2009R0025 — SL — 23.09.2011 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (ES) št.25/2009 EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 19. decembra 2008 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (preoblikovano) (ECB/2008/32) (UL L 015, 20.1.2009, p.14)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (ES) št.25/2009 EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 19. decembra 2008

o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (preoblikovano)

(ECB/2008/32)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 1 ) ter zlasti njenega člena 5(1) in člena 6(4), ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke ( 2 ) ter zlasti njenega člena 6(4), ob upoštevanju Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) ( 3 ), ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 2423/2001 Evropske centralne banke z dne 22. novembra 2001 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij (ECB/2001/13) ( 5 ) je bila večkrat znatno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe navedene uredbe, jo je treba zaradi jasnosti in preglednosti preoblikovati. (2) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) za izvajanje svojih nalog zahteva pripravo konsolidirane bilance stanja sektorja denarnih finančnih institucij (monetary financial institutions – MFI). Glavni namen te bilance je Evropski centralni banki (ECB) zagotoviti celovito statistično sliko denarnih gibanj v sodelujočih državah članicah, ki se štejejo za eno gospodarsko ozemlje. Ti statistični podatki zajemajo agregirana finančna sredstva in obveznosti v obliki stanj in transakcij, ki temeljijo na celotnem in homogenem sektorju MFI in poročevalski populaciji, ter se pripravljajo redno. Zadostno podrobni statistični podati so potrebni tudi za zagotavljanje neprekinjene analitične koristnosti izračunanih denarnih agregatov in protipostavk, ki pokrivajo to ozemlje. (3) ECB je zavezana, da v skladu s Pogodbo o ES in pod pogoji, določenimi v Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke („Statut ESCB“), sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog ESCB, ki so opredeljene v Statutu ESCB in, v nekaterih primerih, v določbah, ki jih je sprejel Svet na podlagi člena 107(6) Pogodbe. (4) Člen 5.1 Statuta ESCB od ECB zahteva, da za izpolnjevanje nalog ESCB ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) zbira potrebne statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. Člen 5.2 Statuta ESCB določa, da NCB izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče. (5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 od ECB zahteva, da določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in ji daje pravico, da posebne razrede poročevalskih enot popolno ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. Člen 6(4) določa, da ECB lahko sprejme uredbe, ki določajo pogoje, po katerih se lahko uveljavita pravici do verifikacije ali izvedbe obveznega zbiranja statističnih informacij. (6) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB. (7) Za NCB je lahko primerno, da od dejanske poročevalske populacije zbirajo statistične informacije, ki so potrebne za izpolnitev statističnih zahtev ECB, v širšem okviru za statistično poročanje, ki ga NCB vzpostavijo znotraj lastnih odgovornosti v skladu s pravom Skupnosti, nacionalnim pravom ali ustaljeno prakso in ki služi tudi drugim statističnim namenom, pod pogojem, da izpolnjevanje statističnih zahtev ECB ni ogroženo. To lahko tudi zmanjša breme poročanja. V teh primerih je zaradi večje preglednosti primerno poročevalskim enotam sporočiti, da se podatki zbirajo v druge statistične namene. V posameznih primerih se lahko ECB za izpolnitev svojih zahtev opre na statistične informacije, zbrane v te druge namene. (8) Statistične zahteve so najbolj podrobne, kadar so nasprotne stranke del sektorja imetnikov denarja. Podrobni podatki se zahtevajo o: (a) obveznostih iz naslova vlog po podsektorjih in zapadlosti ter nadalje razvrščenih po valutah, da bi se omogočila natančna analiza gibanja komponent tujih valut, vključenih v M3, in olajšalo preučevanje stopnje zamenljivosti med komponentami M3 v tuji valuti in tistimi, izraženimi v euru; (b) posojilih po podsektorjih, zapadlosti, namenu, spremembi obrestne mere in valutah, ker je to pomembno za namene denarne analize; (c) pozicijah do drugih MFI, če je to potrebno za izravnavo pozicij med MFI ali za izračun osnove za obvezne rezerve; (d) pozicijah do rezidentov zunaj euroobmočja (ostali svet) za „vezane vloge nad dvema letoma“, „vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma“ in „repo“, da bi se izračunala osnova za obvezne rezerve ob upoštevanju pozitivne stopnje obveznih rezerv; (e) pozicijah do ostalega sveta za skupne obveznosti iz naslova vlog, da bi se pripravile zunanje protipostavke; (f) obveznostih iz naslova vlog in posojilih do ostalega sveta s prvotno zapadlostjo pod in nad enim letom za namene plačilne bilance in finančnih računov. (9) Nacionalne centralne banke se za zbiranje statističnih informacij o portfeljih vrednostnih papirjev MFI, ki ga zahteva ta uredba, spodbujajo k pospeševanju ureditve poročanja po posameznih vrednostnih papirjih, kadar bi to lahko zmanjšalo breme poročanja za kreditne institucije in podpiralo razvoj izpopolnjene statistike. NCB lahko skladom denarnega trga (SDT) dovolijo, da poročajo v skladu z Uredbo (ES) št. 958/2007 Evropske centralne banke z dne 27. julija 2007 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2007/8) ( 6 ), tako da se ublaži breme upraviteljev sklada. (10) ECB izračunava finančne transakcije kot razliko med postavkami stanj na datume poročanja ob koncu meseca, iz katerih je odstranjen učinek sprememb, ki ne izhajajo iz transakcij. Zahteva, naslovljena na poročevalske enote, ne obsega tečajnih sprememb, ki jih ECB izračuna na podlagi podatkov o stanjih po posameznih valutah, ki jih zagotovijo poročevalske enote, ali prerazvrstitvenih popravkov, ki jih zbirajo NCB same z uporabo različnih virov informacij, ki so že na voljo. (11) Člen 5 Uredbe (ES) št. 2531/98 pooblašča ECB, da sprejme uredbe ali sklepe, s katerimi institucije oprosti zahtev glede obveznih rezerv, določi pogoje za izključitev ali odštetje iz osnove za obvezne rezerve za obveznosti do katere koli druge institucije in določi različne stopnje obveznih rezerv za posamezne kategorije obveznosti. Po členu 6 Uredbe (ES) št. 2531/98 ima ECB pravico, da od institucij zbira podatke, ki so potrebni za uporabo obveznih rezerv, ter preveri natančnost in kvaliteto podatkov, ki jih zagotovijo institucije kot dokaz izpolnjevanja zahtev do obveznih rezerv. Da bi se zmanjšalo skupno breme poročanja, je zaželeno, da se statistične informacije o mesečni bilanci stanja uporabijo za redni izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij, za katere velja sistem obveznih rezerv ECB, v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) ( 7 ). (12) Določitev posebnih postopkov v primeru združitev, ki vključujejo kreditne institucije, je potrebna, da bi pojasnili obveznosti teh institucij v zvezi z zahtevami po obveznih rezervah. (13) ECB zahteva informacije o dejavnosti listinjenja MFI, da bi tako lahko razložila gibanja na področju kreditov in posojil v euroobmočju. Take informacije tudi dopolnjujejo podatke, ki se poročajo po Uredbi (ES) št. 24/2009 Evropske centralne banke z dne 19. decembra 2008 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2008/30) ( 8 ). (14) Čeprav se priznava, da uredbe, ki jih sprejme ECB, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti nesodelujočim državam članicam, se člen 5 Statuta ESCB uporablja tako za sodelujoče kot za nesodelujoče države članice. Uredba (ES) št. 2533/98 opozarja, da člen 5 Statuta ESCB v povezavi s členom 10 Pogodbe pomeni obveznost nesodelujočih držav članic, da na nacionalni ravni pripravijo in izvajajo vse ukrepe, ki jih štejejo za ustrezne za zbiranje statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in pravočasno pripravo na področju statistike, da bi lahko postale sodelujoče države članice – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

▼M1

— „denarna finančna institucija“ (MFI) pomeni rezidenčno podjetje, ki spada v katerega koli od naslednjih sektorjev: — (i) centralne banke; (ii) kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES; (iii) druge MFI, tj. (1) druge finančne institucije, katerih dejavnost je (i) sprejemanje vlog in/ali bližnjih substitutov za vloge od subjektov, ki niso MFI; ter (ii) dajanje posojil in/ali vlaganje v vrednostne papirje za svoj račun, vsaj v ekonomskem smislu; ali (2) tiste institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom v obliki izdajanja elektronskega denarja; (iv) skladi denarnega trga (SDT), kakor so opredeljeni v členu 1a. — Kar zadeva merilo iz točke (iii)(1)(i) zgoraj, stopnja zamenljivosti med instrumenti, ki jih izdajo druge MFI, in vlogami pri kreditnih institucijah določa njihovo razvrstitev med MFI, pod pogojem, da izpolnjujejo merilo iz točke (iii)(1)(ii),

▼B

— „sodelujoča država članica“ pomeni sodelujočo državo članico, kakor je opredeljena v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98,

— „nesodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki ni sprejela eura,

— „poročevalska enota“ pomeni poročevalsko enoto, kakor je opredeljena v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98,

— „rezident“ pomeni rezidenta, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98,

— „družba, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev“ (DPFS) pomeni družbo, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev, kakor je opredeljena v členu 1 Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30),

— „listinjenje“ pomeni transakcijo, ki je (a) tradicionalno listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 4 Direktive 2006/48/ES; in/ali (b) listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), ki zajema razpolaganje s posojili, prenesenimi v listinjenje na DPFS,

▼M1

— „institucija za izdajo elektronskega denarja“ in „elektronski denar“ pomenita institucijo za izdajo elektronskega denarja in elektronski denar, kakor sta opredeljena v členih 2(1) in 2(2) Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in sveta ( 9 ),

▼B

— „delni odpis“ pomeni neposredno zmanjšanje knjigovodske vrednosti posojila v bilanci stanja zaradi oslabitve posojila,

— „serviser“ pomeni MFI, ki dnevno upravlja s posojili, ki so podlaga za listinjenje, v obliki zbiranja glavnice in obresti od dolžnikov, kar se nato posreduje vlagateljem v sistemu listinjenja,

— „odsvojitev posojila“ pomeni ekonomski prenos posojila ali paketa posojil s poročevalske enote na prevzemnika, ki ni MFI, kar se opravi bodisi s prenosom lastništva bodisi preko podudeležbe,

— „pridobitev posojila“ pomeni ekonomski prenos posojila ali paketa posojil od prenosnika, ki ni MFI, na poročevalsko enoto, kar se opravi bodisi s prenosom lastništva bodisi preko podudeležbe.

▼M1

Člen 1a

Opredelitev SDT

Za namen tega pravnega akta se kot SDT obravnavajo samo kolektivni naložbeni podjemi, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

(a) za naložbeni cilj imajo ohranjanje glavnice sklada in zagotavljanje donosa, ki je skladen z obrestnimi merami instrumentov denarnega trga;

(b) vlagajo v instrumente denarnega trga, ki izpolnjujejo merila za instrumente denarnega trga, določena v Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ( 10 ), ali v vloge pri kreditnih institucijah, ali zagotavljajo, da se likvidnost in vrednotenje portfelja, v katerega vlagajo, ocenjujeta na enakovredni podlagi;

(c) zagotavljajo, da so instrumenti denarnega trga, v katere vlagajo, visoke kvalitete, kakor to določi družba za upravljanje. Kvaliteta instrumenta denarnega trga se presoja med drugim na podlagi naslednjih dejavnikov: — kreditna kvaliteta instrumenta denarnega trga, — lastnosti razreda sredstev, ki ga predstavlja instrument denarnega trga, — pri strukturiranih finančnih instrumentih, operativno tveganje in tveganje nasprotne stranke, ki sta značilni za strukturirano finančno transakcijo, — profil likvidnosti;

(d) zagotavljajo, da ima njihov portfelj tehtano povprečno zapadlost največ šest mesecev in tehtano povprečno trajanje največ 12 mesecev;

(e) zagotavljajo dnevno neto vrednost sredstev in izračunavanje cen svojih delnic/enot ter dnevni vpis in odkup delnic/enot;

(f) omejujejo naložbe v vrednostne papirje na tiste, ki imajo preostalo zapadlost do datuma rednega odplačila dve leti ali manj, pod pogojem, da je preostali čas do datuma naslednje spremembe obrestne mere 397 dni ali manj, pri čemer se morajo vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero uskladiti z obrestno mero ali indeksom na denarnem trgu;

(g) omejujejo naložbe v druge kolektivne naložbene podjeme na tiste, ki so skladni z opredelitvijo SDT;

(h) ne prevzemajo neposredne ali posredne izpostavljenosti do lastniškega kapitala ali borznega blaga, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov, in uporabljajo izvedene finančne instrumente le v skladu z naložbeno strategijo sklada na denarnem trgu. Izvedeni finančni instrumenti, ki imajo za posledico izpostavljenost do tujih valut, se lahko uporabijo le za zavarovanje pred tveganji. Naložbe v vrednostne papirje, ki niso v osnovni valuti, so dovoljene pod pogojem, da je valutna izpostavljenost v celoti zavarovana pred tveganji;

(i) imajo konstantno ali gibljivo neto vrednost sredstev.

