02021R2139 — SL — 01.01.2023 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2139 z dne 4. junija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev (Besedilo velja za EGP) (UL L 442 9.12.2021, str. 1)

spremenjena z:









▼B

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2139

z dne 4. junija 2021

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852, so določena v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852, so določena v Prilogi II k tej uredbi.

▼M1

Člen 2a

Pregled

Komisija pri izvajanju pregleda iz člena 19(5) Uredbe (EU) 2020/852 pregleda in oceni tudi potrebo po spremembi datumov iz Priloge I, oddelek 4.27, oddelek 4.28, oddelek 4.29, točka 1(b), oddelek 4.30, točka 1(b), in oddelek 4.31, točka 1(b).

Pri vsakem pregledu datuma iz točke 2 oddelkov 4.27 in 4.28 Priloge I se upošteva tehnični napredek pri tržni dostopnosti goriva, odpornega na nesreče, v Uniji in po svetu.

▼B

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, in za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev

KAZALO 1. Gozdarstvo 1.1 Pogozdovanje 1.2 Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku 1.3 Gospodarjenje z gozdovi 1.4 Ohranitveno gozdarstvo 2. Dejavnosti varstva in obnove okolja 2.1 Obnova mokrišč 3. Proizvodnja 3.1 Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov 3.2 Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika 3.3 Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet 3.4 Proizvodnja baterij 3.5 Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe 3.6 Proizvodnja drugih nizkoogljičnih tehnologij 3.7 Proizvodnja cementa 3.8 Proizvodnja aluminija 3.9 Proizvodnja železa in jekla 3.10 Proizvodnja vodika 3.11 Proizvodnja rastlinskega oglja 3.12 Proizvodnja natrijevega karbonata 3.13 Proizvodnja klora 3.14 Proizvodnja organskih osnovnih kemikalij 3.15 Proizvodnja brezvodnega amoniaka 3.16 Proizvodnja dušikove kisline 3.17 Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki 4. Energija 4.1 Proizvodnja energije z uporabo fotovoltaične tehnologije 4.2 Proizvodnja električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije 4.3 Proizvodnja električne energije iz vetrne energije 4.4 Proizvodnja električne energije s tehnologijami za izkoriščanje oceanske energije 4.5 Proizvodnja električne energije iz vodne energije 4.6 Proizvodnja električne energije iz geotermalne energije 4.7 Proizvodnja električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov 4.8 Proizvodnja električne energije iz bioenergije 4.9 Prenos in distribucija električne energije 4.10 Shranjevanje električne energije 4.11 Shranjevanje toplotne energije 4.12 Shranjevanje vodika 4.13 Proizvodnja bioplina in biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva 4.14 Prenosna in distribucijska omrežja za pline iz obnovljivih virov in nizkoogljične pline 4.15 Distribucija daljinskega ogrevanja/hlajenja 4.16 Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk 4.17 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz sončne energije 4.18 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije 4.19 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov 4.20 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz bioenergije 4.21 Proizvodnja toplote/hladu iz ogrevanja s sončno toplotno energijo 4.22 Proizvodnja toplote/hladu iz geotermalne energije 4.23 Proizvodnja toplote/hladu iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov 4.24 Proizvodnja toplote/hladu iz bioenergije 4.25 Proizvodnja toplote/hladu z uporabo odpadne toplote 4.26. Predkomercialne faze naprednih tehnologij za proizvodnjo energije iz jedrskih procesov z minimalnimi odpadki iz jedrskega gorivnega cikla 4.27. Gradnja in varno upravljanje novih jedrskih elektrarn za proizvodnjo električne energije ali toplote, tudi za proizvodnjo vodika, z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij 4.28. Proizvodnja električne energije iz jedrske energije v obstoječih objektih 4.29. Proizvodnja električne energije iz fosilnih plinastih goriv 4.30. Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije z visokim izkoristkom iz fosilnih plinastih goriv 4.31. Proizvodnja toplote/hladu iz fosilnih plinastih goriv v učinkovitem sistemu daljinskega ogrevanja in hlajenja 5. Oskrba z vodo, ravnanje z odpadnimi vodami in odpadki, saniranje okolja 5.1 Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode 5.2 Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode 5.3 Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda 5.4 Obnova sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda 5.5 Zbiranje in prevoz frakcij nenevarnih odpadkov, ki se ločujejo pri viru 5.6 Anaerobna razgradnja blata iz čistilne naprave 5.7 Anaerobna razgradnja bioloških odpadkov 5.8 Kompostiranje bioloških odpadkov 5.9 Snovna predelava iz nenevarnih odpadkov 5.10 Zajemanje in uporaba deponijskega plina 5.11 Transport CO2 5.12 Podzemno trajno geološko shranjevanje CO2 6. Prevoz 6.1 Medmestni železniški potniški prevoz 6.2 Železniški prevoz tovora 6.3 Mestni in primestni prevoz, cestni prevoz potnikov 6.4 Upravljanje naprav za osebno mobilnost, prevoz s kolesi 6.5 Prevoz z motornimi kolesi, osebnimi avtomobili in lahkimi gospodarskimi vozili 6.6 Cestni prevoz tovora 6.7 Prevoz potnikov po celinskih vodah 6.8 Prevoz tovora po celinskih vodah 6.9 Naknadno opremljanje plovil za prevoz potnikov in tovora po celinskih vodah 6.10 Pomorski in obalni prevoz tovora, plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti 6.11 Pomorski in obalni prevoz potnikov 6.12 Naknadno opremljanje plovil za pomorski in obalni prevoz tovora in potnikov 6.13 Infrastruktura za osebno mobilnost, prevoz s kolesi 6.14 Infrastruktura za železniški prevoz 6.15 Infrastruktura za omogočanje nizkoogljičnega cestnega prevoza in javnega prevoza 6.16 Infrastruktura za omogočanje nizkoogljičnega prevoza po plovnih poteh 6.17 Nizkoogljična letališka infrastruktura 7. Gradnja in poslovanje z nepremičninami 7.1 Gradnja novih stavb 7.2 Prenova obstoječih stavb 7.3 Namestitev, vzdrževanje in popravilo energijsko učinkovite opreme 7.4 Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami) 7.5 Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb 7.6 Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov 7.7 Nakup in lastništvo stavb 8. Informiranje in komuniciranje 8.1 Obdelava podatkov, podatkovno gostovanje in s tem povezane dejavnosti 8.2 Rešitve na podlagi podatkov za znižanje emisij toplogrednih plinov 9. Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti 9.1 Raziskave, razvoj in inovacije blizu trga 9.2 Raziskave, razvoj in inovacije za neposredno zajemanje CO2 iz zraka 9.3 Poklicne storitve, povezane z energijsko učinkovitostjo stavb Dodatek A: Splošna merila za nebistveno škodovanje prilagajanju podnebnim spremembam Dodatek B: Splošna merila za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov Dodatek C: Splošna merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja v zvezi z uporabo in prisotnostjo kemikalij Dodatek D: Splošna merila za nebistveno škodovanje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dodatek E: Tehnične specifikacije za naprave za oskrbo z vodo

