01999A0728(03) — SL — 01.07.2013 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjen z:









▼B

DOHODA O PARTNERSTVE A SPOLUPRÁCI,

ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej ( 2 )







BELGICKÉ KRÁĽOVSTVO, DÁNSKE KRÁĽOVSTVO, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO, HELÉNSKA REPUBLIKA, ŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO, FRANCÚZSKA REPUBLIKA, ÍRSKO, TALIANSKA REPUBLIKA, LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO, HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO, RAKÚSKA REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, FÍNSKA REPUBLIKA, ŠVÉDSKE KRÁĽOVSTVO, SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA, zmluvné strany Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, ďalej len „členské štáty“ a EURÓPSKE SPOLOČENSTVO, EURÓPSKE SPOLOČENSTVO UHLIA A OCELE A EURÓPSKE SPOLOČENSTVO PRE ATÓMOVÚ ENERGIU, ďalej len „Spoločenstvo“ na jednej strane a KIRGIZSKÁ REPUBLIKA na strane druhej, BERÚC DO ÚVAHY väzby medzi Spoločenstvom, jeho členskými štátmi a Kirgizskou republikou a spoločné hodnoty, ktoré zdieľajú UZNÁVAJÚC, že spoločenstvo a Kirgizská republika si želajú posilniť tieto väzby a založiť partnerstvo a spoluprácu, ktorou by posilnili spoluprácu a rozšírili vzťahy uzavreté v minulosti, najmä Dohodu medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Zväzom sovietskych socialistických republík o obchode a obchodnej a hospodárskej spolupráci, podpísanú 18. decembra 1989, BERÚC DO ÚVAHY záväzok spoločenstva a jeho členských štátov a Kirgizskej republiky posilniť politické a ekonomické slobody, ktoré vytvárajú základ úplného partnerstva, BERÚC DO ÚVAHY záväzok strán podporovať medzinárodný mier a bezpečnosť ako aj mierové urovnanie sporov a spolupracovať za týmto účelom v rámci Organizácie Spojených národov a Konferencie o bezpečnosti a spolupráci v Európe, BERÚC DO ÚVAHY pevný záväzok Spoločenstva a jeho členských štátov a Kirgizskej republiky v plnom rozsahu uskutočňovať všetky zásady a ustanovenia uvedené v Záverečnom akte Konferencie o bezpečnosti a spolupráci v Európe (KBSE), v záverečných dokumentoch následných zasadnutí v Madride a vo Viedni, v dokumente Bonnskej konferencie KBSE o hospodárskej spolupráci, v Parížskej charte pre novú Európu a v Helsinskom dokumente KBSE z roku 1992 s názvom Výzvy zmeny, POTVRDZUJÚC pripojenie Spoločenstva a jeho členských štátov a Kirgizskej republiky k Európskej energetickej charte, V PRESVEDČENÍ o prvoradej dôležitosti zákonnosti a rešpektovaní ľudských práv, najmä práv menšín, vytvorenie pluralitného systému so slobodnými a demokratickými voľbami a hospodársku liberalizáciu za účelom vytvorenia trhovej ekonomiky, VERIAC, že úplné uskutočnenie tejto dohody o partnerstve a spolupráci bude závisieť od a prispievať k pokračovaniu a dosiahnutiu politických, hospodárskych a právnych reforiem v Kirgizskej republike, ako aj k zavedeniu faktorov nevyhnutných pre spoluprácu, najmä v zmysle záverov Bonnskej konferencie KBSE, SO ŽELANÍM, aby v oblastiach upravených touto dohodou, podporili proces regionálnej spolupráce so susednými krajinami za účelom podpory prosperity a stability regiónu, SO ŽELANÍM, aby zahájili a rozvíjali pravidelný politický dialóg o dvojstranných a medzinárodných otázkach spoločného záujmu, BERÚC DO ÚVAHY ochotu Spoločenstva poskytnúť hospodársku spoluprácu a technickú pomoc vo vhodných prípadoch, BERÚC DO ÚVAHY hospodárske a sociálne rozdiely medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou, a najmä skutočnosť, že Kirgizská republika je rozvojovým a vnútrozemským štátom, UZNÁVAJÚC, že jedným z hlavných cieľov dohody je uľahčovanie odstránenia týchto rozdielov prostredníctvom pomoci Spoločenstva pri rozvoji a reštrukturalizácii Kirgizského hospodárstva, BERÚC DO ÚVAHY užitočnosť dohody pre postupné zblíženie stykov medzi Kirgizskou republikou a širšou oblasťou spolupráce v Európe a v susedných regiónoch a jej progresívne začlenenie do otvoreného medzinárodného systému, BERÚC DO ÚVAHY, záväzok zmluvných strán liberalizovať obchod, založený na zásadách zahrnutých vo Všeobecnej dohode o clách a obchode (GATT), VO VEDOMÍ potreby zlepšiť podmienky ovplyvňujúce podnikanie a investovanie, a podmienky v oblastiach, ako sú usadzovanie spoločností, práca, poskytovanie služieb a pohyb kapitálu, V PRESVEDČENÍ, že táto dohoda bude vytvárať nové prostredie pre hospodárske vzťahy medzi stranami, a najmä pre rozvoj obchodu a investícií, ktoré sú podstatné pre hospodársku reštrukturalizáciu a technologickú modernizáciu, SO ŽELANÍM, aby sa vytvorila úzka spolupráca v oblasti ochrany životného prostredia, ktorá berie do úvahy skutočnú mieru závislosti strán v tejto oblasti, BERÚC DO ÚVAHY zámer strán rozvíjať ich spoluprácu v oblasti výskumu vesmíru s cieľom zabezpečiť dopĺňanie sa ich činností v tejto oblasti, SO ŽELANÍM, aby sa nadviazala kultúrna spoluprácu a zlepšoval sa tok informácií, SA DOHODLI TAKTO:







Článok 1

Týmto sa zakladá partnerstvo medzi Spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej. Ciele tohto partnerstva sú:

— poskytnúť vhodný rámec pre politický dialóg medzi stranami umožňujúci rozvoj politických vzťahov,

— podporiť úsilie Kirgizskej republiky pri posilňovaní jej demokracie a pri rozvoji jej hospodárstva a dokončení prechodu k trhovému hospodárstvu,

— podporiť obchod, investície a harmonické hospodárske vzťahy medzi stranami a tým podporovať ich udržateľný hospodársky rozvoj,

— vytvoriť základne pre spoluprácu v legislatívnej, hospodárskej, sociálnej, finančnej, civilnej vedeckej, technologickej a kultúrnej oblasti.







HLAVA I

VŠEOBECNÉ ZÁSADY

Článok 2

Rešpektovanie demokracie, zásad medzinárodného práva a ľudských práv, ako sú vymedzené predovšetkým Chartou Organizácie Spojených národov, Helsinským záverečným aktom a Parížskou chartou pre novú Európu, ďalej rešpektovanie zásad trhového hospodárstva, ktoré sú zahrnuté najmä v dokumentoch Bonnskej konferencie KBSE, sú základom vnútroštátnej a zahraničnej politiky strán a sú zásadným prvkom partnerstva a tejto dohody.

Článok 3

Strany sa domnievajú, že pre budúcu prosperitu a stabilitu regiónu bývalého Sovietskeho zväzu je nevyhnutné, aby nové nezávislé štáty, ktoré vznikli po rozpade Zväzu sovietskych socialistických republík, ďalej len „nezávislé štáty“, udržovali a rozvíjali vzájomnú spoluprácu v súlade so zásadami Helsinského záverečného aktu, medzinárodným právom a v duchu dobrých susedských vzťahov, a pre uskutočnenie tohto procesu vyvinú maximálne úsilie.







HLAVA II

POLITICKÝ DIALÓG

Článok 4

Medzi stranami bude zavedený pravidelný politický dialóg, ktorý strany zamýšľajú rozvíjať a prehlbovať. Má sprevádzať a upevňovať vzájomné vzťahy medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou, podporovať prebiehajúce politické a hospodárske zmeny v tejto krajine a prispievať k vytvoreniu nových foriem spolupráce. Politický dialóg:

— posilní väzby Kirgizskej republiky so Spoločenstvom a jeho členskými štátmi, a tým spoločenstvo demokratických národov ako celok. Hospodárske približovanie dosiahnuté prostredníctvom tejto dohody bude viesť k zintenzívneniu politických vzťahov,

— poviedie k rastúcemu približovaniu pozícií v medzinárodných otázkach spoločného záujmu a tým zvýši bezpečnosť a stabilitu.

Takýto dialóg sa môže uskutočňovať na regionálnom základe.

Článok 5

Na úrovni ministrov sa uskutočňuje politický dialóg v rámci Rady pre spoluprácu zriadenej v článku 75 a pri ďalších príležitostiach podľa vzájomnej dohody.

Článok 6

Strany dohodnú ďalšie postupy a mechanizmy politického dialógu, a to predovšetkým v nasledujúcich formách:

— pravidelné stretnutia na úrovni vyšších úradníkov medzi zástupcami Spoločenstva a jeho členských štátov na jednej strane a zástupcami Kirgizskej republiky na strane druhej,

— plné využitie diplomatických kanálov medzi stranami, vrátane vhodných kontaktov tak na dvojstrannej, ako aj na mnohostrannej úrovni, ako napríklad pri zasadnutiach Organizácie Spojených národov, KBSE a ďalších,

— všetky ostatné prostriedky, vrátane možnosti stretnutí odborníkov, ktoré môžu prispievať k posilňovaniu a k rozvoju tohto dialógu.

Článok 7

Politický dialóg na parlamentnej úrovni je uskutočňovaný v rámci Parlamentného výboru pre spoluprácu zriadeného v článku 80.







HLAVA III

OBCHOD S TOVAROM

Článok 8

1. Strany si vzájomne udelia doložku najvyšších výhod vo všetkých oblastiach, ktoré súvisia s:

— dovoznými a vývoznými clami a poplatkami, vrátane metód výberu týchto ciel a poplatkov,

— ustanoveniami, ktoré sa týkajú colného odbavenia, tranzitu, skladov a prekládky,

— daňami a ďalšími vnútroštátnymi poplatkami akéhokoľvek druhu, zavedenými priamo alebo nepriamo na dovážaný tovar,

— spôsobmi platieb a prevodom týchto platieb,

— pravidlami vzťahujúcimi sa na predaj, nákup, dopravu, distribúciu a použitie tovaru na domácom trhu.

2. Ustanovenia odseku 1 sa nevzťahujú na:

a) výhody poskytnuté s cieľom vytvoriť colnú úniu alebo zónu voľného obchodu, alebo na základe vytvorenia takejto únie alebo zóny;

b) výhody poskytnuté určitým krajinám v súlade s GATT a s ďalšími medzinárodnými dohodami v prospech rozvojových krajín;

c) výhody poskytnuté susedným krajinám za účelom zjednodušenia cezhraničnej dopravy.

3. Ustanovenia odseku 1 sa nesmú použiť počas prechodného obdobia, ktoré skončí v deň pristúpenia Kirgizskej republiky ku GATT alebo 31. decembra 1998, podľa toho, čo nastane skôr, na výhody vymedzené v prílohe I, ktoré Kirgizská republika poskytla iným štátom vzniknutým po rozpade ZSSR.

Článok 9

1. Strany súhlasia s tým, že zásada voľného tranzitu je nevyhnutnou podmienkou pre dosiahnutie cieľov tejto dohody.

V tejto súvislosti každá strana zabezpečí cez svoje územie neobmedzený tranzit tovaru, ktorý je pôvodom z colného územia alebo je určený pre colné územie druhej strany.

2. Pravidlá uvedené v článku V, ods. 2, 3, 4 a 5 GATT sa uplatňujú medzi oboma stranami.

3. Pravidlami uvedenými v tomto článku nie sú dotknuté akékoľvek osobitné pravidlá, ktoré platia pre špecifické odvetvia, najmä dopravu, alebo výrobky a sú dohodnuté medzi stranami.

Článok 10

Bez toho, aby boli dotknuté práva a povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd o dočasnom pripustení tovaru, ktorými sú obe strany viazané, každá strana poskytne navyše druhej strane oslobodenie od dovozného cla a poplatkov na dočasne dovezený tovar, a to v prípadoch a podľa postupov určených akoukoľvek inou medzinárodnou dohodou v tej oblasti, ktorou je strana viazaná, v súlade s jej právnymi predpismi. Je treba vziať do úvahy podmienky, na základe ktorých strana prijala povinnosti vyplývajúce z takejto dohody.

Článok 11

1. Tovar s pôvodom v Kirgizskej republike je dovážaný do Spoločenstva voľne bez množstevných obmedzení bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov 13, 16 a 17 tejto dohody a ustanovenia článkov 77, 81, 244, 249 a 280 Aktu o pristúpení Španielska a Portugalska k Európskemu spoločenstvu.

2. Tovar s pôvodom v Spoločenstve je dovážanýť do Kirgizskej republiky voľne bez množstevných obmedzení a opatrení s rovnocenným účinkom.

Článok 12

Obchod s tovarom sa medzi stranami uskutočňuje za trhové ceny.

