02004A0206(02) — SL — 01.09.2017 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:









▼B

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Kanado o trgovini z vini in žganimi pijačami







EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, in KANADA, v nadaljnjem besedilu skupno omenjeni kot „pogodbenici“, STA SE OB SPOZNANJU, da želita pogodbenici vzpostaviti tesnejšo povezanost na področju vina in žganih pijač, V ŽELJI, da ustvarita ugodnejše pogoje za skladen razvoj trgovine z vini in žganimi pijačami na osnovi enakosti in obojestranskih ugodnosti, DOGOVORILI NASLEDNJE:







NASLOV I

OSNOVNE DOLOČBE

Člen 1

Cilji

1. Pogodbenici na podlagi nediskriminacije in vzajemnosti pospešujeta in spodbujata trgovino z vinom in žganimi pijačami, pridelanimi v Kanadi in Skupnosti, v skladu s pogoji, predvidenimi v tem sporazumu.

2. Pogodbenici sprejmeta vse smiselne ukrepe, da zagotovita, da bodo izpolnjene obveznosti iz tega sporazuma in doseženi cilji, ki so določeni v tem sporazumu.

Člen 2

Področje in obseg uporabe

Ta sporazum se uporablja za vina, ki sodijo v tarifno številko 22.04, in za žgane pijače pod tarifno številko 22.08 Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga („harmonizirani sistem“), sklenjene v Bruslju dne 14. junija 1983, ki so pridelani v skladu z veljavno zakonodajo, ki ureja pridelavo vina in žganih pijač na ozemlju pogodbenice.

Člen 3

Opredelitve

1. Če ni drugače določeno, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen:

— „označevanje z nalepkami“ pomeni kakršno koli obešanko, zaščitni znak, oznako, slikoven ali drugačen grafični opis, pisen, natisnjen, matričen, označen, reliefen, odtisnjen ali dodan posodi vina ali žgane pijače,

— „sporazum STO“ se nanaša na Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,

— „sporazum TRIPs“ se nanaša na Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v Prilogi 1C k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,

— „Sporazum 1989“ se nanaša na Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kanado o trgovini z žganimi pijačami, sklenjen 28. februarja 1989.

2. Kadar se v tem sporazumu zveza „s poreklom“ uporablja v zvezi z imenom Skupnost ali imenom ene od njenih držav članic ali v zvezi s Kanado, označuje vino ali žgano pijačo, ki je pridelana pod njihovo pristojnostjo, oziroma da je vino pridelano izključno iz grozdja, pridelanega na ozemlju pod njihovo pristojnostjo.

Člen 4

Splošna pravila glede uvoza in trženja

Če v tem sporazumu ni drugače določeno, uvoz in trženje potekata skladno z zakonodajo, ki velja na ozemlju pogodbenice uvoznice.







NASLOV II

ENOLOŠKE OBDELAVE IN POSTOPKI TER SPECIFIKACIJE IZDELKOV

Člen 5

Medsebojno priznavanje enoloških obdelav in postopkov ter specifikacije izdelkov

1. Skupnost dovoli uvoz in na svojem ozemlju trženje vin s poreklom iz Kanade, ki so pridelana skladno z:

— enološkimi obdelavami in postopki, navedenimi v Prilogi I(A), in

— specifikacijami izdelkov v Prilogi II(A).

2. Kanada dovoli uvoz in na svojem ozemlju trženje vin s poreklom iz Skupnosti, ki so pridelana skladno z:

— enološkimi obdelavami in postopki, navedenimi v Prilogi I(B), in

— specifikacijami izdelkov v Prilogi II(B).

3. Pogodbenici ugotavljata, da enološke obdelave in postopki v Prilogi I izpolnjujejo zahteve iz člena 6(2).

Člen 6

Nove obdelave ali spremembe obdelav

1. Vsaka pogodbenica si prizadeva, da drugo pogodbenico skladno s postopki iz naslova VII ob prvi primerni priložnosti obvesti o dogodkih v zvezi z vinom, pridelanim na njenem ozemlju, ki bi lahko privedli do odobritve enološkega postopka, obdelave ali spremembe, ki ni navedena v ustreznem členu v Prilogi I, da bi se dogovorili o skupnem pristopu.

2. Brez poseganja v člen 35 morajo novi enološki postopki, obdelave ali spremembe, ki se uporabljajo pri pridelavi vina, izpolnjevati naslednje zahteve:

(a) zaščititi potrošnike pred lažnimi ali zavajajočimi postopki, ki bi utegnili povzročiti napačen vtis glede lastnosti, sestave, kakovosti ali vrednosti izdelka;

(b) izpolniti merila dobre enološke prakse. Enološki postopki, obdelava in spremembe bi zlasti:

— ne smeli biti prepovedani z zakonodajo države porekla,

— morali zaščititi pristnost izdelka z varovanjem koncepta, da so tipične lastnosti vina rezultat grozdja, iz katerega je vino pridelano, upoštevajo pa se tudi območje pridelave ter zlasti podnebni, geološki in drugi pogoji pridelave,

— morali temeljiti na ustreznih tehnoloških ali praktičnih potrebah po pospešitvi ohranjanja kakovosti ali stabilnosti vina ter njegovega sprejema pri potrošnikih, in

— morali zagotoviti, da bi ostali obdelava ali dodatki omejeni na najmanjšo mero, potrebno za doseganje želenega učinka.

3. Pogodbenica v 90 dneh obvesti drugo pogodbenico v primeru, če v zvezi z vinom, pridelanem na svojem ozemlju, odobri enološki postopek, obdelavo ali spremembo, ki ni navedena v ustreznem členu v Prilogi I.

4. Uradno obvestilo zajema opis enološkega postopka, obdelave ali spremembe, ki ni navedena v ustreznem členu v Prilogi I.

5. Pogodbenica, ki pošlje obvestilo, mora na željo druge pogodbenice priskrbeti tehnično dokumentacijo, ki upravičuje odobritev enološkega postopka, obdelave ali spremembe zlasti v zvezi z zahtevami iz odstavka 2.

Člen 7

Začasna odobritev

Brez poseganja v ukrepe, predvidene v členu 35, se za vina, pridelana po enološkem postopku, obdelavi ali spremembi, ki je predmet uradnega obvestila ene od pogodbenic iz člena 6(3), izda začasna odobritev uvoza ali trženja na ozemlju druge pogodbenice.

Člen 8

Ugovorni postopek

1. V 10 mesecih po prejemu uradnega obvestila pogodbenice iz člena 6(3) lahko druga pogodbenica pošlje pisni ugovor zoper priglašeni enološki postopek, obdelavo ali spremembo, češ da le-ta ne izpolnjuje zahtev iz člena 6(2)(a) in (b). ►M1 Pogodbenica lahko zaprosi za posvetovanja, opredeljena v členu 29.4 (Posvetovanja) celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado in Evropsko unijo (CETA). Če s posvetovanji zadeve ni mogoče rešiti, lahko pogodbenica drugo pogodbenico v pisni obliki uradno obvesti o svoji odločitvi, da zadevo predloži v arbitražo v skladu s členi od 29.6 do 29.10 CETA. ◄

2. Pogodbenica se lahko odloči, da ne bo nasprotovala sprejetju priglašenega enološkega postopka, obdelave ali spremembe, če je pred tem iz razlogov, ki pa niso začasni eksperimentalni razlogi, že odobrila enak enološki postopek, obdelavo ali spremembo v zvezi z vini, ki jih trži na svojem ozemlju, za kar se zahteva utemeljitev zadevnega enološkega postopka, obdelave ali spremembe glede na podnebne, geološke ali druge posebne pogoje pridelave na območjih, v katerih se bodo uporabljali.

3. Pričujoči sporazum v ničemer ne omejuje uporabe katerega koli enološkega postopka, obdelave ali spremembe, ki jo pogodbenica zavrne v skladu s postopki v tem sporazumu, v primeru trženja tega izdelka na domačem trgu druge pogodbenice ali na trgu tretje države.

Člen 9

Sprememba Priloge I

1. Pogodbenici v 12 mesecih po takšnem obvestilu prilagodita ustrezni odstavek v Prilogi I in mu dodata enološki postopek, obdelavo ali spremembo, priglašeno v skladu s členom 6(3).

2. ►M1 Z odstopanjem od odstavka 1, v primeru da pogodbenica uveljavlja ugovorni postopek, opredeljen v členu 8 (Ugovorni postopek), pogodbenici upoštevata rezultat posvetovanj, razen kadar je vprašanje predloženo za obravnavo v arbitražnem postopku v skladu s členi od 29.6 do 29.10 CETA. V tem primeru: ◄

(a) če razsodniki odločijo, da priglašeni enološki postopek, obdelava ali sprememba izpolnjuje zahteve iz člena 6(2)(a) in (b), pogodbenici prilagodita ustrezni odstavek v Prilogi I in mu dodata enološki postopek ali obdelavo v 90 dneh po taki odločitvi;

(b) če pa razsodniki odločijo, da odobreni ali spremenjeni enološki postopek, obdelava ali sprememba ne izpolnjuje zahtev iz člena 6(2)(a) in (b), začasna odobritev uvoza in trženja vin s poreklom iz pogodbenice priglasiteljice, pridelanih v skladu z zadevnim enološkim postopkom, obdelavo ali spremembo, kakor opredeljuje člen 7, preneha veljati v 30 dneh po taki odločitvi. Ta odločitev ne vpliva na nadaljnjo veljavnost člena 7 v zvezi s trženjem vina, uvoženega na ozemlje pogodbenic pred datumom sprejetja takšne odločitve.

▼M1

3. členi od 29.6 do 29.10 CETA sporazuma se uporabljajo mutatis mutandis, kadar se uporabljajo v okviru postopka iz odstavka 2.

▼B







NASLOV III

GEOGRAFSKE OZNAČBE VINA

Člen 10

Registracija in zaščita v Kanadi

1. Imena vin v seznamu v Prilogi III(a), ki vino označujejo kot vino s poreklom z ozemlja Skupnosti, pri katerih se kakovost, sloves ali druge lastnosti vina pripisujejo predvsem njegovemu geografskemu poreklu in jih veljavna zakonodaja Skupnosti uradno priznava in ščiti v smislu člena 22(1) sporazuma TRIPs, v Kanadi izpolnjujejo pogoje za registracijo kot zaščitene geografske označbe vina.

2. Zaščitena geografska označba se ne sme uporabljati za opisovanje ali označevanje vina, katerega poreklo ni na ozemlju, ki je označeno z zadevno zaščiteno geografsko označbo, vključno s prevodi le-te, ne glede na to, ali ime spremljajo izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „slog“, „imitacija“ ali drugi tovrstni izrazi, ali ne, in ne glede na to, ali je poleg zaščitene geografske označbe naveden kraj resničnega porekla ali ne.

3. Skladno s postopkom uporabe, ki ga določa kanadska zakonodaja, Kanada sprejme potrebne ukrepe za uvrstitev imen, ki so navedena v Prilogi III(a), v seznam zaščitenih geografskih označb v Kanadi na podlagi prošnje za registracijo v pravilni in predpisani obliki.

