2001L0089 — SL — 03.09.2008 — 005.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA SVETA 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (Besedilo velja za EGP) (UL L 316, 1.12.2001, p.5)

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA SVETA 2001/89/ES

z dne 23. oktobra 2001

o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo

(Besedilo velja za EGP)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 80/217/EGS z dne22. januarja 1980 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo ( 5 ) se je pogosto in bistveno spreminjala. Zdaj, ko se bo nadalje spremenila, je treba Direktivo zaradi jasnosti in racionalizacije ponovno oblikovati kot enotno besedilo. (2) Ker so v Prilogi I Pogodbe navedene žive živali, je ena od nalog Skupnosti na področju veterine izboljšati zdravstveno stanje prašičev in s tem olajšati trgovino s prašiči in proizvodi iz prašičev, da se zagotovi razvoj tega sektorja. (3) V primeru izbruha klasične prašičje kuge je treba na ravni Skupnosti vzpostaviti ukrepe nadzora za izkoreninjenje bolezni, da se zagotovi razvoj sektorja prašičereje in da se prispeva k varstvu zdravja živali v Skupnosti. (4) Izbruh klasične prašičje kuge lahko dobi epizootske razsežnosti in povzroči umrljivost in motnje takšnega obsega, da je ogrožena predvsem donosnost prašičereje kot celote. (5) Takoj ob sumu na bolezen bi bilo treba sprejeti ukrepe, ki omogočijo takojšnje in učinkovito ukrepanje ob potrditvi bolezni, vključno s praznjenjem okuženega gospodarstva. (6) Če pride do izbruha, je treba preprečiti tudi kakršno koli nadaljnje širjenje bolezni z natančnim spremljanjem gibanja živali in uporabe proizvodov, ki bi lahko bili kontaminirani, čiščenjem in razkuževanjem okuženih obratov, uvedbo okuženih in ogroženih območij okrog izbruha in po potrebi s cepljenjem. (7) V primeru okužbe lahko cepljeni prašiči postanejo navidezno zdravi klicenosci, ki dalje širijo bolezen. Zato se uporaba cepiv lahko dovoli samo v nujnih primerih. (8) V skladu z mnenjem Znanstvenega odbora bi lahko bila marker cepiva s sposobnostjo sproženja zaščitne imunosti, ki jo je z ustreznimi laboratorijskimi testi mogoče razlikovati od imunskega odgovora, sproženega z divjim virusom pri naravni okužbi, koristno dodatno orodje za nadzor nad klasično prašičjo kugo na območjih z visoko gostoto prašičev, s čimer bi se izognili masovnemu klanju živali. Zato je priporočljivo uvesti postopek Skupnosti za odobritev takšnih razločevalnih testov, ko bodo razrešene preostale omejitve teh testov, in dovoliti državam članicam uporabo marker cepiv, kadar je to v nujnih primerih potrebno. (9) Pri bolezni divjih prašičev je treba izvajati posebne ukrepe za izkoreninjenje. (10) Uvesti je treba določbe, da se zagotovi uporaba usklajenih postopkov in metod za diagnostiko klasične prašičje kuge, vključno z določitvijo referenčnega laboratorija Skupnosti in referenčnih laboratorijev v državah članicah. (11) Uvesti je treba določbe, da se zagotovi potrebna pripravljenost za učinkovito spopadanje z nujnimi primeri v povezavi z enim ali več izbruhi klasične prašičje kuge, zlasti s pripravo načrtov za njihovo zatiranje in ustanavljanjem centrov za nadzor in strokovnih skupin. (12) Nekatere od ukrepov, ki so bili doslej sprejeti v Skupnosti v skladu z Direktivo 80/217/EGS v zvezi z izbruhom klasične prašičje kuge, je treba spremeniti, da bi upoštevali napredek znanosti, razvoj novih diagnostičnih orodij in cepiv ter izkušnje, pridobljene po izbruhih klasične prašičje kuge, ki so se nedavno pojavili v Skupnosti. (13) Izkušnje kažejo, da lahko krmljenje prašičev z odpadki iz gostinstva predstavlja tveganje za širjenje virusa klasične prašičje kuge zaradi slabe učinkovitosti ukrepov za nadzor obdelave. Do sprejetja ukrepov Skupnosti v zvezi z obdelavo takšnih odpadkov je priporočljivo uporabo teh za krmljenje prašičev zaenkrat prepovedati. Poleg tega bi morali odpadke iz gostinstva iz mednarodnih prevoznih sredstev zaradi njihove posebej nevarne narave še naprej uničevati. (14) Za zagotavljanje kontinuitete usklajevanja diagnostičnega dela, ki se izvaja pod nadzorom pristojnih nacionalnih laboratorijev, je treba „Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Hannover“, določen z Odločbo Sveta 81/859/EGS ( 6 ), potrditi kot referenčni laboratorij Skupnosti in navedeno odločbo zaradi pravne varnosti razveljaviti. (15) Predvideti je treba možnost spreminjanja te direktive in njenih prilog po hitrem postopku, da se upošteva razvoj znanstvenega in tehničnega znanja. (16) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 7 ). (17) Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic glede skrajnih rokov za prenos direktiv, določenih v Delu B Priloge VII – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Cilji

Ta direktiva uvaja minimalne ukrepe Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „prašič“ pomeni katero koli žival iz družine Suidae, vključno z divjimi prašiči;

(b) „divji prašič“ pomeni prašiča, ki se ne vzreja ali goji na gospodarstvu;

(c) „gospodarstvo“ pomeni kateri koli kmetijski ali drug obrat, ki se nahaja na ozemlju države članice, v katerem se stalno ali začasno redijo ali gojijo prašiči. Ta opredelitev ne vključuje klavnic, prevoznih sredstev in ograjenih območij, v katerih se gojijo in se lahko lovijo divji prašiči; velikost in zgradba teh ograjenih območij morata biti takšni, da postanejo ukrepi, določeni v členu 5(1), neuporabni;

(d) „diagnostični priročnik“ pomeni diagnostični priročnik za klasično prašičjo kugo iz člena 17(3);

(e) „prašič, osumljen okužbe z virusom klasične prašičje kuge“ pomeni katerega koli prašiča ali trup prašiča s kliničnimi simptomi ali postmortalnimi spremembami ali reakcijami na laboratorijske teste, opravljene v skladu z diagnostičnim priročnikom, ki kažejo na možnost prisotnosti klasične prašičje kuge;

(f) „primer klasične prašičje kuge“ ali „prašič, okužen s klasično prašičjo kugo“ pomeni katerega koli prašiča ali trup prašiča: — pri katerem so bili uradno potrjeni klinični znaki ali postmortalne spremembe, značilne za klasično prašičjo kugo, ali — pri katerem je bila z laboratorijsko preiskavo, opravljeno v skladu z diagnostičnim priročnikom, uradno potrjena prisotnost bolezni;

(g) „izbruh klasične prašičje kuge“ pomeni gospodarstvo, na katerem so odkrili enega ali več primerov klasične prašičje kuge;

(h) „primarno žarišče“ pomeni izbruh v smislu člena 2(d) Direktive Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti ( 8 );

(i) „okuženo območje“ pomeni območje države članice, na katerem so po potrditvi enega ali več primerov klasične prašičje kuge pri divjih prašičev uvedeni ukrepi za izkoreninjenje bolezni v skladu s členom 15 ali 16;

(j) „primarni primer klasične prašičje kuge pri divjih prašičih“ pomeni kateri koli primer klasične prašičje kuge, odkrit pri divjih prašičih na območju, na katerem ni v veljavi ukrepov v skladu s členom 15 ali 16;

(k) „metapopulacija divjih prašičev“ pomeni katero koli skupino ali subpopulacijo divjih prašičev, ki ima omejene stike z drugimi skupinami ali subpopulacijami;

(l) „dovzetna populacija divjih prašičev“ pomeni tisti del populacije divjih prašičev, ki ni razvil imunosti proti virusu klasične prašičje kuge;

(m) „lastnik“ pomeni katero koli osebo ali osebe, fizične ali pravne, ki so lastniki prašičev, ali ki navedene živali gojijo za denarno nadomestilo ali brez njega;

(n) „pristojni organ“ pomeni pristojni organ v smislu člena 2(6) Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi ( 9 );

(o) „uradni veterinar“ je veterinar, ki ga imenuje pristojni organ države članice;

(p) „predelava“ pomeni eno od obdelav za material z velikim tveganjem, določeno v členu 3 Direktive Sveta 90/667/EGS ( 10 ), ki se izvaja tako, da se prepreči nevarnost širjenja virusa klasične prašičje kuge;

(q) „odpadki iz gostinstva“ pomenijo katere koli odpadke hrane, namenjene prehrani ljudi, iz restavracij, gostinskih obratov ali kuhinj, vključno s tovarniškimi kuhinjami in gospodinjstvom kmeta ali oseb, ki skrbijo za prašiče;

(r) „marker cepivo“ pomeni cepivo, ki lahko izzove zaščitno imunost, ki jo je mogoče razlikovati od imunskega odgovora, povzročenega z naravno okužbo z divjim tipom virusa, na podlagi laboratorijskih preskusov, opravljenih v skladu z diagnostičnim priročnikom.

(s) „pokončanje“ pomeni pokončanje prašičev v smislu člena 2(6) Direktive Sveta 93/119/EGS z dne 22. decembra 1993 o zaščiti živali ob zakolu ali pokončanju ( 11 );

(t) „zakol“ pomeni zakol prašičev v smislu člena 2(7) Direktive 93/119/EGS;

(u) „območje z visoko gostoto prašičev“ pomeni katero koli geografsko območje s polmerom 10 km okrog gospodarstva s prašiči, za katere se sumi ali je potrjena okužba z virusom klasične prašičje kuge, kjer je gostota prašičev večja od 800 prašičev na km2; zadevno gospodarstvo se mora nahajati bodisi v regiji, kakor opredeljuje člen 2(2)(p)Direktive Sveta 64/432/EGS ( 12 ), kjer je gostota prašičev, gojenih na gospodarstvih, večja od 300 prašičev na km2, bodisi je od takšne regije oddaljeno manj kot 20 km;

(v) „kontaktno gospodarstvo“ je gospodarstvo, na katerega bi lahko bila zaradi lokacije, premikanja oseb, prašičev ali vozil ali na katerikoli drug način vnesena klasična prašičja kuga.

Člen 3

Prijavljanje klasične prašičje kuge

1. Države članice zagotovijo, da je treba prisotnost ali sum prisotnosti klasične prašičje kuge obvezno in takoj prijaviti pristojnemu organu.

2. Brez poseganja v obstoječe predpise Skupnosti o prijavljanju izbruhov živalskih bolezni, mora država članica, na ozemlju katere je potrjena klasična prašičja kuga:

(a) prijaviti bolezen ter Komisiji in drugim državam članicam v skladu s Prilogo I posredovati podatke o: — izbruhih klasične prašičje kuge, ki so potrjeni na gospodarstvih, — primerih klasične prašičje kuge, ki so potrjeni v klavnici ali prevoznih sredstvih, — primarnih primerih klasične prašičje kuge, ki so potrjeni pri divjih prašičih, — rezultatih epidemiološke poizvedbe, opravljene v skladu s členom 8;

(b) posredovati Komisiji in ostalim državam članicam podatke o nadaljnjih primerih, potrjenih pri divjih prašičih na območju, okuženem s klasično prašičjo kugo, v skladu s členom 16(3)(a) in (4).

3. Določbe Priloge I se lahko dopolnijo ali spremenijo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 4

Ukrepi v primeru suma na prisotnost klasične prašičje kuge pri prašičih na gospodarstvu

1. Kadar obstaja sum, da je eden ali več prašičev na gospodarstvu okuženih z virusom klasične prašičje kuge, države članice zagotovijo, da pristojni organ nemudoma sproži uradne preiskave za potrditev ali izključitev prisotnosti navedene bolezni v skladu s postopki, določenimi v diagnostičnem priročniku.

