2009R1272 — SL — 27.06.2010 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1272/2009

z dne 11. decembra 2009

o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) ( 1 ) ter zlasti člena 43(a), (aa), (c), (d), (f), (j), (k) in (l), v povezavi s členom 4 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 10 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se javna intervencija uporablja za navadno pšenico, durum pšenico, ječmen, koruzo, sirek, neoluščeni riž, beli ali surovi sladkor, proizveden v okviru kvote, sveže ali hlajeno goveje in telečje meso, maslo in posneto mleko v prahu. (2) Člen 11 Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2009 ( 2 ), določa, da bo javna intervencija za sladkor na voljo le za tržni leti 2008/2009 in 2009/2010. Za ohranitev učinkovitosti te sheme za sektor sladkorja ter za zmanjšanje upravnega bremena za gospodarske subjekte in nacionalne uprave se zdi, da obstoječih izvedbenih pravil za sektor sladkorja ni primerno vključiti v sedanja natančna pravila za tržno leto 2009/2010. (3) Javna intervencija za proizvode iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se uporablja, kadar so pogoji iz te uredbe izpolnjeni. (4) Za poenostavitev in izboljšanje učinkovitosti mehanizmov upravljanja in nadzora v zvezi s shemo javne intervencije je treba določiti skupna pravila za vse proizvode iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1234/2007, razen za sladkor. (5) Člen 13(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, omejuje javno intervencijo po fiksni ceni za durum pšenico, ječmen, koruzo in sirek na 0 ton za obdobje od 1. novembra do 31. maja ter za neoluščen riž na 0 ton za obdobje od 1. aprila do 31. julija. (6) Člen 13(1)(c) in (d) ter člen 18(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, omejujeta javno intervencijo po fiksni ceni za maslo na 30 000 ton, za posneto mleko v prahu na 109 000 ton za obdobje od 1. marca do 31. avgusta in za navadno pšenico na 3 milijone ton za obdobje od 1. novembra do 31. maja. (7) V skladu s členoma 13(3) in 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, se lahko Komisija odloči za podaljšanje sheme javne intervencije z razpisnim postopkom prek omejitev iz člena 13(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, če tak ukrep upravičuje razvoj tržnih cen. (8) Določiti je treba pravila v zvezi z organi, ki so pristojni za javne intervencije v državah članicah v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic ( 3 ). Te organe je za namene te uredbe treba imenovati „intervencijske agencije“. (9) Za žita in riž je treba zato, da se omogoči čim bolj enostavno in učinkovito delovanje sheme javnih intervencij v vsej Evropski skupnosti, določiti pravila v zvezi z imenovanjem intervencijskih centrov s strani Komisije ter v zvezi s predhodno odobritvijo teh centrov s strani intervencijskih agencij držav članic. Predvsem za žita in riž je treba zaradi upoštevanja določb iz člena 41 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 določiti pravila, ki zahtevajo, da morajo države članice odobriti intervencijske centre preden jih Komisija imenuje. Zaradi racionalizacije/poenostavitve načina delovanja intervencije, s prenehanjem uporabe majhnih skladišč, ki so posejana po vsej regiji, je treba določiti najmanjšo zmogljivost skladiščenja za intervencijski center in skladišča, ki sestavljajo intervencijski center, vendar se ta omejitev ne uporablja v primeru, da ima skladišče lahek dostop do reke, morja ali železniške povezave. (10) Kot splošno pravilo za olajšanje upravljanja in nadzora je treba sodelovanje pri shemi javne intervencije dovoliti le gospodarskim subjektom, ki imajo svoj sedež v državi članici in so tam tudi prijavljeni kot DDV zavezanci. (11) Ker v nekaterih državah članicah nekateri gospodarski subjekti, ki bi lahko bili vključeni v shemo, nimajo registracijske številke DDV, je treba za namene odkupa žit in riža sodelovanje pri shemi javne intervencije dovoliti tudi gospodarskim subjektom, ki so vpisani v register kmetijskih gospodarstev. (12) Ker se proizvodi, za katere veljajo intervencijski ukrepi, med seboj razlikujejo glede časa proizvodnje ali žetve in glede zahtev v zvezi s skladiščenjem, je treba zagotoviti določene pogoje. (13) Za zagotovitev učinkovitega nadzora proizvodnje govedine, morajo gospodarski subjekti, ki so na podlagi postopka javnega razpisa upravičeni do udeležbe v shemi javnih intervencij, izpolnjevati dodatne pogoje. (14) Za intervencijo se ne smejo sprejeti žita in neoluščeni riž, katerih kakovost ne dopušča ustrezne nadaljnje uporabe ali skladiščenja. Za ta namen je treba opredeliti metode, ki so potrebne za določitev kakovosti žit in riža. (15) Tveganja, ki so povezana s preseganjem zgornje meje dopustnih onesnaževalcev, lahko plačilne ali intervencijske agencije prepoznajo na podlagi podatkov, ki jih prejmejo od ponudnikov, in lastnih analitičnih meril. Za omejitev finančnih stroškov je pred prevzemom proizvodov upravičeno zahtevati analize v pristojnosti agencij, in sicer le na podlagi analize tveganja, ki omogoča zagotavljanje kakovosti proizvodov ob njihovem vstopu v intervencijsko shemo. (16) V primeru govedine morajo biti pogoji za upravičenost taki, da se izločijo proizvodi, ki niso reprezentativni za nacionalno proizvodnjo države članice in ne izpolnjujejo veljavnih zdravstvenih in veterinarskih predpisov, ter proizvodi, ki presegajo maso, za katero je na trgu navadno povpraševanje. (17) V primeru masla in posnetega mleka v prahu mora maslo, zato da je upravičeno do intervencije, izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter pogoje glede kakovosti in predstavitve, ki jih je treba opredeliti. Podrobno je treba določiti analizne metode in natančna pravila, ki urejajo nadzor kakovosti in če razmere tako zahtevajo, je treba sprejeti določbo za preverjanje radioaktivnosti v maslu in posnetem mleku v prahu in, kadar je to primerno, se z zakonodajo Skupnosti predpišejo najvišje stopnje. Vendar morajo imeti države članice možnost, da pod določenimi pogoji odobrijo tudi sistem samopreverjanja. (18) V primeru masla in posnetega mleka v prahu je treba za zagotovitev, da intervencijske ureditve delujejo brez zapletov, podrobno določiti pogoje za odobritev proizvodnih obratov in verifikacijo skladnosti z njimi. Da se zagotovi učinkovitost teh ureditev, je treba sprejeti določbo za ukrepanje v primeru neizpolnjevanja teh pogojev. Ker lahko maslo in posneto mleko v prahu odkupi tudi pristojni organ druge države članice in ne le tiste, na ozemlju katere je bilo maslo proizvedeno, mora imeti pristojni organ, ki opravlja odkup, možnost, da v takih primerih preveri izpolnjevanje pogojev v zvezi s kakovostjo in predstavitvijo. (19) Za dobro upravljanje sheme je treba določiti najmanjšo količino, pod katero intervencijska agencija ne more sprejeti ponudbe, tako za odkup kot tudi za prodajo Vendar če pogoji in postopki prodaje na debelo ali okoljska pravila, veljavna v državi članici, upravičujejo uporabo najmanjših količin, ki so večje od določenih, lahko zadevna država članica za odkupovanje proizvodov po fiksni ceni zahteva možnost uporabe takih večjih najmanjših količin. (20) Ponudbe morajo vsebovati vse informacije, potrebne za njihovo ocenitev, zagotoviti pa je treba tudi obveščanje med državami članicami in Komisijo. (21) V primeru navadne pšenice, masla in posnetega mleka v prahu, je treba za upoštevanje omejitev 3 000 000, 30 000 in 109 000 ton za posamezen proizvod, zagotoviti obdobje premisleka, med katerim je mogoče, preden se sprejme odločitev glede ponudb, sprejeti posebne ukrepe, ki veljajo predvsem za odprte ponudbe. Ti ukrepi lahko obsegajo zaključek intervencije, uporabo koeficienta znižanja ali zavrnitev odprtih ponudb. Zahtevajo hitro ukrepanje in Komisiji je treba omogočiti, da pravočasno sprejme vse potrebne ukrepe. (22) Na podlagi prejetih ponudb se lahko določi najvišja cena. Vendar lahko na trgu nastanejo razmere, v katerih je treba zaradi gospodarskih ali drugih vidikov zavrniti vse prejete ponudbe. (23) Tako v primeru intervencije po fiksni ceni kot v primeru razpisnega postopka za javno intervencijo je potrebna varnost, da se zagotovi resnost ponudbe ter da bo ukrep imel želen učinek na trg. Zato je treba sprejeti določbe o sprostitvi in zasegu varščine, vložene v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode ( 4 ). (24) Za zagotovitev jasnega in učinkovitega delovanja sheme javnih intervencij je treba določiti splošna pravila v zvezi z dostavo proizvodov do skladišča, ki ga določi intervencijska agencija. Poleg tega so za žita in riž ter za mlečne proizvode glede na posebnosti teh sektorjev potrebna posebna pravila, ki dopolnjujejo splošna pravila. (25) Obveznosti držav članic je treba določiti ob upoštevanju ustreznega upravljanja zalog v skladišču, in sicer z določitvijo največje razdalje za skladišče in stroškov, ki jih je treba kriti, kadar je ta razdalja presežena. Vendar je zaradi razlik v naravi proizvodov upravičeno določiti natančne ravni največje razdalje za žita in riž v primerjavi z mlečnimi proizvodi. (26) Za oblikovanje skupnih pravil je treba zagotoviti, da se pregledi proizvodov med skladiščenjem izvajajo, kot je določeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 884/2006. (27) Zaradi uskladitve veljavnih pravil v različnih sektorjih je treba zagotoviti, da je prevzem proizvodov, potem ko so bili dostavljeni v skladišča, odvisen od rezultata zadevnih pregledov in analiz za ugotovitev njihove skladnosti z zahtevami v zvezi z odkupom. Zapisnik o prevzemu se izda na podlagi teh pregledov in analiz, vendar najpozneje šestdeset dni po roku za dostavo. Če proizvodi ne izpolnjujejo veljavnih zahtev, jih mora ponudnik vzeti nazaj in nositi vse stroške, nastale v povezavi s pogojnim prevzemom med obdobjem, ko so bili proizvodi skladiščeni v intervencijskih skladiščih. (28) Za preprečitev kakršnih koli špekulacij zaradi velikega nihanja cen v sektorju žit in riža mora biti v proizvod, ki se ponudi za intervencijo, dejansko v lasti ponudnika v času vložitve zahtevka ali oddaje ponudbe; to bi morala biti ena od osnovnih zahtev za koriščenje sheme javne intervencije. Intervencijske agencije morajo prejeti zadovoljivo jamstvo, da so ponujene količine dejansko prisotne v skladišču, ki je navedeno v ponudbi; v zvezi s tem morajo ponudniki skupaj s ponudbo predložiti tudi izjavo o tem. (29) Da se zagotovi enostavno in učinkovito upravljanje intervencije se je za žita potrebno dogovoriti, da mora biti serija, vložena za intervencijo, homogena, pri rižu pa mora vsebovati isto vrsto (30) Pri žitih in rižu se za intervencijo ne sme sprejeti proizvodov, ki jih nato ni mogoče uporabiti ali ki ne omogočajo ustreznega skladiščenja. V ta namen je treba določiti metode za določitev kakovosti žit in riža. (31) Člen 18(2) in člen 18(4)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, določata, da intervencijsko ceno za žita določi Komisija z razpisnim postopkom brez poseganja v zvišanje ali znižanje cen zaradi kakovosti. Omeniti je treba razlike v ceni, ki temeljijo na glavnih merilih kakovosti za žita. (32) Člen 18(4)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se intervencijska cena za riž določi za standardno kakovost in se, če se kakovost riža, ponujenega za intervencijo, razlikuje od te standardne kakovosti, intervencijska cena prilagodi na podlagi koeficienta znižanja ali zvišanja. Uporaba teh koeficientov mora odražati razlike v ceni na trgu riža zaradi kakovosti. V ta namen je treba upoštevati glavne značilnosti riža, ki dopuščajo objektivno oceno kakovosti. (33) Proizvode, ki so jih odkupile intervencijske agencije v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1234/2007, je treba prodati tako, da se preprečijo motnje na trgu ter se zagotovita enak dostop do proizvodov in enaka obravnava kupcev; razpisni postopek omogoča uresničitev tega cilja. (34) Obvestila o razpisu pripravi in objavi intervencijska agencija, ki ima intervencijske zaloge na voljo za prodajo, da objavi potrebne informacije o značilnostih proizvodov in prostorov, kjer se skladiščijo. Zato mora biti med datumom objave obvestila o razpisu in prvim rokom za oddajo ponudb razumno časovno obdobje. (35) Pravilno upravljanje intervencijskih zalog zahteva, da se proizvodi prodajo naprej, takoj ko so trgi na voljo. Za zagotovitev enakega dostopa do proizvoda za prodajo je treba vsem zainteresiranim stranem dati možnost, da na lastne stroške preverijo vzorce proizvodov, namenjenih za prodajo. (36) Da se omogoči primerjava med ponudbami v primeru žit in riža morajo biti ponudbe oddane za proizvode določene kakovosti. Sprejeti je treba določbo o prilagoditvi prodajne cene, kadar žita in riž ne ustrezajo tej kakovosti. (37) Za zagotovitev učinkovitega delovanja sheme javne intervencije je treba določiti splošna pravila v zvezi z odpremo proizvodov iz skladišča. Za maslo in posneto mleko v prahu morajo, zaradi posebne narave teh proizvodov, posebna pravila dopolnjevati splošna. (38) Razpisni postopek se lahko pravilno opravi le, če tisti, ki jih to zadeva, vložijo ustrezne ponudbe. Ta cilj je mogoče doseči tako, da se zahteva plačilo varščine, ki se ob plačilu prodajne cene v določenem roku vrne. (39) Intervencijska agencija mora obvestiti Komisijo o sprejemljivih ponudbah. Na podlagi ponudb in glede na razmere na trgu Skupnosti se mora Komisija odločiti, ali bo določila minimalno prodajno ceno ali je ne bo določila. V skladu s to odločitvijo intervencijske agencije sprejmejo ali zavrnejo ponudbe za proizvode, ki so na voljo za prodajo. (40) Da se olajša prodajo majhnih količin, ki ostanejo v skladiščih v državi članici in da se zagotovi dobro upravljanje sistema, mora biti primerno zagotoviti, da lahko intervencijska agencija v okviru svojih pristojnosti odpre razpisni postopek za ponovno prodajo, in sicer z uporabo pravil v zvezi z razpisnim postopkom, ki ga smiselno odpre Skupnost za zagotovitev enakosti dostopa vsem zainteresiranim strankam. Iz istih razlogov je treba intervencijsko agencijo pooblastiti, da da neposredno v prodajo količine, ki se po vizualnem pregledu v okviru letnega popisa ali pregledu po vnosu v intervencijo ne morejo ponovno zapakirati ali katerih kakovost se je poslabšala. (41) Za učinkovito upravljanje sistema je treba določiti, da morajo države članice redno obveščati Komisijo o stanju zalog in o proizvodih, ki prihajajo v skladišče ter ga zapuščajo. Te informacije morajo Komisiji sporočiti pristojni organi držav članic po elektronski poti z uporabo obrazca, ki jim ga da na voljo Komisija. (42) Ta uredba vsebuje nekatere določbe v zvezi z intervencijskimi ukrepi iz Uredbe Komisije (ES) št. 562/2005 z dne 5. aprila 2005 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede medsebojnega obveščanja med državami članicami in Komisijo v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ( 5 ). Navedeno uredbo je zato treba ustrezno spremeniti. (43) Namen te uredbe je uskladiti določbe, ki se uporabljajo za proizvode, za katere se uporablja javna intervencija, nadomestiti mora določbe iz uredb Komisije (EGS) št. 75/91 z dne 11. januarja 1991 o postopkih in pogojih za prodajo neoluščenega riža iz zalog intervencijskih agencij ( 6 ), (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka v prahu ( 7 ), (ES) št. 1669/2006 z dne 8. novembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede ureditve javnega intervencijskega odkupa govejega mesa ( 8 ), (ES) št. 105/2008 z dne 5. februarja 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla ( 9 ), (ES) št. 687/2008 z dne 18. julija 2008 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani plačilnih ali intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit ( 10 ), (ES) št. 127/2009 z dne 12. februarja 2009 o postopku in pogojih prodaje žit iz plačilnih agencij ali intervencijskih agencij ( 11 ) ter (ES) št. 670/2009 z dne 24. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z javno intervencijo z razpisom za odkup trde pšenice ali neoluščenega riža in spremembi uredb (ES) št. 428/2008 in (ES) št. 687/2008 ( 12 ). Navedene uredbe je treba zato preklicati. (44) Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