1. GOZDARSTVO

1.1. Pogozdovanje

Opis dejavnosti

Osnovanje gozda z zasaditvijo, namernim sejanjem ali naravnim obnavljanjem na zemljišču, ki dotlej ni bilo opredeljeno kot gozd ali se ni uporabljalo. Pogozdovanje vključuje spremembo rabe zemljišča iz negozdnega v gozdno v skladu z opredelitvijo pogozdovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) ( 1 ), pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO ( 2 ). Pogozdovanje lahko zajema preteklo pogozdovanje, če je to potekalo v obdobju med zasaditvijo dreves in trenutkom, ko je bila raba zemljišča opredeljena kot gozd.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb 1. Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Območje, na katerem se izvaja dejavnost, je zajeto v načrtu pogozdovanja, ki traja najmanj pet let oziroma najkrajše obdobje, določeno v nacionalnem pravu, pripravljenem pred začetkom dejavnosti, ki se redno posodablja, dokler to območje ne ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO. Načrt pogozdovanja vsebuje vse elemente, ki jih nacionalno pravo zahteva v zvezi s presojo vplivov pogozdovanja na okolje. 1.2 Po možnosti v načrtu pogozdovanja, v primeru pomanjkljivih informacij pa s katerim koli drugim dokumentom, se zagotovijo podrobne informacije o naslednjem: (a) opisu območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (b) pripravi območja in njenih vplivih na predhodno obstoječe zaloge ogljika, vključno s tlemi in nadzemno biomaso, za zaščito zemljišča z veliko zalogo ogljika (1); (c) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; (d) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (e) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (f) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (g) ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (h) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (i) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (j) presoji vplivov na prehransko varnost; (k) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana s pogozdovanjem. 1.3 Kadar območje postane gozd, načrtu pogozdovanja sledi poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument, kot je opredeljen v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je naveden v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (2) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.4 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (3); (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.5 Dejavnost upošteva dobre prakse pogozdovanja, določene v nacionalnem pravu, ali, če take dobre prakse pogozdovanja niso določene v nacionalnem pravu, izpolnjuje eno od naslednjih meril: (a) dejavnost je skladna z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 807/2014 (4); (b) dejavnost upošteva Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC (5); 1.6 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (6). 1.7 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7). 1.8 Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvidevajo spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Analiza podnebnih koristi 2.1 Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. 2.2 Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. 2.3 Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila: (a) analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (8). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; (b) običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih: (i) prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, (ii) najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali (iii) prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; (c) raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; (d) emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. 2.4 Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. 3. Jamstvo trajnosti 3.1 V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril: (a) območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (9); (b) območje je razvrščeno kot zavarovano območje; (c) za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. 3.2 V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta pogozdovanja in poznejšega načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. 4. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 5. Ocena skupine Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (10), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (k) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Ni relevantno. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (13) Evropskega parlamenta in Sveta (14), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (15), Konvenciji Minamata o živem srebru (16) in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (17), ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“) (18). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točk 1.2(k) (načrt pogozdovanja) in 1.4(i) (načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden sistem) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. ( 1 ) Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001. ( 2 ) Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 3 ) Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla. ( 4 ) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 807/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in o uvedbi prehodnih določb (UL L 227, 31.7.2014, str. 1). ( 5 ) Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje Forest Europe s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC, sprejete na sestanku Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi, ki je na ravni strokovnjakov potekal 12. in 13. novembra 2008, in s strani urada PEBLDS v imenu sveta PEBLDS 4. novembra 2008 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf). ( 6 ) Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001. ( 7 ) Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 295, 12.11.2010, str. 23). ( 8 ) Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 9 ) Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča; Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 10 ) „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti. ( 11 ) Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71). ( 12 ) Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1). ( 13 ) S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3). ( 14 ) Uredba (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 169, 25.6.2019, str. 45). ( 15 ) Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UL L 63, 6.3.2003, str. 29). ( 16 ) Konvencija Minamata o živem srebru (UL L 142, 2.6.2017, str. 6). ( 17 ) Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (UL L 297, 31.10.1988, str. 21). ( 18 ) Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