Ko uradni veterinar obišče gospodarstvo, se pregledajo tudi register in identifikacijske oznake prašičev iz členov 4 in 5 Direktive Sveta 92/102/EGS z dne 27. novembra 1992 o identifikaciji in registraciji živali ( 13 ).

2. Ko pristojni organ meni, da suma klasične prašičje kuge na gospodarstvu ni mogoče izključiti, uvede na gospodarstvu uradni nadzor in odredi predvsem, da:

(a) se vsi prašiči različnih kategorij na gospodarstvu preštejejo in da se sestavi seznam števila obolelih, mrtvih ali po vsej verjetnosti okuženih prašičev v vsaki kategoriji; seznam se dopolnjuje z upoštevanjem rojstva in smrti prašičev v času obstoja suma; podatke na seznamu se na zahtevo predloži in ob vsakem obisku se jih lahko pregleda;

(b) se vse prašiče na gospodarstvu zapre v prostore, kjer so nastanjeni, ali na drugo mesto, kjer jih je mogoče osamiti;

(c) noben prašič ne sme priti na gospodarstvo, niti ga zapustiti. Pristojni organ lahko po potrebi razširi prepoved zapuščanja gospodarstva na druge vrste živali in zahteva uporabo ustreznih ukrepov za deratizacijo ali dezinsekcijo;

(d) nobeno trup prašiča ne sme zapustiti gospodarstva brez dovoljenja, ki ga izda pristojni organ;

(e) meso, proizvodi prašičev, seme, jajčeca in zarodki prašičev, krma za živali, oprema, material ali odpadki, s katerimi bi se lahko prenašal virus klasične prašičje kuge, ne smejo zapustiti gospodarstva brez dovoljenja, ki ga izda pristojni organ; meso, proizvodi prašičev, seme, jajčeca in zarodki se ne smejo premakniti z gospodarstva zaradi trgovine znotraj Skupnosti;

(f) je za gibanje oseb na gospodarstvo ali z njega potrebno pisno dovoljenje pristojnega organa;

(g) je za gibanje vozil na gospodarstvo ali z njega potrebno pisno dovoljenje pristojnega organa;

(h) se na vhodih in izhodih stavb, v katerih so nastanjeni prašiči, in samega gospodarstva uporabljajo ustrezna sredstva razkuževanja; vsaka oseba, ki prihaja na gospodarstva s prašiči ali z njih odhaja, upošteva ustrezne higienske ukrepe, potrebne za zmanjšanje nevarnosti širjenja virusa klasične prašičje kuge. Poleg tega se temeljito razkuži vsa prevozna sredstva, preden zapustijo gospodarstvo;

(i) se opravi epidemiološka poizvedba v skladu s členom 8.

3. Kadar epidemiološko stanje to zahteva in še zlasti, če je gospodarstvo z osumljenimi prašiči na območju z visoko gostoto prašičev, pristojni organ:

(a) lahko uporabi ukrepe iz člena 5(1) na gospodarstvu iz odstavka 2 tega člena; pristojni organ pa lahko, kadar sklepa, da pogoji to dopuščajo, omeji izvajanje teh ukrepov samo na prašiče, osumljene okužbe ali kontaminacije z virusom klasične prašičje kuge, in na del gospodarstva, kjer so bili gojeni, če so bili ti prašiči nastanjeni, gojeni in hranjeni povsem ločeno od drugih prašičev na gospodarstvu. V vsakem primeru se v skladu z diagnostičnim priročnikom prašičem ob pokončanju odvzame zadostno število vzorcev, da se lahko potrdi ali izključi prisotnost virusa klasične prašičje kuge;

(b) lahko določi začasno območje nadzora okrog gospodarstva iz odstavka 2; za gospodarstva s prašiči na tem območju se uvedejo nekateri ali vsi ukrepi iz odstavkov 1 in 2.

4. Ukrepi, predvideni v odstavku 2, se ne ukinejo, dokler sum klasične prašičje kuge ni uradno izključen.

Člen 5

Ukrepi v primeru potrditve prisotnosti klasične prašičje kuge pri prašičih na gospodarstvu

1. Države članice v primerih uradne potrditve prisotnosti prašičje kuge na gospodarstvu zagotovijo, da pristojni organ poleg ukrepov iz člena 4(2) predpiše tudi:

(a) takojšnje pokončanje vseh prašičev na gospodarstvu pod uradnim nadzorom na takšen način, da se med prevozom ali pokončevanjem prepreči tveganje širjenja virusa klasične prašičje kuge;

(b) v skladu z diagnostičnim priročnikom odvzem zadostnega števila vzorcev prašičem ob pokončanju, da se lahko odkrije način vnosa virusa klasične prašičje kuge na gospodarstvo in trajanje prisotnosti bolezni na gospodarstvu, preden je bila uradno prijavljena;

(c) da se trupe prašičev, ki so umrli ali so bili pokončani, predela pod uradnim nadzorom;

(d) da se meso prašičev, zaklanih v obdobju med verjetnim vnosom bolezni na gospodarstvo in uvedbo uradnih ukrepov, po možnosti izsledi in predela pod uradnim nadzorom;

(e) da se seme, jajčeca in zarodki prašičev, vzeti z gospodarstva v obdobju med verjetnim vnosom bolezni na gospodarstvo in uvedbo uradnih ukrepov, izsledijo in uničijo pod uradnim nadzorom na takšen način, da se prepreči tveganje širjenja virusa klasične prašičje kuge;

(f) da se morajo vse snovi in odpadki, ki bi lahko bili kontaminirani, kakor je krma, obdelati na način, ki zagotavlja uničenje virusa klasične prašičje kuge; da bi bilo treba uničiti ves material za enkratno uporabo, ki bi lahko bil kontaminiran, zlasti tistega, ki se je uporabljal med postopkom klanja; ti predpisi se izvajajo v skladu z navodili uradnega veterinarja;

(g) da se po odstranitvi prašičev zgradbe, v katerih so bili prašiči nastanjeni, vozila za prevoz prašičev ali njihovih trupov, oprema, stelja, gnoj in gnojevka, ki bi lahko bili kontaminirani, očistijo in razkužijo ali obdelajo v skladu s členom 12;

(h) da se v primeru primarnega izbruha bolezni izolirane seve virusa klasične prašičje kuge pregleda z laboratorijskim postopkom, določenim v diagnostičnem priročniku za ugotavljanje genetskega tipa;

(i) da se opravi epidemiološka poizvedba v skladu s členom 8.

2. V primerih, ko je bil potrjen izbruh v laboratoriju, živalskem vrtu, parku z divjimi živalmi ali v ograjenem območju, kjer se gojijo prašiči v znanstvene namene ali za ohranitev vrste ali za ohranitev redkih pasem, se zadevna država članica lahko odloči za odstopanje od odstavka 1(a) in (e), če to ne ogroža osnovnih interesov Skupnosti.

Komisijo se nemudoma obvesti o tej odločitvi.

Komisija v vseh primerih takoj prouči zadevo z zadevno državo članico in ob prvi priložnosti v okviru Stalnega veterinarskega odbora. Po potrebi se sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja bolezni v skladu s postopkom iz člena 27(2), ki lahko vključujejo cepljenje v izrednih situacijah v skladu s postopkom, določenim v členu 19.

Člen 6

Ukrepi v primeru potrditve prisotnosti klasične prašičje kuge na gospodarstvih z več proizvodnimi enotami

1. V primeru potrditve prisotnosti klasične prašičje kuge na gospodarstvu iz dveh ali več ločenih proizvodnih enot, in da se lahko dokonča pitanje prašičev, lahko pristojni organ odloči, da odstopi od določb člena 5(1)(a) glede zdravih proizvodnih enot prašičev na okuženem gospodarstvu, če je uradni veterinar potrdil, da so zgradba, velikost in razdalja med temi proizvodnimi enotami in postopki, ki se tam izvajajo, takšni, da so proizvodne enote popolnoma ločene kar zadeva nastanitev, rejenje in hranjenje, tako da se virus ne more širiti z ene proizvodne enote na drugo.

2. Če se uporabi odstopanje iz odstavka 1, države članice oblikujejo podrobna pravila za njegovo izvajanje z vidika jamstev v zvezi z zdravstvenim varstvom zadevnih živali.

3. Države članice, ki to odstopanje uporabijo, o tem nemudoma obvestijo Komisijo. Komisija v vseh primerih takoj prouči zadevo z zadevno državo članico in ob prvi priložnosti v okviru Stalnega veterinarskega odbora. Po potrebi se sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja bolezni v skladu s postopkom iz člena 27(2).

Člen 7

Ukrepi na kontaktnih gospodarstvih

1. Gospodarstva se priznajo kot kontaktna gospodarstva, kadar uradni veterinar ugotovi ali na podlagi epidemiološke poizvedbe, izvedene v skladu s členom 8, sklepa, da bi bila klasična prašičja kuga lahko prinesena bodisi z drugih gospodarstev na gospodarstvo iz člena 4 ali člena 5 bodisi z gospodarstva iz člena 4 ali člena 5 na druga gospodarstva.

Določbe člena 4 se na takšnih gospodarstvih izvajajo, dokler sum klasične prašičje kuge ni uradno izključen.

2. Pristojni organ uporabi ukrepe, predvidene v členu 5(1) na kontaktnih gospodarstvih iz odstavka 1 tega člena, če to zahteva epidemiološko stanje.

V skladu z diagnostičnim priročnikom se prašičem ob pokončanju odvzame zadostno število vzorcev, da se na teh gospodarstvih lahko potrdi ali izključi prisotnost virusa klasične prašičje kuge.

3. Glavna merila in dejavniki tveganja, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju ukrepov, predvidenih v členu 5(1)(a) na kontaktnih gospodarstvih, so določeni v Prilogi V. Ta merila in dejavniki tveganja se lahko naknadno spremenijo ali dopolnijo, z upoštevanjem znanstvenega razvoja in izkušenj, v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 8

Epidemiološka poizvedba

Države članice zagotovijo, da se v zvezi s sumljivimi primeri ali izbruhi klasične prašičje kuge opravi epidemiološka poizvedba na podlagi vprašalnikov, pripravljenih v okviru načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih iz člena 22.

Takšna poizvedba se nanaša najmanj na:

(a) koliko časa je bil lahko virus klasične prašičje kuge prisoten na gospodarstvu, preden je bila bolezen prijavljena ali se je pojavil sum;

(b) možen vir klasične prašičje kuge na gospodarstvu in določitev drugih gospodarstev, na katerih bi se prašiči lahko okužili ali kontaminirali iz istega vira;

(c) gibanje ljudi, vozil, prašičev, trupov, semena, mesa ali drugega materiala, ki bi lahko prenesel virus na zadevna gospodarstva ali z njih.

Če rezultati te poizvedbe pokažejo, da se je klasična prašičja kuga lahko razširila z gospodarstev v drugih državah članicah ali na gospodarstva v drugih državah članicah, se Komisija in zadevne države članice nemudoma obvestijo o tem.

Člen 9

Razmejitev okuženega in ogroženega območja

1. Pristojni organ takoj po uradni potrditvi diagnoze klasične prašičje kuge pri prašičih na gospodarstvu določi okuženo območje s polmerom najmanj 3 kilometre okrog mesta izbruha, ki se vključi v ogroženo območje s polmerom najmanj 10 kilometrov.

Na navedenih območjih se uporabijo ustrezni ukrepi iz člena 10 oziroma 11.

2. Pri razmejitvi teh območij mora pristojni organ upoštevati:

(a) rezultate epidemiološke poizvedbe, opravljene v skladu s členom 8;

(b) geografsko situacijo, predvsem naravne ali umetne meje;

(c) položaj in bližino gospodarstev;

(d) vzorce gibanja prašičev in trgovine z njimi in razpoložljivost klavnic;

(e) sredstva in osebje, ki so na voljo za nadzor gibanja prašičev znotraj con, zlasti če je treba prašiče, ki bodo pokončani, premakniti z gospodarstva njihovega porekla.

3. Če območje vključuje dele ozemlja več držav članic, morajo pristojni organi zadevnih držav članic pri določanju tega območja sodelovati.

4. Pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe, vključno z uporabo vidnih znakov in opozorilnih napisov ter uporabo medijev, kot sta tisk in televizija, da se vse osebe na okuženih in ogroženih območjih seznanijo z omejitvami, ki veljajo v skladu s členoma 10 in 11, in sprejmejo takšne ukrepe, za katere menijo, da so primerni za zagotovitev ustrezne uveljavitve teh ukrepov.

Člen 10

Ukrepi na razmejenem okuženem območju

1. Države članice zagotovijo, da se na okuženem območju uporabijo naslednji ukrepi:

(a) čim prej se opravi popis vseh gospodarstev; po razmejitvi okuženega območja obišče ta gospodarstva najpozneje v sedmih dneh uradni veterinar in opravi klinični pregled prašičev ter pregleda register in identifikacijske oznake prašičev iz členov 4 in 5 Direktive 92/102/EGS;

(b) prepove se gibanje in prevoz prašičev po javnih ali zasebnih cestah, z izjemo, kadar je to potrebno, oskrbovalnih cest gospodarstev, razen če jih pristojni organ ne odobri, da po njih lahko poteka gibanje iz točke (f). Te prepovedi ni potrebno uporabljati za tranzit prašičev po cesti ali železnici brez raztovarjanja ali ustavljanja. Poleg tega se lahko v skladu s postopkom iz člena 27(2) dovoli odstopanje za zakol prašičev, ki prihajajo z območja zunaj okuženega območja in so za namene takojšnjega zakola namenjeni v klavnico na opredeljenem območju;

(c) tovornjaki in druga vozila in oprema, ki se uporabljajo za prevoz prašičev ali druge živine ali materiala, ki bi bil lahko kontaminiran (na primer trupi, krma, gnoj, gnojevka itn.), se po kontaminaciji čim prej očistijo, razkužijo in obdelajo v skladu z določbami in postopki, določenimi v členu 12. Noben tovornjak ali drugo vozilo, ki se je uporabilo za prevoz prašičev, ne sme zapustiti območja, ne da bi bilo očiščeno in razkuženo in ne da bi ga pregledal in odobril pristojni organ;

(d) nobena druga domača žival ne sme priti na gospodarstvo ali ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa;

(e) vse mrtve ali bolne prašiče na gospodarstvu je treba takoj prijaviti pristojnemu organu, ki opravi ustrezne preiskave v skladu s postopki, določenimi v diagnostičnem priročniku;

(f) prašičev se še najmanj 30 dni po opravljenem predhodnem čiščenju in razkuževanju okuženih gospodarstev ne sme premeščati z gospodarstva, na katerem se gojijo. Pristojni organ lahko po 30 dneh dovoli pod pogoji, določenimi v odstavku 3, odvoz prašičev z navedenega gospodarstva za neposreden prevoz: — v klavnico, ki jo določi pristojni organ, po možnosti znotraj okuženega ali ogroženega območja, za takojšen zakol, — v obrat za predelavo ali ustrezno mesto, kjer se prašiči takoj pokončajo in se njihovi trupi predelajo pod uradnim nadzorom, ali — v izjemnih okoliščinah na druge lokacije na okuženem območju. Države članice, ki to določbo izkoristijo, v okviru Stalnega veterinarskega odbora o tem nemudoma obvestijo Komisijo;

(g) seme, jajčeca in zarodki prašičev ne zapustijo gospodarstev na okuženem območju;

(h) vsaka oseba, ki prihaja na gospodarstva s prašiči ali jih zapušča, mora upoštevati ustrezne higienske ukrepe, potrebne za zmanjševanje nevarnosti širjenja virusa klasične prašičje kuge.

2. Če so prepovedi, predvidene v odstavku 1, zaradi nadaljnjih izbruhov bolezni v veljavi več kot 30 dni, in zaradi tega nastopijo težave v zvezi z dobrobitjo živali ali druge težave pri gojenju prašičev, lahko pristojni organ ob upoštevanju pogojev, določenih v odstavku 3 na utemeljeno prošnjo lastnika dovoli odvoz prašičev z gospodarstva znotraj okuženega območja za neposreden prevoz do:

(a) klavnice, ki jo določi pristojni organ, po možnosti znotraj okuženega ali ogroženega območja, za takojšen zakol;

(b) obrata za predelavo ali ustreznega mesta, kjer se prašiči takoj pokončajo in se njihovi trupi predelajo pod uradnim nadzorom; ali

(b) v izjemnih okoliščinah do drugih lokacij na okuženem območju. Države članice, ki to določbo izkoristijo, v okviru Stalnega veterinarskega odbora o tem nemudoma obvestijo Komisijo.

3. Ob sklicevanju na ta odstavek, lahko pristojni organ dovoli odvoz prašičev z zadevnega gospodarstva, če:

(a) je uradni veterinar opravil klinični pregled prašičev na gospodarstvu, zlasti tistih, ki se bodo odvažali, vključno z merjenjem telesne temperature pri deležu teh prašičev, ter pregledal register in identifikacijske oznake prašičev iz členov 4 in 5 Direktive 92/102/EGS;

(b) zgoraj navedeni pregledi niso pokazali nobenega znaka klasične prašičje kuge in so dokazali skladnost z določbami Direktive 92/102/EGS;

(c) se prašiči prevažajo v vozilih, ki jih zapečati pristojni organ;

(d) se vozila in oprema, ki so se uporabila za prevoz prašičev, takoj po prevozu očistijo in razkužijo v skladu z določbami iz člena 12;

(e) če se bodo prašiči zaklali ali pokončali, se jim v skladu z diagnostičnim priročnikom odvzame zadostno število vzorcev, da se na teh gospodarstvih lahko potrdi ali izključi prisotnost virusa klasične prašičje kuge;

(f) če se bodo prašiči prevažali v klavnico: — se pristojni organ, odgovoren za klavnico, obvesti, da bodo v klavnico poslali prašiče, in ta obvesti o njihovem prihodu pristojni organ, ki je prašiče odpremil, — se ti prašiči ob prihodu v klavnico vhlevijo in zakoljejo ločeno od ostalih prašičev, — pristojni organ med ante- in postmortalnimi pregledi, ki jih je opravila izbrana klavnica, upošteva vsak znak, ki se nanaša na prisotnost klasične prašičje kuge, — se sveže meso teh prašičev bodisi predela bodisi označi s posebnim žigom iz člena 5a Direktive Sveta 72/461/EGS in naknadno obdela v skladu s pravili, določenimi v členu 4(1) Direktive Sveta 80/215/EGS ( 14 ). To se izvede v obratu, ki ga določi pristojni organ. Meso se navedenemu obratu pošlje pod pogojem, da se pošiljka pred odhodom zapečati in da ostane zapečatena ves čas prevoza.

4. Ukrepi na okuženem območju se uporabljajo najmanj:

(a) dokler na okuženih gospodarstvih ni bilo opravljeno čiščenje in razkuževanje;

(b) dokler niso končane klinične in laboratorijske preiskave prašičev na vseh gospodarstvih, ki se opravijo v skladu z diagnostičnim priročnikom in katerih namen je odkriti možno prisotnost virusa klasične prašičje kuge.

Preiskave iz točke (b) se ne izvajajo, dokler ne mine 30 dni od opravljenih ukrepov predhodnega čiščenja in razkuževanja na okuženih gospodarstvih.

Člen 11

Ukrepi na razmejenem ogroženem območju

1. Države članice zagotovijo, da se na ogroženem območju uvedejo naslednji ukrepi:

(a) opravi se popis vseh gospodarstev s prašiči;

(b) prepove se gibanje in prevoz prašičev po javnih ali zasebnih cestah, z izjemo, kadar je to potrebno, oskrbovalnih cest gospodarstev, razen če jih pristojni organ ne odobri. Te prepovedi ni treba uporabljati pri tranzitu prašičev po cesti ali železnici brez raztovarjanja ali ustavljanja in pri zakolu prašičev, ki prihajajo zunaj ogroženega območja in ki so namenjeni v klavnico v navedenem območju zaradi takojšnjega zakola;

(c) tovornjaki in druga vozila in oprema, ki se uporabljajo za prevoz prašičev ali druge živine ali materiala, ki bi bil lahko kontaminiran (na primer trupi, krma, gnoj, gnojevka itn.), se po kontaminaciji čim prej očistijo, razkužijo in obdelajo v skladu z določbami in postopki, določenimi v členu 12. Noben tovornjak ali vozilo, ki se je uporabilo za prevoz prašičev, ne sme zapustiti območja, ne da bi bilo očiščeno in razkuženo;

(d) prvih sedem dni po razmejitvi območja ne sme priti nobena druga domača žival na gospodarstvo ali ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa;

(e) vse mrtve ali bolne prašiče na gospodarstvu je treba takoj prijaviti pristojnemu organu, ki opravi ustrezne preiskave v skladu s postopki, določenimi v diagnostičnem priročniku;

(f) prašičev se še najmanj 21 dni po opravljenem predhodnem čiščenju in razkuževanju okuženih gospodarstev ne sme premeščati z gospodarstva, na katerem se gojijo. Pristojni organ lahko po 21 dneh na podlagi pogojev, določenih v členu 10(3), dovoli premestitev prašičev z navedenega gospodarstva za neposreden prevoz: — v klavnico, ki jo določi pristojni organ, po možnosti znotraj okuženega ali ogroženega območja, za takojšen zakol, — v obrat za predelavo ali ustrezno mesto, kjer se prašiči takoj pokončajo in se njihovi trupi predelajo pod uradnim nadzorom, ali — v izjemnih okoliščinah na druge lokacije na okuženem ali ogroženem območju. Države članice, ki to določbo izkoristijo, v okviru Stalnega veterinarskega odbora o tem nemudoma obvestijo Komisijo. Vendar če bodo prašiči odpeljani v klavnico, se lahko na zahtevo države članice, ki jo spremlja ustrezna utemeljitev, in v skladu s postopkom iz člena 27(2) dovolijo odstopanja od določb iz člena 10(3)(e) in (f), četrta alinea, zlasti glede označevanja mesa teh prašičev in njegove nadaljnje uporabe ter namembnosti obdelanih proizvodov;

(g) seme, jajčeca in zarodki prašičev ne zapustijo gospodarstev na ogroženem območju;

(h) vsaka oseba, ki prihaja na gospodarstva s prašiči ali jih zapušča, upošteva ustrezne higienske ukrepe, potrebne za zmanjševanje nevarnosti širjenja virusa klasične prašičje kuge.

2. Kadar so prepovedi iz odstavka 1 zaradi nadaljnjih izbruhov bolezni v veljavi več kot 30 dni in zaradi tega nastopijo težave v zvezi z dobrobitjo živali ali druge težave pri gojenju prašičev, lahko pristojni organ ob upoštevanju pogojev iz odstavka 10(3) na utemeljeno prošnjo lastnika dovoli odvoz prašičev z gospodarstva znotraj ogroženega območja za neposreden prevoz do:

(a) klavnice, ki jo določi pristojni organ, po možnosti znotraj okuženega ali ogroženega območja, za takojšen zakol;

(b) obrata za predelavo ali ustreznega mesta, kjer se prašiči takoj pokončajo in se njihovi trupi predelajo pod uradnim nadzorom; ali

(c) v izjemnih okoliščinah na druge lokacije na okuženem ali ogroženem območju. Države članice, ki to določbo izkoristijo, v okviru Stalnega veterinarskega odbora o tem nemudoma obvestijo Komisijo.

3. Ukrepi na ogroženem območju se uporabljajo najmanj:

(a) dokler na okuženih gospodarstvih ni bilo opravljeno čiščenje in razkuževanje;

(b) dokler niso končane klinične in po potrebi laboratorijske preiskave prašičev na vseh gospodarstvih, kakor so določene v diagnostičnem priročniku, in katerih namen je odkriti možno prisotnost virusa klasične prašičje kuge.

Preiskave iz točke (b) se ne izvajajo, dokler ne mine 20 dni od opravljenega predhodnega čiščenja in razkuževanja na okuženih gospodarstvih.