Článok 13

1. Ak je ľubovoľný výrobok dovážený na územie jednej zo strán v takom zvýšenom množstve alebo za takých podmienok, že to spôsobuje alebo hrozí spôsobiť poškodenie domácim výrobcom podobných alebo priamo si konkurujúcich výrobkov, Spoločenstvo alebo Kirgizská republika, podľa toho, ktorej strany sa to týka, môže prijať vhodné opatrenia v súlade s nasledujúcimi postupmi a podmienkami.

2. Pred prijatím akýchkoľvek opatrení, alebo v prípadoch, na ktoré sa vzťahuje odsek 4, tak skoro, ako je možné po ich prijatí, Spoločenstvo alebo Kirgizská republika poskytne Rade pre spoluprácu všetky podstatné informácie s úmyslom nájsť vhodné riešenie pre obe strany, ako je uvedené v hlave IX.

3. Ak na základe výsledku konzultácií strany nedosiahnu dohodu, do 30 dní po obrátení sa na Radu pre spoluprácu, aby sa vyvarovali tejto situácii, môže strana, ktorá požiadala o konzultácie obmedziť dovoz dotknutých výrobkov, a to v takom rozsahu a počas takej lehoty, ktorá je nevyhnutná pre zabránenie alebo nápravu škody, alebo má právo prijať iné vhodné opatrenia.

4. Za kritických okolností, ak by odklad mohol spôsobiť ťažko napraviteľné škody, strany môžu prijať opatrenia pred uskutočnením konzultácií za podmienky, že konzultácie začnú okamžite po prijatí týchto opatrení.

5. Pri výbere opatrení podľa tohto článku zúčastnené strany podporia prednostne také opatrenia, ktoré čo najmenej narušujú dosiahnutie cieľov tejto dohody.

6. Ustanoveniami tohto článku nie je ktoroukoľvek zo strán v žiadnom prípade dotknuté prijatie akýchkoľvek antidumpingových alebo vyrovnávacích opatrení v súlade s článkom VI GATT, s Dohodou o vykonávaní článku VI GATT, s Dohodou o výklade a uplatňovaní článkov VI, XVI a XXIII GATT alebo súvisiacimi vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Článok 14

Strany sa zaväzujú zvážiť úpravy ustanovení tejto dohody o vzájomnom obchode s tovarom podľa okolností, vrátane situácie vzniknutej pristúpením Kirgizskej republiky ku GATT. Rada pre spoluprácu môže odporučiť tieto úpravy stranám, v prípade prijatia môžu byť vykonané na základe schopnosti dosiahnutia dohody medzi stranami v súlade s ich príslušnými postupmi.

Článok 15

Táto dohoda nemá brániť zákazom alebo obmedzeniam dovozu, vývozu alebo tranzitu tovaru na základe oprávnení verejnej mravnosti, verejného poriadku alebo verejnej bezpečnosti, ochrany zdravia a života ľudí a zvierat alebo rastlín, ochrany prírodných zdrojov, ochrany národného bohatstva umeleckej, historickej alebo archeologickej hodnoty alebo ochrany duševného, priemyslového alebo obchodného vlastníctva alebo predpisov vzťahujúcich sa na zlato a striebro. Tieto zákazy alebo obmedzenia však nesmú slúžiť ako prostriedky svojvoľnej diskriminácie alebo nejasného obmedzovania obchodu medzi stranami.

Článok 16

Táto hlava sa nevzťahuje na obchod s textilnými výrobkami patriacimi do kapitol 50 až 63 kombinovanej nomenklatúry. Obchod s týmito výrobkami je upravený samostatnou dohodou podpísanou 15. októbra 1993 a dočasne uplatňovanou od 1. januára 1994.

Článok 17

1. Obchod s výrobkami, ktoré sú uvedené v Dohode o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, upravujú ustanovenia tejto hlavy s výnimkou článku 11.

2. Zakladá sa kontaktná skupina pre otázky uhlia a ocele, ktorá je zložená zo zástupcov Spoločenstva na jednej strane a zo zástupcov Kirgizskej republiky na strane druhej.

Kontaktná skupina si pravidelne vymieňa informácie o všetkých skutočnostiach súvisiacich s uhlím a oceľou, ktoré sú predmetom záujmu oboch strán.

Článok 18

Obchod s jadrovým materiálom bude upravený ustanoveniami osobitnej dohody, ktorá sa uzatvorí medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Kirgizskou republikou.







HLAVA IV

USTANOVENIA O PODNIKANÍ A INVESTOVANÍ







KAPITOLA I

PRACOVNÉ PODMIENKY

Článok 19

1. S výhradou právnych predpisov, podmienok a postupov platných v každom členskom štáte, vyvíja Spoločenstvo a členské štáty úsilie na zabezpečenie toho, aby kirgizskí štátni príslušníci zamestnaní v súlade s právnymi predpismi na území členského štátu boli oslobodení od akejkoľvek diskriminácie na základe štátnej príslušnosti v porovnaní s vlastnými štátnymi príslušníkmi dotknutého členského štátu, pokiaľ ide o pracovné podmienky, odmenu alebo prepustenie zo zamestnania.

2. S výhradou právnych predpisov, podmienok a postupov platných v Kirgizskej republike Kirgizská republika vyvíja úsilie na zabezpečenie toho, aby štátni príslušníci členského štátu zamestnaní v súlade s právnymi predpismi na jej území boli oslobodení od akejkoľvek diskriminácie na základe štátnej príslušno sti v porovnaní s jej vlastnými štátnymi príslušníkmi, pokiaľ ide o pracovné podmienky, odmenu alebo prepustenie zo zamestnania.

Článok 20

Rada pre spoluprácu posúdi, aké spoločné úsilie je možné vyvinúť pre kontrolu nezákonného prisťahovalectva, a berie do úvahy zásady a prax readmisie osôb.

Článok 21

Rada pre spoluprácu posúdi spôsob, ako je možné zlepšiť pracovné podmienky pre podnikateľov v súlade s medzinárodnými záväzkami strán, najmä so záväzkami uvedenými v dokumente Bonnskej konferencie KBSE.

Článok 22

Rada pre spoluprácu vydáva odporúčania pre vykonávanie článkov 19, 20 a 21.







KAPITOLA II

PODMIENKY OVPLYVŇUJÚCE USADZOVANIE A ČINNOSŤ SPOLOČNOSTÍ

Článok 23

1. Spoločenstvo a jeho členské štáty poskytnú pri usadzovaní kirgizských spoločností zaobchádzanie, ktoré nie je menej výhodné než zaobchádzanie poskytnuté ktorejkoľvek tretej krajine, ako to definuje článok 25, prostredníctvom usadzovania dcérskych spoločností a pobočiek, a pre dcérske spoločnosti a pobočky kirgizských spoločností usadených na svojom území zaobchádzanie, ktoré nie je menej výhodné než zaobchádzanie poskytnuté dcérskej spoločnosti alebo pobočke ktorejkoľvek ďalšej krajiny, vzhľadom na ich činnosti, a to v súlade so svojimi právnymi predpismi a nariadeniami.

2. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov 35 a 84, poskytne Kirgizská republika spoločnostiam Spoločenstva a ich pobočkám pri ich usadzovaní a činnosti na svojom území zaobchádzanie, ktoré nie je menej výhodné ako zaobchádzanie poskytnuté kirgizským spoločnostiam a ich pobočkám alebo spoločnostiam, či pobočkám ktorejkoľvek tretej krajiny podľa toho, ktoré z nich je výhodnejšie, ako to definuje článok 25, a to v súlade so svojimi právnymi predpismi a nariadeniami.

Článok 24

Ustanovenia článku 23 sa nepoužívajú v leteckej, vnútrozemskej vodnej a námornej doprave.

Článok 25

Na účely tejto dohody sa:

a) pod „spoločnosťou Spoločenstva“ alebo „kirgizskou spoločnosťou“ rozumie spoločnosť, ktorá bola založená v súlade s právnymi predpismi členského štátu alebo napríklad Kirgizskej republiky a ktorá má svoje zaregistrované sídlo, správne ústredie alebo hlavnú podnikateľskú prevádzku na území Spoločenstva alebo napríklad na území Kirgizskej republiky. Ak však bola spoločnosť založená v súlade s právnymi predpismi členského štátu alebo napríklad Kirgizskej republiky, spoločnosť sa považuje za spoločnosť Spoločenstva alebo napríklad za kirgizskú spoločnosť, ak má jej vlastná činnosť skutočnú a plynulú väzbu s hospodárstvom jedného z členských štátov alebo Kirgizskej republiky;

b) pod „dcérskou spoločnosťou“ sa rozumie spoločnosť, ktorú v skutočnosti ovláda prvá spoločnosť;

c) pod „pobočkou“ spoločnosti sa rozumie podnikateľská prevádzka, ktorá nemá právnu subjektivitu, budí dojem trvalosti, napríklad ako rozšírenie materskej spoločnosti, má svoje vedenie a je materiálne zabezpečená k uzatváraniu obchodov s tretími stranami, aj keď tieto strany vedia, že v prípade potreby existuje právna väzba s materskou spoločnosťou, ktorej hlavné ústredie je v zahraničí, nemusia obchodovať priamo s touto materskou spoločnosťou, ale môžu uskutočňovať obchodné transakcie v prevádzke, ktorá vznikla rozšírením materskej spoločnosti;

d) pod „usadzovaním“ sa rozumie právo spoločností Spoločenstva alebo kirgizských spoločností tak, ako je vymedzené v písmene a), zahájiť hospodársku činnosť vytvorením a vedením dcérskych spoločností a pobočiek v Kirgizskej republike alebo v Spoločenstve;

e) pod „činnosťou“ sa rozumie vykonávanie hospodárskych činností;

f) pod „hospodárskymi činnosťami“ sa rozumejú činnosti priemyselnej alebo obchodnej povahy a profesionálneho charakteru.

Pokiaľ ide o medzinárodnú námornú dopravu, vrátane kombinovanej dopravy tvorenej z časti dopravou námornou, štátni príslušníci členských štátov alebo Kirgizskej republiky usadení mimo územia Spoločenstva alebo Kirgizskej republiky, a spoločnosti lodnej dopravy usadené mimo územia Spoločenstva alebo Kirgizskej republiky a kontrolované štátnymi príslušníkmi členského štátu alebo štátnymi príslušníkmi Kirgizskej republiky využívajú výhody ustanovení tejto kapitoly a kapitoly III, ak sú ich plavidlá registrované v tomto členskom štáte alebo v Kirgizskej republike, a to v súlade s ich príslušnými právnymi predpismi.

Článok 26

1. Bez ohľadu na ďalšie ustanovenia tejto dohody sa strane nebráni v prijatí ochranných opatrení, vrátane opatrení na ochranu investorov, vkladateľov, poistencov alebo osôb, voči ktorým má poskytovateľ finančných služieb fiduciárnu povinnosť, alebo opatrení na zabezpečenie dokonalosti a stálosti finančného systému. Ak tieto opatrenia nie sú v súlade s ustanoveniami tejto dohody, nesmie byť používaná ako prostriedok, ako sa vyhnúť záväzkom strany vyplývajúcim z tejto dohody.

2. Žiadne ustanovenia tejto dohody nie je možné vykladať takým spôsobom, že strana má povinnosť zverejniť informácie vzťahujúce sa k záležitostiam a účtovníctvu jednotlivých zákazníkov alebo akékoľvek dôverné alebo chránené informácie, ktoré sú vlastníctvom verejných subjektov.

Článok 27

Ustanovenia tejto dohody nebránia žiadnej strane prijať akéhokoľvek opatrenie nevyhnutné k tomu, aby sa zabránilo obchádzaniu jej opatrení týkajúcich sa prístupu tretích krajín na jej trh prostredníctvom ustanovení tejto dohody.

Článok 28

1. Bez ohľadu na ustanovenia kapitoly I tejto hlavy majú spoločnosti Spoločenstva alebo kirgizské spoločnosti usadené na území Kirgizskej republiky, prípadne na území Spoločenstva, oprávnenie, aby v súlade s právnymi predpismi platnými v hostiteľskej krajine, v ktorej prišlo k usadeniu, zamestnali alebo aby ich dcérska spoločnosť alebo pobočka na území Kirgizskej republiky alebo Spoločenstva, zamestnala zamestnancov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi členských štátov Spoločenstva a Kirgizskej republiky, za predpokladu, že títo zamestnanci sú kľúčovým personálom, ako je to vymedzené v odseku 2, a že sú zamestnaní výlučne týmito spoločnosťami alebo pobočkami. Povolenie k pobytu a pracovné povolenie platí pre týchto zamestnancov iba počas lehoty výkonu tohto zamestnania.

