02010R1031 — SL — 05.01.2019 — 007.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (Besedilo velja za EGP) (UL L 302 18.11.2010, str. 1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2010

z dne 12. novembra 2010

o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije na podlagi Direktive 2003/87/ES.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja II (letalstvo) Direktive 2003/87/ES in za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja III (nepremične naprave) navedene direktive, ki veljajo za predajo v trgovalnih obdobjih od 1. januarja 2013 dalje.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 ( 1 ), z rokom dobave na dogovorjen datum v prihodnosti po končni ceni na dražbi, določeni v skladu s členom 7(2) te uredbe, pri katerih so pozivi h gibljivemu kritju, ki odražajo cenovna gibanja, plačljivi v gotovini;

2. „standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe (ES) št. 1287/2006, z rokom dobave na dogovorjen datum v prihodnosti po končni ceni na dražbi, določeni v skladu s členom 7(2) te uredbe, pri katerih so lahko pozivi h gibljivemu kritju, ki odražajo cenovna gibanja, kriti bodisi z zavarovanjem s premoženjem ali z dogovorjenim vladnim jamstvom, kar koli izbere centralna nasprotna stranka;

3. „dvodnevna promptna pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje drugi trgovalni dan od dneva dražbe, v skladu s členom 38(2)(a) Uredbe (ES) št. 1287/2006;

4. „petdnevna standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe (ES) št. 1287/2006 z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje v petih trgovalnih dneh od dneva dražbe;

5. „ponudba“ pomeni ponudbo na dražbi za pridobitev neke količine pravic po določeni ceni;

6. „licitacijsko obdobje“ pomeni časovno obdobje, v katerem se lahko predložijo ponudbe;

7. „trgovalni dan“ pomeni kateri koli dan, na katerega sta dražbeni sistem in z njim povezani klirinški sistem ali poravnalni sistem odprta za trgovanje;

8. „investicijsko podjetje“ pomeni isto kot v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;

9. „kreditna institucija“ pomeni isto kot v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 );

10. „finančni instrument“ pomeni isto kot v točki 17 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, razen če je v tej uredbi določeno drugače;

11. „sekundarni trg“ pomeni trg, na katerem osebe kupujejo ali prodajajo pravice, preden ali potem ko so bile dodeljene brezplačno ali prek dražbe;

12. „nadrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členih 1 in 2 Direktive Sveta 83/349/EGS ( 3 );

13. „podrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS;

14. „povezano podjetje“ pomeni podjetje, ki ga z nadrejenim ali podrejenim podjetjem veže odnos v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS;

15. „nadzor“ pomeni isto kot v členu 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 ( 4 ), kot se uporablja v Prečiščenem obvestilu Komisije o pravni pristojnosti ( 5 ). Za določitev pojma nadzora podjetij v državni lasti se uporabljajo uvodna izjava 22 navedene uredbe ter člena 52 in 53 Obvestila;

16. „dražbeni postopek“ pomeni postopek, ki vključuje določitev časovnega razporeda dražb, postopke za dostop do licitiranja, postopke za oddajo ponudb, izvedbo dražbe, izračun in razglasitev izidov dražbe, ureditve za plačilo dolgovanega zneska, dobavo pravic in upravljanje zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje morebitnih tveganj pri transakciji, ter nadzorovanje in spremljanje pravilnega poteka dražb v dražbenem sistemu;

17. „pranje denarja“ pomeni isto kot v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 1(3) in (5) navedene direktive;

18. „financiranje terorizma“ pomeni isto kot v členu 1(4) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 1(5) navedene direktive;

19. „kriminalna dejavnost“ pomeni isto kot v členu 3(4) Direktive 2005/60/ES;

20. „uradni dražitelj“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki ga država članica imenuje za prodajo pravic na dražbi v njenem imenu;

21. „določeni imetniški račun“ pomeni eno ali več vrst imetniškega računa, določenega v veljavni uredbi Komisije, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, za namene sodelovanja v postopku dražbe ali njegovega izvajanja, vključno s hrambo pravic na depozitnem računu do njihove dobave v skladu s to uredbo;

22. „določeni bančni račun“ pomeni bančni račun, ki ga uradni dražitelj, ponudnik ali njegov pravni naslednik imenuje za sprejemanje dolgovanih plačil v skladu s to uredbo;

23. „dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke“ pomeni isto kot v členu 8(1) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 8(2) navedene direktive;

24. „dejanski lastnik“ pomeni isto kot v členu 3(6) Direktive 2005/60/ES;

25. „overjena kopija“ pomeni verodostojno kopijo izvirnega dokumenta, ki je overjena kot dejanska kopija izvirnika pri usposobljenem pravniku, računovodji, notarju ali podobnem strokovnjaku, ki je po nacionalnem pravu zadevne države članice pristojen za uradno potrditev, da je neka kopija resnično kopija izvirnika;

26. „politično izpostavljene osebe“ pomeni isto kot v členu 3(8) Direktive 2005/60/ES;

27. „zloraba trga“ pomeni bodisi trgovanje na podlagi notranjih informacij, kot je opredeljeno v točki 28 tega člena ali prepovedano v členu 38, bodisi tržno manipulacijo, kot je opredeljena v točki 30 tega člena ali v členu 37(b), ali oboje;

28. „trgovanje na podlagi notranjih informacij“ pomeni uporabo notranjih informacij, kot je prepovedana s členi 2, 3 in 4 Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;

29. „notranje informacije“ pomeni isto kot v členu 1(1) Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;

30. „tržna manipulacija“ pomeni isto kot v členu 1(2) Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;

31. „klirinški sistem“ pomeni eno ali več infrastruktur, povezanih z dražbenim sistemom, ki lahko ponujajo storitve obračuna, kritja, pobota, upravljanja zavarovanja s premoženjem, poravnav in dobave ter katere koli druge storitve, ki jih izvaja centralna nasprotna stranka, do katerih se neposredno ali posredno dostopa prek članov centralne nasprotne stranke, ki delujejo kot posredniki med svojimi strankami in centralno nasprotno stranko;

32. „obračun“ pomeni vse postopke, ki potekajo pred začetkom licitacijskega obdobja, med licitacijskim obdobjem in po koncu licitacijskega obdobja do poravnave, kar vključuje upravljanje z vsemi tveganji, ki nastopijo v tem časovnem obdobju, vključno s pobotom, kritjem ali novacijo, ali vse ostale storitve, ki jih po možnosti izvede klirinški ali poravnalni sistem;

33. „kritje“ pomeni postopek, s katerim uradni dražitelj ali ponudnik oziroma eden ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, zagotovi zavarovanje s premoženjem, da zavaruje določen finančni položaj, kar vključuje celoten postopek izmere, izračuna in upravljanja zavarovanja s premoženjem, uporabljenega za zavarovanje takšnih finančnih položajev, s katerim se zagotovi, da so vse plačilne obveznosti ponudnika in vse dobavne obveznosti uradnega dražitelja oziroma enega ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, izpolnjene v zelo kratkem časovnem obdobju;

34. „poravnava“ pomeni plačilo dolgovanega zneska, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik ali centralna nasprotna stranka ali posrednik za poravnavo, za pravice, ki bodo dobavljene temu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo, ter dobavo pravic uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo;

35. „centralna nasprotna stranka“ pomeni subjekt, ki posreduje bodisi neposredno med uradnim dražiteljem in ponudnikom ali njegovim pravnim naslednikom ali med posredniki, ki ju zastopajo, ter deluje kot izključna stranka vsakega izmed njiju, ki zagotavlja plačilo prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju ali posredniku, ki ga zastopa, oziroma dobavo pravic z dražbe ponudniku ali posredniku, ki ga zastopa, v skladu s členom 48;

36. „poravnalni sistem“ pomeni vsako infrastrukturo, ki je ali ni povezana z dražbenim sistemom in lahko nudi storitve poravnave, kar lahko vključuje obračun, pobot, upravljanje zavarovanja s premoženjem ali katere koli druge potrebne storitve, katerih končni cilj je omogočiti dobavo pravic v imenu uradnega dražitelja uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku in plačilo dolgovanega zneska, ki ga uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik nakaže uradnemu dražitelju na enega od naslednjih načinov:

(a) prek bančnega sistema in registra Unije;

(b) prek enega ali več posrednikov za poravnavo, ki delujejo v imenu uradnega dražitelja in ponudnika ali njegovega pravnega naslednika, z neposrednim dostopom do posrednika za poravnavo ali posrednim dostopom prek članov posrednika za poravnavo, ki posredujejo med svojimi strankami in posrednikom za poravnavo;

37. „posrednik za poravnavo“ pomeni subjekt, ki deluje kot posrednik, ki dražbenemu sistemu priskrbi račune, prek katerih se varno prenašajo navodila za prenos pravic za prodajo na dražbi, ki jih da uradni dražitelj ali njegov zastopnik, ter plačilo končne cene na dražbi, ki ga izvedejo uspešni ponudnik, njegov pravni naslednik ali njuni zastopniki, pri čemer prenosi potekajo istočasno ali skoraj istočasno ter na zajamčen način;

38. „zavarovanje s premoženjem“ pomeni oblike dodatnega jamstva iz člena 2(m) Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ), vključno z vsemi pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme kot jamstvo;

39. „regulirani trg“ pomeni isto kot v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;

40. „MSP“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ( 7 );

41. „mali onesnaževalci“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so v treh koledarskih letih pred letom, v katerem sodelujejo na dražbi, povprečno izpustili 25 000 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida ali manj, kot dokazujejo njihove preverjene emisije;

42. „upravljavec trga“ pomeni isto kot v točki 13 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;

43. „sedež“ pomeni kar koli od naslednjega:

(a) kraj bivanja ali stalni naslov v Uniji za namene tretjega pododstavka člena 6(3);

(b) isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ob upoštevanju zahtev člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(2) te uredbe;

(c) isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ob upoštevanju zahtev člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(3) te uredbe, v primeru oseb iz točke (b) člena 18(1) te uredbe;

(d) isto kot v točki 7 člena 4 Direktive 2006/48/ES za namene člena 18(3) te uredbe v primeru oseb iz točke (c) člena 18(1) te uredbe;

(e) isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene člena 19(2) te uredbe v primeru poslovnega združenja, navedenega v točki (d) člena 18(1) te uredbe;

▼M1

(f) isto kot v točki 20(b) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene člena 28(4) in (5), člena 35(4), (5) in (6) ter člena 42(1) te uredbe;

▼M2

44. „strategija izstopa“ pomeni enega ali več določenih dokumentov v skladu s pogodbami imenovanja nadzornika dražbe ali zadevnega dražbenega sistema, v katerem so podrobno določeni načrtovani ukrepi, da se zagotovi:

(a) prenos vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, potrebnih za neprekinjeno izvajanje dražb in nemoteno delovanje dražbenega procesa, ki ga izvaja naslednik dražbenega sistema;

(b) posredovanje naročnikom ali nadzorniku dražbe ali obojim vseh informacij, povezanih z dražbenim postopkom in potrebnih za postopek za oddajo naročil za imenovanje naslednika dražbenega sistema;

(c) tehnična pomoč naročnikom ali nadzorniku dražbe ali nasledniku dražbenega sistema ali kateri koli kombinaciji teh, ki naročnikom, nadzorniku dražbe ali nasledniku dražbenega sistema ali kateri koli kombinaciji teh omogoča razumevanje, dostop ali uporabo relevantnih informacij, zagotovljenih v skladu s točkama (a) in (b).