Člen 12

Čiščenje in razkuževanje

1. Države članice zagotovijo:

(a) da razkužila, ki se bodo uporabila, in njihove koncentracije uradno odobri pristojni organ;

(b) da se postopki čiščenja in razkuževanja opravijo pod uradnim nadzorom, v skladu z: — navodili uradnega veterinarja, in — načeli in postopki za čiščenje, razkuževanje in obdelavo, določenimi v Prilogi II.

2. Načela in postopki za čiščenje in razkuževanje, določena v Prilogi II, se lahko naknadno spremenijo ali dopolnijo, z upoštevanjem znanstvenega razvoja in izkušenj, v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 13

Ponovna naselitev gospodarstev s prašiči po izbruhih bolezni

1. Na gospodarstvo, na katerega se nanaša člen 5, se prašičev ponovno ne naseli najmanj 30 dni po končanih postopkih čiščenja in razkuževanja v skladu s členom 12.

2. Ponovna naselitev prašičev upošteva tip kmetovanja zadevnega gospodarstva in mora biti v skladu z naslednjimi postopki:

(a) glede gospodarstev z rejo prašičev na prostem se začne ponovno naseljevanje prašičev z naseljevanjem poskusnih prašičev, ki so bili pregledani in pri njih niso ugotovili protiteles proti virusu klasične prašičje kuge, ali prašičev, ki prihajajo z gospodarstev, za katera niso veljale nikakršne omejitve v zvezi s klasično prašičjo kugo. Poskusni prašiči se v skladu z zahtevami pristojnega organa naselijo po celotnem okuženem gospodarstvu in se 40 dni po naselitvi na gospodarstvo vzorčijo in v skladu z diagnostičnim priročnikom testirajo na prisotnost protiteles. Če se pri nobenem prašiču niso pojavila protitelesa proti virusu klasične prašičje kuge, se lahko izvrši celotna ponovna naselitev. Dokler niso na voljo negativni rezultati seroloških preiskav, ne sme noben prašič zapustiti gospodarstva;

(b) pri vseh drugih oblikah reje se ponovna naselitev prašičev opravi bodisi v skladu z ukrepi, predvidenimi v točki (a) bodisi se izvede celotna naselitev pod pogojem da: — prispejo vsi prašiči v 20 dneh in prihajajo z gospodarstev, za katera ne veljajo nobene omejitve v zvezi s klasično prašičjo kugo, — se prašiče v ponovno naseljeni čredi pregleda s serološko preiskavo v skladu z diagnostičnim priročnikom. Vzorčenje za to preiskavo se izvede najprej 40 dni po prihodu zadnjih prašičev, — dokler niso na voljo negativni rezultati seroloških preiskav, ne sme noben prašič zapustiti gospodarstva.

3. Če pa je od končanih postopkov čiščenja in razkuževanja na gospodarstvu minilo več kot šest mesecev, lahko pristojni organ ob upoštevanju epidemiološkega stanja dovoli odstopanje od določb iz zgornjega odstavka 2.

Člen 14

Ukrepi v primeru suma in potrditve prisotnosti klasične prašičje kuge pri prašičih v klavnici ali prevoznih sredstvih

1. Kadar obstaja sum, da je v klavnici ali na prevoznem sredstvu prisotna klasična prašičja kuga, države članice zagotovijo, da pristojni organ nemudoma sproži uradno preiskavo za potrditev ali izključitev prisotnosti navedene bolezni v skladu s postopki, določenimi v diagnostičnem priročniku.

2. Če se v klavnici ali na prevoznem sredstvu odkrije primer klasične prašičje kuge, pristojni organ zagotovi:

(a) da se vse dovzetne živali v klavnici ali na prevoznem sredstvu nemudoma pokončajo;

(b) da se trupi, drobovina in živalski iztrebki živali, ki bi lahko bile okužene ali kontaminirane, predelajo pod uradnim nadzorom;

(c) da se izvrši čiščenje in razkuževanje zgradb in opreme, vključno z vozili, pod nadzorom uradnega veterinarja, v skladu s členom 12;

(d) da se smiselno opravi epidemiološka poizvedba, kakor je predvideno v členu 8;

(e) da je izolat virusa klasične prašičje kuge predmet laboratorijskega postopka, določenega v diagnostičnem priročniku, ki ugotavlja genetski tip virusa;

(f) da se na gospodarstvu, s katerega prihajajo okuženi prašiči ali trupi, in na drugih kontaktnih gospodarstvih uporabi ukrepe iz člena 7. Ukrepe, določene v členu 5(1), se uporabi na gospodarstvu izvora okuženih prašičev ali trupov, razen če epidemiološka poizvedba ne nakazuje drugače;

(g) da se za zakol ali prevoz ne nameni nobene živali še najmanj 24 ur po končanih postopkih čiščenja in razkuževanja, ki se izvedejo v skladu s členom 12.

Člen 15

Ukrepi v primeru suma in potrditve prisotnosti klasične prašičje kuge pri divjih prašičih

1. Takoj ko pristojni organ države članice prejme podatke o sumu okužbe divjih prašičev, ukrene vse potrebno za potrditev ali izključitev prisotnosti bolezni tako, da obvesti lastnike prašičev in lovce, in izvede preiskave, vključno z laboratorijskimi, vseh divjih prašičev, ki so bili ustreljeni ali najdeni mrtvi.

2. Takoj po potrditvi primarnega primera klasične prašičje kuge pri divjih prašičih, pristojni organ države članice zaradi zmanjšanja širjenja bolezni nemudoma:

(a) ustanovi strokovno skupino, ki vključuje veterinarje, lovce, biologe za prostoživeče živali in epidemiologe. Strokovna skupina pomaga pristojnemu organu pri: — študiji epidemiološkega stanja in opredelitvi okuženega območja, v skladu z določbami iz člena 16(3)(b), — določitvi ustreznih ukrepov, ki bi se uporabili na okuženem območju kot dodatek ukrepom iz točk (b) in (c); ti ukrepi lahko vključujejo prekinitev lova in prepoved krmljenja divjih prašičev, — pripravi načrta za izkoreninjenje, ki se v skladu s členom 16 predloži Komisiji, — izvajanju pregledov, da se preveri učinkovitost ukrepov, sprejetih za izkoreninjenje klasične prašičje kuge na okuženem območju;

(b) takoj uvede uradni nadzor na gospodarstvih s prašiči na opredeljenem okuženem območju in še zlasti odredi: — da se izvrši uradni popis vseh kategorij prašičev na vseh gospodarstvih; popis posodablja lastnik. Podatke iz popisa se na zahtevo predloži in se jih lahko preverja ob vsakem pregledu. Pri gospodarstvih z rejo prašičev na prostem pa se prvi popis lahko izvrši na podlagi ocene, — da se vse prašiče na gospodarstvu zapre v prostore, kjer so nastanjeni, ali na drugo mesto, kjer jih je mogoče osamiti pred divjimi prašiči. Divji prašiči ne smejo imeti dostopa do nobenega materiala, ki bi pozneje lahko prišel v stik s prašiči na gospodarstvu, — da noben prašič ne pride na gospodarstvo in ga ne zapusti, razen če to dovoli pristojni organ glede na epidemiološko stanje, — da se na vhodih in izhodih zgradb, v katerih so nastanjeni prašiči, in gospodarstva samega uporabljajo ustrezne metode razkuževanja, — da vse osebe, ki prihajajo v stik z divjimi prašiči, izvajajo ustrezne higienske ukrepe za zmanjšanje tveganja širjenja virusa klasične prašičje kuge, ki lahko vključujejo začasno prepoved vstopa na gospodarstvo s prašiči tistim ljudem, ki so bili v stiku z divjimi prašiči, — da se vse mrtve ali bolne prašiče s simptomi klasične prašičje kuge na gospodarstvu pregleda na prisotnost klasične prašičje kuge, — da se na gospodarstvo s prašiči ne sme prinesti nobenega dela divjega prašiča, ki je bil ustreljen ali najden mrtev, in prav tako ne materiala ali opreme, ki bi bila lahko kontaminirana z virusom klasične prašičje kuge, — da se prašičev, njihovega semena, zarodkov ali jajčec ne premešča z okuženega območja z namenom trgovine znotraj Skupnosti;

(c) uredi, da vse divje prašiče, ki so ustreljeni ali najdeni mrtvi na opredeljenem okuženem območju, pregleda uradni veterinar in da se v skladu z diagnostičnim priročnikom opravi preiskava na klasično prašičjo kugo. Trupe vseh živali, za katere se ugotovi, da so pozitivne, se predela pod uradnim nadzorom. Kadar je testiranje na klasično prašičjo kugo negativno, uporabijo države članice ukrepe, določene v členu 11(2) Direktive Sveta 92/45/EGS ( 15 ). Deli, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, se predelajo pod uradnim nadzorom;

(d) zagotovi, da je izolat virusa klasične prašičje kuge predmet laboratorijskega postopka, določenega v diagnostičnem priročniku, s katerim se določi genetski tip virusa.

3. V primeru pojava klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na območju države članice, ki je blizu ozemlja druge države članice, morata zadevni državni članici pri vzpostavitvi ukrepov za nadzor bolezni sodelovati.

Člen 16

Načrti za izkoreninjenje klasične prašičje kuge iz populacije divjih prašičev

1. Brez poseganja v ukrepe, določene v členu 15, predložijo države članice Komisiji v 90 dneh od potrditve primarnega primera klasične prašičje kuge pri divjih prašičih pisni načrt ukrepov, sprejetih za izkoreninjenje bolezni na območju, ki je opredeljeno kot okuženo, in ukrepov, uporabljenih na gospodarstvih na tem območju.

Komisija pregleda načrt, da ugotovi, ali omogoča uresničitev želenega cilja. Načrt, po potrebi s spremembami, se odobri v skladu s postopkom iz člena 27(2).

Načrt se lahko naknadno spremeni ali dopolni z upoštevanjem razvoja položaja.

Če te spremembe zadevajo ponovno opredelitev okuženega območja, države članice zagotovijo, da se Komisija in druge države članice nemudoma obvestijo o spremembah.

Če spremembe zadevajo druge določbe načrta, predložijo države članice spremenjeni načrt Komisiji v pregled in po možnosti v odobritev v skladu s postopkom iz člena 27(2).

2. Po odobritvi ukrepov, predvidenih v načrtu, navedenem v odstavku 1, ti ukrepi nadomestijo predhodne ukrepe, določene v členu 15 na datum, ki se določi ob odobritvi.

