02014R1299 — SL — 16.06.2019 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji (Besedilo velja za EGP) (UL L 356 12.12.2014, str. 1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1299/2014

z dne 18. novembra 2014

o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Predmet urejanja

Sprejme se tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom infrastruktura železniškega sistema v celotni Evropski uniji, kot je določeno v Prilogi.

Člen 2

Področje uporabe

1. TSI se uporablja za vsako novo, nadgrajeno ali obnovljeno „infrastrukturo“ v železniškem sistemu v Evropski uniji, kot je opredeljeno v ►M1 točki 2.1 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) ◄ .

2. Brez poseganja v člena 7 in 8 ter točko 7.2 Priloge se TSI uporablja za nove železniške proge v Evropski uniji, ki začnejo obratovati od 1. januarja 2015.

3. TSI se ne uporablja za obstoječo infrastrukturo železniškega sistema v Evropski uniji, ki 1. januarja 2015 že obratuje na celotnem omrežju ali delu omrežja katere koli države članice, razen če se obnavlja ali nadgrajuje v skladu s ►M1 členom 18 Direktive (EU) 2016/797 ◄ in oddelkom 7.3 Priloge.

▼M1

4. TSI se uporablja za omrežje železniškega sistema Unije, kot je opisano v Prilogi I k Direktivi (EU) 2016/797, razen za primere iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2016/797.

▼B

5. TSI se uporablja za omrežja z naslednjimi nazivnimi tirnimi širinami: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm in 1 668 mm.

6. Metrična tirna širina je izključena iz tehničnega področja uporabe te TSI.

7. Tehnično in geografsko področje uporabe te uredbe sta določena v oddelkih 1.1 in 1.2 Priloge.

Člen 3

Odprte točke

▼M1

1. Za vidike, ki so navedeni kot „odprte točke“ v Dodatku R k Prilogi k tej uredbi, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797, določeni z nacionalnimi predpisi v uporabi v državi članici, ki odobri začetek obratovanja zadevnega podsistema iz te uredbe.

▼B

2. Vsaka država članica v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe drugim državam članicam in Komisiji pošlje naslednje informacije, če jim niso bile poslane že v skladu z Odločbo 2008/217/ES ali Sklepom 2011/275/EU:

(a) nacionalne predpise iz odstavka 1;

(b) postopke za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo, ki jih je treba izvajati za uporabo nacionalnih predpisov iz odstavka 1;

▼M1

(c) informacije o organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo v zvezi z odprtimi točkami.

▼B

Člen 4

Posebni primeri

▼M1

1. Za posebne primere, navedene v oddelku 7.7 Priloge, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797, določeni v oddelku 7.7 Priloge ali z nacionalnimi predpisi v uporabi v državi članici, ki odobri začetek obratovanja zadevnega podsistema iz te uredbe.

▼B

2. Vsaka država članica v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe drugim državam članicam in Komisiji pošlje naslednje informacije:

(a) nacionalne predpise iz odstavka 1;

(b) postopke za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo, ki jih je treba izvajati za uporabo nacionalnih predpisov iz odstavka 1;

▼M1

(c) informacije o organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo za nacionalne predpise v zvezi s posebnimi primeri iz točke 7.7 Priloge.

▼B

Člen 5

Priglasitev dvostranskih sporazumov

1. Države članice najpozneje 1. julija 2015 Komisiji priglasijo vse obstoječe nacionalne, dvostranske, večstranske ali mednarodne sporazume med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture ali državami nečlanicami, ki so potrebni zaradi zelo posebne ali lokalne narave predvidene storitve v železniškem prometu ali ki znatno prispevajo k zagotavljanju lokalne ali regionalne interoperabilnosti.

2. Ta obveznost ne velja za sporazume, ki so bili že priglašeni v skladu z Odločbo 2008/217/ES.

3. Države članice Komisiji nemudoma priglasijo tudi vse prihodnje sporazume ali spremembe obstoječih sporazumov.

Člen 6

Projekti v poznejši fazi razvoja

V skladu s členom 9(3) Direktive 2008/57/ES vsaka država članica v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe Komisiji pošlje seznam projektov v poznejši fazi razvoja, ki se izvajajo na njenem ozemlju.

Člen 7

ES-potrdilo o verifikaciji

1. Za podsistem, ki vključuje komponente interoperabilnosti brez ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo, se v prehodnem obdobju, ki se konča 31. maja 2021, lahko izda ES-potrdilo o verifikaciji, če so izpolnjene zahteve iz točke 6.5 Priloge.

2. Izdelava, nadgradnja ali obnova podsistema, ki uporablja necertificirane komponente interoperabilnosti, se zaključi v prehodnem obdobju iz odstavka 1, vključno z začetkom obratovanja.

3. V prehodnem obdobju iz odstavka 1:

(a) priglašeni organ pred izdajo ES-potrdila v skladu s ►M1 členom 15 Direktive (EU) 2016/797 ◄ ustrezno opredeli razloge za necertifikacijo katerih koli komponent interoperabilnosti;

(b) nacionalni varnostni organi v skladu s ►M1 členom 16(2)(d) Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) ◄ v svojih letnih poročilih iz ►M1 člena 19 Direktive (EU) 2016/798 ◄ navedejo uporabo necertificiranih komponent interoperabilnosti v okviru postopkov za pridobitev dovoljenja.