SKUPNA PRAVILA IN POGOJI V ZVEZI Z JAVNO INTERVENCIJO







POGLAVJE I

Področje uporabe, opredelitev in odobritev intervencijskih centrov in skladišč

Člen 1

Področje uporabe in opredelitev

1. Ta uredba določa skupna podrobna pravila za intervencijski odkup in prodajo proizvodov, navedenih v členu 10(1)(a), (b), (d), (e) in (f) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Uporablja se brez poseganja v posebne določbe iz uredb Komisije o začetku razpisnega postopka za odkup proizvodov ali uredb Komisije o prodaji intervencijskih proizvodov.

2. Za namene te uredbe „intervencijska agencija“ pomeni plačilno agencijo ali agencijo, ki jo je plačilna agencija pooblastila v skladu s členom 2(1) Uredbe (ES) št. 884/2006.

Člen 2

Imenovanje in odobritev intervencijskih centrov in skladišč

1. Za intervencijske centre in skladišča, kjer se intervencijski proizvodi skladiščijo, so odgovorne intervencijske agencije v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 884/2006, zlasti v zvezi z vprašanji odgovornosti in nadzora, kot je določeno v členu 2 navedene uredbe.

2. Intervencijske centre, ki jih Komisija na podlagi člena 41 Uredbe (ES) št. 1234/2007 imenuje za žita in riž, predhodno odobrijo intervencijske agencije. Intervencijski center lahko obsega eno ali več skladišč v regiji države članice.

3. Skladišča intervencijskega centra morajo odobriti intervencijske agencije. Intervencijske agencije zagotovijo, da intervencijski centri ali skladišča izpolnjujejo vsaj pogoje iz člena 3.

4. Podatki o intervencijskih centrih in njihovih skladiščih se posodabljajo ter dajo na voljo državam članicam in javnosti v skladu s členom 55 te uredbe.

Člen 3

Zahteve za intervencijske centre in skladišča

1. Za žita in riž:

(a) vsak intervencijski center ima naslednjo minimalno zmogljivost skladiščenja: (i) 20 000 ton za žita, za vsa skladišča skupaj; (ii) 10 000 ton za riž, za vsa skladišča skupaj;

(b) vsako skladišče: (i) ima minimalno zmogljivost skladiščenja 5 000 ton za nakupe od intervencijskega obdobja, ki se začne leta 2012/2013; (ii) se zgradi ali je primerno za shranjevanje in ohranjanje v dobrem stanju žit in riža, kot so določeni v odstavku 3; (iii) je opremljeno s tehnično opremo, potrebno za prevzem žit in riža; (iv) je zmožno odpremiti količine za upoštevanje odpremnega obdobja, določenega v členu 51(2).

Za namen tega odstavka „minimalna zmogljivost skladiščenja“ intervencijskega centra pomeni minimalno zmogljivost, ki morda ni stalno na voljo, vendar se lahko doseže v obdobju, ko se izvaja odkup. Minimalne zmogljivosti skladiščenja veljajo za vsa žita in sorte riža, ki se odkupijo.

Za skladišča, ki imajo lahek dostop do reke, morja ali železniške povezave, minimalne zmogljivosti skladiščenja iz prvega pododstavka točke (b)(i) ne veljajo.

2. Za maslo ali posneto mleko v prahu ima vsako skladišče minimalno zmogljivost skladiščenja 400 ton. Zahteva glede minimalne zmogljivosti skladiščenja se ne uporablja za skladišča, ki imajo lahek dostop do reke, morja ali železniške povezave.

3. Pri posnetem mleku v prahu, maslu, žitih in rižu morajo biti skladišča:

(a) suha, dobro vzdrževana in brez mrčesa;

(b) brez neobičajnih vonjev;

(c) omogočati dobro prezračevanje, razen hladilnic.

4. Pri maslu intervencijske agencije določijo tehnične standarde predvsem za temperaturo skladiščenja, ki mora biti enaka ali nižja od –15 oC, in sprejmejo vse druge ukrepe, ki so nujni za zagotovitev ustreznega hranjenja masla.

5. V primeru proizvodov v sektorju govejega in telečjega mesa, v nadaljnjem besedilu: goveje meso, skladišča izberejo države članice, da bi zagotovile učinkovitost intervencijskih ukrepov. Zmogljivosti teh skladišč morajo dopuščati:

(a) prevzem mesa s kostmi;

(b) zamrzovanje vsega mesa brez nadaljnje obdelave;

(c) najmanj trimesečno skladiščenje takšnega mesa v tehnično zadovoljivih pogojih.

Za meso s kostmi, ki je namenjeno za izkoščevanje, so lahko izbrana le tista skladišča, v katerih obrati za razrez in hladilnice niso povezani s klavnico in/ali z uspešnim ponudnikom, in kadar vodenje, upravljanje in zaposlovanje poteka neodvisno od klavnice in/ali uspešnega ponudnika. Kadar pa pride do praktičnih težav pri izpolnjevanju teh zahtev v predelovalni verigi, se lahko države članice odločijo za odstopanje od teh zahtev, če pri sprejetju poostrijo nadzor v skladu z delom III(5) Priloge III

Razen pri posebnih odstopanjih, določenih s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, morajo biti hladilnice v državi članici, ki ima pristojnost nad intervencijsko agencijo, sposobne skladiščiti vse izkoščeno goveje meso, ki ga je dodelila intervencijska agencija, v tehnično zadovoljivih pogojih najmanj tri mesece.







POGLAVJE II

Dostop do javne intervencije

Člen 4

Upravičenost subjektov

1. Vsak subjekt, ki je ustanovljen in registriran v Skupnosti za namene DDV, lahko predloži ponudbo v skladu s shemo javnih intervencij.

Za namene odkupa žit in riža zadostuje vpis v register kmetijskih gospodarstev, če gospodarski subjekt ni registriran za DDV.

2. Pri odkupu govejega mesa lahko ponudbe predložijo samo naslednji gospodarski subjekti:

(a) klavnice za govedo, registrirane ali pooblaščene v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004 ( 13 ), ne glede na njihov pravni položaj, ter

(b) trgovci z živino ali mesom, ki se na lastno odgovornost zavežejo, da izvajajo tudi klanje.

3. Za maslo in posneto mleko v prahu so odobrena podjetja iz člena 10(1)(e) in (f) Uredbe (ES) št. 1234/2007 upravičena samo, če izpolnjujejo pogoje iz dela III Priloge IV in dela III Priloge V.

Člen 5

Postopek predložitve ponudb

1. Za ponudbe, predložene v skladu s to uredbo, se uporablja metoda, ki jo da gospodarskim subjektom na voljo zadevna država članica.

2. Intervencijske agencije lahko zahtevajo, da se pri ponudbah v elektronski obliki uporabi napreden elektronski podpis v smislu člena 2(2) Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ) ali elektronski podpis, ki daje funkcionalno enaka zagotovila kot podpis, z uporabo enakih pravil in pogojev, ki jih izvaja Komisija v skladu s svojimi določbami o elektronskih in digitalnih dokumentih iz Sklepa 2004/563/ES, Euratom ( 15 ), in njegovih izvedbenih pravilih.







NASLOV II

POSTOPEK ODKUPA

Člen 6

Vrsta postopka za odkup

1. Odkup proizvodov, navedenih v členu 10(1)(a), (b), (d), (e) in (f) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se opravi bodisi z odkupom po fiksni ceni ali na podlagi razpisnega postopka v skladu s členi 12, 13 in 18 navedene uredbe.

2. Ponudbe za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu se lahko predložijo v skladu z določbami iz tega naslova med intervencijskimi obdobji, ki so določena v členu 11 Uredbe (ES) št. 1234/2007.







POGLAVJE I

Splošna pravila







Oddelek I

Skupni pogoji za odkup

Člen 7

Upravičenost proizvodov

1. Da so proizvodi upravičeni do javne intervencije, morajo izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 in biti morajo zdravi, čisti in primerne kakovosti za prodajo.

Predvsem morajo izpolnjevati zahteve iz te uredbe:

— za žita: v delih I, II in III Priloge I,

— za riž: v delih I in III Priloge II,

— za goveje meso: v delih I, III, V in VI Priloge III,

— za maslo: v členu 28 in delih I in IV Priloge IV,

— za posneto mleko v prahu: v členu 28 in delih I, IV in V Priloge V.

2. Za opredelitev upravičenosti proizvodov se opravijo preskusi v skladu z metodami, opredeljenimi v:

— za žita: v delih IV do VIII in delu XII Priloge I,

— za riž: v delu VI Priloge II,

— za goveje meso: v delu III Priloge III,

— za maslo: v delu IV Priloge IV,

— za posneto mleko v prahu: v delu IV Priloge V.

Člen 8

Najmanjše količine ponujenih proizvodov

1. Najmanjše količine, ponujene v odkup, so naslednje:

(a) za navadno pšenico, ječmen, koruzo in sirek: 80 ton;

(b) za durum pšenico: 10 ton;

(c) za riž: 20 ton;

(d) za goveje meso: 10 ton;

(e) za maslo: 20 ton;

(f) za posneto mleko v prahu: 20 ton.

2. Za odkupovanje proizvodov po fiksni ceni lahko država članica zahteva možnost uporabe najmanjših količin, ki so večje od tistih, določenih v prvem pododstavku, če jih upravičujejo pogoji in postopki prodaje na debelo ali okoljska pravila, veljavna v državi članici.

Člen 9

Varnost

Ob predložitvi ponudbe za odkup proizvodov je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 2220/85 položiti naslednjo varščino v korist intervencijske agencije, kateri je ponudba predložena:

(a) za žita: 20 EUR/tono;

(b) za neoluščeni riž: 30 EUR/tono;

(c) za goveje meso: 300 EUR/tono;

(d) za maslo: 50 EUR/tono;

(e) za posneto mleko v prahu: 50 EUR/tono.