Člen 11

Zaščita v Skupnosti

1. Imena vin v seznamu v Prilogi III(b), ki vino označujejo kot vino s poreklom z ozemlja Kanade, pri katerih se kakovost, sloves ali druge lastnosti vina pripisujejo predvsem njegovemu geografskemu poreklu in jih veljavna kanadska zakonodaja uradno priznava in ščiti v smislu člena 22(1) sporazuma TRIPs, v Skupnosti izpolnjujejo pogoje za registracijo kot zaščitene geografske označbe vina.

2. Zaščitena geografska označba iz odstavka 1 se ne sme uporabljati za opisovanje ali označevanje vina, katerega poreklo ni na ozemlju, ki je označeno z zadevno zaščiteno geografsko označbo, vključno s prevodi le-te, ne glede na to, ali ime spremljajo izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „slog“, „imitacija“ ali drugi tovrstni izrazi, ali ne, in ne glede na to, ali je poleg zaščitene geografske označbe naveden kraj resničnega porekla ali ne.

3. Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 in po prejemu kanadskega diplomatskega pisma z uradno prošnjo, ki potrjuje imena iz odstavka 1 kot geografske označbe, Skupnost sprejme potrebne ukrepe, da bi pristojni organi, odgovorni za izvajanje, zaščitili imena v Prilogi III(b) na način, ki onemogoča uvedbo nepravilno opisanih ali označenih vin z zaščiteno geografsko označbo Kanade na trg oziroma narekuje njihov umik s trga.

Člen 12

Običajni pogoji in prehodna ureditev

1. Do konca prehodnega obdobja, navedenega v nadaljevanju, Kanada ne more več uporabljati naslednjih imen vin, katerih označba je enaka običajnemu izražanju v skupnem jeziku Kanade, kot skupno ime za tako vino, opredeljeno v členu 24(6) sporazuma TRIPs:







Ime Konec prehodnega obdobja Bordeaux začetek veljavnosti Sporazuma Chianti začetek veljavnosti Sporazuma Claret začetek veljavnosti Sporazuma Madeira začetek veljavnosti Sporazuma Malaga začetek veljavnosti Sporazuma Marsala začetek veljavnosti Sporazuma Medoc začetek veljavnosti Sporazuma Médoc začetek veljavnosti Sporazuma Mosel začetek veljavnosti Sporazuma Moselle začetek veljavnosti Sporazuma Chablis 31. december 2013 Champagne 31. december 2013 Bourgogne 31. december 2008 Burgundy 31. december 2008 Port 31. december 2013 Porto 31. december 2013 Rhin 31. december 2008 Rhine 31. december 2008 Sauterne 31. december 2008 Sauternes 31. december 2008 Sherry 31. december 2013.

2. Po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma se nobeno ime vina iz seznama v odstavku 1 ne sme uporabljati za opisovanje ali označevanje kanadskega vina, potrjenega kot skladnega s pravili VQA.

Člen 13

Spremembe Priloge III

Pogodbenici lahko na prošnjo katere koli pogodbenice spremenita Prilogo III, da bi upoštevale spremembe v svoji notranji zakonodaji.







NASLOV IV

ŽGANE PIJAČE

Člen 14

Registracija in zaščita v Kanadi

1. Imena v seznamu v Prilogi IV(a), ki žgano pijačo označujejo kot pijačo s poreklom iz ozemlja Skupnosti, pri katerih se kakovost, sloves in druge lastnosti žgane pijače pripisujejo predvsem njenemu geografskemu poreklu in jih veljavna zakonodaja Skupnosti uradno priznava in ščiti kot geografsko označbo v smislu člena 22(1) sporazuma TRIPs, v Kanadi izpolnjujejo pogoje za registracijo kot zaščitene geografske označbe za žgane pijače.

2. Zaščitena geografska označba se ne sme uporabljati za opisovanje ali predstavitev žgane pijače, katere poreklo ni iz kraja, ki je označen na zadevni zaščiteni geografski označbi, vključno s prevodi le-te, ne glede na to, ali ime spremljajo izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „stil“, „imitacija“ ali nek drug podoben izraz, ali ne, in ne glede na to, ali je poleg zaščitene geografske označbe naveden kraj resničnega porekla ali ne.

3. Skladno s postopkom uporabe, ki ga določa kanadska zakonodaja, Kanada sprejme potrebne ukrepe za uvrstitev imen, ki so navedena v Prilogi IV(a), v seznam zaščitenih geografskih označb v Kanadi na podlagi prošnje za registracijo v pravilni in predpisani obliki.

Člen 15

Zaščita v Skupnosti

1. Imena v seznamu v Prilogi IV(b), ki žgano pijačo označujejo kot pijačo s poreklom z ozemlja Kanade, pri katerih se kakovost, sloves in druge lastnosti žgane pijače pripisujejo predvsem njenemu geografskemu poreklu in jih veljavna zakonodaja Kanade uradno priznava in ščiti kot geografsko označbo v smislu člena 22(1) sporazuma TRIPs, v Skupnosti izpolnjujejo pogoje za registracijo kot zaščitene geografske označbe.

2. Zaščitena geografska označba iz odstavka 1 se ne sme uporabljati za opisovanje ali predstavitev žgane pijače, katere poreklo ni iz kraja, ki je označen na zadevni zaščiteni geografski označbi, vključno s prevodi le-te, ne glede na to, ali ime spremljajo izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „stil“, „imitacija“ ali nek drug podoben izraz, ali ne, in ne glede na to, ali je poleg zaščitene geografske označbe naveden kraj resničnega porekla ali ne.

3. Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 in po prejetju diplomatskega pisma Kanade z uradno prošnjo, ki potrjuje imena iz odstavka 1 kot geografske označbe, Skupnost sprejme potrebne ukrepe, da bi pristojni organi, odgovorni za izvajanje, zaščitili imena v Prilogi IV(b) na način, ki onemogoča uvedbo nepravilno opisanih ali predstavljenih žganih pijač z zaščiteno geografsko označbo Kanade na trg oziroma narekuje njihov umik s trga.

Člen 16

Spremembe Priloge IV

Pogodbenici lahko na prošnjo katere koli pogodbenice spremenita Prilogo IV, da upoštevata spremembe svoje lastne zakonodaje.

Člen 17

Imena žganih pijač

1. Do konca prehodnega obdobja dveh let po datumu začetka veljavnosti pričujočega sporazuma Kanada prizna naslednja imena žganih pijač kot oznake žganih pijač, ki so izključno izdelane v državah, navedenih v nadaljevanju, in ne dovoli uporabe njihovih imen za žgane pijače, ki niso narejene izključno v označeni državi:







Grappa: Italija Jägertee, Jagertee, Jagatee: Avstrija Korn, Kornbrand: Nemčija, Avstrija Ouzo, Oύζo: Grčija Pacharán: Španija.

2. Do konca prehodnega obdobja dveh let od začetka veljavnosti pričujočega sporazuma Skupnost prizna „Rye Whisky“ kot označbo, ki se uporablja izključno v zvezi z žganimi pijačami s poreklom iz Kanade, in ne dovoli uporabe tega imena za žgane pijače, ki niso narejene v Kanadi.

3. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 lahko pogodbnica na priporočilo Skupnega odbora dovoli uporabo imena žgane pijače iz odstavkov 1 in 2 za žgano pijačo, narejeno v tretji državi, če:

(a) sloves zadevne žgane pijače ni odvisen od slovesa žgane pijače, izdelane v eni od pogodbenic; in

(b) s tem ne bo zavedla potrošnikov.

Člen 18

Označevanje žganih pijač

1. Na ozemlju Kanade žganih pijač ni dovoljeno označevati z izrazom, ki je lažen, varljiv ali zavajajoč oziroma utegne povzročiti napačen vtis glede narave, sestave, kakovosti, porekla ali vrednosti žgane pijače, še zlasti kadar so žgane pijače označene z imenom ali sklicem na državo članico Skupnosti.

2. Na ozemlju Skupnosti žganih pijač ni dovoljeno označevati z imenom, ki je nepravilen ali utegne povzročiti zmedo ali zavesti potrošnika, še zlasti kadar so žgane pijače označene z imenom ali sklicevanjem na Kanado.

Člen 19

Proizvodnja viskija

1. Kanada zagotovi, da je viski, vključno z „Whisky canadian“, „Rye Whisky canadian“ in „Rye Whisky“, ki se izvaža iz Kanade v Skupnost, žgana pijača, pridelana z destilacijo mešane žitne drozge:

— oslajena s sladno diastazo, z drugimi naravnimi encimi ali brez njih,

— fermentirana s pomočjo delovanja kvasa,

— destilirana na manj kot 94,8 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus, ki izhajata iz uporabljenih surovin,

— starana najmanj tri leta v lesenih sodih, s prostornino, ki ne presega 700 litrov,

— ustekleničena z najmanj 40 vol. % alkohola, in

— h kateri razen vode in naravnega karamela ni dodanih drugih snovi.

2. Glede najvišje alkoholne stopnje whiskyja se oceni, da destilat, ki je bil narejen v Kanadi med 31. decembrom 1990 in 31. decembrom 2002 s tako vsebnostjo alkohola, da njegova aroma in okus izhajata iz uporabljenih surovin, dosega najvišjo vsebnost alkohola, opisano v tretji alinei odstavka 1, in se lahko vključi med whisky, ki ga bo Kanada izvozila v Skupnost pred 31. decembrom 2008, čeprav ni zapisov o njegovi dejanski destilacijski stopnji.







NASLOV V

OZNAČEVANJE VINA

Člen 20

Načela pri označevanju vina

Pogodbenici se strinjata, da podatki na nalepkah vin ne smejo biti:

— nepravilni ali lažni,

— zavajajoči, povzročati morebitne zmede ali zavajati osebe, katerim so namenjeni, niti ustvarjati lažnega vtisa o naravi, sestavi, kakovosti, poreklu ali vrednosti vina.

Člen 21

Nove določbe o označevanju

Pogodbenici v Skupnem odboru še naprej usklajujeta pravila, ki veljajo za označevanje vin, da bi dosegli skupni dogovor.

Člen 22

Začasne določbe

Do izida pogajanj iz člena 21 se na ozemljih pogodbenic lahko tržijo vina, ki so označena v skladu z začasnimi določbami v Prilogi V.







NASLOV VI

UVOZNO POTRDILO IN ZAHTEVE GLEDE TRŽENJA VINA

Člen 23

Potrjevanje vina s strani Skupnosti

1. Vino s poreklom iz Kanade, pridelano pod nadzorom enega od pristojnih organov, navedenih v Prilogi VI, se lahko uvaža skladno s poenostavljenimi določbami o izdaji potrdil, ki jih določajo pravila Skupnosti.

2. Posamezni pridelovalci lahko pripravijo in podpišejo potrdilo šele, ko jim to dovoli eden od pristojnih organov.

3. Kanada zagotovi, da pristojni organ spremlja in nadzira pooblaščene samostojne pridelovalce, in se prepriča, da so pridelovalci ustrezno usposobljeni za pripravo potrdil in analiznih izvidov.

4. Kanada Skupnost na njeno zahtevo obvesti o imenih in naslovih pridelovalcev, ki so pooblaščeni za pripravo potrdil, navedenih v odstavku 2.