4. Po 1. januarju 2016 so na novo proizvedene komponente interoperabilnosti zajete v ES-izjavi o skladnosti ali primernosti za uporabo.

Člen 8

Ocena skladnosti

1. Postopki za ocenjevanje skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacijo, določeni v oddelku 6 Priloge, temeljijo na modulih, opredeljenih v Sklepu Komisije 2010/713/EU ( 3 ).

2. Potrdilo o pregledu tipa ali projektiranja komponent interoperabilnosti velja sedem let. V navedenem obdobju je dovoljeno začeti uporabljati nove komponente interoperabilnosti istega tipa brez ponovne ocene skladnosti.

3. Potrdila iz odstavka 2, ki so bila izdana v skladu z zahtevami Sklepa Komisije 2011/275/EU [TSI infrastruktura za konvencionalne hitrosti] ali Odločbo Komisije 2008/217/ES [TSI infrastruktura za visoke hitrosti], ostanejo veljavna do izteka prvotno določenega roka veljavnosti in do takrat novo ocenjevanje skladnosti ni potrebno. Za podaljšanje veljavnosti potrdila se projektiranje ali tip ponovno ocenita le glede novih ali spremenjenih zahtev, opredeljenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 9

Izvajanje

1. V oddelku 7 Priloge so določeni koraki za izvajanje popolnoma interoperabilnega podsistema infrastruktura.

Brez poseganja v člen 20 Direktive 2008/57/ES države članice v skladu z oddelkom 7 Priloge pripravijo nacionalni načrt izvajanja, v katerem opišejo svoje ukrepe za uskladitev s to TSI. Države članice do 31. decembra 2015 pošljejo svoj nacionalni načrt izvajanja drugim državam članicam in Komisiji. Državam članicam, ki so svoj načrt izvajanja že poslale, načrta ni treba pošiljati še enkrat.

▼M1 —————

▼B

3. Države članice tri leta po 1. januarju 2015 Komisiji pošljejo poročila o izvajanju člena 20 Direktive 2008/57/ES. Poročila se bodo obravnavala v okviru odbora, ustanovljenega s členom 29 Direktive 2008/57/ES, TSI v Prilogi pa se bo po potrebi prilagodila.

Člen 10

Inovativne rešitve

1. Da bi se ohranil korak s tehnološkim napredkom, bodo morda potrebne inovativne rešitve, ki niso skladne s specifikacijami iz Priloge ali za katere se ne morejo uporabiti metode ocenjevanja iz Priloge.

2. Inovativne rešitve se lahko nanašajo na podsistem infrastruktura, njegove dele in njegove komponente interoperabilnosti.

3. Če se predlaga inovativna rešitev, proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji navede, kako ta rešitev odstopa od ustreznih določb te TSI, ter odstopanja predloži v analizo Komisiji. Komisija lahko agencijo zaprosi za mnenje o predlagani inovativni rešitvi.

4. Komisija poda mnenje o predlagani inovativni rešitvi. Če je mnenje pozitivno, se oblikujejo ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije vmesnikov ter metoda ocenjevanja, ki jih je treba vključiti v TSI, da se omogoči uporaba te inovativne rešitve, in ki se nato vključijo v TSI med postopkom pregleda v skladu s ►M1 členom 5 Direktive (EU) 2016/797 ◄ . Če je mnenje negativno, predlagane inovativne rešitve ni mogoče uporabiti.

5. Do pregleda TSI se pozitivno mnenje Komisije upošteva kot sprejemljiv način izpolnjevanja skladnosti z bistvenimi zahtevami ►M1 Direktive (EU) 2016/797 ◄ in se lahko uporablja za oceno podsistema.

Člen 11

Razveljavitev

Odločba 2008/217/ES in Sklep 2011/275/EU se razveljavita z učinkom od 1. januarja 2015.

Vendar se še naprej uporabljata za:

(a) podsisteme, odobrene v skladu z navedeno odločbo in sklepom;

(b) projekte za nove, obnovljene ali nadgrajene podsisteme, ki so na datum objave te uredbe v poznejši fazi razvoja ali pa za njih velja pogodba, ki se izvaja.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2015. Kljub temu se dovoljenje za začetek obratovanja v skladu s TSI iz Priloge k tej uredbi izda pred 1. januarjem 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