Člen 10

Pogoji za predložitev in sprejemljivost ponudb

1. Da bi bila ponudba sprejemljiva za intervencijsko agencijo, mora biti predložena v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se ponudba vloži, in mora vključevati:

(a) obrazec, ki ga da na voljo država članica in vsebuje najmanj naslednje podatke: (i) ime ponudnika, njegov naslov in registrsko številko DDV v državi članici, kjer ponudnik opravlja svojo glavno dejavnost, oziroma, če to ni mogoče, registrsko številko kmetijskega gospodarstva ponudnika; (ii) za žita in riž ponujeni proizvod z ustrezno oznako KN in za riž navedbo vrste in sorte; (iii) razen za goveje meso, kraj, kjer se proizvod ob predložitvi ponudbe skladišči; (iv) za žita in riž, odobreno skladišče intervencijskega centra, za katerega ponudba velja, po najnižjih stroških ob upoštevanju člena 29; to skladišče ni skladišče, kjer se proizvod ob predložitvi ponudbe skladišči; (v) leto spravila pridelka in območje ali območja proizvodnje v Skupnosti za žita in riž; (vi) datum proizvodnje za maslo in posneto mleko v prahu; (vii) ponujeno količino z upoštevanjem omejitev iz člena 8; (viii) za žita in riž, glavne značilnosti ponujenega proizvoda; (ix) za maslo in posneto mleko v prahu, ime in številko dovoljenja podjetij.

(b) naslednje priložene dokumente: (i) dokazilo, da je varščino iz člena 9 položil ponudnik, (ii) za žita in riž, izjavo ponudnika, da je ponujena količina dejansko v skladišču iz točke (a)(iii) tega odstavka, (iii) za žita in riž, izjavo ponudnika, da imajo proizvodi poreklo iz Skupnosti in da se ponudba nanaša na homogeno serijo, ki mora pri rižu vsebovati neoluščeni riž enake sorte, ter (iv) za žita in riž, izjavo, v kateri je navedeno, ali je bila izvedena obdelava proizvoda po žetvi, ime uporabljenega proizvoda, da je bil uporabljen v skladu s navodili za uporabo in da je proizvod odobren v skladu z Direktivo Sveta 91/414/EGS ( 16 ).

2. Kljub odstavku 1(a)(iv) tega člena lahko ponudnik z obrazcem iz člena 1(a) zahteva, da se proizvod prevzame v skladišču, v katerem je skladiščen ob predložitvi ponudbe, če skladišče izpolnjuje zahteve iz člena 3 in če je bilo, za žita in riž, odobreno v skladu s členom 2(3).

3. Če rok za predložitev ponudb sovpada z državnim praznikom, je treba ponudbe predložiti najpozneje zadnji delovni dan pred državnim praznikom.

4. Za ponudbe, ki se vložijo v soboto, nedeljo ali na državni praznik, se šteje, da jih intervencijska agencija prejme prvi delovni dan po dnevu vložitve.

5. Ponudbe se po predložitvi ne umaknejo ali spreminjajo.

6. Intervencijska agencija evidentira sprejemljive ponudbe, dan prejema ponudbe in zadevne količine.

7. Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz sprejetja ponudbe, niso prenosljive.

Člen 11

Preverjanje ponudb s strani intervencijske agencije

1. Intervencijske agencije preverijo, ali so ponudbe sprejemljive, na podlagi zahtevanih elementov, kakor so opredeljeni v členu 10(1).

Če ponudba ni sprejemljiva, intervencijska agencija o tem obvesti zadevni gospodarski subjekt v treh delovnih dneh. Če gospodarski subjekt ne prejme teh informacij, se ponudba šteje za nesprejemljivo.

2. Skladnost dokumentov iz člena 10(1)(b)(ii), (iii) in (iv) se lahko preveri potem, ko je intervencijska agencija potrdila, da so ponudbe sprejemljive, po potrebi ob pomoči intervencijske agencije, pristojne za skladišče, ki ga navede ponudnik, v skladu s členom 32(3).







Oddelek II

Posebni pogoji za odkup po fiksni ceni

Člen 12

Postopek odkupa proizvodov po fiksni ceni

1. Odkup navadne pšenice, masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni, kakor je navedeno v členu 18(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, poteka v skladu z določbami iz oddelka I in tega oddelka.

2. Ponudbe se lahko predložijo intervencijski agenciji od začetka obdobij, določenih v členu 11 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 13

Obvestilo Komisiji

1. Intervencijske agencije obvestijo Komisijo o količinah navadne pšenice, masla in posnetega mleka v prahu, ki so bile v predhodnem tednu ponujene v prodajo, in o informacijah v zvezi s tem.

2. Uradna obvestila se pošljejo:

(a) za maslo in posneto mleko v prahu: vsak ponedeljek najpozneje do 14. ure (po bruseljskem času);

(b) za navadno pšenico: vsako sredo najpozneje do 12. ure (po bruseljskem času) kot del uradnega obvestila iz člena 56(1).

3. Kadar ponujene količine navadne pšenice, masla in posnetega mleka v prahu dosegajo omejitve, določene v členu 13(1)(a),(c) ali (d) ali členu 18(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, Komisija obvesti države članice, od katerega dne naprej morajo Komisiji pošiljati podatke o količinah iz odstavka 1 tega člena, in sicer vsak delovni dan do 14. ure (po bruseljskem času), o količinah navadne pšenice, masla in posnetega mleka v prahu, ki so bile predhodni delovni dan ponujene za intervencijo.

4. Uradna obvestila ne vsebujejo podatkov iz člena 10(1)(a)(i) in člena 10(1)(a)(ix).

5. Uradna obvestila se izvedejo v skladu s členom 58.

Člen 14

Ukrepi za upoštevanje intervencijskih omejitev

1. Zaradi skladnosti z omejitvami iz člena 13(1) (a), (c) in (d) in člena 18(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 Komisija sprejme odločitev brez pomoči Odbora iz člena 195(1) navedene uredbe:

(a) za prekinitev intervencije odkupa po fiksni ceni;

(b) o določitvi koeficienta dodelitve, ki se nanaša na skupno količino ponudb posameznega ponudnika, prejetih na določen dan in sporočenih Komisiji, kadar bi bila zaradi sprejetja celotne količine, ponujene na ta dan, presežena največja količina;

(c) kadar je primerno, za zavrnitev odprtih ponudb, predloženih intervencijskim agencijam držav članic.

Komisija sprejme odločitev v dveh delovnih dneh po prejetju obvestila iz člena 13(1) in v petih delovnih dneh po prejetju obvestila iz člena 13(3).

2. Za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu se lahko ponudnik, za katerega se uporablja koeficient dodelitve iz točke (b) prvega odstavka, odloči, da umakne svojo ponudbo v petih delovnih dneh od datuma začetka veljavnosti uredbe, ki določa koeficient dodelitve.







Oddelek III

Posebni pogoji za odkup na podlagi razpisnega postopka

Člen 15

Postopek za odkup proizvodov na podlagi razpisnega postopka

Odkup proizvodov iz člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se izvede v skladu z določbami iz oddelka I in tega oddelka.

Člen 16

Razpisni postopek

1. Razpisni postopek za odkup proizvodov se lahko začne v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 s sprejetjem uredbe (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku razpisnega postopka).

2. Komisija brez pomoči Odbora iz člena 195(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 začne:

(a) razpisni postopek za odkup navadne pšenice za zneske, ki presegajo največjo ponujeno količino 3 milijonov ton;

▼M1

(b) razpisni postopek za odkup govejega mesa po kategoriji in državah članicah ali regijah držav članic na podlagi zadnjih dveh zabeleženih tedenskih tržnih cen v skladu s členom 12(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Komisija zaključi razpisni postopek po enakem postopku, po kategoriji in državah članicah ali regijah držav članic na podlagi zadnjih zabeleženih tedenskih tržnih cen.

▼B

3. Uredba o začetku razpisnega postopka vsebuje zlasti naslednje podatke:

(a) proizvode z ustrezno oznako KN, za žita in riž, z navedbo vrste in sorte riža;

(b) zadevno obdobje (razpisno obdobje) in, če je potrebno, različna podobdobja, v katerih se lahko predložijo ponudbe.

4. V skladu z drugim pododstavkom člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko v posebnih okoliščinah odpre omejen razpisni postopek v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007. V tem primeru Uredba velja za določeno državo članico ali regijo države članice, za katero poteka razpisni postopek.

5. Pri rižu se lahko razpisni postopek omeji na eno ali več vrst riža, kakor je opredeljeno v delu I, I.2 Priloge III k Uredbi (ES) št. 1234/2007 („okroglozrnati riž“, „srednjezrnati riž“, „dolgozrnati riž A“ ali „dolgozrnati riž B“).

Za namene člena 12(1)(c), člena 12(2) in člena 18(3)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se uporabljajo naslednja pravila:

◄

(a) pri povprečni tržni ceni v upravičeni kategoriji v zadevni državi članici ali njeni regiji se upoštevajo cene za kakovosti U, R in O, ki so izražene v kakovosti R3, z uporabo koeficientov, določenih v delu II Priloge III k tej uredbi, v zadevni državi članici ali njeni intervencijski regiji;

(b) povprečne tržne cene se zabeležijo v skladu s pogoji in glede na kakovosti, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1249/2008 ( 17 );

(c) povprečna tržna cena v upravičeni kategoriji v zadevni državi članici ali njeni regiji je povprečna tržna cena za vse kakovosti iz točke (b), ponderirana z deležem, ki predstavlja celoten zakol v tej državi članici ali regiji.

Združeno kraljestvo obsega dve intervencijski regiji:

— regijo I: Veliko Britanijo,

— regijo II: Severno Irsko.

7. Za namene odstavkov 2 in 6 tega člena pristojni organ države članice sporoči Komisiji povprečne tržne cene v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1249/2008 in členom 58 te uredbe.

Člen 17

Predložitev in sprejemljivost ponudb

1. Poleg splošnih pogojev iz člena 10 je ponudba sprejemljiva, če navaja predlagano ceno v evrih na mersko enoto, zaokroženo na največ dve decimalni mesti, brez DDV.

Pri žitih in rižu mora predlagana cena na tono proizvodov ustrezati ceni za minimalno kakovost za žita oziroma ceni za standardno kakovost za riž, dostavljen v skladišče, ki ga navede ponudnik, in ne raztovorjen.

V primeru masla in posnetega mleka v prahu predlagana cena ustreza ceni za 100 kg proizvodov, dostavljenih do nakladalne rampe skladišča, ki ga določi intervencijska agencija v skladu s členoma 25 in 30(1).

Pri govejem mesu mora biti v ponudbah navedena cena, izražena v skladu s členom 16(5)(a) in drugim pododstavkom člena 19(2) za 100 kg proizvoda kakovosti R3.

2. Brez poseganja v člen 20(1) te uredbe lahko razpisna cena za žita, riž, goveje meso in posneto mleko v prahu znaša največ toliko kot referenčna cena, določena v členu 8 Uredbe (ES) št. 1234/2007, za maslo pa v višini do 90 % referenčne cene, kot je določena v členu 18(3) navedene uredbe.

Člen 18

Obveščanje Komisije o ponudbah

1. Intervencijske agencije obvestijo Komisijo o vseh sprejemljivih ponudbah v rokih, ki jih določa uredba o začetku razpisnega postopka, skupaj z zadevnimi podatki.

2. Uradna obvestila ne vsebujejo podatkov iz člena 10(1)(a)(i) in člena 10(1)(a)(ix).

3. Intervencijske agencije obvestijo Komisijo o ničnih zahtevkih v rokih iz odstavka 1.

4. Uradna obvestila se izvedejo v skladu s členom 58.

Člen 19

Odločitve na podlagi ponudb

1. Na podlagi ponudb, ki so priglašene v skladu s členom 18, Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi najvišjo odkupno ceno oziroma se odloči, da najvišje odkupne cene ne bo določila.

2. Pri govejem mesu:

(a) je najvišja odkupna cena za kakovost R3 določena za kategorijo;

(b) se za posamezno državo članico ali njeno regijo lahko določi drugačna odkupna cena, ki upošteva zabeležene povprečne tržne cene, z uporabo člena 12(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Kadar so poleg kakovosti R3 prevzete tudi druge kakovosti, se cena, izplačana uspešnim ponudnikom, prilagodi z uporabo koeficienta za odkupljeno kakovost, kakor je določeno v delu II Priloge III.

3. Odločitve o javni intervenciji iz odstavkov 1 in 2 se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 20

Posamezne odločitve o ponudbah

1. Kadar je bila na podlagi člena 19(1) določena najvišja odkupna cena, intervencijske agencije sprejmejo ponudbe, ki so enake ali nižje od najvišjega zneska. Vse druge ponudbe se zavrnejo.

2. Kadar najvišja odkupna cena ni bila določena, se vse ponudbe zavrnejo.

Intervencijske agencije ne sprejmejo ponudb, ki niso bile priglašene v skladu s členom 18.

3. Intervencijske agencije sprejmejo odločitve iz odstavkov 1 in 2 tega člena po objavi odločbe Komisije o javni intervenciji iz člena 19(3) in obvestijo ponudnike o rezultatu njihovega sodelovanja v treh delovnih dneh po začetku veljavnosti.

Člen 21

Posebna merila v sektorju govejega mesa

1. Za goveje meso se ponudbe ne obravnavajo, če je v vsaki državi članici ali njeni regiji ponujena cena višja od zabeležene povprečne tržne cene za kategorijo, preračunana v kakovost R3 z uporabo koeficientov, določenih v delu II Priloge III, s prištetimi 10 EUR na 100 kg mase trupa.

2. Ponudbe se brez poseganja v odstavek 1 zavrnejo, če je ponujena cena višja od najvišje odkupne cene, kakor je navedena v prvem pododstavku člena 19(2) za zadevno razpisno podobdobje.