5. Skupnost v zvezi z uvozom vin s poreklom iz Kanade ne bo uveljavljala strožjega ali obsežnejšega sistema potrjevanja, kot je sistem, ki velja ob začetku veljavnosti pričujočega sporazuma, in sistem, ki se lahko uporablja za vina, uvožena iz drugih držav, ki uporabljajo podobne nadzorne ukrepe, razen začasnih dodatnih zahtev glede potrjevanja kot odgovor na pravno upravičen interes javnega reda.

Člen 24

Potrjevanje vina s strani Kanade

1. Kanada v zvezi z uvozom vin s poreklom iz Skupnosti ne bo uveljavljala strožjega ali obsežnejšega sistema potrjevanja, analiz ali preskušanja, ki ga opravi dobavitelj ali kanadski pristojni organ in ga plača dobavitelj, kot je sistem, ki velja ob začetku veljavnosti pričujočega sporazuma, razen začasnih dodatnih zahtev glede potrjevanja kot odgovor na pravno upravičen interes javnega reda.

2. Kanadski pristojni organ v enem letu po začetku veljavnosti tega sporazuma zmanjša zahteve glede potrjevanja, analiz ali preskušanja iz odstavka 1, da le-te ne bi bile strožje, kot je to potrebno.

Člen 25

Vino, pridelano iz na trti zamrznjenega grozdja

Izraz „Icewine“ ali, kadar je vino pridelano v Kanadi ali Luksemburgu, „Vin de glace“ oziroma, če je pridelano v Avstriji ali Nemčiji, „Eiswein“, se lahko uporablja samo za označevanje vina, pridelanega iz grozdja, zamrznjenega na trti, in pridelanega pod naslednjimi pogoji:

(a) grozdje mora ostati zamrznjeno med trgatvijo in stiskanjem, po možnosti pri temperaturi, ki ni višja od –7 °C;

(b) umetno zamrzovanje na kakršen koli način ni dovoljeno;

(c) vse grozdje, ki se uporablja za pridelavo vina, mora biti po poreklu iz iste regije;

(d) obogatitev ni dovoljena;

(e) najmanjša vsebnost naravnega alkohola mora biti 15 vol. %;

(f) najmanjša vsebnost dejanskega alkohola mora biti 5,5 vol. %;

(g) skupna vsebnost žveplovega dioksida ne sme presegati 400 mg/l;

(h) hlapna kislost ne sme presegati 2,1 g/l.







NASLOV VII

SODELOVANJE

Člen 26

Naloge pogodbenic

1. Pogodbenici vzdržujeta stike bodisi neposredno ali prek Skupnega odbora, oblikovanega v skladu s členom 27, v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane z izvajanjem in delovanjem tega sporazuma.

2. Pogodbenici lahko zlasti:

(a) skupaj spreminjata priloge, kot to predvideva Sporazum;

(b) obveščata druga drugo o namenu oblikovati nove ukrepe ali spremeniti obstoječe ukrepe, ki so v interesu javnega reda, kot sta zdravstveno varstvo in varstvo potrošnikov, in ki utegnejo vplivati na trg z vinom ali žganimi pijačami;

(c) uradno obveščata druga drugo o zakonodajnih ukrepih, upravnih ukrepih in sodnih odločitvah v zvezi z veljavnostjo tega sporazuma in o ukrepih, sprejetih na podlagi takšnih odločitev.

Člen 27

Skupni odbor

1. V okviru tega sporazuma se ustanovi Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Skupnosti in Kanade.

2. Skupni odbor lahko oblikuje priporočila soglasno. Odbor določi svoj poslovnik. Sestane se na zahtevo ene od pogodbenic najkasneje v 90 dneh po dnevu zahteve izmenično v Skupnosti in v Kanadi, pri čemer čas, kraj in način sestanka vključno z videokonferenco skupaj določita pogodbenici.

3. Skupni odbor poskrbi za pravilno delovanje tega sporazuma in lahko obravnava vsa vprašanja v zvezi z njegovim izvajanjem in delovanjem. Odgovoren je zlasti za:

— ►M1 sprejetje sprememb v prilogah k temu sporazuma na podlagi sklepa skupnega odbora, ◄

— oblikovanje priporočil, ki bi pripomogla k uresničitvi ciljev tega sporazuma ali Sporazuma 1989,

— izmenjavo informacij za optimalno delovanje tega sporazuma,

— oblikovanje predlogov o vprašanjih na področju vina in žganih pijač, ki so v skupnem interesu pogodbenic,

— pripravo programa pristojbin in dajatev, navedenega v Prilogi VII(9).

Člen 28

Kršitve

1. Če pogodbenica utemeljeno sumi, da:

(a) vino ali žgana pijača, ki se trži ali se je tržila med pogodbenicama ali na ozemlju ene od pogodbenic, ni v skladu s tem sporazumom ali s spremenjenim Sporazumom 1989; in

(b) je neskladnost v posebnem interesu druge pogodbenice,

takoj obvesti drugo pogodbenico v skladu z določbami tega sporazuma ali spremenjenega Sporazuma 1989, kar pač ustreza.

2. Podatki, ki jih je treba poslati v skladu z odstavkom 1 skupaj z ustreznimi dokumenti, zajemajo zlasti naslednje podrobnosti v zvezi z zadevnim vinom in žgano pijačo, če jih pogodbenica pozna:

(a) proizvajalca in osebo, ki razpolaga s tem vinom ali žgano pijačo; in

(b) podrobnosti o domnevni neskladnosti.

▼M1 —————

▼B







NASLOV IX

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Tranzit – majhne količine

Naslovi II, III, IV, V in VI tega sporazuma se ne uporabljajo za:

(a) vina ali žgane pijače, ki so v tranzitu preko ozemlja ene od pogodbenic;

(b) vina ali žgane pijače s poreklom z ozemlja ene od pogodbenic, ki se dobavljajo v manjših količinah med tema pogodbenicama pod pogoji in v skladu s postopki, ki jih določa zakonodaja pogodbenic.

Člen 33

Ozemlje uporabe

Pričujoči sporazum velja na ozemlju Kanade in na ozemljih, kjer velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter pod pogoji, ki jih določa ta pogodba.

Člen 34

Izjeme

1. V primeru enakozvočnih geografskih označb:

(a) v skladu s členi 10(2), 11(2), 14(2) in 15(2) se zaščita dodeli za vsako označbo, pod pogojem, da geografska označba, čeprav točna kar zadeva ozemlje, regijo ali kraj, iz katerega vino ali žgana pijača izhaja, potrošnikov ne zavaja v smislu, da ima vino ali žgana pijača poreklo na ozemlju druge države;

(b) pogodbenici lahko skupaj določita praktične pogoje uporabe, pod katerimi se bodo enakozvočna imena iz tega odstavka med seboj razlikovala ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enakega obravnavanja pridelovalcev, ki jih to zadeva, in preprečevanju zavajanja potrošnikov.

2. Nič v tem sporazumu ne zavezuje pogodbenice k zaščiti geografske označbe druge pogodbenice v razmerah, ki so predvidene v drugem stavku člena 24(6) in členih 24(7), 24(8) in 24(9) sporazuma TRIPs.

3. Člen 17(1) ne zavezuje kanadske vlade, da prepreči uporabo registrirane blagovne znamke, ki je bila registrirana oziroma priglašena za registracijo pred 1. januarjem 1996, in uporabo imena „Grappa di Ticino“ za nekatere žgane pijače v regiji Ticino v Švici.

4. Člen 17(2) ne zavezuje Skupnosti, da prepreči uporabo imena „Rye Whisky“ za nekatere žgane pijače, ki ustrezajo določbam v (spremenjeni) Uredbi (EGS) št. 1576/89 in so izdelane v Združenih državah Amerike.

Člen 35

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

1. Določbe tega sporazuma ne posegajo v pravico pogodbenic do uvedbe sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja človeka, živali ali rastlin, pod pogojem, da so taki ukrepi skladni z določbami Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, določenimi v Prilogi 1A sporazuma STO.

2. Brez poseganja v odstavek 1 si vsaka pogodbenica prizadeva, da drugo pogodbenico po postopkih iz naslova VII ob prvi priložnosti obvesti o dogodkih, ki bi v povezavi z vinom in žganimi pijačami, trženimi v tej pogodbenici, lahko privedli do sprejetja takih ukrepov, zlasti ukrepov o določitvi posebnih omejitev kontaminantov in ostankov, z namenom dogovora o skupnem pristopu.

Člen 36

Trženje obstoječih zalog

1. Vina in žgane pijače, ki so se ob začetku veljavnosti tega sporazuma ali pred tem pridelale ali uvozile na ozemlje pogodbenice v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi internimi predpisi, vendar bi njihovo trženje v tej pogodbenici po tem sporazumu sicer ne bilo dovoljeno, se lahko tržijo pod naslednjimi pogoji:

(a) če je vino pridelano po eni ali več enoloških obdelavah ali postopkih, ki niso navedene v prilogah I ali II, se lahko trži na ozemlju pogodbenice do odprodaje zalog;

(b) če so vina ali žgane pijače opisane ali označene na način, ki ni skladen z naslovi III, IV ali V, se lahko še naprej tržijo na ozemlju pogodbenice, ki jo to zadeva, in pri tem uporabljajo enake označbe kot izdelki, ki so bili zakonito pridelani ali uvoženi s strani:

(i) grosistov in pridelovalcev, v obdobju treh let;

(ii) trgovcev na drobno, do odprodaje zalog.

2. Vina in žgane pijače, pridelane ali uvožene na ozemlje pogodbenice v skladu s tem sporazumom, katerih trženje pa zaradi spremembe tega sporazuma v zadevni pogodbenici ni dovoljeno, se lahko tržijo do odprodaje zalog, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

Člen 37

Razmerje do sporazuma STO

Pogodbenici ohranita svoje pravice in obveznosti iz sporazuma STO.

Člen 38

Sprememba Sporazuma 1989

Sporazum 1989 se spremeni v skladu s Prilogo VIII.

Člen 39

Priloge

Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 40

Verodostojni jeziki

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, vsako od teh besedil je enako verodostojno.

Člen 41

Začetek veljavnosti

Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko pogodbenici izmenjata diplomatski pismi, s katerimi potrdita zaključek svojih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma.

Člen 42

Začasna neuporaba nekaterih določb in prenehanje Sporazuma

1. Če uporaba geografske označbe iz Priloge III(a) v Kanadi poteka v okoliščinah, predvidenih v členih 24(4) in 24(5) in v prvem stavku člena 24(6) sporazuma TRIPs, se Kanada lahko odloči, da ne bo uporabila v najmanjšem nujnem obsegu določb iz členov 10(2) in 14(2) tega sporazuma. Če pride do okoliščin, opisanih v tem odstavku, Kanada o tem nemudoma pisno obvesti Skupnost. Za sklicevanje Kanade na prvi stavek člena 24(6) sporazuma TRIPs velja člen 12.

2. Po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 1 Skupnosti lahko zahteva sejo Skupnega odbora, ki se z odstopanjem od člena 27(2) skliče v 10 dneh, če se to zahteva. Na takšni seji Skupni odbor preuči vse možnosti, ki jih imata pogodbenici na voljo za reševanje vprašanja, zaradi katerega se je Kanada sklicevala na odstavek 1.

