranji davki ali druge notranje dajatve, ki so višji od neposrednih ali posrednih davkov ali dajatev za podobne domače izdelke.

2. Obravnava teh izdelkov ne sme biti manj ugodna od tiste, ki jo za podobne izdelke domačega porekla zagotavljajo zakoni in drugi predpisi o prodaji na notranjem trgu, ponudbi na trgu, nakupu, prevozu, distribuciji ali uporabi. Določba tega odstavka ne onemogočajo uporabe različnih notranjih prevoznih dajatev, ki temeljijo izključno na gospodarskem izkoriščanju prevoznih sredstev in ne na nacionalnem poreklu izdelka.

3. Med pogodbenicama se ustrezno uporabljajo odstavki 8, 9 in 10 člena III GATT.

Člen 12

1. Pogodbenici soglašata, da je načelo prostega prevoza temeljni pogoj za doseganje ciljev tega sporazuma.

V zvezi s tem vsaka pogodbenica zagotavlja neomejen prevoz čez svoje ozemlje ali preko njega za blago s poreklom s carinskega območja druge pogodbenice ali za blago, ki je namenjeno na carinsko območje druge pogodbenice.

2. Med pogodbenicama se uporabljajo pravila iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 člena V GATT.

Člen 13

Med pogodbenicama ustrezno veljajo naslednji členi GATT:

1. člen VII, odstavki 1, 2, 3, 4(a), (b) in (d), 5;

2. člen VIII;

3. člen IX;

4. člen X.

Člen 14

Brez poseganja v pravice in obveznosti iz mednarodnih konvencij o začasnem uvozu blaga, ki zavezujejo obe pogodbenici, si pogodbenici medsebojno odobrita oprostitev uvoznih dajatev in carin za začasno uvoženo blago, v primerih in po postopkih, predvidenih v kateri koli drugi mednarodni konvenciji s tega področja, ki ju zavezuje, v skladu z njunimi lastnimi predpisi. Takšni predpisi se uporabljajo na osnovi obravnave po načelu največjih ugodnosti in zato v skladu z izjemami iz člena 10(2) tega sporazuma. Upoštevajo se pogoji, pod katerimi je katera od pogodbenic sprejela obveznosti, ki izhajajo iz take konvencije.

Člen 15

1. Blago s poreklom iz Rusije se uvaža v Skupnost brez količinskih omejitev, ne da bi to posegalo v določbe členov 17, 20 in 21 tega sporazuma in določbe členov 77, 81, 244, 249 in 280 Akta o pristopu Španije in Portugalske k Skupnosti.

2. Blago s poreklom iz Skupnosti se uvaža v Rusijo brez količinskih omejitev, ne da bi to posegalo v določbe členov 17, 20 in 21 Priloge 2 k temu sporazumu.

Člen 16

Dokler Rusija ne pristopi k GATT/STO, se pogodbenici v okviru Odbora za sodelovanje posvetujeta o njuni uvozni tarifni politiki, vključno s spremembami tarifne zaščite. Taka posvetovanja se zlasti skličejo pred zvišanjem tarifne zaščite.

Člen 17

1. Kadar se kateri koli izdelek uvaža na ozemlje ene pogodbenice v tako povečanih količinah ali pod takšnimi pogoji, da bi to povzročilo ali grozilo, da bo povzročilo znatno škodo domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, lahko Skupnosti oziroma Rusija sprejmeta ustrezne ukrepe v skladu z naslednjimi postopki in pogoji.

2. Preden sprejmeta kakršne koli ukrepe, ali v primerih, za katere velja odstavek 4, čim prej po njihovem sprejetju Skupnost oziroma Rusija posredujeta Odboru za sodelovanje vse pomembne informacije, z namenom, da le-ta poišče rešitev sprejemljivo za obe pogodbenici. Pogodbenici se takoj začneta posvetovati v Odboru za sodelovanje.

3. Če po posvetovanjih pogodbenici ne dosežeta sporazuma o ukrepih za preprečevanje nastalih razmer v 30 dneh od obvestila Svetu za sodelovanje, lahko stranka, ki je posvetovanje predlagala, omeji uvoz tega izdelka v tolikšni meri in za toliko časa, kakor je potrebno, da se prepreči ali popravi škoda.

4. V kritičnih okoliščinah, ko bi odlašanje povzročilo težko popravljivo škodo, lahko pogodbenici sprejmeta ukrepe pred posvetovanji, pod pogojem, da bosta takoj po sprejemu takšnih ukrepov nudili posvetovanja.

5. Pri izbiri ukrepov iz tega člena pogodbenici dajeta prednost tistim, ki kar najmanj ovirajo doseganje ciljev tega sporazuma.

6. Če katera od pogodbenic sprejme zaščitni ukrep v skladu z določbami tega člena, lahko druga odkloni svoje obveznosti do prve pogodbenice, ki izhajajo iz tega naslova v zvezi s znatnim delom enakovredne trgovine.

Druga pogodbenica lahko takšne ukrepe sprejme šele potem, ko je predlagala posvetovanje, in če v 45 dneh po dnevu, ko so bila posvetovanja predlagana, ni bil dosežen dogovor.

7. Pravica do odklona pri obveznostih iz odstavka 6 se prva tri leta veljavnosti zaščitnega ukrepa ne sme izvajati, pod pogojem, da je bil zaščitni ukrep sprejet kot rezultat absolutnega povečanja uvoza za največ štiri leta in v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 18

Nobena določba tega naslova in zlasti člena 17 ne vpliva ali preprečuje, da bi katera izmed pogodbenic sprejela protidampinške ali izravnalne ukrepe v skladu s členom VI GATT, Sporazumom o izvajanju člena VI GATT, Sporazumom o razlagi in uporabi členov VI, XVI in XXIII GATT ali z njimi povezanimi notranjimi predpisi.

Glede protidampinških ali subvencijskih preiskav se pogodbenici strinjata, da preverjata ugotovitve druge pogodbenice in da zainteresirane tretje stranke obveščata o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se lahko sprejme končna odločitev. Pred dokončnim sprejetjem protidampinških in izravnalnih dajatev morata pogodbenici narediti vse za konstruktivno rešitev problema.

Člen 19

Sporazum ne izključuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali prevozu blaga utemeljenih na podlagi javne morale, javnega reda ali javne varnosti, varovanja zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, varstva naravnih virov; varstva naravnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo; ali varstva intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ali s predpisi v zvezi z zlatom in srebrom. Vendar pa take prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med pogodbenicama.

Člen 20

Ta naslov ne sme vplivati na določbe Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Rusko federacijo o trgovini s tekstilnimi izdelki, parafiranemu 12. junija 1993, ki se uporablja retroaktivno od 1. januarja 1993. Poleg tega se člen 15 tega sporazuma ne sme uporabljati za trgovino s tekstilnimi izdelki, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 kombinirane carinske nomenklature.

Člen 21

1. Trgovino z izdelki, zajetimi v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, urejajo:

— določbe tega naslova, razen člena 15,

— po začetku veljavnosti pa določbe sporazuma o količinskih omejitvah glede menjave jeklenih izdelkov ESPJ.

2. Ustanovitev skupine za stike za področje premoga in jekla ureja Protokol 1, ki je priloga temu sporazumu.

Člen 22

Trgovina z jedrskim materialom

1. Trgovino z jedrskim materialom urejajo:

— določbe tega sporazuma, razen členov 15 in 17(1) do (5) in (7),

— določbe členov 6, 7, 14 in 15(1), (2) in (3), prvi stavek, ter (4) in (5) Sporazuma iz leta 1989,

— priložena izmenjava pisem.

2. Ne glede na določbe odstavka 1 tega člena se pogodbenici strinjata, da bosta sprejeli vse potrebne ukrepe, da bi dosegli dogovor o trgovini z jedrskim materialom do 1. januarja 1997.

3. Do sprejema takšnega dogovora se še naprej uporabljajo določbe tega člena.

4. Pogodbenici si bosta prizadevali skleniti sporazum o jedrskih zaščitnih ukrepih, fizičnem varovanju in upravnem sodelovanju pri prenosu jedrskega materiala. Do uveljavitve tega sporazuma za prenos jedrskega materiala veljajo ustrezna zakonodaja in mednarodne obveznosti pogodbenic glede preprečevanja širjenja.

5. Za namen uporabe režima iz odstavka 1:

— se sklici v členih 6 in 15(5) Sporazuma iz leta 1989 na „ta sporazum“ razumejo kot sklici na režim, uveden z odstavkom 1 tega člena,

— se sklici v členu 17(6) tega sporazuma na „ta člen“ razumejo kot sklici na člen 15 Sporazuma iz leta 1989,

— se sklici v členih 6, 7, 14 in 15 Sporazuma iz leta 1989 na „pogodbenici“ razumejo kot sklici na pogodbenici tega sporazuma,

— sklici na „skupni odbor“ v členu 15 Sporazuma iz leta 1989 pomenijo sklice na Odbor za sodelovanje, predviden v členu 92 tega sporazuma.







NASLOV IV

DOLOČBE O POGOJIH POSLOVANJA IN NALOŽBAH







POGLAVJE I

DELOVNI POGOJI

Člen 23

1. Ob upoštevanju zakonov, pogojev in postopkov, ki se uporabljajo v državah članicah, si Skupnost in države članice prizadevajo, da bi zagotovile, da državljani Rusije, ki so zakonito zaposleni na ozemlju države članice, niso diskriminirani zaradi svojega državljanstva v primerjavi z državljani države članice glede delovnih pogojev, nadomestil ali odpuščanja.

2. Ob upoštevanju pogojev in načinov, ki veljajo v Rusiji, Rusija obravnava državljane države članice, ki so zakonito zaposleni na njenem ozemlju, kakor je navedeno v odstavku 1.

Člen 24

Usklajevanje socialne varnosti

Pogodbenici skleneta sporazume:

1. o sprejemu potrebnih določb za uskladitev sistemov socialne varnosti za delavce z ruskim državljanstvom, zakonito zaposlene na ozemlju države članice, in za člane njihovih družin, kjer je to primerno, ki tam zakonito prebivajo, ob upoštevanju pogojev in načinov, veljavnih v vsaki posamezni državi članici. Te določbe zlasti zagotavljajo:

— da se vse zavarovalne dobe, zaposlitve ali bivanja teh delavcev v različnih državah članicah seštevajo za pokojnine za starost, invalidnost in smrt ter za zdravstveno oskrbo delavcev in članov njihovih družin, kjer je to primerno,

— da so vse pokojnine za starost, smrt, nesreče pri delu ali poklicne bolezni, ali za invalidnost, ki nastane zaradi tega, razen prejemkov, ki niso zagotovljeni s prispevki za socialno varnost, prosto prenosljive v skladu z zakonodajo države ali držav članic, v breme katerih gredo,

— posameznim delavcem, kjer je primerno, da prejmejo družinske dodatke za zgoraj navedene člane svoje družine.

2. o sprejemu potrebnih določb za zagotovitev delavcem, ki so državljani države članice in so zakonito zaposleni na ozemlju Rusije, in članom njihovih družin, ki tam zakonito prebivajo, ob upoštevanju pogojev in načinov, ki veljajo v Rusiji, podobno obravnavo, kot je opredeljena v drugi in tretji alinei odstavka 1.

Člen 25

Ukrepi, sprejeti v skladu s členom 24 tega sporazuma, ne vplivajo na pravice ali obveznosti, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov med državami članicami in Rusijo, kadar navedeni sporazumi predvidevajo ugodnejšo obravnavo državljanov držav članic ali Rusije.

Člen 26

Svet za sodelovanje preuči, kaj je mogoče izboljšati pri delovnih pogojih za poslovneže v skladu z mednarodnimi obveznostmi pogodbenic, vključno z obveznostmi z Bonske konference KVSE.

Člen 27

Svet za sodelovanje pripravi priporočila za izvajanje členov 23 in 26 tega sporazuma.







POGLAVJE II

POGOJI, KI VPLIVAJO NA USTANAVLJANJE IN POSLOVANJE GOSPODARSKIH DRUŽB

Člen 28

1. Skupnost in njene države članice na eni strani in Rusija na drugi si medsebojno zagotavljajo za ustanavljanje gospodarskih družb na svojih ozemljih obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki velja za katero koli tretjo državo, in to v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v posamezni pogodbenici.