2. Kľúčovým personálom vyššie uvedených spoločností (ďalej len „organizácie“) sú „osoby preložené v rámci spoločnosti“, ako sú vymedzené v písmene c) v nasledujúcich skupinách za predpokladu, že organizácia je právnickou osobou a dotknuté osoby v nej boli zamestnané alebo boli spoločníkmi (nie však väčšinovými akcionármi) tejto organizácie najmenej počas jedného roku pred týmto preložením:

a) pracovníci organizácie pracujúci na vedúcich miestach, ktorí najmä riadia podnik a sú pod všeobecným dohľadom alebo hlavným vedením predstavenstva alebo akcionárov podniku, alebo vlastníkov podielov a ktorí vykonávajú tieto činnosti: — riadenie podniku, jeho oddelenia alebo útvaru, — dohľad a kontrolu práce ďalších kontrolujúcich, odborných a vedúcich zamestnancov, — na základe osobného oprávnenia prijímajú a prepúšťajú zamestnancov alebo odporúčajú ich prijatie a prepustenie a prijímajú ďalšie personálne rozhodnutia;

b) osoby pracujúce v organizácii, ktoré majú výnimočné znalosti nevyhnutné pre služby, výskumné zariadenia, technológie alebo riadenie podniku. Posúdenie týchto znalostí môže odrážať okrem znalostí špecifických pre podnik vysokú úroveň kvalifikácie súvisiacej s druhom práce alebo obchodu, ktoré vyžadujú zvláštne technické znalosti, vrátane členstva v profesiách s poverením;

c) pod „osobou preloženou v rámci spoločnosti“ sa rozumie fyzická osoba pracujúca v organizácii na území strany a dočasne preložená v súvislosti s výkonom hospodárskych činností na územie druhej strany; pričom dotknutá organizácia musí mať hlavné miesto podnikania na území strany a preloženie sa musí uskutočniť do podniku (pobočky, dcérskej spoločnosti) tejto organizácie skutočne vykonávajúceho podobné hospodárske činnosti na území druhej strany.

Článok 29

Strany uznávajú dôležitosť vzájomného poskytovania si národného zaobchádzania vzhľadom na usadzovanie a činnosť svojich spoločností na ich územiach a súhlasia so zvážením možnosti vykonať opatrenia, ktoré by viedli k tomuto cieľu na vzájomne uspokojivom základe a na základe odporúčaní Rady pre spoluprácu.

Článok 30

1. Strany vynaložia všetko úsilie, aby sa vyhli prijímaniu takých opatrení alebo vykonávaniu takých činností, ktoré by vytvorili prísnejšie podmienky pre usadzovanie a činnosť spoločností oboch strán v porovnaní so situáciou jestvujúcou ku dňu pred dňom podpisu tejto dohody.

2. Ustanoveniami tohto článku nie sú dotknuté ustanovenia článku 38: situácia, na ktorú sa vzťahuje článok 38, sa riadi výlučne jeho ustanoveniami s vylúčením akéhokoľvek iného ustanovenia.

3. V duchu partnerstva a spolupráce a v zmysle ustanovení článku 44 informuje vláda Kirgizskej republiky Spoločenstvo o svojich zámeroch predložiť nové právne predpisy alebo prijať nové nariadenia, ktoré môžu sprísniť podmienky pre usadzovanie a činnosť dcérskych spoločností a pobočiek spoločností Spoločenstva v Kirgizskej republike väčšími obmedzeniami v porovnaní so situáciou jestvujúcou ku dňu pred dňom podpisu tejto dohody. Spoločenstvo môže žiadať od Kirgizskej republiky návrhy týchto právnych predpisov alebo nariadení a viesť o nich konzultácie.

4. V prípadoch zavedenia nových právnych predpisov alebo nariadení v Kirgizskej republike, ktoré by sprísnili podmienky pre činnosť dcérskych spoločností a pobočiek spoločností Spoločenstva usadených v Kirgizskej republike väčšími obmedzeniami v porovnaní so situáciou existujúcou ku dňu podpisu tejto dohody, nebudú sa tieto právne predpisy a nariadenia po dobu troch rokov od nadobudnutia účinnosti vzťahovať na dcérske spoločnosti a pobočky už usadené v Kirgizskej republike v čase, keď príslušný právny predpis nadobudne účinnosť.







KAPITOLA III

CEZHRANIČNÉ POSKYTOVANIE SLUŽIEB MEDZI SPOLOČENSTVOM A KIRGIZSKOU REPUBLIKOU

Článok 31

1. Strany sa zaväzujú v súlade s ustanoveniami tejto kapitoly podniknúť kroky nevyhnutné na to, aby postupne dovolili poskytovať služby spoločnostiam Spoločenstva alebo kirgizským spoločnostiam, ktoré sú usadené na území strany, ktorá nie je totožná so stranou osoby, pre ktorú sú služby určené, a vezmú pritom do úvahy rozvoj odvetví služieb oboch strán.

2. Rada pre spoluprácu vydá odporúčania na vykonanie odseku 1.

Článok 32

Strany spolupracujú za účelom rozvíjať trhovo orientované odvetvia služieb v Kirgizskej republike.

Článok 33

1. Strany sa zaväzujú účinne využívať zásadu neobmedzeného prístupu na medzinárodný námorný trh a k doprave na obchodnom základe:

a) vyššie uvedeným ustanovením nie sú dotknuté práva a povinnosti vyplývajúce z Dohovoru Organizácie Spojených národov o Kódexe rokovania líniových konferencií, ktoré sú platné pre jednu alebo druhú stranu tejto dohody. Námorné linky, ktoré nie sú členmi konferencie, môžu voľne prevádzkovať svoju činnosť v súťaži s konferenciou, pokiaľ dodržujú zásadu spravodlivej hospodárskej súťaže na obchodnom základe;

b) strany potvrdzujú svoj záväzok zachovať prostredie slobodnej súťaže ako základnú črtu obchodu s voľne uloženým suchým a tekutým nákladom.

2. Pri vykonávaní zásad uvedených v odseku 1 strany:

a) nepoužijú odo dňa nadobudnutia platnosti tejto dohody žiadne ustanovenia dvojstranných dohôd o zdieľaní nákladu uzatvorených medzi členským štátom Spoločenstva a bývalým Sovietskym zväzom;

b) nezavedú doložky o zdieľaní nákladu do budúcich dvojstranných dohôd s tretími krajinami, s výnimkou výnimočných okolností, ak by spoločnosti jednej alebo druhej strany, ktoré prevádzkujú líniovú lodnú dopravu podľa dohody nemohli alebo by inak nemali skutočnú príležitosť udržiavať kyvadlovú dopravu za účelom obchodovania do tretej príslušnej krajiny a z tretej príslušnej krajiny uchádzať sa o obchod do dotknutej tretej krajiny a z nej;

c) zakážu dojednania o zdieľaní nákladu v budúcich dvojstranných dohodách vzťahujúcich sa na obchod s voľne uloženým suchým a tekutým nákladom;

d) zrušia pri nadobudnutí platnosti tejto dohody všetky jednostranné opatrenia, administratívne, technické a ostatné prekážky, ktoré by mohli mať obmedzujúce alebo diskriminačné účinky na slobodné poskytovanie služieb v medzinárodnej námornej doprave.

Článok 34

Na zabezpečenie koordinovaného rozvoja dopravy medzi stranami, prispôsobeného ich obchodným potrebám, môžu strany, ak je to vhodné, upraviť podmienky ich vzájomného prístupu na trh a poskytovania služieb v cestnej, železničnej a vnútrozemskej vodnej doprave, a prípadne v leteckej doprave osobitnými dohodami strán aj po nadobudnutí platnosti tejto dohody.







KAPITOLA IV

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 35

1. Ustanovenia tejto hlavy sa uplatňujú s výhradou obmedzení opodstatnených verejným záujmom, verejnou bezpečnosťou alebo verejným zdravím.

2. Neuplatňujú sa na činnosti, ktoré sú na území niektorej strany spojené, aj keď iba príležitostne, s výkonom verejnej moci.

Článok 36

Na účely tejto hlavy žiadne ustanovenia tejto dohody nebránia stranám vo vykonávaní ich právnych predpisov a nariadení týkajúcich sa vstupu a pobytu, práce, pracovných podmienok, podnikaniu fyzických osôb a poskytovania služieb za predpokladu, že ich neuplatňujú takým spôsobom, aby obmedzili alebo odstránili výhody vzniknuté ktorejkoľvek strane na základe určitého ustanovenia tejto dohody. Týmto ustanovením nie je dotknuté uplatňovanie článku 35.

Článok 37

Ustanovenia kapitol II, III a IV sa vzťahujú tiež na spoločnosti spoločne ovládané a spoločne vlastnené výlučne kirgizskými spoločnosťami a spoločnosťami Spoločenstva.

Článok 38

Zaobchádzanie, ktoré poskytne jedna strana druhej strane na základe tejto dohody, pokiaľ ide o odvetvia alebo opatrenia upravené vo Všeobecnej dohode o obchode so službami (GATS), nesmie byť jeden mesiac predo dňom nadobudnutia účinnosti príslušných záväzkoch uvedených v GATS výhodnejšie ako zaobchádzanie poskytnuté touto prvou stranou na základe ustanovení GATS, a to pokiaľ ide o každé odvetvie alebo časť odvetvia služieb a spôsob ich poskytovania.

Článok 39

Na účely kapitol II, III a IV sa v žiadnom prípade neprihliada k zaobchádzaniu poskytnutému Spoločenstvom, jeho členskými štátmi alebo Kirgizskou republikou na základe záväzkov prijatých v dohodách o hospodárskej integrácii v súlade so zásadami článku V GATS.

Článok 40

1. Doložka najvyšších výhod udelená v súlade s ustanoveniami tejto hlavy sa nevzťahuje na daňové zvýhodnenia, ktoré strany poskytujú alebo budú poskytovať v budúcnosti na základe dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia alebo iných daňových dohôd.

2. Ustanovenia tejto hlavy nie je možné vykladať tak, aby bránili stranám prijať alebo uplatniť opatrenia za účelom zabránenia daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam daňových ustanovení dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia a iných daňových dohôd alebo podľa domácich daňových právnych predpisov.

3. Ustanovenia tejto hlavy nie je možné vykladať tak, aby bránili členským štátom alebo Kirgizskej republike pri rozlišovaní a pri uplatňovaní príslušných ustanovení ich daňových právnych predpisov medzi daňovníkmi, ktorí sa nenachádzajú v rovnakej situácii, najmä vzhľadom na miesto ich bydliska.

Článok 41

Bez toho, aby bol dotknutý článok 28, ustanovenia kapitol II, III a IV nie je možné vykladať tak, aby oprávňovali:

— štátnych príslušníkov členských štátov vstúpiť alebo zostať na území Kirgizskej republiky a štátnych príslušníkov Kirgizskej republiky vstúpiť alebo zostať na území Spoločenstva v akomokľvek postavení, najmä ako akcionár alebo spoločník v spoločnosti, vedúci pracovník alebo zamestnanec tejto spoločnosti, prípadne ako dodávateľ alebo príjemca služieb,

— dcérske spoločnosti spoločenstva alebo pobočky kirgizských spoločností k tomu, aby zamestnali alebo pridelili zamestnanie štátnym príslušníkom Kirgizskej republiky na území Spoločenstva,

— kirgizské dcérske spoločnosti alebo pobočky spoločností Spoločenstva k tomu, aby zamestnali alebo pridelili zamestnanie štátnym príslušníkom členských štátov na území Kirgizskej republiky,

— kirgizské spoločnosti alebo dcérske spoločnosti Spoločenstva alebo pobočky kirgizských spoločností k poskytovaniu kirgizských štátnych príslušníkov za účelom ich práce pre iné osoby a pod vedením týchto osôb na základe zmlúv o dočasnej práci,

— spoločnosti Spoločenstva alebo kirgizské dcérske spoločnosti alebo pobočky spoločností Spoločenstva k poskytovaniu pracovníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi členských štátov, podľa zmlúv o dočasnej práci.







KAPITOLA V

BEŽNÉ PLATBY A KAPITÁL

Článok 42

1. Strany sa zaväzujú schváliť akékoľvek platby na bežnom účte platobnej bilancie vo voľne zameniteľnej mene medzi rezidentmi Spoločenstva a Kirgizskej republiky, ktoré sú spojené s pohybom tovaru, služieb alebo osôb a uskutočnené v súlade s ustanoveniami tejto dohody.

2. Ohľadom transakcií na kapitálovom účte platobnej bilancie po nadobudnutí platnosti tejto dohody strany zabezpečia voľný pohyb kapitálu súvisiaci s priamymi investíciami uskutočnenými v spoločnostiach, ktoré boli usadené v súlade s právnymi predpismi hostiteľskej krajiny a investíciami vykonanými v súlade s ustanoveniami kapitoly II a likvidáciou alebo repatriáciou týchto investícií a všetkého zisku, ktorý z nich pochádza.

3. Nadobudnutím platnosti tejto dohody nie sú dotknuté odseky 2 alebo 5, nezavádzajú sa nové devízové obmedzenia spojené s pohybom kapitálu a bežnými platbami s ním spojenými medzi rezidentmi Spoločenstva a Kirgizskej republiky a nesprísňujú sa existujúce nariadenia.

4. Strany začnú vzájomné konzultácie za účelom uľahčenia pohybu druhov kapitálu iných ako vo vyššie uvedenom odseku 2 medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou na účely podporiť ciele tejto dohody.

5. S odkazom na ustanovenia tohto článku, pokiaľ sa nezavedie plná zameniteľnosť kirgizskej meny podľa článku VIII Dohody o Medzinárodnom menovom fonde (MMF), môže Kirgizská republika v súlade s týmto článkom za výnimočných okolností uplatniť devízové obmedzenia spojené s poskytnutím alebo prijatím krátkodobých a strednodobých finančných úverov v takom rozsahu, v akom sú tieto obmedzenia zavedené voči Kirgizskej republike pri poskytnutí týchto úverov a v akom sú prípustné podľa štatútu Kirgizskej republiky v MMF. Kirgizská republika uplatňuje tieto obmedzenia nediskriminačným spôsobom. Obmedzenia narušujú vykonávanie tejto dohody čo možno najmenej. Kirgizská republika bezodkladne informuje Radu pre spoluprácu o zavedení a o všetkých zmenách týchto opatrení.