3. Če Kanada ne uporabi člena 10(2) ali 14(2) v skladu z odstavkom 1 in če Skupni odbor v 30 dneh po sklicu seje Skupnega odbora v skladu z odstavkom 2 ne doseže soglasne rešitve, se Skupnost lahko odloči, da ne bo uporabila v celoti ali delno nekaterih določb tega sporazuma ali Sporazuma 1989. Kateri koli sprejeti ukrep Skupnosti mora biti sorazmeren s škodljivim učinkom na trgovino, ki bi ga imelo sklicevanje Kanade na odstavek 1, in ne sme trajati dlje kot neuporaba navedenih členov s strani Kanade.

4. Skupnost ne bo sprejela ukrepov v skladu z odstavkom 3, kadar se okoliščine, zaradi katerih se Kanada sklicuje na odstavek 1, nanašajo na ime, ki se s soglasjem Skupnosti lahko uporablja na trgu v Skupnosti ali na izvoznih trgih v skladu s sporazumi s tretjimi državami.

5. Katera koli pogodbenica lahko ta sporazum prekine, sicer tako, da drugo pogodbenico o tem obvesti s pisnim obvestilom, ki ga izda eno leto vnaprej. Vendar pa v primeru, da Kanada v okoliščinah iz prvega stavka člena 24(6) sporazuma TRIPs uporabi geografsko označbo iz Priloge III(a) ali IV(a), kot je to predvideno v odstavku 1, Skupnost lahko prekine ta sporazum tako, da Kanadi tri mesece pred tem izroči pisno obvestilo.

6. Če bi katera koli pogodbenica prekinila Sporazum 1989, spremenjen s tem sporazumom, bi takšna prekinitev pomenila sočasno prekinitev pričujočega sporazuma.

EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.

IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.

Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.

Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.

Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.

Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.

Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.

Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.

Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.

Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.

Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.

Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por el Gobierno de Canadá

For Canadas regering

Für die Regierung Kanadas

Για την κυβέρνηση του Καναδά

For the Government of Canada

Pour le gouvernement du Canada

Per il governo del Canada

Voor de Regering van Canada

Pelo Governo do Canadá

Kanadan hallituksen puolesta

På Kanadas regerings vägnar

PRILOGA I

Kot je navedeno v členu 5

A. KANADA

Seznam enoloških obdelav (vključno z dodatki in postopki), odobrenih za vina s poreklom iz Kanade, pridelanih po naslednjih receptih in pod pogoji, ki jih določajo pravila enega od pristojnih organov iz seznama v Prilogi VI:

1. kvasovke,

2. koncentrirani grozdni sok,

3. sladkorji (razen izoglukoze), za povečanje deleža naravnega alkohola v grozdju, grozdnem moštu ali vinu,

4. hrana za kvasovke (amonijev fosfat, monobazični, dibazični amonijak, amonijev sulfat, dibazični natrijev fosfat, monobazični kalijev fosfat),

5. kalcijev sulfat v takšni količini, da vsebnost topnih sulfatov, izraženih s kalijevim sulfatom, v končnem vinu ne presega 0,2 vol. % teže,

6. kalcijev karbonat v takšni količini, da vsebnost vinske kisline v končnem vinu ni manjša od 0,15 vol. % teže,

7. žveplena kislina, vključno z njenimi solmi,

8. vinska ali citronska kislina,

9. amilaza in pektinaza,

10. askorbinska ali eritorbinska kislina ali njune soli. Količina dodane eritorbinske kisline ne sme presegati 100 mg/l,

11. dimetilpolisiloksan kot protipenilec, ki v končnem vinu ne presega 10 ppm,

12. katero koli od naslednjih sredstev za čiščenje vina: aktivno oglje, agar-agar, albumini, kazein, glina, infuzorijska zemlja, želatina, želatina iz ribjih mehurjev, kalijev ferocianid, taninska kislina in jajčni beljak,

13. karamelni sladkor, dovoljen samo v ojačanem vinu,

14. brandy, sadni sirup ali alkohol, pridobljen z alkoholnim vrenjem hranilnih sestavin, destiliranih do najmanj 94 vol. % alkohola, dovoljen le za ojačana vina,

15. ogljikov dioksid, kisik, ozon ali argon,

16. sorbinska kislina ali njene soli, ki ne presega 200/milijon delcev, izraženih kot sorbinska kislina,

17. fumarna kislina, ki ne presega 2,4 g/l v končnem vinu,

18. mlečna kislina,

19. jabolčna kislina,

20. metavinska kislina (stopnja uporabe 0,01 %),

21. kalijev citrat,

22. tartrat kalijeve kisline (stopnja uporabe 0,42 %),

23. polivinil polipirolidon in silicijev dioksid (v končnem izdelku količina ne presega 2 ppm),

24. arabski gumi,

25. bakrov sulfat (0,001 % količina bakra v končnem proizvodu: 0,0001 %),

26. bakterije, ki povzročajo vrenje, iz rodu Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus,

27. kalijev karbonat,

28. kalijev bikarbonat,

29. dušik,

30. koščki hrasta, iverje ali delci, kot pomoč pri obdelavi, ki se s filtriranjem odstranijo iz vina pred ustekleničenjem,

31. pred končnim filtriranjem se vino lahko obdela z močno kislimi kationskimi izmenjevalnimi smolami zaradi stabilnosti vina na vinski kamen,

32. centrifugiranje in filtracija z ali brez filtrirnih učinkovin pod pogojem, da se v tako obdelanih izdelkih ne obdržijo neželene usedline,

33. delna koncentracija s fizikalnimi postopki, skupaj z obratno osmozo, za povečanje deleža naravnega alkohola grozdnega mošta ali vina.

B. SKUPNOST

Seznam enoloških obdelav in postopkov, odobrenih za vina s poreklom iz Skupnosti, pridelanih po naslednjih receptih in pod pogoji, ki jih določajo pravila Skupnosti:

1. aeracija s kisikom ali prepihavanje z argonom ali dušikom,

2. toplotna obdelava,

3. pri suhih vinih, uporaba svežih, zdravih in nerazredčenih droží, ki vsebujejo kvasovke, nastale pri nedavni vinifikaciji suhega vina,

4. centrifugiranje in filtracija z ali brez filtrirnih učinkovin pod pogojem, da se v tako obdelanih izdelkih ne obdržijo neželene usedline,

5. uporaba kvasovk za pridelavo vina;

6. uporaba pripravkov iz celičnih sten kvasovk,

7. uporaba polivinil polipirolidona,

8. uporaba mlečnokislinskih bakterij v vinski suspenziji,

9. dodajanje ene ali več naslednjih sestavin za pospešitev rasti kvasovk:

(i) dodajanje:

— diamonijevega fosfata ali amonijevega sulfata

— amonijevega sulfita ali amonijevega bisulfita,

(ii) dodajanje tiamin hidroklorida,

10. uporaba ogljikovega dioksida, argona ali dušika, samega ali v kombinaciji, izključno za ustvarjanje inertne atmosfere in zaščito izdelka pred zrakom,

11. dodajanje ogljikovega dioksida,

12. uporaba žveplovega dioksida, kalijevega bisulfita ali kalijevega metabisulfita, ki se lahko imenuje tudi kalijev disulfit ali kalijev pirosulfit,

13. dodajanje sorbinske kisline ali kalijevega sorbata,

14. dodajanje L-askorbinske kisline,

15. dodajanje citronske kisline za stabilizacijo vina pod pogojem, da končna vsebnost v tako obdelanem vinu ne presega 1 grama na liter,

16. uporaba vinske kisline za namen dokisanja pod pogojem, da se začetna vsebnost kislin ne poveča za več kot 2,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina,

17. uporaba ene ali več naslednjih snovi za razkis:

— nevtralnega kalijevega tartrata,

— kalijevega bikarbonata,

— kalcijevega karbonata, ki lahko vsebuje majhne količine dvojne kalcijeve soli L(+) vinske in L(-) jabolčne kisline,

— homogenega pripravka iz vinske kisline in kalcijevega karbonata v enakem razmerju in drobno zdrobljenega,

— kalcijevega tartrata ali vinske kisline,

18. čiščenje z eno ali več naslednjimi snovmi za enološko uporabo:

— jedilno želatino,

— bentonitom,

— želatino iz ribjih mehurjev,

— kazeinom ali kalijevim kazeinom,

— jajčnim albuminom, mlečnim albuminom,

— kaolinom,

— pektinazo,

— silicijevim dioksidom v gelu ali koloidni raztopini,

— taninom,

— encimskimi pripravki betaglukanaze,

19. dodajanje tanina,

20. obdelava belih moštov ali belih vin z aktivnim ogljem za enološko uporabo (aktivno oglje),

21. obdelava:

— belih in rosé vin s kalijevim ferocianidom,

— rdečih vin s kalijevim ferocianidom ali kalcijevim fitatom, če tako obdelano vino vsebuje sledove železa,

22. dodajanje metavinske kisline,

23. dodajanje akacije ali arabskega gumija šele po zaključenem alkoholnem vrenju,

24. uporaba DL-vinske kisline, imenovane tudi racemna kislina, ali njene nevtralne kalijeve soli za obarjanje odvečnega kalcija,

25. uporaba za pridelavo penečih vin, pridobljenih z alkoholnim vrenjem v steklenici in z drožmi, ločenimi z izlivanjem

— kalcijevega alginata ali

— kalijevega alginata,

26. uporaba bakrovega sulfata,

27. dodajanje kalijevega bitartrata ali kalcijevega tartrata za pomoč pri precipitaciji vinskega kamna,

28. dodajanje karamela za okrepitev barve likerskih vin,

29. uporaba kalcijevega sulfata za pridelavo določenih kakovostnih likerskih vin pdpo,

30. uporaba smole alepskega bora pri pridelavi namiznega vina „retsina“, ki se lahko prideluje samo na geografskem ozemlju Grčije in pod pogoji iz pravil Skupnosti,

31. dodajanje lizocima,

32. elektrodializa za zagotavljanje stabilnosti vina na vinski kamen,

33. uporaba ureaze za zmanjšanje vsebnosti sečnine v vinu,

34. dodajanje grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta za slajenje vina,

35. delna koncentracija s fizikalnimi postopki, skupaj z obratno osmozo, za povečanje deleža naravnega alkohola v grozdnem moštu ali vinu,

36. dodajanje saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta za povečanje deleža naravnega alkohola v grozdju, grozdnem moštu ali vinu,

37. dodajanje vinskega destilata, destilata iz sušenega grozdja ali nevtralnega alkohola vinskega izvora za pridelavo likerskih vin.

