1994R1681 — SL — 01.01.2006 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1681/94

z dne 11. julija 1994

o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja strukturnih politik ter organizaciji ustreznega informacijskega sistema na tem področju







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 4253/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede koordinacije dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi finančnimi instrumenti ( 1 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2082/93 ( 2 ), ter zlasti četrtega pododstavka člena 23(1) Uredbe, po posvetovanju s Svetovalnim odborom za razvoj in preobrazbo regij ter odborom, ustanovljenim po členu 124 Pogodbe, ker člen 23 Uredbe (EGS) št. 4253/88 določa načela, ki v Skupnosti urejajo pregon nepravilnosti in izterjavo zneskov, izgubljenih zaradi zlorab ali malomarnosti na področju strukturnih skladov; ker člen 9(3) Uredbe (EGS) št. 792/93 z dne 30. marca 1993 o vzpostavitvi kohezijskega finančnega instrumenta ( 3 ), spremenjene z Uredbo (ES) št. 566/94 ( 4 ), predvideva smiselno uporabo člena 23 Uredbe (EGS) št. 4253/88; ker posledično ta uredba uporablja kohezijski finančni instrument; ker bi se morale določbe iz te uredbe uporabljati za vse oblike finančnih intervencij, predvidenih v Uredbi (EGS) št. 4254/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj ( 5 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2083/93 ( 6 ), v Uredbi (EGS) št. 4255/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 v zvezi z Evropskim socialnim skladom ( 7 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2084/93 ( 8 ), v Uredbi (EGS) št. 4256/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 v zvezi z usmerjevalnim oddelkom EKUJS (Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad) ( 9 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2085/93 ( 10 ), v Uredbi (EGS) št. 2080/93 z dne 20. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 v zvezi s finančnim instrumentom za usmerjanje ribištva ( 11 ), pa tudi v Uredbi (EGS) št. 792/93; ker ta uredba ureja samo nekatere vidike obveznosti držav članic po prvem in drugem pododstavku člena 23(1) Uredbe (EGS) št. 4253/88 ter posledično ne bi smela vplivati na nobene druge obveznosti po tem členu; ker bi bilo treba za boljšo obveščenost Skupnosti o predpisih, ki jih sprejmejo države članice za boj proti nepravilnostim, določiti nacionalne predpise in jih sporočiti Komisiji; ker bi bilo treba za oceno narave nepravilnih postopkov in finančnih posledic nepravilnosti ter za izterjavo nepravilno plačanih zneskov predvideti, da se odkrite nepravilnosti poročajo Komisiji vsako četrtletje; ker je treba poleg teh poročil zagotoviti tudi podatke o poteku sodnih ali upravnih postopkov; ker bi bilo treba Komisijo sistematično obveščati o sodnih in upravnih postopkih proti osebam, ki so zagrešile nepravilnosti; ker bi bilo tudi priporočljivo, da se zagotovi sistematsko prenašanje podatkov v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zaščito finančnih interesov Skupnosti; ker je smiselno določiti postopke, ki jih morajo uporabiti države članice in Komisija, ko se izkaže, da so zneski, izgubljeni zaradi nepravilnosti, neizterljivi; ker bi bilo treba določiti prag, nad katerim je treba primere nepravilnosti samodejno poročati Komisiji; ker določbe te uredbe naj ne bi vplivale na nacionalne predpise o kazenskih postopkih ali medsebojni pomoči držav članic na sodni ravni v kazenskih zadevah; ker je priporočljivo predvideti možnost, da Skupnost prispeva k sodnim stroškom in stroškom, ki neposredno izhajajo iz sodnih postopkov; ker bi bilo treba zaradi preprečevanja nepravilnosti okrepiti sodelovanje med državami članicami in Komisijo, medtem pa storiti vse potrebno za zagotovitev, da se takšni ukrepi izpeljejo ob upoštevanju pravil zaupnosti; ker bi bilo treba nadalje določiti, da se določbe te uredbe uporabljajo tudi, kadar plačilo, ki bi ga bilo treba izvršiti v okviru strukturnih skladov ali finančnih instrumentov s strukturnim ciljem, ni bilo izvršeno zaradi nepravilnosti; ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za kmetijske strukture in razvoj podeželja ter Stalnega odbora za ribištvo, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







▼M1

Člen 1

1. Brez poseganja v obveznosti, ki neposredno izhajajo iz člena 23 Uredbe (EGS) št. 4253/88 in člena 38 Uredbe (ES) št. 1260/1999, se ta uredba uporablja za vse oblike finančnih pomoči, predvidenih v uredbah (EGS) št. 4254/88, (EGS) št. 4255/88, (EGS) št. 4256/88, (EGS) št. 2080/93 ter v uredbah (ES) št. 1783/1999, (ES) št. 1784/1999 in (ES) št. 1263/1999. Ta uredba se uporablja tudi za pomoči, ki se financirajo v skladu s prvo alineo člena 35(2) Uredbe (ES) št. 1257/1999 (Usmerjevalni oddelek).