3. Kadar je odobrena odkupna cena ponudbe višja od povprečne tržne cene iz odstavka 1, se odobrena cena prilagodi tako, da jo pomnožimo s koeficientom, ki ga dobimo z uporabo formule A iz dela VII Priloge III. Vendar ta koeficient ne sme:

(a) biti večji od 1;

(b) povzročiti znižanja odobrene cene, ki je višja od razlike med to ceno in povprečno tržno ceno.

Kadar ima država članica zanesljive podatke in primerne načine za preverjanje, se lahko odloči, da bo z uporabo formule B iz dela VII Priloge III izračunala koeficient za vsakega ponudnika.

Člen 22

Omejitev odkupa za goveje meso

Kadar je količina govejega mesa, ponujenega intervencijskim agencijam, večja od količine, ki jo lahko takoj prevzamejo, lahko omejijo odkup na količine, ki jih lahko prevzamejo na svojem ozemlju ali v eni od intervencijskih regij, kakor to določa drugi pododstavek člena 16(5).

Države članice v primeru takšnih omejitev vsem zainteresiranim strankam zagotavljajo enakost dostopa.







POGLAVJE II

Osnovne zahteve in sprostitev ali zaseg varščin

Člen 23

Osnovne zahteve

Naslednje pomeni osnovne zahteve skladno s členom 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85:

(a) ohranjanje ponudbe;

(b) dostava proizvodov do skladišča, ki ga imenujejo intervencijske agencije v roku iz naloga za dobavo v skladu s členom 25;

(c) skladnost z zahtevami iz člena 7;

(d) za žita in riž, prisotnost proizvodov v skladišču, ki je bilo navedeno ob predložitvi ponudbe.

Člen 24

Sprostitev in zaseg varščine

1. Varščina iz člena 9 se sprosti takoj, ko ponudnik dobavi količino, navedeno v nalogu za dobavo, v skladu s členom 25 v roku iz naloga za dobavo, in ko je ugotovljeno, da so izpolnjene zahteve iz člena 7.

2. Kadar proizvodi ne izpolnjujejo zahtev iz člena 7, se zavrnejo, pri čemer se zaseže varščina za zavrnjene količine.

3. Razen v primerih višje sile se varščina zaseže v sorazmerju z nedobavljenimi količinami, če ponudnik ne dobavi proizvodov v roku iz naloga za dobavo, odkup še nedobavljenih količin pa se prekliče.

4. Varščine za nesprejemljive ali nesprejete ponudbe se sprostijo.

5. Za žita in riž se varščina zaseže, če intervencijska agencija ni prejela zadovoljivega dokazila, da so bile ponujene ali razpisane količine prisotne v skladišču, kakor to določa člen 10(1)(b)(ii).

Za namene prvega pododstavka intervencijska agencija preverja količine, prisotne v skladiščnih prostorih tako, da smiselno uporablja pravila in pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 glede pregledov fizične prisotnosti skladiščenih proizvodov v okviru postopkov javnega skladiščenja ter zlasti tistih iz dela B(III) Priloge I k navedeni uredbi. Ti pregledi se izvedejo za najmanj 5 % ponudb in 5 % ponujenih količin na podlagi analize tveganja.

6. Pri žitih in rižu se varščina sprosti v celoti, če razlika ni večja od 5 % in če je dejansko dostavljena in sprejeta količina manjša od dodeljene količine.

7. Če je pri govejem mesu dejansko dostavljena in sprejeta količina manjša od dodeljene količine, se varščina:

(a) sprosti v celoti, kadar razlika ni večja od 5 % ali 175 kg;

(b) razen v primeru višje sile, zaseže: (i) delno skladno s količino, ki ni bila dostavljena ali sprejeta, kadar razlika ni večja od 15 %; (ii) popolnoma, v drugih primerih, skladno s členom 29 Uredbe (EGS) št. 2220/85.

8. Varščina se sprosti v primeru uporabe člena 14(2).







POGLAVJE III

Skupna pravila za dobave







Oddelek I

Oddaja

Člen 25

Dobave in nalogi za dobavo

▼M1

Intervencijska agencija, potem ko preveri sprejemljivost ponudbe iz člena 11(1) in obvesti ponudnike v skladu s členom 20(3), izda nalog za dobavo brez poseganja v ukrepe, sprejete v skladu s členoma 14(1) in 19(1). Nalog za dobavo mora biti datiran in oštevilčen ter mora navajati:

(a) količino, ki mora biti dostavljena;

(b) končni rok za dobavo proizvodov;

(c) skladišče, kamor se proizvodi dostavijo;

(d) odobreno ceno za ponudbo.

▼B

Nalogi za dobavo se ne izdajo za količine, ki niso bile priglašene Komisiji v skladu s členoma 13(1) in 18(1).

Člen 26

Posebne določbe za dobavo žit in riža

1. Če žit in riža ni mogoče dostaviti v skladišče intervencijskega centra, ki ga navede ponudnik iz člena 10(1)(a)(iv), intervencijska agencija imenuje drugo skladišče v okviru istega intervencijskega centra ali skladišče drugega odobrenega intervencijskega centra, kamor se mora opraviti dostava po najnižjih stroških.

2. Dostava v skladišče se izvede najpozneje do konca tretjega meseca po datumu izdaje naloga za dobavo iz člena 25, v vsakem primeru pa najpozneje do 30. junija za žita in do 31. avgusta za riž.

Vendar se v primerih, navedenih v členu 35(2), žita dobavijo najpozneje do 31. avgusta, riž pa 31. oktobra.

3. Dobavljena količina se stehta v prisotnosti ponudnika in predstavnika intervencijske agencije, ki je od ponudnika neodvisen.

Predstavnik intervencijske agencije je lahko tudi skladiščnik. V tem primeru intervencijska agencija v 30 dneh od datuma prevzema iz člena 31(1) sama opravi inšpekcijski pregled, ki zajema vsaj volumetrični pregled; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %.

Če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita ali riža.

Če je toleranca presežena, je potrebno žito ali riž takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je teža nižja od knjižene, oziroma država članica, če je teža višja.

Člen 27

Posebne določbe za dobavo govejega mesa

1. Stroške razkladanja nosi uspešni ponudnik.

2. Uspešni ponudniki dostavijo proizvode najpozneje 17 dni po prvem delovnem dnevu po objavi uredbe o določitvi najvišje odkupne cene.

Glede na dodeljene količine pa lahko intervencijska agencija podaljša to obdobje za en teden. Dostava se lahko razdeli na več kot eno pošiljko.

3. Posebne zahteve za dobavo govejega mesa so določene v delu III Priloge III.

Člen 28

Posebne določbe za dobavo masla in posnetega mleka v prahu

1. Maslo je treba pakirati in dobavljati v kockah, ki tehtajo vsaj 25 kg čiste teže, poleg tega mora izpolnjevati zahteve iz dela IV Priloge IV. Maslo se pakira v nov, močen material tako, da se zagotovi, da je maslo med prevozom, vnosom v skladišče, skladiščenjem in izskladiščenjem zaščiteno. Na embalaži so navedeni vsaj naslednji podatki, po potrebi v šifrah:

(a) številka odobritve, ki določa proizvajalca in državo članico proizvajalko;

(b) datum proizvodnje;

(c) datum uskladiščenja;

(d) številka proizvodne serije in številka embalaže; številko embalaže lahko nadomesti številka palete, ki je označena na paleti;

(e) besedi „sladka smetana“, če ima vodna faza masla ustrezno vrednost pH.

Države članice se lahko izognejo obveznosti navajanja datuma uskladiščenja na embalaži, če se upravnik skladišča obveže, da bo vodil evidenco, v katero se na dan uskladiščenja vnesejo podatki iz prvega pododstavka.

2. Posneto mleko v prahu se pakira v vrečah neto teže 25 kg, izpolnjujoč zahteve iz delov II in III Priloge V in z naslednjimi podatki, po potrebi v šifrah:

(a) številko odobritve, ki označuje tovarno in državo članico proizvodnje;

(b) datumom ali kjer je ustrezno, tednom proizvodnje;

(c) številko proizvodne serije;

(d) opisom „posneto mleko v prahu, po postopku razprševanja“.

3. Uspešen ponudnik mora dostaviti maslo ali posneto mleko v prahu do nakladalne rampe skladišča v 28 dneh od datuma izdaje naloga za dobavo. Dostava je lahko v več pošiljkah.

Posneto mleko v prahu in maslo se dostavita na paletah takšne kakovosti, da so primerne za dolgoročno skladiščenje, ki se zamenjajo za enakovredne palete.

Vse stroške, ki nastanejo pri razkladanju masla ali posnetega mleka v prahu na nakladalni rampi skladišča, krije uspešen ponudnik.







Oddelek II

Stroški prevoza

Člen 29

Stroški prevoza za žita in riž

1. Stroške prevoza žit in riža do skladišča, ki so po navedbah ponudnika najnižji stroški v skladu s členom 10(1)(a)(iv), krije ponudnik, če je razdalja prevoza enaka ali manjša od 100 km. Če se ta razdalja preseže, stroške prevoza nad 100 km krije intervencijska agencija.

▼M1

2. Če intervencijska agencija v skladu s členom 26(1) spremeni skladišče, ki ga navede ponudnik, dodatne stroške prevoza, razen za prvih 20 km, krije intervencijska agencija. Prav tako stroške prevoza nad 100 km še vedno v celoti krije intervencijska agencija. Ta odstavek se ne uporablja ob uporabi člena 31(2).

▼B

3. Stroške iz odstavkov 1 in 2, ki jih krije intervencijska agencija, Komisija povrne na podlagi nepavšalnega zneska v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (ES) št. 884/2006.

4. Stroške prevoza, ki so vključeni v zamenjavo proizvodov iz člena 35(2), krije izključno ponudnik.

Člen 30

Stroški prevoza masla in posnetega mleka v prahu

1. Intervencijska agencija izbere razpoložljivo skladišče, ki je najbližje kraju, kjer se skladiščita maslo ali posneto mleko v prahu.

Vendar lahko intervencijska agencija izbere drugo skladišče, oddaljeno do 350 km, če izbira takega skladišča ne pomeni dodatnih stroškov skladiščenja.

Intervencijska agencija lahko izbere skladišče, ki se nahaja dlje od te razdalje, če so nastali izdatki, vključno s stroški skladiščenja in prevoza, nižji. V tem primeru intervencijska agencija o tej izbiri nemudoma obvesti Komisijo.

2. Če se intervencijska agencija, ki odkupuje maslo ali posneto mleko v prahu, nahaja v državi članici, ki ni država članica, na ozemlju katere je ponujeno maslo ali posneto mleko v prahu skladiščeno, se pri izračunavanju največje razdalje iz odstavka 1 ne upošteva razdalje med skladiščem ponudnika in mejo države članice pristojnega nabavnega organa.

3. Dodatne stroške prevoza za razdalje, ki presegajo največjo razdaljo iz odstavka 1, krije plačilna agencija v višini 0,05 EUR na tono in na kilometer za posneto mleko v prahu ter v višini 0,065 EUR za maslo. Intervencijska agencija krije dodatne stroške le, če temperatura masla ob prihodu v hladilnico ne presega 6 oC.







POGLAVJE IV

Prevzem, začetne kontrole in vzorčenje

Člen 31

Pogojni prevzem

1. Pogojni prevzem se izvede:

(a) za žita, riž, maslo in posneto mleko v prahu na dan, ko je bila celotna količina sprejeta v imenovano skladišče, vendar ne prej kakor dan po izdaji naloga za dobavo;

(b) za vsako pošiljko govejega mesa iz točke 27 na dan vstopa na točko tehtanja v obratu za razrez intervencijskega skladišča.

2. Intervencijska agencija se lahko odloči, da se prevzem žita, riža, masla ali posnetega mleka v prahu izvede v skladišču, v katerem so proizvodi ob predložitvi ponudbe, pod pogojem, da skladišče izpolnjuje zahteve iz člena 3 ter da je bil v zvezi z žiti in rižem potrjen v skladu s členom 2(3). V tem primeru se pogojni prevzem izvede na dan po izdaji naloga za dobavo.

3. Proizvode prevzame intervencijska agencija ali njen predstavnik, ki mora biti oseba, neodvisna od ponudnika.

Člen 32

Nadzorni ukrepi

1. Brez poseganja v preglede, ki jih ta uredba predpisuje za prevzem proizvodov, se pregledi intervencijskih zalog izvajajo v skladu s pogoji, določenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 884/2006.

2. Pri žitih so države članice, kadar se predvideni pregledi izvajajo na podlagi analize tveganja iz tretjega pododstavka dela I Priloge I k tej uredbi, odgovorne za finančne posledice v primeru neupoštevanja najvišje dopustne vrednosti onesnaževalcev v skladu s pravili iz člena 2 Uredbe (ES) št. 884/2006.

Če pa zadevna država članica v primeru ohratoksina A in alfatoksina lahko predloži Komisiji zadovoljiv dokaz o izpolnjevanju standardov ob začetku skladiščenja in o upoštevanju običajnih pogojev skladiščenja kot tudi drugih obveznosti skladiščnika, se finančna odgovornost prenese na proračun Skupnosti.

3. Za žita in riž, kadar se skladišče, navedeno v skladu s členom 10(1)(a)(iii), nahaja v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bila predložena ponudba, in se intervencijska agencija, ki je to ponudbo prejela, odloči, da bo opravila pregled na kraju samem z namenom, da preveri dejansko prisotnost proizvodov, mora ta agencija poslati zahtevek za pregled in kopijo ponudbe intervencijski agenciji, pristojni za navedeno skladišče. Pregled na kraju samem se opravi v roku, ki ga določi intervencijska agencija, ki je prejela ponudbo.

