1999D0008 — SL — 09.05.2012 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SKLEP SVETA z dne 31. decembra 1998 o sprejetju Statuta Ekonomskega in finančnega odbora (1999/8/ES) (UL L 005, 9.1.1999, p.71)

spremenjena z:









▼B

SKLEP SVETA

z dne 31. decembra 1998

o sprejetju Statuta Ekonomskega in finančnega odbora

(1999/8/ES)







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 153 Pogodbe, ob upoštevanju mnenja Komisije, ker se bo skladno s členom 109c(2) Pogodbe ustanovil Ekonomski in finančni odbor ob začetku tretje faze; ker je Svet 21. decembra 1998 sprejel sklep o sestavi Ekonomskega in finančnega odbora ( 1 ); ob upoštevanju, da je Evropski svet 16. junija 1997 sprejel resolucijo o vzpostavitvi mehanizma deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije ( 2 ); ob upoštevanju, da je Evropski svet 13. decembra 1997 sprejel resolucijo o koordinaciji ekonomskih politik v tretji fazi ekonomske in monetarne unije in o členih 109 in 109b Pogodbe ( 3 ); ob upoštevanju, da je bila v teh resolucijah predvidena določena vloga za Ekonomski in finančni odbor; ker naj bi zatorej sprejeli statut Ekonomskega in finančnega odbora, SKLENIL:







Člen 1

Sprejme se statut Ekonomskega in finančnega odbora.

Besedilo statuta je razvidno iz priloge.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Veljati začne 1. januarja 1999.

▼M2









PRILOGA

STATUT EKONOMSKO-FINANČNEGA ODBORA

Člen 1

Ekonomsko-finančni odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor) izvaja naloge, opisane v členu 134(2) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Odbor lahko med drugim:

— svetuje v postopku, ki vodi do odločitev v zvezi z mehanizmom deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,

— pripravlja poročila Sveta o razvoju menjalnega tečaja eura, brez poseganja v člen 240 Pogodbe,

— zagotavlja okvir, v katerem se lahko pripravi dialog med Svetom in Evropsko centralno banko (ECB) ter razvija na ravni višjih uradnikov ministrstev, nacionalnih centralnih bank, Komisije in ECB.

Člen 3

Člane Odbora in nadomestne člane pri izvajanju funkcij vodijo skupni interesi Unije.

Člen 4

Odbor se sestaja v dveh sestavah pod vodstvom predsednika: bodisi s člani, ki so jih izbrale uprave, nacionalne centralne banke, Komisija in ECB, bodisi s člani iz uprav, Komisije in ECB. Odbor mora v polni sestavi redno pregledovati tiste točke dnevnega reda, pri katerih se pričakuje udeležba članov centralnih bank.

Člen 5

Če je potrebno glasovanje, se mnenja, poročila in sporočila sprejmejo z večino glasov članov. Vsak član Odbora ima en glas. Vendar pa v primeru nasvetov ali mnenj glede vprašanj, o katerih lahko Svet naknadno odloča, člani iz centralnih bank, kadar so prisotni, in Komisije neomejeno sodelujejo v razpravah, ne sodelujejo pa pri glasovanju. Odbor poroča tudi o manjšinskih ali nasprotnih stališčih, izraženih med razpravo.

Člen 6

Odbor z večino glasov članov izbere predsednika za dobo dveh let; ta mandat se lahko obnovi. Za predsednika lahko kandidirajo člani Odbora, ki so višji uradniki v državnih upravah, in predsednik pripravljalnega telesa iz člena 1 Protokola (št. 14) o Euroskupini, ki ga sestavljajo predstavniki ministrov, odgovornih za finance držav članic, katerih valuta je euro, in Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina Euroskupine).

Če je predsednik Odbora član odbora iz državne uprave, svojo pravico glasovanja prenese na svojega nadomestnega člana.

Člen 7

Če predsednik Odbora ne more opravljati svojih funkcij, ga zamenja podpredsednik Odbora. Podpredsednik je za dobo dveh let izvoljen z večino glasov članov Odbora. Za podpredsednika so lahko izvoljeni člani Odbora, ki so višji uradniki v državnih upravah, in predsednik delovne skupine Euroskupine, razen če je bil predsednik delovne skupine Euroskupine izvoljen za predsednika Odbora.

Člen 8

Predsednik delovne skupine Euroskupine, če ni tudi predsednik Odbora, se lahko udeležuje sestankov Odbora in sodeluje v razpravah, razen če Odbor ne odloči drugače.

Nadomestni člani se lahko udeležujejo sestankov Odbora, razen če Odbor ne odloči drugače. Nadomestni člani ne glasujejo. Ne sodelujejo v razpravah, razen če Odbor odloči drugače.

Član, ki se sestanka Odbora ne more udeležiti, lahko svoje naloge prenese na enega od nadomestnih članov ali na drugega člana. Predsednik in sekretar Odbora bi morala biti o tem pisno obveščena pred sestankom. V izjemnih okoliščinah lahko predsednik odloči drugače.

Člen 9

Odbor lahko preučevanje specifičnih vprašanj prepusti svojim nadomestnim članom, pododborom ali delovnim telesom. V teh primerih predsedovanje prevzame član ali nadomestni član Odbora, ki ga imenuje Odbor. Člani Odbora, njihovi nadomestni člani in njegovi pododbori ali delovna telesa lahko prosijo za pomoč strokovnjake.

Člen 10

Odbor skliče predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta, Komisije ali najmanj štirih članov Odbora.

Člen 11

Odbor praviloma zastopa predsednik; Odbor ga lahko pooblasti zlasti za poročanje o razpravah ter za ustno razlaganje mnenj in sporočil, ki jih pripravi Odbor. Predsednik je odgovoren za stike Odbora z Evropskim parlamentom.

Člen 12

Delovanje Odbora je zaupno. Enako velja za delovanje njegovih nadomestnih članov, pododborov ali delovnih teles.

Člen 13

Odboru pomaga sekretariat pod vodstvom sekretarja. Sekretarja in osebje sekretariata zagotovi Komisija. Sekretarja imenuje Komisija po posvetovanju z Odborom. Sekretar in njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog za Odbor delujeta na podlagi navodil Odbora.

Izdatki Odbora se vključijo v finančni načrt Komisije.

Člen 14

Odbor sprejme svoj poslovnik.