▼B

Člen 2

Dejanska poročevalska populacija

1. Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo MFI, rezidenčne na ozemlju sodelujoče države članice (v skladu z delom 1 v Prilogi II).

2. Za MFI iz dejanske poročevalske populacije veljajo zahteve za polno poročanje, razen če velja odstopanje, odobreno po členu 8.

3. Subjekti, ki so v skladu z opredelitvijo MFI, sodijo na področje uporabe te uredbe, četudi so izvzeti s področja uporabe Direktive 2006/48/ES.

4. Za namene zbiranja informacij o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT, kot je določeno v oddelku 5.5 v delu 2 Priloge I, sestavljajo dejansko poročevalsko populacijo tudi drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (DFP), kot je določeno v členu 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98, ob upoštevanju vseh morebitnih odstopanj.

Člen 3

Seznam MFI za statistične namene

1. Izvršilni odbor ECB sestavi in vodi seznam MFI za statistične namene, ob upoštevanju zahtev glede frekvence in rokov, ki izhajajo iz njegove uporabe v kontekstu sistema obveznih rezerv ECB. Seznam MFI za statistične namene vključuje podatek o tem, ali zanje velja sistem obveznih rezerv ECB. Seznam MFI mora biti ažuren, točen in, koliko je mogoče, homogen ter dovolj stabilen za statistične namene.

2. NCB in ECB omogočijo, da so seznam MFI za statistične namene in njegove posodobitve poročevalskim enotam dostopni na primeren način, vključujoč preko elektronskih sredstev, interneta ali, na zahtevo poročevalskih enot, v papirni obliki.

3. Seznam MFI za statistične namene je samo informativne narave. Vendar v primeru, da je zadnja dostopna verzija seznama napačna, ECB ne bo naložila sankcij tistemu subjektu, ki ni pravilno izpolnil njenih zahtev za poročanje, če se je v dobri veri zanašal na napačen seznam.

Člen 4

Zahteve za statistično poročanje

1. Dejanska poročevalska populacija poroča nacionalni centralni banki države članice, katere rezident je konkretna MFI, mesečna stanja, ki se nanašajo na bilanco stanja ob koncu meseca, in mesečne agregirane prevrednotovalne popravke. Agregirani prevrednotovalni popravki se poročajo v zvezi z odpisi/delnimi odpisi posojil, ki ustrezajo posojilom, ki jih odobrijo poročevalske enote, in zajemajo cenovna prevrednotenja vrednostnih papirjev. Nadaljnje podrobnosti o nekaterih postavkah bilance stanja in nebilančnih informacijah se poročajo četrtletno ali letno. Zahtevane statistične informacije so navedene v Prilogi I.

2. NCB lahko zbirajo zahtevane statistične informacije o vrednostnih papirjih, ki so jih izdale in jih imajo MFI, po posameznih vrednostnih papirjih, v kolikor se lahko podatki, navedeni v odstavku 1, pridobijo v skladu z minimalnimi statističnimi standardi, določenimi v Prilogi IV.

3. MFI poročajo v skladu z minimalnimi zahtevami, določenimi v tabeli 1A v delu 5 Priloge I, mesečne prevrednotovalne popravke glede celotnega niza podatkov, ki jih zahteva ECB. NCB lahko zbirajo dodatne podatke, ki niso zajeti z minimalnimi zahtevami. Ti dodatni podatki se lahko nanašajo na razčlenitve, označene v tabeli 1A, ki niso „minimalne zahteve“.

4. Poleg tega lahko ECB zahteva pojasnila o popravkih v „prerazvrstitvah in drugih popravkih“, ki jih zbirajo NCB.

Člen 5

Dodatne zahteve za statistično poročanje listinjenja posojil in drugih prenosov posojil

MFI v skladu z delom 6 Priloge I poročajo naslednje:

1. neto tok listinjenja posojil in drugih prenosov posojil, izvedenih med poročevalskim obdobjem;

2. neporavnane zneske ob koncu četrtletja glede vseh posojil, pri katerih MFI sodeluje kot serviser pri listinjenju;

3. neporavnane zneske ob koncu obdobja glede posojil, odsvojenih z listinjenjem, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno, kadar uporabljajo Mednarodni računovodski standard 39 (MRS 39) ali podobna nacionalna računovodska pravila.

Člen 6

Roki

1. NCB odločijo, kdaj morajo prejeti podatke od poročevalskih enot, da bi lahko spoštovale spodaj določene roke, pri čemer, kjer je primerno, upoštevajo zahteve, ki jih glede rokov določa sistem obveznih rezerv ECB, in o tem ustrezno obvestijo poročevalske enote.

2. NCB posredujejo ECB mesečne statistične podatke do zaključka poslovanja na 15. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

3. NCB posredujejo ECB četrtletne statistične podatke do zaključka poslovanja na 28. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

4. NCB posredujejo ECB letne statistične podatke skladno s členom 17(2) Smernice ECB/2007/9 Evropske centralne banke z dne 1. avgusta 2007 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano) ( 11 ).

Člen 7

Računovodska pravila za namene statističnega poročanja

1. Razen če je v tej uredbi določeno drugače, uporabljajo MFI za namene poročanja po tej uredbi računovodska pravila, določena v nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ( 12 ), in v katerih koli drugih veljavnih mednarodnih standardih.

2. Obveznosti iz naslova vlog in posojila se poročajo v znesku glavnice, ki je neporavnana ob koncu meseca. Delni odpisi, kot so določeni z upoštevno računovodsko prakso, se izključijo iz tega zneska. Obveznosti iz naslova vlog in posojila se ne smejo izravnati z nobenimi drugimi sredstvi ali obveznostmi.

3. Brez poseganja v računovodske prakse in postopke izravnave, ki veljajo v državah članicah, se vsa finančna sredstva in obveznosti za statistične namene poročajo v bruto zneskih.

4. NCB lahko dovolijo poročanje posojil, za katere so oblikovane rezervacije, v neto zneskih brez rezervacij in poročanje odkupljenih posojil po ceni, dogovorjeni v času njihove pridobitve, pod pogojem, da tako poročevalsko prakso uporabljajo vse rezidenčne poročevalske enote in da je potrebna za ohranjanje kontinuitete pri statističnem vrednotenju posojil glede na podatke, poročane za obdobja pred januarjem 2005.

Člen 8

Odstopanja

1. Odstopanja se lahko odobrijo manjšim MFI (MFI na „repu“).

(a) NCB lahko odobrijo odstopanja manjšim MFI pod pogojem, da njihov skupni prispevek v nacionalno bilanco stanja MFI v obliki stanj ne presega 5 %;

(b) v zvezi s kreditnimi institucijami se v primeru uporabe odstopanja, navedenega v točki (a), zahteve za statistično poročanje kreditnih institucij, za katere se takšna odstopanja uporabljajo, zmanjšajo, brez poseganja v zahteve za izračun minimalnih rezerv, kot so določene v Prilogi III;

(c) v zvezi z manjšimi MFI, ki niso kreditne institucije, NCB v primeru uporabe odstopanja, navedenega v točki (a), še naprej najmanj letno zbirajo vsaj podatke, ki se nanašajo na skupno bilanco stanja, tako da se lahko spremlja velikost „repa“, ki poroča;

(d) brez poseganja v točko (a) lahko NCB odobrijo odstopanja kreditnim institucijam, za katere ne velja ureditev iz točk (a) in (b), tako da zmanjšajo svoje zahteve za poročanje na tiste, ki so določene v delu 7 Priloge I, pod pogojem, da njihov skupni prispevek v nacionalno bilanco stanja MFI v obliki stanj ne presega 10 % nacionalne bilance stanja MFI niti 1 % bilance stanja MFI euroobmočja;

(e) NCB morajo pravočasno preveriti izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (d), da bi lahko odobrile ali po potrebi preklicale katero koli odstopanje z učinkom od vsakokratnega začetka leta;

(f) manjše MFI se lahko odločijo, da ne bodo izkoristile odstopanj in bodo namesto tega izpolnile zahteve za polno poročanje.

2. Odstopanja se lahko odobrijo skladom denarnega trga.

NCB lahko skladom denarnega trga odobrijo odstopanje od zahtev za poročanje, ki so določene v členu 4(1), pod pogojem, da SDT namesto tega poročajo podatke bilance stanja v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 958/2007 (ECB/2007/8), ob upoštevanju naslednjih zahtev:

— SDT mesečno poročajo take podatke v skladu z „združenim pristopom“, določenim v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 958/2007 (ECB/2007/8), in v rokih, določenih v členu 9 navedene uredbe,

— SDT poročajo podatke o stanjih delnic/enot SDT ob koncu meseca v skladu z roki, določenimi v členu 6(2).

3. Odstopanja se lahko odobrijo v zvezi z delnicami/enotami SDT.

(a) „Registrirane delnice/enote SDT“ pomenijo delnice/enote SDT, v zvezi s katerimi se v skladu z nacionalno zakonodajo vodi evidenca o identiteti imetnikov, vključno z informacijami o rezidenčnosti imetnikov. „Prinosniške delnice/enote SDT“ pomenijo delnice/enote SDT, v zvezi s katerimi se v skladu z nacionalno zakonodajo evidenca o identiteti imetnikov ne vodi ali pa se evidenca sicer vodi, vendar ne vključuje informacij o rezidenčnosti imetnikov.

(b) Kadar se registrirane delnice/enote ali prinosniške delnice/enote izdajo prvič ali kadar gibanja na trgu zahtevajo spremembo možnosti ali kombinacijo možnosti (določenih v oddelku 5.5 v delu 2 Priloge I), lahko NCB v zvezi z zahtevami, določenimi v oddelku 5.5 v delu 2 Priloge I, odobrijo odstopanja za eno leto.

(c) V zvezi z rezidenčnostjo imetnikov delnic/enot SDT lahko NCB odobrijo odstopanja poročevalskim enotam pod pogojem, da se zahtevane statistične informacije zberejo iz drugih dostopnih virov v skladu z oddelkom 5.5 v delu 2 Priloge I. NCB morajo pravočasno preveriti izpolnjevanje tega pogoja, da bi v soglasju z ECB lahko odobrile ali po potrebi preklicale odstopanje z učinkom od vsakokratnega začetka leta. Za namene te uredbe lahko NCB sestavijo in vodijo seznam DFP, ki poročajo, v skladu z načeli, določenimi v oddelku 5.5 v delu 2 Priloge I.

▼M1 —————

▼B

5. Odstopanja se lahko odobrijo v zvezi s prevrednotovalnimi popravki.

(a) Brez poseganja v odstavek 1 lahko NCB odobrijo skladom denarnega trga odstopanja v zvezi s poročanjem prevrednotovalnih popravkov, tako da odpravijo vse zahteve, po katerih morajo SDT poročati prevrednotovalne popravke.

(b) NCB lahko odobrijo odstopanja v zvezi s frekvenco in roki poročanja cenovnih prevrednotenj vrednostnih papirjev ter zahtevajo te podatke četrtletno in v istih rokih, kot veljajo za podatke o stanjih, ki se poročajo četrtletno, ob upoštevanju naslednjih zahtev: (i) poročevalske enote, ki uporabljajo različne metode vrednotenja, zagotovijo NCB ustrezne informacije o praksah vrednotenja, vključno s količinsko navedbo odstotka njihovih imetij teh instrumentov; (ii) pri znatnem cenovnem prevrednotenju so NCB upravičene, da od poročevalskih enot zahtevajo dodatne informacije, ki se nanašajo na mesec, v katerem se je prevrednotenje zgodilo.