1.2. Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku

Opis dejavnosti

Sanacija in obnova gozdov, kot je opredeljena v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo take opredelitve ne vsebuje, sanacija in obnova ustrezata opredelitvi, za katero velja široko strinjanje v strokovno pregledani znanstveni literaturi za določene države, ali opredelitvi, ki ustreza konceptu obnove gozdov FAO ( 3 ), ali opredelitvi, ki je v skladu z eno od opredelitev ekološke obnove ( 4 ), ki se uporablja za gozd, ali sanacije gozdov ( 5 ) na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti ( 6 ). Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo tudi gozdarske dejavnosti v skladu z opredelitvama FAO za „ponovno pogozdovanje“ ( 7 ) in „naravno obnavljajoči se gozd“ ( 8 ) po ekstremnem dogodku, pri čemer je ekstremni dogodek opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa je skladen z opredelitvijo ekstremnega vremenskega dogodka Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) ( 9 ), ali po požaru v naravi, kadar je požar v naravi opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa kot je opredeljen v Evropskem glosarju požarov v naravi in gozdnih požarov ( 10 ).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne predvidevajo spremembe rabe zemljišča in se izvajajo na degradiranem zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO ( 11 ).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb 1. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (1) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.2 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (2); (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.3 Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi: (a) gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; (b) gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (3) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (4); (c) vzpostavljeni sistem gospodarjenja je skladen s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. 1.4 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (5). 1.5 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.6 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Analiza podnebnih koristi 2.1 Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. 2.2 Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. 2.3 Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila: (a) analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (6). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; (b) običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih: (i) prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, (ii) najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali (iii) prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; (c) raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; (d) emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. 2.4 Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. 3. Jamstvo trajnosti 3.1 V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril: (a) območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (7); (b) območje je razvrščeno kot zavarovano območje; (c) za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. 3.2 V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. 4. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 5. Ocena skupine Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (8), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (9), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. ( 1 ) Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla. ( 3 ) Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 4 ) Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 5 ) Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001. ( 6 ) Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 7 ) Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča; Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 8 ) „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti. ( 9 ) S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

1.3. Gospodarjenje z gozdovi

Opis dejavnosti

Gospodarjenje z gozdovi, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, gospodarjenje z gozdovi ustreza kateri koli gospodarski dejavnosti, ki izhaja iz sistema, ki se uporablja za gozd in vpliva na ekološke, gospodarske ali socialne funkcije gozda. Gospodarjenje z gozdovi ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO ( 12 ).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb 1. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (1) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.2 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (2); (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.3 Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi: (a) gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; (b) gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (3) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (4); (c) vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. 1.4 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (5). 1.5 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.6 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Analiza podnebnih koristi 2.1 Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. 2.2 Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. 2.3 Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila: (a) analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (6). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; (b) običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih: (i) prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, (ii) najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali (iii) prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; (c) raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; (d) emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. 2.4 Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. 3. Jamstvo trajnosti 3.1 V skladu z nacionalnim pravom stanje gozda na območju, na katerem se izvaja dejavnost, zagotavlja eno od naslednjih meril: (a) območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (7); (b) območje je razvrščeno kot zavarovano območje; (c) za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. 3.2 V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. 4. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 5. Ocena skupine Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (8), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (9), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (10) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. ( 1 ) Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla. ( 3 ) Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 4 ) Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 5 ) Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001. ( 6 ) Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 7 ) Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča;

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 8 ) „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti. ( 9 ) S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3). ( 10 ) Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

1.4. Ohranitveno gozdarstvo

Opis dejavnosti

Dejavnost zajema dejavnosti gospodarjenja z gozdovi, katerih cilj je ohranitev enega ali več habitatov ali vrst. Ohranitveno gozdarstvo ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO ( 13 ).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb 1. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalni ureditvi, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (1) organizacije FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.2 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, glavnih obstoječih in predvidenih gozdnih drevesnih vrstah ter njihovem številu in porazdelitvi v skladu z okvirom lokalnih gozdnih ekosistemov; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.3 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument: (a) izkazuje glavni opredeljeni cilj gospodarjenja (2), ki zajema varstvo tal in vode (3), ohranjanje biotske raznovrstnosti (4) ali socialne vloge (5) na podlagi opredelitev FAO; (b) spodbuja prakse, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (c) vključuje analizo: (i) vplivov in pritiskov na ohranjanje habitatov ter raznolikost povezanih habitatov; (ii) pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla; (iii) druge dejavnosti, ki vplivajo na cilje ohranjanja, kot so lov in ribolov, kmetijske, pašniške in gozdarske dejavnosti ter industrijske, rudarske in komercialne dejavnosti. 1.4 Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi: (a) gospodarjenje z gozdovi ustreza nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, če obstaja; (b) gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (6) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (7); (c) vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove, kot so opredeljena v členu 29(6) Direktive (EU) 2018/2001, in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. 1.5 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (8). 1.6 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.7 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Analiza podnebnih koristi 2.1 Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. 2.2 Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. 2.3 Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila: (a) analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (9). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; (b) običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih: (i) prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, (ii) najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali (iii) prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; (c) raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; (d) emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja meril iz Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. 2.4 Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. 3. Jamstvo trajnosti 3.1 V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril: (a) območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (10); (b) območje je razvrščeno kot zavarovano območje; (c) za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. 3.2 V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. 4. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 5. Ocena skupine Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (11), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gozdarskih gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Pri dejavnosti se ne uporabljajo pesticidi ali gnojila. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (12), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (13) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. ( 1 ) Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Glavni opredeljeni cilj gospodarjenja, dodeljen enoti za gospodarjenje (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 3 ) Gozd, v katerem je cilj gospodarjenja varstvo tal in vode. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)). ( 4 ) Gozd, v katerem je cilj gospodarjenja ohranjanje biološke raznovrstnosti. Med drugim vključuje območja, določena za ohranjanje biotske raznovrstnosti na zavarovanih območjih. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)). ( 5 ) Gozd, v katerem so cilj gospodarjenja socialne vloge. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)). ( 6 ) Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 7 ) Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 8 ) Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001. ( 9 ) Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 10 ) Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča;