▼B







POGLAVJE II

ZASNOVA DRAŽB

Člen 4

Finančni produkti na dražbi

▼M4

1. Pravice se dajo v prodajo v dražbenem sistemu v obliki standardiziranih elektronskih pogodb („finančni produkt na dražbi“).

▼M1

2. Vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb.

▼M1 —————

▼B

Člen 5

Oblika dražbe

Dražbe se izvajajo v obliki, ki ponudnikom omogoča, da ponudbe oddajajo v danem licitacijskem obdobju, ne da bi videli ponudbe, ki so jih oddali drugi ponudniki. Vsak uspešen ponudnik za vsako pravico plača isto končno ceno na dražbi, določeno v členu 7, ne glede na ponujeno ceno.

Člen 6

Oddajanje in umik ponudb

1. Najmanjši obseg ponudbe je en lot.

▼M1

En lot, ki ga na dražbi prodaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), šteje 500 pravic.

En lot, ki ga na dražbi prodaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2) ali 30(2), šteje 500 ali 1 000 pravic.

▼B

2. V vsaki ponudbi mora biti navedeno naslednje:

(a) identiteta ponudnika in podatek, ali licitira v svojem imenu ali v imenu stranke;

(b) kadar ponudnik licitira v imenu stranke, identiteta stranke;

(c) količina ponudb kot število pravic v celih večkratnikih lotov po 500 ali 1 000 pravic;

(d) ponujena cena v eurih za vsako pravico, zaokrožena na dve decimalni mesti.

3. Vsaka ponudba se lahko odda, spremeni ali umakne zgolj v danem licitacijskem obdobju.

Oddane ponudbe se lahko spremenijo ali umaknejo do danega roka pred zaključkom licitacijskega obdobja. Ta rok določi zadevni dražbeni sistem in ga objavi na svoji spletni strani vsaj pet trgovalnih dni pred začetkom licitacijskega obdobja.

Vsako ponudbo lahko odda, spremeni ali umakne samo fizična oseba s sedežem v Uniji, ki je imenovana v skladu s členom 19(2)(d) in pooblaščena, da najde ponudnika za vse namene, povezane z dražbami, vključno z oddajanjem ponudb („zastopnik ponudnika“).

Vsaka ponudba postane zavezujoča takoj, ko je oddana, razen če se umakne ali spremeni v skladu s tem odstavkom ali umakne v skladu z odstavkom 4.

4. Če je zadevni dražbeni sistem prepričan, da je bila pri oddaji ponudbe storjena resnična napaka, lahko na zahtevo zastopnika ponudnika napačno oddano ponudbo obravnava kot umaknjeno po zaključku licitacijskega obdobja, vendar preden je bila določena končna cena na dražbi.

5. Prejem, prenos ali oddaja ponudbe s strani investicijskega podjetja ali kreditne institucije pri katerem koli dražbenem sistemu se šteje za investicijsko storitev v smislu točke 2 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, kadar je finančni produkt na dražbi finančni instrument.

Člen 7

Končna cena na dražbi in razreševanje izenačenih ponudb

1. Končna cena na dražbi se določi ob zaključku licitacijskega obdobja.

2. Dražbeni sistem razvrsti prejete ponudbe po vrstnem redu glede na višino ponudbe. Kadar je vrednost več ponudb enaka, se te ponudbe razporedijo z naključnim izborom, skladnim z algoritmom, ki ga dražbeni sistem določi pred dražbo.

Količine, za katere so oddane ponudbe, se seštejejo z začetkom pri najvišji ponujeni ceni. Vrednost ponudbe, pri kateri vsota količin, za katere so oddane ponudbe, ustreza količini pravic za prodajo na dražbi ali jo presega, postane končna cena na dražbi.

3. Vsem ponudbam, ki sestavljajo vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, določeno na podlagi odstavka 2, se dodelijo pravice po končni ceni na dražbi.

4. Kadar skupna količina uspešnih ponudb, določena v skladu z odstavkom 2, presega količino pravic, ki se prodajajo na dražbi, se zadnji ponudbi, ki sestavlja vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, dodeli preostala količina pravic, ki se prodajajo na dražbi.

5. Kadar skupna količina ponudb, razvrščenih v skladu z odstavkom 2, ne dosega količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, dražbeni sistem dražbo prekliče.

6. Kadar je končna cena na dražbi znatno nižja od cene na sekundarnem trgu, ki prevladuje med licitacijskim obdobjem in tik pred njim ob upoštevanju kratkoročne nestanovitnosti cen pravic v določenem obdobju pred dražbo, dražbeni sistem dražbo prekliče.

▼M4

7. Dražbeni sistem pred začetkom dražbe določi metodologijo za uporabo odstavka 6, potem ko se je posvetoval z nadzornikom dražbe, če je imenovan, in obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 56.

V času med dvema licitacijskima obdobjema v istem dražbenemu sistemu lahko zadevni dražbeni sistem metodologijo spremeni. O tem nemudoma obvesti nadzornika dražbe, če je imenovan, in pristojne organe iz člena 56.

Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva morebitno mnenje nadzornika dražbe.

8. Kadar je ena ali več dražb zaporedoma preklicanih na podlagi odstavka 5 ali 6, se skupna količina pravic za prodajo na navedenih dražbah enakomerno razporedi med naslednje dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem.

V primeru pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako štirikratniku števila preklicanih dražb.

V primeru pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako dvakratniku števila preklicanih dražb.

▼B







POGLAVJE III

ČASOVNI RAZPORED DRAŽB

Člen 8

Časovni načrt in pogostost

1. Vsak dražbeni sistem ločeno izvaja dražbe v lastnih rednih ponavljajočih se licitacijskih obdobjih. Licitacijsko obdobje se začne in konča na isti trgovalni dan. Licitacijsko obdobje traja najmanj dve uri. Licitacijska obdobja dveh ali več dražbenih sistemov se ne smejo prekrivati in med dvema zaporednima licitacijskima obdobjema mora biti razmak vsaj dveh ur.

2. Dražbeni sistem določi datum in čas dražb ob upoštevanju državnih praznikov, ki vplivajo na mednarodne finančne trge, in vseh drugih ustreznih dogodkov ali okoliščin, ki bi po mnenju dražbenega sistema lahko vplivali na ustrezen potek dražb, tako da bi bile potrebne spremembe. V dveh tednih vsakega leta v času božiča in novega leta se dražbe ne izvajajo.

▼M4

3. V izjemnih okoliščinah lahko vsak dražbeni sistem po posvetovanju z nadzornikom dražbe, če je imenovan, spremeni čas katerega koli licitacijskega obdobja, tako da o tem obvesti vse osebe, ki bi jih to lahko zadevalo. Zadevni dražbeni sistem kar najbolj upošteva mnenje nadzornika dražbe, če ga ta poda.

▼M1

4. Od šeste dražbe dalje ali prej dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbe pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat tedensko in dražbe pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat na dva meseca, razen v letu 2012, ko navedeni dražbeni sistemi izvajajo dražbe pravic iz poglavja III navedene Direktive najmanj enkrat na mesec.

▼B

Na nobenega od največ dveh dni v tednu, ko dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbo, noben drug dražbeni sistem ne sme izvajati dražb. Kadar dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbe pogosteje kot dva dneva v tednu, določi in objavi, na katera dva dneva ne smejo potekati druge dražbe. To stori najpozneje ob določitvi in objavi, ki sta navedeni v členu 11(1).

▼M4

5. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), se enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah vsako leto avgusta, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v preostalih mesecih leta.

Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), se načeloma enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah vsako leto avgusta, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v preostalih mesecih leta.

▼B

6. Dodatne določbe o časovnem načrtu in pogostosti dražb, ki jih izvaja kateri koli dražbeni sistem razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), so navedene v členu 32.

▼M4

Člen 9

Okoliščine, ki preprečujejo izvajanje dražb

Brez poseganja v uporabo pravil iz člena 58, kjer je to primerno, lahko dražbeni sistem prekliče dražbo, kadar je pravilen potek zadevne dražbe moten ali se pričakuje, da bo moten. Kadar je ena ali več dražb zaporedoma preklicanih, se skupna količina pravic za prodajo na navedenih dražbah enakomerno razporedi med naslednje dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem.

V primeru pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako štirikratniku števila dražb, ki so bile zaporedoma preklicane.

V primeru pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako dvakratniku števila dražb, ki so bile zaporedoma preklicane.

▼B

Člen 10

Letne količine pravic za prodajo na dražbi iz poglavja III Direktive 2003/87/ES

▼M1

1. V Prilogi I k tej uredbi se za vsako državo članico določi količina vseh pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo na dražbi prodane v letu 2012.

▼M6

2. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2013 in 2014, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 9 in 9a navedene direktive za zadevno koledarsko leto, od katere se odštejejo brezplačno dodeljene pravice iz členov 10a(7) in 11(2) navedene direktive ter polovica skupne količine vseh pravic za prodajo na dražbi v letu 2012.

Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi vsako koledarsko leto v obdobju 2015–2018, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 9 in 9a navedene direktive za zadevno koledarsko leto, od katere se odštejejo brezplačno dodeljene pravice iz členov 10a(7) in 11(2) navedene direktive.

▼M5

Količina pravic, ki se bodo prodajale na dražbi v določenem letu v obdobju 2014–2016, določena v skladu s prvim ali drugim pododstavkom tega odstavka, se zmanjša za količino pravic za zadevno leto, določeno v drugem stolpcu preglednice v Prilogi IV k tej uredbi.

Če se v letu 2014 količina zmanjšanj, določena v Prilogi IV, ne more porazdeliti v obdobju, ki je daljše od 9 mesecev, se zmanjša za 100 milijonov pravic in nato za isti znesek za vsako četrtletje. V tem primeru se količine zmanjšanja za leti 2015 in 2016 prilagodijo v enakih obrokih v skladu s tem.