(c) NCB lahko odobrijo odstopanja v zvezi s poročanjem cenovnega prevrednotenja vrednostnih papirjev, vključno z odobritvijo popolne oprostitve od takšnega poročanja za kreditne institucije, ki poročajo mesečna stanja vrednostnih papirjev po posameznih vrednostnih papirjih, ob naslednjih zahtevah: (i) za vsak vrednostni papir se sporoča tudi zabeležena vrednost v bilanci stanja; (ii) za vrednostne papirje, ki nimajo javno dostopnih identifikacijskih oznak, se sporočajo tudi informacije o kategoriji instrumentov, zapadlosti in izdajatelju, ki so potrebne vsaj za izpeljavo razčlenitev, opredeljenih kot „minimalne zahteve“ v delu 5 Priloge I.

6. Odstopanja se lahko odobrijo v zvezi s statističnim poročanjem o posojilih, ki so bila odsvojena pri listinjenju.

NCB lahko svojim MFI, ki uporabljajo MRS 39 ali podobna nacionalna računovodska pravila, dovolijo, da iz stanj, ki se zahtevajo po delih 2 in 3 Priloge I, izvzamejo vsa posojila, odsvojena pri listinjenju, v skladu z nacionalno prakso in pod pogojem, da to prakso uporabljajo vse rezidenčne MFI.

7. Odstopanja se lahko odobrijo v zvezi z nekaterimi četrtletnimi stanji, ki se nanašajo na države članice zunaj euroobmočja.

Če iz številk, zbranih na višji ravni agregiranja, izhaja, da so postavke v razmerju do nasprotnih strank, rezidenčnih v kateri koli državi članici, ali postavke v razmerju do valute države članice, ki ni sprejela eura, nepomembne, se NCB lahko odloči, da ne bo zahtevala poročanja v zvezi s to državo članico. NCB obvesti svoje poročevalske enote o taki odločitvi.

Člen 9

Minimalni standardi in nacionalne ureditve poročanja

1. Zahtevane statistične informacije se poročajo v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, kakor so določeni v Prilogi IV.

2. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se dejanska poročevalska populacija ravna v skladu z nacionalnimi značilnostmi. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje skladnosti z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi IV.

Člen 10

Združitve, delitve in reorganizacije

Poročevalska enota mora v primeru združitve, delitve ali kakršne koli druge reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njenih statističnih obveznosti, obvestiti pristojno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takrat, ko namera za izvedbo takega postopka postane javna in v razumnem roku, preden začne učinkovati.

Člen 11

Uporaba sporočenih statističnih informacij za namene obveznih rezerv

1. Kreditne institucije uporabljajo statistične informacije, ki jih poročajo v skladu s to uredbo, za izračun svoje osnove za obvezne rezerve v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9). Te informacije uporabijo zlasti za preverjanje, ali izpolnjujejo zahteve glede obveznih rezerv v obdobju izpolnjevanja.

2. Podatki za osnovo za obvezne rezerve manjših institucij na „repu“ za tri obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv temeljijo na podatkih ob koncu četrtletja, ki jih NCB zberejo v 28 delovnih dneh po koncu četrtletja, na katero se nanašajo.

3. V primeru kolizije posebna pravila o uporabi sistema obveznih rezerv ECB, kot so določena v Prilogi III, prevladajo nad določbami Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).

4. Da bi se ECB in kreditnim institucijam olajšalo upravljanje z likvidnostjo, je treba zahteve po obveznih rezervah potrditi najkasneje na prvi dan obdobja izpolnjevanja; vendar pa se lahko izjemoma pojavi potreba, da kreditne institucije poročajo popravke osnove za obvezne rezerve ali zahtev po obveznih rezervah, ki so že bile potrjene. Postopki potrjevanja ali priznavanja zahtev po obveznih rezervah ne posegajo v obveznost poročevalskih enot, da vedno poročajo pravilne statistične podatke in da, kakor hitro je to mogoče, popravijo nepravilne statistične informacije, ki so jih že sporočili.

Člen 12

Preverjanje in obvezno zbiranje

NCB izvajajo pravico do preverjanja ali zbiranja informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati v skladu s to uredbo, brez poseganja v pristojnost ECB, da sama izvaja to pravico. NCB bodo to pravico izvajale zlasti, kadar institucija, ki je vključena v dejansko poročevalsko populacijo, ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.

Člen 13

Prvo poročanje

1. Prvo poročanje v skladu s to uredbo se začne s podatki za junij 2010, samo za tabelo 5 pa vključno s podatki od decembra 2009 naprej.

2. Prvo poročanje po tej uredbi v zvezi s polji, ki ustrezajo sindiciranim posojilom v tabeli 1 v delu 2 Priloge I, se začne s podatki za december 2011.

3. Prvo poročanje v skladu s to uredbo v zvezi s polji, ki ustrezajo državam članicam, ki so sprejele euro, v tabeli 3 v delu 3 Priloge I se začne s prvimi četrtletnimi podatki po dnevu, ko so sprejele euro.

4. Prvo poročanje po tej uredbi v zvezi s polji, ki ustrezajo državam članicam, ki niso sprejele eura, v tabelah 3 in 4 v delu 3 Priloge I se začne s prvimi četrtletnimi podatki po dnevu njihovega pristopa k EU. Če se zadevna NCB odloči, da ne bo zahtevala prvega poročanja za nepomembne podatke, ki se začne s prvimi četrtletnimi podatki po dnevu pristopa zadevne države članice ali držav članic k EU, se poročanje začne 12 mesecev po tem, ko NCB obvesti poročevalske enote, da zahteva podatke.

Člen 14

Razveljavitev

1. Uredba (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) se razveljavi z učinkom od 1. julija 2010.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razlagajo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 15

Končna določba

Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2010.









PRILOGA I

DENARNE FINANČNE INSTITUCIJE IN ZAHTEVE ZA STATISTIČNO POROČANJE

Uvod

Statistični sistem sodelujočih držav članic, ki obsega bilanco stanja v sektorju denarnih finančnih institucij (MFI), vsebuje naslednja glavna elementa:

(a) seznam MFI za statistične namene (za opredelitev nekaterih MFI glej del 1) in

(b) specifikacijo statističnih informacij, ki jih te MFI poročajo z mesečno, četrtletno in letno frekvenco (glej dele 2, 3, 4, 5, 6 in 7).

Z namenom pridobivanja popolnih informacij o bilancah stanja MFI je treba, da se nekatere zahteve za poročanje naložijo tudi drugim finančnim posrednikom razen zavarovalnim družbam in pokojninskim skladom (DFP), kadar delujejo v kontekstu finančnih dejavnosti, ki vključujejo delnice/enote skladov denarnega trga (SDT). Nacionalne centralne banke (NCB) zbirajo te statistične informacije od MFI in DFP v skladu z delom 2 in v skladu z nacionalnimi ureditvami, ki se opirajo na harmonizirane opredelitve in razvrstitve, določene v členu 1 in Prilogi II.

Stanje denarja vključuje bankovce in kovance v obtoku ter druge denarne obveznosti MFI (vloge in drugi finančni instrumenti, ki so bližnji substituti za vloge). Protipostavke denarnih stanj vsebujejo vse druge postavke v bilanci stanja MFI. ECB pripravi tudi finančne transakcije, izpeljane iz stanj in drugih podatkov, vključno s podatki o prevrednotovalnih popravkih, ki jih poročajo MFI (glej del 5).

Statistične informacije, ki jih zahteva ECB, so povzete v delu 8.

DEL 1

Opredelitev nekaterih MFI

Oddelek 1: Opredelitev nekaterih MFI na podlagi načel za zamenljivost vlog

1.1. Finančne institucije razen kreditnih institucij, ki izdajajo finančne instrumente, ki štejejo za bližnje substitute za vloge, se razvrstijo kot MFI, pod pogojem, da so tudi z drugih vidikov v skladu z opredelitvijo MFI. Razvrstitev temelji na merilih za zamenljivost vlog (tj. ali so obveznosti razvrščene kot vloge), ki se določi po njihovi likvidnosti, pri čemer se kombinirajo značilnosti prenosljivosti, pretvorljivosti, gotovosti in tržnosti ter upoštevajo, kjer je primerno, obdobje njihove izdaje. Ta merila za zamenljivost vlog se uporabljajo tudi pri ugotavljanju, ali je treba obveznosti razvrstiti kot vloge, razen če za te obveznosti obstaja ločena kategorija.

1.2. Za namene ugotavljanja zamenljivosti vlog in razvrščanja obveznosti kot vloge: — se prenosljivost nanaša na možnost mobilizacije sredstev, vplačanih za finančni instrument z uporabo plačilnih sredstev, kot so čeki, prenosni nalogi, neposredne obremenitve ali podobna sredstva, — se pretvorljivost nanaša na možnost in stroške pretvorbe finančnih instrumentov v gotovino ali prenosljive vloge; izguba davčnih ugodnosti v primeru take pretvorbe se lahko obravnava kot neke vrste kazen, ki zmanjša stopnjo likvidnosti, — gotovost pomeni natančno vnaprejšnje poznavanje kapitalske vrednosti finančnega instrumenta, izražene v nacionalni valuti, in — se vrednostni papirji, ki kotirajo in se z njimi redno trguje na organiziranem trgu, štejejo za tržne. Za delnice v odprtih kolektivnih naložbenih podjemih trg v običajnem pomenu ne obstaja. Kljub temu vlagatelji poznajo dnevno kotacijo delnic in lahko dvignejo sredstva po tej ceni.

▼M1

Oddelek 2: Specifikacije meril za opredelitev SDT

Za namen člena 1a te uredbe:

(a) se šteje, da ima instrument denarnega trga visoko kreditno kvaliteto, če je prejel eno od dveh najvišjih možnih kratkoročnih bonitetnih ocen od vsake priznane bonitetne agencije, ki ga je ocenila, v primeru neocenjenega instrumenta pa, če ima enakovredno kvaliteto, ki se določi po internem ocenjevalnem postopku družbe za upravljanje. Kadar priznana bonitetna agencija deli svojo najvišjo kratkoročno oceno v dve kategoriji, se ti dve oceni štejeta kot ena kategorija in torej kot najvišja možna ocena;

(b) lahko sklad denarnega trga, ne glede na zahtevo iz odstavka (a), ima državne instrumente, katerih kvaliteta je najmanj v naložbenem razredu, pri čemer „državni instrumenti“ pomenijo instrumente denarnega trga, ki jih izda ali zanje jamči centralni, regionalni ali lokalni organ ali centralna banka države članice, ECB, Evropska unija ali Evropska investicijska banka;

(c) pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja za vrednostne papirje, vključno s strukturiranimi finančnimi instrumenti, izračun zapadlosti temelji na preostali zapadlosti do rednega odplačila instrumentov. Kadar pa finančni instrument vsebuje prodajno opcijo, se lahko namesto te preostale zapadlosti uporabi datum izvršitve prodajne opcije, vendar samo, če so ves čas izpolnjeni naslednji pogoji: — družba za upravljanje lahko prosto izvrši prodajno opcijo na datum izvršitve, — izvršilna cena za prodajno opcijo je blizu pričakovani vrednosti instrumenta ob naslednjem datumu izvršitve, — iz naložbene strategije SDT sledi, da bo opcija zelo verjetno izvršena ob naslednjem datumu izvršitve;

(d) se pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja in tehtane povprečne zapadlosti upošteva vpliv izvedenih finančnih instrumentov, vlog in tehnik učinkovitega upravljanja portfelja;

(e) „tehtana povprečna zapadlost“ pomeni meritev povprečnega časa do zapadlosti vseh vrednostnih papirjev v skladu in je tehtana tako, da odraža relativne deleže posameznih instrumentov, pri čemer se domneva, da je zapadlost instrumenta s spremenljivo obrestno mero preostali čas do naslednje uskladitve obrestne mere z obrestno mero na denarnem trgu in ne preostali čas do takrat, ko mora biti vrnjena vrednost glavnice vrednostnega papirja. V praksi se tehtana povprečna zapadlost uporablja za merjenje občutljivosti SDT na spreminjanje obrestnih mer na denarnem trgu;

(f) „tehtano povprečno trajanje“ pomeni tehtano povprečje preostale zapadlosti posameznega vrednostnega papirja v skladu, kar pomeni čas do popolnega vračila glavnice, brez upoštevanja obresti in brez diskontiranja. V nasprotju z izračunom tehtane povprečne zapadlosti pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja za vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero in strukturirane finančne instrumente ni mogoče uporabiti datumov sprememb obrestne mere, temveč se uporablja samo končna zapadlost, določena za vrednostni papir. Tehtano povprečno trajanje se uporablja za merjenje kreditnega tveganja, kajti dlje kot je odloženo vračilo glavnice, večje je kreditno tveganje. Tehtano povprečno trajanje se uporablja tudi za omejevanje likvidnostnega tveganja;

(g) „instrumenti denarnega trga“ pomenijo instrumente, s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu in ki so likvidni, njihovo vrednost pa je mogoče kadar koli natančno določiti;

(h) „družba za upravljanje“ pomeni družbo, katere redna dejavnost je upravljanje portfelja SDT.