KAZALO 1. Uvod 1.1 Tehnično področje uporabe 1.2 Geografsko področje uporabe 1.3 Vsebina te TSI 2. Opredelitev in področje uporabe podsistema 2.1 Opredelitev podsistema infrastruktura 2.2 Vmesniki te TSI z drugimi TSI 2.3 Vmesniki te TSI s TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe 2.4 Vmesniki te TSI s TSI varnost v železniških predorih 2.5 Povezava s sistemom za upravljanje varnosti 3. Bistvene zahteve 4. Opis podsistema infrastruktura 4.1 Uvod 4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema 4.2.1 TSI-kategorizacija prog 4.2.2 Osnovni parametri, ki opredeljujejo podsistem infrastruktura 4.2.3 Trasa proge 4.2.4 Parametri tira 4.2.5 Kretnice in tirna križišča 4.2.6 Odpor tira na dejanske obremenitve 4.2.7 Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve 4.2.8 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri napakah v geometriji tira 4.2.9 Peroni 4.2.10 Zdravje, varnost in okolje 4.2.11 Določba za obratovanje 4.2.12 Fiksne naprave za servisiranje vlakov 4.3 Funkcionalna in tehnična specifikacija za vmesnike 4.3.1 Vmesniki s podsistemom tirna vozila 4.3.2 Vmesniki s podsistemom energija 4.3.3 Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija 4.3.4 Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje prometa 4.4 Operativni predpisi 4.5 Predpisi glede vzdrževanja 4.5.1 Dokumentacija o vzdrževanju 4.5.2 Načrt vzdrževanja 4.6 Poklicne kvalifikacije 4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji 5. Komponente interoperabilnosti 5.1 Osnova za izbor komponent interoperabilnosti 5.2 Seznam komponent 5.3 Zmogljivosti in specifikacije komponent 5.3.1 Tirnica 5.3.2 Pritrdilni sistem 5.3.3 Tirni pragovi 6. Ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti in ES-verifikacija podsistemov 6.1 Komponente interoperabilnosti 6.1.1 Postopki ocenjevanja skladnosti 6.1.2 Uporaba modulov 6.1.3 Inovativne rešitve za komponente interoperabilnosti 6.1.4 ES-izjava o skladnosti za komponente interoperabilnosti 6.1.5 Posebni postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti 6.2 Podsistem infrastruktura 6.2.1 Splošne določbe 6.2.2 Uporaba modulov 6.2.3 Inovativne rešitve 6.2.4 Posebni postopki ocenjevanja za podsistem infrastruktura 6.2.5 Tehnične rešitve, ki omogočajo domnevo o skladnosti v fazi projektiranja 6.3 ES-verifikacija, kadar se hitrost uporabi kot merilo migracije 6.4 Ocena dokumentacije o vzdrževanju 6.5 Podsistemi, ki vključujejo komponente interoperabilnosti brez ES-izjave 6.5.1 Pogoji 6.5.2 Dokumentacija 6.5.3 Vzdrževanje podsistemov, potrjenih v skladu s točko 6.5.1 6.6 Podsistemi, ki vključujejo obnovljive komponente interoperabilnosti, ki so primerne za ponovno uporabo 6.6.1 Pogoji 6.6.2 Dokumentacija 6.6.3 Uporaba obnovljivih komponent interoperabilnosti pri vzdrževanju 7. Izvajanje TSI infrastruktura 7.1 Uporaba te TSI za železniške proge 7.2 Uporaba te TSI za nove železniške proge 7.3 Uporaba te TSI za obstoječe železniške proge 7.3.1 Nadgradnja proge 7.3.3 Zamenjava v okviru vzdrževanja 7.3.4 Obstoječe proge, ki niso predmet projekta obnove ali nadgradnje 7.4 Uporaba te TSI za obstoječe perone 7.5 Hitrost kot merilo izvajanja 7.6 Preverjanje združljivosti infrastrukture in tirnih vozil po odobritvi tirnih vozil 7.7 Posebni primeri 7.7.1 Posebne lastnosti avstrijskega omrežja 7.7.2 Posebne lastnosti belgijskega omrežja 7.7.3 Posebne lastnosti bolgarskega omrežja 7.7.4 Posebne lastnosti danskega omrežja 7.7.5 Posebne lastnosti estonskega omrežja 7.7.6 Posebne lastnosti finskega omrežja 7.7.7 Posebne lastnosti francoskega omrežja 7.7.8 Posebne lastnosti nemškega omrežja 7.7.9 Posebne lastnosti grškega omrežja 7.7.10 Posebne lastnosti italijanskega omrežja 7.7.11 Posebne lastnosti latvijskega omrežja 7.7.12 Posebne lastnosti poljskega omrežja 7.7.13 Posebne lastnosti portugalskega omrežja 7.7.14 Posebne lastnosti omrežja Irske 7.7.15 Posebne lastnosti španskega omrežja 7.7.16 Posebne lastnosti švedskega omrežja 7.7.17 Posebne lastnosti omrežja Združenega kraljestva za Veliko Britanijo 7.7.18 Posebne lastnosti omrežja Združenega kraljestva za Severno Irsko 7.7.19 Posebne lastnosti slovaškega omrežja Dodatek A – Ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti Dodatek B – Ocenjevanje podsistema infrastruktura Dodatek C – Tehnične značilnosti konstrukcij zgornjega ustroja tira ter konstrukcij kretnic in tirnih križišč Dodatek D – Pogoji za uporabo konstrukcij zgornjega ustroja tira ter konstrukcij kretnic in tirnih križišč Dodatek E – Zahteve glede nosilnosti konstrukcij glede na prometno kodo Dodatek F – Zahteve glede nosilnosti konstrukcij glede na prometno kodo v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska Dodatek G – Pretvorba hitrosti v milje na uro za Irsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska Dodatek H – Svetli profil proge za sistem tirne širine 1 520 mm Dodatek I – S-krivine s polmeri v razponu od 150 do 300 m Dodatek J – Zagotavljanje varnosti pri vožnji preko nepremičnih dvojnih src kretnic Dodatek K – Podlaga za minimalne zahteve za konstrukcije za potniške vagone in veččlenske enote Dodatek M – Posebni primer za estonsko omrežje Dodatek N – Posebni primer za grško omrežje Dodatek O – Posebni primer za omrežje Irske ter omrežje Združenega kraljestva za Severno Irsko Dodatek P – Spodnji deli svetlega profila proge za tirno širino 1 668 mm na španskem omrežju Dodatek Q – Nacionalni tehnični predpisi za posebne primere UK–GB Dodatek R – Seznam odprtih točk Dodatek S – Glosar Dodatek T – Seznam referenčnih standardov

1. UVOD

▼M1

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI zadeva podsistem infrastruktura in del podsistema vzdrževanje železniškega sistema v Uniji v skladu s členom 1 Direktive (EU) 2016/797.