2. Brez poseganja v pridržke, navedene v Prilogi 3, Skupnost in njene države članice hčerinskim družbam ruskih gospodarskih družb zagotavljajo obravnavo, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo drugim gospodarskim družbam Skupnosti ali gospodarskim družbam Skupnosti, ki so hčerinske družbe katere koli gospodarske družbe tretje države, kar je bolje, v skladu z svojimi zakoni in drugimi predpisi.

3. Brez poseganja v pridržke, navedene v Prilogi 4, Rusija ruskim hčerinskim družbam gospodarskih družb Skupnost zagotavlja obravnavo, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo drugim ruskim gospodarskim družbam ali ruskim gospodarskim družbam, ki so hčerinske družbe katere koli gospodarske družbe tretje države, kar je bolje, in to v skladu z svojimi zakoni in drugimi predpisi.

4. Skupnost in njene države članice na eni strani in Rusija na drugi zagotavljajo podružnicam ruskih gospodarskih družb oziroma gospodarskih družb Skupnosti obravnavo, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo podružnicam gospodarskih družb katere koli tretje države, in to v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

5. Določbe odstavkov 2 in 3 se ne smejo uporabljati z namenom izogibanja zakonov in drugih predpisov pogodbenice glede pravice hčerinskih gospodarskih družb druge pogodbenice, ustanovljenih na ozemlju prve, do dostopa do posameznih področij ali dejavnosti.

Obravnava iz odstavkov 2 in 3 se zagotavlja gospodarskim družbam, ustanovljenim v Skupnosti oziroma v Rusiji od dne začetka veljavnosti tega sporazuma dalje, gospodarskim družbam, ustanovljenim po tem dnevu, pa od dneva ustanovitve.

Člen 29

Za bančne in zavarovalniške storitve, navedene v Prilogi 6, se uporabljajo določbe člena 28 tega sporazuma in naslednje določbe:

1. Za bančne storitve, navedene v Prilogi 6, del B, je način obravnavanja, ki ga priznava Rusija v skladu s členom 28(1) glede ustanavljanja samo za obliko ustanavljanja hčerinskih gospodarskih družb in skladno s členom 28(3), določen v Prilogi 7, del A.

Za zavarovalniške storitve, navedene v Prilogi 6, del A(1) in (2), je način obravnavanja, ki ga priznava Rusija v skladu s členom 28(1), določen v Prilogi 7, del B.

2. Ne glede na druge določbe tega sporazuma se pogodbenici ne sme preprečiti, da bi sprejela varovalne ukrepe, vključno z ukrepi za zaščito investitorjev, vlagateljev, imetnikov zavarovalnih polic ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju s ponudnikom finančnih storitev, ali da bi zagotovila celovitost in stabilnost finančnega sistema. Ti ukrepi se ne smejo uporabljati kot sredstvo izogibanja obveznostim pogodbenice po Sporazumu.

Nobena določba Sporazuma pogodbenici ne nalaga dolžnosti, da razkrije informacije, ki se nanašajo na posle in račune posameznih strank ali katere koli zaupne ali lastniške informacije, s katerimi razpolagajo javni subjekti.

3. Ne glede na določbe dela A(1)(d) in (e) Priloge 7 Skupnost in države članice na eni strani in Rusija na drugi ne smejo sprejeti nobenih novih predpisov ali ukrepov, ki bi uvajali ali poslabšali diskriminacijo glede pogojev ustanavljanja med gospodarskimi družbami druge pogodbenice na njihovem ozemlju in svojimi lastnimi gospodarskimi družbami v primerjavi s stanjem na dan podpisa Sporazuma.

Pogodbenici soglašata, da izraz „poslabšati diskriminacijo“ vključuje poslabšanje diskriminacijskih pogojev ali njihovo razširitev ali ponovno uvedbo po poteku trenutnega obdobja uporabe.

4. V tem sporazumu se glede bančnih dejavnosti gospodarska družba šteje za rusko hčerinsko družbo gospodarske družbe Skupnosti, če je več kot petdeset odstotkov (50 %) delniškega kapitala v lasti gospodarske družbe Skupnosti.

Člen 30

V tem sporazumu:

(a) „ustanovitev“ pomeni za gospodarske družbe Skupnosti ali Rusije iz odstavka (h) tega člena pravico, da začno izvajati gospodarske dejavnosti v obliki ustanavljanja hčerinskih gospodarskih družb in podružnic v Rusiji oziroma Skupnosti.

Glede finančnih storitev iz člena 29 „ustanovitev“ pomeni za gospodarske družbe Skupnosti ali Rusije iz odstavka (h) tega člena pravico, da začno izvajati gospodarske dejavnosti v obliki ustanavljanja hčerinskih gospodarskih družb in podružnic v Rusiji oziroma v Skupnosti, po pridobitvi dovoljenja pristojnih organov v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo pri posamezni pogodbenici;

(b) „hčerinska gospodarska družba“ neke gospodarske družbe pomeni gospodarsko družbo pod dejanskim nadzorom prve;

(c) „gospodarske dejavnosti“ pomenijo industrijske, trgovinske in strokovne dejavnosti, skupaj s finančnimi storitvami;

(d) „podružnica“ gospodarske družbe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično gospodarsko družbo, ki ima svojo upravo v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično gospodarsko družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične gospodarske družbe.

(e) „hčerinska gospodarska družba Skupnosti“ oziroma „ruska hčerinska gospodarska družba“ pomeni „gospodarsko družbo Skupnosti“ oziroma „rusko gospodarsko družbo“, kakor je opredeljena v nadaljevanju, ki je tudi hčerinska gospodarska družba „ruske gospodarske družbe“ oziroma „gospodarske družbe Skupnosti“;

(f) državljan države članice oziroma Rusije pomeni fizično osebo, ki je državljan ene od držav članic oziroma Rusije, v skladu z njihovo notranjo zakonodajo;

(g) „delovanje“ pomeni izvajanje gospodarskih dejavnosti;

Glede finančnih storitev iz člena 29 „delovanje“ pomeni izvajanje gospodarskih dejavnosti, za katere je gospodarska družba, v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo pri posamezni pogodbenici, dobila dovoljenje od pristojnih organov;

(h) „gospodarska družba Skupnosti“ oziroma „ruska gospodarska družba“ pomeni gospodarsko družbo, ustanovljeno v skladu s predpisi države članice oziroma Rusije, z registriranim sedežem ali osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju Skupnosti oziroma Rusije. Če ima gospodarska družba, ustanovljena v skladu s predpisi države članice oziroma Rusije, samo svoj registriran sedež na ozemlju Skupnosti oziroma Rusije, se taka gospodarska družba šteje za gospodarsko družbo Skupnosti oziroma Rusije, če je njeno delovanje v dejanski in trajni povezavi z gospodarstvom ene od držav članic oziroma Rusije.

Glede mednarodnega pomorskega prevoza veljajo določbe tega poglavja in poglavja III za ladjarske družbe, ki imajo sedež zunaj Skupnosti ali Rusije in so pod nadzorom državljanov države članice oziroma Rusije, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici ali Rusiji v skladu z njihovimi predpisi.

V teh določbah se šteje, da mednarodni pomorski prevoz zajema tudi intermodalne prevoze, ki vključujejo pomorski del prevozne verige, brez poseganja v veljavne nacionalne omejitve v zvezi z drugimi načini prevoza blaga in potnikov;

(i) v členu 29 in Prilogi 7 se za bančne storitve iz Priloge 6, del B, „ruska hčerinska gospodarska družba“ ali „hčerinska gospodarska družba Skupnosti“, kakor sta opredeljeni v odstavku (e), nanašata na tako hčerinsko gospodarsko družbo, ki je banka, v skladu s predpisi Rusije oziroma države članice.

V členu 29 in Prilogi 7 se za bančne storitve iz Priloge 6, del B, „gospodarska družba Skupnosti“ ali „ruska gospodarska družba“, kakor sta opredeljeni v odstavku (h), nanašata na tako gospodarsko družbo, ki je banka, v skladu s predpisi države članice oziroma Rusije.

Člen 31

Ne glede na člen 100, določbe tega naslova ne vplivajo na uporabo katerega koli ukrepa s strani ene ali druge pogodbenice, potrebnega za preprečevanje izogibanja njenim ukrepom glede dostopa tretje države na njen trg v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 32

1. Ne glede na določbe poglavja I tega naslova ima gospodarska družba Skupnosti oziroma ruska gospodarska družba, ustanovljena na ozemlju Rusije oziroma Skupnosti, pravico v eni od svojih hčerinskih gospodarskih družb, podružnic ali skupnih podjetij, v skladu z veljavnimi predpisi države gostiteljice tako ustanovljene gospodarske družbe na ozemlju Rusije oziroma Skupnosti, zaposliti ali imeti zaposlene delavce državljane držav članic Skupnosti oziroma Rusije pod pogojem, da so ti delavci ključno osebje, kot je opredeljeno v odstavku 2 tega člena, in da so zaposleni izključno pri gospodarskih družbah, hčerinskih gospodarskih družbah, podružnicah ali skupnih vlaganjih. Dovoljenja za bivanje in delo takih delavcev veljajo samo za čas take zaposlitve.

2. Ključno osebje gospodarskih družb, v odstavku „organizacij“, je „premeščenci znotraj podjetja“, kot je opredeljeno v točki (c) tega odstavka, po spodaj navedenih kategorijah, pod pogojem, da je organizacija pravna oseba in da so bile te osebe pri njej zaposlene ali so bili njeni družbeniki (razen večinskih delničarjev) vsaj neposredno eno leto pred tako premestitvijo:

(a) osebe na vodilnih položajih v organizaciji, ki vodijo zlasti upravljanje podjetja (podružnice, hčerinske gospodarske družbe ali skupnega podjetja), pri čemer jih na splošno nadzorujejo ali usmerjajo predvsem upravni odbor ali delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, kar vključuje:

— vodenje podjetja, oddelka ali pododdelka podjetja,

— nadziranje in usmerjanje drugih nadzornih, strokovnih ali poslovodnih delavcev,

— pooblastilo za osebno zaposlovanje in odpuščanje ali priporočanje zaposlovanja, odpuščanja ali drugih kadrovskih ukrepov;

(b) osebe, zaposlene v organizaciji s posebnimi znanji, bistvenimi za poslovanje, raziskovalno opremo, tehniko ali vodenje podjetja. Presoja takega znanja lahko poleg posebnega znanja, značilnega za podjetje, izraža tudi visoko stopnjo strokovne usposobljenosti glede na vrsto dela ali poslovanja, ki zahteva posebno tehnično znanje, vključno s pripadnostjo poklicu, za opravljanje katerega je potrebno posebno dovoljenje;

(c) „premeščenec znotraj podjetja“ je opredeljen kot fizična oseba, ki dela znotraj organizacije na ozemlju pogodbenice, in je zaradi opravljanja gospodarske dejavnosti začasno premeščena na ozemlje druge pogodbenice; ta organizacija mora imeti svojo glavno poslovno enoto na ozemlju pogodbenice, premestitev pa mora biti opravljena v podjetje te organizacije, ki dejansko opravlja podobno gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice.

Člen 33

Pogodbenici priznavata pomen medsebojnega zagotavljanja nacionalne obravnave glede ustanavljanja in, če v tem sporazumu ni posebej predvideno, glede poslovanja gospodarskih družb druge pogodbenice na ozemlju prve, in se sporazumeta, da bosta preučili možnost gibanja v tej smeri, ki bo zadovoljivo za obe strani in bo upoštevalo vsa priporočila Sveta za sodelovanje.

Člen 34

1. Pogodbenici si prizadevata, da se izogneta sprejemanju ukrepov, ki zaostrujejo pogoje za ustanavljanje in poslovanje družb druge pogodbenice v primerjavi s stanjem, ki je obstajalo na dan pred dnem podpisa sporazuma.

