02013R1408 — SL — 14.03.2019 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1408/2013

z dne 18. decembra 2013

o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju







Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, razen za:

(a) pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine proizvodov, danih na trg;

(b) pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom v tretje države ali države članice, in sicer pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

(c) pomoč, ki se dodeli pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi.

2. Če je podjetje dejavno v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov in tudi v enem ali več sektorjih oziroma ima druge dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 1407/2013, se navedena uredba uporablja za pomoč, dodeljeno v zvezi s slednjimi sektorji ali dejavnostmi, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu z navedeno uredbo.

3. Če je podjetje dejavno v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov ter v sektorju ribištva in akvakulture, se določbe Uredbe (ES) št. 875/2007 uporabljajo za pomoč, dodeljeno v zvezi s slednjim sektorjem, če zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločitvijo dejavnosti ali stroškov, zagotovijo, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu z navedeno uredbo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1. Za namene te uredbe „kmetijski proizvodi“ pomenijo proizvode, navedene v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, ki jih ureja Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 ( 1 ).

2. „Enotno podjetje“ za namene te uredbe pomeni vsa podjetja, ki so med seboj najmanj v enem od naslednjih razmerij:

(a) podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov drugega podjetja;

(b) podjetje ima pravico imenovati ali odpoklicati večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa drugega podjetja;

(c) podjetje ima pravico izvrševati prevladujoč vpliv na drugo podjetje na podlagi pogodbe, sklenjene z navedenim podjetjem, ali določbe v njegovi družbeni pogodbi ali statutu;

(d) podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, na podlagi dogovora z drugimi delničarji ali družbeniki navedenega podjetja sámo nadzoruje večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov navedenega podjetja.

Podjetja, ki so v katerem koli razmerju iz točk (a) do (d) prvega pododstavka preko enega ali več drugih podjetij, prav tako veljajo za enotno podjetje.

▼M1

3. Za namene te uredbe „sektor proizvodov“ pomeni sektor, naveden v členu 1(2)(a) do (w) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ).

4. Za namene te uredbe „sektorska omejitev“ pomeni najvišji kumulativni znesek pomoči, ki se uporablja za ukrepe pomoči, ki koristijo enemu samemu sektorju proizvodov, in je enak 50 % najvišjega zneska dodeljene pomoči de minimis na državo članico iz Priloge II.

▼M1

Člen 3

Pomoč de minimis

1. Za ukrepe pomoči se šteje, da ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe in so zato izvzeti iz zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjujejo pogoje, določene v tej uredbi.

2. Skupni znesek pomoči de minimis, ki ga država članica dodeli enotnemu podjetju, ne sme presegati 20 000 EUR v katerem koli obdobju treh poslovnih let.

3. Kumulativni znesek pomoči de minimis, ki ga država članica dodeli podjetjem, dejavnim v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, v katerem koli obdobju treh poslovnih let, ne presega nacionalne omejitve iz Priloge I.

3a. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 lahko država članica odloči, da skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene enotnemu podjetju, ne sme presegati 25 000 EUR v katerem koli obdobju treh poslovnih let in da skupni kumulativni znesek pomoči de minimis, dodeljene v katerem koli obdobju treh poslovnih let, ne sme presegati nacionalne omejitve iz Priloge II, pri čemer je treba upoštevati naslednja pogoja:

(a) za ukrepe pomoči, ki koristijo enemu samemu sektorju proizvodov, skupni kumulativni znesek, dodeljen v katerem koli obdobju treh poslovnih let, ne presega sektorske omejitve iz člena 2(4);

(b) država članica ima v skladu s členom 6(2) vzpostavljen nacionalni centralni register.

4. Pomoč de minimis ne glede na datum plačila pomoči de minimis podjetju velja za dodeljeno takrat, ko se zakonska pravica do prejema pomoči dodeli podjetju v skladu z veljavnim nacionalnim pravnim sistemom.

5. Zgornje meje pomoči de minimis ter nacionalne omejitve in sektorska omejitev iz odstavkov 2, 3 in 3a se uporabljajo ne glede na obliko pomoči de minimis ali zastavljeni cilj ter ne glede na to, ali se pomoč, ki jo dodeli država članica, v celoti ali le delno financira iz sredstev Unije. Obdobje treh poslovnih let se določi glede na poslovna leta, ki jih uporablja podjetje v zadevni državi članici.

6. Za namene zgornjih mej pomoči de minimis ter nacionalnih omejitev in sektorske omejitve iz odstavkov 2, 3 in 3a je pomoč izražena v obliki denarnih nepovratnih sredstev. Vsi uporabljeni zneski so bruto zneski, tj. pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev pomoči.

Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja ob dodelitvi pomoči.

7. Če bi se z dodelitvijo nove pomoči de minimis presegle zgornje meje pomoči de minimis, nacionalne omejitve ali sektorska omejitev iz odstavkov 2, 3 in 3a, zanjo ne veljajo ugodnosti iz te uredbe.

8. V primeru združitev ali pripojitev se vsa prejšnja pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli od podjetij, udeleženih v združitvi, upošteva pri ugotavljanju, ali nova pomoč de minimis za novo ali prevzemno podjetje presega zgornjo mejo ali nacionalno ali sektorsko omejitev. Pomoč de minimis, ki je bila zakonito dodeljena pred združitvijo ali pripojitvijo, ostane zakonita.

9. Če se podjetje razdeli na dve ali več ločenih podjetij, se pomoč de minimis, dodeljena pred razdelitvijo, dodeli podjetju, ki jo je koristilo, in to je načeloma podjetje, ki prevzame dejavnosti, za katere se je pomoč de minimis uporabila. Če taka dodelitev ni mogoča, se pomoč de minimis dodeli sorazmerno na podlagi knjigovodske vrednosti lastniškega kapitala novih podjetij na dejanski datum razdelitve.

▼B

Člen 4

Izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja („pregledna pomoč“).

2. Pomoč v obliki nepovratnih sredstev ali subvencionirane obrestne mere velja za pregledno pomoč de minimis.

3. Pomoč v obliki posojil velja za pregledno pomoč de minimis, če:

(a) upravičenec ni v insolvenčnem postopku niti ne izpolnjuje v nacionalnem pravu določenih pogojev za uvedbo insolvenčnega postopka na predlog njegovih upnikov. V primeru večjih podjetij mora biti upravičenec v položaju, primerljivem kreditni oceni vsaj B-; in

▼M1

(b) je za ukrepe iz člena 3(2) posojilo zavarovano z zavarovanjem, ki pokriva vsaj 50 % posojila, in posojilo znaša bodisi 100 000 EUR za obdobje petih let bodisi 50 000 EUR za obdobje desetih let ali za ukrepe iz člena 3(3a) posojilo znaša bodisi 125 000 EUR za obdobje petih let bodisi 62 500 EUR za obdobje desetih let; če je posojilo nižje od navedenih zneskov in/ali če je dodeljeno za manj kot pet oziroma deset let, se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev navedenega posojila izračuna kot ustrezni delež zgornjih mej pomoči de minimis iz člena 3(2) ali (3a); ali

▼B

(c) je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi referenčne obrestne mere, ki se je uporabljala ob njihovi dodelitvi.

▼M1

4. Pomoč v obliki kapitalskih injekcij se šteje za pregledno pomoč de minimis samo, če skupni znesek injekcije javnega kapitala ne presega ustrezne zgornje meje pomoči de minimis.

5. Pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja v obliki naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala se šteje za pregledno pomoč de minimis samo, če kapital za enotno podjetje ne presega ustrezne zgornje meje pomoči de minimis.

▼B

6. Pomoč v obliki jamstev se šteje za pregledno pomoč de minimis, če:

(a) upravičenec ni v insolvenčnem postopku niti ne izpolnjuje v nacionalnem pravu določenih pogojev za uvedbo insolvenčnega postopka na predlog njegovih upnikov. V primeru večjih podjetij mora biti upravičenec v položaju, primerljivem kreditni oceni vsaj B-; in

▼M1

(b) za ukrepe iz člena 3(2) jamstvo ne presega 80 % zadevnega posojila in bodisi jamstvo znaša 150 000 EUR ter traja pet let bodisi jamstvo znaša 75 000 EUR ter traja deset let, za ukrepe iz člena 3(3a) pa jamstvo ne presega 80 % zadevnega posojila in bodisi jamstvo znaša 187 500 EUR ter traja pet let bodisi jamstvo znaša 93 750 EUR ter traja 10 let; če je jamstvo nižje od teh zneskov in/ali če traja manj kot pet oziroma deset let, se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev navedenega jamstva izračuna kot ustrezni delež zgornjih mej pomoči de minimis iz člena 3(2) ali (3a); ali

▼B

(c) je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije; ali

(d) je bila pred izvajanjem

(i) metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev jamstva priglašena Komisiji v skladu s katero od drugih, tedaj veljavnih uredb Komisije s področja državnih pomoči in jo je Komisija sprejela za tako, ki ustreza Obvestilu o poroštvih oziroma kateremu koli od naslednjih obvestil, in

(ii) se ta metodologija izrecno nanaša na vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije, oboje v okviru uporabe te uredbe.