2. Država članica, v kateri so izdatki nastali, sporoči nepravilnosti v zvezi s programi Interreg, predvidenimi v členu 20(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/1999, in katerim koli drugim programom transnacionalnega značaja. Država članica istočasno obvesti organ upravljanja in plačilni organ za program ter osebo ali službo, imenovano za izdajanje izjav ob zaključku pomoči, v smislu člena 15 Uredbe (ES) št. 438/2001.

▼M1

Člen 1a

V tej uredbi:

1. „nepravilnost‘ pomeni vsako kršenje določb prava Skupnosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivalo na splošni proračun Evropskih skupnosti;

2. „gospodarski subjekt‘ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ter druge subjekte, ki sodelujejo pri izvajanju intervencij iz skladov, z izjemo držav članic pri izvrševanju javne oblasti;

3. „prva upravna ali sodna ugotovitev‘ pomeni prvo pisno oceno upravnega ali sodnega pristojnega organa, ki na podlagi trdnih dejstev ugotavlja obstoj nepravilnosti, ne glede na možnost, da je lahko ta ugotovitev kasneje spremenjena ali umaknjena glede na potek upravnega ali sodnega postopka;

4. „sum goljufije‘ pomeni nepravilnost, zaradi katere se lahko sproži upravni in/ali sodni postopek na nacionalni ravni, da se ugotovi, ali je bilo dejanje namerno in zlasti ali je šlo za goljufijo, kakor je določena v členu 1(1)(a) Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti;

5. „stečaj‘ pomeni postopek v primeru insolventnosti v smislu člena 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 ( 12 ).

▼M1 —————

▼B

Člen 3

▼M1

1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice poročajo Komisiji o vsaki nepravilnosti, ki je bila predmet prve upravne ali sodne ugotovitve. V ta namen v vsakem primeru predložijo naslednje podrobnosti:

(a) vključen(-e) strukturni(-e) sklad(-e) ali finančni(-e) instrument(-e), cilj, naziv programa ali obliko zadevne pomoči ter referenčno številko Arinco ali kodo EIK (enotna identifikacijska koda);

(b) kršeno določbo;

(c) datum in vir prvega podatka, ki je pripeljal do suma o nepravilnosti;

(d) uporabljene postopke, ko je bila storjena nepravilnost;

(e) po potrebi, ali ta postopek vodi do suma goljufije;

(f) način odkritja nepravilnosti;

(g) po potrebi vpletene države članice in tretje države;

(h) obdobje ali datum, ko je bila storjena nepravilnost;

(i) nacionalne službe ali telesa, ki so sestavili uradno poročilo o nepravilnosti, in službe, odgovorne za upravno in/ali sodno nadaljnje spremljanje;

(j) datum uvedbe upravne in/ali sodne preiskave o nepravilnosti;

(k) identiteto vpletenih fizičnih in/ali pravnih oseb ali drugih udeleženih subjektov, razen če takšni podatki zaradi narave zadevne nepravilnosti v boju proti nepravilnostim niso koristni;

(l) celotni znesek proračuna, odobrenega za dejavnost, in razporeditev njegovega sofinanciranja med prispevke Skupnosti ter nacionalne, zasebne in druge prispevke;

(m) znesek, namenjen z nepravilnostjo, in njegova razporeditev med prispevke Skupnosti ter nacionalne, zasebne in druge prispevke; v primerih neplačila javnih prispevkov osebam in/ali drugim subjektom, določenim v točki (k), zneski, ki bi bili nepravilno plačani, če se nepravilnost ne bi odkrila;

(n) odložitev morebitnih plačil in možnosti za izterjavo;

(o) narava nepravilnega izdatka.

Z izjemo od prvega pododstavka, ni treba sporočiti:

— primerov, v katerih je edini pomembni vidik nepravilnosti delna ali celotna neizvedba dejavnosti, sofinancirane s proračunom Skupnosti, zaradi stečaja končnega upravičenca in/ali končnega prejemnika. Sporočiti pa je treba nepravilnosti, ki so nastale pred stečajem, ali kateri koli sum goljufije,

— primerov, ki jih je končni upravičenec ali končni prejemnik sporočil upravnemu organu sam od sebe ali preden jih je pristojni organ odkril – pred ali po odobritvi javnega prispevka,

— primerov, pri katerih upravni organ ugotovi napako glede upravičenosti financiranega projekta in napako popravi pred izplačilom javnega prispevka.