▼M6

Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se bodo prodajale na dražbi od leta 2019, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členom 10(1) in (1a) navedene direktive.

▼M5

Za države članice, ki uporabljajo člen 10c Direktive, in brez poseganja v prvi stavek člena 10c(2) Direktive skupna količina pravic, ki se prodajo na dražbi v danem letu po prilagoditvi, določeni v drugem stolpcu preglednice v Prilogi IV k tej uredbi, ne sme biti manjša od količine pravic, ki se prehodno v tem istem letu brezplačno dodelijo napravam za proizvodnjo električne energije.

Po potrebi se ustrezno poveča skupna količina pravic, ki jih v danem letu v obdobju 2014–2016 na dražbi prodaja država članica, ki uporablja člen 10c Direktive. Skupna količina pravic, prodanih na dražbi, ki se poveča v skladu s prejšnjim stavkom, se nato zniža, da se zagotovi upoštevanje razdelitve v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. Količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, navedene v drugem in tretjem stolpcu preglednice v Prilogi IV k tej uredbi, se prilagodijo tako, da odražajo vsa taka povečanja in zmanjšanja.

▼B

Vse količine, ki bodo prodane na dražbi v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES, se prištejejo h količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, določeni v skladu s prvim ali drugim pododstavkom tega odstavka.

▼M6

Brez poseganja v Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ) se bosta pri količini pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi v zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, upoštevala vsako prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) navedene direktive ter vsaka prilagoditev stopnje brezplačnih dodelitev v skladu s členom 10a(20) navedene direktive in pravic, ki ostanejo v rezervi za nove udeležence v skladu s členom 10a(7) navedene direktive.

3. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2013 dalje, temelji na Prilogi I in na ocenjeni količini pravic, ki bodo prodane na dražbi, ki jo Komisija določi in objavi v skladu s členom 10(1) navedene direktive, ali na najnovejši prilagoditvi prve ocene Komisije, kot je objavljena do 31. januarja predhodnega leta, pri čemer se upoštevajo Sklep (EU) 2015/1814, kjer je to ustrezno, ter v čim večji meri morebitne prehodne brezplačne dodelitve pravic, ki so se ali se bodo odštele od količine pravic, ki bi jih zadevna država članica drugače prodala na dražbi v skladu s členom 10(2) Direktive 2003/87/ES, kot je določeno v členu 10c(2) navedene direktive, ter vsaka prilagoditev v skladu s členoma 24 in 27 navedene direktive.

Brez poseganja v Sklep (EU) 2015/1814 se vse nadaljnje spremembe količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.

4. Brez poseganja v člen 10a(7) Direktive 2003/87/ES je v vsakem danem koledarskem letu delež pravic vsake države članice iz poglavja III navedene direktive, ki bodo prodane na dražbi, enak deležu, določenemu v skladu s členom 10(2) iste direktive, pri čemer se upoštevajo morebitna prehodna brezplačna dodelitev, ki jo navedena država članica izvede v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES v navedenem koledarskem letu, vse morebitne pravice, ki jih bo navedena država članica prodala na dražbi v istem koledarskem letu v skladu s členom 24 navedene direktive, in pravice, ki bodo vključene v rezervo za stabilnost trga ali sproščene iz nje v skladu z drugim pododstavkom člena 1(5) in členom 1(8) Sklepa (EU) 2015/1814.

▼M7

5. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se bodo prodajale na dražbi leta 2020, vključuje tudi količino 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga iz drugega pododstavka člena 10a(8) navedene direktive. Navedene pravice se po količini enakomerno razporedijo med države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s členom 26(1) te uredbe na dan 1. januarja 2018, in se prištejejo h količini pravic, ki se bodo prodajale za vsako izmed njih. Količina 50 milijonov pravic se načeloma enakomerno razporedi po dražbah, ki bodo izvedene v letu 2020.

▼B

Člen 11

Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe

▼M6

1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v vsakem koledarskem letu, do 30. junija predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.

▼M1

2. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določajo in objavljajo časovni razpored dražb, kot je določeno v odstavku 1 tega člena ter v skladu s Prilogo I in ocenjeno količino pravic, ki bodo prodane na dražbi, kot jo je določila in objavila Komisija, ali najnovejšo prilagoditvijo prve ocene Komisije, vključno z vsemi spremembami, na podlagi člena 10(3).

▼B

3. Zadevni dražbeni sistem lahko spremeni licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na posameznih dražbah v zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevata vsako prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) navedene direktive in vsaka prilagoditev stopnje brezplačnih dodelitev v skladu s členom 10a(20) navedene direktive ali pravic, ki ostanejo v rezervi za nove udeležence v skladu s členom 10a(7) navedene direktive.

▼M4

4. Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.

Člen 32 se uporablja tudi za dražbe, ki jih v skladu z drugim pododstavkom člena 30(7) izvede dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).

Člen 12

Letne količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, iz poglavja II Direktive 2003/87/ES

1. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se vsako leto prodaja na dražbi, znaša 15 % pričakovane količine navedenih pravic, ki so v obtoku za zadevno leto. Kadar je količina, prodana na dražbi v danem letu, večja ali manjša od 15 % količine, ki je za zadevno leto dejansko dana v obtok, se razlika izravna s količinami, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem letu. Vse pravice, ki jih je še treba prodati na dražbi po zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, se prodajo na dražbi v prvih štirih mesecih naslednjega leta.

Pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES.

2. Za vsako koledarsko leto v danem trgovalnem obdobju se delež pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, za vsako državo članico določi v skladu s členom 3d(3) navedene direktive.

▼B

Člen 13

Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe

1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah leta 2012, do 30. septembra 2011 ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.

▼M4

2. Od leta 2013 dalje dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, načeloma določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, za vsako koledarsko leto do 30. septembra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.

▼B

Zadevni dražbeni sistem lahko prilagodi licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume plačila in dobave pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f navedene direktive.

3. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, svoje določitve in objave iz odstavkov 1 in 2 utemeljijo na odločitvi, ki jo Komisija sprejme v skladu s členom 3e(3) Direktive 2003/87/ES.

4. Določbe o časovnem razporedu posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.

▼M4

Člen 32 se uporablja tudi za dražbe, ki jih v skladu z drugim pododstavkom člena 30(7) izvede dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).

▼B

Člen 14

Prilagoditve časovnega razporeda dražb

1. Določitve in objave letnih količin pravic, ki bodo prodane na dražbi, ter licitacijskih obdobij, količin, datumov, finančnega produkta na dražbi in datumov plačila in dobave v zvezi s posameznimi dražbami v skladu s členi 10 do 13 in 32(4) se ne spreminjajo, razen za prilagoditve, ki so posledica katere koli od naslednjih okoliščin:

(a) preklic dražbe v skladu s členom 7(5) in (6), členom 9 in členom 32(5);

(b) začasna ukinitev dražbenega sistema razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, kot določa uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;

(c) katera koli odločitev države članice, sprejeta v skladu s členom 30(8);

(d) kakršna koli neizvršena poravnava, navedena v členu 45(5);

(e) preostanek pravic v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES;

(f) prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) Direktive 2003/87/ES, kakršna koli prilagoditev stopnje brezplačne dodelitve v skladu s členom 10a(20) navedene direktive ali preostanek pravic v rezervi za nove udeležence iz člena 10a(7) navedene direktive;

(g) kakršna koli enostranska vključitev dodatnih dejavnosti in plinov v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES;

(h) kateri koli ukrepi, sprejeti v skladu s členom 29a Direktive 2003/87/ES;

(i) začetek veljavnosti sprememb te uredbe ali Direktive 2003/87/ES;

▼M1

(j) kakršno koli pridržanje pravic v skladu s členom 22(5) ali drugim pododstavkom člena 24(1);

▼M6

(k) potreba, da dražbeni sistem prepreči dražbo, ki je v nasprotju s to uredbo ali Direktivo 2003/87/ES;

▼M6

(l) potrebne prilagoditve v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814, ki se določijo in objavijo do 15. julija danega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo.

▼B

2. Kadar način, na katerega je treba izvesti določeno spremembo, ni določen v tej uredbi, zadevni dražbeni sistem navedene spremembe ne izvede, dokler se predhodno ne posvetuje s Komisijo in pridobi njenega mnenja o tem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.







POGLAVJE IV

DOSTOP DO DRAŽB

Člen 15

Osebe, ki lahko neposredno oddajajo ponudbe na dražbi

Brez poseganja v člen 28(3) lahko na dražbi neposredno oddaja ponudbe samo oseba, ki je upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja v skladu s členom 18 in ima dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20.

Člen 16

Način dostopa

1. Dražbeni sistem omogoči sredstva za dostop do svojih dražb na nediskriminatorni osnovi.

▼M4

1a. Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja dražbeni sistem ali katera koli tretja oseba.

▼M1

2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zagotovi, da se do dražb lahko dostopa na daljavo s pomočjo elektronskega vmesnika, ki je varno in zanesljivo dostopen prek interneta.

Poleg tega dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ponudnikom omogoči možnost dostopa do svojih dražb prek temu namenjenih povezav z elektronskim vmesnikom.

▼M4

3. Dražbeni sistem lahko ponudi – države članice pa lahko to od njega tudi zahtevajo – enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb za primere, ko glavni način dostopa iz katerega koli razloga ne bi bil dostopen, pod pogojem, da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v kakršno koli diskriminacijo med ponudniki.

▼M1

Člen 17

Usposabljanje in linija za pomoč uporabnikom

Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), pripravi praktičen spletni modul za usposabljanje o dražbenem postopku, ki ga izvaja, vključno z navodili o tem, kako izpolniti in oddati obrazce, ter simulacijo o tem, kako licitirati na dražbi. Na voljo da tudi linijo za pomoč uporabnikom, ki je dostopna prek telefona, telefaksa in elektronske pošte vsaj v delovnem času vsakega trgovalnega dne.

▼B

Člen 18

Osebe, upravičene do predložitve vloge za dostop do licitiranja

1. Do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah so upravičene naslednje osebe:

▼M4

(a) upravljavec naprave ali operater zrakoplova, ki ima imetniški račun upravljavca ali imetniški račun operaterja zrakoplova in licitira v svojem imenu, vključno z nadrejenim, podrejenim ali povezanim podjetjem, ki je del iste skupine podjetij kot upravljavec ali operater zrakoplova;

▼B

(b) investicijska podjetja, ki so pridobila dovoljenja v skladu z Direktivo 2004/39/ES in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;

(c) kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenja v skladu z Direktivo 2006/48/ES in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;

(d) poslovna združenja oseb, navedenih v točki (a), ki licitirajo v svojem imenu in delujejo kot zastopniki svojih članov;

(e) javni organi ali podjetja v državni lasti držav članic, ki nadzorujejo katero koli od oseb, navedenih v točki (a).