▼B

DEL 2

Bilanca stanja (mesečna stanja)

ECB za pripravo denarnih agregatov in protipostavk za ozemlje sodelujočih držav zahteva podatke v tabeli 1, kot sledi:

1. Kategorije instrumentov

(a) Obveznosti

Relevantne kategorije instrumentov so: gotovina v obtoku, obveznosti iz naslova vlog, izdane delnice/enote SDT, izdani dolžniški vrednostni papirji, kapital in rezerve ter preostale obveznosti. Da bi ločili denarne in nedenarne obveznosti, so tudi obveznosti iz naslova vlog razčlenjene na vloge čez noč, vezane vloge, vloge na odpoklic z odpovednim rokom in pogodbe o začasni prodaji (repo). Glej opredelitve pojmov v Prilogi II.

(b) Sredstva

Relevantne kategorije instrumentov so: gotovina, posojila, vrednostni papirji razen delnic, delnice/enote SDT, delnice in drugi lastniški kapital, osnovna sredstva in preostala sredstva. Glej opredelitve pojmov v Prilogi II.

2. Razčlenitev po zapadlosti

Ločitev po prvotni zapadlosti predstavlja substitut za podrobnosti o instrumentih, kadar finančni instrumenti na različnih trgih niso popolnoma primerljivi.

(a) Obveznosti

Ločnice za razrede zapadlosti (ali za obdobja odpoklica) so: za vezane vloge pri zapadlosti eno leto in dve leti od izdaje; in za vloge na odpoklic z odpovednim rokom tri mesece in dve leti. Repo posli niso razčlenjeni po zapadlosti, ker so to običajno zelo kratkoročni instrumenti (običajno z zapadlostjo do treh mesecev od izdaje). Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo MFI, so razčlenjeni na tiste z zapadlostjo enega leta in dveh let. Za delnice/enote, ki jih izdajo SDT, razčlenitev po zapadlosti ni potrebna.

(b) Sredstva

Ločnice za razrede zapadlosti so: za posojila MFI rezidentom (razen MFI in državi) sodelujočih držav članic po podsektorjih in nadalje za posojila MFI gospodinjstvom po namenu, po razredu zapadlosti eno leto in pet let; in za imetja MFI dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale druge MFI v sodelujočih državah članicah, po razredu zapadlosti eno in dve leti, da bi se pri izračunu denarnih agregatov omogočilo pobotanje imetij tega instrumenta med MFI.

3. Razčlenitev po namenu in ločena opredelitev posojil samostojnim podjetnikom posameznikom/neinkorporiranim partnerstvom

Posojila gospodinjstvom in nepridobitnim izvajalcem storitev za gospodinjstva se nadalje razčlenijo po namenu posojila (posojila za nakup potrošnih dobrin, nepremičnin, drugo). Znotraj kategorije „ostalo“ je treba posojila, odobrena samostojnim podjetnikom posameznikom/neinkorporiranim partnerstvom (SPP/NP), posebej označiti (glej opredelitve kategorij instrumentov v delu 2 v Prilogi II in opredelitve sektorjev v delu 3 v Prilogi II). NCB se lahko odpovejo zahtevi po ločeni opredelitvi posojil samostojnim podjetnikom posameznikom/neinkorporiranim partnerstvom, kadar ti predstavljajo manj kot 5 % skupnega posojanja gospodinjstvom v sodelujoči državi članici.

4. Razčlenitev po valutah

Za bilančne postavke, ki se lahko uporabijo pri urejanju denarnih agregatov, morajo biti stanja v eurih opredeljena ločeno, tako da ima ECB možnost opredelitve denarnih agregatov glede stanj, denominiranih v vseh valutah združeno ali samo v eurih.

5. Razčlenitev po sektorju in rezidenčnosti nasprotnih strank

5.1. Urejanje denarnih agregatov in protipostavk, ki se nanašajo na sodelujoče države članice, zahteva določitev tistih nasprotnih strank na ozemlju sodelujočih držav članic, ki tvorijo sektor imetnikov denarja. Za ta namen se nasprotne stranke, ki niso MFI, delijo po ESR 95 (glej del 3 Priloge ΙΙ) na državo (S.13), pri čemer je centralna država (S.1311) v skupnih obveznostih iz naslova vlog opredeljena ločeno, in druge rezidenčne sektorje. Da bi izračunali mesečno sektorsko dezagregacijo denarnih agregatov in kreditnih protipostavk, se drugi rezidenčni sektorji naprej razčlenijo na naslednje podsektorje: drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124), zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125), nefinančne družbe (S.11) in gospodinjstva + neprofitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15). Za samostojne podjetnike posameznike/neinkorporirana partnerstva glej oddelek 3. Skupne obveznosti iz naslova vlog in kategorij vlog „vezane vloge nad dvema letoma“, „vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma“ in „repo“ se za namene sistema obveznih rezerv ECB dodatno razčlenijo na kreditne institucije, druge nasprotne stranke, ki so MFI, in centralno državo.

5.2. Pri skupnih obveznostih iz naslova vlog, obveznostih iz naslova vezanih vlog do dveh let in kategorijo sredstev „vrednostni papirji razen delnic“ se dodatno razčlenijo nasprotne stranke, ki so družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev.

5.3. Nekatere vloge/posojila, ki izhajajo iz repo/povratnih repo poslov ali sorodnih operacij z „drugi finančni posredniki (S.123) + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.124)“, so lahko povezani s transakcijami s centralno nasprotno stranko. Centralna nasprotna stranka je subjekt, ki se pravno umesti med nasprotne stranke pri pogodbah na finančnih trgih, tako da postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. Ker take transakcije pogosto nadomeščajo dvostranske posle med MFI, se kategorija obveznosti „repo“ dodatno razčleni glede na posli s temi nasprotnimi strankami. Podobno se dodatno razčleni kategorija sredstev „posojila“ glede na pogodbe o začasni prodaji s temi nasprotnimi strankami.

5.4. Nasprotne stranke na domačem ozemlju in na ozemlju drugih sodelujočih držav članic so opredeljene ločeno in obravnavane na enak način v vseh statističnih razčlenitvah. Ne zahteva se geografska razčlenitev nasprotnih strank zunaj ozemlja sodelujočih držav članic. Nasprotne stranke na ozemlju sodelujočih držav članic se opredelijo glede na njihov domači sektor ali institucionalno klasifikacijo v skladu s seznamom MFI za statistične namene in sektorski priročnik ECB ( 13 ), ki sledi načelom klasifikacije, ki so skladni z ESR 95, kolikor je mogoče.

5.5. V primeru delnic/enot SDT, ki so jih izdale MFI sodelujočih držav članic, poročevalske enote poročajo najmanj podatke o rezidenčnosti imetnikov po razčlenitvi domači/druge sodelujoče države članice/ostali svet, da bi se omogočila izključitev imetij nerezidentov v sodelujočih državah članicah. V zvezi z registriranimi delnicami/enotami SDT poročajo izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, v mesečni bilanci stanja podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov njihovih izdanih delnic/enot. V zvezi s prinosniškimi delnicami/enotami poročajo poročevalske enote podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT v skladu s pristopom, ki ga določi pristojna NCB v soglasju z ECB. Ta zahteva je omejena na eno od naslednjih možnosti ali kombinacijo teh možnosti, ki se izberejo ob upoštevanju organiziranosti upoštevnih trgov in nacionalnih pravnih ureditev v zadevni državi članici. NCB bo to periodično spremljala. (a) SDT izdajatelji: SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, poročajo podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov njihovih izdanih delnic/enot. Take informacije lahko zagotovi agent, ki distribuira delnice/enote, ali kateri koli drugi subjekt, udeležen pri izdaji, odkupu ali prenosu delnic/enot. (b) MFI in DFP kot skrbniki delnic/enot SDT: Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot skrbniki delnic/enot SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in so v skrbništvu v imenu imetnika ali drugega posrednika, ki prav tako deluje kot skrbnik. Ta možnost se uporabi, če (i) skrbnik razlikuje delnice/enote SDT, ki so v skrbništvu v imenu imetnikov, od tistih, ki so v skrbništvu v imenu drugih skrbnikov; in če (ii) je večina delnic/enot SDT v skrbništvu domačih rezidenčnih institucij, ki so razvrščene med finančne posrednike (MFI ali DFP). (c) MFI in DFP kot poročevalci transakcij, ki jih rezidenti opravijo z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT: Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot poročevalci transakcij, ki jih opravijo rezidenti z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in s katerimi trgujejo v imenu imetnika ali drugega posrednika, prav tako udeleženega pri transakciji. Ta možnost se uporabi, če (i) je zajetje poročanja celovito, tj. zajema v bistvenem delu vse transakcije, ki jih opravijo poročevalske enote; (ii) se zagotovijo točni podatki o nakupih in prodajah z nerezidenti sodelujočih držav članic; (iii) so razlike med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo enakih delnic/enot, brez provizij, minimalne; in (iv) je znesek delnic/enot, ki jih izda rezidenčni SDT in ki jih imajo nerezidenti sodelujočih držav članic, majhen. (d) Če se možnosti (a) do (c) ne uporabijo, poročevalske enote, vključno z MFI in DFP, poročajo ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij.