Podsistema infrastruktura in vzdrževanje sta opredeljena v točki 2.1 oziroma 2.8 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

Tehnično področje uporabe te TSI je podrobneje opredeljeno v členu 2(1), (5) in (6) te uredbe.

▼B

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko območje uporabe te TSI je opredeljeno v členu 2(4) te uredbe.

1.3 Vsebina te TSI

▼M1

(1) V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI:

(a) navaja svoje predvideno področje uporabe (oddelek 2);

(b) določa bistvene zahteve za podsistem infrastruktura in del podsistema vzdrževanje (oddelek 3);

(c) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem infrastruktura in del podsistema vzdrževanje ter njuni vmesniki glede na druge podsisteme (oddelek 4);

(d) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo obravnavati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, potrebne za doseganje interoperabilnosti znotraj železniškega sistema v Uniji (oddelek 5);

(e) za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti na eni strani ali ES-verifikacijo podsistemov na drugi strani (oddelek 6);

(f) navaja strategijo za izvajanje te TSI (oddelek 7);

(g) navaja pogoje glede poklicnih kvalifikacij ter zdravja in varnosti pri delu, ki se zahtevajo za zadevno osebje pri obratovanju in vzdrževanju podsistema infrastruktura, pa tudi za izvajanje te TSI (oddelek 4);

(h) navaja določbe, ki se uporabljajo za obstoječi podsistem infrastruktura, zlasti v primeru nadgradnje in obnove, ter za take primere navaja še spremembe, zaradi katerih je treba zaprositi za novo dovoljenje;

(i) navaja parametre podsistema infrastruktura, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi vozila obratovala.

V skladu s členom 4(5) Direktive (EU) 2016/797 so določbe za posebne primere navedene v oddelku 7.

▼B

(2) Zahteve v tej TSI veljajo za vse sisteme tirne širine s področja uporabe te TSI, razen če posamezno poglavje navaja sisteme točno določenih tirnih širin ali nazivnih tirnih širin.

2. OPREDELITEV IN PODROČJE UPORABE PODSISTEMA

▼M1

2.1 Opredelitev podsistema infrastruktura

Ta TSI zajema:

(a) strukturni podsistem infrastruktura in

(b) del vzdrževalnega funkcionalnega podsistema v zvezi s podsistemom infrastruktura (tj. naprave za čiščenje zunanjosti vlakov, oskrbo z vodo, polnjenje z gorivom, fiksne naprave za praznjenje stranišč in stacionarno oskrbo z električno energijo).

Elementi podsistema infrastruktura so opisani v točki 2.1 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

Elementi podsistema vzdrževanje so opisani v točki 2.8 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

Področje uporabe te TSI torej vključuje naslednje vidike podsistema infrastruktura:

(a) traso proge;

(b) parametre tira;

(c) kretnice in tirna križišča;

(d) odpor tira na dejanske obremenitve;

(e) odpornost konstrukcij na prometne obremenitve;

(f) mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri napakah v geometriji tira;

(g) perone;

(h) zdravje, varnost in okolje;

(i) določbe za obratovanje;

(j) fiksne naprave za servisiranje vlakov.

Dodatne podrobnosti so navedene v točki 4.2.2 te TSI.

▼B

2.2 Vmesniki te TSI z drugimi TSI

Točka 4.3 te TSI določa funkcionalne in tehnične specifikacije vmesnikov z naslednjimi podsistemi, kot so opredeljeni v zadevnih TSI:

(a) podsistem tirna vozila;

(b) podsistem energija;

(c) podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija;

(d) podsistem vodenje in upravljanje prometa.

Vmesniki s TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe (TSI PRM) so opisani v točki 2.3 v nadaljevanju.

Vmesniki s TSI varnost v železniških predorih (TSI SRT) so opisani v točki 2.4 v nadaljevanju.

2.3 Vmesniki te TSI s TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe

Vse zahteve za podsistem infrastruktura v zvezi z dostopom funkcionalno oviranih oseb do železniškega sistema so določene v TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe.

2.4 Vmesniki te TSI s TSI varnost v železniških predorih

Vse zahteve za podsistem infrastruktura v zvezi z varnostjo v železniških predorih so določene v TSI varnost v železniških predorih.

2.5 Povezava s sistemom za upravljanje varnosti

Postopki, potrebni za upravljanje varnosti v skladu z zahtevami za področje uporabe te TSI, vključno z vmesniki z ljudmi, organizacijami ali drugimi tehničnimi sistemi, so zasnovani in se izvajajo v skladu z zahtevami ►M1 Direktive (EU) 2016/798 ◄ v okviru sistema za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture.

3. BISTVENE ZAHTEVE

V spodnji preglednici so prikazani osnovni parametri te TSI in njihova povezava z bistvenimi zahtevami, kot so določene in oštevilčene v Prilogi III k ►M1 Direktivi (EU) 2016/797 ◄ .