PRILOGA II

Kot je navedeno v členu 5

A. KANADA

Skladno s členom 5 tega sporazuma Skupnost na svojem ozemlju dovoli uvoz in trženje vin s poreklom iz Kanade, ki ustrezajo naslednjim zahtevam glede sestave in drugim zahtevam za izdelke:

Določijo se naslednje omejitve parametrov:

1. Delež alkohola: (a) ne manj kot 8,5 % in ne več kot 24 % volumenskega deleža dejanskega alkohola razen pri nekaterih vinih z visoko vsebnostjo ostanka sladkorja brez kakršne koli obogatitve, pri katerih je lahko delež dejanskega alkohola manj kot 8,5 %, a ne manj kot 4,5 %; (b) ne več kot 20 % volumenskega deleža skupnega alkohola razen pri nekaterih posebnih vinih z visoko vsebnostjo ostanka sladkorja brez kakršne koli obogatitve, pri katerih delež skupnega alkohola lahko presega omejitev 20 % in so upravičena do naslednjih oznak: (i) „Icewine“, (ii) „Vin du curé“, (iii) „Special select late harvest wine“, (iv) „Select late harvest wine“, (v) „Late harvest wine“, (vi) „Winter harvest wine“, (vii) „Autumn harvest wine“; (c) za ojačano vino, ne manj kot 15 % in ne več kot 24 % volumenskega deleža dejanskega alkohola.

2. Hlapna kislost: (a) za vina razen tistih, omenjenih v (b), ne več kot 1,3 g/l (21,7 meq/l), izražena kot ocetna kislina; (b) za naslednja posebna vina: (i) 1,5 g/l (25 meq/l) za vina, upravičena do oznake „Late harvest wine“, (ii) 1,8 g/l (30 meq/l) za vina, upravičena do oznake „Autumn harvest wine“, „Select late harvest wine“ in „Special select late harvest wine“, (iii) 2,1 g/l (35 meq/l) za vina, upravičena do oznake „Icewine“, „Winter harvest wine“ in „Vin du curé“.

3. Skupni žveplov dioksid: (a) 200 ppm v vinih (vključno s penečimi vini) z vsebnostjo ostanka sladkorja, ki ni večja od 5 g/l; (b) 250 ppm v vinih (vključno s penečimi vini) z vsebnostjo ostanka sladkorja, ki je večja od 5 g/l; (c) 400 ppm v vinih, ki so upravičena do oznake: (i) „Late harvest wine“, (ii) „Icewine“, (iii) „Special select late harvest wine“, (iv) „Select late harvest wine“, (v) „Vin du curé“, (vi) „Winter harvest wine“, (vii) „Autumn harvest wine“.

4. Kislost: (a) dokisanje ne sme presegati 4 g/l, izraženih kot vinska kislina; (b) skupna kislost: ne manj kot 3,5 g/l, izražena kot vinska kislina.

5. Zvišanje deleža naravnega alkohola: ne sme presegati 3,5 vol. %. V letih z izjemno neugodnimi vremenskimi razmerami se omejitve za povečanje deleža alkohola lahko presežejo za največ 1 vol. % alkohola.

6. Dodajanje vode: ni dovoljeno, razen tedaj, ko je to potrebno zaradi specifičnih tehničnih potreb.

B. SKUPNOST

Skladno s členom 5 tega sporazuma Kanada na svojem ozemlju dovoli uvoz in trženje vin s poreklom iz Skupnosti, ki ustrezajo naslednjim zahtevam glede sestave in drugim zahtevam za izdelke:

1. Za vina razen tistih, omenjenih v točki 2, se določijo naslednje omejitve parametrov: 1.1 Delež alkohola: (a) ne manj kot 8,5 % in ne več kot 20 % volumenskega deleža dejanskega alkohola razen pri nekaterih kakovostnih vinih pdpo z visoko vsebnostjo ostanka sladkorja brez kakršne koli obogatitve, pri katerih je delež dejanskega alkohola lahko manj kot 8,5 %, a ne manj kot 4,5 %; (b) ne več kot 20 % volumenskega deleža skupnega alkohola razen pri nekaterih vinih z visoko vsebnostjo ostanka sladkorja brez kakršne koli obogatitve, pri katerih delež skupnega alkohola lahko presega omejitev 20 %. 1.2 Hlapna kislost: (a) za vina razen tistih, omenjenih v (b), ne več kot 1,20 g/l (20 meq/l), izražena kot ocetna kislina; (b) za naslednja posebna vina: (i) za vina s poreklom iz Nemčije: 1. 1,8 g/l (30 meq/l) za kakovostna vina pdpo, upravičena do oznake „Eiswein“ ali „Beerenauslese“, 2. 2,1 g/l (35 meq/l) za kakovostna vina pdpo, upravičena do oznake „Trockenbeerenauslese“, (ii) za nekatera vina s poreklom iz Francije, Italije in Združenega kraljestva, kot določajo pravila Skupnosti: 1,5 g/l (25 meq/l), (iii) za vina s poreklom iz Avstrije: 1. 1,8 g/l (30 meq/l) za kakovostna vina pdpo, upravičena do oznake „Beerenauslese“ ali „Eiswein“, 2. 2,4 g/l (35 meq/l) za kakovostna vina pdpo, upravičena do opisa „Ausbruch“, „Trockenbeerenauslese“ ali „Strohwein“. 1.3 Skupna kislost: ne manj kot 3,5 g/l, izražena kot vinska kislina. 1.4 Skupni žveplov dioksid: (a) za vina razen tistih, omenjenih v (b), (c), (d) in (e): — rdeča vina: ne več kot 160 mg/l. Če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, najvišja dovoljena omejitev ne sme biti več kot 210 mg/l, — bela vina: ne več kot 210 mg/l. Če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, najvišja dovoljena omejitev ne sme biti več kot 260 mg/l; (b) za peneča vina: ne več kot 235 mg/l; (c) ne več kot 300 mg/l za nekatera vina z vsebnostjo ostanka sladkorja več kot 5 g/l, kot to določajo pravila Skupnosti; (d) ne več kot 350 mg/l za nekatera vina, upravičena do oznake „Auslese“, če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l; (e) ne več kot 400 mg/l za naslednja vina z vsebnostjo ostanka sladkorja več kot 5 g/l: (i) kakovostna vina pdpo, upravičena do oznake „Ausbruch“, „Ausbruchwein“, „Beerenauslese“, „Trockenbeerenauslese“ ali „Eiswein“, (ii) naslednja kakovostna bela vina pdpo: — Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux le l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherec de Vic Bihl, Alsace in Alsace grand cru, opisana z izrazi „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, (iii) naslednja sladka kakovostna vina pdpo iz prezrelega grozdja in sladka kakovostna vina pdpo, pridelana iz sušenega grozdja s poreklom iz Grčije z vsebnostjo ostanka sladkorja, izraženo kot invertni sladkor, ki ni manjša od 45 g/l, in upravičena do naslednjih oznak porekla: Samos, Rhodes, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Daphnes.

2. Za likerska vina se določijo omejitve naslednjih parametrov: 2.1 Delež alkohola: ne manj kot 15 % in ne več kot 22 % volumenskega deleža dejanskega alkohola. 2.2 Skupni žveplov dioksid: ne več kot 150 mg/l. Če je vsebnost ostanka sladkorja več kot 5 g/l, največja omejitev ne sme presegati 200 mg/l.

3. Dodajanje vode: prepovedano, razen kadar je to potrebno zaradi specifičnih tehničnih potreb.

C. ANALIZNE METODE

Pogodbenici se strinjata, da se uporabijo analizne metode, ki jih je Mednarodni urad za trto in vino (OIV) priznal kot referenčne metode in jih kot takšne objavil, ali da se uporabijo analizne metode AOAC International, kot referenčna metoda za določanje analitske sestave vina v smislu izvajanja nadzora.

PRILOGA III(a)

Seznam geografskih označb za vina s poreklom iz Skupnosti

(navedena v členu 10)

V BELGIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Belgiji na podlagi 9 juillet 1997 Arrêté ministériel portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d. in 6 janvier 2000 Arrêté ministériel portant agrément de „Haspengouwse Wijn“ comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.

Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming:

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

V NEMČIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Nemčiji na podlagi „Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002“. Imena Großlagen, Einzellagen, občin ali delov občin se lahko zaščitijo skupaj z imeni območij ali podobmočij, kot to določajo pravila zgoraj.

Imena določenih pridelovalnih območij

Ahr

Baden

Franken

Hessische Bergstraße

Mittelrhein

Mosel-Saar-Ruwer

Nahe

Pfalz

Rheingau

Rheinhessen

Saale-Unstrut

Sachsen

Württemberg

Imena podobmočij

Določeno pridelovalno območje Ahr

Walporzheim/Ahrtal

Določeno pridelovalno območje Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Določeno pridelovalno območje Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Določeno pridelovalno območje Mosel-Saar-Ruwer

Splošna imena

Mosel

Ruwer

Saar

Podobmočja

Bernkastel

Moseltor

Obermosel

Zell/Mosel

Saar

Ruwertal

Določeno pridelovalno območje Nahe

Nahetal

Določeno pridelovalno območje Rheingau

Johannisberg

Določeno pridelovalno območje Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Določeno pridelovalno območje Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße

Südliche Weinstraße

Določeno pridelovalno območje Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Določeno pridelovalno območje Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

Določeno pridelovalno območje Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Določeno pridelovalno območje Saale-Unstrut

Schloss Neuenburg

Thüringen

Mansfelder Seen

Določeno pridelovalno območje Sachsen

Elstertal

Maißen

Druga imena vin

Landwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Fränkischer Landwein

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Tafelwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

V GRČIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Helenski republiki na podlagi „Εφημεριδα της Κυβερνησεως“ („Uradni list“).

Imena določenih pridelovalnih območij in podobmočij

Σάμος/Samos

Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron

Μοσχάτος Ρίου — Πατρών/Moschatos Riou Patron

Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias

Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou

Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou

Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafni Kephalinias

Σητεία/Sitia

Νεμέα/Nemea

Σαντορίνη/Santorini

Δαφνές/Dafnes

Ρόδος/Rhodos

Νάουσα/Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias

Ραψάνη/Rapsani

Μαντινεία/Mantinia

Μεσενικόλα/Mesenicola

Πεζά/Peza

Αρχάνες/Archanes

Πάτρα/Patra

Ζίτσα/Zitsa

Αμύνταιο/Amynteon

Γουμένισσα/Goumenissa

Πάρος/Paros

Λήμνος/Lemnos

Αγχίαλος/Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona

Imena namiznih vin z geografsko označbo

Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis

Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis

Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής/Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis

Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis

Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis

Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis

Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis

Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis

Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias

Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias

Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias

Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou

Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon

Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος/Herakliotikos Topikos Oinos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou

Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias

Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος/Makedonikos Topikos Oinos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος/Messiniakos Topikos Oinos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος/Palliniotikos Topikos Oinos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας/Topikos Oinos Playion Parnithas

Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας/Topikos Oinos Trifilias

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος/Siatistinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos

Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon

Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou

Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas

Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis

Καρυστινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas

Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron

Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou

Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados

Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων/Topikos Oinos Metaxaton

Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias

Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων/Topikos Oinos Ioanninon

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου/Topikos Oinos Playies tou Enou

Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου/Topikos Oinos Iliou

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou

Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas

Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos

Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος/Monemvasios Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou

Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos

V ŠPANIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Španiji na podlagi predpisov, objavljenih v „Boletín Oficial“ z dne 31. marca 2003. V teh določbah so objavljena tudi imena občin in drugih območij ali pogojev, ki se upravičeno uporabljajo skupaj z naslednjimi imeni vin.