Tabela 1

Mesečna stanja (13)







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet D. Nerazporejeno MFI (3) Ne-MFI MFI (3) Ne-MFI Skupaj Banke Ne-banke Kreditne institucije od tega: kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB in NCB Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Kreditne institucije od tega: kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB in NCB Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupno Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123+S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123+S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) od tega: osrednje nasprotne stranke (4) od tega: DPFS od tega: centralne nasprotne stranke (4) od tega: DPFS (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) (m) (n) (o) (p) (q) (r) (s) (t) OBVEZNOSTI 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge * * * * * * * — do 1 leta — nad 1 letom Od tega prenosljive vloge Od tega do 2 let Od tega sindicirana posojila 9e Euro * * * * 9.1e Čez noč * * * * Od tega prenosljive vloge 9.2e Vezane do 1 leta * * * * nad 1 letom in do 2 let * * * * nad 2 letoma * * * * * * * * * * * 9.3e Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev * * * * nad 3 meseci * * * * od tega nad 2 letoma (2) * * * * * * * * * * * 9.4e Repo * * * * * * * * * * * 9x Tuje valute 9.1x Čez noč * * * * 9.2x Vezane do 1 leta * * * * nad 1 letom in do 2 let * * * * nad 2 letoma * * * * * * * * * * * 9.3x Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev * * * * nad 3 meseci * * * * od tega nad 2 letoma (2) * * * * * * * * * * * 9.4x Repo * * * * * * * * * * * 10. Delnice/enote SDT (3) 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji 11e. Euro — do 1 leta * — nad 1 letom in do 2 let * od tega do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % — nad 2 letoma * 11x Tuje valute — do 1 leta * — nad 1 letom in do 2 let * Od tega do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % — nad 2 letoma * 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti Tabela 1 – Obveznosti







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet D. Nerazporejeno MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) od tega: centralna nasprotna stranka (4) od tega: DPFS Skupaj Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila od tega: centralna nasprotna stranka (4) od tega: DPFS Skupaj Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila od tega: SP/NP (5) od tega: SP/NP (5) od tega: SP/NP (5) SREDSTVA 1. Gotovina 1e od tega v eurih 2. Posojila — do 1 leta — nad 1 letom in do 5 let — nad 5 let od tega: sindicirana posojila od tega: repo 2e od tega euro od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah 3. Vrednostni papirji razen delnic 3e Euro do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 3x Tuje valute do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 4. Delnice/enote SDT 5. Delnice in drugi lastniški kapital 6. Osnovna sredstva 7. Preostala sredstva Tabela 1 – Sredstva

DEL 3

Bilanca stanja (četrtletna stanja)

Da bi lahko naprej analizirala denarna gibanja in zadostila drugim statističnim namenom, ECB zahteva v zvezi s ključnimi postavkami naslednje:

1. Razčlenitev po podsektorjih, zapadlosti in nepremičninskem zavarovanju za posojila subjektom sodelujočih držav članic, ki niso MFI (glej tabelo 2). To se zahteva, da bi omogočili spremljanje popolne strukture celotnega kreditnega financiranja MFI (posojila in vrednostni papirji) do sektorja imetnikov denarja po podsektorjih in zapadlosti. Za nefinančne družbe in gospodinjstva se zahtevajo nadaljnje postavke „od tega“, ki izkazujejo posojila, zavarovana z nepremičninami. Za posojila, denominirana v eurih, s prvotno zapadlostjo nad enim letom in nad dvema letoma do nefinačnih družb in gospodinjstev se zahtevajo nadaljnje postavke „od tega“ glede določenih preostalih zapadlosti in obdobij sprememb obrestne mere (glej tabelo 2). Sprememba obrestne mere se razume kot sprememba obrestne mere za posojilo, ki je predvidena v trenutni posojilni pogodbi. Posojila, za katera je določena sprememba obrestne mere, med drugim vključujejo posojila z obrestnimi merami, ki se periodično revidirajo v skladu s spreminjanjem indeksa (npr. EURIBOR), posojila, katerih obrestna mera se redno revidira („variabilna obrestna mera“), in posojila, katerih obrestna mera se revidira po diskreciji MFI.

2. Razčlenitev obveznosti iz naslova vlog, ki jih imajo MFI do države (razen do centralne države) v sodelujočih državah članicah po podsektorjih (glej tabelo 2). To se zahteva kot dopolnilna informacija k mesečnemu poročanju.

3. Sektorska razčlenitev postavk z nasprotnimi strankami zunaj sodelujočih držav članic (nesodelujoče države članice in ostali svet) (glej tabelo 2). Sektorska klasifikacija v skladu s sistemom nacionalnih računov (SNR 93) se uporabi, kjer ESR 95 ne velja.

4. Razčlenitev po državah (glej tabelo 3). Ta razčlenitev se zahteva zaradi nadaljnje analize denarnih gibanj, pa tudi za namene prehodnih zahtev in za nadzor kakovosti podatkov.

5. Razčlenitev po valutah (glej tabelo 4). Ta razčlenitev se zahteva, da bi se omogočil izračun transakcij za denarne agregate in protipostavke, prilagojene za tečajne razlike, kadar ti agregati vključujejo vse valute združeno.







Tabela 2 Četrtletna stanja (sektorska razčlenitev) POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet Ne-MFI Ne-MFI Skupno Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Banke Ne-banke Skupaj Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Skupaj Centralna država (S.1311) Ostali sektor država Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Država Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Federalna država (S.1312) Lokalna država (S.1313) Skladi socialne varnosti (S.1314) Skupno Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila Skupaj Federalna država (S.1312) Lokalna država (S.1313) Skladi socialne varnosti (S.1314) Skupaj Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje Nepremičninsko zavarovanje OBVEZNOSTI 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge M M M 9.1. Čez noč M M M M M M M M M M M M 9.2. Vezane M M M M M M M M M M M M 9.3. Na odpoklic z odpovednim rokom M M M M M M M M M M M M 9.4. Repo M M M M M M M M M M M M 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti SREDSTVA 1. Gotovina 2. Posojila M M M M M do 1 leta M M M M M M M M nad 1 letom in do 5 let M M M M M M M M nad 5 leti M M M M M M M M 2e Euro Posojila s prvotno zapadlostjo nad 1 letom Od tega: Posojila s preostalo zapadlostjo 1 leto ali manj Od tega: Posojila s preostalo zapadlostjo nad 1 letom in s spremembo obrestne mere v naslednjih 12 mesecih Posojila s prvotno zapadlostjo nad 2 letoma Od tega: Posojila s preostalo zapadlostjo 2 leti ali manj Od tega: Posojila s preostalo zapadlostjo nad 2 letoma in s spremembo obrestne mere v naslednjih 24 mesecih 3. Vrednostni papirji razen delnic M M M M M do 1 leta nad 1 letom 4. Delnice/enote SDT 5. Delnice in drugi lastniški kapital M M M 6. Osnovna sredstva 7. Preostala sredstva M Zahteve po mesečnih podatkih, glej tabelo 1.







Tabela 3 Četrtletna stanja (razčlenitev po državah) POSTAVKE BILANCE STANJA Vsaka druga sodelujoča država članica (tj. brez domačega sektorja) in vsaka druga država članica EU Ostali svet (brez EU) država članica država članica država članica država članica OBVEZNOSTI 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge od MFI od ne-MFI 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti SREDSTVA 1. Gotovina 2. Posojila MFI ne-MFI 3. Vrednostni papirji razen delnic ki jih izdajo MFI do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma ki jih izdajo ne-MFI 4. Delnice/enote SDT 5. Delnice in drugi lastniški kapital 6. Osnovna sredstva 7. Preostala sredstva







Tabela 4 Četrtletna stanja (razčlenitev po valutah) POSTAVKE BILANCE STANJA Vse valute združeno Euro Valute EU razen eura Valute, razen valut držav članic EU, združeno Skupaj valuta države članice EU valuta države članice EU valuta države članice EU GBP Skupaj USD JPY CHF Preostale valute združeno OBVEZNOSTI 9. Vloge A. Domače od MFI M M od ne-MFI M B. Druge sodelujoče države članice od MFI M M od ne-MFI M C. Ostali svet do 1 leta M nad 1 letom M od bank Q od ne-bank 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji M M 12. Kapital in rezerve M 13. Preostale obveznosti M SREDSTVA 2. Posojila A. Domača MFI M ne-MFI M M B. Druge sodelujoče države članice MFI M ne-MFI M M C. Ostali svet do 1 leta M nad 1 letom M bankam Q ne-bankam 3. Vrednostni papirji razen delnic A. Domači ki jih izdajo MFI M M ki jih izdajo ne-MFI M M B. Druge sodelujoče države članice ki jih izdajo MFI M M ki jih izdajo ne-MFI M M C. Ostali svet ki jih izdajo banke Q ki jih izdajo ne-banke 4. Delnice/enote SDT A. Domače M B. Druge sodelujoče države članice M C. Ostali svet M 5. + 6. + 7. Preostala sredstva M M Zahteve po mesečnih podatkih, glej tabelo 1. Q Zahteve po četrtletnih podatkih, glej tabelo 2.

DEL 4

Nebilančne informacije (letni podatki)

Za plačilno statistiko in druge namene ECB zahteva naslednji postavki:

1. Število računov s prenosljivimi vlogami čez noč. Ta postavka se nanaša na število računov s prenosljivimi vlogami čez noč (glej opredelitve kategorij instrumentov v delu 2 Priloge ΙΙ) pri instituciji poročevalki.

2. Število računov s prenosljivimi vlogami čez noč: povezani s spletom/osebnim računalnikom (PC) Ta postavka se nanaša na število računov s prenosljivimi vlogami čez noč pri instituciji poročevalki, do katerih lahko imetnik dostopi in jih uporabi elektronsko preko spletnega/PC-bančništva z uporabo posebne programske opreme in posebnih telekomunikacijskih zvez z namenom izvrševanja plačil. Prenosljive vloge čez noč z dostopom preko telefonskega in mobilnega bančništva niso vključene, razen če so dostopne tudi preko spletnega ali PC-bančništva.







Tabela Letni podatki NEBILANČNE POSTAVKE A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet D. Nerazporejeno Ne-MFI Ne-MFI Ne-banke Ne-MFI (1) Število računov s prenosljivimi vlogami čez noč Število računov s prenosljivimi vlogami čez noč, dostopnimi preko spleta/osebnega računalnika (1) Ne-banke za ostali svet.

DEL 5

Poročanje prevrednotovalnih popravkov za urejanje transakcij

Za urejanje transakcij v zvezi z denarnimi agregati in protipostavkami za ozemlje sodelujočih držav članic ECB zahteva prevrednotovalne popravke v zvezi z odpisi/delnimi odpisi posojil in cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev:

1. Odpisi/delni odpisi posojil

Popravek v zvezi z odpisi/delnimi odpisi posojil se poroča zato, da lahko ECB ureja finančne transakcije iz stanj, sporočenih v dveh zaporednih poročevalskih obdobjih. Popravek odraža vsakršne spremembe v sporočenem stanju posojil v skladu z deloma 2 in 3, ki so nastale zaradi delnih odpisov, vključno z odpisovanjem celotnega neporavnanega zneska posojila (odpis). Popravek bi moral odraziti tudi spremembe rezervacij za posojila, če NCB določi, da so stanja v bilanci stanja evidentirana v neto zneskih brez rezervacij. Vključeni so tudi odpisi/delni odpisi posojil, ki so pripoznani v času, ko se posojilo proda ali prenese na tretjo osebo, če jih je mogoče opredeliti.

Minimalne zahteve za odpise/delne odpise posojil so določene v tabeli 1A.

2. Cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev

Popravek v obliki cenovnega prevrednotenja vrednostnih papirjev se nanaša na nihanja v vrednotenju vrednostnih papirjev, ki nastanejo zaradi spremembe cene, po kateri so vrednostni papirji evidentirani ali se z njimi trguje. Popravek vključuje spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj v bilanci stanja na koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so vrednostni papirji evidentirani, tj. potencialne dobičke/izgube. Vsebuje lahko tudi spremembe v vrednotenju, ki izhajajo iz transakcij z vrednostnimi papirji, tj. realizirane dobičke/izgube.

Minimalne zahteve za cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev so določene v tabeli 1A.

Za poročanje na strani obveznosti v bilanci stanja minimalna zahteva ni določena. Če pa imajo običajni postopki vrednotenja, ki jih poročevalske enote uporabljajo za izdane dolžniške vrednostne papirje, za posledico spremembe v stanjih le-teh na koncu obdobja, lahko NCB zbirajo podatke, povezane s temi spremembami. Ti podatki se poročajo kot popravki v okviru kategorije „druga prevrednotenja“.