▼M1







Preglednica 1 Osnovni parametri podsistema infrastruktura, ki ustrezajo bistvenim zahtevam Točka TSI Naslov točke TSI Varnost Zanesljivost in razpoložljivost Zdravje Varstvo okolja Tehnična združljivost Dostopnost 4.2.3.1 Svetli profil 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.3.2 Medtirna razdalja 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.3.3 Največji nakloni 1.1.1 1.5 4.2.3.4 Najmanjši polmer horizontalnega loka 1.1.3 1.5 4.2.3.5 Najmanjši polmer vertikalnega loka 1.1.3 1.5 4.2.4.1 Nazivna tirna širina 1.5 4.2.4.2 Nadvišanje 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.4.3 Primanjkljaj nadvišanja 1.1.1 1.5 4.2.4.4 Nenadna sprememba primanjkljaja nadvišanja 2.1.1 4.2.4.5 Ekvivalentna koničnost 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.4.6 Profil glave tirnice na odprti progi 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.4.7 Nagib tirnice 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.5.1 Konstrukcijsko določena geometrija kretnic in tirnih križišč 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.5.2 Uporaba kretnic s premičnimi srci 1.1.2, 1.1.3 4.2.5.3 Največja nevodena dolžina nepremičnih dvojnih src kretnic 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.6.1 Odpor tira na navpične obremenitve 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.6.2 Vzdolžni odpor tira 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.6.3 Prečni odpor tira 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.7.1 Odpornost novih mostov na prometne obremenitve 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.2 Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove zemeljske objekte, in učinki zemeljskega pritiska na nove konstrukcije 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.3 Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.4 Odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.8.1 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri poravnavi 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.2 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri višinskih napakah tira 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.3 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.4 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.5 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri nadvišanju 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.6 Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri kretnicah in tirnih križiščih 1.1.1, 1.1.2 1.2 1.5 4.2.9.1 Uporabna dolžina peronov 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.9.2 Višina perona 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.9.3 Odmik perona 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.9.4 Trasa tira vzdolž peronov 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.10.1 Največje nihanje tlaka v predorih 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.10.2 Vpliv bočnih vetrov 1.1.1, 2.1.1 1.2 1.5 4.2.10.3 Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo 1.1.1 1.2 1.5 4.2.11.1 Označevalci lokacije 1.1.1 1.2 4.2.11.2 Ekvivalentna koničnost med obratovanjem 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.12.2 Praznjenje stranišč 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.3 Naprave za čiščenje zunanjosti vlaka 1.2 1.5 4.2.12.4 Oskrba z vodo 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.5 Polnjenje z gorivom 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.6 Stacionarna oskrba z električno energijo 1.1.5 1.2 1.5 4.4 Operativni predpisi 1.2 4.5 Predpisi glede vzdrževanja 1.2 4.6 Poklicne kvalifikacije 1.1.5 1.2 4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji 1.1.5 1.2 1.3 1.4.1

▼B

4. OPIS PODSISTEMA INFRASTRUKTURA

4.1 Uvod

(1) Železniški sistem Unije, za katerega se uporablja ►M1 Direktiva (EU) 2016/797 ◄ in katerega del sta podsistema infrastruktura in vzdrževanje, je povezan sistem, katerega usklajenost je treba preveriti. To usklajenost je treba pregledati zlasti z vidika specifikacij podsistema infrastruktura, njegovih vmesnikov z drugimi podsistemi železniškega sistema Unije, v katerega je vključen, ter operativnih predpisov in predpisov o vzdrževanju.

(2) Mejnih vrednosti, določene v tej TSI, ne gre razumeti kot običajne konstrukcijsko določene vrednosti. Vendar morajo biti konstrukcijsko določene vrednosti znotraj omejitev, določenih v tej TSI.

▼M1

(3) Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema infrastruktura in dela podsistema vzdrževanje ter njunih vmesnikov, kot so navedene v točkah 4.2 in 4.3, ne predpisujejo uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen kadar je to nujno potrebno za interoperabilnost železniškega sistema Unije.

▼B

(4) Inovativne rešitve za interoperabilnost, ki ne izpolnjujejo zahtev, določenih v tej TSI, in/ali ki jih ni mogoče oceniti, kot je določeno v tej TSI, zahtevajo nove specifikacije in/ali nove metode ocenjevanja. Da se omogočijo tehnološke inovacije, se te specifikacije in metode ocenjevanja razvijejo po postopku za inovativne rešitve, opisanem v členu 10.

(5) Kjer so navedena sklicevanja na standarde EN, se različice, ki se v EN standardih označujejo kot „nacionalna odstopanja“, ne uporabljajo, razen če v tej TSI ni določeno drugače.

(6) Kadar so progovne hitrosti kot kategorija ali parameter zmogljivosti proge v tej TSI navedene v [km/h], se za omrežji Irske in Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska dovoli pretvorba hitrosti v [mph] v skladu z Dodatkom G.

▼M1

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema infrastruktura

▼B

4.2.1 TSI-kategorizacija prog

▼M1

(1) Elementi železniškega omrežja Unije so določeni v točki 1 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797. Za stroškovno učinkovito uresničitev interoperabilnosti se vsakemu elementu železniškega omrežja Unije dodeli „TSI kategorija proge“.