3. Načrt, naveden v odstavku 1, vsebuje podatke o:

(a) rezultatih epidemioloških poizvedb in kontrol, opravljenih v skladu s členom 15, in geografski razširjenosti bolezni;

(b) opredeljenem okuženem območju na ozemlju zadevne države članice. Pristojni organ pri opredelitvi okuženega območja upošteva: — rezultate opravljenih epidemioloških poizvedb in geografsko razširjenost bolezni, — populacijo divjih prašičev na območju, — obstoj večjih naravnih ali umetnih ovir za premikanje divjih prašičev;

(c) organizaciji tesnega sodelovanja med biologi, lovci, lovskimi organizacijami, službami za zaščito prostoživečih živali in veterinarskimi službami (zdravstveno varstvo živali in javno zdravstvo);

(d) obveščevalni kampanji, ki jo je treba okrepiti, da se poveča zavest lovcev o ukrepih, ki jih morajo sprejeti v okviru načrta izkoreninjenja;

(e) posebnih prizadevanjih za določitev števila in lokacije metapopulacij divjih prašičev na okuženem območju in okrog njega;

(f) približnem številu metapopulacij divjih prašičev in njihovi velikosti na okuženem območju in okrog njega;

(g) posebnih prizadevanjih za določitev obsega okužbe v populaciji divjih prašičev s preiskavami divjih prašičev, ki so jih ustrelili lovci ali ki so bili najdeni mrtvi, in z laboratorijskimi testi, vključno s starostno stratificiranimi epidemiološkimi preiskavami;

(h) ukrepih, sprejetih za omejevanje širjenja bolezni zaradi gibanja divjih prašičev in/ali stika med metapopulacijami divjih prašičev; ti ukrepi lahko vključujejo prepoved lova;

(i) ukrepih, sprejetih za zmanjšanje dovzetne populacije divjih prašičev, zlasti mladih pujskov;

(j) zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati lovci, da se prepreči kakršno koli širjenje bolezni;

(k) načinu odstranjevanja divjih prašičev, ki so bili ustreljeni ali najdeni mrtvi, ki temelji na: — predelavi pod uradnim nadzorom, ali — pregledu, ki ga izvede uradni veterinar, in laboratorijskih testih, kakor je predvideno v diagnostičnem priročniku. Trupe vseh živali, za katere se ugotovi, da so pozitivne, se predela pod uradnim nadzorom. Kadar je testiranje na klasično prašičjo kugo negativno, uporabijo države članice ukrepe, določene v členu 11(2) Direktive 92/45/EGS. Deli, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, se predelajo pod uradnim nadzorom;

(l) za vsakega divjega prašiča, ki je bil bodisi ustreljen bodisi najden mrtev, se izvrši epidemiološka poizvedba. Ta poizvedba mora vključevati izpolnitev vprašalnika, ki posreduje podatke o: — geografskem območju, kjer je bila žival najdena mrtva ali ustreljena, — datumu, ko je bila žival ustreljena ali najdena mrtva, — osebi, ki je žival našla ali ustrelila, — starosti in spolu prašiča, — če je bila žival ustreljena: o simptomih pred ustrelitvijo, — če je bila žival najdena mrtva: o stanju trupa, — laboratorijskih ugotovitvah;

(m) programih nadzora in preventivnih ukrepih, ki se lahko uvedejo za gospodarstva na opredeljenem okuženem območju in po potrebi v njegovi okolici, vključno s prevozom in gibanjem živali po območju, z območja in na območje; ti ukrepi vključujejo najmanj prepoved gibanja prašičev, njihovega semena, zarodkov ali jajčec z okuženega območja z namenom trgovine znotraj Skupnosti;

(n) drugih merilih, ki se uporabljajo za preklic ukrepov, sprejetih za izkoreninjenje bolezni na opredeljenem območju, in ukrepov, ki se uporabljajo za gospodarstva na tem območju;

(o) organu, zadolženem za nadzor in usklajevanje služb, odgovornih za izvajanje načrta;

(p) sistemu, vzpostavljenem zato, da lahko strokovna skupina, imenovana v skladu s členom 15(2)(a), redno proučuje rezultate načrta izkoreninjenja;

(q) ukrepih za spremljanje bolezni, ki se uvedejo, ko poteče najmanj 12 mesecev od zadnjega potrjenega primera klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na opredeljenem okuženem območju; ti ukrepi spremljanja ostanejo v veljavi najmanj 12 mesecev in zajemajo najmanj ukrepe, ki se že izvajajo v skladu s točkami (g), (k) in (l).

4. Komisiji in drugim državam članicam se vsakih 6 mesecev pošlje poročilo o epidemiološkem stanju na določenem področju in o rezultatih načrta izkoreninjenja.

Podrobnejše določbe v zvezi s podatki, ki jih morajo države članice predložiti o tej zadevi, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 17

Diagnostični postopki in zahteve varnosti pred biološkimi dejavniki

1. Države članice zagotovijo:

(a) da se diagnostični postopki, vzorčenje in laboratorijsko testiranje na prisotnost klasične prašičje kuge izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom;

▼M4

(b) da je za usklajevanje standardov in diagnostičnih metod v vsaki državi članici odgovoren nacionalni laboratorij v skladu z določbami Priloge III. Države članice dajo drugim državam članicam in javnosti na voljo podatke o svojih nacionalnih laboratorijih in vse naknadne spremembe v obliki, ki se lahko določi v skladu s postopkom iz člena 26(2).

▼B

2. Nacionalni laboratoriji iz odstavka 1(b) se povežejo z referenčnim laboratorijem Skupnosti, kakor je navedeno v Prilogi IV. Pooblastila in dolžnosti laboratorija so takšne, kakor jih določa navedena priloga, brez poseganja v določbe Odločbe 90/424/EGS in zlasti člena 28 Odločbe.

3. Da se zagotovijo enotni postopki za diagnostiko klasične prašičje kuge, se v dveh mesecih od datuma začetka veljavnosti te direktive in v skladu s postopkom iz člena 26(2), odobri diagnostični priročnik za klasično prašičjo kugo, ki določa najmanj:

(a) minimalne zahteve varnosti pred biološkimi dejavniki in standarde kakovosti, ki se morajo upoštevati v diagnostičnih laboratorijih za klasično prašičjo kugo in pri prevozu vzorcev;

(b) merila in postopke, ki jih je treba upoštevati pri opravljanju kliničnih ali postmortalnih pregledov za potrditev ali izključitev prisotnosti klasične prašičje kuge;

(c) merila in postopke, ki jih je treba upoštevati pri odvzemu vzorcev pri živih prašičih ali njihovih trupih, da se z laboratorijskimi preiskavami potrdi ali izključi klasična prašičja kuga, vključno z metodami vzorčenja za serološke ali virološke preglede, ki se izvajajo v okviru ukrepov iz te direktive;

(d) laboratorijske teste, ki se uporabijo za diagnostiko klasične prašičje kuge, vključno s: — testi za razločevanje med virusom klasične prašičje kuge in drugimi pestivirusi, — če so na voljo in so ustrezni, testi za razločevanje vzorca protiteles, ki ga izzove marker cepivo, in vzorca, ki ga izzove divji tip virusa klasične prašičje kuge, — merili za ocenjevanje rezultatov laboratorijskih testov;

(e) laboratorijske tehnike za genetsko tipizacijo izolatov virusov klasične prašičje kuge.

4. Zaradi zagotavljanja ustreznih pogojev varnosti pred biološkimi dejavniki za zdravstveno varstvo živali se z virusom klasične prašičje kuge, njegovim genomom, antigeni in cepivi rokuje ali se jih uporablja v raziskovalne, diagnostične ali proizvodne namene samo na mestih, v institucijah ali laboratorijih, ki jih odobri pristojni organ.

Seznam odobrenih mest, institucij ali laboratorijev se predloži Komisiji pred 1. majem 2003 in se od takrat naprej posodablja.

5. Določbe prilog III in IV in diagnostični priročnik se lahko dopolnijo ali spremenijo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 18

Uporaba, izdelava in prodaja cepiv proti klasični prašičji kugi

1. Države članice zagotovijo:

(a) da je uporaba cepiv proti klasični prašičji kugi prepovedana;

(b) da rokovanje, izdelava, shranjevanje, oskrba, razpošiljanje in prodaja cepiv proti klasični prašičji kugi na ozemlju Skupnosti potekajo pod uradnim nadzorom.

2. Po potrebi se lahko sprejmejo predpisi glede proizvodnje, pakiranja, razpošiljanja in stanja zalog cepiv proti klasični prašičji kugi v Skupnosti v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 19

Cepljenje v izrednih situacijah na gospodarstvih s prašiči

1. Ne glede na člen 18(1)(a) se ob potrditvi klasične prašičje kuge na gospodarstvih s prašiči in kadar razpoložljivi epidemiološki podatki kažejo na nevarnost širjenja, lahko na gospodarstvih s prašiči uvede cepljenje v izrednih situacijah, v skladu s postopki in določbami iz odstavkov 2 do 9 tega člena.

2. Brez poseganja v določbe člena 5(2) so glavna merila in dejavniki tveganja, ki jih je treba upoštevati pri uvedbi cepljenja v izrednih situacijah, določeni v Prilogi VI. Ta merila in dejavniki tveganja se lahko naknadno spremenijo ali dopolnijo z upoštevanjem razvoja znanosti in izkušenj, v skladu s postopkom iz člena 26(2).

3. Kadar namerava država članica uvesti cepljenje, predloži Komisiji načrt cepljenja v izrednih situacijah, ki vsebuje najmanj podatke o:

(a) stanju bolezni, ki je privedlo do zahteve za cepljenje v izrednih situacijah;

(b) velikosti geografskega območja, na katerem se bo izvajalo cepljenje v izrednih situacijah, in številu gospodarstev s prašiči na tem območju;

(c) kategorijah prašičev in približnem številu prašičev, ki se bodo cepili;

(d) cepivu, ki se bo uporabljalo;

(e) trajanju akcije cepljenja,

(f) označevanju in registraciji cepljenih živali,

(g) ukrepih v zvezi z gibanjem prašičev in njihovih proizvodov;

(h) merilih, ki se bodo upoštevala pri odločitvi, ali se bo na kontaktnih gospodarstvih izvajalo cepljenje ali ukrepi iz člena 7(2);

(i) drugih zadevah, ki zadevajo nujne primere, vključno s kliničnimi in laboratorijskimi preiskavami, ki bi se izvajale na vzorcih, odvzetih na gospodarstvih, kjer se je izvajalo cepljenje, in drugih gospodarstvih na območju cepljenja, predvsem če se bo uporabljalo marker cepivo.

Komisija v sodelovanju z zadevno državo članico nemudoma pregleda načrt. V skladu s postopkom iz člena 27(2) se lahko načrt cepljenja v izrednih situacijah odobri, ali pa se pred odobritvijo zahtevajo spremembe ali dopolnitve.

V skladu s postopkom iz člena 27(2) se načrt cepljenja v izrednih situacijah lahko naknadno spremeni ali dopolni z upoštevanjem razvoja zadeve.

4. Brez poseganja v člen 10 in 11 vsaka država članica, ki izvaja cepljenje v izrednih situacijah, zagotovi, da v obdobju cepljenja:

(a) območja cepljenja ne zapusti noben živ prašič, razen za prevoz do klavnice, ki jo določi pristojni organ in je na območju cepljenja ali blizu tega območja, za takojšnji zakol ali za prevoz v kafilerijo ali ustrezen prostor, kjer se takoj pokonča in se njegov trup predela pod uradnim nadzorom;

(b) vse sveže meso prašičev, cepljenih med cepljenjem v izrednih situacijah, bodisi predelajo bodisi označijo in obdelajo v skladu z določbami iz četrte alinee člena 10(3)(f);

(c) seme, jajčeca in zarodki, odvzeti v 30 dneh pred cepljenjem prašičem, ki bodo cepljeni, se izsledijo in uničijo pod uradnim nadzorom.

5. Določbe iz odstavka 4 veljajo najmanj še 6 mesecev po končanem cepljenju na zadevnem območju.

6. V skladu s postopkom iz člena 27(2) in pred koncem šestmesečnega obdobja iz odstavka 5 se uvedejo ukrepi, s katerimi se prepove:

(a) da bi seropozitivni prašiči zapustili gospodarstvo, na katerem se gojijo, razen za takojšen zakol;

(b) da bi seropozitivnim prašičem jemali seme, zarodke ali jajčeca;

(c) da bi pujski seropozitivnih svinj zapustili izvorno gospodarstvo, razen za prevoz do: — klavnice za takojšen zakol, — gospodarstva, ki ga določi pristojni organ, s katerega bodo poslani naravnost v klavnico, — gospodarstva po pridobitvi negativnih rezultatov seroloških testov na protitelesa proti virusu klasične prašičje kuge.

7. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko odločbo o uvedbi cepljenja v izrednih situacijah sprejme država članica, če s tem ne ogroža interesov Skupnosti in če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) izdelati je treba okvirni načrt cepljenja v izrednih situacijah v skladu s členom 22. Posebni načrt in odločitev o uvedbi cepljenja v izrednih situacijah je treba sporočiti Komisiji pred začetkom postopkov cepljenja;

(b) poleg podatkov iz odstavka 3 mora načrt predpisovati, da se bodo vsi prašiči na gospodarstvih, na katerih se bo uporabljalo cepivo, po končanem cepljenju čim prej zaklali ali pokončali v skladu z odstavkom 4(a) in da bo sveže meso teh prašičev bodisi predelano bodisi označeno in obdelano v skladu z določbami iz četrte alinee člena 10(3)(f).