7. Pomoč v obliki drugih instrumentov se šteje za pregledno pomoč de minimis, če instrument določa omejitev, ki zagotavlja, da se ustrezna zgornja meja ne preseže.

Člen 5

Kumulacija

1. Če je podjetje dejavno v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov in je poleg tega dejavno v enem ali več sektorjih oziroma ima druge dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 1407/2013, se pomoč de minimis, dodeljena za dejavnosti v sektorju kmetijske proizvodnje v skladu s to uredbo, lahko kumulira s pomočjo de minimis, dodeljeno slednjemu(-jim) sektorju(-jem) ali dejavnostim, do ustrezne zgornje meje, določene v členu 3(2) Uredbe (EU) št. 1407/2013, če zadevna država članica na ustrezen način, kot je ločitev dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1407/2013.

2. Če je podjetje dejavno v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov ter v sektorju ribištva in akvakulture, se pomoč de minimis, dodeljena za dejavnosti v sektorju kmetijske proizvodnje v skladu s to uredbo, lahko kumulira s pomočjo de minimis za dejavnosti v slednjem sektorju v skladu z Uredbo (ES) št. 875/2007 do zgornje meje, določene v navedeni uredbi, če zadevna država članica na ustrezen način, kot je ločitev dejavnosti ali stroškov, zagotovi, da primarna proizvodnja kmetijskih proizvodov ne prejema pomoči de minimis, dodeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 875/2007.

3. Pomoč de minimis se ne kumulira z državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški ali državno pomočjo za isti ukrep za financiranje tveganja, če bi se s takšno kumulacijo presegla največja intenzivnost zadevne pomoči ali znesek pomoči, določen za posebne okoliščine vsakega primera v uredbi o skupinskih izjemah ali sklepu Komisije. Pomoč de minimis, ki ni dodeljena za določene upravičene stroške ali je navedenim stroškom ni mogoče pripisati, se lahko kumulira z drugo državno pomočjo, dodeljeno na podlagi uredbe o skupinskih izjemah ali sklepa Komisije.

Člen 6

Spremljanje

1. Če namerava država članica podjetju dodeliti pomoč de minimis v skladu s to uredbo, ga pisno obvesti o predvidenem znesku pomoči, izraženem v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ter o tem, da gre za pomoč de minimis, pri čemer se izrecno sklicuje na to uredbo ter navede njen naslov in mesto objave v Uradnem listu Evropske unije. Če se pomoč de minimis dodeli v skladu s to uredbo različnim podjetjem na podlagi sheme in se v okviru navedene sheme navedenim podjetjem dodelijo različni zneski individualne pomoči, lahko zadevna država članica izpolni obveznost obveščanja tako, da podjetja obvesti o fiksnem znesku, ki ustreza največjemu znesku pomoči, ki se dodeli v okviru navedene sheme. V tem primeru se fiksni znesek uporabi za določitev, ali je dosežena zgornja meja, določena v členu 3(2), in ali nacionalna omejitev iz člena 3(3) ni presežena. Preden država članica dodeli pomoč, mora pridobiti izjavo zadevnega podjetja v pisni ali elektronski obliki o vsej drugi pomoči de minimis, ki jo je podjetje prejelo na podlagi te ali drugih uredb de minimis v predhodnih dveh poslovnih letih in v tekočem poslovnem letu.

2. Če je država članica vzpostavila centralni register pomoči de minimis, ki vsebuje popolne informacije o vsej pomoči de minimis, ki jo dodeljuje kateri koli organ v navedeni državi, se odstavek 1 preneha uporabljati od trenutka, ko register zajame obdobje treh poslovnih let.

▼M1

Države članice, ki dodelijo pomoč v skladu s členom 3(3a), imajo vzpostavljen centralni register pomoči de minimis, ki vsebuje popolne informacije o vsej pomoči de minimis, ki jo dodeli kateri koli organ v zadevni državi članici. Odstavek 1 se preneha uporabljati od trenutka, ko register zajema obdobje treh poslovnih let.

▼M1

3. Država članica dodeli novo pomoč de minimis v skladu s to uredbo šele po tem, ko preveri, da skupni znesek pomoči de minimis, dodeljen zadevnemu podjetju, s tem ne bo presegel ustreznih zgornjih mej ter nacionalnih omejitev in sektorske omejitve iz členov 3(2), (3) in (3a) ter da so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe.