Imena določenih pridelovalnih območij in podobmočij

Abona

Alella

Alicante/Alicante Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava

Bierzo

Binissalem

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Jumilla

La Mancha

La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés

Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros

Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga

Tarragona

Terra Alta

Toro

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

Imena namiznih vin (Vinos de la tierra)

Junta de Andalucía

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Los Palacios

Diputación General de Aragón

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Principado de Asturias

Vino de la Tierra de Cangas

Comunidad Autónoma de las Illes Balears

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Illes Balears

Gobierno de Canarias

Vino de la Tierra de La Gomera

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Junta de Castilla y León

Vino de la Tierra de Arribes del Duero

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Vino de la Tierra de Valles de Benavente

Junta de Extremadura

Vino de la Tierra de Extremadura

Xunta de Galícia

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Gobierno de La Rioja

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Región de Murcia

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Generalidad Valenciana

Vino de la Terra de Castelló

V FRANCIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Franciji na podlagi „Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2“, Institut National des Appellations d'Origine, Version du 27.2.2002.

Alzacija in druga območja v vzhodni Franciji

Alsace, ki mu sledi izraz „lieu-dit“ ali pa ne

Côtes de Toul

Moselle

Alsace/Vin d'Alsace, ne glede na to, ali mu sledi izraz Edelzwicker/„dénomination de cépage“/„appellation sous régionale“/„appellation communale“/„appelation locale“

Alsace Grand Cru, ki mu sledi izraz „lieu-dit“ ali pa ne

Crémant d'Alsace

Območje Šampanje

Coteaux Champenois, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Rosé des Riceys

Območje Burgundije

Aloxe-Corton

Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune

Bâtard-Montrachet

Beaujolais, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Beaujolais Supérieur

Beaujolais-Villages

Beaune

Bienvenues-Bâtard-Montrachet

Blagny

Bonnes-Mares

Bourgogne (*2) , ki mu sledi izraz „Clairet“/„Rosé“/„appellation sous régionale“/„commune d'origine“/„nom de climat“/„lieu-dit“ ali pa ne

Bourgogne Aligoté

Bouzeron

Brouilly

Chablis (*2) , ki mu sledi izraz „climat d'origine“/„premier cru“ ali pa ne

Chablis (*2) Grand Cru, ki mu sledi izraz „climat d'origine“ ali pa ne

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune

Chenas

Chevalier-Montrachet

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune

Clos de la Roche

Clos des Lambrays

Clos de Tart

Clos de Vougeot

Clos Saint-Denis

Corton

Corton-Charlemagne

Côte de Beaune, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes du Forez

Côte Roannaise

Crémant de Bourgogne

Criots Bâtard-Montrachet

Echezeaux

Fixin

Fleurie

Gevrey-Chambertin

Givry

Grands Echezeaux

Griotte-Chambertin

Irancy

Juliénas

La Grande Rue

Ladoix/Ladoix Côte de Beaune

Latricières-Chambertin

Mâcon, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon-Villages

Maranges, ki mu sledi izraz „climat d'origine“/„premier cru climat“ ali pa ne

Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages

Marsannay

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Mercurey

Meursault/Meursault Côte de Beaune

Montagny

Monthélie/Monthélie Côte de Beaune

Montrachet

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moulin-à-Vent

Musigny

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune

Petit Chablis, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Pommard

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-Vinzelles

Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune

Régnié

Richebourg

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint-Amour

Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune

Saint-Bris

Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune

Saint-Véran

Santenay/Santenay Côte de Beaune

Savigny-lès-Beaune

Tâche (La)

Vin Fin de la Côte de Nuits

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Območji Jure in Savoje

Arbois

Arbois Pupillin

Château Châlon

Côtes du Jura

Coteaux du Lyonnais

Crémant du Jura

Crépy

L'Etoile

Macvin du Jura

Vin de Savoie/Vin de Savoie-Ayze, ki mu sledi izraz „commune d'origine“/„nom du cru“ ali pa ne

Roussette de Savoie, ki mu sledi izraz „nom du cru“ ali pa ne

Seyssel

Vin du Bugey, ki mu sledi izraz „nom du cru“ ali pa ne

Roussette du Bugey, ki mu sledi izraz „nom du cru“ ali pa ne

Območje Côtes du Rhône

Beaumes-de-Venise

Château Grillet

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Clairette de Die

Condrieu

Cornas

Côte Rôtie

Coteaux de Die

Coteaux de Pierrevert

Coteaux du Tricastin

Côtes du Lubéron

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, ki mu sledi „commune d'origine“ ali pa ne

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Crozes-Hermitage

Crozes Ermitage

Crémant de Die

Ermitage

Gigondas

Hermitage

Lirac

Saint-Joseph

Saint-Péray

Tavel

Vacqueyras

Območji Provanse in Korzike

Ajaccio

Bandol

Bellet

Muscat du Cap Corse

Cassis

Vin de Corse, ki mu sledi izraz „appellation locale“ ali pa ne

Coteaux d'Aix-en-Provence

Les-Baux-de-Provence

Coteaux Varois

Côtes de Provence

Palette

Patrimonio

Območje Languedoc-Roussillon

Banyuls

Blanquette de Limoux

Clairette de Bellegarde

Cabardès

Clairette du Languedoc, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Collioure

Corbières

Costières de Nimes

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages

Côtes du Roussillon Villages Caramany

Côtes du Roussillon Villages Latour de France

Côtes du Roussillon Villages Lesquerde

Côtes du Roussillon Villages Tautavel

Crémant de Limoux

Faugères

Fitou

Frontignan

Grand Roussillon

Languedoc, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Limoux

Lunel

Maury

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Saint-Jean-de-Minervois

Rasteau

Rasteau Rancio

Rivesaltes

Rivesaltes Rancio

Saint-Chinian

Côtes de la Malepère

Jugozahodno območje

Béarn/Béarn Bellocq

Bergerac

Buzet

Cahors

Côtes de Bergerac

Côtes de Duras

Côtes du Frontonnais

Côtes du Frontonnais Fronton

Côtes du Frontonnais Villaudric

Côtes du Marmandais

Côtes de Montravel

Floc de Gascogne

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Haut-Montravel

Irouléguy

Jurançon

Madiran

Marcillac

Monbazillac

Montravel

Pacherenc du Vic-Bilh

Pécharmant

Rosette

Saussignac

Coteaux du Quercy

Côtes de Brulhois

Côtes de Millau

Côtes de Saint-Mont

Tursan

Vin d'Entraygues et du Fel

Vin d'Estaing

Vin de Lavilledieu

Območje Bordeauxa

Barsac

Blaye

Bordeaux/Bordeaux Clairet

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux Supérieur

Bordeaux Rosé

Bordeaux mousseux

Bourg

Bourgeais

Côtes de Bourg

Cadillac

Cérons

Côtes Canon-Fronsac

Canon-Fronsac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Castillon

Crémant de Bordeaux

Entre-Deux-Mers

Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Fronsac

Graves

Graves de Vayres

Haut-Médoc

Lalande de Pomerol

Listrac-Médoc

Loupiac

Lussac-Saint-Émilion

Margaux

Médoc

Montagne Saint-Émilion

Moulis

Moulis-en-Médoc

Néac

Pauillac

Pessac-Léognan

Pomerol

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Puisseguin Saint-Émilion

Sainte-Croix-du-Mont

Saint-Émilion

Saint-Émilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Sainte-Foy-Bordeaux

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Julien

Območje Val de Loire

Anjou/Anjou Val de Loire

Anjou Coteaux de la Loire

Anjou-Gamay

Anjou-Mousseux

Anjou-Villages

Anjou-Villages Brissac

Blanc Fumé de Pouilly

Bourgueil

Bonnezeaux

Cabernet d'Anjou

Cabernet de Saumur

Cheverny

Chinon

Coteaux de l'Aubance

Coteaux du Giennois

Coteaux du Layon, ki mu sledi „commune d'origine“ ali pa ne

Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Loir

Coteaux de Saumur

Cour-Cheverny

Crémant de Loire

Jasnières

Menetou Salon, ki mu sledi izraz „commune d'origine“ ali pa ne

Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Sèvre-et-Maine

Muscadet Côtes de Grandlieu

Pouilly-sur-Loire

Pouilly Fumé

Quarts-de-Chaume

Quincy

Reuilly

Sancerre

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saumur

Saumur-Champigny

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Amboise

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant

Châteaumeillant

Coteaux d'Ancenis, ki mu sledi izraz „nom de cépage“ ali pa ne

Coteaux du Vendômois

Côtes d'Auvergne, ki mu sledi izraz „appellation locales“ ali pa ne

Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Orléans

Orléans-Cléry

Saint-Pourçain

Thouarsais

Valençay

Območje Cognac

Pineau des Charentes

Imena vin „Vins de pays“

Vin de pays de l'Agenais

Vin de pays d'Aigues

Vin de pays de l'Ain

Vin de pays de l'Allier

Vin de pays d'Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l'Ardailhou

Vin de pays de l'Ardèche

Vin de pays d'Argens

Vin de pays de l'Ariège

Vin de pays de l'Aude

Vin de pays de l'Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Catalan

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, ki mu sledi izraz Ile de Ré/Ile d'oléron/Saint-Sornin ali pa ne

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d'Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l'Ardèche

Vin de pays des coteaux de l'Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes

Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Quercy

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays du Duché d'Uzès

Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Gorges de l'Hérault

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d'Hauterive, ki mu sledi izraz Val d'orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan ali pa ne

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l'Hérault

Vin de pays de l'Ile de Beauté

Vin de pays de l'Indre et Loire

Vin de pays de l'Indre

Vin de pays de l'Isère

Vin de pays du Jardin de la France, ki mu sledi Marches de Bretagne/Pays de Retz ali pa ne

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d'Oc

Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays de Pézenas

Vin de pays de la Principauté d'Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, ki mu sledi izraz Coteaux de Chalosse/Côtes de L'Adour/Sables Fauves/Sables de l'Océan ali pa ne

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d'Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays des Vals d'Agly

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l'Yonne

V ITALIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Italiji na podlagi „Codice denominazioni di origine dei vini“ 2002.