Ko se ta odločba sprejme, se načrt cepljenja nemudoma pregleda v Stalnem veterinarskem odboru. V skladu s postopkom iz člena 27(2) se načrt lahko odobri ali pa se pred odobritvijo zahtevajo spremembe in dopolnitve.

8. Ne glede na določbe iz odstavkov 5 in 6 se ukrepi, predvideni v odstavku 4, lahko ukinejo:

(a) ko so vsi prašiči na gospodarstvih, na katerih se je uporabilo cepivo, zaklani ali pokončani v skladu z odstavkom 4(a) in je meso teh prašičev bodisi obdelano bodisi označeno in obdelano v skladu s četrto alineo člena 10(3)(f);

(b) ko so vsa gospodarstva, kjer so gojili cepljene prašiče, očiščena in razkužena v skladu s členom 12.

Če so ukrepi, predvideni v odstavku 4 odpravljeni, države članice zagotovijo tudi:

(a) da se prašičev na zgoraj navedena gospodarstva ne naseljuje ponovno še najmanj 10 dni po končanih postopkih čiščenja in razkuževanja in po zakolu ali pokončanju vseh prašičev na gospodarstvu, kjer se je uporabljalo cepivo;

(b) da se po ponovnem naseljevanju pri prašičih na vseh gospodarstvih na območju cepljenja opravijo klinične in laboratorijske preiskave, kakor je določeno v diagnostičnem priročniku, da bi odkrili možno prisotnost virusa klasične prašičje kuge. Pri prašičih, ponovno naseljenih na gospodarstva, kjer se je uporabljalo cepivo, se ti pregledi ne izvajajo, dokler ne mine najmanj 40 dni od ponovne naselitve, in v tem obdobju ni dovoljeno premikati prašičev z gospodarstva.

9. V primerih, ko je bilo med akcijo cepljenja uporabljeno marker cepivo, se lahko v skladu s postopkom iz člena 27(2) dovolijo odstopanja od določb iz odstavkov 4, 5 in 6, zlasti glede označevanja mesa cepljenih prašičev in njegove nadaljnje uporabe ter namena obdelanih proizvodov. Takšno dovoljenje je odvisno naslednjih pogojev:

(a) načrt cepljenja se v skladu z odstavkom 3 odobri pred začetkom postopkov cepljenja,

(b) zadevna država članica je morala predložiti Komisiji posebno zahtevo, ki jo je spremljalo izčrpno poročilo o izvajanju akcije cepljenja, njenih rezultatih in splošnem epidemiološkem stanju, in

(c) v skladu s postopki iz člena 21 so se morali izvajati pregledi na kraju samem v zvezi z izvajanjem akcije cepljenja.

Sprejetje odstopanj od določb iz odstavkov 4, 5 in 6 temelji na tveganju, da se virus klasične prašičje kuge razširi zaradi gibanja ali trgovine s cepljenimi prašiči, njihovimi mladiči ali njihovimi proizvodi.

Člen 20

Cepljenje divjih prašičev v izrednih situacijah

1. Ne glede na člen 18(1)(a) se v primeru, ko je bila potrjena klasična prašičja kuga pri divjih prašičih in ko razpoložljivi epidemiološki podatki kažejo na nevarnost širjenja, lahko uvede cepljenje divjih prašičev v izrednih situacijah v skladu s postopki in določbami iz odstavkov 2 in 3.

2. Kadar država članica namerava uvesti cepljenje, predloži Komisiji načrt cepljenja v izrednih situacijah, ki vsebuje podatke o:

(a) stanju bolezni, ki je privedla do zahteve za cepljenje v izrednih situacijah;

(b) obsegu geografskega območja, na katerem se bo izvajalo cepljenje v izrednih situacijah. V vsakem primeru je to območje del okuženega območja, opredeljenega v skladu s členom 16(3)(b);

(c) tipu cepiva, ki se bo uporabljalo, in postopku cepljenja;

(d) posebnih prizadevanjih, potrebnih za cepljenje mladičev;

(e) pričakovanem trajanju akcije cepljenja;

(f) približnem številu divjih prašičev, ki bodo cepljeni;

(g) ukrepih, sprejetih za preprečevanje hitrega populacijskega obrata populacije divjih prašičev;

(h) ukrepih, sprejetih za preprečevanje vsakršnega širjenja cepnega virusa na prašiče, gojene na gospodarstvih, če je to primerno;

(i) pričakovanih rezultatih akcije cepljenja in parametrih, ki se bodo upoštevali pri preverjanju njene učinkovitosti;

(j) organu, zadolženem za nadzor in usklajevanje služb, odgovornih za izvajanje načrta;

(k) sistemu, vzpostavljenem zato, da lahko strokovna skupina, imenovana v skladu s členom 15(2)(a), redno proučuje rezultate akcije cepljenja;

(l) drugih zadevah, ki so potrebne v izrednih situacijah.

Komisija v sodelovanju z zadevno državo članico nemudoma pregleda načrt, da zagotovi predvsem njegovo skladnost z ukrepi, ki se uporabljajo v skladu z načrtom izkoreninjenja, predvidenem v členu 16(1).

Če je območje cepljenja blizu ozemlja druge države članice, na katerem so prav tako uvedeni ukrepi za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih, se zagotovi tudi skladnost z načrtom cepljenja in ukrepi v tej drugi državi članici.

V skladu s postopkom iz člena 27(2) se načrt cepljenja v izrednih situacijah lahko odobri, ali pa se pred odobritvijo zahtevajo spremembe ali dopolnitve.

V skladu z zgoraj navedenim postopkom se načrt cepljenja v izrednih situacijah lahko naknadno spremeni ali dopolni z upoštevanjem razvoja stanja.

3. Zadevna država članica pošlje Komisiji in drugim državam članicam vsakih 6 mesecev poročilo o rezultatih akcije cepljenja, skupaj s poročilom iz člena 16(4).

Člen 21

Nadzor Skupnosti

Strokovnjaki iz Komisije lahko v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic opravljajo preglede na kraju samem, če so potrebni za zagotavljanje enotne uporabe te direktive. Država članica, na ozemlju katere se izvajajo pregledi, nudi strokovnjakom vso pomoč, ki jo potrebujejo za izvajanje svojih nalog. Komisija obvesti pristojni organ o rezultatih opravljenih pregledov.

Pravila za izvajanje tega člena in predvsem tista, ki urejajo postopek sodelovanja z nacionalnimi organi, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 22

Načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih

1. Vsaka država članica pripravi načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, ki določa nacionalne ukrepe za primer izbruha klasične prašičje kuge.

Ta načrt omogoča dostop do objektov, opreme, osebja in vsega drugega ustreznega materiala, potrebnega za hitro in učinkovito izkoreninjenje izbruha. V njem so točne navedbe:

(a) zahtev po cepivu, ki se zdi vsaki zadevni državi članici potrebno v primeru cepljenja v izrednih situacijah;

(b) regij, v katerih lahko v vsaki državi članici najdemo območja z visoko gostoto prašičev, da se v teh regijah zagotovi višja raven poznavanja bolezni in pripravljenosti.

2. Merila in zahteve, ki se uporabijo za izdelavo načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, so določene v Prilogi VII.

V skladu s postopkom iz člena 26(2) se ta merila in zahteve lahko spremenijo ali dopolnijo ob upoštevanju posebnega značaja klasične prašičje kuge in napredka v razvoju ukrepov za nadzor bolezni.

3. Komisija pregleda načrte, da ugotovi, ali omogočajo uresničitev želenih ciljev, in priporoči zadevni državi članici vse potrebne spremembe, zlasti da se zagotovi skladnost načrtov z načrti drugih držav članic.

Načrti, po potrebi spremenjeni, se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Načrti se lahko naknadno spremenijo ali dopolnijo v skladu s postopkom iz člena 26(2), z upoštevanjem razvoja stanja. Vsaka država članica v vsakem primeru na pet let posodobi načrt in ga v skladu s postopkom iz člena 26(2) predloži v odobritev Komisiji.

Člen 23

Centri za nadzor bolezni in strokovne skupine

1. Države članice zagotovijo, da se v primeru izbruhov klasične prašičje kuge lahko takoj ustanovi nacionalni center za nadzor bolezni v neomejeni pripravljenosti.

2. Nacionalni center za nadzor bolezni vodi in spremlja postopke lokalnih centrov za nadzor bolezni iz odstavka 3. Med drugim je odgovoren za:

(a) določanje potrebnih ukrepov nadzora;

(b) zagotavljanje takojšnjega in učinkovitega izvajanja zgoraj navedenih ukrepov v lokalnih centrih za nadzor bolezni;

(c) razporejanje osebja in drugih sredstev v lokalne centre za nadzor bolezni;

(d) posredovanje podatkov Komisiji, drugim državam članicam, nacionalnim veterinarskim organizacijam, nacionalnim organom in kmetijskim in trgovinskim organom;

(e) organizacijo cepljenja v izrednih situacijah in opredelitev območij cepljenja, če je to potrebno;

(f) povezovanje z diagnostičnimi laboratoriji;

(g) povezovanje s tiskom in drugimi mediji;

(h) povezovanje s policijskimi organi za zagotovitev določenih pravnih ukrepov.

3. Države članice zagotovijo, da se lahko v primeru izbruhov klasične prašičje kuge takoj ustanovijo lokalni centri za nadzor bolezni v neomejeni pripravljenosti.

4. Nekatere naloge nacionalnega centra za nadzor bolezni pa se lahko prenesejo na lokalne centre za nadzor bolezni, ki delujejo na upravni ravni, predvideni v členu 2(2)(p) Direktive 64/432/EGS ali na višji ravni, če to ni v nasprotju s cilji nacionalnega centra za nadzor bolezni.

5. Države članice ustanovijo strokovno skupino v stalni pripravljenosti za ohranitev strokovnega znanja in izkušenj za pomoč pristojnemu organu pri zagotavljanju pripravljenosti na bolezen.

Strokovna skupina v primeru izbruha pomaga pristojnemu organu vsaj pri:

(a) epidemiološki poizvedbi;

(b) vzorčenju, testiranju in razlagi rezultatov laboratorijskih testov;

(c) vzpostavljanju ukrepov za nadzor bolezni.

6. Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni in lokalni centri za nadzor bolezni ter strokovna skupina na voljo osebje, sredstva in opremo, vključno s potrebnimi komunikacijskimi sistemi, ter jasno in učinkovito hierarhijo dajanja navodil in upravljanja, s čimer je zagotovljeno takojšnje izvajanje ukrepov za nadzor bolezni iz te direktive.

Podatki o osebju, prostorih, opremi, hierarhiji dajanja navodil in upravljanja nacionalnih in lokalnih centrov za nadzor bolezni in strokovne skupine se določijo v načrtih ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih iz člena 22.

7. Nadaljnja merila in zahteve o nalogah in dolžnostih nacionalnih centrov za nadzor bolezni, lokalnih centrov za nadzor bolezni in strokovnih skupin, se lahko določi v skladu s postopkom, predvidenim v členu 26(2).

Člen 24

Uporaba odpadkov iz gostinstva

1. Države članice zagotovijo:

(a) da je krmljenje prašičev z odpadki iz gostinstva prepovedano;

(b) da se odpadki iz gostinstva iz mednarodnih prevoznih sredstev, kot so ladje, kopenska vozila in letala, zbirajo in uničujejo pod uradnim nadzorom;

(c) podatke o uporabi določb iz točke (a) in (b) in ustreznih pregledih, ki jih izvajajo države članice, se vsako leto pošlje Komisiji najpozneje do 31. oktobra in prvič leta 2003. Komisija predloži te podatke Stalnemu veterinarskemu odboru, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 68/361/EGS ( 16 ).

2. Podrobna pravila za ukrepe nadzora, ki se morajo uporabiti, in podatke, ki jih morajo v zvezi s tem posredovati države članice, zlasti v zvezi z določbami iz odstavka 1(c), se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2).