6. Odseky 1 a 2 nie sú dotknuté v prípadoch, ak za výnimočných okolností voľný pohyb kapitálu medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou spôsobuje alebo hrozí spôsobiť vážne ťažkosti pri uskutočňovaní devízovej a menovej politiky v Spoločenstve alebo v Kirgizskej republike; Spoločenstvo, prípadne Kirgizská republika, môže prijať ochranné opatrenia vzhľadom na pohyby kapitálu medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou, a to na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov, ak sú tieto opatrenia bezpodmienečne nevyhnutné.







KAPITOLA VI

OCHRANA DUŠEVNÉHO, PRIEMYSELNÉHO A OBCHODNÉHO VLASTNÍCTVA

Článok 43

1. Na základe ustanovení článku a prílohy II pokračuje Kirgizská republika v zlepšovaní ochrany práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva za účelom zabezpečiť, aby sa do konca piateho roku po nadobudnutí platnosti tejto dohody zabezpečila úroveň ochrany podobná tej, ktorá existuje v spoločenstve, vrátane účinných prostriedkov na presadenie týchto práv. Rada pre spoluprácu môže rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty vzhľadom na zvláštne okolnosti pretrvávajúce v Kirgizskej republike.

2. Po nadobudnutí platnosti tejto dohody pristúpi Kirgizská republika do konca piateho roku k mnohostranným dohovorom o právach duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva uvedenými v odseku 1 prílohy II, podľa ktorých sú členské štáty stranami, alebo, ktoré členské štáty de facto uplatňujú podľa príslušných ustanovení obsiahnutých v týchto dohovoroch.







HLAVA V

SPOLUPRÁCA V OBLASTI LEGISLATÍVY

Článok 44

1. Strany uznávajú dôležitosť podmienky upevnenia hospodárskych väzieb medzi Kirgizskou republikou a Spoločenstvom pre aproximáciu súčasných a budúcich právnych predpisov Kirgizskej republiky s právnymi predpismi Spoločenstva. Kirgizská republika usiluje o to, aby sa jej právne predpisy postupne stali zlúčiteľnými s právnymi predpismi Spoločenstva.

2. Aproximácia právnych predpisov sa vzťahuje najmä na tieto oblasti: colné právo, právo obchodných spoločností, bankové právo, účtovníctvo spoločností a dane, duševné vlastníctvo, ochrana pracovníkov na pracovisku, finančné služby, pravidlá hospodárskej súťaže, verejné obstarávanie, ochrana zdravia a života osôb, zvierat a rastlín, životného prostredia, ochrana spotrebiteľa, nepriame dane, technické predpisy a normy, právne predpisy a nariadenia pre oblasť jadrovej energie, doprava.

3. Spoločenstvo poskytne Kirgizskej republike technickú pomoc pre vykonávanie týchto opatrení, ktoré môžu zahrnovať, okrem iného:

— výmenu odborníkov,

— včasné poskytovanie informácií, najmä o príslušných právnych predpisoch,

— organizovanie seminárov,

— vzdelávacie činnosti,

— pomoc pri prekladoch právnych predpisov Spoločenstva v príslušných odvetviach.

4. Strany sa dohodli na preskúmaní spôsobov zhodného uplatňovania svojich príslušných právnych predpisov o hospodárskej súťaži v takých prípadoch, kde je dotknutý obchod medzi nimi.







HLAVA VI

HOSPODÁRSKA SPOLUPRÁCA

Článok 45

1. Spoločenstvo a Kirgizská republika založia hospodársku spoluprácu s cieľom prispieť k procesu hospodárskej reformy a obnovy a udržateľného rozvoja Kirgizskej republiky. Táto spolupráca upevní existujúce hospodárske väzby s výhodnosťou pre obe strany.

2. Politika a ďalšie opatrenia sú navrhované takým spôsobom, aby podporili hospodárske a sociálne reformy a reštrukturalizáciu hospodárskeho systému v Kirgizskej republike, a sú riadené požiadavkami udržateľnosti a harmonického spoločenského rozvoja; súčasne sa do nich začlenia ohľady na životné prostredie v plnom rozsahu.

3. Za týmto účelom sa spolupráca sústredí najmä na hospodársky a spoločenský rozvoj, na rozvoj ľudských zdrojov, podporu podnikov (vrátane privatizácie, investovania a rozvoja finančných služieb), na poľnohospodárstvo a potravinárstvo, energetiku a civilnú jadrovú bezpečnosť, dopravu, cestovný ruch, ochranu životného prostredia, a regionálnu spoluprácu.

4. Špeciálnu pozornosť je potrebné venovať opatreniam, ktoré umožnia upevnenie spolupráce medzi nezávislými štátmi vzhľadom na podporu vyváženého rozvoja regiónu.

5. V primeraných prípadoch môžu byť hospodárska spolupráca a ďalšie formy spolupráce upravené touto dohodou podporované technickou pomocou Spoločenstva, pričom sa vezmú do úvahy príslušné nariadenie Rady Spoločenstva uplatniteľné na technickú pomoc nezávislým štátom, prednostné práva dohodnuté v indikatívnom programe vo vzťahu k technickej pomoci poskytovanej spoločenstvom Kirgizskej republike a stanovené koordinačnými a vykonávacími postupmi.

Článok 46

Spolupráca v priemysle

1. Spolupráca sa zameria najmä na podporu:

— rozvoja podnikateľského spojenia hospodárskych subjektov oboch strán,

— účasti Spoločenstva na úsilí o reštrukturalizáciu priemyslu Kirgizskej republiky,

— zlepšenia riadenia,

— rozvíjania vhodných obchodných pravidiel a praxe,

— ochrany životného prostredia.

2. Ustanoveniami tohto článku nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré platia pre podniky.

Článok 47

Podpora a ochrana investícií

1. Vzhľadom na príslušné právomoci a pôsobnosti Spoločenstva a členských štátov, spolupráca má za úlohu vytvoriť priaznivé prostredie pre domáce a zahraničné súkromné investovanie predovšetkým vytvorením lepších podmienok na ochranu investícií, prevod kapitálu a výmenu informácií o investičných príležitostiach.

2. Medzi ciele spolupráce patrí najmä:

— uzavretie dohôd medzi členskými štátmi a Kirgizskou republikou o podpore a ochrane investícií vo vhodných prípadoch,

— uzatvorenie dohôd medzi členskými štátmi a Kirgizskou republikou o zamedzení dvojitého zdanenia vo vhodných prípadoch,

— vytvorenie priaznivých podmienok pre získavanie zahraničných investícií do kirgizského hospodárstva,

— vytvorenie stabilného a primeraného obchodného práva a podmienok, a výmena informácií o zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych postupoch v oblasti investovania,

— výmena informácií o investičných príležitostiach, okrem iného vo forme obchodných veľtrhov, výstav, obchodných týždňov a ďalších udalostí.

Článok 48

Verejné obstarávanie

Strany spolupracujú, aby vytvorili podmienky pre otvorené a konkurenčné uzatváranie zmlúv na základe verejného obstarávania na dodávku tovaru a služieb, najmä prostredníctvom výzvy na verejnú súťaž.

Článok 49

Spolupráca v oblasti noriem a posudzovania zhody

1. Spolupráca medzi stranami podporuje vyrovnanie s medzinárodne schválenými kritériami, pravidlami a pokynmi dodržiavanými v oblasti kvality. Požadované opatrenia uľahčia pokrok voči vzájomnému uznávaniu v oblasti posudzovania zhody a tiež zlepšia kvalitu kirgizských výrobkov.

2. Za týmto účelom strany usilujú o spoluprácu v rámci technickej pomoci pri projektoch, ktoré:

— podporia primeranú spoluprácu s organizáciami a inštitúciami, špecializujúcimi sa v týchto oblastiach,

— podporia používanie technických predpisov Spoločenstva a uplatňovanie európskych noriem a postupov posudzovania zhody,

— dovolia odovzdávanie skúseností a technických informácií v oblasti riadenia kvality.

Článok 50

Baníctvo a suroviny

1. Strany majú za cieľ zvýšenie investícií a obchodu v oblasti baníctva a surovín.

2. Spolupráca sa zameria najmä na nasledujúce oblasti:

— výmenu informácií o perspektívach v odvetviach baníctva a neželezných kovov,

— vytvorenie právneho rámca pre spoluprácu,

— obchodné záležitosti,

— prijatie a uplatňovanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia,

— odbornú prípravu,

— bezpečnosť v ťažobnom priemysle.

Článok 51

Spolupráca v oblasti vedy a techniky

1. Strany podporia spoluprácu v oblasti civilného vedeckého výskumu a technického rozvoja (VTR) na základe vzájomnej výhodnosti a vezmú do úvahy dostupnosť zdrojov na základe vhodného prístupu k ich programom a s námetom vhodných úrovní účinnej ochrany práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva (PDV).

2. V oblasti vedy a techniky spolupráca zahrňuje:

— výmenu vedeckých a technických informácií,

— spoločné činnosti v rámci vedeckého výskumu a technického rozvoja (VTR),

— činnosti odbornej prípravy a programy mobility pre vedcov, výskumníkov a technikov zapojených do vedeckého výskumu a technologického rozvoja na oboch stranách.

Ak má táto spolupráca formu činností súvisiacich so vzdelávaním alebo vzdelávaním a odbornou prípravou, vykonáva sa v súlade s ustanoveniami článku 52.

Strany môžu na základe vzájomnej dohody spolupracovať a môžu uskutočňovať iné formy spolupráce v oblasti vedy a techniky.

Pri uskutočňovaní tejto spolupráce sa osobitná pozornosť venuje preradeniu vedcov, inžinierov, výskumníkov a technikov, ktorí sú alebo boli zapojení do výskumu a/alebo výroby zbraní hromadného ničenia.

3. Spolupráca podľa tohto článku sa uskutočňuje v súlade s osobitnými dojednaniami, ktoré sa dohodnú a uzavrú v súlade s postupmi, ktoré boli prijaté každou zo strán a ktoré medzi iným obsahujú príslušné predpisy v oblasti práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva (PDV).

Článok 52

Vzdelávanie a odborná príprava

1. Strany spolupracujú za účelom zvýšiť úroveň všeobecného vzdelania a odborných kvalifikácií v Kirgizskej republike, tak vo verejnom, ako aj v súkromnom sektore.

2. Spolupráca sa zameria najmä na tieto oblasti:

— modernizáciu systémov vysokých škôl a odbornej prípravy v Kirgizskej republike, vrátane systému certifikácie vysokoškolských vzdelávacích inštitúcií a diplomov vysokoškolského vzdelania,

— odbornú prípravu vedúcich pracovníkov vo verejnom i súkromnom sektore a štátnych úradníkov v dôležitých oblastiach, ktoré sú určené,

— spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a medzi vzdelávacími inštitúciami a firmami,

— mobilitu pre učiteľov, absolventov, administratívnych zamestnancov, mladých vedcov a výskumníkov a mladých ľudí,

— podporu výučby v oblasti európskych štúdií v rámci vyhradených inštitúcií,

— výučbu jazykov Spoločenstva,

— postgraduálnu odbornú prípravu tlmočníkov na konferencie,

— odbornú prípravu novinárov,

— odbornú prípravu školiteľov.

4. Možná účasť jednej strany v príslušných programoch v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy druhej strany bude posudzovaná v súlade s ich príslušnými postupmi a tam, kde je to vhodné sa následne vytvorí inštitucionálny rámec a plány spolupráce tvorené účasťou Kirgizskej republiky v programe Spoločenstva Tempus.

Článok 53

Poľnohospodárstvo a poľnohospodársko-priemyselné odvetvie

Účelom spolupráce v tejto oblasti je uskutočnenie poľnohospodárskej reformy, modernizácie, privatizácie a reštrukturalizácie poľnohospodárstva, poľnohospodársko-priemyselného odvetvia a odvetvia služieb v Kirgizskej republike, rozvoj domácich a zahraničných trhov pre kirgizské výrobky za podmienok, ktoré zabezpečujú ochranu životného prostredia a berú do úvahy nevyhnutnosť zlepšiť zabezpečenie potravinových dodávok, ako aj rozvoj podnikania v poľnohospodárstve, spracovania a distribúcie poľnohospodárskych výrobkov. Strany majú rovnako za cieľ postupné približovanie kirgizských noriem technickým predpisom Spoločenstva súvisiacich s priemyselnými a poľnohospodárskymi potravinárskymi výrobkami, vrátane hygienických a rastlinolekárskych noriem.

Článok 54

Energetika

1. Spolupráca sa uskutočňuje v rámci pravidiel trhovej ekonomiky a Európskej energetickej charty na pozadí postupujúcej integrácie európskych energetických trhov.