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Regione Piemonte

Asti Spumante/Asti/Moscato D'Asti

Barbaresco

Barolo

Brachetto d'Acqui/Acqui

Gattinara

Gavi/Cortese di Gavi

Ghemme

Regione Lombardia

Franciacorta

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

Valtellina Superiore, ki mu sledi izraz Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli ali Valgella ali pa ne

Regione Veneto

Bardolino superiore

Recioto di Soave

Soave superiore

Regione Friuli Venezia Giulia

Ramandolo

Regione Emilia Romagna

Albana di Romagna

Regione Toscana

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, ki mu sledi izraz Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli ali Rufina ali pa ne

Chianti Classico

Vernaccia di San Gimignano

Vino Nobile di Montepulciano

Regione Umbria

Montefalco Sagrantino

Torgiano

Regione Abruzzo

Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane

Regione Campania

Taurasi

Regione Sardegna

Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Regione Valle d'Aosta

Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste, ki mu sledi izraz Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave, Nus ali pa ne

Regione Piemonte

Alta Langa

Albugnano

Barbera d'Alba

Barbera d'Asti

Barbera del Monferrato

Boca

Bramaterra

Canavese

Carema

Cisterna d'Asti

Collina Torinese

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Colli Tortonesi

Cortese dell'Alto Monferrato

Coste della Sesia

Dolcetto d'Acqui

Dolcetto d'Alba

Dolcetto d'Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d'Alba/Diano d'Alba

Dolcetto di Dogliani

Dolcetto di Ovada

Erbaluce di Caluso/Caluso

Fara

Freisa d'Asti

Freisa di Chieri

Gabiano

Grignolino d'Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Langhe

Lessona

Loazzolo

Malvasia di Casorzo d'Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Monferrato/Monferrato Casalese

Nebbiolo d'Alba

Piemonte

Pinerolese

Roero

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Sizzano

Valsusa

Verduno Pelaverga/Verduno

Regione Liguria

Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrà, ki mu sledi izraz Costa de sera, Costa de Campu, Costa da Posa ali pa ne

Colli di Luni

Colline di Levanto

Golfo del Tigullio

Riviera Ligure di Ponente, ki mu sledi izraz Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco ali pa ne

Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua

Val Polcevera/Val Polcevera Coronata

Regione Lombardia

Botticino

Capriano del Colle

Cellatica

Garda

Garda Colli Mantovani

Lambrusco Mantovano, ki mu sledi izraz Oltrepò Mantovano, Viadanese-Sabbionetano ali pa ne

Lugana

Oltrepò Pavese

Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano

San Colombano al Lambro/San Colombano

San Martino della Battaglia

Scanzo/Moscato di Scanzo

Terre di Franciacorta

Valcalepio

Valtellina

Regione Trentino Alto Adige

Alto Adige/dell'Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), ki mu lahko ali ne sledi izraz: — Colli di Bolzano (Bozner Leiten), — Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner), — Santa Maddalena (St. Magdalener), — Terlano (Terlaner), — Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler), — Valle Venosta (Vinschgau)

Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), ki mu sledi izraz „Classico“ ali pa ne

Casteller

Teroldego Rotaliano

Trentino, ki mu sledi izraz Sorni, Isera/d'Isera, Ziresi/dei Ziresi ali pa ne

Trento

Valdadige (Etschaler)

Regione Veneto

Arcole

Bagnoli di Sopra/Bagnoli

Bardolino

Bianco di Custoza

Breganze

Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona

Colli Berici/Colli Berici Barbarano

Colli Euganei

Gambellara

Garda

Lison-Pramaggiore

Lugana

Merlara

Montello e Colli Asolani

Monti Lessini/Lessini

Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze

Soave

San Martino della Battaglia

Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti

Valpolicella/Valpolicella Valpantena

Vicenza

Vini del Piave/Piave

Regione Friuli Venezia Giulia

Carso

Collio Goriziano/Collio

Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Lison-Pramaggiore

Regione Emilia Romagna

Bosco Eliceo

Cagnina di Romagna

Colli Bolognesi, ki mu sledi izraz Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello, Serravalle ali pa ne

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli di Faenza

Colli d'Imola

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli Piacentini, ki mu sledi izraz Vigoleno, Gutturnio, Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure ali pa ne

Colli Romagna Centrale

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro

Reggiano

Reno

Romagna Albana spumante

Sangiovese di Romagna

Trebbiano di Romagna

Regione Toscana

Ansonica Costa dell'Argentario

Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice

Bianco della Valdinievole

Bianco dell'Empolese

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Candia dei Colli Apuani

Capalbio

Colli dell'Etruria Centrale

Colli di Luni

Colline Lucchesi

Cortona

Elba

Montecarlo

Montecucco

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Orcia

Parrina

Pomino

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

San Gimignano

Sant'Antimo

Sovana

Val d'Arbia

Valdichiana

Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Regione Marche

Bianchello del Metauro

Colli Maceratesi

Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia

Esino

Falerio dei Colli Ascolani/Falerio

Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d'Alba

Offida

Rosso Conero

Rosso Piceno

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Vernaccia di Serrapetrona

Regione Umbria

Assisi

Colli Alto Tiberini

Colli Amerini

Colli del Trasimeno/Trasimeno

Colli Martani/Colli Martani Todi

Colli Perugini

Lago di Corbara

Montefalco

Orvieto

Rosso Orvietano/Orvietano Rosso

Torgiano

Regione Abruzzo

Controguerra

Montepulciano d'Abruzzo

Trebbiano d'Abruzzo

Regione Molise

Biferno

Molise

Pentro di Isernia

Regione Lazio

Aleatico di Gradoli

Aprilia

Atina

Bianco Capena

Castelli Romani

Cerveteri

Cesanese di Affile/Affile

Cesanese di Olevano Romano

Cesanese del Piglio

Circeo

Colli Albani

Colli della Sabina

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Lanuvini

Cori

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

Frascati

Genazzano

Marino

Montecompatri Colonna

Nettuno

Orvieto

Tarquinia

Velletri

Vignanello

Zagarolo

Regione Campania

Aversa

Campi Flegrei

Capri

Castel San Lorenzo

Cilento

Costa d'Amalfi/Costa d'Amalfi Furore/Costa d'Amalfi Ravello/Costa d'Amalfi Tramonti

Falerno del Massico

Fiano di Avellino

Galluccio

Greco di Tufo

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Ischia

Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento

Sannio

Sant'Agata de Goti

Solopaca

Aglianico del Taburno/Taburno

Vesuvio

Regione Puglia

Aleatico di Puglia

Alezio

Brindisi

Cacc'e mmitte di Lucera

Castel del Monte

Copertino

Galatina

Gioia del Colle

Gravina

Leverano

Lizzano

Locorotondo

Martina/Martina Franca

Matino

Moscato di Trani

Nardò

Orta Nova

Ostuni

Primitivo di Manduria

Rosso Barletta

Rosso Canosa

Rosso di Cerignola

Salice Salentino

San Severo

Squinzano

Regione Basilicata

Aglianico del Vulture

Regione Calabria

Bivongi

Cirò

Donnici

Greco di Bianco

Lamezia

Melissa

Pollino

Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto

San Vito di Luzzi

Savuto

Scavigna

Verbicaro

Regione Sicilia

Alcamo

Cerasuolo di Vittoria

Contessa Entellina

Contea di Sclafani

Delia Nivolelli

Eloro/Eloro Pachino

Etna

Faro

Malvasia delle Lipari

Marsala

Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera

Monreale

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria

Moscato di Siracusa

Riesi

Sambuca di Sicilia

Santa Margherita di Belice

Sciacca/Sciacca Rayana

Regione Sardegna

Alghero/Sardegna Alghero

Arborea/Sardegna Arborea

Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba

Cannonau di Sardegna, ki mu sledi izraz Capo Ferrato, Oliena, Nepente di Oliena Jerzu ali pa ne

Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis

Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari

Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari

Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai

Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Sardegna, ki mu sledi izraz Gallura, Tempio Pausania, Tempio ali pa ne

Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori

Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari

Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari

Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano

Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani

Regione Lombardia

Alto Mincio

Benaco bresciano

Bergamasca

Collina del Milanese

Montenetto di Brescia

Provincia di Mantova

Provincia di Pavia

Quistello

Ronchi di Brescia

Sabbioneta

Sebino

Terrazze Retiche di Sondrio

Regione Trentino — Alto Adige

Delle Venezie

Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Vallagarina

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Veneto

Alto Livenza

Colli Trevigiani

Conselvano

Delle Venezie

Marca Trevigiana

Provincia di Verona/Veronese

Vallagarina

Veneto

Veneto Orientale

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Friuli Venezia Giulia

Alto Livenza

Delle Venezie

Venezia Giulia

Regione Liguria

Colline del Genovesato

Colline Savonesi

Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti

Regione Emilia Romagna

Bianco di Castelfranco Emilia

Emilia/dell'Emilia

Forlì

Fortana del Taro

Modena/Provincia di Modena

Ravenna

Rubicone

Sillaro/Bianco del Sillaro

Terre di Veleja

Val Tidone

Regione Toscana

Alta Valle della Greve

Colli della Toscana centrale

Maremma toscana

Toscana/Toscano

Val di Magra

Regione Umbria

Allerona

Bettona

Cannara

Narni

Spello

Umbria

Regione Marche

Marche

Regione Lazio

Civitella d'Agliano

Colli Cimini

Frusinate/del Frusinate

Lazio

Regione Abruzzo

Alto Tirino

Colli Aprutini

Colli del Sangro

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Teatine

Del Vastese/Histonium

Terre di Chieti

Valle Peligna

Regione Molise

Osco/Terre degli Osci

Rotae

Regione Campania

Beneventano

Colli di Salerno

Dugenta

Epomeo

Irpinia

Paestum

Pompeiano

Roccamonfina

Terre del Volturno

Regione Puglia

Daunia

Murgia

Puglia

Salento

Tarantino

Valle d'Itria

Regione Basilicata

Basilicata

Grottino di Roccanova

Regione Calabria

Arghillà

Calabria

Condoleo

Costa Viola

Esaro

Lipuda

Locride

Palizzi

Pellaro

Scilla

Valdamato

Val di Neto

Valle del Crati

Regione Sicilia

Camarro

Colli Ericini

Fontanarossa di Cerda

Salemi

Salina

Sicilia

Valle Belice

Regione Sardegna

Barbagia

Colli del Limbara

Isola dei Nuraghi

Marmilla

Nurra

Ogliastra

Parteolla

Planargia

Provincia di Nuoro

Romangia

Sibiola

Tharros

Trexenta

Valle del Tirso

Valli di Porto Pino

V LUKSEMBURGU

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Velikem vojvodstvu Luksemburg na podlagi pravil, objavljenih v „Mémorial – Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971“.

Ime določenega pridelovalnega območja

Moselle Luxembourgeoise

Imena občin in delov občin

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

V AVSTRIJI

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Avstriji na podlagi „Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein – Weingesetz 1999“. Imena vinorodnih območij se lahko uporabljajo skupaj z imeni Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen in imeni občin ter njihovih delov, kot to določajo zgoraj navedena pravila.

Imena vinorodnih območij

Weinland

Bergland

Steirerland

Wien

Imena vinorodnih regij

Določena pridelovalna območja Weinlanda

Niederösterreich

Burgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Mittelburgenland

Südburgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kremstal

Thermenregion

Traisental

Wachau

WeinviertelDoločena pridelovalna območja Steierlanda

Določena pridelovalna območja Berglanda

Salzburg

Oberösterreich

Kärnten

Tirol

Vorarlberg

Specified areas of Steirerland

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Weststeiermark

Steiermark

Določena pridelovalna območja Dunaja

Wein

NA PORTUGALSKEM

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih na Portugalskem na podlagi pravil (Decreto-Lei), objavljenih v Diário da República z dne 31. marca 2003.