2. Najkasneje do konca tretjega leta po podpisu Sporazuma in nato v časovnih presledkih enega leta pogodbenici v okviru Sveta za sodelovanje pregledata:

— ukrepe, ki jih je posamezna pogodbenica uvedla po podpisu Sporazuma, in vplivajo na ustanavljanje ali delovanje gospodarskih družb ene pogodbenice na ozemlju druge, ter so predmet obveznosti, prevzetih v členu 28, in

— ali pogodbenici lahko prevzameta: — — obveznost, da ne bosta sprejemali ukrepov ali dejanj, ki zaostrujejo pogoje za ustanavljanje in poslovanje gospodarskih podjetij druge pogodbenice v primerjavi s položajem, ki obstaja ob takšnem pregledu, če v tem sporazumu ni posebej predvidena, — druge obveznosti, ki vplivajo na svobodo delovanja — na področjih, za katera se glede obveznosti, prevzetih v členu 28, tako dogovorita pogodbenici.

Če po takem pregledu ena pogodbenica meni, da imajo ukrepi, ki jih je po podpisu Sporazuma uvedla druga pogodbenica, za posledico občutno strožje razmere glede ustanavljanja ali delovanja gospodarskih družb ene pogodbenice na ozemlju druge v primerjavi s stanjem, ki obstaja na dan podpisa Sporazuma, lahko ta pogodbenica od druge zahteva, da se posvetujeta. V takem primeru se uporabljajo določbe dela A v Prilogi 8.

3. Za lažje uresničevanje ciljev tega člena se sprejmejo ukrepi, navedeni v delu B v Prilogi 8.

4. Določbe tega člena ne vplivajo na določbe iz člena 51. Primere, predvidene v členu 51, urejajo izključno določbe tega člena.

Člen 35

1. Člen 28 ne velja za zračni promet, promet po notranjih vodah in pomorski promet.

2. Ne glede na to, vsaka pogodbenica za spodaj navedene dejavnosti ladjarskih agencij, ki ponujajo storitve mednarodnega pomorskega prevoza, vključno s kombiniranim prevozom, ki vključuje pomorski del prometne verige, dovoli gospodarski družbi druge pogodbenice poslovno prisotnost na svojem ozemlju v obliki hčerinskih družb ali podružnic pod pogoji, ki glede ustanavljanja in poslovanja niso manj ugodni od pogojev, ki jih zagotavlja lastnim gospodarskim družbam ali hčerinskim družbam ali podružnicam katere koli tretje države, kar je ugodneje, in to v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v posamezni pogodbenici.

3. Te dejavnosti vključujejo:

(a) trženje in prodajo storitev pomorskega prevoza in sorodnih storitev z neposrednimi stiki s strankami, od ponudbe do izstavitve računa;

(b) nakup in ponovno prodajo prevoza in sorodnih storitev, vključno z notranjim prevozom vseh vrst, ki je potreben za ponujanje integriranih storitev;

(c) pripravo dokumentacije za prevozne dokumente, carinske dokumente ali druge dokumente v zvezi s poreklom in značilnostmi blaga, ki se prevaža;

(d) zagotavljanje poslovnih informacij na kateri koli način, vključno z računalniškimi informacijskimi sistemi in elektronsko izmenjavo podatkov (ob upoštevanju vseh nediskriminacijskih omejitev glede telekomunikacij);

(e) sklepanje poslovnih dogovorov z drugimi ladjarskimi agencijami;

(f) organiziranje v imenu gospodarskih družb, med drugim pristanka ladij ali če je treba prevzema tovora.







POGLAVJE III

ČEZMEJNO OPRAVLJANJE STORITEV

Člen 36

Za področja, našteta v Prilogi 5 k temu sporazumu, si pogodbenici glede čezmejnega opravljanja storitev gospodarskih družb Skupnosti ali ruskih gospodarskih družb na ozemlju Rusije oziroma Skupnosti medsebojno zagotavljata obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo priznavata kateri koli tretji državi, in to v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v posamezni pogodbenici.

Člen 37

Ob upoštevanju določb člena 48 tega sporazuma pogodbenici dovolita za seznam področij v Prilogi 5 k temu sporazumu začasno gibanje fizičnih oseb, ki so predstavniki gospodarskih družb Skupnosti ali Rusije in zaprosijo za začasen vstop zaradi pogajanj glede prodaje čezmejnih storitev ali dogovarjanja o prodaji čezmejnih storitev za navedeno gospodarsko družbo, če ti predstavniki ne sodelujejo pri neposredni javni prodaji ali sami ne opravljajo storitev.

Člen 38

1. Za področja, našteta v Prilogi 5, lahko vsaka pogodbenica določi pogoje čezmejnega opravljanja storitev na svojem ozemlju. V kolikor so te določbe namenjene za splošno uporabo, se izvajajo razumno, objektivno in nepristransko.

2. Odstavek 1 ne vpliva na določbe členov 36 in 50.

3. Najkasneje do konca tretjega leta po podpisu Sporazuma pogodbenici v okviru Sveta za sodelovanje pregledata:

— ukrepe, ki jih je posamezna pogodbenica uvedla po podpisu Sporazuma in ki vplivajo na čezmejno opravljanje storitev iz člena 36, in

— ali pogodbenici lahko prevzameta: — — obveznost, da ne bosta sprejemali ukrepov ali dejanj, ki lahko zaostrujejo pogoje za čezmejno opravljanje storitev iz člena 36 v primerjavi s položajem, ki je obstajal ob pregledu, — druge obveznosti, ki vplivajo na svobodo delovanja — na področjih, za katera se glede obveznosti, prevzetih v členu 36, dogovorita pogodbenici.

Če po takem pregledu ena pogodbenica meni, da imajo ukrepi, ki jih je po podpisu Sporazuma uvedla druga, za posledico občutno strožje razmere glede čezmejnega opravljanja storitev iz člena 36 v primerjavi s stanjem, ki je obstajalo na dan podpisa Sporazuma, lahko prva pogodbenica od druge zahteva, da se posvetujeta. V takem primeru se uporabljajo določbe dela A v Prilogi 8.

4. Za lažje uresničevanje ciljev tega člena se sprejmejo ukrepi, navedeni v delu B v Prilogi 8.

5. Določbe tega člena ne vplivajo na določbe iz člena 51. Primere, predvidene v členu 51, urejajo izključno določbe tega člena.

Člen 39

1. Glede pomorskega prometa se pogodbenici zavezujeta, da bosta učinkovito uporabljali načelo neomejenega dostopa do mednarodnega trga in prometa na podlagi tržnih zakonitosti.

(a) Zgornje določbe ne vplivajo na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o kodeksu vedenja linijskih prevoznikov, kot se uporabljajo za eno ali drugo pogodbenico tega sporazuma. Linijski prevozniki, ki niso člani konference prosto konkurirajo konferenci, če se ravnajo po načelu lojalne konkurence na trgovinski osnovi.

(b) Pogodbenici potrjujeta zavezo poslovanju v skladu z načelom svobodne konkurence, ki je bistvena značilnost trgovine s suhim in tekočim razsutim tovorom.

2. Pri uporabi načel iz odstavka 1 pogodbenici:

(a) od začetka veljavnosti tega Sporazuma pri medsebojnem trgovanju ne uporabljata določb o delitvi tovora iz dvostranskih sporazumov med katero koli državo članico in nekdanjo ZSSR;

(b) ne uvajata dogovorov o delitvi tovora v prihodnjih dvostranskih sporazumih s tretjimi državami o trgovini s suhim in tekočim razsutim tovorom in linijskem prometu. Vendar pa to ne izključuje možnosti takih dogovorov glede tovora linijskih prevozov v tistih izrednih okoliščinah, ko bi prevozniki v linijskem prevozu po morju iz ene ali druge pogodbenice tega sporazuma sicer ne imeli dejanske možnosti za redno trgovsko linijo s tretjo državo;

(c) ob začetku veljavnosti tega sporazuma odpravita vse enostranske ukrepe ter upravne, tehnične in druge ovire, ki bi lahko pomenile prikrito omejevanje ali imele diskriminatorne učinke na prosto opravljanje storitev v mednarodnem pomorskem prometu.

Vsaka pogodbenica med drugim zagotavlja ladjam, ki se uporabljajo za prevoz blaga, potnikov ali obojega, in plujejo pod zastavo druge pogodbenice obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo priznava svojim ladjam za dostop do pristanišč, odprtih za tuje ladje, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev navedenih pristanišč, ter glede s tem povezanih pristojbin in taks, carinskih objektov in določitve privezov ter naprav za natovarjanje in raztovarjanje.

3. Pogodbenici soglašata, da bosta po začetku veljavnosti tega sporazuma, vendar najkasneje 31. decembra 1996, opravili pogajanja o postopnem odpiranju notranjih vodnih poti posamezne pogodbenice državljanom in ladjarskim družbam druge pogodbenice, glede na svobodno opravljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza in prevoza po rekah.

Člen 40

Za vzpostavitev ugodnih pogojev železniškega prevoza med pogodbenicama je dogovorjeno, da bosta obe, v okviru tega sporazuma in z ustreznimi dvostranskimi in večstranskimi mehanizmi, spodbujali:

— olajševanje carinjenja in drugih obmejnih postopkov za tovor in vozni park,

— sodelovanje pri oblikovanju ustreznega voznega parka, ki izpolnjuje zahteve mednarodnega prometa,

— približevanje predpisov in postopkov, ki urejajo mednarodni promet,

— varovanje in razvoj mednarodnega potniškega prometa med državami članicami in Rusijo.

Člen 41

Sodelovanje zagotavlja poštene, uravnotežene in konkurenčne pogoje za trg na področju izstrelitev in prometa v vesolje, osnovan na zanesljivih gospodarskih kazalnikih, zlasti pa bodo storjeni potrebni koraki za spodbujanje pogajanj in izvajanje večstranskih predpisov o mednarodni trgovini s storitvami na področju izstrelitev v vesolje in prometa.

V prehodnem obdobju do leta 2000 se sprejmejo pogoji opravljanja storitev na področju vesoljskih izstrelitev.

Člen 42

Pogodbenici si prizadevata medsebojno zagotoviti vsakršno možno pomoč v zvezi z ukrepi spodbujanja čezmejne trgovine na področju mobilnih satelitskih zvez na svojem ozemlju, skladno z ustreznimi zakoni, prakso in pogoji. Leta 1996 se bosta pogodbenici sestali in preučili možnosti, da si medsebojno priznata obravnavo po načelu največjih ugodnosti za mobilne satelitske storitve.

Člen 43

Za zagotovitev usklajenega razvoja prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi tržnimi potrebami, lahko pogodbenici po začetku veljavnosti tega sporazuma skleneta posebne dogovore o pogojih vzajemnega dostopa na trg in ponujanja prevoznih storitev v transportnem sektorju, v kolikor navedenih pogojev ne obravnava že ta sporazum. Taki sporazumi lahko veljajo za eno samo ali za več kot eno samo vrsto prevoza.







POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 44

V poglavjih II, III in naslovu V se ne upošteva obravnava, ki jo zagotavljajo Skupnost, države članice ali Rusija v skladu z obvezami iz sporazumov o gospodarski integraciji.

Člen 45

Določbe poglavij II in III tega naslova in poglavij naslova V veljajo tudi za gospodarske družbe, ki jih nadzirajo ali so v izključni skupni lasti gospodarskih družb Skupnosti in ruskih gospodarskih družb.

Člen 46

1. Določbe tega naslova se uporabljajo ob upoštevanju omejitev zaradi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

2. Ne uporabljajo se za dejavnosti, ki so na ozemlju vsake od pogodbenic, stalno ali začasno, povezane z izvajanjem pooblastil javnih organov.

Člen 47

Svet za sodelovanje pripravi priporočila za nadaljnjo liberalizacijo trgovine s storitvami, pri čemer upošteva razvoj na področju storitev v pogodbenicah in druge mednarodne obveznosti pogodbenic, zlasti z vidika končnih izidov pogajanj glede Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, v nadaljevanju „GATS“.

Člen 48

Za izvajanje tega naslova določbe Sporazuma ne preprečujejo, da bi pogodbenici uporabljali svoje zakone ali druge predpise v zvezi z vstopom fizičnih oseb in bivanjem v njej, zaposlitvijo, delovnimi pogoji, ustanavljanjem podjetij s strani fizičnih oseb in opravljanjem storitev, pod pogojem, da jih pogodbenici ne uporabljata tako, da bi z uporabo izničili ali omejili koristi, ki za vsako pogodbenico izhajajo iz posamezne določbe tega sporazuma. Zgoraj navedena določba ne posega v uporabo člena 46.