2. Spolupráca okrem iného zahŕňa nasledujúce oblasti:

— vplyv výroby, dodávky a spotreby energie na životné prostredie za účelom zabrániť alebo minimalizovať škody na životnom prostredí, ktoré vyplývajú z týchto činností,

— zlepšenie kvality a bezpečnosti energetických dodávok, vrátane rôznorodosti dodávateľov, spôsobom, ktorý sa javí priaznivým z ekonomického hľadiska i z hľadiska životného prostredia,

— formuláciu energetickej politiky,

— zlepšenie v oblasti riadenia a regulácie v odvetví energetiky v súlade s trhovou ekonomikou,

— zavedenie celku inštitucionálnych, právnych, daňových a ďalších podmienok nevyhnutných pre podporu zvýšenia obchodu a investícií v energetike,

— podporu energetických úspor a energetickej účinnosti,

— modernizáciu energetickej infraštruktúry,

— zlepšenie energetických technológií pri dodávke a konečnej spotrebe pre všetky druhy energie,

— riadenie a technickú odbornú prípravu v odvetví energetiky,

— bezpečnosť energetických dodávok, dopravy a tranzitu energie a energetických materiálov.

Článok 55

Životné prostredie

1. Vzhľadom na Európsku energetickú chartu strany rozvíjajú a posilňujú svoju spoluprácu v oblastiach životného prostredia a zdravia obyvateľstva.

2. Cieľom spolupráce je boj proti zhoršovaniu životného prostredia a zahrňuje najmä:

— účinné sledovanie úrovne znečistenia a hodnotenie životného prostredia; systém informácií o stave životného prostredia,

— boj proti miestnemu, regionálnemu a cezhraničnému znečisťovaniu ovzdušia a vody,

— ekologickú obnovu,

— udržateľnú, účinnú a environmentálne účinnú výrobu a využitie energie,

— bezpečnosť priemyselných tovární,

— klasifikáciu a bezpečné zaobchádzanie s chemikáliami,

— kvalitu vody,

— znižovanie produkcie odpadu, jeho recykláciu a bezpečné odstránenie v zmysle vykonávania Bazilejského dohovoru,

— dopad poľnohospodárstva, pôdnej erózie a chemického znečisťovania na životné prostredie,

— ochranu lesov,

— zachovanie biologickej rozmanitosti, chránených území a udržateľného využívania a riadenia biologických zdrojov,

— územné plánovanie, zahŕňajúce plánovanie výstavby a urbanistického plánovanie,

— využívanie hospodárskych a fiškálnych nástrojov,

— celkovú zmenu podnebia,

— vzdelávanie v oblasti životného prostredia a ohľaduplnosť k nemu,

— technickú pomoc týkajúcu sa obnovy zón zasiahnutých rádioaktivitou a zameranie sa na súvisiace zdravotné a sociálne problémy,

— vykonávanie Dohovoru z Espoo o posudzovaní vplyvu na životné prostredie s rámcom presahujúcim hranice štátov.

3. Spolupráca sa uskutočňuje najmä prostredníctvom:

— plánovania katastrôf a iných núdzových situácií,

— výmeny informácií a odborníkov, zahŕňajúcej informácie a odborníkov zaoberajúcich sa prenosom čistých technológií a bezpečným a environmentálne čistým využívaním biotechnológií,

— činností spoločného výskumu,

— zlepšovania právnych predpisov voči normám Spoločenstva,

— spolupráce na regionálnej úrovni zahŕňajúcej spoluprácu v rámci Európskej agentúry pre životné prostredie a na medzinárodnej úrovni,

— rozvoja stratégií, vzťahujúcich sa najmä k celosvetovým a klimatickým otázkam a tiež s výhľadom na dosiahnutie udržateľného rozvoja,

— štúdií o vplyve na životné prostredie.

Článok 56

Doprava

Strany rozvíjajú a upevňujú spoluprácu v oblasti dopravy.

Táto spolupráca je zameraná okrem iného na reštrukturalizáciu a modernizáciu dopravných systémov a sietí v Kirgizskej republike, rozvoj, a v prípadoch, kde je to vhodné na zabezpečenie zlučiteľnosti dopravných systémov v súvislosti s dosiahnutím globálnejšieho dopravného systému.

Spolupráca zahrňuje okrem iného:

— modernizáciu riadenia a prevádzky cestnej dopravy, železníc, prístavov a letísk,

— modernizáciu a rozvoj infraštruktúry železníc, vodných ciest, ciest, prístavov, letísk a leteckej navigácie, infraštruktúry vrátane modernizácie hlavných trás spoločného záujmu a transeurópskych spojení pre vyššie uvedené spôsoby dopravy,

— podporu a rozvoj kombinovanej dopravy,

— podporu spoločného výskumu a programov rozvoja,

— prípravu legislatívneho a inštitucionálneho rámca pre rozvoj a vykonávanie politiky vrátane privatizácie odvetvia dopravy.

Článok 57

Poštové služby a telekomunikácie

V rámci svojich právomocí a pôsobností zmluvné strany rozšíria a upevnia spoluprácu v nasledujúcich oblastiach:

— zakladania politiky a pokynov pre rozvoj telekomunikačných odvetví a poštových služieb,

— rozvoja pravidiel tarifnej politiky a marketingu v telekomunikačných odvetviach a poštových službách,

— uskutočnenia prevodu technológie a know-how vrátane európskych technických noriem a certifikačných systémov,

— podpory rozvoja projektov pre telekomunikácie a poštové služby a získavania investícií,

— zvýšenia efektívnosti a kvality poskytovania telekomunikačných a poštových služieb okrem iného prostredníctvom liberalizácie činností čiastkových odvetví,

— rozšíreného používania telekomunikácií, najmä v oblasti elektronického prevodu finančných prostriedkov,

— riadenia telekomunikačných sietí a ich „optimalizácie“,

— vhodných regulačných základov pre poskytovanie telekomunikačných a poštových služieb a pre využívanie spektra rádiových frekvencií,

— odbornej prípravy v oblasti telekomunikačných a poštových služieb pre činnosti v trhových podmienkach.

Článok 58

Finančné služby

Cieľom spolupráce je najmä uľahčiť zapojenie Kirgizskej republiky do všeobecne prijatého systému vzájomného zúčtovania. Stredobodom technickej pomoci je:

— rozvoj bankových a finančných služieb, rozvoj spoločného trhu úverových zdrojov, zapojenie Kirgizskej republiky do všeobecne prijatého systému vzájomného zúčtovania,

— rozvoj systému verejných financií a jeho inštitúcií v Kirgizskej republike, výmenu skúseností a odbornú prípravu personálu,

— rozvoj poisťovacích služieb, ktoré okrem iného vytvoria priaznivý rámec pre účasť spoločností Spoločenstva pri zakladaní spoločných podnikov v odvetví poisťovníctva v Kirgizskej republike, ako aj rozvoj poistenia vývozných úverov.

Táto spolupráca bude prispievať najmä k podpore rozvoja vzťahov medzi Kirgizskou republikou a členskými štátmi v odvetví finančných služieb.

Článok 59

Pranie špinavých peňazí

1. Strany sa dohodli, že je nevyhnutné vynaložiť úsilie a spoluprácu za účelom zabránenia zneužívania ich finančných systémov k praniu špinavých peňazí pochádzajúcich z trestnej činnosti všeobecne, a najmä z trestných činov súvisiacich s drogami.

2. Spolupráca v tejto oblasti zahrňuje administratívnu a technickú pomoc pri prijatí vhodných noriem zameraných proti praniu špinavých peňazí, ktoré sú rovnocenné s normami prijatými v tejto oblasti Spoločenstvom a medzinárodnými fórami, vrátane Pracovnej skupiny pre finančné akcie (FATF).

Článok 60

Regionálny rozvoj

1. Strany posilnia spoluprácu v oblasti regionálneho rozvoja a územného plánovania.

2. Za týmto účelom strany podporia výmenu informácií medzi štátnymi, regionálnymi a miestnymi úradmi o regionálnej politike a politike územného plánovania a o metódach formulácie regionálnych politík, pričom špeciálne hľadisko sa kladie na rozvoj znevýhodnených území.

Podporia tiež priame styky medzi príslušnými regiónmi a verejnými organizáciami zodpovednými za plánovanie regionálneho rozvoja okrem iného s cieľom vymieňať si metódy a spôsoby podpory regionálneho rozvoja.

Článok 61

Spolupráca v sociálnej oblasti

1. Vzhľadom na zdravie a bezpečnosť strany rozvíjajú vzájomnú spoluprácu s cieľom zlepšiť úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov.

Spolupráca zahŕňa najmä:

— vzdelávanie a odbornú prípravu v otázkach zdravia a bezpečnosti so zvláštnou pozornosťou venovanou činnostiam vo vysoko rizikových odvetviach,

— rozvoj a podporu preventívnych opatrení pre boj proti chorobám z povolania a proti iným ochoreniam súvisiacim s výkonom povolania,

— prevenciu pred rizikom závažných nehôd a spravovanie toxických chemikálií,

— výskum zameraný na rozvíjanie základných poznatkov vo vzťahu k pracovnému prostrediu a zdraviu a bezpečnosti pracovníkov.

2. Vzhľadom na zamestnanosť obsahuje spolupráca najmä technickú pomoc pri:

— optimalizácii trhu práce,

— modernizácii služieb týkajúcich sa hľadania zamestnania a poradenských služieb,

— plánovaní a riadení programov reštrukturalizácie,

— podpore rozvoja miestnej zamestnanosti,

— výmene informácií o programoch pružného zamestnania, zahŕňajúceho programy motivujúce k samostatnej zárobkovej činnosti a podporuje podnikateľské aktivity.

3. Strany venujú špeciálnu pozornosť spolupráci v oblasti sociálnej ochrany, do ktorej patrí najmä spolupráca pri plánovaní a vykonávaní reforiem sociálnej ochrany v Kirgizskej republike.

Tieto reformy majú za cieľ rozvinúť v Kirgizskej republike metódy ochrany, ktoré sú vlastné trhovému hospodárstvu a obsahujú všetky nariadenia sociálnej ochrany.

Článok 62

Cestovný ruch

Strany zvýšia a rozvinú vzájomnú spoluprácu, ktorá zahrňuje:

— uľahčenie cestovného ruchu,

— zvýšenie toku informácií,

— prevod know-how,

— skúmanie možností pre spoločné podujatia,

— spoluprácu medzi úradnými orgánmi pre cestovný ruch,

— odborné vzdelávanie zamerané na rozvoj cestovného ruchu.

Článok 63

Malé a stredné podniky

1. Strany sa snažia o rozvoj a posilnenie malých a stredných podnikov a ich združení a spolupráce medzi malými a strednými podnikmi v Spoločenstve a v Kirgizskej republike.

2. Spolupráca zahŕňa technickú pomoc, a to predovšetkým v nasledujúcich oblastiach:

— rozvoj legislatívneho rámca pre malé a stredné podniky,

— rozvoj vhodnej infraštruktúry (agentúra na podporu malých a stredných podnikov, komunikácie, pomoc pri založení fondu pre malé a stredné podniky),

— rozvoj technologických parkov.

Článok 64

Informácie a komunikácia

Strany podporia rozvíjanie moderných metód nakladania s informáciami vrátane médií a podporia účinnú vzájomnú výmenu informácií. Za prvoradé sa považujú programy s cieľom poskytnúť širokej verejnosti základné informácie o Spoločenstve a Kirgizskej republike vrátane prístupu do databáz, ak je to možné, pri plnom rešpektovaní práv duševného vlastníctva.

Článok 65

Ochrana spotrebiteľa

Strany začnú úzko spolupracovať s cieľom dosiahnuť zlučiteľnosť svojich systémov ochrany spotrebiteľa. Táto spolupráca zahŕňa najmä výmenu informácií o legislatívnej činnosti a o inštitucionálnej reforme, založení stálych systémov vzájomnej informovanosti o nebezpečných výrobkoch, skvalitnenie poskytovania informácií spotrebiteľom najmä ohľadne cien a vlastností výrobkov a ponúkaných služieb, rozšírenie výmen medzi zástupcami záujmov spotrebiteľov, rozšírenie zlučiteľnosti politiky ochrany spotrebiteľa a organizáciu seminárov a odborných stáží.

Článok 66

Clo

1. Cieľom spolupráce je zaručiť dodržanie všetkých ustanovení plánovaných k prijatiu v súvislosti s obchodom a s poctivým obchodom a dosiahnuť priblíženie colného systému Kirgizskej republiky colným systémom Spoločenstva.

2. Spolupráca zahrňuje najmä:

— výmenu informácií,

— zlepšenie pracovných metód,

— zavedenie kombinovanej nomenklatúry a jednotného administratívneho dokumentu,

— vzájomné prepojenie medzi tranzitnými režimami Spoločenstva a Kirgizskej republiky,

— zjednodušenie kontroly a formalít pri nákladnej doprave,

— podporu zavádzania moderných colných informačných systémov,

— organizáciu seminárov a odborných stáží.

V prípadoch potreby sa poskytne technická pomoc.

3. Bez toho, aby boli dotknuté iné formy spolupráce uvedené v tejto dohode, najmä v článku 69, vzájomná pomoc medzi správnymi orgánmi v colných záležitostiach strán je upravená v ustanoveniach protokolu pripojeného k tejto dohode.