3. Določbe iz odstavkov 1 in 2 veljajo do datuma začetka izvajanja predpisov Skupnosti v zvezi z uporabo odpadkov iz gostinstva za krmljenje prašičev v okviru predpisov o stranskih živalskih proizvodih, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, ali o prehrani živali.

Člen 25

Postopki za spremembo te direktive in njenih prilog in za sprejetje nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje te direktive

1. To direktivo lahko po potrebi spremeni Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, z upoštevanjem razvoja znanstvenih in tehničnih spoznanj.

2. Priloge k tej direktivi se spremenijo v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2).

3. Vsa podrobna pravila, potrebna za izvajanje te direktive, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2).

Člen 26

Običajni regulativni postopek

1. Komisiji pomaga Stalni veterinarski odbor, ustanovljen s Sklepom 68/361/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece.

Člen 27

Pospešeni regulativni postopek

1. Komisiji pomaga Stalni veterinarski odbor, ustanovljen z Odločbo 68/361/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša 15 dni.

Člen 28

Razveljavitve

1. Direktiva 80/217/EGS, spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge VIII, se razveljavi s 1. novembrom 2002, ob upoštevanju prehodnih določb iz člena 29 in brez poseganja v dolžnost držav članic glede rokov za prenos navedenih direktiv iz dela B Priloge VIII.

Sklici na razveljavljeno Direktivo 80/217/EGS veljajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s tabelo usklajevanja, določeno v Prilogi IX.

2. Odločba 81/859/EGS se razveljavi.

Člen 29

Prehodne določbe

1. Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 28(1), se Prilogi I in IV Direktive 80/217/EGS še naprej uporabljata za namene te direktive do začetka veljavnosti odločbe o odobritvi diagnostičnega priročnika iz člena 17(3) te direktive.

2. Načrti izkoreninjenja klasične prašičje kuge pri divjih prašičih, odobreni v skladu s členom 6a Direktive 80/217/EGS in v veljavi na datum začetka veljavnosti te direktive, veljajo še naprej za namene te direktive.

Države članice lahko pred 1. februarjem 2003 predložijo Komisiji spremembe teh načrtov, ob upoštevanju določb iz člena 16(3).

Načrti, po potrebi spremenjeni, se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 27(2).

3. Načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih za nadzor klasične prašičje kuge, odobreni v skladu s členom 14b Direktive 80/217/EGS in v veljavi na datum začetka veljavnosti te direktive, za namene te direktive veljajo še naprej.

Države članice pa lahko pred 1. majem 2003 predložijo Komisiji spremembe teh načrtov z upoštevanjem določb iz člena 22.

Načrti, po potrebi spremenjeni, se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

4. Do začetka izvajanja te direktive se v skladu s členom 26(2) lahko sprejmejo nadaljnje prehodne določbe o nadzoru klasične prašičje kuge.

Člen 30

Prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. oktobra 2002. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Določbe začnejo uporabljati od 1. novembra 2002.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 31

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 32

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

Prijavljanje bolezni in nadaljnji epidemiološki podatki, ki jih ob potrditvi klasične prašičje kuge predloži država članica

1. V 24 urah od potrditve vsakega primarnega izbruha, primarnega primera pri divjih prašičih ali primera v klavnici ali prevoznem sredstvu mora zadevna država članica preko sistema prijavljanja živalskih bolezni, ustanovljenega v skladu s členom 5 Direktive Sveta 82/894/EGS, sporočiti: (a) datum odpreme; (b) uro odpreme; (c) ime države članice; (d) ime bolezni; (e) število izbruhov ali primerov; (f) datum, ko se je pojavil sum na klasično prašičjo kugo; (g) datum potrditve; (h) metode, ki so se uporabile za potrditev; (i) ali je bila potrjena prisotnost bolezni pri divjih prašičih ali prašičih na gospodarstvu, v klavnici ali prevoznem sredstvu; (j) geografsko lokacijo, kjer je bil potrjen izbruh ali primer klasične prašičje kuge; (k) uporabljene ukrepe za nadzor bolezni.

2. V primeru primarnih izbruhov ali primerih v klavnicah ali na prevoznem sredstvu mora zadevna država članica poleg podatkov iz točke 1 posredovati še naslednje podatke: (a) število dovzetnih prašičev v izbruhu, v klavnici ali na prevoznem sredstvu; (b) število mrtvih prašičev vsake kategorije na gospodarstvu, v klavnici ali prevoznem sredstvu; (c) obolevnost pri bolezni in število prašičev, pri katerih je bila potrjena klasična prašičja kuga, za vsako kategorijo; (d) število pokončanih prašičev v izbruhu, v klavnici ali na prevoznem sredstvu; (e) število predelanih trupov; (f) v primeru izbruha njegovo oddaljenost od najbližjega gospodarstva s prašiči; (g) lokacijo gospodarstva ali gospodarstev izvora okuženih prašičev ali trupov, če je bila klasična prašičja kuga potrjena v klavnici ali prevoznem sredstvu.

3. V primeru sekundarnih izbruhov je treba posredovati podatke iz točk 1 in 2 v roku, določenem v členu 4 Direktive Sveta 82/894/EGS.

4. Zadevna država članica zagotovi, da podatkom, ki se predložijo v zvezi z izbruhom ali primerom klasične prašičje kuge na gospodarstvu, v klavnici ali prevoznem sredstvu v skladu s točkami 1, 2 in 3, čim prej sledi pisno poročilo Komisiji in ostalim državam članicam, ki navaja najmanj: (a) datum, ko so bili prašiči na gospodarstvu, v klavnici ali prevoznem sredstvu pokončani in njihovi trupi predelani; (b) rezultate testov, opravljenih na vzorcih, odvzetih ob pokončanju prašičev; (c) število pokončanih in predelanih prašičev in število prašičev, ki jih je treba zaklati pozneje, in rok za njihov zakol, če se je uporabilo odstopanje iz člena 6(1); (d) vse podatke v zvezi z možnim izvorom bolezni ali izvor bolezni, če je bil ugotovljen; (e) pri primarnem izbruhu ali primeru klasične prašičje kuge v klavnici ali prevoznem sredstvu genetski tip virusa, odgovornega za izbruh ali primer; (f) v primerih, kadar so bili prašiči pokončani na kontaktnih gospodarstvih ali na gospodarstvih s prašiči, ki so osumljeni okužbe z virusom klasične prašičje kuge, podatke o: — datumu pokončanja in številu prašičev vsake kategorije, ki so bili pokončani na vsakem gospodarstvu, — epidemiološki povezavi med izbruhom ali primerom klasične prašičje kuge in vsakim kontaktnim gospodarstvom ali razlogih, ki so privedli do suma na klasično prašičjo kugo na vsakem sumljivem gospodarstvu, — rezultatih laboratorijskih testiranj vzorcev, odvzetih prašičem na gospodarstvih in ob pokončanju. Ko prašiči na kontaktnih gospodarstvih niso bili pokončani, morajo biti predloženi podatki o razlogih za to odločitev.









PRILOGA II

Načela in postopki za čiščenje in razkuževanje

1. Splošna načela in postopki: (a) postopki čiščenja in razkuževanja in po potrebi ukrepi za deratizacijo in dezinsekcijo se izvajajo pod uradnim nadzorom in v skladu z navodili uradnega veterinarja; (b) razkužila, ki jih je treba uporabiti, in njihove koncentracije uradno odobri pristojni organ, da se zagotovi uničenje virusa klasične prašičje kuge; (c) aktivnost razkužil je treba pred uporabo preveriti, ker se aktivnost določenih razkužil pri daljšem skladiščenju zmanjšuje; (d) pri izbiri razkužil in postopkov razkuževanja je treba upoštevati lastnosti prostorov, vozil in objektov, ki se bodo obdelovali; (e) pogoji, v katerih se uporabljajo sredstva za razmaščevanje in razkužila, morajo zagotavljati, da njihova učinkovitost ni zmanjšana. Upoštevati je treba predvsem posebne tehnične parametre proizvajalca, kot so pritisk, minimalna temperatura in potrebni čas delovanja; (f) ne glede na uporabljeno razkužilo se uporabljajo naslednja splošna pravila: — temeljito namakanje stelje, gnoja in fekalnega materiala z razkužilom, — pranje in čiščenje s temeljitim ščetkanjem in ribanjem tal, podov, ramp in zidov po odstranitvi ali razstavitvi, če je mogoča, opreme ali naprav, da ne ovirajo postopkov čiščenja in razkuževanja, — nato nadaljnji nanos razkužila za minimalen čas delovanja v skladu s priporočili proizvajalca, — vodo, uporabljeno pri postopkih čiščenja, je treba zavreči tako, da je preprečeno vsako tveganje širjenja virusa, in v skladu z navodili uradnega veterinarja; (g) če se izvaja pranje s tekočinami pod pritiskom, ne sme priti do ponovne kontaminacije že očiščenih delov; (h) oprati, razkužiti ali uničiti je treba opremo, naprave, predmete ali predelke, ki bi bili lahko kontaminirani; (i) po postopkih razkuževanja je treba preprečiti ponovno kontaminacijo; (j) čiščenje in razkuževanje, ki se zahtevata v okviru te direktive, se zabeležita v registru gospodarstva ali vozila in ju, če je potrebna uradna odobritev, potrdi nadzorni uradni veterinar.

2. Posebne določbe v zvezi s čiščenjem in razkuževanjem okuženih gospodarstev: (a) predhodno čiščenje in razkuževanje: — med pokončevanjem živali je treba sprejeti vse potrebne ukrepe, da se širjenje virusa klasične prašičje kuge prepreči ali zmanjša do najmanjše možne mere. To vključuje med drugim namestitev začasne opreme za razkuževanje, dobavo zaščitnih oblačil, prh, dekontaminacijo uporabljene opreme, instrumentov in naprav ter prekinitev električnega napajanja prezračevalnega sistema, — trupe pokončanih živali je treba poškropiti z razkužilom, — če je treba trupe zaradi predelave premakniti z gospodarstva, se uporabijo pokriti, neprepustni vsebniki, — takoj po odvozu trupov prašičev zaradi predelave je treba tiste dele gospodarstva, na katerih so bile te živali nastanjene, in vse dele drugih zgradb, dvorišč in podobno, ki so bili med pokončevanjem, klanjem ali postmortalnimi pregledi kontaminirani, poškropiti z razkužili, odobrenimi za uporabo v skladu s členom 12, — vsa tkiva ali kri, ki bi lahko odpadla oziroma se razlila med zakolom ali postmortalnimi pregledi ali vidno kontaminacijo zgradb, dvorišč, pribora in podobno, se skrbno pobere in predela s trupi, — uporabljeno razkužilo mora ostati na obdelani površini najmanj 24 ur; (b) končno čiščenje in razkuževanje: — gnoj in uporabljeno steljo je treba odstraniti in obdelati v skladu s točko (3)(a), — maščobo in umazanijo je treba odstraniti z vseh površin z uporabo sredstva za razmaščevanje in površine sprati z vodo, — po pranju z vodo je treba spet poškropiti razkužilo, — po sedmih dneh je treba obdelati prostore s sredstvom za razmaščevanje, sprati z vodo, poškropiti z razkužilom in ponovno sprati z vodo.

3. Razkuževanje kontaminirane stelje, gnoja in gnojevke: (a) gnoj in uporabljeno steljo je treba zložiti na kup, da se zagreje, poškropiti z razkužilom in pustiti najmanj 42 dni ali uničiti s sežigom ali zakopavanjem; (b) gnojevko se uskladišči za najmanj 42 dni po zadnjem dodatku kužnega materiala, razen če pristojni organi dovolijo krajše obdobje skladiščenja za gnojevko, ki je bila dejansko obdelana v skladu z navodili uradnega veterinarja, da se s tem zagotovi uničenje virusa.

4. Pristojni organ pa lahko v primeru gospodarstev z rejo na prostem z odstopanjem od točk 1 in 2 določi posebne postopke čiščenja in razkuževanja ob upoštevanju tipa gospodarstva in podnebnih razmer.