Člen 49

1. Obravnava po načelu največjih ugodnosti, odobrena v skladu z določbami tega naslova ali naslova V se ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih pogodbenici zagotavljata ali jih bosta zagotavljali v prihodnosti na podlagi sporazumov o izogibanju dvojnemu obdavčenju ali drugih davčnih dogovorov.

2. Nobena določba tega naslova ali naslova V se ne razlaga tako, da bi pogodbenicama preprečevala sprejem ali uveljavitev ukrepov za preprečevanje izogibanja davkom ali davčnim utajam v skladu z davčnimi določbami sporazumov o izogibanju dvojnemu obdavčenju in drugih davčnih dogovorov ali notranje davčne zakonodaje.

3. Nobena določba tega naslova ali naslova V se ne razlaga tako, da bi državam članicam ali Rusiji pri uporabi ustreznih določb njihove davčne zakonodaje preprečevalo razlikovanje med davkoplačevalci, ki niso v enakem položaju, zlasti glede na kraj njihovega bivanja.

Člen 50

Brez poseganja v člena 32 in 37 se določbe poglavij II, III in IV tega sporazuma ne razlagajo, da bi lahko omogočile:

— državljanom držav članic oziroma Rusije, da bi v kakršni koli vlogi vstopali na ozemlje Rusije oziroma Skupnosti ali tam bivali, zlasti kakor delničarji ali partnerji v družbi ali direktorji ali zaposleni v družbi ali ponudniki ali prejemniki storitev,

— hčerinskim gospodarskim družbam ali podružnicam ruskih gospodarskih družb v Skupnosti, da na ozemlju Skupnosti zaposlijo ali imajo zaposlene državljane Rusije,

— ruskim hčerinskim gospodarskim družbam ali podružnicam gospodarskih družb Skupnosti, da na ozemlju Rusije zaposlijo ali imajo zaposlene državljane držav članic,

— ruskim gospodarskim družbam ali hčerinskim gospodarskim družbam ali podružnicam ruskih gospodarskih družb v Skupnosti, da nudijo delavce, ki so ruski državljani, da na podlagi začasnih pogodb o zaposlitvi delajo za in pod nadzorom drugih oseb,

— gospodarskim družbam Skupnosti ali ruskim hčerinskim gospodarskim družbam ali podružnicam gospodarskih družb Skupnosti, da nudijo delavce, ki so državljani držav članic, da na podlagi začasnih pogodb o zaposlitvi delajo za in pod nadzorom drugih oseb.

Člen 51

1. Obravnava, ki jo zagotavlja ena pogodbenica drugi na podlagi tega sporazuma od enega meseca pred začetkom veljavnosti ustreznih obveznosti iz Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) za sektorje ali za ukrepe, ki so zajeti v GATS, v nobenem primeru ne sme biti bolj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja takšna prva pogodbenica na podlagi določb GATS za vsak storitveni sektor, podsektor in način zagotavljanja storitev.

2. Brez poseganja v enostavnost določb odstavka 1 pogodbenica, ki je prevzela obveznosti iz GATS, drugo pogodbenico obvesti o ustreznih določbah in prilagoditvah tega sporazuma, ki iz tega sledijo.

3. V enem mesecu od dne, ko je druga pogodbenica od pogodbenice, ki je prevzela obveznosti iz GATS, prejela informacijo iz odstavka 2, lahko druga pogodbenica prvo uradno obvesti, da ima namen prilagoditi obveznosti iz tega naslova in izvesti navedene prilagoditve:

— če je bil storitveni sektor, podsektor ali način izvajanja storitev izključen iz Sporazuma, njegov obseg zmanjšan ali je postal predmet izpolnjevanja pogojev iz odstavka 1, se enak sektor, podsektor ali način opravljanja storitev lahko na enak način izključi ali zmanjša njegov obseg ali se zanj določi obveznost izpolnjevanja enakih ali podobnih pogojev.

4. Navedene prilagoditve, s strani druge pogodbenice, naj bi vodile k ponovni vzpostavitvi ravnotežja obveznosti med pogodbenicama.

5. Če pogodbenica meni, da prilagoditve, na podlagi odstavka 3 niso pripeljale do ponovne vzpostavitve ravnotežja obveznosti med pogodbenicama, lahko ta pogodbenica od druge zahteva, da se v 30 dneh posvetujeta, da bi s kakršno koli drugo primerno prilagoditvijo svojih obveznosti iz tega naslova našli za obe pogodbenici zadovoljivo rešitev.

6. Če v 30 dneh od začetka teh posvetovanj pogodbenici ne najdeta zadovoljive rešitve, se na predlog ene ali druge pogodbenice uporabijo postopki iz člena 101.







NASLOV V

PLAČILA IN KAPITAL

Člen 52

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta med rezidenti Skupnosti in Rusije v prosti konvertibilni valuti dovolili vsa tekoča plačila, ki so povezana s prostim pretokom blaga, storitev ali oseb, izvedenim v skladu z določbami sporazuma.

2. Zagotovi se prosti pretok kapitala med rezidenti Skupnosti in Rusije v obliki neposrednih naložb v gospodarske družbe, ustanovljene v skladu s predpisi države gostiteljice, in naložb v skladu z določbami poglavja II naslova IV, kakor tudi prenos teh naložb v tujino, vključno s kakršnimi koli plačili nadomestil, ki izhajajo iz ukrepov, kot so razlastitev, nacionalizacija ali ukrepi z enakim učinkom, in kakršnega koli dobička, ki iz njih izhaja.

3. Določbe dela 2 ne preprečujejo Rusiji, da bi uporabljala omejitve glede domačih neposrednih naložb ruskih rezidentov. Pogodbenici soglašata, da se pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma posvetujeta glede ohranitve teh omejitev, pri čemer upoštevata ustrezno monetarno, davčno in finančno oceno.

4. Prenosi v zvezi s pretokom kapitala, navedeni v odstavku 2, se izvajajo po enakem menjalnem tečaju kot za tekoče transakcije.

5. Brez poseganja v določbe odstavka 6 in odstavka 7, po petletnem prehodnem obdobju od dneva veljavnosti tega sporazuma pogodbenici ne smeta uvesti nobene nove omejitve na pretok kapitala in s tem povezana tekoča plačila med rezidenti Skupnosti in Rusije in ne smeta zaostriti obstoječih ureditev. Uvajanje omejitev v prehodnem obdobju iz prvega stavka tega odstavka pa ne sme vplivati na pravice in obveznosti pogodbenic iz odstavkov 2, 3, 4 in 9 tega člena.

6. Če po uveljavitvi prepovedi iz odstavka 5 v izrednih okoliščinah pretok kapitala med Skupnostjo in Rusijo povzroči ali grozi, da bo povzročil resne težave pri delovanju tečajne ali monetarne politike v Skupnosti ali Rusiji, lahko Skupnost oziroma Rusija za največ šest mesecev sprejmeta zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala med Skupnostjo in Rusijo, če so taki ukrepi nujno potrebni, kar pa ne posega v odstavka 1 in 2.

7. V skladu z določbami tega člena lahko Rusija, dokler ni vzpostavljena popolna konvertibilnost ruske valute v smislu člena VIII Statuta Mednarodnega denarnega sklada (IMF), uvede devizne omejitve za odobravanje ali najemanje kratkoročnih in srednjeročnih finančnih posojil, če se takšne omejitve uvedejo za Rusijo za odobritev takšnih posojil in so dovoljene v skladu s statusom Rusije v IMF.

Rusija izvaja te omejitve na nediskriminatoren način. Uporabljajo se na način, ki čim manj moti izvajanje tega sporazuma. Rusija nemudoma obvesti Svet za sodelovanje o uvedbi takšnih ukrepov in o vseh spremembah teh ukrepov.

8. Pogodbenici se posvetujeta z namenom olajšanja pretoka kapitala med Skupnostjo in Rusijo, ki bi pospešil doseganje ciljev tega sporazuma. Pogodbenici si zlasti prizadevata za nadaljnjo liberalizacijo pretoka kapitala, ki se nanaša na portfeljske naložbe in komercialne kredite, in pretoka kapitala, ki se nanaša na finančna posojila in kredite, ki jih državljani Skupnosti odobrijo državljanom Rusije. Svet za sodelovanje v prvih petih letih po začetku veljavnosti tega sporazuma pripravi ustrezna priporočila.

9. Pogodbenici si glede svobode tekočih plačil in pretoka kapitala ter načina plačil medsebojno priznavata obravnavo po načelu največjih ugodnosti.







NASLOV VI

KONKURENCA; ZAŠČITA INTELEKTUALNE, INDUSTRIJSKE IN POSLOVNE LASTNINE; SODELOVANJE NA PODROČJU ZAKONODAJE

Člen 53

Konkurenca

1. Pogodbenici soglašata, da bosta z uporabo svoje zakonodaje o konkurenci ali kako drugače nevtralizirali ali odpravili omejitve konkurence s strani podjetij ali omejitve, povzročene zaradi državnih intervencij, če bi te lahko škodile trgovini med Skupnostjo in Rusijo.

2. Za doseganje ciljev iz odstavka 1:

2.1 Pogodbenici sprejemata zakonodajo o omejevanju konkurence in skrbita, da jo podjetja, ki so pod njuno jurisdikcijo, izvajajo.

2.2 Pogodbenici se vzdržita dodeljevanja izvoznih pomoči, ki dajejo prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji izdelkov, ki niso osnovni proizvodi. Pogodbenici prav tako izjavljata, da sta pripravljeni od tretjega leta od dne začetka veljavnosti tega sporazuma uvesti stroge ukrepe za druge vrste pomoči, ki izkrivljajo ali grozijo, da bodo izkrivljala konkurenco, kolikor vplivajo na trgovino med Skupnostjo in Rusijo, vključno z jasno prepovedjo nekaterih pomoči. Te kategorije pomoči in ukrepi, ki se uporabljajo za vsako od njih, se opredelijo skupaj v treh letih po začetku veljavnosti tega sporazuma.

Na zahtevo ene pogodbenice druga zagotovi informacije o svojih programih pomoči ali o posameznih primerih državne pomoči.

2.3 V prehodnem obdobju, ki se izteče pet let po začetku veljavnosti Sporazuma, lahko Rusija sprejme ukrepe, ki niso v skladu z drugim stavkom odstavka 2.2, pod pogojem, da so ti ukrepi uvedeni in se uporabljajo v razmerah, navedenih v Prilogi 9.

2.4 Za državne monopole tržnega značaja pogodbenici izražata svojo pripravljenost, da od tretjega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovita odpravo vsakršne diskriminacije glede pogojev naročanja in trženja blaga med državljani in gospodarskimi družbami pogodbenic.

Glede javnih podjetij ali podjetij, ki so jim države članice ali Rusija podelile izključne pravice, pogodbenici izražata pripravljenost, da od tretjega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovita, da se ne uzakonijo ali obdržijo v veljavi ukrepi, ki izkrivljajo trgovino med Skupnostjo in Rusijo v nasprotju z interesi pogodbenic. Ta določba teh podjetij zakonsko ali dejansko ne sme ovirati pri izvajanju posebnih nalog, ki so jim dodeljene.

2.5 Obdobje iz odstavkov 2.2 in 2.4 lahko pogodbenici sporazumno podaljšata.

3. Na predlog Skupnosti ali Rusije se lahko začnejo posvetovanja v okviru Odbora za sodelovanje o omejitvah ali izkrivljanju konkurence iz odstavkov 1 in 2 ter o izvajanju predpisov o konkurenci, ob upoštevanju omejitev, uvedenih z zakoni o razkritju informacij, zaupnosti in poslovni tajnosti. Na posvetovanjih se lahko obravnavajo tudi vprašanja o razlagi odstavkov 1 in 2.

4. Pogodbenica z izkušnjami pri izvajanju pravil o konkurenci nudi drugi, na njeno zaprosilo in v okviru razpoložljivih sredstev, tehnično pomoč pri razvoju in izvajanju pravil o konkurenci.

5. Zgoraj navedene določbe ne vplivajo na pravico pogodbenice, da glede izkrivljanja trgovine uvede ustrezne ukrepe, zlasti tiste iz člena 18.