2. Brez poseganja v izjemo iz člena 2(1)(i) Direktive 2004/39/ES, so osebe, za katere velja ta izjema in so pooblaščene v skladu s členom 59 te uredbe, upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v svojem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu strank njihovega glavnega podjetja.

▼M1

3. Osebe iz odstavka 1(b) ali (c) so upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v imenu svojih strank, kadar licitirajo finančne produkte na dražbi, ki niso finančni instrumenti, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v imenu njihovih strank.

▼B

4. Kadar osebe iz odstavka 1(b) in (c) in odstavka 2 licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so takšne stranke tudi same upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2.

Kadar stranke oseb iz prvega pododstavka same licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so tudi takšne stranke upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2. Isto velja za vse nadaljnje stranke nižje v verigi, ki posredno licitirajo na dražbah.

5. Naslednje osebe niso upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah niti ne smejo sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, bodisi v svojem imenu ali v imenu katerih koli drugih oseb, če na zadevnih dražbah sodelujejo v eni od naslednjih vlog:

(a) uradni dražitelj;

(b) dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali katerim koli poravnalnim sistemom, ki sta povezana z njim;

(c) osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje oseb iz točk (a) in (b);

(d) osebe, ki delajo za osebe iz točk (a) in (b).

6. Nadzornik dražbe na dražbi ne sme neposredno ali posredno sodelovati prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.

Osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje nadzornika dražbe, ne smejo na nobeni dražbi neposredno ali posredno sodelovati preko ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.

Osebe, ki delajo za nadzornika dražbe v zvezi z dražbami, ne smejo neposredno ali posredno sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.

7. Možnost, ki jo ima dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, na podlagi členov 44 do 50, da sprejme plačilo, izvrši dobavo ali prevzame zavarovanje s premoženjem od pravnega naslednika uspešnega ponudnika, velja, da ne sme ogroziti uporabe členov 17 do 20.

Člen 19

Zahteve za dostop do licitiranja

▼M6

1. Člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ki so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, brez dodatnih zahtev za dostop, kadar sta izpolnjena naslednja pogoja:

(a) zahteve za dostop člana ali udeleženca do trgovanja s pravicami na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), niso nič manj stroge od tistih, ki so navedene v odstavku 2 tega člena;

(b) dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), prejme vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 2 tega člena, ki niso bile predhodno preverjene.

▼M1

2. Osebe, ki niso člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ter so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, pod pogojem, da:

(a) imajo sedež v Uniji, so upravljavci naprav ali operatorji zrakoplova;

(b) so lastniki določenega imetniškega računa;

(c) so lastniki določenega bančnega računa;

(d) imenujejo vsaj enega zastopnika ponudnika v skladu z opredelitvijo iz tretjega pododstavka člena 6(3);

(e) zadevnemu dražbenemu sistemu v skladu z veljavnimi dolžnostmi skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke zadovoljivo dokažejo svojo identiteto, identiteto svojih dejanskih lastnikov, integriteto, poslovni in trgovalni profil ob upoštevanju načina vzpostavitve odnosa s ponudnikom, vrste ponudnika, narave finančnega produkta na dražbi, višine možnih ponudb ter načina plačila in dobave;

(f) zadevnemu dražbenemu sistemu zadovoljivo dokažejo svoj finančni položaj, zlasti glede tega, ali so sposobni izpolnjevati svoje finančne obveznosti in tekoče obveznosti, ko bodo zapadle;

(g) imajo vzpostavljene ali lahko na zahtevo vzpostavijo notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za izpolnitev največje višine ponudbe, določene v skladu s členom 57;

(h) izpolnjujejo zahteve iz člena 49(1).

▼M6 —————

▼B

3. Osebe, ki spadajo na področje uporabe člena 18(1)(b) in (c) ali člena 18(2) in oddajajo ponudbe v imenu svojih strank, so dolžne dokazati, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) njihove stranke so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2);

(b) imajo ali bodo pravočasno pred začetkom licitacijskega obdobja imele ustrezne notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za:

(i) omogočanje, da obdelujejo ponudbe svojih strank, vključno z oddajo ponudb, zbiranjem plačil in prenosom pravic;

(ii) preprečevanje, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu;

(iii) zagotavljanje, da njihove stranke, ki tudi same delujejo v imenu strank, ki licitirajo na dražbah, uporabljajo zahteve iz odstavka 2 tega člena in tega odstavka ter da isto zahtevajo od svojih strank in od strank svojih strank, kot določa člen 18(4).

Zadevni dražbeni sistem se lahko sklicuje na zanesljive preglede, ki jih izvedejo osebe iz prvega pododstavka tega odstavka, njihove stranke ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4).

Osebe iz prvega pododstavka tega odstavka so odgovorne za zagotovitev, da so sposobne dražbenemu sistemu dokazati, da so pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka izpolnjeni, kadar koli dražbeni sistem to zahteva v skladu s členom 20(5)(d).

Člen 20

Predložitev in obdelava vlog za dostop do licitiranja

▼M1

1. Preden oddajo svojo prvo ponudbo neposredno pri katerem koli dražbenem sistemu, imenovanem v skladu s členom 26(1) ali 30(1), osebe, upravičene na podlagi člena 18(1) ali (2), zadevnemu dražbenemu sistemu predložijo vlogo za dostop do licitiranja.

▼M6

Člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira zadevni dražbeni sistem, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 19(1), imajo dostop do licitiranja brez predložitve vloge v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka.

▼M4

2. Vloga za dostop do licitiranja na podlagi odstavka 1 se vloži s predložitvijo izpolnjenega obrazca dražbenemu sistemu. Obrazec in njegovo dostopnost prek interneta pripravi in vzdržuje zadevni dražbeni sistem.

▼B

3. Vloga za dostop do licitiranja mora biti podprta z overjenimi kopijami vseh dokazil, ki jih dražbeni sistem zahteva kot dokaz, da prosilec izpolnjuje zahteve iz člena 19(2) in (3). Vloga za dostop do licitiranja vključuje vsaj elemente, navedene v Prilogi II.

4. Vloga za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili, mora biti na zahtevo dana na voljo za pregled, ki ga izvedejo nadzornik dražbe, pristojni nacionalni organi kazenskega pregona iz države članice, ki vodi preiskavo iz člena 62(3)(e) ali kateri koli pristojni organi Unije, vključeni v preiskave, ki potekajo na čezmejni osnovi.

▼M1

5. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, če prosilec zavrne kar koli od naslednjega:

(a) ugoditi zahtevam dražbenega sistema po dodatnih informacijah ali pojasnilih ali utemeljitvi predloženih informacij;

(b) sprejeti vabilo dražbenega sistema na razgovor s katerimi koli uradniki prosilca, vključno z razgovori v njegovih poslovnih prostorih ali drugje;

(c) omogočiti preiskave ali preverjanja, ki jih zahteva dražbeni sistem, vključno z obiski na kraju samem ali naključnimi preverjanji v poslovnih prostorih prosilca;

(d) ugoditi zahtevam dražbenega sistema po informacijah, ki jih morajo predložiti prosilec, stranke prosilca ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4), da bi se preverila skladnost z zahtevami iz člena 19(3);

(e) ugoditi zahtevam dražbenega sistema po kakršnih koli informacijah, potrebnih za preverjanje skladnosti z zahtevami člena 19(2).

6. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), uporablja ukrepe iz člena 13(4) Direktive 2005/60/ES za transakcije in poslovne odnose s politično izpostavljenimi osebami, ne glede na to, katera je njihova država prebivališča.

7. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), od prosilca za dostop do licitiranja na njegovih dražbah zahteva zagotovitev, da stranke prosilca ugodijo kakršnim koli zahtevam v skladu z odstavkom 5 in da isto velja tudi za vsako njihovo stranko v skladu s členom 18(4).

▼B

8. Vloga za dostop se šteje za umaknjeno, če prosilec ne predloži informacij, ki jih zahteva dražbeni sistem, v razumnem roku, določenem v zahtevi za informacije, ki jo zadevni dražbeni sistem pripravi v skladu s točko (a), (d) ali (e) odstavka 5, pri čemer rok ne sme biti krajši od petih trgovalnih dni od datuma zahteve za informacije, oziroma če se ne odzove na vabilo na razgovor ali ne sodeluje na razgovoru ali kakršnih koli preiskavah ali preverjanjih na podlagi točke (b) ali (c) odstavka 5.

▼M1

9. Prosilec dražbenemu sistemu, imenovanemu v skladu s členom 26(1) ali 30(1), ne sme dajati lažnih ali zavajajočih informacij. Prosilec zadevni dražbeni sistem v celoti, odkrito in nemudoma obvesti o vseh spremembah okoliščin, ki bi lahko vplivale na njegovo vlogo za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, ali na kateri koli dostop do licitiranja, ki mu je že bil odobren.

10. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), sprejme odločitev o vlogi, ki ji je bila predložena, in svojo odločitev sporoči prosilcu.

Zadevni dražbeni sistem lahko:

(a) odobri brezpogojen dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, vključno s kakršnim koli podaljšanjem ali obnovitvijo tega imenovanja;

(b) odobri pogojni dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, če so do določenega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar zadevni dražbeni sistem primerno preveri;

(c) zavrne dostop.

▼B

Člen 21

Zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa

▼M1

1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:

(a) ni ali ni več upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja na podlagi člena 18(1) ali (2);

(b) ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev iz členov 18, 19 in 20;

(c) namerno ali večkrat krši to uredbo, pogoje za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore.

2. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobren dostop do licitiranja, če sumi, da je prosilec povezan s pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, če takšna zavrnitev, preklic ali začasna odpoved verjetno ne bi onemogočila prizadevanj pristojnih nacionalnih organov, da preganjajo ali primejo storilce takšnih dejanj.

V takšnem primeru zadevni dražbeni sistem pripravi poročilo za finančno obveščevalno enoto (FIU), navedeno v členu 21 Direktive 2005/60/ES, v skladu s členom 55(2) te uredbe.

3. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1), lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:

(a) iz malomarnosti krši to uredbo, pogoje svojega dostopa do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore;

(b) kaže kakršne koli druge načine vedenja, ki je škodljivo za urejen ali učinkovit potek dražbe;

(c) je navedena v členu 18(1)(b) ali (c) ali členu 18(2) ter v zadnjih 220 trgovalnih dneh ni licitirala na nobeni dražbi.