4. Določbe v zvezi s pregledi iz prilog k tej uredbi se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, zlasti kadar bi bil lahko položaj na trgu zaradi onesnaževalcev močno moten ali kadar je zaradi stopnje radioaktivne kontaminacije proizvoda potrebno posebno spremljanje.

5. Ponudnik nosi stroške, ki se nanašajo na preskuse, izvedene za žita v skladu z metodologijo iz dela XII Priloge I:

(i) določanje vsebnosti tanina pri sirku;

(ii) test aktivnosti škroba (Hagbergov test);

(iii) določanje vsebnosti beljakovin pri navadni pšenici in durum pšenici;

(iv) test za določanje sedimentacije;

(v) test primernosti za strojno obdelavo;

(vi) analize onesnaževalcev.

6. V primeru spora glede rezultatov ponudnik nosi stroške, povezane s ponovno izvedbo zadevnih preskusov, le, če izgubi spor.

Člen 33

Posebne določbe za prevzem žit in riža v skladišču, ki ga opravi skladiščnik

1. Če se prevzem žit in riža izvede v skladišču, v katerem so proizvodi ob predložitvi ponudbe, se prevzeta količina določi na podlagi evidence blaga, ki mora izpolnjevati strokovne zahteve, ki omogočajo zagotovitev skladnosti z zakonodajo Skupnosti, zlasti Prilogo II k Uredbi (ES) št. 884/2006, ter pod pogojem, da:

(a) evidence blaga vključujejo podatke o: (i) teži, zabeleženi ob tehtanju, izvedenem v obdobju največ 10 mesecev pred prevzemom; (ii) kakovostnih fizičnih lastnostih ob tehtanju in predvsem vsebnosti vlage; (iii) presiliranju, če se je izvedlo, ter izvedenih postopkih obdelave;

(b) skladiščnik izjavi, da je ponujena serija v vseh pogledih v skladu s podatki iz evidence blaga;

(c) so kakovostne značilnosti, ugotovljene ob tehtanju, enake kot pri reprezentativnem vzorcu, sestavljenem iz vzorcev, ki jih vzame intervencijska agencija ali njen predstavnik, in sicer po en vzorec na 60 ton.

2. Če se odstavek 1 uporablja, je teža, ki se zabeleži, v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 884/2006, tista, ki se vnese v evidence blaga, in po potrebi prilagodi zaradi upoštevanja razlik med vsebnostjo vlage in/ali odstotkom drugih nečistoč (črnih primesi), ki se zabeležijo ob tehtanju, in tistimi, določenimi na podlagi reprezentativnega vzorca. Razlika med odstotki drugih nečistoč se lahko upošteva le za zmanjšanje teže, ki se vnese v evidence blaga.

Intervencijska agencija v 45 dneh od datuma prevzema opravi nadaljnji volumetrični pregled. Razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %.

Če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med poznejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu.

Če je toleranca presežena, je treba žito ali riž takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je določena teža manjša od zabeležene, ali Evropski kmetijski jamstveni sklad, če je večja, pri čemer se upoštevajo dovoljena odstopanja iz odstavka 1 Priloge XI k Uredbi (ES) št. 884/2006.

Člen 34

Zapisnik o prevzemu

1. Zapisnik o prevzemu izda intervencijska agencija, ko pregledi in analize pokažejo, da so zahteve iz člena 7 izpolnjene, in sicer najpozneje 60 dni po roku za dobavo proizvodov iz člena 25(b). V zapisniku morajo biti navedeni:

(a) datum preverjanja količine in minimalnih zahtevanih značilnosti;

(b) dobavljena teža in pri rižu sorto;

(c) število odvzetih vzorcev, ki sestavljajo reprezentativni vzorec za žita in riž;

(d) značilnosti proizvodov, ki izhajajo iz analiz;

(e) agencija, ki je odgovorna za analize in rezultate;

(f) datum pogojnega prevzema iz člena 31(1);

(g) po potrebi, za žita in riž, neprevzete količine. V tem primeru se o tem obvesti ponudnika.

2. Zapisnik se opremi z datumom in pošlje ponudniku in skladiščniku.

Vendar se ta zapisnik lahko registrira v računovodski sistem intervencijske agencije in pošlje po elektronski poti.

Člen 35

Obveznosti ponudnika

1. Kadar pregledi pokažejo, da proizvodi ne izpolnjujejo zahtev, opredeljenih v členu 7, mora ponudnik:

(a) na lastne stroške vzeti nazaj zadevne proizvode;

(b) plačati povezane stroške, nastale od datuma vnosa proizvodov v skladišče do datuma njihove odpreme iz skladišča.

Stroški, ki jih mora ponudnik plačati, se določijo na podlagi standardnih zneskov za stroške vnosa, odstranitve in skladiščenja v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 884/2006.

2. V primerih, ko na podlagi analiz in pregledov ni dovoljeno, da se ponujena žita in riž sprejmejo za intervencijo, lahko ponudnik nadomesti količino, ki ne izpolnjuje zahtev. V tem primeru lahko intervencijska agencija spremeni rok za dobavo brez poseganja v končni rok za dobavo, določen v členu 26(2).

Člen 36

Poseben pogoj za goveje meso – zahteva za izkoščevanje

Intervencijska agencija poskrbi, da se vse odkupljeno goveje meso izkoščiči v skladu z delom IV Priloge III.







POGLAVJE V

Intervencijska cena, odkupna cena in plačila

Člen 37

Odkupna cena za goveje meso

Odkupna cena za goveje meso je cena fco vhoda tehtalne točke v skladiščnem obratu za razrez.

Člen 38

Intervencijske cene in odkupna cena za žita in riž

1. Za namene členov 13(3), 18(1) in 18(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je intervencijska cena, ki se upošteva za določitev odkupne fiksne cene v sektorju žit, referenčna cena iz člena 8(1)(a) navedene uredbe.

2. Za žita in riž je cena, ki se plača, naslednja:

(a) za ponudnika, v primeru odkupa po fiksni ceni, cena iz odstavka 1;

(b) za uspešnega ponudnika, v primeru razpisnega postopka, cena, ki jo izračuna intervencijska agencija na podlagi ponujene cene.

V obeh primerih se cena prilagodi, da se upošteva količina proizvodov, v skladu z deli IX, X in XI Priloge I za žita in deloma II in III Priloge II za riž.

3. Če za žita in riž intervencijska agencija v skladu s členom 31(2) prevzame in uskladišči proizvode v skladišču, kjer se nahajajo v času predložitve ponudbe, se odkupna cena, ki jo je treba plačati, zniža. To znižanje obsega:

▼M1

(a) stroške prevoza med dejanskim krajem prevzema, ki ga določi intervencijska agencija, in skladiščem iz člena 10(1)(a)(iv), kamor se proizvodi dostavijo po najnižjih stroških, pri čemer pa ne sme biti presežena meja 100 km iz člena 29(1); in

▼B

(b) stroške odpreme iz intervencijskega skladišča.

Stroški iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se ocenijo na podlagi dejanskih cen, zabeleženih v zadevni državi članici.

Člen 39

Plačila

1. Plačila za prevzete količine v skladu s členom 34 se izvedejo najpozneje 65. dan po datumu prevzema iz člena 31.

2. Plača se samo dejansko dostavljena in sprejeta količina. Če je dejansko dostavljena in dodeljena količina večja od dodeljene količine, je plačana le dodeljena količina.







NASLOV III

POSTOPEK PRODAJE PROIZVODOV IZ INTERVENCIJE







POGLAVJE I

Razpisni postopek

Člen 40

Začetek razpisnega postopka

1. Proizvodi, ki so bili prevzeti in so na voljo za prodajo, se prodajo na podlagi razpisnega postopka.

2. Razpisni postopek se začne v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 s sprejetjem uredbe (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku prodaje).

Prvim rok za oddajo ponudb se določi vsaj šest dni po objavi uredbe o začetku prodaje.

3. Razpisni postopki se lahko odprejo za ponovno prodajo proizvodov, shranjenih v eni ali več regijah Skupnosti ali države članice.

4. Uredba o začetku prodaje vsebuje zlasti naslednje podatke:

(a) za žita in riž ponujene proizvode z ustrezno oznako KN, za riž navedbo vrste in sorte in za goveje meso zadeven opis;

(b) zadevno obdobje (razpisno obdobje) in različna podobdobja, v katerih se lahko vložijo ponudbe;

Poleg tega lahko navedena uredba vsebuje naslednje podatke:

(a) skupne količine, ki jih zajema razpisni postopek;

(b) določbe o stroških prevoza za žita in riž, če je potrebno.

5. Razpisni postopki so lahko omejeni na predpisane uporabe in/ali namene, predvsem za predelavo žit v etilni alkohol (bioetanol) za uporabo pri proizvodnji goriv v Skupnosti.

Člen 41

Obvestilo o javnem razpisu in ureditve v zvezi z javnim razpisom

1. Vsaka intervencijska agencija, ki ima intervencijske zaloge, predvidene za prodajo, sestavi obvestilo o javnem razpisu in ga objavi najmanj štiri dni pred prvim datumom za oddajo ponudb.

2. To obvestilo mora navajati predvsem:

(a) ime in naslov intervencijske agencije, ki izdaja obvestilo o javnem razpisu;

(b) sklic na uredbo o začetku prodaje;

(c) roke za oddajo ponudb za vsak delni razpis;

(d) kraje skladiščenja, imena in naslove skladiščnikov, količine, ki so na voljo, in (i) za žita in riž, razdelitev na posamezne dele, tako da se zagotovi enak dostop do vseh ponudnikov in kakovost vsakega dela; (ii) za goveje meso, po proizvodu in hladilnici, datum, ko je bilo goveje meso odkupljeno;

(e) fazo dostave iz člena 42(1)(e) in, če je potrebno, vrsto pakiranja;

(f) opremo v skladišču za natovarjanje na prevozna sredstva;

(g) v primeru razpisa za izvoz žit in riža, ime pristanišča ali izvozno točko, ki se lahko doseže z najmanjšimi stroški prevoza in ima zadostno tehnično opremo za izvoz proizvodov, za katere se izvaja ponudba;

(h) v obvestilu o javnem razpisu je za maslo navedena, če je potrebno, vrsta masla iz člena 28(1)(e), za katerega je predložena ponudba.

3. Intervencijska agencija obvestila o javnih razpisih ustrezno objavi na oglasnih deskah na svojem sedežu in na svoji spletni strani ter na spletni strani pristojnega ministrstva.

4. Intervencijska agencija s potrebnimi ukrepi zainteresiranim strankam omogoča:

(a) da pred oddajo ponudbe na svoje stroške pregledajo in razen za goveje meso vzamejo in pregledajo vzorce proizvoda za prodajo;

(b) da preverijo rezultate analiz iz dela XII Priloge I, dela VI Priloge II, dela V Priloge IV in dela VI Priloge V.

5. Za namene odstavka 2(g) se lahko pristanišči v Reki in Splitu štejeta za izvozni točki.

Člen 42

Predložitev in sprejemljivost ponudb

1. Ponudba je sprejemljiva, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) navedena sta sklic na uredbo o začetku prodaje in rok za oddajo ponudb za podobdobje;

(b) navedeni so identifikacijski podatki ponudnika: ime, naslov in registrska številka DDV;

(c) navedeni so proizvodi z ustreznimi oznakami KN, če je potrebno, za žita in riž in z zadevnim opisom za goveje meso;

(d) navedena je količina iz ponudbe in prodajne serije za žita in riž;

(e) navedena je razpisna cena v EUR na mersko enoto, zaokrožena na največ dve decimalni mesti brez DDV, za proizvod, ki se, v primeru žit in riža, naloži na sredstvo prevoza ali se dostavi do nakladalne rampe skladišča v primeru drugih proizvodov;

(f) nanaša se na vsaj minimalno količino iz člena 43(2) za goveje meso, maslo in posneto mleko v prahu;

(g) navedeno je skladišče, kjer se proizvod nahaja, in pri mlečnih izdelkih po potrebi tudi nadomestno skladišče;

(h) predloženo je dokazilo, da je vlagatelj položil varščino iz člena 44;

(i) vključeni niso nobeni dodatni pogoji ponudnika, razen tistih, ki so določeni v tej uredbi in uredbi o začetku prodaje;

(j) ponudba je napisana v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se predloži.

2. Cena iz ponudbe za žita in riž velja za minimalno ali standardno kakovost, ki je opredeljena v delu II Priloge I k tej uredbi v oddelku A Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

V primeru razpisnega postopka za izvoze žit iz dela II Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 376/2008 ( 18 ) so ponudbe sprejemljive le, če jim je priložena vloga za izvozno dovoljenje.

Sprejme se lahko določba, da ponudbe, predložene v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 376/2008 , niso sprejemljive.

Z odstopanjem od člena 22(1) Uredbe (ES) št. 376/2008 se, zaradi določitve njihove veljavnosti, za izvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, šteje, da so bila izdana na dan, ko je določen rok za predložitev ponudb.

3. V zvezi z govejim mesom, maslom in posnetim mlekom v prahu razpisna cena velja za neto težo. Za goveje meso se neto teža šteje kot razlika med bruto maso, določeno na nakladalni rampi hladilnice, in povprečno težo embalaže, določeno pred uporabo.

Ponudbe za maslo morajo po potrebi navajati vrsto masla iz člena 41(2)(h), za katerega se ponudba predloži.