(2) TSI-kategorizacija prog sestoji iz kombinacije prometnih kod. Na progah, po katerih poteka le ena vrsta prometa (na primer proge za izključno tovorni promet), se lahko za opis zmogljivosti uporabi ena koda; če po progi poteka mešan promet, se kategorija opiše z eno ali več kodami za potniški in tovorni promet. Kombinirane prometne kode opisujejo okvirno želeno mešanico prometa, ki ga proga lahko sprejme.

(3) Ta TSI-kategorizacija prog se uporabi za razvrščanje obstoječih prog, da se ciljni sistem opredeli tako, da so izpolnjeni ustrezni parametri zmogljivosti.

▼B

(4) Za namen TSI-kategorizacije so proge v splošnem razvrščene glede na vrsto prometa (prometna koda), ki jo opredeljujejo naslednji parametri:

— tirna širina,

— osna obremenitev,

— progovna hitrost,

— dolžina vlaka,

— uporabna dolžina perona.

Zahtevata se vsaj stolpca „tirna širina“ in „osna obremenitev“, saj neposredno vplivata na to, katere vrste vlakov lahko vozijo po progi. Stolpci „progovna hitrost“, „uporabna dolžina perona“ in „dolžina vlaka“ navajajo okviren razpon vrednosti, ki se običajno uporabljajo za različne vrste prometa, ter ne predstavljajo neposrednih omejitev za to, kakšen promet lahko poteka po progi.

(5) Parametri zmogljivosti iz preglednic 2 in 3 niso namenjeni neposrednemu določanju združljivosti tirnih vozil in infrastrukture.

(6) Informacije, ki določajo razmerje med največjo osno obremenitvijo in največjo hitrostjo glede na vrsto vozila, so podane v dodatkih E in F.

(7) Ravni zmogljivosti glede na vrsto prometa so določene v preglednicah 2 in 3.







Preglednica 2 Parametri zmogljivosti za potniški promet Prometna koda Svetli profil Osna obremenitev [t] Progovna hitrost [km/h] Uporabna dolžina perona [m] P1 GC 17 (*1) 250–350 400 P2 GB 20 (*1) 200–250 200–400 P3 DE3 22,5 (*2) 120–200 200–400 P4 GB 22,5 (*2) 120–200 200–400 P5 GA 20 (*2) 80–120 50–200 P6 G1 12 (*2) n. r. n. r. P1520 S 22,5 (*2) 80–160 35–400 P1600 IRL1 22,5 (*2) 80–160 75–240 (*1) Osna obremenitev za pogonske glave (in lokomotive P2) je izračunana na podlagi konstrukcijsko določene mase v stanju obratovanja ter za vozila, ki lahko kot koristni tovor prevažajo potnike ali prtljago, pa na podlagi operativne mase pri normalnem koristnem tovoru, kot je določeno v točki 2.1 standarda EN 15663:2009+AC:2010. Ustrezne vrednosti osne obremenitve** za vozila, ki lahko kot koristni tovor prevažajo potnike ali prtljago, znašajo 21,5 t za P1 in 22,5 t za P2, kot je določeno v Dodatku K k tej TSI. (*2) Osna obremenitev za pogonske glave in lokomotive je izračunana na podlagi konstrukcijsko določene mase v stanju obratovanja, kot je določeno v točki 2.1 standarda EN 15663:2009+AC:2010, za druga vozila pa na podlagi konstrukcijsko določene mase pri izjemnem koristnem tovoru, kot je določeno v Dodatku K k tej TSI.







Preglednica 3 Parametri zmogljivosti za tovorni promet Prometna koda Svetli profil Osna obremenitev [t] Progovna hitrost [km/h] Dolžina vlaka [m] F1 GC 22,5 (*1) 100–120 740–1 050 F2 GB 22,5 (*1) 100–120 600–1 050 F3 GA 20 (*1) 60–100 500–1 050 F4 G1 18 (*1) n. r. n. r. F1520 S 25 (*1) 50–120 1 050 F1600 IRL1 22,5 (*1) 50–100 150–450 (*1) Osna obremenitev za pogonske glave in lokomotive je izračunana na podlagi konstrukcijsko določene mase v stanju obratovanja, kot je določeno v točki 2.1 standarda EN 15663:2009+AC:2010, za druga vozila pa na podlagi konstrukcijsko določene mase pri normalnem koristnem tovoru v skladu s točko 6.3 standarda EN 15663:2009+AC:2010. ▼B

(8) Pri konstrukcijah osna obremenitev sama še ne zadostuje za določitev zahtev v zvezi z infrastrukturo. Zahteve za nove konstrukcije so določene v točki 4.2.7.1.1, za obstoječe konstrukcije pa v točki 4.2.7.4.

(9) Vozlišča potniškega prometa, vozlišča tovornega prometa in povezovalne proge so ustrezno zajete v zgornjih prometnih kodah.

▼M1

(10) V skladu s členom 4(7) Direktive (EU) 2016/797, v katerem je določeno, da TSI državam članicam ne smejo preprečevati odločitev v zvezi z uporabo infrastrukture za promet z vozili, ki jih ne urejajo TSI, je dovoljeno projektiranje novih in nadgrajenih prog, ki lahko sprejemajo:

— večje tirne širine;

— večje osne obremenitve;

— višje hitrosti;

— večjo uporabno dolžino perona in

— daljše vlake,

od tistih iz preglednic 2 in 3.