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 11 ) „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti. ( 12 ) S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3). ( 13 ) Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

2. DEJAVNOSTI VARSTVA IN OBNOVE OKOLJA

2.1. Obnova mokrišč

Opis dejavnosti

Obnova mokrišč se nanaša na gospodarske dejavnosti, ki spodbujajo ponovno vzpostavitev izvornega stanja mokrišč, in gospodarske dejavnosti, ki izboljšujejo funkcije mokrišč, ne nujno s spodbujanjem ponovne vzpostavitve stanja pred motnjo, pri čemer mokrišče pomeni območje, ki ustreza mednarodni opredelitvi mokrišča ( 14 ) ali šotišča ( 15 ), kot je določena v Konvenciji o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (Ramsarska konvencija) ( 16 ). Zadevno območje ustreza opredelitvi mokrišč s strani Unije, kot je navedeno v sporočilu Komisije o preudarni uporabi in ohranjanju mokrišč ( 17 ).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006, ampak so povezane z razredom 6 statistične klasifikacije dejavnosti za varovanje okolja, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 18 ).

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb 1. Načrt obnove 1.1 Območje je zajeto v načrtu obnove, ki je skladen z načeli in smernicami o obnovi mokrišč iz Ramsarske konvencije (1), dokler ni območje razvrščeno kot mokrišče in zajeto v načrtu za gospodarjenje z mokrišči, ki je skladen s smernicami Ramsarske konvencije za načrtovanje gospodarjenja za območja iz Ramsarske konvencije in druga mokrišča (2). Za šotišča se v načrtu obnove upoštevajo priporočila iz ustreznih resolucij k Ramsarski konvenciji, vključno z resolucijo XIII/13. 1.2 V načrtu obnove so podrobno proučene lokalne hidrološke in pedološke razmere, vključno z dinamiko nasičenosti tal z vodo ter spreminjanjem aerobnih in anaerobnih pogojev. 1.3 V načrtu obnove so obravnavana vsa merila za nebistveno škodovanje, ki se nanašajo na gospodarjenje z mokrišči. 1.4 Načrt obnove predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Analiza podnebnih koristi 2.1 Dejavnost izpolnjuje naslednja merila: (a) analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; (b) predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni 100 let. 2.2 Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila: (a) analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (3). Zlasti če se opredelitev mokrišča, uporabljena v taki analizi, razlikuje od opredelitve mokrišča, uporabljene v nacionalnem registru toplogrednih plinov, analiza vključuje opredelitev različnih kategorij zemljišč, zajetih na vključenem območju. Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje. Za obalna mokrišča se v analizi podnebnih koristi upoštevajo napovedi o pričakovanem relativnem dvigu morske gladine in možnosti migracije mokrišč; (b) običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih: (i) prakse gospodarjenja, kot so bile dokumentirane pred začetkom dejavnosti, če obstajajo; (ii) najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti; (c) raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; (d) emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja meril iz Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. 4. Jamstvo trajnosti 4.1 V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot mokrišča zagotavlja eno od naslednjih meril: (a) območje je namenjeno temu, da se ohranja kot mokrišče, in pri njem sprememba rabe zemljišča ni mogoča; (b) območje je razvrščeno kot zavarovano območje; (c) za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo mokrišče. 4.2 V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta obnove po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od dejavnosti varstva in obnove okolja, opredeljenih v tej uredbi. 5. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 6. Ocena skupine Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Izkopavanje šote je čim manjše. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana na najnižjo možno raven in prednost imajo alternativni pristopi ali tehnike, ki lahko vključujejo nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (4), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (5) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustrezno nacionalno izvedbeno zakonodajo o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Načrt iz točke 1 (načrt obnove) tega oddelka vključuje določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjima: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst. ( 1 ) Načela in smernice za obnovo mokrišč iz Ramsarske konvencije (2002), sprejeta z Resolucijo VIII.16 (2002) k Ramsarski konvenciji (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/guide/guide-restoration.pdf). ( 2 ) Resolucija VIII.14 k Ramsarski konvenciji (2002), Nove smernice za načrtovanje gospodarjenja za območja Ramsarske konvencije in druga mokrišča (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/res/key_res_viii_14_e.pdf). ( 3 ) Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 4 ) S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3). ( 5 ) Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