▼B

2. Kadar posamezni podatek iz odstavka 1, zlasti tisti v zvezi z uporabljenimi postopki pri storjeni nepravilnosti in načinom njenega odkritja, ni na voljo, države članice, kolikor je mogoče, pošljejo Komisiji manjkajoči podatek pri naslednji predložitvi četrtletnih poročil o nepravilnostih.

3. Če nacionalni predpisi predvidevajo zaupnost preiskav, je za sporočanje podatkov treba pridobiti dovoljenje pristojnega organa pravosodja.

Člen 4

Vsaka država članica nemudoma poroča Komisiji in po potrebi drugim zadevnim državam članicam o vsaki odkriti ali domnevni nepravilnosti, če obstaja bojazen, da

— ima lahko zelo hitro učinek zunaj njenega ozemlja, — in/ali

— kaže na nove oblike nepravilnosti.

Člen 5

1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice obvestijo Komisijo s sklicevanjem na vsako prejšnje poročilo, sestavljeno po členu 3, o postopkih, sproženih po vseh predhodno uradno sporočenih nepravilnostih, in pomembnih spremembah, ki iz njih izhajajo, vključno:

— z zneski, ki so bili izterjani ali za katere se pričakuje, da bodo izterjani,

— z začasnimi ukrepi, ki jih države članice sprejmejo za zaščito izterjave nepravilno plačanih zneskov,

— s sodnimi in upravnimi postopki, sproženimi zaradi izterjave nepravilno plačanih zneskov in naložitve sankcij,

— z razlogi za vsakršno opustitev postopkov izterjave; Komisijo je treba, kolikor je mogoče, o tem uradno obvestiti pred sprejetjem odločitve,

— z vsakršno opustitvijo kazenskega pregona.

▼M1

Države članice obvestijo Komisijo o upravnih ali sodnih odločbah ali njihovih glavnih točkah v zvezi s koncem teh postopkov in zlasti navedejo, ali ugotovitve razkrivajo sum goljufije ali ne.

2. Če država članica meni, da znesek ne more biti v celoti izterjan ali da se zanj ne more pričakovati, da bo izterjan v celoti, v posebnem poročilu obvesti Komisijo o neizterjanih zneskih in razlogih, zakaj bi po njenem mnenju znesek šel v breme Skupnosti ali države članice.

To sporočilo mora biti dovolj podrobno, da Komisiji po posvetovanju z organi zadevnih držav članic omogoči čimprejšnjo odločitev, kdo bo nosil:

— finančne posledice v skladu s tretjo alineo člena 23(1) Uredbe (EGS) št. 4253/88,

— udeležene zneske glede oblike intervencij, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1260/1999.

To poročilo mora vključevati vsaj:

(a) kopijo odločbe o dodelitvi;

(b) datum zadnjega plačila končnemu upravičencu in/ali končnemu prejemniku;

(c) kopijo naloga za izterjavo;

(d) po potrebi, kopijo dokumenta, ki potrjuje insolventnost končnega upravičenca ali končnega prejemnika;

(e) kratek opis ukrepov, ki jih je država članica sprejela za izterjavo zadevnega zneska, in ustreznih datumov.

▼B

3. V primeru iz odstavka 2 lahko Komisija od države članice izrecno zahteva, da nadaljuje postopek izterjave.

Člen 6

Če v referenčnem obdobju ni nepravilnosti, ki bi jih bilo treba sporočiti, države članice o tem obvestijo Komisijo v enakem roku, kakor je določen v členu 3(1).

▼M1

Člen 6a

Podatki, zahtevani v skladu s členi 3, 4 in 5(1), se pošljejo v elektronski obliki, z uporabo obrazca, ki ga je za ta namen določila Komisija, preko varne povezave, razen če se Komisija in zadevna država članica predhodno ne dogovorita drugače.

▼B

Člen 7

Če se pristojni organi države članice na izrecno zahtevo Komisije odločijo, da sprožijo ali nadaljujejo pravne postopke zaradi izterjave nepravilno plačanih zneskov, se lahko Komisija zaveže, da bo državi članici povrnila vse pravne stroške in stroške, ki neposredno izhajajo iz sodnih postopkov, ali del teh stroškov, ob predložitvi dokumentiranega dokazila, četudi se bodo postopki končali neuspešno.

Člen 8

1. Komisija ohranja ustrezne stike z zadevnimi državami članicami zaradi dopolnjevanja prejetih podatkov o nepravilnostih iz člena 3, o postopkih iz člena 5 in zlasti o možnostih za izterjavo.

2. Ne glede na stike, navedene v odstavku 1, Komisija obvesti države članice, če je narava nepravilnosti takšna, da kaže, da bi se enaki ali podobni postopki lahko pojavili v drugih državah članicah.

3. Komisija organizira informativne sestanke na ravni Skupnosti za predstavnike držav članic, da z njimi preuči podatke, ki jih je dobila po členih 3, 4, in 5 ter po odstavku 1 tega člena, zlasti glede naukov, ki jih je treba upoštevati v zvezi z nepravilnostmi, preventivnimi ukrepi in pravnimi postopki.