4. Za ponudbe, ki se vložijo v soboto, nedeljo ali na državni praznik, se šteje, da jih pristojni organ prejme prvi delovni dan po dnevu vložitve.

5. Če rok za predložitev ponudb sovpada z državnim praznikom, je treba ponudbe predložiti najpozneje zadnji delovni dan pred državnim praznikom.

6. Ponudbe se po predložitvi ne umaknejo ali spreminjajo.

Člen 43

Količina na ponudbo

1. Za žita in riž se ponudba predloži za celotno količino dela proizvodov za prodajo, kot je navedeno v javnem razpisu.

2. Ponudba se predloži za naslednje najmanjše količine:

(a) 2 toni za goveje meso;

(b) 10 ton za maslo ali posneto mleko v prahu.

Če je količina, ki je na voljo v skladišču, manjša od najmanjše količine, ta razpoložljiva količina predstavlja najmanjšo količino.

Člen 44

Varščine

Ob predložitvi ponudbe za prodajo proizvodov je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 2220/85 položiti naslednjo varščino v korist intervencijske agencije, kamor je ponudba predložena:

(a) za riž in žita: 10 EUR/tono;

(b) za goveje meso, maslo in posneto mleko v prahu: 60 EUR/tono.

Člen 45

Obveščanje Komisije o ponudbah

1. Intervencijske agencije obvestijo Komisijo o vseh sprejemljivih ponudbah v rokih, ki so določeni v uredbi o začetku prodaje.

2. Uradna obvestila ne vsebujejo podatkov iz člena 42(1)(b).

3. Intervencijske agencije obvestijo Komisijo o ničnih zahtevkih v rokih iz odstavka 1.

4. Uradna obvestila se izvedejo v skladu s členom 58.

Člen 46

Odločitev na podlagi ponudb

1. Na podlagi ponudb, ki so priglašene v skladu s členom 45(1), Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi minimalno prodajno ceno oziroma se odloči, da minimalne prodajne cene ne bo določila.

Za maslo in posneto mleko v prahu se minimalna prodajna cena lahko razlikuje glede na lokacijo proizvodov, danih v prodajo.

2. Odločitve iz odstavka 1 se objavijo v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 47

Posamezne odločitve o ponudbah

1. Če minimalna prodajna cena ni bila določena, se vse ponudbe zavrnejo.

2. Če je bila določena minimalna prodajna cena, intervencijske agencije zavrnejo vse ponudbe, ki so nižje od minimalne prodajne cene.

Intervencijske agencije ne sprejmejo ponudb, ki niso bile priglašene v skladu s členom 45.

3. Intervencijske agencije sprejmejo odločitev iz odstavkov 1 in 2 po objavi odločbe Komisije iz člena 46(2). Ponudnike obvesti o izidu njihovega sodelovanja v razpisnem postopku v treh delovnih dneh po začetku veljavnosti odločbe Komisije. Uspešne ponudnike obvesti o sprejetih količinah in ceni, ki se plača, prilagojeni za žita in riž z zvišanjem ali znižanjem, ki se določi v skladu z deli XI, X in XI Priloge I ter deloma II in III(2) Priloge II, kadar kakovost proizvoda odstopa od minimalne ali standardne kakovosti.

4. V primeru izvoza žit, pri čemer vloga za izvozno dovoljenje, ki jo vloži uspešen ponudnik v skladu s členom 42(2), temelji na členu 47 Uredbe (ES) št. 376/2008. Intervencijska agencija razveljavi prodajo količin, za katere ni izdano dovoljenje v skladu z navedenim členom.

5. Pravice in obveznosti uspešnega ponudnika niso prenosljive.

Člen 48

Posebna pravila za dodelitev mlečnih izdelkov in govejega mesa

1. Za maslo in posneto mleko v prahu je uspešen ponudnik tisti, ki ponudi najvišjo ceno. Če ni dodeljena celotna razpoložljiva količina, se preostanek dodeli drugim ponudnikom na podlagi ponujenih cen, pri čemer se začne z najvišjo ceno.

2. Če bi sprejetje ponudbe povzročilo sklenitev pogodb, v katerih bi se presegla količina, ki je na voljo v določenem skladišču, se zadevnemu ponudniku dodeli le količina, ki je na voljo. Vendar lahko intervencijska agencija določi druga skladišča za pokritje količine iz ponudbe pod pogojem, da se ponudnik s tem strinja.

3. Če bi sprejetje dveh ali več ponudb, ki ponujajo isto ceno za proizvod v določenem skladišču, povzročilo sklenitev pogodb, v katerih bi se presegle količine, ki so na voljo, se razpoložljive količine dodelijo sorazmerno s količinami iz ponudb. Vendar, če takšna dodelitev povzroči dodelitve količin, ki so manjše od količin iz člena 43(2), se dodelitev izvede z žrebanjem serij.

4. Če je po sprejetju vseh uspešnih ponudb količina, ki ostane v skladišču, manjša od količine iz člena 43(2), intervencijska agencija to preostalo količino ponudi uspešnim ponudnikom, in sicer najprej tistemu, ki je ponudil najvišjo ceno. Uspešni ponudnik ima možnost, da tudi preostalo količino kupi po minimalni prodajni ceni.

5. Intervencijska agencija dodeli maslo ali posneto mleko v prahu glede na datum začetka skladiščenja, pri čemer začne z najstarejšim proizvodom iz celotne razpoložljive količine v skladišču, ki ga določi ponudnik, ali, odvisno od primera, z najstarejšo količino masla iz sladke ali kisle smetane na voljo v hladilnici, ki jo določi ponudnik.

6. Zadevne intervencijske agencije najprej prodajo goveje meso, ki je bilo najdlje v skladišču.

Člen 49

Plačila

Pred odpremo proizvoda in v roku iz člena 51(2) uspešni ponudniki intervencijski agenciji plačajo znesek, ki ustreza njihovi ponudbi, za vsako količino, ki jo prevzamejo, kakor jo je intervencijska agencija določila in priglasila v skladu s členom 47(3).

Člen 50

Prodaja s strani držav članic

1. Država članica, v kateri ni odprt noben razpisni postopek v skladu s členom 40, lahko sama odpre razpisni postopek za prodajo, ko je skupna količina proizvodov, ki je ostala v njenih skladiščih, manjša od naslednjih:

(a) za posamezna žita: 5 000 ton;

(b) za riž: 1 000 ton;

(c) za goveje meso, maslo ali posneto mleko v prahu: 100 ton.

2. Za razpisni postopek, ki ga odpre država članica v skladu z odstavkom 1, se uporabljata ta naslov, razen členov 40(2), 41(2)(b), 42(1)(a) in (f), 43, 45 in 46(2), ter Naslov IV. Člen 46(1) se smiselno uporablja z odločbo države članice.

3. Države članice lahko dajejo neposredno v prodajo proizvode, ki se po vizualnem pregledu s strani intervencijske agencije v okviru letnega popisa ali nadzoru ne morejo ponovno zapakirati ali katerih kakovost se je poslabšala, kot določa člen 5(1)(d) in (1)(f) Uredbe (ES) št. 884/2006.

Ta odstavek se uporablja za količine, določene v odstavku 1 tega člena.

4. Intervencijske agencije vsem zainteresiranim strankam zagotavljajo enakost dostopa.







POGLAVJE II

Odprema iz skladišča

Člen 51

Odpremni nalog

1. Ko je znesek iz člena 49 plačan, intervencijska agencija izda odpremni nalog z navedbo:

(a) količine, za katero je bil plačan ustrezni znesek;

(b) skladišča, v katerem se proizvod skladišči;

(c) končnega datuma za odpremo proizvoda.

2. Uspešen ponudnik prevzame proizvod, ki mu je bil dodeljen, v 30 dneh po prejemu obvestila iz člena 47(3).

3. Intervencijska agencija lahko na zahtevo uspešnega ponudnika odobri daljši rok za odpremo iz skladišča. Razen v primerih višje sile nosi stroške skladiščenja od dneva po tistem, ko je potekel rok za odpremo proizvoda, uspešni ponudnik, če proizvod ni bil odpremljen do roka iz odstavka 2. Poleg tega nosi tveganje, povezano s skladiščenjem.

Člen 52

Odprema masla in posnetega mleka v prahu iz skladišča

1. V času odpreme intervencijska agencija poskrbi, da sta maslo in posneto mleko v prahu na voljo na paletah na nakladalni rampi skladišča.

2. Kupec vrne palete z enakovredno kakovostjo intervencijski agenciji ob odpremi iz skladišča.

3. Stroške natovarjanja in vse stroške razkladanja s palet nosi kupec masla ali posnetega mleka v prahu. Te stroške določi država članica na podlagi pavšalnega zneska in na zahtevo o tem obvesti zainteresirane stranke.







POGLAVJE III

Osnovne zahteve in sprostitev ali zaseg varščin

Člen 53

Osnovne zahteve

Ohranjanje ponudb po roku iz člena 40(4)(b) in plačilo cene v skladu s členom 49 sta osnovni zahtevi v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85.

Člen 54

Sprostitev in zaseg varščine

1. Za neuspešnega ponudnika se varščina iz člena 44 sprosti takoj po sprejetju odločitve iz členov 46(2) in 50(2).

2. Za uspešne ponudnike se sprosti varščina za količine, za katere je bila plačana prodajna cena v skladu s členom 49.

3. Razen v primerih višje sile se zaseže varščina za količine, za katere plačilo ni bilo poravnano v skladu s členom 49, prav tako se prodaja teh neplačanih količin razveljavi.







NASLOV IV

DOLOČBE V ZVEZI Z OBVESTILI

Člen 55

Intervencijske agencije in centri za žita in riž

1. Za žita in riž države članice sporočijo Komisiji:

(a) odobrene intervencijske agencije;

(b) odobrene intervencijske centre;

(c) odobrena skladišča intervencijskih centrov, in

(d) najmanjšo količino, potrebno za odkup proizvodov po fiksni ceni, če je drugačna od količin, določenih v členu 8 (1).

2. Uradna obvestila se izvedejo v skladu s členom 58.

3. Seznam intervencijskih agencij, seznam intervencijskih centrov in njihovih skladišč ter spremembe seznamov so dane na voljo državam članicam in javnosti z vsemi ustreznimi sredstvi prek informacijskih sistemov, ki jih je vzpostavila Komisija, vključno z objavo na internetu.

Člen 56

Tedenska obvestila za žita in riž

1. Zadevna država mora, ko je intervencija mogoča in do zaključka odkupovanja, za vsako vrsto žita, ki je navedena v členu 10(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in za riž najpozneje vsako sredo do 12. ure (po bruseljskem času) za predhodni teden Komisiji sporočiti:

(a) količine navadne pšenice, ponujene v skladu s členom 13;

(b) količine, sprejete v ponudbah v skladu s členom 20(1);

(c) količine, za katere velja člen 24(5);

(d) količine, za katere se izvede pogojni prevzem v skladu s členom 31(1)(a).

2. Za vsako vrsto žita, ki je navedena v členu 10(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in za riž mora zadevna država članica najpozneje vsako sredo do 12. ure (po bruseljskem času) za predhodni teden Komisiji sporočiti stanje zalog:

(a) količine, shranjene na začetku tržnega leta;

(b) kumulativne količine, prevzete od začetka tržnega leta;

(c) kumulativne količine, ki so zapustile skladišča od začetka tržnega leta, določene po vrsti uporabe ali namembnem kraju, in izgubljene kumulativne količine;

(d) rezervirane (označene) kumulativne količine, določene po vrsti uporabe ali namembnem kraju;

(e) količine, ponujene ob koncu tedenskega obdobja poročanja.

3. Za vsako vrsto žita in kakovost žita, ki se štejejo za pomembne za trg Skupnosti, države članice vsako sredo najpozneje do 12. ure (po bruseljskem času) za predhodni teden Komisiji sporočijo reprezentativne tržne cene na tono, izražene v nacionalni valuti. Te cene se izračunavajo redno, neodvisno in pregledno in se nanašajo predvsem na kakovostne lastnosti, mesto kotacije za vsak proizvod in stopnjo trženja.

4. Za vsako vrsto riža, ki se šteje za pomembno za trg Skupnosti, države članice vsako sredo najpozneje do 12. ure (po bruseljskem času) za predhodni teden Komisiji sporočijo reprezentativne tržne cene na tono, izražene v nacionalni valuti. Te cene se izračunavajo redno, neodvisno in pregledno in se nanašajo predvsem na proizvodno stopnjo, mesto kotacije za vsak proizvod in stopnjo trženja.