Článok 67

Spolupráca v oblasti štatistiky

Spolupráca v tejto oblasti má za cieľ vyvinutie výkonného štatistického systému, ktorý poskytuje spoľahlivé štatistiky potrebné pre podporu a sledovanie procesu hospodárskej reformy a prispieva k rozvoju súkromného podnikania v Kirgizskej republike.

Strany spolupracujú najmä v týchto oblastiach:

— prispôsobenie kirgizského štatistického systému medzinárodným metódam, mieram a klasifikácii,

— výmena štatistických informácií,

— poskytovanie potrebných makroekonomických a mikroekonomických štatistických informácií pre vykonávanie a riadenie hospodárskych reforiem.

Spoločenstvo prispeje k tomuto účelu poskytnutím technickej pomoci Kirgizskej republike.

Článok 68

Ekonómia

Strany uľahčia proces hospodárskej reformy a koordináciu hospodárskej politiky vzájomnou spoluprácou vedúcou k lepšiemu pochopeniu základov ich hospodárstva a koncepcie, a zavádzanie hospodárskej politiky do trhového hospodárstva. Na tento účel si strany vymieňajú informácie o makroekonomických výsledkoch a perspektívach.

Spoločenstvo poskytne technickú pomoc, aby:

— pomohlo Kirgizskej republike v procese hospodárskej reformy poskytnutím odborného poradenstva a technickej pomoci,

— podporovalo spoluprácu medzi ekonómami s cieľom urýchliť prevod know-how nevyhnutného na vytvorenie návrhu hospodárskej politiky a zabezpečilo značné rozšírenie výskumu súvisiaceho s touto politikou.

Článok 69

Boj proti drogám

V rámci svojich právomocí a pôsobností spolupracujú strany pri zvyšovaní účinnosti a výkonnosti politiky a opatrení zameraných proti nezákonnej výrobe, distribúcii a preprave omamných a psychotropných látok, vrátane prevencie a zneužívania chemických prekurzorov, a ďalej pri podpore prevencie a znižovania dopytu po drogách. Spolupráca v tejto oblasti sa zakladá na vzájomných konzultáciách a úzkej koordinácii medzi stranami, pokiaľ ide o ciele a opatrenia v rôznych oblastiach súvisiacich s drogami.







HLAVA VII

KULTÚRNA SPOLUPRÁCA

Článok 70

Strany sa zaväzujú podporovať, povzbudzovať a uľahčovať kultúrnu spoluprácu. Predmetom spolupráce vo vhodných prípadoch môžu byť programy kultúrnej spolupráce Spoločenstva alebo také programy jedného či viac členských štátov, ktorými možno rozvíjať ďalšie činnosti spoločného záujmu.







HLAVA VIII

FINANČNÁ SPOLUPRÁCA V OBLASTI TECHNICKEJ POMOCI

Článok 71

Na dosiahnutie cieľov tejto dohody a v súlade s článkami 72, 73 a 74 Kirgizská republika využíva výhody dočasnej finančnej pomoci poskytovanej Spoločenstvom ako technickej pomoci vo forme grantov na urýchlenie zmeny hospodárstva Kirgizskej republiky.

Článok 72

Táto finančná pomoc sa poskytne v rámci programu TACIS upraveného v príslušnom nariadení Rady Spoločenstva.

Článok 73

Ciele a oblasti finančnej pomoci Spoločenstva sa určia v indikatívnom programe, ktorý odráža stanovené priority schválené oboma stranami, pričom sa vezmú do úvahy potreby Kirgizskej republiky, absorpčné schopnosti odvetvia a postup reformy. Strany o tom informujú Radu pre spoluprácu.

Článok 74

Na účely dosiahnutia optimálneho využitia dostupných zdrojov zabezpečia strany poskytovanie príspevkov technickej pomoci Spoločenstva v úzkej súčinnosti s príspevkami z iných zdrojov, ktorými sú napríklad členské štáty, ďalšie krajiny a medzinárodné organizácie, ako sú Medzinárodná banka pre obnovu a rozvoj a Európska banka pre obnovu a rozvoj.







HLAVA IX

INŠTITUCIONÁLNE, VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 75

Týmto sa zriaďuje sa Rada pre spoluprácu, ktorá bude dohliadať na vykonávanie tejto dohody. Stretáva sa raz ročne na úrovni ministrov. Skúma dôležité otázky vzniknuté v rámci tejto dohody a akékoľvek ďalšie dvojstranné alebo medzinárodné otázky spoločného záujmu pre dosiahnutie cieľov tejto dohody. Rada pre spoluprácu môže takisto vydávať vhodné odporúčania, po dohode oboch strán.

Článok 76

1. Rada pre spoluprácu je zložená z členov Rady Európskej únie a členov Komisie Európskych spoločenstiev na jednej strane a z členov vlády Kirgizskej republiky na strane druhej.

2. Rada pre spoluprácu ustanoví svoj rokovací poriadok.

3. Výkon funkcie predsedu Rady pre spoluprácu sa striedavo mení medzi zástupcom Spoločenstva a členom vlády Kirgizskej republiky.

Článok 77

1. Rade pre spoluprácu pri vykonávaní jej povinností pomáha Výbor pre spoluprácu zložený zo zástupcov členov Rady Európskej únie a členov Komisie Európskych spoločenstiev na jednej strane a zo zástupcov vlády Kirgizskej republiky na strane druhej, obyčajne na úrovni vyšších štátnych úradníkov. Funkcia predsedu Výboru pre spoluprácu sa striedavo mení medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou.

Vo svojom rokovacom poriadku Rada pre spoluprácu určí povinnosti Výboru pre spoluprácu, ktoré zahŕňajú prípravu zasadnutí Rady pre spoluprácu, ako aj určenie spôsobu práce výboru.

2. Rada pre spoluprácu môže presunúť ktorúkoľvek zo svojich právomocí na Výbor pre spoluprácu, ktorý zabezpečuje kontinuitu medzi zasadnutiami Rady pre spoluprácu.

Článok 78

Rada pre spoluprácu môže rozhodnúť o zriadení akéhokoľvek ďalšieho zvláštneho výboru alebo orgánu, ktorý jej môže byť nápomocný pri vykonávaní jej povinností, a určí zloženie a povinnosti tohto výboru alebo orgánu, ako i spôsob ich práce.

Článok 79

Pri preskúmaní každej otázky, ktorá vznikne v rámci tejto dohody vo vzťahu k ustanoveniu odkazujúcemu na článok GATT, Rada pre spoluprácu berie v čo najväčšom možnom rozsahu do úvahy výklad k predmetnému článku GATT, ktorý je všeobecne daný zmluvnými stranami ku GATT.

Článok 80

Týmto sa zriaďuje Parlamentný výbor pre spoluprácu. Je zložený z fóra členov Kirgizského parlamentu a členov Európskeho parlamentu, ktorí sa stretávajú a vymieňajú si názory. Výbor zasadá v časových intervaloch, ktoré si stanoví sám.

Článok 81

1. Parlamentný výbor pre spoluprácu je zložený z členov Európskeho parlamentu na jednej strane a z členov Kirgizského parlamentu na strane druhej.

2. Parlamentný výbor pre spoluprácu prijme svoj rokovací poriadok.

3. Parlamentnému výboru pre spoluprácu striedavo predsedá Európsky parlament a Kirgizský parlament, a to v súlade s ustanoveniami uvedenými v jeho rokovacom poriadku.

Článok 82

Parlamentný výbor pre spoluprácu môže od Rady pre spoluprácu požadovať príslušné informácie týkajúce sa vykonávania tejto dohody, ktoré Rada výboru následne poskytne.

Parlamentný výbor pre spoluprácu je informovaný o odporúčaniach Rady pre spoluprácu.

Parlamentný výbor pre spoluprácu môže vydať odporúčania pre Radu pre spoluprácu.

Článok 83

1. V rámci pôsobnosti tejto dohody sa každá zo strán zaväzuje, že zabezpečí, aby fyzické a právnické osoby druhej strany mali prístup slobodne bez diskriminácie vo vzťahu k ich vlastným štátnym príslušníkom k príslušným súdom a správnym orgánom strán, aby mohli chrániť svoje individuálne práva a svoje vlastnícke práva, vrátane práv týkajúcich sa duševného, priemyselného alebo obchodného vlastníctva.

2. V rámci obmedzení svojej právomoci a pôsobnosti strany:

— podporujú prijatie rozhodcovského konania pre urovnanie sporov vzniknutých počas obchodných transakcií a spolupráce, ktoré uskutočnili hospodárske subjekty Spoločenstva a Kirgizskej republiky,

— súhlasia s tým, aby po predložení sporu k rozhodcovskému konaniu, si každá strana sporu mohla s výnimkou prípadov, keď pravidlá rozhodcovského centra zvoleného stranami stanovujú inak, zvoliť svojho vlastného rozhodcu bez ohľadu na jeho štátnu príslušnosť a súhlasia že predsedajúci tretí rozhodca alebo jediný rozhodca môže byť štátnym príslušníkom tretieho štátu,

— odporučia svojim hospodárskym subjektom, aby si zvolili po vzájomnej dohode právo, ktorým sa riadia ich zmluvy,

— podporujú použitie pravidiel rozhodcovského konania vypracovaných Komisiou OSN pre medzinárodné obchodné právo (Uncitral) a vedenie rozhodcovského konania v ktoromkoľvek mieste rozhodcovského konania signatárskeho štátu Dohovoru o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských nálezov uzavretého 10. júna 1958 v New Yorku.

Článok 84

Táto dohoda nebráni strane prijať opatrenia:

a) ktoré považuje za nevyhnutné k zabráneniu úniku informácií, ktoré by boli v rozpore s jej zásadnými bezpečnostnými záujmami;

b) ktoré sa týkajú výroby alebo obchodu so zbraňami, strelivom alebo vojenským materiálom alebo výskumu, vývoja alebo výroby nepostrádateľnej pre obranné účely za predpokladu, že tieto opatrenia nepoškodia podmienky súťaže, pokiaľ ide o výrobky, ktoré nie sú výhradne určené pre vojenské účely;

c) ktoré považuje za zásadné pre vlastnú bezpečnosť v prípade závažných vnútorných nepokojov ohrozujúcich zachovanie práva a poriadku, v čase vojny alebo vážneho medzinárodného napätia predstavujúceho hrozbu vojny alebo v prípade plnenia záväzkov prijatých za účelom zachovania mieru a medzinárodnej bezpečnosti;

d) ktoré považuje za nevyhnutné vzhľadom na dodržiavanie svojich medzinárodných povinností a záväzkov pri kontrole priemyselného tovaru a technológií dvojakého použitia.

Článok 85

1. V oblastiach upravených touto dohodou a bez toho aby boli dotknuté osobitné opatrenia v nej zahrnuté:

— úpravy uplatňované Kirgizskou republikou voči Spoločenstvu nesmú spôsobiť žiadnu diskrimináciu medzi členskými štátmi, ich štátnymi príslušníkmi alebo ich spoločnosťami či firmami,

— úpravy uplatňované Spoločenstvom voči Kirgizskej republike nesmú spôsobiť akúkoľvek diskrimináciu medzi kirgizskými štátnymi príslušníkmi alebo ich spoločnosťami či firmami.

2. Ustanoveniami odseku 1 nie sú dotknuté práva strán uplatňovať príslušné opatrenia ich daňových predpisov voči daňovníkom, ktorí sa nenachádzajú v rovnakej situácii vzhľadom na miesto ich bydliska.

Článok 86

1. Každá z oboch strán môže predložiť Rade pre spoluprácu akýkoľvek spor vzťahujúci sa k vykonávaniu alebo výkladu tejto dohody.

2. Rada pre spoluprácu môže tento spor urovnať formou odporúčania.

3. V prípade, že spor nie je možné urovnať v súlade s odsekom 2, každá zo strán môže oznámiť druhej strane vymenovanie zmierovateľa; druhá strana potom musí vymenovať druhého zmierovateľa do dvoch mesiacov. Pri používaní tohto postupu sa Spoločenstvo a členské štáty považujú za jednu stranu sporu.

Rada pre spoluprácu vymenuje tretieho zmierovateľa.

Doporučenia zmierovateľov sa prijmú väčšinou hlasov. Pre strany nie sú tieto odporúčania záväzné.

Článok 87

Strany súhlasia s tým, že na žiadosť ktorejkoľvek zo strán okamžite začnú a prostredníctvom vhodných kanálov povedú konzultácie a prerokujú všetky záležitosti, ktoré sa týkajú výkladu alebo vykonávania tejto dohody a ďalších súvisiacich hľadísk vo vzťahoch medzi stranami.

Ustanoveniami tohto článku nie sú v žiadnom prípade dotknuté ustanovenia článkov 13, 86 a 92.

Článok 88

Zaobchádzanie poskytnuté Kirgizskej republike na základe tejto dohody nesmie byť v žiadnom prípade priaznivejšie než zaobchádzanie, ktoré si členské štáty poskytujú navzájom.

Článok 89

Na účely tejto dohody sa výrazom „strany“ rozumie Kirgizská republika na jednej strane a Spoločenstvo, členské štáty alebo spoločenstvo a členské štáty v súlade s ich príslušnými právomocami na druhej strane.

Článok 90

Pokiaľ ide o predmet úpravy tejto dohody, ktorý upravujú Zmluva o Európskej energetickej charte a protokoly k nej, táto zmluva a protokoly budú po nadobudnutí platnosti upravovať tento predmet úpravy, avšak iba v takom rozsahu, v akom je to v nich stanovené.