Imena določenih pridelovalnih območij

Alcobaça

Alenquer

Alentejo

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão/Dão Nobre

Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro

Encostas de Aire

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Porto */Port */Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto */Vin de Porto */Port * Wine

Óbidos

Palmela

Pico

Planalto Mirandês

Portimão

Porto ( *4 )/Port (*4) /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto (*4) /Vin de Porto (*4) /Port (*4) Wine

Ribatejo

Setúbal

Tavira

Távora-Vorosa

Torres Vedras

Valpaços

Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante

Imena podobmočij

Določeno pridelovalno območje Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Določeno pridelovalno območje Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Določeno pridelovalno območje Dão

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Določeno pridelovalno območje Douro

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Določeno pridelovalno območje Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Določeno pridelovalno območje Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

Imena namiznih vin

Alentejano

Algarve

Beira Litoral

Beira Alta

Beiras

Estremadura

Ribatejano

Minho

Terras de Sicó

Terras do Sado

Trás-os-Montes

Določeno pridelovalno območje Estremadura

Alta Estremadura

Palhete de Ourém vinho regional Estremadura

Določeno pridelovalno območje Trás-os-Montes

Terras Durienses

V ZDRUŽENEM KRALJESTVU

Naslednji seznam odraža imena vin, pridelanih in zaščitenih v Združenem kraljestvu na podlagi Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003 in Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998.

Kakovostna vina, pridelana na določenih pridelovalnih območjih

English vineyards

Welsh vineyards

PRILOGA III(b)

Seznam geografskih označb vin s poreklom iz Kanade

(navedenih v členu 11)

Fraser Valley

Lake Erie North Shore

Niagara Peninsula

Okanagan Valley

Pelee Island

Similkameen Valley

Vancouver Island

PRILOGA IV(a)

Naslednji seznam določa geografske označbe za žgane pijače s poreklom iz Skupnosti, ki so bile pridelane in zaščitene na podlagi Uredbe (EGS) št. 1576/89

(navedene v členu 14)

1. Rum

Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

Ron de Málaga

Ron de Granada

Rum da Madeira

2. (a) Whisky

Scotch Whisky

Irish Whisky

Whisky español

(Tem imenom se lahko doda izraz „malt“ ali „grain“.)

2. (b) Whiskey

Irish Whiskey

Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

(Tem imenom se lahko doda izraz „Pot Still“.)

3. Žitno žganje

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

4. Žganje iz vina (vinsko žganje)

Eau-de-vie de Cognac

Eau-de-vie des Charentes

Cognac (Imenu „Cognac“ se lahko dodajo naslednji izrazi: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Champagne — Petite Fine Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois)

Fine Bordeaux

Armagnac

Bas-Armagnac

Haut-Armagnac

Ténarèze

Eau-de-vie de vin de la Marne

Eau-de-vie de vin originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Eau-de-vie de vin de Savoie

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Aguardente do Minho

Aguardente do Douro

Aguardente da Beira Interior

Aguardente da Bairrada

Aguardente do Oeste

Aguardente do Ribatejo

Aguardente do Alentejo

Aguardente do Algarve

5. Brandy

Brandy de Jerez

Brandy del Penedés

Brandy italiano

Brandy Αττικής/Brandy of Attica

Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Peloponnese

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

Deutscher Weinbrand

Wachauer Weinbrand

Weinbrand Dürnstein

6. Žganje iz grozdnih tropin (grozdni tropinovec)

Eau-de-vie de marc de Champagne

Marc de Champagne

Eau-de-vie de marc originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Marc de Bourgogne

Marc de Savoie

Marc d’Auvergne

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Marc d’Alsace Gewürztraminer

Marc de Lorraine

Bagaceira do Minho

Bagaceira do Douro

Bagaceira da Beira Interior

Bagaceira da Bairrada

Bagaceira do Oeste

Bagaceira do Ribatejo

Bagaceira do Alentejo

Bagaceira do Algarve

Orujo gallego

Grappa di Barolo

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Südtiroler Grappa/Grappa dell’Alto Adige

Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

7. Žganje iz sadja

Schwarzwälder Kirschwasser

Schwarzwälder Himbeergeist

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Schwarzwälder Williamsbirne

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Fränkisches Zwetschgenwasser

Fränkisches Kirschwasser

Fränkischer Obstler

Mirabelle de Lorraine

Kirsch d’Alsace

Quetsch d’Alsace

Framboise d’Alsace

Mirabelle d’Alsace

Kirsch de Fougerolles

Südtiroler Williams/Williams dell’Alto Adige

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell’Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell’Alto

Adige

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell’Alto Adige

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell’Alto Adige

Südtiroler Obstler/Obstler dell’Alto Adige

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell’Alto Adige

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell’Alto Adige

Williams friulano/Williams del Friuli

Sliwovitz del Veneto

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Williams trentino/Williams del Trentino

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Medronheira do Algarve

Medronheira do Buçaco

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Aguardente de pêra da Lousã

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Wachauer Marillenbrand

8. Žganje iz jabolčnika in hruškovca

Calvados

Calvados du Pays d’Auge

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Eau-de-vie de cidre du Maine

Aguardiente de sidra de Asturias

Eau-de-vie de poiré du Maine

9. Žganje iz encijana

Bayerischer Gebirgsenzian

Südtiroler Enzian/Genziana dell’Alto Adige

Genziana trentina/Genziana del Trentino

10. Sadna žgana pijača

Pacharán navarro

11. Žgane pijače z aromo brinja

Ostfriesischer Korngenever

Genièvre Flandres Artois

Hasseltse jenever

Balegemse jenever

Péket de Wallonie

Steinhäger

Plymouth Gin

Gin de Mahón

12. Žgana pijača z aromo kumine

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

13. Žgana pijača z aromo janeža

Anis español

Évora anisada

Cazalla

Chinchón

Ojén

Rute

14. Liker

Berliner Kümmel

Hamburger Kümmel

Münchener Kümmel

Chiemseer Klosterlikör

Bayerischer Kräuterlikör

Cassis de Dijon

Cassis de Beaufort

Irish Cream

Palo de Mallorca

Ginjinha portuguesa

Licor de Singeverga

Benediktbeurer Klosterlikör

Ettaler Klosterlikör

Ratafia de Champagne

Ratafia catalana

Anis português

Finnish berry/Finnish fruit liqueur

Grossglockner Alpenbitter

Mariazeller Magenlikör

Mariazeller Jagasaftl

Puchheimer Bitter

Puchheimer Schlossgeist

Steinfelder Magenbitter

Wachauer Marillenlikör

15. Žgane pijače

Pommeau de Bretagne

Pommeau du Maine

Pommeau de Normandie

Svensk Punsch/Swedish Punch

16. Vodka

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

PRILOGA IV(b)

Seznam geografskih označb za žgane pijače s poreklom iz Kanade

(navedene v členu 15)

Canadian Rye Whisky

Canadian Whisky

PRILOGA V

ZAČASNE DOLOČBE V ZVEZI Z OZNAČEVANJEM VIN

Člen A

Splošne določbe

1. Vina se označijo v skladu z zakoni pogodbenice uvoznice, razen če to ni drugače določeno v tej prilogi.

2. Na ozemlju Skupnosti vina ne smejo biti označena z izrazom, ki je po zakonodaji Skupnosti nepravilen, ali bi lahko privedel do zmešnjave ali zavedel osebe, katerim je namenjen, zlasti v primerih, ko so vina označena z imenom ali omembo Kanade.

3. Na ozemlju Kanade vina ne smejo biti označena z izrazom, ki je po kanadski zakonodaji napačen, varljiv ali zavajajoč oziroma bi lahko povzročil napačen vtis glede lastnosti, sestave, kakovosti, porekla ali vrednosti vina, in zlasti v primerih, ko so vina označena z:

— izrazom, navedenim v Dodatku 1(i) ali

— imenom ali omembo države članice Skupnosti.

Člen B

Označevanje (neobvezni podatki) vin s poreklom iz Skupnosti, uvoženih v Kanado

1. Odstavek 2 se uporablja z upoštevanjem člena A(3) in samo za vina, ki se uvozijo in tržijo na ozemlju Kanade skladno s pričujočim sporazumom.

2. Vina s poreklom iz Skupnosti se lahko označijo, kot to določa zakonodaja Skupnosti v zvezi z naslednjimi izrazi:

(a) podatkom o stopnji sladkorja;

(b) imenom(-i), poklicnim(-i) nazivom(-i) ali naslovom(-i) pravne ali fizične osebe ali oseb, ki je (so) sodelovala(-e) pri trženju;

(c) geografsko označbo;

(d) specifično barvo;

(e) letom pridelave;

(f) eno ali več sort vinske trte;

(g) oznako načina pridelave;

(h) krajem polnjenja;

(i) nagradami, medaljami ali razstavami;

(j) imenom vinograda;

(k) imenom podjetja ali vinarskega obrata;

(l) enim ali več izrazi, navedenimi v seznamu v Dodatku 1(ii); in

(m) kategorijo vina.

Člen C

Označevanje (neobvezni podatki) vin s poreklom iz Kanade, uvoženih v Skupnost

1. Odstavki 2, 3 in 4 se uporabljajo z upoštevanjem člena A(2) in samo za vina, ki se uvozijo in tržijo na ozemlju Skupnosti skladno s pričujočim sporazumom.

2. Vina s poreklom iz Kanade se lahko označijo z naslednjimi izrazi:

(a) podatkom o sladkorni stopnji v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo;

(b) imenom(-i), poklicnim(-i) nazivom(-i) ali naslovom(-i) pravne ali fizične osebe ali oseb, ki je (so) sodelovala(-e) pri trženju ali pridelavi v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo;

(c) geografsko označbo, pod pogojem, da je najmanj 85 % takšnega vina pridelanega iz grozdja, pridelanega na imenovanem geografskem območju, v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo;

(d) specifično barvo v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo, če to ustreza.

3. Vina s poreklom iz Kanade, ki imajo geografsko označbo, se lahko označijo z naslednjimi izrazi v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo ali kot je to določeno v Dodatku 2:

(a) leto pridelave ustreza letu trgatve grozdja, pod pogojem, da je 85 % vina pridelanega iz grozdja, pridelanega v navedenem letu;

(b) kadar je grozdje obrano v novem letu, je letnik pridelave iz točke (a) leto, v katerem je bilo grozdje pridelano;

(c) ime sorte grozdja ali imena dveh ali treh sort grozdja, navedenih v Dodatku 5;

(d) označbe v zvezi s sredstvi za pridobivanje ali načinom pridelave vina ali drugi izrazi iz Dodatka 2 v navedenem jeziku ali jezikih v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo ali kot je to določeno v Dodatku;

(e) ime vinograda;

(f) označba v zvezi z nagradami, medaljami ali razstavami.

4. Vina s poreklom iz Kanade z geografsko označbo so lahko označena tudi z izrazi, navedenimi v Dodatku 3.

Člen D

Posebni izrazi, ki se uporabljajo za vino

Skupnost lahko določi uporabo izrazov, navedenih v Dodatku 1(ii), v jezikih in za kategorije vin iz tega seznama, za označevanje nekaterih vin na trgu v Skupnosti, pod pogojem, da se izrazi iz Dodatka 4 lahko uporabljajo tudi za označevanje nekaterih vin s poreklom iz Kanade v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo.

Člen E

Kategorije vina

Na nalepkah vin s poreklom iz Kanade, ki se uvozijo in tržijo v Skupnosti v skladu s tem sporazumom, se lahko pojavijo naslednje kategorije vin v skladu z veljavno kanadsko zakonodajo:

— namizno vino,

— peneče vino,

— ojačano vino,

— likersko vino,

— aromatizirano peneče vino.

Dodatek 1

(i) Izrazi, navedeni v členu A