Člen 54

Varstvo intelektualne, industrijske in poslovne lastnine

1. V skladu z določbami tega člena in Priloge 10 pogodbenici potrjujeta pomen, ki ga pripisujeta zagotavljanju ustrezne in učinkovite zaščite in uveljavljanja intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

2. Pogodbenici potrjujeta pomen, ki ga pripisujeta obveznostim, ki izhajajo iz naslednjih večstranskih konvencij:

— Pariška konvencija o varstvu industrijske lastnine (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena 1979),

— Madridski sporazum o mednarodnem registriranju znamk (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena 1979),

— Nicejski aranžma o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev za namene registracije znamk (Ženeva, 1977, spremenjen 1979),

— Budimpeštanska pogodba o mednarodnem priznanju depozita mikroorganizmov za namene postopkov patentiranja (1977, spremenjena 1980),

— Pogodba o sodelovanju na področju patentov (Washington, 1970, spremenjena 1979 in 1984),

— Protokol v zvezi z Madridskim sporazumom o mednarodnem registriranju znamk (Madrid, 1989).

3. Pogodbenici redno pregledujeta izvajanje določb tega člena in Priloge 10 v skladu s členom 90. Če se pojavijo problemi s področja intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki vplivajo na pogoje trgovanja, se na predlog ene ali druge pogodbenice začnejo posvetovanja, da se doseže za obe strani zadovoljiva rešitev.

Člen 55

Sodelovanje na področju zakonodaje

1. Pogodbenici priznavata, da je približevanje zakonodaje pomemben pogoj krepitve gospodarskih vezi med Rusijo in Skupnostjo. Rusija si prizadeva zagotoviti postopno združljivost svoje zakonodaje z zakonodajo Skupnosti.

2. Približevanje zakonodaje zajema zlasti naslednja področja: pravo gospodarskih družb, bančno pravo, računovodstvo gospodarskih družb in obdavčenje družb, varstvo delavcev pri delu, finančne storitve, pravila konkurence, javna naročila, varstvo zdravja in življenja ljudi, živali in rastlin, okolje, varstvo potrošnikov, posredno obdavčevanje, carinsko pravo, tehnična pravila in standarde, jedrsko pravo in predpise, promet.







NASLOV VII

GOSPODARSKO SODELOVANJE

Člen 56

1. Skupnost in Rusija pospešujeta širše gospodarsko sodelovanje, da bi tako prispevali k širitvi svojega gospodarstva, ustvarjanju spodbudnega mednarodnega gospodarskega okolja in k vključevanju in sodelovanju med Rusijo in širšim območjem v Evropi. Tako sodelovanje krepi in razvija gospodarske vezi v korist obeh pogodbenic.

2. Usmeritve in drugi ukrepi pogodbenic v zvezi s tem naslovom so zasnovani zlasti v smeri gospodarskih in družbenih reform in prestrukturiranja gospodarskega sistema v Rusiji, vodijo jih potrebe trajnostnega in skladnega družbenega razvoja, v celoti pa upoštevajo tudi zahteve varstva okolja.

3. Sodelovanje med drugim zajema:

— razvoj industrije in prometa,

— raziskovanje novih virov nabave in novih trgov,

— spodbujanje tehnološkega in znanstvenega napredka,

— spodbujanje stalnega socialnega razvoja in razvoja človeških virov ter razvoja lokalnega zaposlovanja,

— spodbujanje regionalnega sodelovanja z namenom njegovega skladnega in trajnostnega razvoja.

4. Pogodbenici menita, da je za skladen razvoj regije poleg vzpostavitve partnerskih odnosov in njunega medsebojnega sodelovanja bistveno, da ohranjata in razvijata sodelovanje z drugimi evropskimi državami in drugimi državami nekdanje ZSSR, in si prizadevata, da bi ta proces spodbudili.

5. Gospodarsko sodelovanje in druge oblike sodelovanja, predvidene s tem sporazumom, lahko, kjer je to mogoče, Skupnost podpre na osnovi ustreznih uredb Sveta o tehnični pomoči državam nekdanje ZSSR, pri čemer upošteva prednostne naloge, o katerih sta se dogovorili pogodbenici. Podpora se lahko zagotavlja tudi z drugimi instrumenti Skupnosti, ki so na voljo.

Pogodbenici posebno pozornost posvečata ukrepom, ki utrjujejo sodelovanje z drugimi državami nekdanje ZSSR.

6. Določbe tega naslova ne vplivajo na izvajanje predpisov pogodbenic o konkurenci in posebnih določb o konkurenci iz tega sporazuma, ki se uporabljajo za podjetja.

Člen 57

Industrijsko sodelovanje

1. Cilj industrijskega sodelovanja je zlasti pospeševanje:

— razvoja poslovnih vezi med gospodarskimi subjekti, vključno z malimi in srednjimi podjetji,

— izboljšanja upravljanja na podjetniški ravni,

— procesa privatizacije v okviru gospodarskega prestrukturiranja in krepitve zasebnega sektorja,

— prizadevanj javnega in zasebnega sektorja za prestrukturiranje in posodobitev industrije v prehodnem obdobju, ki vodi k tržnemu gospodarstvu in pod pogoji, ki zagotavljajo varstvo in trajnostni razvoj okolja,

— preusmeritve obrambne industrije,

— razvoja ustreznih trgovinskih predpisov in prakse na tržni osnovi ter prenosa znanja in izkušenj.

2. V pobudah za industrijsko sodelovanje se upoštevajo prednostne naloge, ki sta jih določili Skupnost in Rusija. Pobude naj bi si zlasti prizadevale ustvariti podjetjem primeren okvir za izboljševanje znanja in izkušenj upravljanja in za spodbujanje preglednosti trga in pogojev izvajanja.

Člen 58

Spodbujanje in zaščita naložb

1. Ob upoštevanju pristojnosti in pooblastil Skupnosti in držav članic je cilj sodelovanja ustvariti ugodno ozračje za domače in tuje zasebne naložbe, predvsem z izboljšanjem pogojev za zaščito naložb, prenos kapitala ter izmenjavo informacij o možnostih za naložbe.

2. Cilji sodelovanja so zlasti:

— sklepanje sporazumov med državami članicami in Rusijo o spodbujanju in zaščiti naložb, na področjih, kjer je to primerno,

— sklepanje sporazumov med državami članicami in Rusijo o izogibanju dvojnemu obdavčenju, kjer je to primerno,

— izmenjava informacij o naložbenih priložnostih, med drugim na trgovinskih sejmih, razstavah, trgovinskih tednih in drugih prireditvah,

— izmenjava informacij o zakonih, drugih predpisih in upravni praksi na področju naložb.

Člen 59

Javna naročila

Pogodbenici sodelujeta pri razvoju pogojev za odprto in konkurenčno dodeljevanje javnih naročil za blago in storitve, zlasti preko javnih razpisov.

Člen 60

Standardi in ugotavljanje skladnosti; varstvo potrošnikov

1. Pogodbenici v okviru svojih pristojnosti in v skladu s svojimi predpisi sprejmeta ukrepe, da zmanjšata razlike, ki obstajajo med njima na področju meroslovja, standardizacije in certificiranja, s spodbujanjem uporabe mednarodno dogovorjenih instrumentov na teh področjih.

Pogodbenici na zgoraj navedenih področjih tesno sodelujeta z ustreznimi evropskimi in drugimi mednarodnimi organizacijami.

Pogodbenici zlasti spodbujata praktično sodelovanje svojih organizacij z namenom, da se začnejo pogajanja o sklenitvi sporazumov o vzajemnem priznavanju na področju ugotavljanja skladnosti.

2. Pogodbenici tesno sodelujeta z namenom doseganja združljivosti njunih sistemov varstva potrošnikov.

To sodelovanja je zlasti namenjeno oblikovanju stalnih sistemov medsebojnega obveščanja o nevarnih izdelkih, izboljšanju obveščenosti potrošnikov, zlasti o cenah, značilnostih izdelkov in ponujenih storitvah, razvoju izmenjav med zastopniki interesov potrošnikov, ter povečanju združljivosti politik varstva potrošnikov.

Člen 61

Rudarstvo in surovine

1. Pogodbenici sodelujeta s ciljem, da bi pospešili razvoj na področju rudarstva in surovin. Posebna pozornost je posvečena sodelovanju na področju neželeznih kovin.

2. Sodelovanje se zlasti osredotoči na naslednja področja:

— izmenjava informacij s področja rudarstva in surovin, vključno s trgovinskimi zadevami,

— sprejemanje in izvajanje okoljske zakonodaje,

— usposabljanje.

3. Pogodbenici redno pregledujeta to sodelovanje v posebnem odboru ali telesu, ki se ustanovi skladno z določbami člena 93.

4. Ta člen ne posega v člene, ki podrobneje obravnavajo surovine, še zlasti ne na člene 21, 65 in 66.

Člen 62

Znanost in tehnologija

1. Pogodbenici spodbujata dvostransko sodelovanje pri civilnih znanstvenih raziskavah in tehnološkem razvoju (RTR), na podlagi vzajemnih koristi in z upoštevanjem razpoložljivosti sredstev, primernega dostopa do njunih lastnih programov in ob upoštevanju ustrezne ravni učinkovitega varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

2. Sodelovanje na področju znanosti in tehnologije obsega:

— izmenjavo znanstvenih in tehničnih informacij,

— skupne razvojne in tehnološko raziskovalne dejavnosti,

— usposabljanje ter programi izmenjave znanstvenikov, raziskovalcev in tehnikov, ki se ukvarjajo s raziskavami in tehnološkim razvojem na obeh straneh.

Če ima takšno sodelovanje obliko dejavnosti, ki vključujejo izobraževanje in/ali usposabljanje, se mora izvajati skladno z določbami člena 63.

Pri opravljanju takšnih dejavnosti sodelovanja se posebno pozornost posveti prerazporeditvi znanstvenikov, inženirjev, raziskovalcev in tehnikov, ki sodelujejo ali so sodelovali pri raziskavah o/in proizvodnji orožja za množično uničevanje.

3. To sodelovanje se izvaja v skladu s posebnimi dogovori, o katerih se pogodbenici pogajata in jih skleneta po postopkih, ki jih sprejme posamezna pogodbenica, in ki med drugim tudi vsebujejo ustrezne določbe o pravicah intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

Člen 63

Izobraževanje in usposabljanje

1. Pogodbenici sodelujeta z namenom dviga ravni splošne izobrazbe in poklicnih kvalifikacij v javnem in zasebnem sektorju.

2. Sodelovanje se zlasti osredotoči na naslednja področja:

— posodobitev visokošolskega izobraževanja in usposabljanja v Rusiji,

— usposabljanje vodstvenih delavcev in višjih državnih uradnikov v javnem in zasebnem sektorju na prednostnih področjih, ki bodo še določena,

— sodelovanje med univerzami, sodelovanje med univerzami in podjetji,

— možnost izmenjave učiteljev, diplomantov, mladih znanstvenikov in raziskovalcev, upravljavcev ter mladih,

— spodbujanje poučevanja na področju evropskih študij v ustreznih institucijah,

— poučevanje jezikov Skupnosti in Rusije,

— podiplomsko usposabljanje konferenčnih tolmačev,

— usposabljanje novinarjev,

— izmenjava postopkov usposabljanja in spodbujanje uporabe sodobnih programov usposabljanja in tehničnih pripomočkov,

— razvoj izobraževanja na daljavo in novih tehnologij usposabljanja,

— usposabljanje nosilcev usposabljanja.

3. Sodelovanje ene pogodbenice v ustreznih programih druge pogodbenice na področju izobraževanja in usposabljanja se lahko predvidi v skladu z njunimi postopki in, kjer je primerno, se vzpostavijo še institucionalni okviri in načrti za sodelovanje na podlagi udeležbe Rusije v programu Tempus.

Člen 64

Kmetijski in živilsko-predelovalni sektor

Cilj sodelovanja je posodobitev, prestrukturiranje in privatizacija kmetijskega in živilsko-predelovalnega sektorja v Rusiji v okoliščinah, ki zagotavljajo upoštevanje okolja. To sodelovanje zajema med drugim razvoj zasebnih kmetij in distribucijskih poti, načinov shranjevanja, trženja in upravljanja, posodobitev podeželske infrastrukture in izboljšanje načrtovanja rabe kmetijskih zemljišč, povečanje produktivnosti, kakovosti in učinkovitosti ter prenos tehnologije ter znanja in izkušenj. Cilj pogodbenic je doseči združljivost njunih sanitarnih in fitosanitarnih standardov.