▼B

4. Osebe iz odstavka 3 se obvestijo o zavrnitvi dostopa oziroma preklicu ali začasni odpovedi dostopa ter dobijo možnost, da pisno odgovorijo v razumnem roku, navedenem v odločitvi o zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa.

Po preučitvi pisnega odgovora osebe zadevni dražbeni sistem, če je to upravičeno:

(a) odobri ali ponovno omogoči dostop od danega datuma dalje;

(b) odobri pogojni dostop ali pogojno omogoči ponovni dostop, če so do danega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar skrbno preveri zadevni dražbeni sistem;

(c) potrdi zavrnitev dostopa, preklic ali začasno odpoved dostopa od danega datuma dalje.

Dražbeni sistem zadevne osebe obvesti o svoji odločitvi.

5. Osebe, ki jim je bil dostop do licitiranja preklican ali začasno odpovedan v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3, sprejmejo primerne ukrepe za zagotovitev, da njihova odstranitev z dražb:

(a) poteka urejeno;

(b) ne vpliva na interese njihovih strank ali posega v učinkovito delovanje dražb;

(c) ne vpliva na njihove obveznosti glede skladnosti s kakršnimi koli plačilnimi določbami, pogoji za njihov dostop do licitiranja na dražbah ali kakršnimi koli zadevnimi navodili ali dogovori;

(d) ne ogrozi njihovih obveznosti glede zaščite zaupnih informacij v skladu s členom 19(3)(b)(ii), ki veljajo še 20 let po njihovi odstranitvi z dražb.

V zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa, kot so navedeni v odstavkih 1, 2 in 3, so opredeljeni vsi ukrepi, potrebni za skladnost s tem odstavkom, dražbeni sistem pa preveri upoštevanje teh ukrepov.







POGLAVJE V

IMENOVANJE URADNEGA DRAŽITELJA IN NJEGOVE NALOGE

Člen 22

Imenovanje uradnega dražitelja

1. Vsaka država članica imenuje uradnega dražitelja. Nobena država članica ne prodaja pravic na dražbi, ne da bi imenovala uradnega dražitelja. Istega uradnega dražitelja lahko imenuje več kot ena država članica.

2. Država članica, ki imenuje uradnega dražitelja, to stori pravočasno pred začetkom dražb, tako da sklene in izvede potrebne ureditve z dražbenim sistemom, ki ga imenuje ali namerava imenovati ista država članica, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, in uradnemu dražitelju omogoči, da na dražbi prodaja pravice v imenu države članice, ki ga imenuje, v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji.

▼M4

3. Za države članice, ki ne sodelujejo v skupnih ukrepih iz člena 26(1) in (2), uradnega dražitelja imenuje ustrezna država članica, tako da se sklenejo in izvedejo potrebne ureditve z dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 26(1) in (2), vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njimi povezana, s čimer se uradnemu dražitelju omogoči prodajanje pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, v takšnih dražbenih sistemih v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji, kot določata drugi pododstavek člena 30(7) in prvi pododstavek člena 30(8).

4. Države članice nobeni osebi, ki dela za uradnega dražitelja, ne smejo razkrivati notranjih informacij, razen če oseba, ki dela za državo članico ali jo zastopa, te informacije razkrije na podlagi potrebe po seznanitvi z informacijami, in sicer med opravljanjem običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti in je zadevna država članica prepričana, da je uradni dražitelj poleg ukrepov, predvidenih v členu 42(1) in (2), uvedel ustrezne ukrepe za preprečitev trgovanja na podlagi notranjih informacij v smislu člena 3(28) ali v skladu s prepovedjo iz člena 38 s strani oseb, ki delajo za uradnega dražitelja.

▼M1

5. Pravice, ki bodo prodane na dražbi v imenu države članice, se ne dajo na dražbe, če zadevna država članica nima ustrezno imenovanega uradnega dražitelja ali če ureditve iz odstavka 2 niso sklenjene ali veljavne.

▼B

6. Odstavek 5 ne posega v nobene pravne posledice, ki v skladu z zakonodajo Unije nastanejo za državo članico, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz odstavkov 1 do 4.

7. Države članice Komisiji sporočijo identiteto uradnega dražitelja in njegove kontaktne podatke.

Identiteta in kontaktni podatki uradnega dražitelja se objavijo na spletni strani Komisije.

▼M7

Člen 23

Naloge uradnega dražitelja

1. Uradni dražitelj opravlja naslednje naloge:

(a) na dražbi prodaja količino pravic, ki jo prodaji na dražbi nameni vsaka država članica, ki imenuje uradnega dražitelja;

(b) prejema prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje;

(c) izplačuje prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje.

2. Uradni dražitelj vsake države članice, ki prodaja pravice na dražbi v skladu s členom 10(5), prihodke od prodaje na dražbi prejme na določeni bančni račun uradnega dražitelja, ki ga imenuje najpozneje do 1. oktobra 2019 za prejemanje dolgovanih plačil v skladu s členom 10(5). Uradni dražitelj zagotovi, da se zadevni prihodki od prodaje na dražbi izplačajo na račun, ki mu ga je sporočila Komisija za namene člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES, najpozneje 15 dni po koncu meseca, v katerem so prihodki od prodaje na dražbi nastali. Uradni dražitelj lahko pred izplačilom odbije vse dodatne stroške posedovanja in izplačila teh prihodkov, pod pogojem, da njegova država članica Komisijo in preostale države članice predhodno obvesti o znesku in razlogih za nastanek teh stroškov.

▼B







POGLAVJE VI

IMENOVANJE NADZORNIKA DRAŽBE IN NJEGOVE NALOGE

Člen 24

Nadzornik dražbe

1. Vse dražbene postopke nadzoruje isti nadzornik dražbe.

▼M1

Ne glede na tretji pododstavek se pravice, ki bodo prodane na dražbi v imenu države članice, ne dajo na dražbe, če zadevna država članica nima ustrezno imenovanega nadzornika dražbe ali če pogodbene ureditve z nadzornikom dražbe niso sklenjene ali veljavne.

▼M4

Kadar nadzorniku dražbe višja sila delno ali popolnoma onemogoči, da bi pri določeni dražbi opravil svoje delo, se lahko zadevni dražbeni sistem odloči, da bo zadevno dražbo izvedel sam, če sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev primernega nadzora nad samo dražbo. Navedeno velja tudi do trenutka, ko prvi nadzornik dražbe, imenovan v skladu z odstavkom 2, začne nadzorovati zadevne dražbe, kot je natančneje opredeljeno v pogodbi o njegovem imenovanju.

▼B

2. Vse države članice imenujejo nadzornika dražbe po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice v skladu s tretjim pododstavkom člena 91(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

3. Obdobje, za katerega se imenuje nadzornik dražbe, ni daljše od 5 let.

Najmanj tri mesece pred iztekom ali prenehanjem mandata nadzornika dražbe se imenuje njegov naslednik v skladu z odstavkom 2.

4. Identiteta in kontaktni podatki nadzornika dražbe se objavijo na spletni strani Komisije.

▼M1

5. Vsaka država članica, ki se skupnemu ukrepu iz odstavka 2 pridruži po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil, ki ga sklenejo države članice in Komisija, sprejme pogoje, o katerih se države članice in Komisija dogovorijo v sporazumu o skupni oddaji naročil, ter vse odločitve, ki so že bile sprejete v skladu z navedenim sporazumom.

Država članica lahko po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil in dokler se ne pridruži skupnemu ukrepu iz odstavka 2, dobi status opazovalke v skladu s pogoji, o katerih se v sporazumu o skupni oddaji naročil dogovorijo države članice in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil.

▼B

Člen 25

Naloge nadzornika dražbe

1. Nadzornik dražbe nadzoruje vsako dražbo in o ustreznem izvajanju dražb, izvedenih v predhodnem mesecu, v imenu držav članic poroča Komisiji ter zadevnim državam članicam v roku, določenem v četrtem pododstavku člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, v skladu z navedenim pododstavkom zlasti kar zadeva:

(a) pravičen in odprt dostop;

(b) preglednost,

(c) oblikovanje cen;

(d) tehnične in operativne vidike.

2. Nadzornik dražbe za države članice in Komisijo pripravi letno konsolidirano poročilo, ki vključuje:

(a) vprašanja iz odstavka 1, tako v zvezi z vsako posamezno dražbo kot skupno za vsak dražbeni sistem;

(b) kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti iz pogodbe o imenovanju dražbenega sistema;

▼M3

(c) vse dokaze o protikonkurenčnem obnašanju, zlorabah trga, pranju denarja, financiranju terorizma ali kriminalni dejavnosti;

▼B

(d) vpliv dražb na tržni položaj dražbenih sistemov na sekundarnem trgu, če obstaja;

(e) odnose med posameznimi dražbenimi postopki, zajetimi v konsolidirano poročilo, ter med temi postopki in delovanjem sekundarnega trga, v skladu s členom 10(5) Direktive 2003/87/ES;

▼M3

(f) informacije o številu, naravi in statusu vseh pritožb, vloženih na podlagi člena 59(4) ali 64(1), ter vseh pritožb, vloženih zoper dražbeni sistem pri nacionalnih organih, pristojnih za nadzor zadevnega pritožbenega sistema, sodiščih ali pristojnih upravnih organih, določenih v nacionalnih predpisih, s katerimi se prenaša člen 52(2) Direktive 2004/39/ES;

▼B

(g) informacije o kakršnih koli ukrepih, ki so sledili poročilom nadzornika dražbe v skladu z odstavki 3, 4 in 5;

(h) vsa priporočila, ki veljajo za primerna za izboljšanje dražbenih postopkov ali za kakršen koli pregled naslednjega:

(i) te uredbe, vključno s pregledom iz člena 33;

(ii) uredbe Komisije, sprejete v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;

(iii) Direktive 2003/87/ES, vključno s pregledom delovanja trga ogljika, navedenega v členih 10(5) in 12(1a) navedene direktive.

3. Nadzornik dražbe lahko na zahtevo Komisije in ene ali več držav članic, ali kadar je to potrebno na podlagi odstavka 5, občasno poroča o katerih koli posebnih vprašanjih, povezanih s katerim koli dražbenim postopkom, kadar je treba zadevno vprašanje izpostaviti pred oddajo poročil iz odstavka 1 ali 2. Sicer pa lahko nadzornik dražbe o tem poroča v poročilih, navedenih v odstavku 1 ali 2.

▼M1

4. Država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določeno v členu 26(1) in (2) te uredbe, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu s členom 30(1) in (2) te uredbe, lahko nadzornika dražbe zaprosi, da državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu predloži tehnično poročilo o sposobnosti dražbenega sistema, ki ga država predlaga ali namerava predlagati, za izvajanje dražbenega postopka v skladu z zahtevami te uredbe in v skladu s cilji, določenimi v členu 10(4) Direktive 2003/87/ES.