PRILOGA III

▼M4

Naloge nacionalnih laboratorijev za klasično prašičjo kugo

▼M4 —————

▼B

2. Naloga nacionalnih laboratorijev za klasično prašičjo kugo je zagotoviti, da se laboratorijsko testiranje za ugotavljanje prisotnosti klasične prašičje kuge in določanje genetskega tipa izolatov virusa v vsaki državi članici izvaja v skladu z diagnostičnim priročnikom. V ta namen lahko sklenejo posebne dogovore z referenčnim laboratorijem Skupnosti ali drugimi nacionalnimi laboratoriji.

3. Nacionalni laboratorij za klasično prašičjo kugo vsake države članice je odgovoren za usklajevanje standardov in diagnostičnih metod vseh diagnostičnih laboratorijev za klasično prašičjo kugo v državi članici. Zato: (a) lahko posameznim laboratorijem dobavljajo diagnostične reagente; (b) nadzorujejo kakovost vseh diagnostičnih reagentov, ki se uporabljajo v tej državi članici; (c) poskrbijo za izvajanje rednih primerjalnih testov; (d) hranijo izolate virusa klasične prašičje kuge iz primerov in izbruhov, potrjenih v tej državi članici.









PRILOGA IV

Referenčni laboratorij Skupnosti za klasično prašičjo kugo

1. Referenčni laboratorij Skupnosti za klasično prašičjo kugo je: Institut für Virologie, der Tierärztlichen Hochschule Hannover, Bünteweg 17, D-30559 Hannover, Nemčija.

2. Naloge in dolžnosti referenčnega laboratorija Skupnosti za klasično prašičjo kugo so: (a) usklajevanje metod ob posvetovanju s Komisijo, ki se uporabljajo v državah članicah za diagnostiko klasične prašičje kuge, predvsem s: — skladiščenjem in dobavo celičnih kultur za uporabo v diagnostiki, — tipizacijo, skladiščenjem in dobavljanjem sevov virusa klasične prašičje kuge za serološke teste in pripravo antiserumov, — dobavo standardiziranih serumov, konjugatov in drugih referenčnih reagentov nacionalnim laboratorijem z namenom standardizacije testov in reagentov, ki se uporabljajo v državah članicah, — vzpostavitvijo in vzdrževanjem zbirke virusov klasične prašičje kuge, — organizacijo rednih primerjalnih testov diagnostičnih postopkov na ravni Skupnosti, — zbiranjem in primerjavo podatkov in informacij o uporabljenih diagnostičnih metodah in rezultatih izvedenih testov, — ugotavljanje lastnosti izolatov virusa z najsodobnejšimi razpoložljivimi metodami, da se omogoči boljše razumevanje epizootiologije virusa klasične prašičje kuge, — spremljanjem razvoja nadzora, epizootiologije in preprečevanja klasične prašičje kuge po vsem svetu, — nabiranjem strokovnega znanja in izkušenj o virusu, ki povzroča klasično prašičjo kugo, in drugih sorodnih virusih zaradi omogočanja hitre diferencialne diagnoze, — pridobivanjem temeljitega znanja o pripravi in uporabi veterinarskih imunoloških preparatov, ki se uporabljajo za izkoreninjenje in nadzor klasične prašičje kuge; (b) priprava vsega potrebnega za usposabljanje ali ponovno usposabljanje strokovnjakov v laboratorijski diagnostiki z namenom usklajevanja diagnostičnih tehnik; (c) imeti na voljo usposobljeno osebje za nujne primere v Skupnosti; (d) opravljanje raziskovalnih dejavnosti in, kadar je le mogoče, usklajevanje raziskovalnih dejavnosti, namenjenih boljšemu nadzoru klasične prašičje kuge.









PRILOGA V

Glavna merila in dejavniki tveganja, ki jih je treba upoštevati pri odločitvi o pokončanju prašičev na kontaktnih gospodarstvih







Merila Odločitev Za pokončanje Proti pokončanju Klinični znaki, ki kažejo na klasično prašičjo kugo na kontaktnih gospodarstvih da ne Gibanje prašičev iz izbruha na kontaktna gospodarstva po verjetnem vnosu virusa na okuženo gospodarstvo da ne Lega kontaktnih gospodarstev na območju z visoko gostoto prašičev da ne Verjetnost širjenja virusa iz izbruha pred uvedbo ukrepov za izkoreninjenje velika/neznana omejena Lega kontaktnih gospodarstev v razdalji do 500 metrov (1) od izbruha da ne Kontaktna gospodarstva v bližini več kot enega izbruha da ne Število prašičev v izbruhu in/ali na kontaktnih gospodarstvih visoko nizko (1) Pri območjih z zelo visoko gostoto prašičev je treba upoštevati večjo razdaljo.









PRILOGA VI

Glavna merila in dejavniki tveganja, ki jih je treba upoštevati pri odločitvi o cepljenju v izrednih situacijah na gospodarstvih s prašiči







Merila Odločitev Za cepljenje Proti cepljenju Število/naklon krivulje pojavljanja izbruhov v zadnjih 10-20 dnevih visoko/hitro naraščajoče nizko/majhen ali rahlo naraščajoče Lega gospodarstev, na katerih bi se izvajalo cepljenje, na območju z visoko gostoto prašičev da ne Verjetnost nadaljnjih izbruhov na območju v naslednjih dveh ali več mesecih zelo velika malo verjetna Pomanjkanje pogojev za predelavo da ne









PRILOGA VII

Merila in zahteve za načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih

Države članice morajo zagotoviti, da načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih ustrezajo najmanj naslednjim merilom in zahtevam:

(a) predvideti je treba vse potrebno, da se zagotovi obstoj pravnih pooblastil za izvajanje načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in omogoči izvajanje hitrega in učinkovitega izkoreninjenja;

(b) predvideti je treba vse potrebno, da se zagotovi dostop do skladov za izredne situacije, proračunskih sredstev in finančnih sredstev za pokrivanje vseh vidikov boja proti epizootiji klasične prašičje kuge;

(c) določiti je treba hierarhijo izdajanja navodil, da se zagotovi hiter in učinkovit postopek odločanja v zvezi z epizootijo. Hierarhija izdajanja navodil mora biti po potrebi pod nadzorom osrednje enote za odločanje, odgovorne za usmerjanje vseh strategij v boju proti epizootiji. Direktor veterinarskih služb mora biti član te enote in vzpostaviti povezavo med osrednjo enoto za odločanje in nacionalnim centrom za nadzor bolezni, predvidenim v členu 23;

(d) predvideti je treba dostopnost ustreznih sredstev za zagotavljanje hitrega in učinkovitega ukrepanja, vključno z laboratorijskim osebjem, opremo in infrastrukturo;

(e) pripraviti je treba priročnik z navodili. Vsebovati mora popoln, praktičen in podroben opis vseh postopkov, navodil in ukrepov, ki se uporabijo v primeru izbruha klasične prašičje kuge;

(f) po potrebi je treba predvideti podrobne načrte za cepljenje v izrednih situacijah;

(g) osebje mora redno sodelovati pri: (i) usposabljanju v zvezi s kliničnimi znaki, epidemiološkimi poizvedbami in bojem proti klasični prašičji kugi; (ii) vajah za nujne primere, organiziranih najmanj dvakrat letno; (iii) usposabljanju v komunikacijskih tehnikah zaradi organizacije informativnih kampanj za oblasti, kmete in veterinarje v zvezi s potekom epizootije.









PRILOGA VIII

Del A

Direktiva 80/217/EGS in nadaljnji akti, ki jo spreminjajo

(Sklic iz člena 28)







Direktiva 80/1101/EGS (1) Direktiva 80/1274/EGS (2) samo člen 2 Direktiva 81/476/EGS (3) samo za sklicevanja iz členov 1 in 2 Direktive 80/217/EGS Direktiva 84/645/EGS (4) Direktiva 85/586/EGS (5) samo za sklicevanja iz člena 5 Direktive 80/217/EGS Direktiva 87/486/EGS (6) Direktiva 91/685/EGS (7) Odločba 93/384/EGS (8) (1) UL L 325, 1.12.1980, str. 17. (2) UL L 375, 31.12.1980, str. 75. (3) UL L 186, 8.7.1981, str. 20. (4) UL L 339, 27.12.1984, str. 33. (5) UL L 372, 31.12.1985, str. 44. (6) UL L 280, 3.10.1987, str. 21. (7) UL L 377, 31.12.1991, str. 1. (8) UL L 166, 8.7.1993, str. 34.

Del B

Roki za prenos v nacionalno zakonodajo







Direktiva Rok za prenos 80/217/EGS 1. julij 1981 80/1101/EGS 80/1274/EGS 1. julij 1981 81/476/EGS 84/645/EGS 31. marec 1985 85/586/EGS 1. januar 1986 87/486/EGS 31. december 1987 91/685/EGS 1. julij 1992









PRILOGA IX







Tabela usklajevanja Ta direktiva Direktiva 80/217/EGS člen 1 člen 1 člen 2(a), (b), (e), (f), (m), (n), (o) in (q) člen 2(a), (e), (g), (h), (i), (j), (k) in (m) člen 2(c), (d), (g), (h), (i), (j), (k), (1), (p), (r), (s), (t), (u), (v) in (w) — člen 3(1) člen 3 člen 3(2) in (3) člen 12 člen 4(1) in (2) člen 4(1) člen 4(3) — člen 4(4) člen 4(2) člen 5(1), (a), (c), (d), (f), (g) in (i) člen 5(1), razen sedme alinee člen 5(1)(b), (e), (h) in (2) — člen 6 člen 6 člen 7(1) in (2), prvi pododstavek člen 5(2), člen 10(1) člen 7(2), drugi pododstavek in (3) — prvi pododstavek in točka (b) drugega pododstavka člena 8 — člen 8, razen zgoraj navedenega pododstavka in točke člen 7 člen 9(1), prvi pododstavek člen 9(1) člen 9(1), drugi pododstavek — člen 9(2), (3) in (4) člen 9(2), (3) in (10) člen 10(1), razen (g) in (h), (2) in (3) člen 9(4) člen 10(1)(g) in (h) — člen 10(4) člen 9(5) člen 11(1) in (2) člen 9(6) člen 11(3) člen 9(7) člen 12(1) člen 12 člen 12(2) — člen 13, razen (1)(b) člen 5(1), sedma alinea člen 13(2)(b) — člen 14 — člen 15(1) člen 6a(1) člen 15(2)(a) in (b), peta in osma alinea — člen 15(2)(b), razen pete in osme alinee člen 6a(2) člen 15(2)(c) člen 6a(2a) člen 15(2)(d) in (3) — člen 16(1), razen četrtega pododstavka, in (2) člen 6a(3) in (4) člen 16(3)(b), (c), (g), (j), (k), (1) in (n) člen 6a(5) člen 16(1), četrti pododstavek, (3)(a), (d), (e), (f), (h), (i), (m), (o), (p), (q) in (4) — člen 17(1) in (2) člen 11 člen 17(3), (4) in (5) — člen 18 člen 14(1)(a) in (c) in (5) člen 19(1), (3), razen (h) in (i), (4), razen (c), (5) in (6), razen (b) člen 14(2), (3) in (4) člen 19(2), (3)(h) in (i), (4)(c), (6)(b), (7), (8) in (9) — člen 20 — člen 21 člen 14a člen 22(1), (2) in (3) člen 14b(1), (2), (4) člen 23 — člen 24 — člen 26 člen 16 člen 27 člen 16a člen 28 — člen 29 — člen 30 — člen 31 — člen 32 člen 20 Priloga I — točka 1, prva in druga alinea točke 2 in točka 3(b) Priloge II — Priloga II, točka 2, razen prve in druge alinee in točka 3(b) Priloga V Priloga III, točki 1 in 3 Priloga II Priloga III, točka 2 — Priloga IV Priloga VI Priloga V — Priloga VI — Priloga VII —