4. Zaradi odprave praznine, ki se pokaže pri uporabi veljavnih določb in škoduje interesom Skupnosti, se na zahtevo države članice ali Komisije države članice in Komisija med seboj posvetujejo.

▼M1

Člen 8a

Komisija lahko za opravljanje ocene tveganja, z uporabo ustrezne podpore informacijske tehnologije, uporablja katere koli podatke splošne ali operativne narave, ki so jih v skladu s to uredbo sporočile države članice, ter na podlagi pridobljenih podatkov izdela poročila in opozorila za boljše razumevanje ugotovljenih tveganj.

▼B

Člen 9

Komisija v okviru Posvetovalnega odbora za koordinacijo na področju preprečevanja goljufij države članice redno obvešča o finančnih razsežnostih odkritih nepravilnosti in raznih kategorijah nepravilnosti, razčlenjenih po vrstah in številu. ►M1 Obvestijo se tudi odbori, navedeni v členih 48, 49, 50 in 51 Uredbe (ES) št. 1260/1999. ◄

Člen 10

1. Države članice in Komisija sprejmejo vse potrebne varnostne ukrepe za zagotovitev, da izmenjani podatki ostanejo zaupni.

2. Podatki iz te uredbe se zlasti ne smejo poslati osebam, ki niso iz držav članic ali institucij Skupnosti in katerih dolžnosti ne zahtevajo, da imajo do njih dostop, razen če država članica, ki jih pošilja, s tem izrecno soglaša.

▼M1

3. Komisija in države članice pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s to uredbo zagotovijo, da se upoštevajo določbe Skupnosti in nacionalne določbe o varstvu osebnih podatkov, zlasti določbe, predvidene v Direktivi 95/46/ES in, kjer je to primerno, v Uredbi (ES) št. 45/2001.

▼B

4. Podatki, ki se sporočijo ali dobijo v katerikoli obliki po tej uredbi, so poklicna skrivnost in se varujejo na enak način, kakor podoben podatek varuje nacionalna zakonodaja države članice, ki ga je prejela, in ustrezne določbe, ki veljajo za institucije Skupnosti.

Poleg tega se ta podatek ne sme uporabiti za katere koli druge namene, razen tiste, ki jih predvideva ta uredba, razen če so organi, ki so jih zagotovili, v to izrecno privolili in če predpisi, veljavni v državi članici, iz katere je organ, ki je prejel podatke, ne prepovedujejo takšnega sporočanja ali uporabe.

5. Odstavki 1 do 4 pri katerih koli pravnih ukrepih ali postopkih, posledično sproženih zaradi neskladnosti s pravili Skupnosti na področju strukturnih skladov in finančnih instrumentov s strukturnimi cilji, ne ovirajo uporabe podatkov, pridobljenih po tej uredbi. Pristojni organ države članice, ki je poslal podatek, je o taki uporabi nemudoma obveščen.

6. Če država članica uradno obvesti Komisijo, da se je pri nadaljnjem poizvedovanju izkazalo, da fizična ali pravna oseba, katere ime je bilo sporočeno Komisiji po tej uredbi, ni vpletena v nobeno nepravilnost, Komisija o tem nemudoma obvesti vse tiste, ki jim je navedeno ime razkrila po tej uredbi. Taka oseba se na podlagi prejšnjega obvestila preneha obravnavati kot oseba, vpletena v zadevno nepravilnost.

Člen 11

V primerih sofinanciranja, ki sta ga skupaj podprla strukturni sklad ali finančni instrument s strukturnimi cilji in država članica, se izterjani zneski razdelijo med navedeno državo članico in Skupnost v sorazmerju z njunimi že nastalimi izdatki.

▼M1

Člen 12

1. Če se nepravilnosti nanašajo na zneske, nižje od 10 000 eurov, ki bremenijo proračun Skupnosti, države članice Komisiji ne sporočijo podatkov, ki jih predvidevata člena 3 in 5, razen če jih slednja izrecno zahteva.

2. Države članice, ki niso sprejele eura kot svoje valute do datuma, ko je nepravilnost ugotovljena, morajo znesek zadevnih izdatkov v nacionalni valuti spremeniti v EUR. Ta znesek se spremeni v EUR z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije za mesec, v katerem je ali bi plačilni organ, odgovoren za zadevni operativni program, izdatek vknjižil v poslovne knjige. Komisija vsak mesec elektronsko objavi ta tečaj.

▼B

Člen 13

Ta uredba začne veljati tretji dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Obdobje med datumom začetka veljavnosti in koncem tekočega četrtletja se šteje za četrtletje v smislu členov 3 in 5.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.