Člen 65

Energetika

1. V skladu z načeli tržnega gospodarstva in Evropsko energetsko listino ter ob upoštevanju Pogodbe o energetski listini, pogodbenici sodelujeta z namenom, da dosežeta postopno združitev energetskih trgov v Evropi.

2. Sodelovanje med drugim vključuje naslednja področja:

— izboljšanje energetske oskrbe, vključno z varnostjo oskrbe, na gospodaren in okolju neškodljiv način,

— oblikovanje energetske politike,

— izboljšanje vodenja in pravne ureditve energetskega sektorja v skladu s tržnim gospodarstvom,

— uvedba vrste institucionalnih, pravnih, davčnih in drugih pogojev, potrebnih za spodbujanje trgovine in naložb na področju energetike,

— spodbujanje varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti,

— posodobitev energetske infrastrukture, vključno z medsebojno povezavo omrežij za oskrbo s plinom in električnih omrežij,

— okoljski vpliv energetske proizvodnje, oskrbe in porabe, da se preprečijo ali kar najbolj zmanjšajo škodljivi vplivi, ki jih imata na okolje navedeni dejavnosti,

— izboljšanje energetskih tehnologij za preskrbo in uporabo vseh vrst energije,

— upravljanje in tehnično usposabljanje v sektorju energetike.

Člen 66

Jedrsko področje

Ob upoštevanju pristojnosti in pooblastil Skupnosti in držav članic civilno sodelovanje na jedrskem področju poteka med drugim z izvajanjem dveh sporazumov o termonuklearni fuziji in jedrski varnosti, o katerih se sporazumeta pogodbenici.

Člen 67

Vesolje

Brez poseganja v člen 41 pogodbenici spodbujata, kjer je primerno, dolgoročno sodelovanje pri raziskovanju, razvoju in komercialnem izkoriščanju na področju civilnega raziskovanja vesolja. Posebno pozornost posvečata pobudam za čim boljšo izkoriščenost združljivosti svojih dejavnosti na tem področju.

Člen 68

Gradbeništvo

Pogodbenici sodelujeta na področju gradbeništva, zlasti na področjih, ki jih urejajo členi 55, 57, 60, 62, 63 in 77 tega sporazuma.

Cilj tega sodelovanja je med drugim posodobitev in prestrukturiranje gradbenega sektorja v Rusiji skladno z načeli tržnega gospodarstva in ob ustreznem upoštevanju zdravstvenih, varnostnih in okoljskih vidikov.

Člen 69

Okolje

1. Ob upoštevanju Evropske energetske listine in izjave konference v Lucernu iz leta 1993 pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje na področju varovanja okolja in zdravja ljudi.

2. Cilj sodelovanja je boj proti onesnaževanju okolja in predvsem:

— učinkovit nadzor nad ravnjo onesnaževanja in ocenjevanje okolja; sistem obveščanja o stanju okolja,

— boj proti lokalnemu, regionalnemu in čezmejnemu onesnaževanju zraka in vode,

— ekološka obnova,

— trajnostna, energetsko in okoljsko učinkovita proizvodnja in raba energije; varnost industrijskih obratov,

— razvrščanje kemikalij in varno ravnanje z njimi,

— kakovost vode,

— zmanjševanje količine odpadkov, njihova reciklaža in varno odlaganje, izvajanje Baselske konvencije,

— vpliv kmetijstva, erozije zemlje in onesnaževanja s kemikalijami, na okolje,

— varstvo gozdov,

— ohranjanje biološke raznovrstnosti, zaščitenih območij in trajnostne uporabe in ravnanja z biološkimi viri,

— načrtovanje rabe prostora, vključno z gradbeništvom in urbanističnim načrtovanjem,

— uporaba ekonomskih in fiskalnih instrumentov,

— globalne podnebne spremembe,

— okoljsko izobraževanje in ozaveščanje,

— izvajanje Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje iz Espooja.

3. Sodelovanje se odvija predvsem v obliki:

— načrtovanja ravnanja v primeru nesreč in drugih izrednih razmerah,

— izmenjave informacij in strokovnjakov, vključno z informacijami in strokovnjaki s področja prenosa čistih tehnologij in varne ter okolju neškodljive uporabe biotehnologij,

— skupnih raziskovalnih dejavnosti,

— približevanja zakonodaje standardom Skupnosti,

— sodelovanja na regionalni ravni, vključno s sodelovanjem v okviru Evropske agencije za okolje, ki jo je ustanovila Skupnost, in na mednarodni ravni,

— razvoja strategij, še zlasti glede globalnih vprašanj in vprašanj v zvezi s podnebjem, ter z uvajanjem trajnostnega razvoja,

— presoje vplivov na okolje.

Člen 70

Promet

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje na področju prometa.

Cilj sodelovanja na področju prometa je med drugim prestrukturiranje in posodobitev prometnih sistemov in omrežij v Rusiji ter razvoj in po potrebi zagotavljanje združljivosti prometnih sistemov z namenom vzpostavitve globalnega prometnega sistema.

Sodelovanje med drugim zajema:

— posodobitev vodenja in poslovanja cestnega prometa, železnice, pristanišč in letališč,

— posodobitev in razvoj železnic, vodnih poti, cest, pristanišč, letališč in infrastrukture za zračno plovbo, vključno s posodobitvijo glavnih prometnih poti, ki so v skupnem interesu ter čezevropskih povezav za navedene načine prevoza,

— spodbujanje in razvoj multimodalnega prevoza,

— spodbujanje skupnih raziskovalnih in razvojnih programov,

— pripravo zakonodajnega in institucionalnega okvira za razvoj in izvajanje politike, vključno s privatizacijo prevoznega sektorja.

Člen 71

Poštne storitve in telekomunikacije

1. Pogodbenici širita in krepita sodelovanje na tem področju z namenom postopnega združevanja njunih telekomunikacijskih in poštnih omrežij na tehnični ravni. V ta namen začneta predvsem:

— izmenjavati informacije o telekomunikacijskih in poštnih storitvah ter o politikah glede televizije in radiodifuzije,

— izmenjavati tehnične in druge informacije, izvajati programe usposabljanja in svetovanja,

— prenašati tehnologijo ter znanje in izkušnje,

— dajati v izdelavo in izvajanje skupne projekte ustreznim organom obeh pogodbenic,

— spodbujati novo komunikacijsko infrastrukturo, najprej za potrebe gospodarskih in javnih ustanov,

— spodbujati uporabo evropskih tehničnih standardov, sistemov certificiranja in zakonodajnih pristopov,

— sodelovati pri zagotavljanju komunikacije v kritičnih okoliščinah, posvetovati se o izdelavi smernic za sodelovanje operaterjev med elementarnimi nesrečami itd.

2. Navedene dejavnosti se osredotočijo med drugim na naslednja prednostna področja:

— razvoj in posodobitev sektorja integriranih telekomunikacij v Rusiji v okviru tržnih reform in ustvarjanje ustrezne pravne podlage,

— posodobitev telekomunikacijskega omrežja Rusije in njegova vključitev v evropsko in svetovno omrežje na tehnični ravni,

— sodelovanje pri razvoju sistemov za izmenjavo informacij in prenosa podatkov med organizacijami Skupnosti in Rusije,

— vključevanje v čezevropska telekomunikacijska omrežja na tehnični ravni,

— posodobitev poštnih in radiodifuzijskih storitev v Rusiji, vključno s pravnimi in upravnimi vidiki,

— upravljanje telekomunikacijskih, poštnih, televizijskih in radiodifuzijskih storitev v spreminjajočem se gospodarskem okolju obeh pogodbenic, med drugim vključno z organizacijskim ustrojem, strategijo in načrtovanjem, tarifno politiko in nabavnimi načeli.

Člen 72

Finančne storitve

Pogodbenici sodelujeta z namenom, da bi ustvarili in razvili primeren okvir za področje bančnih, zavarovalniških in drugih finančnih storitev v Rusiji, prilagojen razmeram tržnega gospodarstva.

Sodelovanje je osredotočeno na:

— razvijanje računovodskih standardov, ki so primerni za prosto tržno gospodarstvo in so združljivi s standardi, ki so jih sprejele države članice,

— prestrukturiranje bančnega, zavarovalniškega in finančnega sistema,

— izboljšanje nadzora in pravne ureditve v sektorju bančnih, zavarovalniških in finančnih storitev,

— razvijanje združljivih revizijskih sistemov,

— izmenjavanje informacij o svojih veljavnih zakonih ali zakonih v pripravi,

— posodabljanje infrastrukture gospodarskih ali zasebnih bank.

Člen 73

Regionalni razvoj

Pogodbenici krepita medsebojno sodelovanje na področju regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora.

Spodbujata izmenjavo informacij med državnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi o regionalni politiki in politiki načrtovanja rabe prostora ter o načinih oblikovanja regionalne politike, s posebnim poudarkom na razvoju prikrajšanih območij.

Spodbujata neposredne stike med prikrajšanimi območji in javnimi organizacijami, odgovornimi za načrtovanje regionalnega razvoja, med drugim z namenom izmenjave načinov in sredstev za pospeševanje usklajenega regionalnega razvoja.

Člen 74

Sodelovanje na socialnem področju

1. Na področju zdravja in varstva pogodbenici razvijata medsebojno sodelovanje z namenom, da bi izboljšali raven varovanja zdravja in varstva delavcev.

Sodelovanje vključuje predvsem:

— izobraževanje in usposabljanje na področju zdravja in varstva, s posebnim poudarkom na sektorjih z visoko stopnjo tveganja,

— razvoj in spodbujanje preventivnih ukrepov za boj proti boleznim povezanimi z delom in drugim z delom povezanim težavam,

— preprečevanje tveganja hudih nesreč in ravnanje s strupenimi kemikalijami,

— raziskave za razvoj temeljnih znanj glede delovnega okolja in zdravja in varstva delavcev.

2. Pri zaposlovanju sodelovanje vključuje predvsem strokovno pomoč pri:

— optimizaciji trga delovne sile,

— posodobitvi storitev pri iskanju zaposlitve in storitev poklicnega svetovanja,

— načrtovanju in vodenju programov prestrukturiranja,

— spodbujanju razvoja lokalnega zaposlovanja,

— izmenjavi informacij o programih fleksibilnega zaposlovanja, vključno s programi, ki spodbujajo samozaposlovanje ter pospešujejo podjetništvo.

3. Pogodbenici posvečata posebno pozornost sodelovanju na področju socialnega varstva, ki med drugim zajema tudi sodelovanje pri načrtovanju in izvajanju reform socialnega varstva v Rusiji.

Cilj teh reform je razvijanje načinov socialnega varstva v Rusiji, značilnih za tržno gospodarstvo, zajemajo pa vse oblike socialnega varstva.

Sodelovanje zajema tudi tehnično pomoč pri razvoju institucij za socialno zavarovanje z namenom spodbuditi postopen prehod na sistem, sestavljen iz participativne oblike socialnega varstva in socialne pomoči, kakor tudi pri razvoju nevladnih organizacij, ki opravljajo socialne storitve.

Člen 75

Turizem

Pogodbenici povečujeta in razvijata medsebojno sodelovanje, ki zajema:

— olajševanje turistične menjave,

— sodelovanje med uradnimi turističnimi organi,

— povečevanje pretoka informacij,

— prenašanje znanja in izkušenj,

— preučevanje možnosti za skupno delo.

Člen 76

Mala in srednje velika podjetja

1. Pogodbenici si prizadevata za razvoj in krepitev malih in srednjih podjetij ter za sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji iz Skupnosti in Rusije.