▼B

(11) Brez poseganja v oddelek 7.6 in točko 4.2.7.1.2(3) se pri kategorizaciji nove proge kot P1 zagotovi, da lahko vlaki „razreda 1“ v skladu s TSI tirna vozila za visoke hitrosti (Odločba Komisije 2008/232/ES ( 4 )), ki dosegajo hitrosti, večje kot 250 km/h, na takšni progi lahko vozijo tudi pri najvišji hitrosti.

(12) Posebne lokacije na progi so lahko projektirane za nižje progovne hitrosti, manjšo uporabno dolžino peronov in/ali krajše vlake, kot je navedeno v preglednicah 2 in 3, če je to upravičeno zaradi upoštevanja geografskih ali okoljskih omejitev ali urbanističnih omejitev.

4.2.2 Osnovni parametri, ki opredeljujejo podsistem infrastruktura

4.2.2.1 Seznam osnovnih parametrov

Osnovni parametri, ki opredeljujejo podsistem infrastruktura, razdeljeni v skupine v skladu z vidiki iz točke 2.1, so:

A. Trasa proge:

(a) svetli profil (4.2.3.1);

(b) medtirna razdalja (4.2.3.2);

(c) največji naklon (4.2.3.3);

(d) najmanjši polmer horizontalnega loka zavoja (4.2.3.4);

(e) najmanjši polmer vertikalnega loka (4.2.3.5);

B. Parametri tira:

(a) nazivna tirna širina (4.2.4.1);

(b) nadvišanje (4.2.4.2);

(c) primanjkljaj nadvišanja (4.2.4.3);

(d) nenadna sprememba primanjkljaja nadvišanja (4.2.4.4);

(e) ekvivalentna koničnost (4.2.4.5);

(f) profil glave tirnice na odprti progi (4.2.4.6);

(g) nagib tirnice (4.2.4.7);

C. Kretnice in tirna križišča:

(a) konstrukcijsko določena geometrija kretnic in tirnih križišč (4.2.5.1);

(b) uporaba kretnic s premičnimi srci (4.2.5.2);

(c) največja nevodena dolžina pri nepremičnih dvojnih srcih kretnic (4.2.5.3);

D. Odpor tira na dejanske obremenitve:

(a) odpor tira na navpične obremenitve (4.2.6.1);

(b) vzdolžni odpor tira (4.2.6.2);

(c) prečni odpor tira (4.2.6.3);

E. Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve:

(a) odpornost novih mostov na prometne obremenitve (4.2.7.1);

(b) enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove zemeljske objekte, in učinki zemeljskega pritiska na nove konstrukcije (4.2.7.2);

(c) odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov (4.2.7.3);

(d) odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve (4.2.7.4);

F. Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri napakah v geometriji tira:

(a) mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri poravnavi (4.2.8.1);

(b) mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri višinskih napah tira (4.2.8.2);

(c) mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira (4.2.8.3);

(d) mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki (4.2.8.4);

(e) mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri nadvišanju (4.2.8.5);

(f) mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri kretnicah in tirnih križiščih (4.2.8.6);

G. Peroni:

(a) uporabna dolžina peronov (4.2.9.1);

(b) višina perona (4.2.9.2);

(c) odmik perona (4.2.9.3);

(d) trasa tira vzdolž peronov (4.2.9.4);

H. Zdravje, varnost in okolje:

(a) največje nihanje tlaka v predorih (4.2.10.1);

(b) vpliv bočnih vetrov (4.2.10.2);

▼M1

(c) aerodinamični učinek na tir s tirno gredo (4.2.10.3);

▼B

I. Določbe za obratovanje:

(a) označevalci lokacije (4.2.11.1);

(b) ekvivalentna koničnost med obratovanjem (4.2.11.2);

J. Fiksne naprave za servisiranje vlakov:

(a) splošno (4.2.12.1);

(b) praznjenje stranišč (4.2.12.2);

(c) naprave za čiščenje zunanjosti vlaka (4.2.12.3);

(d) oskrba z vodo (4.2.12.4);

(e) polnjenje z gorivom (4.2.12.5);

(f) stacionarna oskrba z električno energijo (4.2.12.6);

K. Predpisi glede vzdrževanja:

(a) dokumentacija o vzdrževanju (4.5.1);

▼M1

(b) načrt vzdrževanja (4.5.2).

▼B

4.2.2.2 Zahteve v zvezi z osnovnimi parametri

(1) Te zahteve so navedene v naslednjih odstavkih, skupaj z morebitnimi posebnimi pogoji, ki so možni za posamezne osnovne parametre in vmesnike.

(2) Vrednosti navedenih osnovnih parametrov veljajo samo do najvišje progovne hitrosti 350 km/h.

(3) V primeru Irske in severnoirskega dela omrežja Združenega kraljestva vrednosti navedenih osnovnih parametrov veljajo samo do najvišje progovne hitrosti 165 km/h.

(4) V primeru tira z več tirnicami je treba zahteve te TSI uporabljati posebej za vsak par tirnic, ki je predviden za delovanje kot ločen tir.

(5) Zahteve za proge, ki predstavljajo posebne primere, so določene v točki 7.7.

(6) Dovoljen je kratek odsek tira z napravami, ki omogočajo prehod med različnimi tirnimi širinami.

(7) Opisane zahteve veljajo za podsistem v normalnih obratovalnih razmerah. Morebitne posledice izvedbe del, ki lahko zahtevajo začasne izjeme v zvezi z zmogljivostjo podsistema, so obravnavane v točki 4.4.