Tabela 1A

Mesečni prevrednotovalni popravki (18)







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet D. Nerazporejeno MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI od tega kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB, NCB Država Drugi rezidenčni sektorji od tega kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, ECB, NCB Država Drugi rezidenčni sektorji Centralna država Ostali sektor država Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Centralna država Ostali sektor država Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) OBVEZNOSTI 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge do 1 leta nad 1 letom 9e Euro 9.1e Čez noč 9.2e Vezane do 1 leta nad 1 letom do 2 let nad 2 letoma 9.3e Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev nad 3 meseci od tega nad 2 letoma 9.4e Repo 9.x Tuje valute 9.1x Čez noč 9.2x Vezane do 1 leta nad 1 letom do 2 let nad 2 letoma 9.3x Na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev nad 3 meseci od tega nad 2 letoma 9.4x Repo 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji 11e Euro do 1 leta * nad 1 letom do 2 let * nad 2 letoma * 11x Tuje valute do 1 leta * nad 1 do 2 let * nad 2 letoma * 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti Tabela 1A – Obveznosti







POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet D. Nerazporejeno MFI Ne-MFI MFI Ne-MFI Država Drugi rezidenčni sektorji Država Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila od tega: SP/NP (3) od tega: SP/NP (3) SREDSTVA 1. Gotovina 1e od tega euro 2. Posojila MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM do 1 leta nad 1 letom do 5 let nad 5 let od tega: sindicirana posojila MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM 2e od tega euro 3. Vrednostni papirji razen delnic od tega: nad 2 letoma (2) MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM 3e Euro (no cell) do 1 leta nad 1 letom do 2 let nad 2 letoma 3x Tuje valute (no cell) do 1 leta nad 1 letom do 2 let nad 2 letoma 4. Delnice/enote SDT 5. Delnice in drugi lastniški kapital (2) MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM MINIMUM 6. Osnovna sredstva 7. Preostala sredstva Tabela 1A – Sredstva

DEL 6

Zahteve za poročanje listinjenja posojil in drugih prenosov posojil

1. Opredelitve pojmov

Za namene tega dela pomeni „odprava pripoznanja“ umik posojila ali dela posojila iz stanj, sporočenih v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, vključno z umikom zaradi uporabe odstopanja, omenjenega v členu 8(6).

2. Splošne zahteve

Podatki se poročajo v skladu s členom 7(2) z dodatnimi zahtevami iz člena 7(4), kadar je to primerno. Vse postavke podatkov se razčlenijo glede na rezidenčnost in podsektor dolžnikov iz posojila, kakor je nakazano v naslovih stolpcev tabele 5. Odsvojena posojila med fazo skladiščenja pri listinjenju (ko listinjenje še ni dokončano, ker vrednostni papirji ali podobni instrumenti še niso bili izdani vlagateljem) se obravnavajo, kot da bi že bila olistinjena.

3. Zahteve za poročanje neto tokov olistinjenih ali drugače prenesenih posojil

3.1. MFI za namene člena 5(1) izračunavajo postavke v delih 1 in 2 v tabeli 5 kot neto tokove med upoštevnim obdobjem olistinjenih ali drugače odsvojenih posojil, zmanjšano za posojila, pridobljena med upoštevnim obdobjem. Posojila, ki so bila prenesena ali pridobljena od druge MFI v euroobmočju, in posojila, katerih prenos je bil posledica združitve, prevzema ali delitve poročevalske enote, niso vključena v izračun.

3.2. Postavke, navedene v oddelku 3.1, se razporedijo k deloma 1 in 2 tabele 5, kot sledi: (a) odsvojitve in pridobitve z učinkom na stanja posojil, ki se sporočajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, tj. odsvojitve, ki imajo za posledico odpravo pripoznanja, in pridobitve, ki imajo za posledico pripoznanje ali ponovno pripoznanje, se dodelijo v del 1; (b) odsvojitve in pridobitve brez učinka na stanja posojil, ki se sporočajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, tj. odsvojitve, ki nimajo za posledico odpravo pripoznanja, in pridobitve, ki nimajo za posledico pripoznanje ali ponovno pripoznanje, se dodelijo v del 2.

3.3. Postavke v delu 1 tabele 5 so, mesečno, naprej razčlenjene glede na nasprotno stranko pri prenosu posojila, pri čemer se razlikuje med družbami, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev (DPFS), od tega temi družbami, ki so rezidenčne v euroobmočju, in drugimi nasprotnimi strankami. Nadaljnji razčlenitvi po prvotni zapadlosti in namenu posojila se zahtevata četrtletno za določene postavke, kakor je nakazano v tabeli 5(b).

4. Zahteve za poročanje neporavnanih zneskov posojil, servisiranih pri listinjenju

4.1. Zahteve, navedene v členu 5(2), se uporabljajo ne glede na to, ali so servisirana posojila ali njim odgovarjajoče pravice servisiranja pripoznane v bilanci stanja poročevalske enote. Podatki se poročajo v skladu z delom 3 tabele 5.

4.2. V zvezi s posojili, servisiranimi za družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, ki so rezidenti v drugih državah članicah euroobmočja, MFI zagotavljajo nadaljnje razčlenitve z agregiranjem servisiranih posojil ločeno za vsako državo članico, v kateri je DPFS rezident.

4.3. NCB lahko zbirajo podatke iz člena 5(2) ali del teh podatkov po posameznih DPFS od MFI rezidentov, ki sodelujejo kot serviserji listinjenih posojil. Če NCB meni, da se podatki iz oddelka 4.1 in razčlenitve iz oddelka 4.2 lahko zbirajo po posameznih DPFS, obvesti MFI, ali se poročanje iz oddelkov 4.1 in 4.2 zahteva in v kakšnem obsegu.

5. Zahteve za poročanje za MFI, ki uporabljajo MRS 39 ali podobna nacionalna računovodska pravila

5.1. MFI, ki uporabljajo MRS 39 ali podobna pravila, poročajo o zneskih neporavnanih posojil ob koncu meseca, odsvojenih pri listinjenju, ki niso bila predmet odprave pripoznanja, v skladu z delom 4 tabele 5.

5.2. MFI, za katere se uporablja odstopanje iz člena 8(6), poročajo o neporavnanih zneskih posojil ob koncu četrtletja, odsvojenih pri listinjenju, ki so bila predmet odprave pripoznanja, a se še vedno pripoznavajo v računovodskih izkazih, v skladu z delom 4 tabele 5.







Tabela 5a Listinjenje in drugi prenosi posojil: mesečni podatki POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice C. Ostali svet Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Skupaj Ostali sektor država (S.1312 + S.1313 + S.1314) Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Skupaj Ostali sektor država (S.1312 + S.1313 + S.1314) Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) 1. Neto tokovi listinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije z učinkom na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 1.1. nasprotna stranka pri prenosu je DPFS 1.1.1. od tega: nasprotna stranka pri prenosu je DPFS iz euroobmočja 1.2. druge nasprotne stranke pri prenosu 2. Neto tokovi listinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije brez učinka na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 2.1. Vse nasprotne stranke pri prenosu 3. Neporavnani zneski posojil, servisiranih pri listinjenju (1) 4. Neporavnani zneski olistinjenih posojil, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno (2) 4.1. Skupaj 4.1.1. od tega olistinjeni preko DPFS iz euroobmočja







Tabela 5b Listinjenje in drugi prenosi posojil: četrtletni podatki POSTAVKE BILANCE STANJA A. Domači B. Druge sodelujoče države članice Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji Država (S.13) Drugi rezidenčni sektorji C. Ostali svet Skupaj Ostali sektor država (S.1312 + S.1313 + S.1314) Skupno Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Skupaj Ostali sektor država (S.1312 + S.1313 + S.1314) Skupaj Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) Nefinančne družbe (S.11) Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila Potrošniški krediti Stanovanjski krediti Ostala posojila SP/NP (3) SP/NP (3) 1. Neto tokovi listinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije z učinkom na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 1.1. nasprotna stranka pri prenosu je DPFS M M M M M M M M M M M M M Namen posojila do 1 leta nad 1 letom do 5 let nad 5 let 1.1.1. od tega: nasprotna stranka pri prenosu je DPFS iz euroobmočja M M M M M M M M M M M M do 1 leta nad 1 letom do 5 let nad 5 let 1.2. Druge nasprotne stranke pri prenosu M M M M M M M M M M M M M Namen posojila 2. Neto tokovi listinjenih ali drugače prenesenih posojil: transakcije brez učinka na poročana stanja posojil, izračunana kot odsvojitve minus pridobitve 2.1. Vse nasprotne stranke pri prenosu M M M M M M M M M M M M M 3. Neporavnani zneski posojil, servisiranih pri listinjenju 3.1. Servisirana posojila: vse DPFS do 1 leta nad 1 letom do 5 let nad 5 let 3.1.1. Servisirana posojila: od tega DPFS iz euroobmočja do 1 leta nad 1 letom do 5 let nad 5 let M Zahteve po mesečnih podatkih, glej tabelo 5a.

DEL 7

Poenostavljeno poročanje za manjše kreditne institucije

Kreditne institucije, na katere se nanašajo odstopanja iz člena 8(1)(d), se lahko izvzamejo iz naslednjih zahtev:

1. Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 4 dela 2.

2. Ločena opredelitev: — postavk s centralnimi nasprotnimi strankami, kot je navedeno v oddelku 5.3 dela 2, — sindiciranih posojil, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2, — dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do dveh let in nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 %, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2.

3. Sektorska razčlenitev, navedena v oddelku 3 dela 3.

4. Razčlenitev po državah, navedena v oddelku 4 dela 3.

5. Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 5 dela 3.

Poleg tega lahko te kreditne institucije izpolnijo zahteve za poročanje, navedene v delih 2, 5 in 6, s poročanjem podatkov samo četrtletno in v skladu s časovnimi zahtevami, določenimi za četrtletno statistiko v členu 6(3).

DEL 8

Povzetek

Povzetek razčlenitev za namene združenih bilanc stanja sektorja MFI ( 25 )







Kategorije instrumentov in zapadlosti POSTAVKE BILANCE STANJA SREDSTVA OBVEZNOSTI 1. Gotovina 2. Posojila do 1 leta (1) nad 1 letom in do 5 let (1) nad 5 let (1) od tega: sindicirana posojila od tega: repo od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih (euro) od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom (euro) od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah (euro) od tega: nepremičninsko zavarovanje (2) Posojila s prvotno zapadlostjo nad 1 letom (euro) od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 1 leta od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 1 letom in s spremembo obrestne mere v naslednjih 12 mesecih Posojila s prvotno zapadlostjo nad 2 letoma (euro) od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 2 let od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 2 letoma in s spremembo obrestne mere v naslednjih 24 mesecih 3. Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta (3) nad 1 letom in do 2 let (3) nad 2 letoma (3) 4. Delnice/enote SDT 5. Delnice in drugi lastniški kapital 6. Osnovna sredstva 7. Preostala sredstva 8. Gotovina v obtoku 9. Vloge do 1 leta (4) nad 1 letom (4) od tega prenosljive vloge od tega do 2 let od tega sindicirana posojila 9.1. Vloge čez noč od tega prenosljive vloge 9.2. Vezane vloge do 1 leta nad 1 letom in do 2 let nad 2 letoma 9.3. Vloge na odpoklic z odpovednim rokom do 3 mesecev nad 3 meseci od tega nad 2 letoma (5) 9.4. Repo 10. Delnice/enote SDT 11. Izdani dolžniški vrednostni papirji do 1 leta nad 1 letom in do 2 let od tega do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % nad 2 letoma 12. Kapital in rezerve 13. Preostale obveznosti NEBILANČNE POSTAVKE Število računov s prenosljivimi vlogami čez noč Število računov s prenosljivimi vlogami čez noč, dostopnimi preko spleta/osebnega računalnika







Kategorije nasprotnih strank in namenov SREDSTVA OBVEZNOSTI A. Domači rezidenti MFI Ne-MFI Država centralna država federalna države lokalna država skladi socialne varnosti. Drugi rezidenčni sektorji (6) drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) (6) od tega: centralne nasprotne stranke (2) od tega: DPFS (2) zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) (6) nefinančne družbe (S.11) (6) gospodinjstva in nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) (6) potrošniški krediti (2) stanovanjski krediti (2) ostala posojila (2) od tega: samostojni podjetniki posamezniki/neinkorporirana partnerstva (SP/NP) (2) A. Domači rezidenti MFI od tega: kreditne institucije Ne-MFI Država centralna država ostali sektor država federalna država lokalna država skladi socialne varnosti Drugi rezidenčni sektorji (6) drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) (6) od tega: centralne nasprotne stranke (2) od tega: DPFS (2) zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) nefinančne družbe (S.11) (6) gospodinjstva in nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) (6) (2) B. Rezidenti drugih držav članic euroobmočja MFI Ne-MFI Država centralna država federalna države lokalna država skladi socialne varnosti. Drugi rezidenčni sektorji (6) drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) (6) od tega: centralne nasprotne stranke (2) od tega: DPFS (2) zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) (6) nefinančne družbe (S.11) (6) gospodinjstva in nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) (6) potrošniški krediti (2) stanovanjski krediti (2) ostala posojila (2) od tega: samostojni podjetniki posamezniki/neinkorporirana partnerstva (SP/NP) (2) B. Rezidenti drugih držav članic euroobmočja MFI od tega: kreditne institucije Ne-MFI Država centralna država ostali sektor država federalna država lokalna država skladi socialne varnosti Drugi rezidenčni sektorji (6) drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) (6) od tega: centralne nasprotne stranke (2) od tega: DPFS (2) zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) (6) nefinančne družbe (S.11) (6) gospodinjstva in nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) (6) (2) C. Rezidenti ostalega sveta Banke Ne-banke Država Drugi rezidenti C. Rezidenti ostalega sveta Banke Ne-banke Država Drugi rezidenti D. Nerazporejeno D. Nerazporejeno Valute e euro x tuje valute – valute, razen eura (tj. valute drugih držav članic, USD, JPY, CHF, ostale valute) (7)

Opombe









PRILOGA II

NAČELA KONSOLIDIRANJA IN OPREDELITVE POJMOV

DEL 1

Konsolidiranje za statistične namene znotraj istega nacionalnega ozemlja

1. Poročevalska populacija je za vse sodelujoče države članice sestavljena iz MFI, ki so vključene na seznam MFI za statistične namene in rezidentke na ozemlju sodelujočih držav članic ( 33 ). To so: — institucije, ki so registrirane in se nahajajo na tem ozemlju, vključno s hčerinskimi družbami ( 34 ) matičnih družb zunaj tega ozemlja, in — podružnice institucij, ki imajo svojo glavno upravo zunaj tega ozemlja. Institucije, ki se nahajajo v finančnih središčih offshore, se statistično obravnavajo kot rezidenti ozemelj, na katerih se ta središča nahajajo.