2. Pogodbenici spodbujata izmenjavo informacij ter znanja in izkušenj, med drugim na področjih, kot so:

— pravni, upravni, tehnični, davčni, finančni in drugi pogoji, ki so potrebni za ustanovitev in širjenje malih in srednjih podjetij, ter za čezmejno sodelovanje,

— zagotavljanje posebnih storitev za mala in srednja podjetja, kot so usposabljanje na področju managementa in trženja, računovodstvo, obvladovanje kakovosti ter oblikovanje in krepitev agencij, ki opravljajo take storitve,

— vzpostavljanje nepretrganih in stabilnih vezi med subjekti Skupnosti in Rusije, da se izboljša pretok informacij do malih in srednjih podjetij in spodbujanje čezmejnega sodelovanja, med drugim z dostopom do Business Cooperation Network in Euro-Info-Correspondence Centres, če so za vsako navedeno omrežje izpolnjeni potrebni pogoji.

Pogodbenici tesno sodelujeta, da bi zagotovili izpolnitev potrebnih pogojev za dostop do omrežij.

Člen 77

Komunikacije, informatika in informacijska infrastruktura

1. Pogodbenici podpirata razvoj sodobnih načinov ravnanja z informacijami, vključno s sredstvi javnega obveščanja. Sprejmeta vse potrebne ukrepe za spodbujanje učinkovite medsebojne izmenjave informacij. Prednost dajeta programom, katerih namen je nuditi splošni javnosti osnovne informacije o Skupnosti, strokovnim, med drugim poslovnim krogom, pa posebne informacije.

2. Pogodbenici ukreneta vse potrebno za razširitev in okrepitev sodelovanja, da bi vzpostavili ustrezno informacijsko infrastrukturo. V ta namen začneta predvsem:

— izmenjavati informacije o politiki vzpostavljanja informacijske infrastrukture, vključno z ureditveno politiko,

— izkoriščati možnost skupnih projektov na področju raziskav in razvoja informacijske in komunikacijske tehnologije in pri vzpostavljanju informacijske infrastrukture, prilagojene potrebam tržnega gospodarstva, pri čemer upoštevata možnost preusmeritve ruskih podjetij in njihovega interesa za informatizacijo ter omogočata medsebojno povezljivost z informacijsko infrastrukturo Skupnosti,

— razvijati skupne programe usposabljanja strokovnjakov s področja informacijske tehnologije in informacijskih storitev,

— spodbujati uporabo evropskih tehničnih standardov, sistemov certificiranja in zakonodajnih pristopov.

Člen 78

Carine

1. Cilj sodelovanja je doseči združljivost carinskih sistemov obeh pogodbenic.

2. Sodelovanje vključuje zlasti:

— izmenjavo informacij,

— izboljšanje delovnih metod,

— uskladitev in poenostavitev carinskih postopkov v zvezi z blagom, s katerim trgujeta pogodbenici,

— povezavo med tranzitnima sistemoma Skupnosti in Rusije,

— podpiranje pri uvajanju in upravljanju sodobnih carinskih informacijskih sistemov, skupaj z računalniškimi sistemi in carinskimi kontrolnimi točkami,

— medsebojno pomoč in skupne aktivnosti v zvezi z blagom z dvojno rabo, za katere veljajo netarifne omejitve,

— organizacijo seminarjev in usposabljanj. — Po potrebi se zagotavlja tehnična pomoč.

3. Brez poseganja v nadaljnje sodelovanje, predvideno v tem sporazumu in zlasti s členoma 82 in 84, si upravni organi pogodbenic s področja carin medsebojno pomagajo v skladu z določbami Protokola 2.

Člen 79

Sodelovanje na področju statistike

1. Cilj sodelovanja je nadaljnji razvoj učinkovitih statističnih sistemov ter informacijska in programskotehnološka združljivost statističnih podatkov, kar bi pravočasno zagotavljalo zanesljive statistične podatke, potrebne za podporo in spremljanje sodelovanja med pogodbenicama in gospodarske reforme v Rusiji, in bi prispevalo k razvoju zasebnega podjetništva v Rusiji.

2. Pogodbenici sodelujeta zlasti:

— da bi okrepili razvoj učinkovitih statističnih sistemov v Rusiji in predvsem izdelali primeren institucionalni okvir,

— da bi izboljšali standarde usposabljanja in strokovno raven statističnega osebja,

— da bi zagotovili usklajenost z mednarodnimi metodami, standardi in klasifikacijami, zlasti z metodami, standardi in klasifikacijami Skupnosti,

— da bi oskrbovali gospodarske subjekte zasebnega in javnega sektorja z ustreznimi makro- in mikroekonomskimi podatki,

— da bi jamčili za zaupnost podatkov,

— da bi izmenjavali statistične informacije in v ta namen ustvarjati in/ali ustrezno uporabljati zbirke podatkov.

Člen 80

Gospodarstvo

Pogodbenici olajšujeta potek gospodarske reforme in usklajevanje gospodarskih politik s sodelovanjem z namenom izboljšanja razumevanja temeljev njunih gospodarstev ter oblikovanje in izvajanje gospodarske politike v tržnem gospodarstvu.

Pogodbenici:

— izmenjujeta informacije o makroekonomskih dosežkih in pričakovanjih in o razvojni strategiji,

— analizirata gospodarska vprašanja skupnega interesa, vključno z oblikovanjem gospodarske politike in izvedbenih instrumentov,

— spodbujata obsežno sodelovanje med gospodarstveniki in višjimi uradniki z namenom pospešiti prenos informacij ter znanja in izkušenj za načrtovanje gospodarske politike in zagotavljata, da je z rezultati raziskav v zvezi s to politiko seznanjen najširši krog ljudi.

Člen 81

Preprečevanje pranja denarja

1. Pogodbenici se strinjata, da si je nujno potrebno prizadevati in sodelovati z namenom preprečevanja, da se njuni finančni sistemi uporabljajo za pranje prihodkov iz kriminalnih dejavnosti na splošno, in še zlasti iz nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.

2. Sodelovanje na tem področju vključuje upravno in tehnično pomoč z namenom razvijanja primernih standardov za boj proti pranju denarja, ki so enaki standardom, sprejetim na tem področju v Skupnosti in mednarodnih forumih, še zlasti v Projektni skupini za finančno ukrepanje (FATF).

Člen 82

Prepovedane droge

Pogodbenici sodelujeta pri povečevanju učinkovitosti politike in ukrepov proti nedovoljeni proizvodnji, preskrbi in prometu s prepovedanimi drogami, vključno s preprečevanjem zlorabe prehodnih sestavin, ter pri spodbujanju preprečevanja in zmanjševanja povpraševanja po prepovedanih drogah. Sodelovanje med pogodbenicama na tem področju temelji na medsebojnem posvetovanju in tesnem usklajevanju ciljev in ukrepov na posameznih področjih, ki so povezana s prepovedanimi drogami, in med drugim zagotavlja izmenjavo programov usposabljanja, vključno s strokovno pomočjo Skupnosti, če je na voljo.

Člen 83

Sodelovanje na področju ureditve pretoka kapitala in plačil v Rusiji

Brez poseganja v člen 52 in ob priznavanju nujnosti stabilnega delovanja in razvoja notranjega deviznega trga v Rusiji, pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju učinkovitega sistema ureditve pretoka kapitala in plačil v Rusiji.

Ob upoštevanju izkušenj, pristojnosti in ustreznih možnosti držav članic in Skupnosti sodelovanje na tem področju, ob tehnični podpori Skupnosti, zajema med drugim:

— vzpostavitev vezi med pristojnimi organi Skupnosti in držav članic ter Rusije,

— redno izmenjavo informacij,

— pomoč pri razvoju ustreznih predpisov.

Da bi omogočili optimalno izrabo razpoložljivih sredstev, pogodbenici zagotovita tesno usklajevanje z ukrepi, ki so jih sprejele druge države in mednarodne organizacije.







NASLOV VIII

SODELOVANJE NA PODROČJU PREPREČEVANJA NEZAKONITIH DEJAVNOSTI

Člen 84

Pogodbenici vzpostavita sodelovanje, katerega cilj je preprečevanje nezakonitih dejavnosti, kot so:

— nezakonito priseljevanje in nezakonita prisotnost fizičnih oseb z državljanstvom pogodbenic na njunem ozemlju, ob upoštevanju načela in prakse ponovnega sprejema,

— nezakonite gospodarske dejavnosti, vključno s korupcijo,

— nezakonite transakcije z različnim blagom, vključno z industrijskimi odpadki,

— ponarejanje,

— nedovoljen promet z mamili in psihotropnimi snovmi.

Sodelovanje na zgoraj navedenih področjih bo temeljilo na medsebojnem posvetovanju in tesnih medsebojnih odnosih in bo zagotavljalo tehnično in upravno pomoč, vključno z:

— pripravo nacionalne zakonodaje na področju preprečevanja nezakonitih dejavnosti,

— ustanavljanjem informacijskih središč,

— izboljšanjem učinkovitosti ustanov, ki se ukvarjajo s preprečevanjem nezakonitih dejavnosti,

— usposabljanjem osebja in razvojem raziskovalne infrastrukture,

— oblikovanjem obojestransko sprejemljivih ukrepov za preprečevanje nezakonitih dejavnosti.







NASLOV IX

SODELOVANJE NA PODROČJU KULTURE

Člen 85

1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta pospeševali sodelovanje na področju kulture, da bi okrepili obstoječe vezi med njunimi narodi, in spodbujali obojestransko znanje njunih jezikov in poznavanje kulture, ob upoštevanju ustvarjalne svobode in vzajemnega dostopa do kulturnih vrednot.

2. Sodelovanje vključuje zlasti:

— izmenjavo informacij in izkušenj na področju ohranjanja in varstva spomenikov in mest (arhitekturna dediščina),

— kulturno izmenjava med ustanovami, umetniki in drugimi osebami, ki delajo na področju kulture,

— prevajanje literarnih del.

3. Svet za sodelovanje lahko pripravi priporočila za izvajanje tega odstavka.







NASLOV X

FINANČNO SODELOVANJE

Člen 86

Za doseganje ciljev tega sporazuma, zlasti naslovov VI in VII Sporazuma, in skladno s členi 87, 88 in 89, je Rusija upravičena do začasne finančne pomoči Skupnosti preko tehnične pomoči v obliki nepovratnih sredstev za pospeševanje gospodarske preobrazbe v Rusiji.

Člen 87

Ta finančna pomoč je zajeta v okviru programa Tacis, kot je predvideno v ustrezni uredbi Sveta Skupnosti.

Člen 88

Cilji in področja finančne pomoči Skupnosti se določijo v okvirnem programu, ki odraža vzpostavljene prednostne naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita z upoštevanjem potreb Rusije, sposobnosti sektorjev, da to pomoč porabijo ter napredek pri reformah. Pogodbenici o tem obvestita Svet za sodelovanje.

Člen 89

Da bi omogočili optimalno porabo razpoložljivih sredstev, pogodbenici zagotovita, da so prispevki tehnične pomoči dobro usklajeni s prispevki iz drugih virov, kot so države članice, druge države in mednarodne organizacije, kot so Mednarodna banka za obnovo in razvoj in Evropska banka za obnovo in razvoj.







NASLOV XI

INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 90

Ustanovi se Svet za sodelovanje, ki spremlja izvajanje tega sporazuma. Sestaja se na ministrski ravni enkrat na leto in kadar narekujejo okoliščine. Z namenom doseganja ciljev tega sporazuma preučuje vsa pomembna vprašanja, ki izhajajo iz tega sporazuma, in vsa druga dvostranska ali mednarodna vprašanja skupnega interesa. V dogovoru med predstavniki pogodbenic v Svetu za sodelovanje lahko Svet za sodelovanje pripravi ustrezna priporočila.

Člen 91

1. Svet za sodelovanje sestavljajo člani Sveta Evropske unije in člani Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter člani vlade Ruske federacije na drugi.

2. Svet za sodelovanje sprejme svoj poslovnik.

3. Svetu za sodelovanje izmenoma predsedujeta predstavnik Skupnosti in član vlade Ruske federacije.

Člen 92

1. Svetu za sodelovanje pri opravljanju njegovih nalog pomaga Odbor za sodelovanje, ki ga sestavljajo predstavniki članov Sveta Evropske unije in predstavniki Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter predstavniki vlade Ruske federacije na drugi, običajno na ravni višjih državnih uradnikov. Odboru za sodelovanje izmenoma predsedujeta predstavnik Skupnosti in predstavnik vlade Ruske federacije.