5. Uradna obvestila se izvedejo v skladu s členom 58.

Člen 57

Mesečna obvestila

1. Intervencijske agencije, ki imajo intervencijske zaloge, sporočijo Komisiji najpozneje 15. dne v mesecu za predhodni mesec naslednje podatke:

(a) za žita, ponderirano povprečje rezultatov specifične teže, vsebnosti vlage, odstotka lomljenih zrn in vsebnosti beljakovin, ki se zabeležijo za zaloge vsakega posameznega žita in se prevzamejo, kakor na regionalnih ravneh določa Priloga III Uredbe Sveta (EGS) št. 837/90 ( 19 );

(b) za maslo in posneto mleko v prahu: (i) količine za vsak skladiščeni proizvod ob koncu zadevnega meseca ter količine, ki se sprejmejo v skladišče in so odpremljene iz njega v tem mesecu; (ii) razvrstitev količin posameznih proizvodov, odpremljenih iz skladišča v zadevnem mesecu, v skladu s predpisi, ki jih urejajo; (iii) razvrstitev skladiščenih količin po starosti ob koncu zadevnega meseca;

(c) za goveje meso: (i) količine za vsak skladiščeni proizvod ob koncu zadevnega meseca ter količine, ki se sprejmejo v skladišče in so odpremljene iz njega v tem mesecu; (ii) razvrstitev količin posameznih proizvodov, odpremljenih iz skladišča v zadevnem mesecu, v skladu s predpisi, ki jih urejajo; (iii) količine vsega izkoščenega mesa, vključenega v prodajne pogodbe, ki so bile sklenjene v zadevnem mesecu; (iv) količine vsega izkoščenega mesa, zajetega z odredbami o preklicu ali podobnimi dokumenti, izdanimi v zadevnem mesecu; (v) količine vsega izkoščenega mesa, dobljenega iz govejega mesa s kostmi, odkupljenega v zadevnem mesecu; (vi) nevezane zaloge in fizične zaloge vsega izkoščenega mesa ob koncu zadevnega meseca, s podrobnostmi o tem, koliko časa so bile nevezane zaloge skladiščene.

(d) za vse proizvode, odprtje razpisnega postopka, dodeljene količine in minimalne prodajne cene, ki se določijo v primeru uporabe člena 50.

2. Za namene odstavka 1(b) so:

(a) „sprejete količine“ tiste, ki se fizično vnesejo v skladišče, ne glede na to, ali jih je intervencijska agencija prevzela ali ne;

(b) „odpremljene količine“ tiste, ki so bile odstranjene iz skladišča, ali prevzete količine, če jih je kupec prevzel pred odstranitvijo.

3. Za namene odstavka 1(c) so:

(a) „nevezane zaloge“ tiste, ki še niso vključene v prodajno pogodbo;

(b) „fizične zaloge“ tiste, ki zajemajo nevezane zaloge skupaj z zalogami, vključenimi v prodajne pogodbe, ki pa še niso prevzete.

4. Uradna obvestila iz tega člena se izvajajo tako, da intervencijske agencije obvestijo Komisijo o ničnih zahtevkih.

5. Uradna obvestila se izvedejo v skladu s členom 58.

Člen 58

Metoda, ki se uporablja za obveznosti priglasitve

1. Kadar se sklicuje na ta člen, države članice obvestijo Komisijo po elektronski poti in uporabijo obrazec, ki jim ga da na voljo Komisija.

2. Oblika in vsebina obvestil se določita na podlagi vzorcev ali metod, ki jih pristojnim organom da na voljo Komisija. Ti vzorci in metode se prilagodijo in posodobijo po obvestitvi odbora iz člena 195(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali zadevnih pristojnih organov, kot je ustrezno.

3. Za izvajanje obveščanja so odgovorni pristojni organi, ki jih določijo države članice.







NASLOV V

SPREMEMBE, RAZVELJAVITVE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 59

Sprememba Uredbe (ES) št. 562/2005

Poglavje I Uredbe (ES) št. 562/2005 se črta.

Člen 60

Razveljavitve

Razveljavijo se naslednje uredbe:

(a) Uredba (ES) št. 1669/2006 na dan začetka veljavnosti te uredbe;

(b) uredbi (ES) št. 214/2001 in (ES) št. 105/2008, in sicer 1. marca 2010;

(c) uredbe (ES) št. 687/2008, (ES) št. 127/2009 in (ES) št. 670/2009 v zvezi z žiti, in sicer 1. julija 2010;

(d) uredbi (ES) št. 75/91 in (ES) št. 670/2009 v zvezi z rižem, in sicer 1. septembra 2010.

Navedene razveljavljene uredbe se še naprej uporabljajo v zvezi s ponudbami, predloženimi v skladu s temi uredbami. Vendar se ta uredba v vseh primerih uporablja za skladiščenje in prodajo proizvodov.

Člen 61

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se uporablja od:

(a) 1. marca 2010 za maslo in posneto mleko v prahu;

(b) 1. julija 2010 za žita, in

(c) 1. septembra 2010 za riž.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

ŽITA

DEL I

Merila za upravičenost za žita.

Zahteve iz člena 7(1) v zvezi z žiti so predvsem naslednje:

(a) žita imajo značilno barvo za svojo vrsto;

(b) žita so brez neobičajnega vonja in živih škodljivcev (vključno z grinjami) na kateri koli stopnji njihovega razvoja;

(c) žita izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti, določene v delu II te priloge, in

(d) stopnje onesnaževalcev, vključno z radioaktivnostjo, ne presegajo največjih vrednosti, določenih v predpisih Skupnosti.

Najvišje dopustne stopnje onesnaževalcev, ki ne smejo biti presežene, so naslednje:

(a) za navadno in durum pšenico tiste, določene z uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 ( 20 ), vključno z zahtevami glede stopnje toksinov fusarium, ki je za navadno pšenico določena v točkah 2.4 do 2.7 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 ( 21 );

(b) za ječmen, koruzo in sirek merila iz Direktive 2002/32/ES.

Države članice opravljajo nadzor nad stopnjami onesnaževalcev, vključno z radioaktivnostjo, na podlagi analize tveganja, pri čemer še posebej upoštevajo podatke, ki jih da ponudnik, in njegove obveznosti glede spoštovanja zahtevanih standardov, predvsem glede rezultatov analiz, ki jih je dobil.

Poleg tega, v primerih, ko analize kažejo, da je sedimentacija serije navadne pšenice med 22 in 30, se ta vrsta pšenice šteje za zdravo, čisto in tržne kakovosti, če je iz nje pridobljeno testo ocenjeno kot nelepljivo in primerno za strojno obdelavo.

DEL II

Minimalne zahteve glede kakovosti, navedene v delu I







Durum pšenica Navadna pšenica Ječmen Koruza Sirk A. Najvišja vsebnost vlage 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Najvišji odstotek snovi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti: 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Lomljena zrna 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Nečistoče v obliki zrn (razen tistih pod točko 3) 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % od tega: (a) zakrnela zrna — — — — — (b) druga žita 3 % — 5 % — — (c) zrna, ki so jih napadli škodljivci — — — — — (d) zrna, pri katerih je seme izgubilo barvo — — — — — (e) zrna, pregreta med sušenjem 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 3. Lisasta zrna in/ali zrna, okužena s fuzarijo, od tega 5 % — — — — — zrna, okužena s fuzarijo 1,5 % — — — — 4. Nakaljena zrna 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 5. Druge nečistoče (črne primesi), od tega: 3 % 3 % 3 % 3 % 3 % (a) tuja zrna: — — — — — — škodljiva 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — drugo — — — — — (b) poškodovana zrna: od tega: — — — — — — zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi 0,05 % 0,05 % — — — — drugo — — — — — (c) tuja snov — — — — — (d) — — — — — (e) rženi rožički 0,05 % 0,05 % — — — (f) gnila zrna — — — — — (g) mrtvi insekti in delci insektov — — — — — C. Najvišji odstotek v celoti ali delno lisastih zrn 27 % — — — — D. Najvišja vsebnost tanina (1) — — — — 1 % E. Najnižja hektolitrska masa (kg/hl)) 78 73 62 — — F. Najnižja vsebnost beljakovin (1) 11,5 % 10,5 % — — — G. Hagbergovo padno število (v sekundah) 220 220 — — — H. Najnižja vrednost sedimentacije (v ml) — 22 — — — (1) kot % suhe snovi „—“ ni posebnih veljavnih določb

Snovi, ki niso osnovna žita neoporečne kakovosti, so opredeljena v delu III te priloge.

Zrna osnovnih žit in drugih žit, ki so poškodovana, okužena z rženimi rožički ali gnila, se uvrščajo pod „druge nečistoče“ tudi v primeru nepravilnosti iz drugih kategorij.

DEL III

1. OPREDELITEV SNOVI, RAZEN OSNOVNEGA ŽITA NEOPOREČNE KAKOVOSTI

1.1 Lomljena zrna

Vsa zrna z deloma vidnim endospermom se smatrajo za lomljena zrna. Zrna, ki so bila poškodovana pri mlatenju, kakor tudi zrna, iz katerih je bil kalček odstranjen, prav tako spadajo v to skupino.

Pri koruzi so „lomljena zrna“ tista zrna, ki padejo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami premera 4,5 mm.

Pri sirku so „lomljena zrna“ tista zrna, ki padejo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami premera 1,8 mm.

1.2 Nečistoče

(a) Zakrnela zrna

Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, navedenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: navadna pšenica 2,0 mm, durum pšenica 1,9 mm in ječmen 2,2 mm.

Kljub tej opredelitvi:

— za ječmen iz Estonije, Latvije, Finske in Švedske s hektolitrsko maso najmanj 64 kilogramov na hektoliter, ki je ponujen v intervencijo v navedenih državah članicah, ali

— za ječmen z vsebnostjo vlage 12,5 % ali manj „zakrnela zrna“ pomenijo zrna, ki, potem ko odstranimo vse ostale snovi iz te priloge, padejo skozi sito z odprtinami premera 2,0 mm.

Poleg tega v to skupino sodijo tudi od zmrzali poškodovana zrna ter nezrela (zelena) zrna.

(b) Druga žita

Vsa zrna, ki ne pripadajo isti vrsti kot osnovno žito.

(c) Zrna, ki so jih napadli škodljivci

Zrna, ki so nagrizena. V to skupino spadajo tudi zrna, na katerih se nahajajo insekti.

(d) Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, listasta zrna, zrna, okužena s fuzarijo

Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka in tista pri katerih je kalček normalen in ne kali, semenska ovojnica je obarvana rjavo ali rjavočrno. Pri navadni pšenici se do 8 % zrn s spremenjeno barvo kalčka ne šteje za primesi.

Za durum pšenico:

— zrna, ki kažejo rjavo ali rjavočrno barvo drugje kot na samem kalčku, se štejejo za lisasta zrna,

— zrna, okužena s fuzarijo so zrna, pri katerih je semenski mešiček okužen s fusarium mycelium, takšna zrna so videti rahlo zakrnela, nagubana ter imajo rožnate ali bele razpršene lise z nejasnimi robovi.

(e) Zrna, pregreta med sušenjem, so tista, katerih zunanji videz je spremenjen zaradi sušenja pri čezmerno visoki temperaturi, vendar niso poškodovana.

1.3 Nakaljena zrna

Nakaljena zrna so tista zrna, pri katerih je s prostim očesom jasno vidna primarna koreninica (radikula) oziroma klični list (plumula). Ko ocenjujemo količino zrn, ki kalijo, moramo upoštevati splošni videz vzorca. Pri nekaterih žitih je kalček štrleč, na primer pri durum pšenici, tako se ovoj kalčka med tresenjem žita strga. Takšna zrna so podobna zrnom, ki kalijo, vendar ne sodijo v to skupino. Nakaljena zrna so le tista, kjer je kalček vidno spremenjen, kar nam pomaga, da zlahka ločimo nakaljena zrna od normalnih zrn.

1.4 Druge nečistoče (črne primesi)

(a) Tuja zrna

„Tuja semena“ so semena rastlin, bodisi kultiviranih ali ne, ki niso žita. Vključujejo semena, ki nimajo posebnega pomena, semena, ki se lahko uporabijo za krmo živine, in škodljiva semena.

„Škodljiva semena“ so semena, ki so strupena za človeka in živali, semena, ki ovirajo ali otežujejo čiščenje in mletje žit ter semena, ki vplivajo na kakovost žitnih proizvodov.

(b) Poškodovana zrna

„Poškodovana zrna“ so tista zrna, ki zaradi napada gnilobe, trohnobe oziroma plesni ali zaradi bakterijskih ali podobnih okužb niso primerna za človeško prehrano ali za krmo goveda.

Poškodovana zrna zajemajo tudi zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi. Takšna „pregreta“ ali „počrnela“ zrna so zrna normalne velikosti, pri katerih je semenski ovoj sivorjave do črne barve, medtem ko je zrnje na prerezu rumenorjavo do rjavočrno.

Zrna, ki jih je napadla pšenična hržica, spadajo med poškodovana zrna le, če je več kot polovica zrna obarvana sivo do črno kot posledica sekundarnega napada škodljivih organizmov. Kjer je barva spremenjena na manj kot polovici zrna, se zrna štejejo med tista zrna, ki so jih napadli škodljivci.

(c) Tuja snov

Vse snovi v vzorcu žita, ki ostanejo na situ z odprtinami velikosti 3,5 mm (razen zrn drugih žit in posebno velikih zrn osnovnega žita) ter tista, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, se štejejo za tuje snovi. Sem spadajo tudi kamni, pesek, delci slame ter druge nečistoče iz vzorca, ki gredo skozi sito z odprtinami velikosti 3,5 mm ter ostanejo na situ z odprtinami velikosti 1,0 mm.

Takšna opredelitev ne velja za koruzo. Pri koruzi se vse snovi, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1 mm, poleg že navedenega iz prvega pododstavka štejejo za tuje snovi.

(d) Pleve in luske (pri koruzi: delci koruznih storžev)

(e) Rženi rožički

(f) Gnila zrna

(g) Mrtvi insekti in delci insektov

1.5 Živi škodljivci

1.6 Lisasta zrna, ki so izgubila steklast videz

Lisasta zrna durum pšenice so tista zrna, pri katerih jedro ni v celoti steklasto.

2. SPECIFIČNI FAKTORJI, KI JIH JE POTREBNO UPOŠTEVATI ZA VSAK TIP ŽITA PRI OPREDELITVI NEČISTOČ

2.1 Durum pšenica

Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih poškodovali škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna ali zrna, okužena s fuzarijo ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov.