2. MFI za statistične namene konsolidirajo posle vseh svojih pisarn (registriranega sedeža ali glavne uprave in/ali podružnic), ki se nahajajo na istem nacionalnem ozemlju. Konsolidiranje za statistične namene čez nacionalne meje ni dovoljeno. (a) Kadar so matična družba in njene hčerinske družbe MFI, ki se nahajajo na istem nacionalnem ozemlju, je matični družbi dovoljeno, da v svojih statističnih poročilih konsolidira posle teh hčerinskih družb, posle kreditnih institucij in drugih MFI pa vodi ločeno. (b) Če ima institucija podružnice na ozemlju drugih sodelujočih držav članic, potem registriran sedež ali glavna uprava v dani sodelujoči državi članici šteje postavke nasproti tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom drugih sodelujočih držav članic. In obratno, podružnica, ki se nahaja v dani sodelujoči državi članici, šteje postavke nasproti registriranemu sedežu ali glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije na ozemlju drugih sodelujočih držav članic za postavke nasproti rezidentom v drugih sodelujočih državah članicah. (c) Če ima institucija podružnice zunaj ozemlja sodelujočih držav članic, potem registriran sedež ali glavna uprava v dani sodelujoči državi članici šteje postavke nasproti tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom ostalega sveta. In obratno, podružnica, ki se nahaja v dani sodelujoči državi članici, šteje postavke nasproti registriranemu sedežu ali glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije, ki se nahajajo zunaj sodelujočih držav članic, za postavke nasproti rezidentom ostalega sveta.

DEL 2

Opredelitve kategorij instrumentov

1. Ta tabela zagotavlja podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih NCB pretvorijo v kategorije, ki se uporabljajo na nacionalni ravni v skladu s to uredbo ( 35 ). Opredelitve pojmov se nanašajo na ESR 95.

2. Zapadlost ob izdaji (prvotna zapadlost) se nanaša na določeno življenjsko dobo finančnega instrumenta, pred potekom katere ga ni mogoče odkupiti (npr. dolžniški vrednostni papirji) ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu določene kazni (npr. pri nekaterih vrstah vlog). Odpovedni rok ustreza obdobju med trenutkom, ko imetnik odda obvestilo o nameri, da bo odkupil instrument, in datumom, na katerega je imetniku dopuščeno brez kazni spremeniti ta instrument v gotovino. Finančni instrumenti se razvrščajo glede na odpovedni rok samo, če zapadlost ni dogovorjena.

Tabela

Kategorije instrumentov

KATEGORIJE SREDSTEV







Kategorija Opis glavnih značilnosti 1. Gotovina Imetja eurobankovcev in tujih bankovcev ter kovancev v obtoku, ki so v splošni rabi za izvrševanje plačil. 2. Posojila s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom do vključno petih let/nad petimi leti Za namene sistema poročanja ta kategorija vsebuje sredstva, ki jih poročevalske enote posojajo posojilojemalcem in ki niso evidentirana v dokumentih ali so predstavljena z enim samim dokumentom (tudi če je ta postal tržen). Ta kategorija vključuje zlasti sredstva v obliki vlog. Za to postavko lahko NCB zahtevajo tudi polno sektorsko razčlenitev. Ta postavka vključuje: (a) posojila, odobrena gospodinjstvom in nepridobitnim izvajalcem storitev za gospodinjstva, razčlenjena na: — potrošniške kredite (posojila, odobrena predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev). Potrošniški krediti, odobreni samostojnim podjetnikom posameznikom/neinkorporiranim partnerstvom, so vključeni v to kategorijo, če MFI poročevalka ve, da so posojila namenjena pretežno osebni potrošnji, — stanovanjske kredite (posojila, dana za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem). Ti krediti zajemajo s stanovanjskimi nepremičninami zavarovana posojila, namenjena za nakup hiše, in druga posojila za nakup hiš, odobrena na osebni podlagi ali zavarovana z drugimi oblikami sredstev. Stanovanjska posojila, odobrena samostojnim podjetnikom posameznikom/neinkorporiranim partnerstvom, so zajeta v tej kategoriji, razen če MFI poročevalka ve, da se hiša uporablja za pretežno poslovne namene, v tem primeru pa se ta posojila poročajo pod „ostala posojila, od tega samostojni podjetniki posamezniki/neinkorporirana partnerstva“, — ostalo (posojila, dana za druge namene kot potrošnjo in nakup hiše, na primer za poslovne namene, konsolidacijo dolgov, izobraževanje itd.). Ta kategorija lahko vključuje posojila samostojnim podjetnikom posameznikom/neinkorporiranim partnerstvom za namene potrošnje (glej del 3 Priloge II), če le-ta niso sporočena pod kategorijo „potrošniški krediti“. Poroča se postavka „od tega“, ki znotraj te kategorije ločeno izkazuje posojila, dana samostojnim podjetnikom posameznikom (glej del 3 Priloge II), razen če se uporabijo pogoji za zmanjšano poročanje; (b) dolgovi po kreditnih karticah. Za namene te uredbe ta kategorija zajema kredite, odobrene gospodinjstvom ali nefinančnim družbam bodisi preko kartic z odloženim plačilom (tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom, kot je opredeljeno spodaj) ali preko kreditnih kartic (tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovana posojila po kreditnih karticah). Dolg po kreditnih karticah se evidentira na namenskih računih za kreditne kartice in zato ni razviden iz tekočega računa ali računa s prekoračitvijo stanja. Posojilo po kreditni kartici z odloženim brezobrestnim plačilom je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po obrestni meri 0 % v obdobju med eno ali več plačilnimi transakcijami, izvršenimi s kartico v času enega obračunskega obdobja, in datumom, ko negativna stanja iz tega določenega računskega obdobja zapadejo v plačilo. Obrestovano posojilo po kreditni kartici je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po izteku enega ali več prejšnjih obračunskih obdobij, tj. dolgovani zneski na računu za kreditno kartico, ki še niso bili poravnani, ko je bilo to najprej mogoče, za katere se zaračuna obrestna mera ali progresivna obrestna mera, ki je običajno višja od 0 %. Pogosto morajo biti na mesec poplačani minimalni obroki, da se podaljšani kredit vsaj delno odplača. Nasprotna stranka pri teh oblikah kreditov je subjekt, ki odgovarja za vračilo neporavnanih zneskov v skladu z dogovorjeno pogodbo in ki se ujema z imetnikom kartice v primeru kartic za zasebno uporabo, ne pa tudi v primeru poslovnih kartic; (c) posojila revolving in prekoračitve stanja na računih. Posojila revolving so posojila, ki imajo vse od naslednjih lastnosti: (1) posojilojemalec lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrenega kreditnega limita brez poprejšnjega obvestila posojilodajalcu; (2) glede na črpanje in vračanje sredstev se znesek razpoložljivega kredita lahko povečuje in zmanjšuje; (3) kredit se lahko ponovno uporabi; (4) ni obveznosti rednega vračanja sredstev. Posojila revolving vključujejo zneske, pridobljene s kreditno linijo in ki še niso vrnjeni (neporavnani zneski). Kreditna linija je sporazum med posojilodajalcem in posojilojemalcem, ki posojilojemalcu dovoljuje, da črpa posojilo znotraj določenega obdobja in do določene meje ter da po lastni presoji vrne posojilo pred določenim datumom. Razpoložljivi zneski na kreditni liniji, ki niso bili dvignjeni ali pa so že bili vrnjeni, se ne obravnavajo pod nobeno kategorijo postavk bilance stanja. Prekoračitve stanja na računih so stanja v breme na tekočih računih. Tako posojila revolving kot prekoračitve stanja na računih ne zajemajo posojil po kreditnih karticah. Poroča se skupni znesek, ki ga dolguje posojilojemalec, ne glede na to, ali je znotraj ali zunaj predhodno dogovorjenega limita med posojilodajalcem in posojilojemalcem o višini in/ali najdaljšem obdobju posojila; (d) sindicirana posojila (ena posojilna pogodba, pri kateri kot posojilodajalec sodeluje več institucij). Sindicirana posojila zajemajo le tiste posle, pri katerih je posojilojemalec v posojilni pogodbi seznanjen s tem, da posojilo daje več posojilodajalcev. Za statistične namene se za sindicirana posojila štejejo le zneski, ki jih posojilodajalci dejansko izplačajo (ne pa celotne kreditne linije). Sindicirano posojilo običajno organizira in koordinira ena institucija (pogostokrat imenovana „vodilna banka“), dejansko pa ga da več udeležencev v sindikatu. Vsi udeleženci, vključno z vodilno banko, poročajo svoje deleže v posojilu do posojilojemalca (in ne do vodilne banke) med sredstvi svoje bilance stanja; (e) vloge, kakor so opredeljene pri kategoriji obveznosti 9; (f) finančni leasing, odobren tretjim osebam. Finančni leasing je pogodba, s katero pravni lastnik trajnega blaga (leasingodajalec) posodi ta sredstva tretji osebi (leasingojemalcu) za večji del, če že ne za celotno ekonomsko življenjsko dobo teh sredstev, v zameno za obroke, ki pokrijejo stroške blaga, povečane za znesek pripisanih obresti. Za leasingojemalca se domneva, da dejansko prejme vse koristi, ki izhajajo iz uporabe tega blaga, ter da nosi vse stroške in tveganja, ki so povezani z lastništvom. Za statistične namene se finančni leasingi obravnavajo kot posojila, ki jih leasingodajalec da leasingojemalcu (kar slednjemu omogoči nakup trajnega blaga). Sredstva (trajno blago), ki so posojena leasingojemalcu, se ne evidentirajo v bilanci stanja MFI; (g) slaba posojila, ki še niso bila vrnjena ali odpisana. Skupni znesek posojil, katerih vračilo je zapadlo ali je kako drugače delno ali popolnoma moteno, v skladu z opredelitvijo neplačila iz Direktive 2006/48/ES; (h) imetja netržnih vrednostnih papirjev Imetja vrednostnih papirjev razen delnic in drugega lastniškega kapitala, ki niso tržni ter z njimi ni mogoče trgovati na sekundarnih trgih, glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“; (i) posojila, s katerimi se trguje. Posojila, ki so dejansko postala tržna, je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“, pod pogojem, da so še naprej evidentirana z enim samim dokumentom in se z njimi praviloma trguje samo priložnostno; (j) podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil. Instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom (npr. vloge/posojila) poravnane, kar jim daje nekatere lastnosti „delnic in drugega lastniškega kapitala“. Za statistične namene se podrejeni dolg razvrsti bodisi med „posojila“ ali „vrednostne papirje razen delnic“ glede na naravo finančnega instrumenta. Če so vse oblike podrejenega dolga, ki jih imajo MFI, trenutno izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti v postavko „vrednostni papirji razen delnic“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev, in ne kot posojila; (k) terjatve na podlagi povratnih repo poslov ali posojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju. Protipostavka gotovine, izplačane v zameno za vrednostne papirje, ki so jih kupile poročevalske enote, ali posojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju, glej postavko obveznosti 9.4. Za namene te sheme poročanja razčlenitev posojil glede na nepremičninsko zavarovanje vključuje skupni znesek neporavnanih posojil, ki so zavarovana v skladu s točkami 13–19 dela 1 Priloge VIIΙ Direktive 2006/48/ES, s količnikom neporavnana posojila/zavarovanje 1 ali pod 1. Če poročevalska enota ne uporabi teh pravil, se posojila, ki se vključijo v to razčlenitev, določijo na podlagi pristopa, izbranega za izpolnitev kapitalskih zahtev. Naslednja postavka se ne obravnava kot posojilo: — posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja. — Posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja („skrbniška posojila“/„fiduciarna posojila“) so posojila, ki jih najame ena oseba („skrbnik“) v imenu tretje osebe („upravičenec“). Skrbniška posojila se za statistične namene ne evidentirajo v bilanci stanja skrbnikov, kadar tveganje in koristi iz naslova lastništva sredstev ostanejo upravičencu. Tveganja in koristi iz naslova lastništva ostanejo upravičencu, kadar: (a) upravičenec prevzame kreditno tveganje za posojilo (tj. skrbnik je odgovoren samo za upravno vodenje posojila); ali (b) je koristnikova naložba zavarovana pred izgubo, če gre skrbnik v likvidacijo (tj. skrbniško posojilo ni del sredstev skrbnika, ki se lahko razdelijo v primeru stečaja). 3. Vrednostni papirji razen delnic Imetja vrednostnih papirjev razen delnic ali drugega lastniškega kapitala, ki so tržni in se z njimi običajno trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu in ki ne dajejo imetniku lastniških pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka vključuje: (a) imetja vrednostnih papirjev, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji; (b) tržna posojila, ki so bila prestrukturirana v veliko število enakih dokumentov in s katerimi je mogoče trgovati na sekundarnih trgih (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v kategoriji 2i); (c) podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (glej tudi „podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil“ v kategoriji 2j). Vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani s pogodbo o začasni prodaji, ostanejo v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba zabeležiti v bilanco stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel (in ne le opcija za to). Kadar začasni pridobitelj proda vrednostne papirje, ki jih je prejel, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev. 3a/3b/3c Vrednostni papirji razen delnic s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma Te postavke vključujejo: (a) Imetja tržnih dolžniških vrednostnih papirjev (evidentiranih v dokumentih ali ne) s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma. (b) Tržna posojila s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki so prestrukturirana v veliko število enakih dokumentov in s katerimi se trguje na sekundarnih trgih. (c) Podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma. 4. Delnice/enote SDT Ta postavka sredstev vključuje imetja delnic/enot, ki jih izdajo skladi denarnega trga (SDT). Glej tudi opredelitev v Prilogi I, del 1, oddelek 2 (glej tudi kategorijo obveznosti 5 in kategorijo sredstev 10). 5. Delnice in drugi lastniški kapital Imetja vrednostnih papirjev, ki predstavljajo lastninske pravice v družbah ali nepravih družbah. Ti vrednostni papirji dajejo imetnikom v splošnem pravico do udeležbe v dobičku družb ali nepravih družb in do deleža v njihovih lastnih sredstvih ob likvidaciji. Tukaj so vključene delnice vzajemnih skladov (razen delnic/enot SDT). 6. Osnovna sredstva Ta kategorija vsebuje za namene sistema poročanja nefinančne terjatve, opredmetene ali neopredmetene, ki so namenjene za ponavljajočo se uporabo s strani poročevalskih enot, daljšo od enega leta. Te vključujejo zemljišča in zgradbe, ki jih zasedajo MFI, pa tudi opremo, programsko opremo in drugo infrastrukturo. Fiksna finančna sredstva niso vključena tukaj, temveč glede na vrsto instrumenta pod „posojila“/„vrednostni papirji, razen delnic“/„delnice in drugi lastniški kapital“ 7. Preostala sredstva Postavka „preostala sredstva“ je rezidualna postavka na strani sredstev v bilanci stanja in je opredeljena kot „sredstva, ki niso vključena drugje“. NCB lahko zahtevajo, da se poročajo posebne podpostavke, ki se vključijo v to postavko. Preostala sredstva lahko vključujejo: (a) izvedene finančne postavke s pozitivno bruto tržno vrednostjo. Izvedeni finančni instrumenti, ki se evidentirajo v bilanci stanja, so za statistične namene vključeni tukaj; (b) bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami. Postavke aktivnih časovnih razmejitev so terjatve v bilancah stanja MFI, ki niso knjižene v imenu strank, vendar so vseeno povezane s sredstvi strank (npr. sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo); (c) bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami. Tranzitne postavke predstavljajo sredstva (ki običajno pripadajo strankam), ki so v postopku prenosa med MFI. Postavke vključujejo čeke in druge oblike plačila, ki so poslani na izterjavo drugim MFI; (d) terjatve iz natečenih obresti na posojila. V skladu s splošnim načelom obračunskega računovodstva je treba terjatve iz obresti na posojila evidentirati v bilanci stanja, ko se obresti natečejo (tj. po obračunskem načelu), ne pa ko so dejansko prejete (tj. na podlagi plačila). Natečene obresti na posojila se razvrstijo v kategorijo „preostala sredstva“ na bruto osnovi. Natečene obresti so izločene iz posojila, na katero se nanašajo; (e) dividende, ki bodo še prejete; (f) terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo MFI; (g) protipostavka na strani sredstev za kovance, ki jih izda država (samo v bilancah stanja NCB). „Preostala sredstva“izključujejo finančne instrumente, ki imajo obliko finančnih sredstev (vključenih v druge postavke bilance stanja), nekatere finančne instrumente, ki nimajo oblike finančnih sredstev, kot so jamstva, zaveze, nadzorovana posojila in skrbniška posojila (ki so evidentirana zunaj bilance stanja) ter nefinančna sredstva, kot so zemljišče in borzno blago (ki so vključeni v „osnovna sredstva“)