Článok 91

Táto dohoda sa uzatvára na počiatočné obdobie 10 rokov. Automaticky sa predlžuje vždy o ďalší rok, pokiaľ ju niektorá zo strán šesť mesiacov pred uplynutím jej platnosti písomnou formou nevypovie druhej strane.

Článok 92

1. Strany prijmú všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia, ktoré sú potrebné k splneniu ich záväzkov podľa tejto dohody. Dohliadajú na to, aby sa ciele vyjadrené v tejto dohode, splnili.

2. Ak sa niektorá zo strán domnieva, že druhá strana zlyháva v plnení svojich záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody, môže prijať vhodné opatrenia. Predtým, ako tak urobí, s výnimkou zvlášť naliehavých prípadov poskytne Rada pre spoluprácu všetky súvisiace informácie, ktoré sú nevyhnutné pre dôkladné posúdenie situácie s cieľom nájsť riešenie prijateľné pre strany.

Pri výbere týchto opatrení je potrebné uprednostniť tie, ktoré čo najmenej narušujú fungovanie tejto dohody. Tieto opatrenia sa okamžite oznámia Rade pre spoluprácu, ak to druhá strana vyžaduje.

Článok 93

Prílohy I a II spolu s protokolom tvoria neoddeliteľnú súčasť tejto zmluvy.

Článok 94

Táto dohoda neplatí, pokiaľ sa nedosiahnu rovnaké práva pre jednotlivcov a hospodárskych prevádzkovateľov, ako je uvedené nižšie, zabezpečenie dotknutého práva je im poskytnuté na základe jestvujúcich dohôd zaväzujúcich jeden alebo viac členských štátov na jednej strane a Kirgizskú republiku na strane druhej s výnimkou oblastí, ktoré patria do pôsobnosti Spoločenstva, a bez toho, aby boli dotknuté záväzky členských štátov vyplývajúce z tejto dohody v oblastiach, ktoré patria do ich pôsobnosti.

Článok 95

Táto dohoda platí na jednej strane pre územia, kde platia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a za podmienok podľa nich stanovených a na druhej strane pre územie Kirgizskej republiky.

Článok 96

Depozitárom tejto dohody je generálny tajomník Rady Európskej únie.

Článok 97

Pôvodné vyhotovenie tejto dohody, ktorej anglické, dánske, fínske, francúzske, grécke, holandské, nemecké, portugalské, španielske, švédske, talianske, kirgizské a ruské znenie je rovnako autentické, sa uloží u generálneho tajomníka Rady Európskej únie.

Článok 98

Táto dohoda sa schváli stranami v súlade s ich vlastnými postupmi.

Táto dohoda nadobúda platnosť prvý deň druhého mesiaca, ktorý nasleduje po dni, keď strany písomne oznámia generálnemu tajomníkovi Rady Európskej únie, že ukončili postupy uvedené v prvom odseku.

Nadobudnutím platnosti, a pokiaľ sa týka vzťahov medzi Kirgizskou republikou a Spoločenstvom, táto dohoda nahrádza Dohodu medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Zväzom sovietskych socialistických republík o obchode a hospodárskej a obchodnej spolupráci podpísanú v Bruseli 18. decembra 1989.

Článok 99

V prípade, že počas dokončovania postupov nevyhnutných pre nadobudnutie platnosti tejto dohody, určité ustanovenia tejto dohody nadobudnú účinnosť v roku 1994 prostredníctvom dočasnej dohody medzi Spoločenstvom a Kirgizskou republikou, súhlasia zúčastnené strany s tým, že za týchto okolností výraz „deň nadobudnutia platnosti dohody“ znamená deň, kedy nadobúda platnosť dočasná dohoda.

Hecho en Bruselas, el nueve de febrero de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Bruxelles, den niende februar nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am neunten Februar neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Brussels, on the ninth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-five.

Fait à Bruxelles, le neuf février mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Bruxelles, addì nove febbraio millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Brussel, de negende februari negentienhonderd vijfennegentig.

Feito em Bruxelas, em nove de Fevereiro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Bryssel den nionde februari nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

SEZNAM PRILOŽENIH DOKUMENTOV

Priloga I Okvirni seznam ugodnosti, ki jih Kirgiška republika priznava Neodvisnim državam v skladu s členom 8(3) Priloga II Konvencije o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz člena 43

Protokol o medsebojni pomoči med upravnimi organi v carinskih zadevah

PRILOGA I

OKVIRNI SEZNAM UGODNOSTI, KI JIH KIRGIŠKA REPUBLIKA PRIZNAVA NEODVISNIM DRŽAVAM V SKLADU S ČLENOM 8(3)

1. Vse Neodvisne države: Uvozne dajatve se ne obračunavajo, razen za alkohol in tobačne izdelke. Izvozne dajatve se ne obračunavajo za blago, dobavljeno po klirinških in meddržavnih sporazumih v obsegu, ki je predviden v teh sporazumih. DDV se ne obračunava pri izvozu in uvozu. Trošarine se ne obračunavajo pri izvozu. Izvozne kvote niso uveljavljene.

2. Vse neodvisne države, ki niso uvedle nacionalne valute: Plačila se lahko izvedejo v rubljih. Vse Neodvisne države: Poseben sistem netrgovinskih poslov; vključno s plačili, ki iz njih izhajajo.

3. Vse Neodvisne države: Poseben sistem tekočih plačil.

4. Vse Neodvisne države: Posebni pogoji za tranzit.

5. Vse Neodvisne države: Posebni pogoji glede carinskih postopkov.

PRILOGA II

KONVENCIJE O INTELEKTUALNI, INDUSTRIJSKI IN POSLOVNI LASTNINI IZ ČLENA 43

1. Odstavek 2 člena 43 se nanaša na naslednje večstranske konvencije: — Bernska konvencija za varstvo književnih in umetniških del (Pariški akt, 1971), — Mednarodna konvencija za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij (Rim, 1961), — Protokol v zvezi z Madridskim sporazumom o mednarodnem registriranju znamk (Madrid, 1989), — Nicejski aranžma o mednarodni klasifikaciji blaga in storitev zaradi registracije znamk (Ženeva 1977, revidiran 1979), — Budimpeštanska pogodba o mednarodnem priznanju depozita mikroorganizmov za postopek patentiranja (1977, spremenjena 1980), — Mednarodna konvencija o varstvu novih sort rastlin (UPOV) (Ženevska listina, 1991).

2. Svet za sodelovanje lahko priporoči, da se odstavek 2 člena 43 uporablja tudi za druge večstranske konvencije. Če se pojavijo problemi na področju intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki vplivajo na trgovinske pogoje, se na zahtevo ene ali druge pogodbenice skličejo nujna posvetovanja, da se doseže obojestransko zadovoljive rešitve.

3. Pogodbenici potrjujeta pomen, ki ga pripisujeta obveznostim, ki izhajajo iz naslednjih večstranskih konvencij: — Pariška konvencija o varstvu industrijske lastnine (Stockholmska listina, 1967, spremenjena 1979), — Madridski sporazum o mednarodnem registriranju znamk (Stockholmska listina, 1967, spremenjena 1979), — Pogodba o sodelovanju na področju patentov (Washington 1970, dopolnjena in spremenjena 1979 in 1984).

4. Od začetka veljavnosti tega sporazuma Kirgiška republika zagotovi družbam in državljanom Skupnosti glede priznavanja in varstva intelektualne, industrijske in poslovne lastnine obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja kateri koli tretji državi na podlagi dvostranskih sporazumov.

5. Določbe odstavka 4 se ne uporabljajo za ugodnosti, ki jih Kirgiška republika priznava tretjim državam na podlagi dejanske vzajemnosti, in za ugodnosti, ki jih Kirgiška republika priznava drugim državam nekdanje ZSSR.

PROTOKOL

o medsebojni pomoči med upravnimi organi v carinskih zadevah













Člen 1

Opredelitve pojmov

Za namene tega protokola:

(a) „carinska zakonodaja“ pomeni določbe, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenic in urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter dajanje blaga v kakršen koli carinski postopek, vključno z ukrepi o prepovedi, omejevanju in nadzoru, ki jih sprejmeta navedeni pogodbenici;

(b) „carinske dajatve“ pomenijo vse dajatve, davke, pristojbine in druge takse, ki se obračunavanjo in pobirajo na ozemlju pogodbenic ob uporabi carinske zakonodaje, vendar ne vključujejo pristojbin in taks, ki so v znesku omejene na približen strošek opravljenih storitev;

(c) „organ prosilec“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga pogodbenica v ta namen imenuje in zaprosi za pomoč v carinskih zadevah;

(d) „zaprošeni organ“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga pogodbenica v ta namen imenuje in prejme zaprosilo za pomoč v carinskih zadevah;

(e) „kršitev“ pomeni vsako kršitev carinske zakonodaje in vsak poskus kršitve te zakonodaje.

Člen 2

Področje uporabe

1. Pogodbenici si v okviru svojih pristojnosti medsebojno pomagata na način in pod pogoji, določenimi s tem protokolom, pri zagotavljanju pravilne uporabe carinske zakonodaje, zlasti s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem dejanj, s katerimi se krši carinska zakonodaja.

2. Pomoč v carinskih zadevah, predvidena s tem protokolom, se uporablja za kateri koli upravni organ pogodbenic, ki je pristojen za uporabo tega protokola. Ne posega v pravila, ki urejajo medsebojno pomoč v kazenskih zadevah. Prav tako ne zajema informacij, pridobljenih pri izvrševanju pooblastil na zahtevo sodnega organa, razen če se ti organi s tem strinjajo.

Člen 3

Pomoč po zaprosilu

1. Po zaprosilu organa prosilca mu zaprošeni organ priskrbi vse ustrezne informacije, ki bi mu lahko omogočile, da se zagotovi pravilna uporabe carinske zakonodaje, vključno z informacijami o opaženih ali načrtovanih dejanjih, s katerimi se krši ali bi se lahko kršila ta zakonodaja.

2. Po zaprosilu organa prosilca ga mora zaprošeni organ obvestiti, ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pravilno uvoženo na ozemlje druge pogodbenice, ter navesti, če je to primerno, kateri carinski postopek je bil uporabljen za blago.

3. Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ, v okviru svoje nacionalne zakonodaje, sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev posebnega nadzora nad:

(a) fizičnimi ali pravnimi osebami, za katere obstaja razlog za utemeljen sum, da kršijo ali da so kršile carinsko zakonodajo;

(b) kraji, kjer se blago skladišči, na način, zaradi katerega obstaja razlog za sum, da je namenjeno dejanjem, ki kršijo zakonodajo druge pogodbenice;

(c) gibanjem blaga, za katerega je bilo sporočeno, da bi lahko povzročilo bistvene kršitve carinske zakonodaje;

(d) prevoznimi sredstvi, za katera obstaja razlog za utemeljen sum, da so bila, so ali bi lahko bila uporabljena pri kršenju carinske zakonodaje.

Člen 4

Pomoč na lastno pobudo

Pogodbenici medsebojno v skladu s svojimi zakoni, pravili in drugimi pravnimi instrumenti zagotavljata pomoč, če sta mnenja, da je to potrebno za pravilno uporabo carinske zakonodaje, še posebej, kadar dobita informacije o:

— dejanjih, ki kršijo ali bi lahko kršila tako zakonodajo in so v interesu druge pogodbenice,

— novih načinih ali metodah, uporabljenih za uresničevanje takih dejanj,

— blagu, za katero je znano, da v zvezi z njim prihaja do bistvenih kršitev carinske zakonodaje.

Člen 5

Dostava/Uradno obveščanje

Po zaprosilu organa prosilca mora zaprošeni organ v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti vse potrebne ukrepe za:

— dostavo vseh dokumentov, ali

— uradno obveščanje o vseh odločitvah,

ki sodijo v obseg uporabe tega protokola, naslovniku, ki ima stalno prebivališče ali sedež na njegovem ozemlju. V takem primeru se uporabi člen 6(3).

Člen 6

Oblika in vsebina zaprosil za pomoč

1. Zaprosila morajo biti v skladu s tem protokolom pisna. Spremljati jih morajo dokumenti, potrebni za obravnavo teh zaprosil. Kadar je nujno hitro ukrepanje, se lahko sprejmejo ustna zaprosila, ki morajo biti takoj pisno potrjena.

2. Zaprosila na podlagi odstavka 1 tega člena morajo vsebovati naslednje informacije:

(a) navedbo organa prosilca, ki zaprosi za pomoč;

(b) zaprošeni ukrep;

(c) predmet zaprosila in razlog zanj;

(d) zakone, pravila in druge pravne instrumente v zvezi s tem;

(e) kolikor je mogoče natančne in celovite navedbe o fizičnih ali pravnih osebah, ki se preiskujejo;

(f) povzetek pomembnih dejstev ter že opravljenih poizvedb, razen v primerih, predvidenih v členu 5.

3. Zaprosila se predložijo v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za ta organ sprejemljiv.

4. Če zaprosilo ne ustreza uradnim zahtevam, se lahko zahteva njen popravek ali dopolnitev; lahko pa se odredijo tudi previdnostni ukrepi.