2.2 Navadna pšenica

Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov.

2.3 Ječmen

Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov.

2.4 Koruza

Nečistoče pomenijo zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem.

Pri koruzi se tuje snovi vse snovi iz vzorca, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov.

2.5 Sirk

Nečistoče pomenijo zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov.

DEL IV

Metode, ki se uporabljajo za določitev kakovosti žit, ponujenih za intervencijo

Za določitev kakovosti žit, ponujenih za intervencijo, se uporabljajo naslednje metode:

(a) standardna metoda za določanje primesi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti je določena v delu V k tej prilogi;

(b) standardna metoda za določanje vlage v žitu je določena v delu VI te priloge. Vendar lahko države članice uporabijo druge metode, ki temeljijo na načelu iz Priloge V, metodo ISO 712:1998 ali metodo, ki temelji na infrardeči tehnologiji. V primeru spora bodo priznani le rezultati, pridobljeni z metodo iz dela V k tej prilogi;

(c) standardna metoda za določanje vsebnosti tanina v sirku je metoda ISO 9648:1988;

(d) standardna metoda za določanje nelepljivosti ter primernosti za strojno obdelavo testa, pridobljenega iz navadne pšenice, je določena v delu VII te priloge;

(e) standardna metoda za določanje vsebnosti beljakovin v navadni pšenici mora ustrezati metodi, ki jo priznava Mednarodno združenje za kemijo žit (ICC); standardi te metode se nahajajo pod naslovom št. 105/2: „metoda za ugotavljanje vsebnosti beljakovin pri žitih in žitnih proizvodih“;

Vendar lahko države članice uporabijo katero koli drugo metodo. V takšnem primeru morajo Komisiji predložiti dokaz o priznanju s strani Mednarodnega združenja za kemijo žit, da takšna metoda daje enakovredne rezultate;

(f) metoda za določanje sedimentacije navadne talne pšenice mora ustrezati metodi ISO 5529:1992;

(g) metoda za določanje Hagbergovega padnega števila (test aktivnosti škroba) mora ustrezati metodi ISO 3093:2004;

(h) standardna metoda za določanje stopnje izgube steklastega videza durum pšenice mora ustrezati metodi iz dela VII te priloge;

(i) standardna metoda za določanje hektolitrske mase mora ustrezati metodi ISO 7971/2:1995;

(j) metode vzorčenja in metode referenčne analize za določitev stopenj mikotoksinov so metode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1881/2006 ter iz prilog I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 401/2006 ( 22 ).

DEL V

Standardna metoda za določanje drugih snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti

1. Pri navadni pšenici, durum pšenici in ječmenu se preseje 250 g povprečnega vzorca skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm; vsako sejanje traja pol minute. Da bi zagotovili konstantno sejanje, je priporočljiva uporaba mehanskega sita, na primer vibrirajoče mize s pritrjenimi siti. Snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in tiste, ki padejo skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, je treba združiti in obravnavati kot tujo snov. Če snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, vsebujejo snovi iz skupine „drugih žit“ in zlasti velika zrna osnovnega žita, se takšne snovi in zrna vrnejo v vzorec. Med sejanjem s sitom z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm je žito potrebno podrobno pregledati glede živih škodljivcev. Iz že presejanega vzorca se s pomočjo seperatorja pripravi delni vzorec 50 do 100 g. Takšen delni vzorec se stehta. Delni vzorec se razgrne po mizi, nato se s pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranijo lomljena zrna, zrna drugih žit, nakaljena zrna, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna, tuja semena, rženi rožički, poškodovana zrna, gnila zrna, pleve in luske, živi škodljivci in mrtvi insekti. Če delni vzorec vsebuje zrna v plevih, jih je treba ročno izluščiti, dobljeno pleve pa se šteje kot delci plev. Kamni, pesek in delci slame se ločijo kot tuje snovi. Delni vzorec se presaja pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 2,0 mm pri navadni pšenici, 1,9 mm durum pšenici in 2,2 mm pri ječmenu. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal, in nezrela zelena zrna spadajo v skupino „zakrnelih zrn“.

2. Povprečni vzorec mase 500 g za koruzo ter 250 g za sirek se presaja pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm. Preveri se prisotnost živih škodljivcev in mrtvih insektov. S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice se iz snovi, ki so ostale na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, odstranijo kamni, pesek, delci slame in ostale tuje snovi. Te odstranjene tuje snovi se dodajo snovem, ki so padle skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, nato se vse skupaj stehta. S pomočjo separatorja se iz vzorca, ki je šel skozi sito, pripravi delni vzorec 100 do 200 g pri koruzi ter 25 do 50 g pri sirku. Delni vzorec se stehta. Razgrne se ga po mizi v tankem sloju. S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice se odstranijo delci drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, nakaljena zrna, tuja semena, poškodovana zrna, pleve in luske, živi škodljivci in mrtvi insekti. Nato se takšen delni vzorec preseje skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami velikosti 4,5 mm pri koruzi ter 1,8 mm pri sirku. Snovi, ki padejo skozi to sito, so lomljena zrna.

3. Skupine snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kvalitete, kot je to določeno po metodah iz točk 1 in 2, je potrebno zelo pazljivo stehtati na 0,01 g natančno ter procentualno razdeliti na ves vzorec. Te podrobnosti navedemo v poročilu o analizi na 0,1 % natančno. Preverite prisotnost živih škodljivih organizmov. Splošno pravilo je, da se opravita dve analizi vsakega vzorca. Analizi se ne smeta razlikovati za več kot 10 % glede celote zgoraj navedenih zadev.

4. Pri postopkih iz točk 1, 2 in 3 se uporabijo naslednje naprave: (a) separator vzorca, na primer stožčasta ali žlebičasta naprava; (b) natančna tehtnica ali tehtnica za tehtanje žlahtnih kovin; (c) sita z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm in 3,5 mm ter mrežasta sita z okroglimi odprtinami velikosti 1,8 mm in 4,5 mm. Sita so lahko pritrjena na vibrirajočo mizo.

DEL VI

Standardna metoda za določanje vlage v žitu

1. Načelo

Vzorec se suši pri temperaturi 130 do 133 oC pri normalnem atmosferskem tlaku toliko časa, kot je to primerno glede na velikost delcev.

2. Področje uporabe

Metoda sušenja se uporablja za žita, ki morajo biti zdrobljena tako, da najmanj 50 % zdrobljenega vzorca preide skozi sito z okroglimi odprtinami premera 0,5 mm in da na situ z okroglimi odprtinami premera 1,0 mm ne ostane več kot 10 % ostanka. Uporablja se lahko tudi za moko.

3. Aparat

Analitska tehtnica.

Drobilec mora biti izdelan iz materiala, ki ne vpija vlage, biti mora enostaven za čiščenje, omogočiti mora hitro in enakomerno drobljenje brez pregrevanja, stik z zrakom od zunaj mora biti omejen na minimum in izpolnjevati mora zahteve iz točke 2 (na primer razstavljivi valjčni mlin).

Posoda iz nerjaveče kovine ali stekla, opremljena s pokrovom, ki se ji tesno prilega; delovna površina naj omogoča, da se vzorec po površini razprostre z 0,3 g na cm2.

Električno ogrevan izotermičen sušilnik, nastavljen na temperaturo 130 do 133 oC ( 23 ) s primerno ventilacijo ( 24 ).

Eksikator s kovinsko, če ni kovine, pa s porcelanasto ploščo (debelo, perforirano), ki vsebuje kakršno koli primerno sušilno sredstvo.

4. Postopek

Sušenje

V posodi z znano maso stehtajte nekaj več kot 5 g zdrobljenega žita oziroma nekaj več kot 8 g zdrobljene koruze, s točnostjo 1 mg. Posodo čim prej postavite v grelno komoro, segreto na 130–133 oC, da preprečite prevelik padec temperature v grelni komori. Drobnozrnata žita pustite sušiti dve uri, koruzo pa štiri ure, potem ko se znotraj grelne komore doseže temperatura 130–133 oC. Posodo odstranite iz grelne komore, jo hitro pokrijte ter pustite, da se hladi v eksikatorju 30–45 minut. Nato ponovno stehtajte (s točnostjo 1 mg).

5. Metoda za izračun in enačbe

E = začetna masa vzorca, v gramih

M = masa vzorca v gramih po pripravi

M’ = masa vzorca v gramih po drobljenju

m = masa posušenega vzorca v gramih

Vsebnost vlage, izražena v odstotku pridelka, je enaka:

— brez predhodne priprave (E - m) x 100/E,

— s predhodno pripravo, ((M’ - m)M/M’ + E - M) × 100/E = 100 (1 - Mm/EM’)

Vedno opravimo dve vzporedni analizi istega vzorca.

6. Ponavljanje

Razlika med vrednostma, dobljenima v vzporednih poskusih, ki ju opravi isti analitik v kratkem časovnem obdobju, ne sme presegati 0,15 g vlage na 100 g vzorca. Če je ta vrednost presežena, je potrebno postopek določanje vlage ponoviti.

DEL VII

Metoda za določanje nelepljivosti in primernosti za strojno obdelavo testa iz navadne pšenice

1. Naslov

Metoda za testno pečenje pšenične moke

2. Področje uporabe

Metoda se uporablja pri moki, ki je bila dobljena s poskusnim mletjem žita, ki se uporablja za pripravo kruha iz kvašenega testa.

3. Načelo

Testo se pripravi iz moke, vode, kvasa, soli in saharoze v za to določenem mešalniku. Potem ko se kosi testa ločijo in oblikujejo, naj počivajo 30 minut; nato se izoblikujejo, postavijo na pladnje za pečenje in spečejo, potem ko se dokončno potrdi čas, določen za pečenje. Beležijo se lastnosti testa. Štruce se ocenijo glede na volumen in višino.

4. Sestavine

4.1 Kvas

Aktivni suhi kvas vrste saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck ali proizvod z enakimi značilnostmi.

4.2 Voda iz pipe

4.3 Raztopina sladkorja, soli in askorbične kisline

Raztopite 30 0,5 g natrijevega klorida (za komercialno rabo), 30 0,5 g saharoze (za komercialno rabo) ter 0,0400,001 g askorbične kisline v 800 ± 5 g vode. Vsak dan pripravite svežo raztopino.

4.4 Raztopina sladkorja

Raztopite 5 0,1 g saharoze (za komercialno rabo) v 95 ± 1 g vode. Vsak dan pripravite svežo raztopino.

4.5 Prašek iz slada z aktivnimi encimi

Za komercialno rabo.

5. Oprema in aparatura

5.1 Prostor za peko

Preverjajte temperaturo, da ostane med 22 in 25 oC.

5.2 Hladilnik

Za vzdrževanje temperature 4 ± 2 oC.

5.3 Tehtnica

Maksimalna zmogljivost 2 kg, natančnost 2 g.

5.4 Tehtnica

Maksimalna zmogljivost 0,5 kg, natančnost 0,1 g.

5.5 Analitska tehtnica

Natančnost 0,1 × 10-3 g.

5.6 Mešalnik

Stephan UMTA 10 z ročnim modelom mešalnika „Detmold“ (Stephan Soehne GmbH) ali podobna naprava z enakimi značilnostmi.

5.7 Prostor za preizkušanje

Preverjajte temperaturo, da ostane 30 ± 1 oC.

5.8 Odprte plastične škatle

Narejene iz polimetilmetakrilata (plexiglas, perspex). Notranje mere: višina 25 × 25 × 15 cm, debelina sten 0,50,05 cm.

5.9 Kvadratne plastične plošče

Narejene iz polimetilmetakrilata (plexiglas, perspex). Najmanj 30 × 30 cm, debeline 0,50,05 cm.

5.10 Oblikovalec

Brabenderjev homogenizator kep (Brabander OHG) ali podobna naprava z enakimi značilnostmi.

6. Vzorčenje

V skladu s standardom ICC št. 101.

7. Postopek

7.1 Ugotavljanje vpijanja vode

Vpijanje vode ugotovite na podlagi standarda ICC št. 115/1.

7.2 Ugotavljanje dodajanja praška iz slada

Določite „padno število“ moke v skladu s standardom ISO 3093-1982. Če je padno število višje od 250, določite potreben dodatek praška iz slada, da se dobi vrednost 200 do 250, tako da uporabite vrsto mešanic moke, ki jim dodate vedno več praška iz slada (4.5). Če je padno število nižje od 250, prašek iz slada ni potreben.

7.3 Ponovno aktiviranje aktivnega suhega kvasa

Temperaturo raztopine sladkorja (4.4) prilagodite na 35 ± 1 oC. En del aktivnega suhega kvasa zlijte v štiri dele pripravljene raztopine sladkorja. Zmesi ne mešajte. Zavrtite po potrebi.

Vse skupaj naj stoji 10 ± 1 minut, nato premešajte, da nastane homogena raztopina. Raztopino porabite v 10 minutah.

7.4 Prilagoditev temperature moke in tekočine za testo

Temperatura moke in vode mora biti prilagojena, da testo po mešanju doseže temperaturo 27 ± 1 oC.

7.5 Sestava testa

Na 2 g natančno stehtajte 10 y/3 moke z dejansko vlago (ustreza 1 kg moke na osnovi 14 % vlage), kjer „y“ predstavlja količino moke, uporabljene pri farinografskem testu (glejte standard ICC št. 115/1).

Potrebno količino praška iz slada stehtajte na