KATEGORIJE OBVEZNOSTI







Kategorija Opis glavnih značilnosti 8. Gotovina v obtoku Kategorija obveznosti „gotovina v obtoku“ je opredeljena kot „bankovci in kovanci v obtoku, ki so v splošni uporabi za izvrševanje plačil“. Ta kategorija vključuje bankovce, ki jih izdajo ECB in NCB. Kovanci v obtoku niso obveznost MFI v sodelujočih državah članicah, temveč obveznosti centralne države. Vendar pa so kovanci del denarnih agregatov in po dogovoru se ta obveznost vnese pod kategorijo „gotovina v obtoku“. Protipostavko te obveznosti je treba vključiti pod „preostala sredstva“. 9. Vloge Zneski (delnice, vloge ali drugo), ki jih poročevalske enote dolgujejo upnikom in ki ustrezajo lastnostim, opisanim v Prilogi I, delu 1, oddelku 1, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev ali delnic/enot SDT. Za namene sistema poročanja je ta kategorija razčlenjena na vloge čez noč, vezane vloge, vloge na odpoklic z odpovednim rokom in pogodbe o začasni prodaji: (a) vloge in posojila. „Vloge“ zajemajo tudi „posojila“ kot obveznosti MFI. Pojem posojil predstavlja zneske, ki jih prejmejo MFI in nimajo oblike „vlog“. ESR 95 razlikuje med „posojili“ in „vlogami“ glede na osebo, ki prevzame pobudo (če je to posojilojemalec, gre za posojilo, če posojilodajalec, za vlogo). V sistemu poročanja „posojila“ ne predstavljajo ločene kategorije na strani obveznosti v bilanci stanja. Namesto tega je treba stanja obveznosti, ki se štejejo za „posojila“, razvrstiti brez razlikovanja v postavko „obveznosti iz naslova vlog“, razen če jih predstavljajo tržni instrumenti. To je v skladu z opredelitvijo „obveznosti iz naslova vlog“ zgoraj. Posojila denarnim finančnim institucijam, ki se razvrščajo kot „obveznosti iz naslova vlog“, se razčlenijo v skladu z zahtevami sistema poročanja (tj. po sektorjih, instrumentu, valuti in zapadlosti); sindicirana posojila, ki jih prejmejo MFI, sodijo v to kategorijo; (b) netržni dolžniški instrumenti. Netržni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo poročevalske enote, se v splošnem razvrstijo kot „obveznosti iz naslova vlog“. Instrumenti so lahko „netržni“ zaradi omejitev prenosa pravnega lastništva nad instrumentom, kar pomeni, da z njimi ni mogoče trgovati, ali, čeprav so formalno tržni, z njimi ni mogoče trgovati, ker zanje ni organiziranega trga. Netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote in ki potem postanejo tržni ter se z njimi lahko trguje na sekundarnih trgih, je treba prerazvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“; (c) vloge za kritja (kritja). Vloge za kritja (kritja), ki se vplačajo v okviru pogodb za izvedene finančne instrumente, je treba razvrstiti kot „obveznosti iz naslova vlog“, kadar predstavljajo gotovinsko zavarovanje, deponirano pri MFI, ter kadar ostanejo last deponenta in se mu vrnejo po poteku pogodbe. Na podlagi trenutne tržne prakse se tudi predlaga, da bi bilo treba kritja, ki jih prejme poročevalska enota, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“, kolikor dobi MFI sredstva, ki so na voljo za nadaljnje kreditiranje. Kadar mora biti del kritij, ki jih prejme MFI, oddan drugemu udeležencu na trgu z izvedenimi instrumenti (npr. klirinški hiši), je treba načeloma samo tisti del, ki ostane na voljo MFI, razvrstiti kot „obveznosti iz naslova vlog“. Zapletenost trenutne tržne prakse lahko oteži izkazovanje tistih kritij, ki so resnično vračljiva, ker so različne vrste kritij brez razlikovanja položene na isti račun, ali pa tistih kritij, ki MFI zagotovijo vire za nadaljnje kreditiranje. V teh primerih je sprejemljiva razvrstitev teh kritij pod „preostale obveznosti“ ali kot „obveznosti iz naslova vlog“; glede na nacionalno prakso se „namenska neporabljena sredstva v zvezi z, npr. pogodbami o leasingu“, razvrstijo kot obveznosti iz naslova vlog pod „vezane vloge“ ali „vloge na odpoklic z odpovednim rokom“ glede na zapadlost/rezervacije za osnovno pogodbo. Sredstva (vloge), prejeta na podlagi zaupanja, se ne evidentirajo v statistični bilanci stanja MFI (glej tudi „posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja“ pod kategorijo 2); (d) delnice, ki jih izdajo MFI. Delnice, ki jih izdajo MFI, se razvrstijo kot vloge in ne kot kapital in rezerve, če: (1) obstaja ekonomsko razmerje dolžnik-upnik med MFI izdajateljico in imetnikom (ne glede na kakršne koli lastninske pravice na teh delnicah); in če (2) je delnice mogoče zamenjati v gotovino ali odkupiti brez pomembnejših omejitev ali kazni. Odpovedni rok ne šteje za pomembnejšo omejitev. Take delnice morajo dodatno izpolnjevati naslednje pogoje: — zadevne nacionalne regulativne določbe MFI izdajateljici ne dajejo brezpogojne pravice, da zavrne odkup svojih delnic, — delnice imajo „določeno vrednost“, tj. v normalnih okoliščinah bodo v primeru odkupa izplačane po nominalni vrednosti, in — v primeru insolventnosti MFI imetniki njenih delnic pravno nimajo niti obveznosti, da poleg nominalne vrednosti delnic (tj. udeležba delničarjev v vpisanem kapitalu) krijejo neporavnane obveznosti, niti nobene druge velike dodatne obveznosti. Podreditev delni