Člen 7

Obravnavanje zaprosil

1. Da bi ugodil zaprosilu za pomoč, ravna zaprošeni organ v okviru svoje prisojnosti in razpoložljivih sredstev, kakor bi deloval za svoj račun ali po zaprosilu drugih organov iste pogodbenice, ter sporočiti informacije, ki jih že ima, opraviti ustrezne poizvedbe ali poskrbeti, da se te opravijo; ta določba velja tudi za upravni oddelek, na katerega je zaprošeni organ naslovil zaprosilo, če ta ne more sam ukrepati.

2. Zaprosila za pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni, pravili in drugimi pravnimi instrumenti zaprošene pogodbenice.

3. Pravilno pooblaščeni uradniki pogodbenice lahko na podlagi sporazuma z drugo prizadeto pogodbenico ter v skladu z pogoji, ki jih ta določi, od uradov zaprošenega organa ali drugega organa, za katerega je zaprošeni organ odgovoren, dobijo informacije o dejanjih, ki so ali se nanašajo na kršitve carinske zakonodaje, ki jih organ prosilec potrebuje za namene tega protokola.

4. Uradniki pogodbenice so lahko sporazumno z drugo prizadeto pogodbenico ter v skladu s pogoji, ki jih določi slednja, prisotni pri poizvedbah, ki se opravljajo na ozemlju slednje pogodbenice.

Člen 8

Oblika za sporočanje informacij

1. Zaprošeni organ sporoči rezultate poizvedb organu prosilcu v obliki dokumentov, overjenih kopij dokumentov, poročil in podobnega.

2. Namesto dokumetov, predvidenih v odstavku 1, se lahko uporabljajo računalniško pripravljene informacije v kakršni koli obliki, ki so bile izdelane za enak namen.

Člen 9

Izjeme od obveznosti zagotavljanja pomoči

1. Pogodbenici lahko zavrneta dajanje pomoči, kot je predvidena v tem protokolu, če bi to:

(a) po vsej verjetnosti vplivalo na suverenost, javni red, javno varnost ali druge bistvene interese; ali

(b) vključevalo denarne ali davčne predpise, razen predpisov o carinah; ali

(c) kršilo industrijsko, poslovno ali poklicno tajnost.

2. Če organ prosilec zaprosi za pomoč, ki je sam ne bi mogel priskrbeti, če bi ga zanjo zaprosili, mora na to v svojem zaprosilu opozoriti. Zaprošeni organ se mora potem odločiti, kako bo odgovoril na tako zaprosilo.

3. Če je pomoč zadržana ali odklonjena, je treba odločitev in razloge zanjo brez odlašanja sporočiti organu prosilcu.

Člen 10

Obveznost spoštovanja zaupnosti

1. Vsaka informacja, sporočena v kakršni koli obliki v skladu s tem protokolom, je zaupne narave. Za tako informacijo velja obveznost varovanja uradne tajnosti in mora biti varovana tako, kakor je varovana podobna informacija z ustreznimi zakoni pogodbenice, ki jo je prejela, in po ustreznih določbah, ki se uporabljajo za organe Skupnosti.

2. Osebni podatki se ne posredujejo, če se upravičeno domneva, da bi bil prenos ali uporaba teh podatkov v nasprotju s temeljnimi pravnimi načeli ene od pogodbenic in zlasti, če bi oseba, na katero se podatki nanašajo, utrpela nepotrebno škodo. Pogodbenica, ki prejme podatek, pogodbenico, ki je podatek poslala, na njeno zaprosilo obvesti o tem, zakaj je bil prejeti podatek uporabljen in o doseženih rezultatih.

3. Osebni podatki se lahko posredujejo samo carinskim organom in, za potrebe pregona, kazenskim in pravosodnim organom. Druge osebe ali organi lahko dobijo take informacije samo ob predhodnem dovoljenju organa, ki je informacije priskrbel.

4. Pogodbenica, ki informacije priskrbi, preveri točnost informacij, ki jih posreduje. Kadar se izkaže, da je bila posredovana informacija netočna ali jih je treba izbrisati, se o tem takoj obvesti pogodbenico, ki jih je prejela. Ta je obvezana, da jih popravi ali izbriše.

5. Ne glede na splošni javni interes, lahko zadevna oseba na zahtevo dobi informacijo o shranjenih podatkih in namenu te hrambe.

Člen 11

Uporaba podatkov

1. Pridobljene informacije se uporabljajo samo za namene tega protokola in se lahko v pogodbenici uporabljajo za druge namene le s predhodnim pisnim soglasjem upravnega organa, ki je te informacije priskrbel, ob upoštevanju kakršnih koli omejitev, ki jih določi navedeni organ.

2. Odstavek 1 ne preprečuje uporabe informacij v sodnih ali upravnih postopkih, ki se naknadno sprožijo zaradi neizpolnjevanja carinske zakonodaje.

3. Pogodbenici lahko v svojih dokaznih spisih, poročilih in pričanjih ter v postopkih in tožbah pred sodišči kot dokaze uporabljata informacije in dokumente, ki sta jih dobili v skladu z določbami tega protokola.

Člen 12

Izvedenci in priče

Uradnika zaprošenega organa se lahko pooblasti, da v okviru podeljenega pooblastila nastopa kot izvedenec ali priča v sodnih ali upravnih postopkih glede zadev, ki jih zajema ta protokol, in so v pristojnosti druge pogodbenice, ter predloži predmete, dokumente ali njihove overjene kopije, ki so potrebni v postopkih. V zaprosilu za navzočnost mora biti posebej navedeno, v katerih zadevah in na podlagi katerega naziva ali položaja bo uradnik zaslišan.

Člen 13

Stroški pomoči

Pogodbenici se odpovesta vsem medsebojnim zahtevkom za povračilo stroškov, nastalih v skladu s tem protokolom, razen, če je to primerno, stroškom za izvedence in priče ter tolmače in prevajalce, ki niso odvisni od javnih služb.

Člen 14

Izvajanje

1. Izvajanje tega protokola se zaupa osrednjim carinskim organom Kirgiške republike na eni strani in pristojnim službam Komisije Evropskih skupnosti in, kjer je to primerno, carinskim organom držav članic Evropske unije na drugi strani. Odločajo o vseh praktičnih ukrepih in dogovorih, potrebnih za njegovo uporabo ob upoštevanju pravil na področju varstva podatkov. Pristojnim organom lahko priporočijo spremembe, za katere menijo, da bi jih bilo treba vnesti v Protokol.

2. Pogodbenici se med seboj posvetujeta in obveščata o podrobnih pravilih za izvajanje, sprejetih v skladu z določbami tega protokola.

Člen 15

Dopolnjevanje

1. Ta protokol dopolnjuje in ne ovira uporabe katerih koli sporazumov o medsebojni pomoči, ki so bili sklenjeni ali pa se lahko sklenejo med posameznimi ali več državami članicami Evropske unije in Kirgiško republiko. Prav tako ne preprečuje obsežnejše medsebojne pomoči, ki se daje v skladu s temi sporazumi.

2. Brez poseganja v člen 11 ti sporazumi ne posegajo v določbe Skupnosti, ki med pristojnimi službami Komisije in carinskimi organi držav članic urejajo sporočanje informacij o carinskih zadevah, ki bi lahko bile v interesu Skupnosti.

▼M1

PROTOKOL

k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške Republike k Evropski uniji







KRALJEVINA BELGIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, REPUBLIKA MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, v nadaljevanju „države članice“, ki jih zastopa Svet Evropske unije, in EVROPSKA SKUPNOST IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO, v nadaljevanju „Skupnosti“, ki ju zastopata Svet Evropske unije in Evropska komisija, na eni strani in KIRGIŠKA REPUBLIKA na drugi strani so se – OB UPOŠTEVANJU PRISTOPA Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji dne 1. maja 2004 – DOGOVORILE O NASLEDNJEM:







Člen 1

Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so pogodbenice Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, podpisanega v Bruslju 9. februarja 1995 (v nadaljevanju „Sporazuma“), in sprejmejo in upoštevajo, na enak način kot druge države članice Skupnosti, besedila Sporazuma ter k njemu priloženih dokumentov.

Člen 2

Zaradi upoštevanja institucionalnega razvoja v Evropski uniji v zadnjem času se pogodbenice dogovorijo, da se po izteku Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo obstoječe določbe v Sporazumu, ki se nanašajo na Evropsko skupnost za premog in jeklo, razumejo kot določbe, ki se nanašajo na Evropsko skupnost, ki je prevzela vse pravice in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo.

Člen 3

Ta protokol je sestavni del Sporazuma.

Člen 4

1. Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Skupnosti, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Kirgiška republika.

2. Pogodbenice obvestijo druga drugo o dokončanju ustreznih postopkov iz prejšnjega odstavka. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Člen 5

1. Ta protokol začne veljati istega dne kot Pogodba o pristopu iz leta 2003, če so pred tem datumom deponirane vse listine o odobritvi tega protokola.

2. Če do tega datuma niso deponirane vse listine o odobritvi tega protokola, začne ta veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.

3. Če do 1. maja 2004 niso deponirane vse listine o odobritvi tega protokola, se ta uporablja začasno z veljavnostjo od 1. maja 2004.

Člen 6

Besedila Sporazuma, Sklepne listine in vseh priloženih dokumentov so sestavljena v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku.

Ta besedila so priložena ( 3 ) k temu protokolu in so enako verodostojna kot besedila v drugih jezikih, v katerih so sestavljeni Sporazum, Sklepna listina in priloženi dokumenti.

Člen 7

Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in kirgiškem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.

V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.

Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.

V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.

V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Za Európske spoločenstvá

Za Evropski skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

Por la República de Kirguistán

Za Kyrgyzskou republiku

For Den Kirgisiske Republik

Für die Kirgisische Republik

Kirgiisi Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία τον Κιργιστάν

For the Republic of Kyrgyzstan

Pour la République du Kirghizstan

Per la Repubblica del Kirghizistan

Kirgizstānas Republikas vārdā

Kirgizijos Respublikos vardu

Kirgizisztán részéről

Għar-Repubblika tal-Kirġizstan

Voor de Republiek Kirgizstan

W imieniu Republiki Kirgijskiej

Pela República do Quirguizistão

Za Kirgizskú republiku

Za Kirgiško republiko

Kirgisian tasavallan puolesta

På Republiken Kirgizistans vägnar

▼M2

PROTOKOL

k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji







KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, REPUBLIKA MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, v nadaljevanju „države članice“, ki jih zastopa Svet Evropske unije, ter EVROPSKA SKUPNOST IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO, v nadaljevanju „Skupnosti“, ki ju zastopata Svet Evropske unije in Evropska komisija, na eni strani in KIRGIŠKA REPUBLIKA na drugi strani, v nadaljevanju „pogodbenice“ za namene tega protokola, so se – OB UPOŠTEVANJU določb Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske (državami članicami Evropske unije) ter Republiko Bolgarijo in Romunijo o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, ki je bila podpisana v Luxembourgu 25. aprila 2005 in se uporablja od 1. januarja 2007, OB UPOŠTEVANJU novih okoliščin v odnosih med Kirgiško republiko in Evropsko unijo zaradi pristopa dveh novih držav članic k EU, kar odpira nove možnosti in prinaša nove izzive za sodelovanje med Kirgiško republiko in Evropsko unijo, OB UPOŠTEVANJU želje pogodbenic, da bi zagotovile uresničevanje ter izvajanje ciljev in načel SPS – DOGOVORILI O NASLEDNJEM:







Člen 1

Republika Bolgarija in Romunija sta pogodbenici Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, podpisanega v Bruslju 9. februarja 1995, z začetkom veljavnosti 1. julija 1999 (v nadaljevanju „Sporazum“), ter na enak način kot ostale države članice sprejmeta in upoštevata besedila Sporazuma, skupnih izjav, izmenjav pisem in izjave Kirgiške republike, priloženih k sklepni listini, podpisani istega dne, ter Protokola k Sporazumu z dne 30. aprila 2004, ki je začel veljati 1. junija 2006.

Člen 2

Ta protokol je sestavni del Sporazuma.

Člen 3

1. Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Skupnosti, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Kirgiška republika.

2. Pogodbenice se uradno obvestijo o dokončanju ustreznih postopkov iz prejšnjega odstavka. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Člen 4

1. Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.

2. Do začetka veljavnosti se Protokol uporablja začasno od 1. januarja 2007.

Člen 5

1. Besedila Sporazuma, sklepne listine in vseh dokumentov, ki so ji priloženi, ter Protokola k Sporazumu z dne 30. aprila 2004 so sestavljena v bolgarskem in romunskem jeziku.

2. Ta besedila so priložena k temu protokolu in so enako verodostojna kot besedila v drugih jezikih, v katerih so sestavljeni Sporazum, sklepna listina in dokumenti, ki so ji priloženi, ter Protokol k Sporazumu z dne 30. aprila 2004.

Člen 6

Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in kirgiškem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Съставено в Брюксел на единадесети юни две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas, el once de junio de dosmile ocho.

V Bruselu dne jedenáctého června dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den ellevte juni to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am elften Juni zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta juunikuu üheteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις ένδεκα Ιουνίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the eleventh day of June in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le onze juin deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì undici giugno duemilaotto.

Briselé, divtūkstoš astotā gada vienpadsmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai aštu