▼B

4. Države članice evidentirajo in zbirajo vse informacije v zvezi z uporabo te uredbe. Take evidence vsebujejo vse informacije, potrebne za dokaz, da so bili izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Evidence o individualni pomoči de minimis se hranijo 10 poslovnih let od datuma dodelitve pomoči. Evidence o shemi pomoči de minimis se hranijo 10 poslovnih let od datuma, ko je bila dodeljena zadnja individualna pomoč v okviru take sheme.

5. Komisija lahko od zadevne države članice pisno zahteva, naj v 20 delovnih dneh ali daljšem roku, če je tako določeno v zahtevku, predloži vse informacije, za katere Komisija meni, da so potrebne za oceno, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe, zlasti skupni znesek pomoči de minimis, ki ga je prejelo katero koli podjetje, v smislu te uredbe in drugih uredb de minimis.

Člen 7

Prehodne določbe

1. Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno pred začetkom njene veljavnosti, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe. Vsako pomoč, ki ne izpolnjuje teh pogojev, Komisija presoja v skladu z ustreznim okvirom, smernicami, sporočili in obvestili.

2. Za vsako individualno pomoč de minimis, dodeljeno med 1. januarjem 2005 in 30. junijem 2008, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe (ES) št. 1860/2004, se šteje, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe, in je zato izvzeta iz zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

3. Za vsako individualno pomoč de minimis, dodeljeno med 1. januarjem 2008 in 30. junijem 2014, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe (ES) št. 1535/2007, se šteje, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 107(1) Pogodbe, in je zato izvzeta iz zahteve glede priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

4. Po prenehanju veljavnosti te uredbe vsaka shema pomoči de minimis, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, ostane predmet te uredbe še nadaljnjih šest mesecev.

Člen 8

Začetek veljavnosti in obdobje uporabe

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2014.

▼M1

Uporablja se do 31. decembra 2027.

▼B

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA I

Najvišji kumulativni zneski pomoči de minimis, dodeljeni podjetjem, dejavnim v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, na državo članico v skladu s členom 3(3)







(v EUR) Država članica Najvišji zneski pomoči de minimis (1) Belgija 106 269 708 Bolgarija 53 020 042 Češka 61 865 750 Danska 141 464 625 Nemčija 732 848 458 Estonija 11 375 375 Irska 98 460 375 Grčija 134 272 042 Španija 592 962 542 Francija 932 709 458 Hrvaška 28 920 958 Italija 700 419 125 Ciper 8 934 792 Latvija 16 853 708 Litva 34 649 958 Luksemburg 5 474 083 Madžarska 99 582 208 Malta 1 603 917 Nizozemska 352 512 625 Avstrija 89 745 208 Poljska 295 932 125 Portugalska 87 570 583 Romunija 215 447 583 Slovenija 15 523 667 Slovaška 29 947 167 Finska 55 693 958 Švedska 79 184 750 Združeno kraljestvo 394 587 292 (1) Najvišji zneski so izračunani na podlagi povprečja najvišjih treh vrednosti letne kmetijske proizvodnje vsake države članice v obdobju 2012–2017. Metoda izračuna zagotavlja, da so vse države članice obravnavane enako in nobena od nacionalnih povprečnih vrednosti ni nižja od najvišjih zneskov, predhodno določenih za obdobje 2014–2020.









PRILOGA II

Najvišji kumulativni zneski pomoči de minimis, dodeljeni podjetjem, dejavnim v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, na državo članico v skladu s členom 3(3a)







(v EUR) Država članica Najvišji zneski pomoči de minimis (1) Belgija 127 523 650 Bolgarija 63 624 050 Češka 74 238 900 Danska 169 757 550 Nemčija 879 418 150 Estonija 13 650 450 Irska 118 152 450 Grčija 161 126 450 Španija 711 555 050 Francija 1 119 251 350 Hrvaška 34 705 150 Italija 840 502 950 Ciper 10 721 750 Latvija 20 224 450 Litva 41 579 950 Luksemburg 6 568 900 Madžarska 119 498 650 Malta 1 924 700 Nizozemska 423 015 150 Avstrija 107 694 250 Poljska 355 118 550 Portugalska 105 084 700 Romunija 258 537 100 Slovenija 18 628 400 Slovaška 35 936 600 Finska 66 832 750 Švedska 95 021 700 Združeno kraljestvo 473 504 750 (1) Najvišji zneski so izračunani na podlagi povprečja najvišjih treh vrednosti letne kmetijske proizvodnje vsake države članice v obdobju 2012–2017. Metoda izračuna zagotavlja, da so vse države članice obravnavane enako in nobena od nacionalnih povprečnih vrednosti ni nižja od najvišjih zneskov, predhodno določenih za obdobje 2014–2020.