Svet za sodelovanje v svojem poslovniku določi naloge Odbora za sodelovanje, ki vključujejo pripravo sestankov Sveta za sodelovanje ter tiste naloge, ki so opredeljene v členih 16, 17 in 53 ter Prilogi 2, in delovanje Odbora.

2. Svet za sodelovanje lahko prenese katero koli svoje pooblastilo na Odbor za sodelovanje, ki bo zagotovil kontinuiteto sestankov Sveta za sodelovanje.

Člen 93

Svet za sodelovanje lahko sprejme sklep o ustanovitvi katerega koli drugega posebnega odbora ali organa, ki mu lahko pomaga pri izpolnjevanju njegovih dolžnosti, ter določi sestavo in dolžnosti takih odborov ali organov ter način njihovega delovanja.

Člen 94

Pri preučevanju zadev, ki se pojavijo v okviru tega sporazuma glede določb, ki se nanašajo na določen člen Sporazuma GATT, Odbor za sodelovanje v največji možni meri upošteva razlago posameznega člena GATT, ki jo na splošno uporabljajo pogodbenice GATT.

Člen 95

Ustanovi se Parlamentarni odbor za sodelovanje. Sestaja se v časovnih presledkih, ki jih sam določi.

Člen 96

1. Parlamentarni odbor za sodelovanje sestavljajo člani Evropskega parlamenta na eni strani in člani Zvezne skupščine Ruske federacije na drugi.

2. Parlamentarni odbor za sodelovanje sprejme svoj poslovnik.

3. Parlamentarnemu odboru za sodelovanje izmenično predsedujeta član Evropskega parlamenta in član Zvezne skupščine Ruske federacije v skladu z določbami poslovnika Odbora.

Člen 97

Parlamentarni odbor za sodelovanje lahko od Sveta za sodelovanje zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, ta pa potem odboru predloži zahtevane informacije.

Parlamentarni odbor za sodelovanje se obvešča o priporočilih Sveta za sodelovanje.

Parlamentarni odbor za sodelovanje lahko daje priporočila Svetu za sodelovanje.

Člen 98

1. V okviru tega sporazuma se pogodbenici zavezujeta zagotavljati fizičnim in pravnim osebam druge pogodbenice v primerjavi z njenimi državljani nediskriminatoren dostop do pristojnih sodišč in upravnih organov pogodbenice, da tam branijo svoje osebne in premoženjske pravice, vključno s pravicami v zvezi z intelektualno, industrijsko in poslovno lastnino.

2. V mejah svojih pooblastil in pristojnosti pogodbenici:

— spodbujata sprejem arbitraže za reševanje sporov, ki nastanejo pri poslovnih transakcijah ali sodelovanju med gospodarskimi subjekti Skupnosti in Rusije,

— soglašata, da lahko v primeru predložitve spora arbitraži, vsaka pogodbenica, razen če pravilnik arbitražnega organa, ki sta ga pogodbenici izbrali, določajo drugače, izbere svojega arbitra, ne glede na njegovo državljanstvo, in da je lahko predsedujoči tretji arbiter ali edini arbiter državljan tretje države,

— svojim gospodarskim subjektom priporočata, da v medsebojnem soglasju izberejo pravo, ki se uporablja za njihovo pogodbo,

— spodbujata uporabo arbitražnih pravil, ki jih je izdala Komisija Združenih narodov za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) in arbitraže centrov iz držav podpisnic Konvencije o priznavanju in izvajanju tujih arbitražnih razsodb, podpisane v New Yorku, 10. junija 1958.

Člen 99

Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenici, da sprejme katere koli ukrepe:

1. za katere meni, da so potrebni za varovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:

(a) za preprečevanje razkrivanja informacij, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

(b) ki se nanašajo na materiale, ki jih je mogoče cepiti, ali na materiale, iz katerih so narejeni;

(c) ki se nanašajo na proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom; na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujno potrebni za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne omejujejo pogojev konkurence za izdelke, ki niso izrecno predvideni v vojaške namene;

(d) v primeru resnih notranjih nemirov, ki bi negativno vplivali na vzdrževanje javnega reda, v primeru vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki bi predstavljale vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzela zaradi ohranjanja miru in mednarodne varnosti; ali

2. ki se ji zdijo nujni zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti in zavez ali avtonomnih ukrepov, sprejetih v skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi obveznostmi in zavezami glede nadzora izdelkov in tehnologije z dvojno rabo.

Člen 100

1. Na področjih, ki jih zajema ta sporazum, in brez poseganja v katere koli posebne določbe tega sporazuma:

— dogovori, ki jih Rusija uporablja v odnosu do Skupnosti, ne smejo povzročati diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani in njihovimi gospodarskimi družbami ali podjetji,

— dogovori, ki jih Skupnost uporablja v odnosu do Rusije, ne smejo povzročati diskriminacije med ruskimi državljani in njihovimi gospodarskimi družbami in podjetji.

2. Določbe odstavka 1 posegajo v pravico pogodbenic, da uporabita ustrezne določbe svoje davčne zakonodaje za davkoplačevalce, ki glede na kraj svojega prebivališča niso v enakem položaju.

Člen 101

1. Pogodbenici lahko Svetu za sodelovanje predložita vse spore glede uporabe ali razlage določb tega sporazuma.

2. Odbor za sodelovanje lahko spor reši s priporočilom.

3. Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 2, lahko pogodbenica uradno obvesti drugo o imenovanju spravnega posredovalca; druga pogodbenica mora potem v dveh mesecih imenovati drugega spravnega posredovalca. Za uporabo tega postopka se šteje, da so Skupnost in države članice ena stranka v sporu.

Tretjega spravnega posredovalca imenuje Svet za sodelovanje.

Spravni posredovalci sprejemajo priporočila z večino glasov. Ta priporočila za pogodbenici niso zavezujoča.

4. Svet za sodelovanje lahko sestavi poslovnik o reševanje sporov.

Člen 102

Pogodbenici soglašata, da se na zahtevo ene izmed njiju nemudoma preko ustreznih poti posvetujeta o obravnavi vseh zadev v zvezi z razlago ali izvajanjem tega sporazuma in drugih pomembnih vidikih odnosov med pogodbenicama.

Določbe tega člena ne vplivajo in ne posegajo v določbe členov 17, 18, 101 in 107.

Člen 103

S tem sporazumom priznana obravnava Rusije v nobenem primeru ne sme biti bolj ugodna od tiste, ki jo države članice priznavajo ena drugi.

Člen 104

Za namene tega sporazuma izraz „pogodbenici“ pomeni na eni strani Skupnost ali njene države članice ali Skupnost in države članice, v skladu z njihovimi pooblastili in Rusijo na drugi.

Člen 105

Če zadeve, ki jih zajema ta sporazum, zajema tudi Pogodba o energetski listini in protokoli, se ob začetku veljavnosti zadev tega sporazuma uporablja Pogodba o energetski listini s protokoli, vendar le, če je taka uporaba v njej predvidena.

Člen 106

Ta sporazum se sklene za začetno obdobje 10 let. Sporazum se avtomatsko podaljša vsako leto pod pogojem, da nobena izmed pogodbenic ne odpove Sporazuma s pisnim uradnim obvestilom drugi vsaj šest mesecev pred prenehanjem njegove veljavnosti.

Člen 107

1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Poskrbita, da se dosežejo cilji, določeni s tem sporazumom.

2. Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila kake obveznosti iz tega sporazuma, lahko ustrezno ukrepa. Preden to stori, predloži Svetu za sodelovanje, razen v primerih posebne nujnosti, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev položaja, z namenom, da se najde za obe pogodbenici sprejemljiva rešitev.

Pri izbiri ukrepov je treba dati prednost tistim, ki kar najmanj ovirajo uresničevanje Sporazuma. Če druga pogodbenica to zahteva, se takšni ukrepi nemudoma uradno sporočijo Svetu za sodelovanje.

Člen 108

Priloge 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10 ter protokola 1 in 2 so sestavni del tega sporazuma.

Člen 109

Dokler se ne dosežejo enakovredne pravice za posameznike in gospodarske subjekte po tem sporazumu, ta sporazum nima vpliva na pravice, ki jim jih zagotavljajo sporazumi, ki zavezujejo eno ali več držav članic na eni strani in Rusijo na drugi, razen na področjih v pristojnosti Skupnosti, in ne brez poseganja v obveznosti držav članic, ki izhajajo iz tega sporazuma na področjih v njihovi pristojnosti.

Člen 110

Sporazum na eni strani velja na ozemljih, kjer se uporabljajo Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s pogoji, določenimi v teh pogodbah, na drugi strani pa na ozemlju Rusije.

Člen 111

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvirnikih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in ruskem jeziku, od katerih so vsa besedila verodostojna pod enakimi pogoji.

Člen 112

Ta sporazum pogodbenici sprejmeta v skladu s svojimi lastnimi postopki.

Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki, navedeni v odstavku 1.

Ta sporazum z dnem začetka veljavnosti na področju odnosov med Skupnostjo in Rusijo nadomesti, brez poseganja v člene 22(1), (3) in (5), Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovini in gospodarskem in trgovinskem sodelovanju, ki je bil podpisan v Bruslju dne 18. decembra 1989.

Hecho en Corfú, el veinticuatro de junio de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfærdiget i Corfu den fireogtyvende juni nitten hundrede og fireoghalvfems.

Geschehen zu Korfu am vierundzwanzigsten Juni neunzehnhundertvierundneunzig.

Έγινε στην Κέρκυρα, στις είκοσι τέσσερις Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τέσσερα.

Done at Corfu on the twenty-fourth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Corfou, le vingt-quatre juin mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Fatto a Corfù, addì ventiquattro giugno millenovecentonovantaquattro.

Gedaan te Korfoe, de vierentwintigste juni negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Corfu, em vinte e quatro de Junho de mil novecentos e noventa e quatro.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

SEZNAM PRILOG

Priloga 1 Okvirni seznam ugodnosti, ki jih Rusija priznava državam nekdanje ZSSR na področjih, ki jih ureja ta sporazum (od januarja 1994) Priloga 2 Odstopanja od člena 15 (količinske omejitve) Priloga 3 Pridržki Skupnosti v skladu s členom 28(2) Priloga 4 Pridržki Rusije v skladu s členom 28(3) Priloga 5 Čezmejno opravljanje storitev Seznam storitev, za katere pogodbenici priznavata obravnavo po načelu največjih ugodnosti Priloga 6 Opredelitve v zvezi s finančnimi storitvami Priloga 7 Finančne storitve Priloga 8 Določbe glede členov 34 in 38 Priloga 9 Prehodno obdobje za določbe o konkurenci in za uvedbo količinskih omejitev Priloga 10 Varstvo intelektualne, industrijske in poslovne lastnine iz člena 54 SEZNAM PROTOKOLOV Protokol 1 o ustanovitvi kontaktne skupine za premog in jeklo Protokol 2 o medsebojni upravni pomoči za pravilno uporabo carinske zakonodaje

﻿PRILOGA 1

OKVIRNI SEZNAM UGODNOSTI, KI JIH RUSIJA PRIZNAVA DRŽAVAM NEKDANJE ZSSR NA PODROČJIH, KI JIH UREJA TA SPORAZUM

(od januarja 1994)

Ugodnosti se odobrijo dvostransko z ustreznimi sporazumi ali ustaljeno prakso. Med drugim zajemajo:

1. Uvozne/izvozne obdavčenje

Uvozne dajatve se ne obračunavajo.

Izvozne dajatve se ne obračunavajo za blago, dobavljeno na podlagi letnih dvostranskih meddržavnih dogovorov o trgovini in sodelovanju, v okviru nomenklature in količinami, ki so v njih navedene, in katero se šteje za „izvoz za potrebe zvezne države“, kot je opredeljen v ustrezni ruski zakonodaji.

Pri uvozu se DDV ne obračunava.

Pri uvozu se trošarine ne obračunavajo.

2. Dodeljevanje kvot in postopki izdajanja dovoljenj

Izvozne kvote za dobave ruskih izdelkov v skladu z letnimi dvostranskimi meddržavnimi sporazumi o trgovini in sodelovanju se oblikujejo enako kot „dobave za državne potrebe“.

3. Posebni pogoji za vse vrste dejavnosti na področju bančništva in financ (vključno z ustanavljanjem, poslovanjem), pretok posebn