3. PROIZVODNJA

3.1. Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, pri čemer je energija iz obnovljivih virov opredeljena v členu 2(1) Direktive (EU) 2018/2001.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb S to gospodarsko dejavnostjo se proizvajajo tehnologije za energijo iz obnovljivih virov. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; (d) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.2. Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika

Opis dejavnosti

Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb Gospodarska dejavnost proizvaja opremo za proizvodnjo vodika v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelka 3.10 te priloge in opremo za uporabo vodika. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; (d) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.3. Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet

Opis dejavnosti

Proizvodnja, popravilo, vzdrževanje, naknadno opremljanje, spreminjanje namena in nadgradnja nizkoogljičnih vozil, tirnih vozil in plovil za prevoz.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 in C33.17, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled





3.4. Proizvodnja baterij

Opis dejavnosti

Proizvodnja polnilnih baterij, akumulatorskih sklopov in akumulatorjev za prevoz, stacionarno uporabo in shranjevanje energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter drugo industrijsko uporabo. Proizvodnja ustreznih sestavnih delov (aktivni baterijski materiali, baterijski členi, ohišja baterij in elektronski sestavni deli).

Recikliranje izrabljenih baterij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE C27.2 in E38.32 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled







Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb Gospodarska dejavnost proizvaja polnilne baterije, akumulatorske sklope in akumulatorje (ter njihove sestavne dele), vključno z uporabo sekundarnih sestavin, ki vodijo do bistvenega znižanja emisij toplogrednih plinov pri prevozu, stacionarni uporabi in shranjevanju energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter pri drugi industrijski uporabi. Gospodarska dejavnost reciklira izrabljene baterije. Nebistveno škodovanje (2) Prilagajanje podnebnim spremembam Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Za proizvodnjo novih baterij, sestavnih delov in materialov dejavnost ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejme tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. Postopki recikliranja izpolnjujejo pogoje iz člena 12 Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter dela B Priloge III k tej direktivi, vključno z uporabo najnovejših ustreznih najboljših razpoložljivih tehnik ter doseganjem učinkovitosti, določene za svinčevo-kislinske baterije, nikelj-kadmijeve baterije in druge kemijske tehnologije. Ti postopki zagotavljajo, da se kovinski sestavni deli reciklirajo v največji tehnično mogoči meri, pri čemer ne nastanejo prekomerni stroški. Kjer je to ustrezno, objekti, v katerih se izvajajo postopki recikliranja, izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Baterije so v skladu s pravili o trajnostnosti, ki se uporabljajo za dajanje baterij na trg Unije, vključno z omejitvami uporabe nevarnih snovi v baterijah, med drugim z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktive 2006/66/ES. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi. ( 1 ) Direktiva 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (UL L 266, 26.9.2006, str. 1). ( 2 ) Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17). ( 3 ) Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

3.5. Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe

Opis dejavnosti

Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe.

Gospodarske de