▼B

V takšnih poročilih nadzornik dražbe jasno navede, v čem dražbeni postopek izpolnjuje zahteve iz prvega pododstavka in v čem jih ne. Navede tudi jasna priporočila za nadaljnji razvoj ali izboljšanje dražbenega postopka, kadar koli je to primerno, in predlaga natančen časovni načrt njihovega izvajanja.

5. V primeru, da dražbeni postopek, ki ga izvaja dražbeni sistem, kakor koli krši to uredbo ali ni skladen s cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, ali na zahtevo Komisije v primeru, da sumi takšne kršitve, nadzornik dražbe o tem poroča državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu.

V poročilu je jasno navedena vrsta kršitve ali neskladnosti. Nadzornik dražbe navede jasna priporočila za izboljšanje stanja in predlaga natančen časovni načrt njihovega izvajanja. Kadar je to primerno, lahko priporoči začasno ukinitev zadevnega dražbenega sistema. Nadzornik dražbe svoje poročilo v skladu s tem členom stalno pregleduje in o njegovem pregledu vsako četrtletje poroča državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu.

▼M4

6. Nadzornik dražbe podaja mnenja v skladu s členom 7(7), členom 8(3), členom 27(3) in členom 31(1) ter kot je določeno v Prilogi III. Mnenja poda v razumnem času.

▼B

7. Poročila in mnenja, navedena v tem členu, se predstavijo v razumljivi, standardizirani, lahko dostopni obliki, določeni v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe.







POGLAVJE VII

IMENOVANJE DRAŽBENEGA SISTEMA S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO V SKUPNEM UKREPU S KOMISIJO, IN NJEGOVE NALOGE

Člen 26

Imenovanje dražbenega sistema s skupnim ukrepom držav članic in Komisije

▼M1

1. Ne glede na člen 30 države članice imenujejo dražbeni sistem za dražbe pravic v skladu s členom 27 po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s tem členom.

2. Ne glede na člen 30 države članice imenujejo dražbeni sistem za dražbe pravic v skladu s členom 28 po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s tem členom.

Dražbeni sistem, imenovan v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, na dražbi prodaja pravice v skladu s členom 28, dokler ne začne dražb izvajati dražbeni sistem, imenovan v skladu z odstavkom 1.

▼B

3. Skupni postopek za oddajo naročil iz odstavkov 1 in 2 se izvede v skladu s tretjim pododstavkom člena 91(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

4. Vsako obdobje, za katerega se imenujejo dražbeni sistemi iz odstavkov 1 in 2, ne sme biti daljše od petih let.

5. Identiteta in kontaktni podatki dražbenih sistemov iz odstavkov 1 in 2 se objavijo na spletni strani Komisije.

▼M1

6. Vsaka država članica, ki se skupnemu ukrepu, kot je določen v odstavkih 1 in 2, pridruži po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil, ki ga sklenejo Komisija in države članice, ki v navedenem ukrepu sodelujejo, sprejme pogoje, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice, ki so se skupnemu ukrepu pridružile pred začetkom veljavnosti navedenega sporazuma, ter vse odločitve, ki so že bile sprejete v skladu z navedenim sporazumom.

Vsaka država članica, ki se v skladu s členom 30(4) odloči, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, kot je določen v odstavkih 1 in 2, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem, lahko dobi status opazovalke v skladu s pogoji, o katerih se v sporazumu o skupni oddaji naročil dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, kot je določen v odstavkih 1 in 2, in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil.

▼B

Člen 27

Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1)

1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), državam članicam nudi naslednje storitve, kot so podrobneje opredeljene v pogodbi o njegovem imenovanju:

(a) zagotavljanje dostopa do dražb, v skladu s členi 15 do 21, vključno z zagotavljanjem in vzdrževanjem potrebnih internetnih elektronskih vmesnikov in spletne strani;

(b) izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;

(c) upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;

(d) razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;

(e) zagotavljanje, neposredno ali ►M1 ————— ◄ , predpisanega klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:

(i) poslovanje s plačili uspešnih ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju v skladu s členoma 44 in 45;

(ii) dobava pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu s členi 46, 47 in 48;

(iii) upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo dražitelj ali ponudniki, v skladu s členoma 49 in 50;

(f) nadzorniku dražbe priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb, ki so potrebne za izvajanje nalog nadzornika dražb, v skladu s členom 53;

(g) ►M1 spremljanje ◄ dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov v skladu s ►M1 členi 54 ◄ do 59 in členom 64(1).

2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), se dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.

▼M4

3. Dražbeni sistem v treh mesecih od imenovanja predloži podrobno strategijo izstopa Komisiji, ta pa se o njej posvetuje z nadzornikom dražbe. Dražbeni sistem v dveh mesecih od prejetja mnenja nadzornika dražbe v skladu s členom 25(6) pregleda svojo strategijo izstopa in jo po potrebi spremeni, pri čemer v največji možni meri upošteva navedeno mnenje.

▼B

Člen 28

Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(2)

1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2), državam članicam nudi naslednje storitve:

(a) dostop do dražb v skladu z ureditvami, ki veljajo na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, kot so prilagojene v pogodbah o imenovanju dražbenih sistemov;

(b) izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;

(c) upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;

(d) razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;

(e) v skladu z ureditvami, veljavnimi na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ►M1 brez poseganja v člene 44 do 50 ◄ , kot so prilagojene v pogodbi o imenovanju dražbenih sistemov, zagotavljanje klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:

(i) poslovanje s plačili ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju;

(ii) dobavo pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom;

(iii) upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo uradni dražitelj ali ponudniki;

(f) nadzorniku dražbe priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb, ki so potrebne za izvajanje nalog nadzornika dražb, v skladu s členom 53;

(g) nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov, v skladu z ureditvami, ki veljajo na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, kot so prilagojene v pogodbi o imenovanju dražbenih sistemov.

2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2), se zadevni dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.

▼M1

3. Ne glede na odstavka 4 in 5 člen 16(2) in (3), členi 17 in 19 do 21, členi 36 do 43, členi 54 do 56, člena 60(3) in 63(4) ter člen 64 ne veljajo za dražbe, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2) ali 30(2).

4. Odstavek 3 ne izključuje uporabe člena 36(1) v zvezi z dražbami pravic v obliki dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ki so finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, katere izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členoma 26(2) ali 30(2), če država članica, v kateri ima dražbeni sistem sedež, izvaja člen 36(1) te uredbe ali če tako izvajanje za uporabo člena 36(1) te uredbe ni potrebno.

5. Odstavek 3 ne izključuje uporabe členov 36(2) in 37 do 43 v zvezi z dražbami pravic v obliki dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ki niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, katere izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členoma 26(2) ali 30(2), če država članica, v kateri ima dražbeni sistem sedež, izvaja člen 43 te uredbe ali če tako izvajanje za uporabo člena 43 te uredbe ni potrebno.

▼B

Člen 29

Storitve, ki jih dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), zagotavljajo Komisiji

Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), Komisiji zagotovijo storitve tehnične podpore za delo Komisije, povezano z naslednjim:

(a) zaključkom Priloge I ter kakršnim koli usklajevanjem časovnega razporeda dražb za Prilogo III;

(b) vsemi mnenji, ki jih izrazi Komisija v skladu s to uredbo;

(c) kakršnimi koli mnenji ali poročili, ki jih pripravi nadzornik dražbe glede delovanja dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2);

(d) poročili ali predlogi, ki jih pripravi Komisija v skladu s členoma 10(5) in 12(1a) Direktive 2003/87/ES;

▼M1 —————

▼B

(f) kakršnim koli pregledom te uredbe, Direktive 2003/87/ES ali uredbe Komisije, sprejete v skladu s členom 19(3) navedene direktive, ki vpliva na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;

(g) kakršnim koli skupnim ukrepom, povezanim z delovanjem trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb, dogovorjenim med Komisijo in državami članicami, ki sodelujejo v skupnem ukrepu.







POGLAVJE VIII

IMENOVANJE DRAŽBENIH SISTEMOV S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SE ODLOČIJO IMETI SVOJ LASTEN DRAŽBENI SISTEM, IN NJIHOVE NALOGE

Člen 30

Imenovanje vseh dražbenih sistemov razen dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) ali (2)

▼M1

1. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), lahko imenuje svoj lasten dražbeni sistem za dražbo svojega deleža količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, kot je določeno v členu 31(1) te uredbe.

2. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), lahko imenuje svoj lasten dražbeni sistem za dražbo svojega deleža količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, kot je določeno v členu 31(2) te uredbe.

3. Države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), lahko imenujejo isti dražbeni sistem ali različne dražbene sisteme za dražbo v skladu s členom 31(1) oziroma (2).

4. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena.

5. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), izbere svoj lasten dražbeni sistem, imenovan v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, na osnovi izbirnega postopka, skladnega z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo o javnih naročilih, kadar se postopek oddaje naročil zahteva na podlagi zakonodaje Unije oziroma nacionalne zakonodaje. Za izbirni postopek veljajo vsi popravni ukrepi in postopki izvršbe iz zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.

Vsako obdobje, za katero se imenuje dražbeni sistem iz odstavkov 1 in 2, traja največ tri leta in ga je mogoče podaljšati največ za dodatni dve leti. Vendar se obdobje, za katero se imenuje dražbeni sistem iz odstavka 2, izteče tri mesece po vključitvi dražbenega sistema iz odstavka 1 na seznam v skladu z odstavkom 7, štiri mesece po zavrnitvi uvrstitve v navedeni seznam ali šest mesecev po začetku dražb prek dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1), če država članica do začetka dražb v dražbenem sistemu, imenovanem v skladu s členom 26(1), ni v skladu s členom 30(6) priglasila dražbenega sistema iz člena 30(1), kar koli je prej.

Pogoj za imenovanje dražbenih sistemov iz odstavkov 1 in 2 je vključitev zadevnega dražbenega sistema na seznam v Prilogi III v skladu z odstavkom 7. Imenovanje se ne izvede, dokler za zadevni dražbeni sistem ne začne veljati vključitev na seznam v Prilogi III, kot določa odstavek 7.

6. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, Komisiji pošlje popolno priglasitev, ki vsebuje vse naslednje:

(a) istovetnost dražbenega sistema, ki ga predlaga v imenovanje;

▼M6

(b) podrobna operativna pravila, veljavna za dražbeni postopek, ki ga vodi(-jo) dražbeni sistem(-i), ki ga (jih) namerava država članica imenovati, vključno s pogodbenimi določili o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, ki zajema tudi klirinški(-e) sistem(-e) ali poravnalni(-e) sistem(-e), ki so z njim povezani, ter določa pogoje, ki veljajo za strukturo in višino pristojbin, upravljanje zavarovanja s premoženjem, plačilo in dobavo;

▼M4

(c) finančni produkt na dražbi in vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno, ali je predlagani časovni razpored dražb skladen z obstoječim ali predlaganim časovnim razporedom dražb dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), ter z drugimi časovnimi razporedi dražb, ki jih predlagajo druge države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odločijo imenovati svoje dražbene sisteme;

▼M1

(d) podrobna pravila in pogoje za nadziranje dražb, ki veljajo za zadevni dražbeni sistem v skladu s členom 35(4), (5) in (6), ter podrobna pravila za zaščito pred pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, vključno s kakršnimi koli popravnimi ukrepi ali sankcijami;

(e) podrobne ukrepe, vzpostavljene za skladnost s členom 22(4) in členom 34 glede imenovanja uradnega dražitelja.

▼B

7. Dražbeni sistemi, razen tistih, ki so imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), države članice, ki jih imenujejo, njihovi mandati in vsi veljavni pogoji ali obveznosti se navedejo v Prilogi III, ko so izpolnjeni zahteve te uredbe in cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Komisija in odbor iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES ukrepata izključno na podlagi teh zahtev in ciljev ter imata popoln vpogled v kakršna koli poročila, ki jih pripravi nadzornik dražbe v skladu s členom 25(4) te uredbe.

▼M1

V odsotnosti kakršnega koli seznama, navedenega v prvem pododstavku, država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, uporablja dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1) ali (2), za dražbo svojega deleža pravic, ki bi bile sicer prodane na dražbi prek dražbenega sistema, ki se imenuje v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, v obdobju do izteka treh mesecev po začetku veljavnosti vključitve na seznam, določene v prvem pododstavku.

Ne glede na odstavek 8 lahko država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, vseeno sodeluje v skupnem ukrepu izključno zaradi uporabe dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) in (2), kot je določeno v drugem pododstavku. Tako sodelovanje poteka v skladu z določbami drugega pododstavka člena 26(6) in ob upoštevanju pogojev iz sporazuma o skupni oddaji naročil.

8. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1) in (2), temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se lahko kadar koli vključi v skupni ukrep iz člena 26, kot določa člen 26(6).

▼B

Količina pravic, ki so bile pripravljene za prodajo na dražbi prek dražbenega sistema, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), se enakomerno razporedi med dražbe, ki jih izvaja ustrezni dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).

Člen 31

Naloge dražbenih sistemov razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2)

▼M4

1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), izvaja iste naloge kot dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), kot določa člen 27.

Določbe člena 27(1)(c) pa ne veljajo za dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), ki strategijo izstopa iz člena 27(3) predloži državi članici, ki ga je imenovala, ta pa se mora o njej posvetovati z nadzornikom dražbe.

▼B

2. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(2), izvaja iste naloge kot dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(2), kot določa člen 28, razen člena 28(1)(c) o časovnem razporedu dražb, ki se ne uporablja.

3. Določbe o časovnem razporedu dražb iz člena 8(1), (2) in (3) ter členov 9, 10, 12, 14 in 32 se uporabljajo za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 30(1) ali (2).

Člen 32

Časovni razpored za vse dražbene sisteme razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2)

▼M6

1. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, bo največ 20 milijonov pravic in najmanj 3,5 milijona pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 3,5 milijona; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto. Vendar bo količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posamezni dražbi, ki jo izvajajo zadevni dražbeni sistemi, najmanj 1,5 milijona pravic v zadevnih 12-mesečnih obdobjih, ko bo treba v skladu s členom 1(5) Sklepa (EU) 2015/1814 število pravic odšteti od količine pravic, ki bodo prodane na dražbi.

▼B

2. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, bo največ 5 milijonov pravic in najmanj 2,5 milijona pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 2,5 milijona; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.

3. Skupna količina pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo skupno prodane na dražbi prek vseh dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, se enakomerno razporedi po vsakem danem koledarskem letu, le da so količine, ki bodo prodane na dražbah avgusta vsako leto, za polovico manjše od količin, ki bodo prodane na dražbah v ostalih mesecih istega leta. ►M1 Šteje se, da so te zahteve izpolnjene, ko vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2), posamezno izpolnjuje te zahteve. V letu 2012 se navedeno uporablja po prvem mesecu od začetka dražb, ki jih je izvedel kateri koli izmed teh dražbenih sistemov. ◄

▼M6

4. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb, finančni produkt na dražbi ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah vsako leto, do 31. oktobra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, za pravice iz poglavja III navedene direktive pa do 15. julija predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo. Zadevni dražbeni sistemi jih določijo in objavijo šele po tem, ko jih v skladu s členom 11(1) in členom 13(1) te uredbe določijo in objavijo dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, razen če tak dražbeni sistem še ni bil imenovan. Zadevni dražbeni sistemi zgoraj navedeno določajo in objavljajo po posvetovanju s Komisijo in pridobitvi njenega mnenja. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.

▼B

Objavljeni časovni razporedi iz prvega pododstavka so skladni z vsemi ustreznimi pogoji ali obveznostmi, navedenimi v Prilogi III.

▼M1

Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 30(1) ali (2), zgoraj navedeno določajo in objavljajo, kot je določeno v prvem pododstavku tega odstavka ter v skladu s količinami, dodeljenimi državi članici, ki imenuje zadevni dražbeni sistem, kot je določeno v Prilogi I, in ocenjeno količino pravic, ki bodo prodane na dražbi, kot jo je nazadnje določila in objavila Komisija na podlagi člena 10(1) Direktive 2003/87/ES, pri čemer se v čim večji meri upoštevajo morebitne prehodne brezplačne dodelitve pravic, ki so se ali se bodo odštele od količine pravic, ki bi jih določena država članica drugače prodala na dražbi v skladu s členom 10(2) Direktive 2003/87/ES, kot je določeno v členu 10c(2) navedene direktive.

▼B

5. Kadar dražbo, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, dražbeni sistem prekliče v skladu s členom 7(5) ali (6) ali členom 9, se količine, namenjene prodaji na dražbi, enakomerno razporedijo bodisi med naslednje štiri dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem, bodisi med naslednji dve dražbi, ki ju načrtuje isti dražbeni sistem, če zadevni dražbeni sistem v danem koledarskem letu izvede manj kot štiri dražbe.

Člen 33

Pregled te uredbe

▼M4

Po prejetju letnega konsolidiranega poročila o dražbah, izvedenih v letu 2014, ki ga pripravi nadzornik dražbe, Komisija pregleda ureditve iz te uredbe, vključno z delovanjem vseh dražbenih postopkov.

▼B

Pri pregledu se preučijo pridobljene izkušnje glede medsebojnega vpliva med dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 30(1) ali (2), ter dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 26(1) ali (2), pa tudi glede medsebojnega vpliva med dražbami in sekundarnim trgom.

Pregled se izvede ob posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi.

Komisija lahko ob upoštevanju rezultatov pregleda predlaga kakršne koli ukrepe, ki se ji zdijo primerni za odpravo izkrivljanja ali slabega delovanja notranjega trga ali trga ogljika, ki izvira iz ureditev na podlagi te uredbe, tako da lahko ti ukrepi začnejo veljati do 31. decembra 2016.







POGLAVJE IX

ZAHTEVE GLEDE IMENOVANJA, KI SE UPORABLJAJO ZA URADNEGA DRAŽITELJA, NADZORNIKA DRAŽBE IN VSE DRAŽBENE SISTEME

Člen 34

Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za uradnega dražitelja in nadzornika dražbe

1. Pri imenovanju uradnih dražiteljev in nadzornika dražbe države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati:

(a) kažejo najmanjše tveganje za navzkrižje interesov ali zlorabo trga ob upoštevanju naslednjega:

(i) vseh dejavnosti na sekundarnem trgu;

(ii) vseh notranjih procesov in postopkov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga;

(b) lahko opravljajo naloge uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi.

2. Pogoj za imenovanje uradnega dražitelja je, da se uradni dražitelj z zadevnim dražbenim sistemom dogovori o ureditvah iz člena 22(2) in (3).

Člen 35

Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za vse dražbene sisteme

▼M6

1. Dražbe se izvajajo le v dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg, katerega upravljavec organizira sekundarni trg s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami.

▼B

2. Dražbeni sistem, ki je v skladu s to uredbo imenovan za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic vzpostavi ustrezne ureditve za olajšanje dostopa in sodelovanja na dražbah ponudnikom, navedenim v členu 18(1) in (2).

3. Pri imenovanju katerega koli dražbenega sistema države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati kažejo izpolnjevanje vseh naslednjih zahtev:

(a) zagotavljanje upoštevanja načela nediskriminacije, tako pravno kot dejansko;

(b) poln, pravičen in enakovreden dostop do licitiranja na dražbah za MSP, zajeta v shemo Unije, ter dostop do licitiranja na dražbah za male onesnaževalce;

(c) zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in izogibanje nepotrebnim upravnim obremenitvam;

(d) trden nadzor dražb, prijavljanje sumov pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov;

(e) preprečevanje izkrivljanj konkurence na notranjem trgu, vključno s trgom ogljika;

(f) zagotavljanje pravilnega delovanja trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;

(g) povezava z enim ali več klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi;

(h) izvajanje ustreznih ukrepov, ki od dražbenega sistema zahtevajo, da vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predajo nasledniku zadevnega dražbenega sistema.

▼M1

4. Dražbeni sistem je lahko v skladu s členom 26(1) ali 30(1) imenovan samo, če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec, zagotovi, da se za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb v ustrezni meri uporabljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenaša naslov III Direktive 2004/39/ES.

Dražbeni sistem je v skladu s členoma 26(1) in 30(1) imenovan samo, če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec, zagotovi, da so ju pristojni organi navedene države članice sposobni pooblastiti in nadzorovati v skladu z nacionalnimi ukrepi, s katerimi se v ustrezni meri prenaša naslov IV Direktive 2004/39/ES.

▼B

Kadar regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga nimata sedeža v isti državi članici, se prvi in drugi pododstavek uporabljata tako za državo članico, kjer ima sedež regulirani trg, ki kandidira, kot za državo članico, kjer ima sedež njegov upravljavec trga.

▼M1

5. Pristojni nacionalni organi države članice iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena, imenovani v skladu s členom 48(1) Direktive 2004/39/ES, odločijo o pooblastitvi reguliranega trga, ki je bil ali bo imenovan v skladu s členom 26(1) ali 30(1) te uredbe, če regulirani trg in njegov upravljavec izpolnjujeta določbe naslova III Direktive 2004/39/ES, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena. Odločitev o pooblastitvi se sprejme v skladu z naslovom IV Direktive 2004/39/ES, kot je bila prenesena v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.

▼B

6. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 5 tega člena skrbijo za učinkovit pregled nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev upoštevanja zahtev iz navedenega odstavka. V ta namen jim je omogočeno, da neposredno ali s pomočjo drugih pristojnih nacionalnih organov, imenovanih v skladu s členom 48(1) Direktive 2004/39/ES, uporabijo pristojnosti, ki jih imajo na podlagi nacionalnih ukrepov za izvajanje člena 50 navedene direktive, v zvezi z reguliranim trgom in njegovim upravljavcem trga, navedenima v odstavku 4 tega člena.

Država članica vsakega pristojnega nacionalnega organa iz odstavka 5 zagotovi, da se nacionalni ukrepi za izvajanje členov 51 in 52 Direktive 2004/39/ES izvajajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neizpolnjevanje svojih obveznosti iz naslova III Direktive 2004/39/ES, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imajo sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.

Za namene tega odstavka se nacionalni ukrepi za izvajanje členov 56 do 62 Direktive 2004/39/ES uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi različnih držav članic.







POGLAVJE X

REŽIM GLEDE ZLORAB TRGA, KI VELJA ZA FINANČNE PRODUKTE NA DRAŽBI

Člen 36

Režim glede zlorab trga, ki velja za finančne instrumente v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES

1. Za namene te uredbe, kadar so dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedena direktiva velja za dražbe navedenih finančnih produktov na dražbi. ►M1 Navedeno ne posega v uporabo členov 38 do 40 te uredbe glede uporabe notranjih informacij za umik ponudbe. ◄

2. Kadar dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, veljajo določbe členov 37 do 43 te uredbe.

Člen 37

Opredelitve za režim glede zlorab trga, ki velja za finančne produkte na dražbi razen finančnih instrumentov v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES

Za namene členov 38 do 43, ki veljajo za finančne produkte na dražbi, ki niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, se uporabijo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „notranje informacije“ pomenijo informacije podrobne narave, ki niso bile javno objavljene ter so neposredno ali posredno povezane z enim ali več finančnimi produkti na dražbi in bi v primeru javne objave verjetno znatno vplivale na cene, po katerih bi se oddajale ponudbe.

Za osebe, ki imajo nalogo izvajanja ponudb, notranje informacije pomenijo tudi informacije, ki jim jih zaupa stranka in so povezane s tekočimi ponudbami stranke ter so neposredno ali posredno povezane z enim ali več finančnimi produkti na dražbi in bi v primeru javne objave verjetno znatno vplivale na cene, po katerih bi se oddajale ponudbe;

(b) „tržna manipulacija“ pomeni:

(i) ponudbe ali transakcije ali naročila na sekundarnem trgu:

— ki dajejo ali bi lahko dali napačne ali zavajajoče signale o povpraševanju ali ceni finančnih produktov na dražbi, ali

— s katerimi oseba ali več oseb v sodelovanju zagotovi končno ceno finančnih produktov na dražbi na neobičajni ali umetni ravni,

razen če oseba, ki je oddala ponudbo oziroma na sekundarnem trgu opravila transakcijo ali oddala naročilo, dokaže, da je to storila iz legitimnih razlogov;

(ii) ponudbe, ki uporabljajo fiktivna sredstva ali katero koli drugo obliko prevare ali zvijače;

(iii) razširjanje informacij prek medijev, vključno z internetom, ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi, ki dajejo ali bi lahko dajale napačne ali zavajajoče signale o finančnih produktih na dražbi, vključno z razširjanjem govoric in napačnih ali zavajajočih novic, pri čemer so osebe, ki so te informacije razširjale, vedele ali bi morale vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče. Za novinarje, kadar delujejo v svoji poklicni vlogi, je treba takšno razširjanje informacij oceniti ob upoštevanju pravil, ki veljajo za njihov poklic, razen če imajo te osebe neposredno ali posredno korist ali dobiček od razširjanja zadevnih informacij.

Iz osnovne opredelitve v točki (b) prvega odstavka izhajajo zlasti naslednji primeri:

— vedenje, s katerim si oseba ali več oseb v sodelovanju zagotovi prevladujoč položaj pri povpraševanju po finančnem produktu na dražbi, posledica katerega je neposredno ali posredno določanje končne cene na dražbi ali ustvarjanje drugih nepoštenih pogojev trgovanja,

— nakup ali prodaja pravic ali iz njih izvedenih finančnih instrumentov na sekundarnem trgu pred dražbo, kar ima za posledico določitev končne cene finančnih produktov na dražbi na neobičajni ali umetni ravni ali zavajanje ponudnikov, ki licitirajo na dražbah,

— izkoriščanje občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih medijev z izražanjem mnenj o finančnem produktu na dražbi, potem ko je oseba predložila ponudbo za navedeni finančni produkt, in posledične koristi, ki izhajajo iz učinka izraženih mnenj, na ostale ponujene cene za navedeni finančni produkt, ne da bi bilo hkrati javno izraženo navzkrižje interesov na primeren in učinkovit način.

Člen 38

Prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij

1. Nobena oseba iz drugega pododstavka, ki ima notranje informacije, ne sme uporabiti teh informacij za neposredno ali posredno oddajo, spreminjanje ali umik ponudbe zase ali za tretjo stran za finančni produkt na dražbi, na katerega se nanašajo navedene informacije.

Prvi pododstavek velja za vse osebe, ki imajo notranje informacije:

(a) zaradi svojega članstva v upravnem, poslovodnem ali nadzornem organu dražbenega sistema, uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe; ali

(b) zaradi svoje udeležbe pri kapitalu dražbenega sistema, uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe; ali

(c) zaradi dostopa do informacij, ki jim ga omogoča opravljanje svoje zaposlitve, poklica ali nalog; ali

(d) zaradi svojih kriminalnih dejavnosti.

2. Kadar je oseba iz odstavka 1 pravna oseba, velja prepoved iz navedenega odstavka tudi za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločitvi o oddaji, spremembi ali umiku ponudbe v imenu zadevne pravne osebe.

3. Ta člen ne velja za oddajo, spremembo ali umik ponudbe za finančni produkt na dražbi, ki se izvede kot del opravljanja obveznosti, ki je postala zavezujoča, kadar ta obveznost izhaja iz dogovora, sklenjenega preden je zadevna oseba posedovala notranje informacije.

Člen 39

Druge prepovedane uporabe notranjih informacij

Nobena oseba, za katero velja prepoved iz člena 38, ne sme:

(a) razkrivati notranjih informacij nobenim drugim osebam, razen če so informacije razkrite kot del običajnega opravljanja njene zaposlitve, poklica ali nalog;

(b) na podlagi notranjih informacij priporočiti drugi osebi ali jo napeljati k temu, da odda, spremeni ali umakne ponudbo za finančne produkte na dražbi, na katere se nanašajo navedene informacije.

Člen 40

Druge osebe, za katere velja prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij

Člena 38 in 39 veljata tudi za katero koli osebo poleg oseb iz navedenih členov, ki ima notranje informacije in pri tem ve ali bi morala vedeti, da so to notranje informacije.

Člen 41

Prepoved tržne manipulacije

Nobena oseba ne sme sodelovati pri tržni manipulaciji.

Člen 42

Posebne zahteve za ublažitev tveganja zlorabe trga

1. Dražbeni sistem, uradni dražitelj in nadzornik dražbe vsak posebej sestavijo seznam navedenih oseb, ki delajo zanje, prek pogodbe o zaposlitvi ali drugače, in imajo dostop do notranjih informacij. Dražbeni sistem redno posodablja svoj seznam in ga posreduje pristojnemu nacionalnemu organu v državi članici, v kateri ima sedež, kadar koli se to zahteva. Uradni dražitelj in nadzornik dražbe oba redno posodabljata svoja seznama in ju posredujeta pristojnemu nacionalnemu organu države članice, v kateri ima sedež dražbeni sistem, ter države članice, v kateri imata sedež uradni dražitelj ali nadzornik dražbe, kot je določeno v pogodbi(-ah) o njunem imenovanju, kadar koli to zahteva pristojni nacionalni organ.

2. Osebe, ki imajo v dražbenem sistemu vodstvene odgovornosti, uradni dražitelj ali nadzornik dražbe ter, kadar je to mogoče, osebe, ki so z njimi tesno povezane, pristojnemu nacionalnemu organu iz odstavka 1 najmanj priglasijo obstoj v njihovem imenu oddanih, spremenjenih ali umaknjenih ponudb za finančne produkte na dražbi ali iz njih izvedene finančne instrumente ali z njimi povezane druge finančne instrumente.

3. Osebe, ki izvajajo raziskave ali objavljajo podatke o raziskavah v zvezi s finančnimi produkti na dražbi, ter osebe, ki ustvarjajo ali razširjajo druge informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbene strategije, namenjene distribucijskim potem ali javnosti, primerno poskrbijo za zagotovitev, da so takšne informacije pošteno predstavljene ter razkrijejo svoje interese ali navedejo navzkrižja interesov v zvezi s finančnimi produkti na dražbi.

4. Dražbeni sistem sprejme strukturne določbe, namenjene preprečevanju in odkrivanju praks tržne manipulacije.

5. Vsaka oseba iz člena 59(1), ki utemeljeno sumi, da bi neka transakcija lahko vključevala trgovanje na podlagi notranjih informacij ali manipulacijo trga, nemudoma obvesti pristojni nacionalni organ države članice, v kateri ima sedež.

Člen 43

Nadzor in izvrševanje

1. Pristojni nacionalni organi iz člena 11 Direktive 2003/6/ES opravljajo učinkovit nadzor nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so določbe členov 37 do 42 te uredbe upoštevane.

2. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 1 tega člena imajo pristojnosti, ki jim pripadajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 12 Direktive 2003/6/ES.

3. Države članice zagotovijo, da se nacionalni ukrepi za prenos členov 14 in 15 Direktive 2003/6/ES uporabljajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neskladnost s členi 37 do 42 te uredbe v zvezi z dražbami, izvedenimi na njihovem ozemlju ali v tujini.

4. Za namene uporabe členov 37 do 42 te uredbe ter odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se nacionalni ukrepi za prenos člena 16 Direktive 2003/6/ES uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, navedenimi v odstavku 1 tega člena.







POGLAVJE XI

PLAČILO IN