(8) Ravni zmogljivosti vlakov se lahko povečajo s sprejetjem posebnih sistemov, kot je nagibna tehnika. Za vožnjo takih vlakov so dovoljeni posebni pogoji, če to ne zahteva omejitev za druge vlake, ki niso opremljeni s takimi sistemi.

4.2.3 Trasa proge

4.2.3.1 Svetli profil

(1) Zgornji del svetlega profila je določen na podlagi profilov, izbranih v skladu s točko 4.2.1. Ti profili so opredeljeni v točki D.4.8 prilog C in D k standardu EN 15273-3:2013.

(2) Spodnji del svetlega profila je GI2, kot je opredeljen v Prilogi C k standardu EN 15273-3:2013. Če so tiri opremljeni s tirnimi zavorami, se za spodnji del svetlega profila uporabi GI1, kot je opredeljen v Prilogi C k standardu EN 15273-3:2013.

(3) Izračuni svetlega profila proge se izdelajo z uporabo kinematične metode v skladu z zahtevami iz oddelkov 5, 7 in 10 ter Prilogi C in točki D.4.8 Priloge D k standardu EN 15273-3:2013.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm se namesto točk (1) do (3) vse prometne kode, izbrane v skladu s točko 4.2.1, uporabljajo z enotnim svetlim profilom „S“, kot je opredeljen v Dodatku H k tej TSI.

(5) Za sistem tirne širine 1 600 mm se namesto točk (1) do (3) vse prometne kode, izbrane v skladu s točko 4.2.1, uporabljajo z enotnim svetlim profilom „IRL1“, kot je opredeljen v Dodatku O k tej TSI.

4.2.3.2 Medtirna razdalja

(1) Medtirna razdalja je določena na podlagi profilov, izbranih v skladu s točko 4.2.1.

(2) Nazivna horizontalna medtirna razdalja na novih progah je konstrukcijsko določena in ni manjša od vrednosti iz preglednice 4; vključno s pribitki zaradi aerodinamičnih učinkov.







Preglednica 4 Najmanjša nazivna horizontalna medtirna razdalja Najvišja dovoljena hitrost [km/h] Najmanjša nazivna horizontalna medtirna razdalja [m] 160 < v ≤ 200 3,80 200 < v ≤ 250 4,00 250 < v ≤ 300 4,20 v > 300 4,50

(3) Medtirna razdalja vsaj izpolnjuje zahtevo glede najmanjše namestitvene medtirne razdalje, določeno v skladu z oddelkom 9 standarda EN 15273-3:2013.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm je namesto točk (1) do (3) nazivna medtirna razdalja konstrukcijsko določena in ni manjša od vrednosti iz preglednice 5; vključno s pribitki zaradi aerodinamičnih učinkov.







Preglednica 5 Najmanjša nazivna horizontalna medtirna razdalja za sistem tirne širine 1 520 mm Najvišja dovoljena hitrost [km/h] Najmanjša nazivna horizontalna medtirna razdalja [m] v ≤ 160 4,10 160 < v ≤ 200 4,30 200 < v ≤ 250 4,50 v > 250 4,70

(5) Za sistem tirne širine 1 668 mm je namesto točke (2) nazivna medtirna razdalja konstrukcijsko določena in ni manjša od vrednosti iz preglednice 6; vključno s pribitki zaradi aerodinamičnih učinkov.







Preglednica 6 Najmanjša nazivna horizontalna medtirna razdalja za sistem tirne širine 1 668 mm Najvišja dovoljena hitrost [km/h] Najmanjša nazivna horizontalna medtirna razdalja [m] 160 < V ≤ 200 3,92 200 < V < 250 4,00 250 ≤ V ≤ 300 4,30 300 < V ≤ 350 4,50

(6) Za sistem tirne širine 1 600 mm je namesto točk (1) do (3) nazivna medtirna razdalja določena na podlagi profilov, izbranih v skladu s točko 4.2.1. Za profil IRL1 je nazivna horizontalna medtirna razdalja konstrukcijsko določena in ni manjša od 3,57 m; vključno s pribitki zaradi aerodinamičnih učinkov.

4.2.3.3 Največji nakloni

(1) Nakloni tirov na novih progah ob potniških peronih, kjer je predvideno redno pripenjanje in odpenjanje vozil, niso večji od 2,5 mm/m.

(2) Nakloni stranskih tirov, predvidenih za parkiranje tirnih vozil, niso večji od 2,5 mm/m, razen če se sprejmejo posebni ukrepi za preprečevanje uteka vozil.

(3) V fazi projektiranja lahko naklon glavnih tirov na novih progah P1, namenjenih izključno potniškemu prometu, znaša do 35 mm/m, če sta izpolnjeni naslednji „okvirni“ zahtevi:

(a) drseče povprečje vrednosti nagiba preko 10 km je manjše ali enako 25 mm/m;

(b) največja dolžina proge z neprekinjenim naklonom 35 mm/m ne presega 6 km.

4.2.3.4 Najmanjši polmer horizontalnega loka zavoja

Najmanjši konstrukcijsko določeni polmer horizontalnega loka zavoja se določi glede na lokalno konstrukcijsko določeno hitrost zavoja.

(1) Konstrukcijsko določeni najmanjši polmer horizontalnega loka zavoja na novih progah ni manjši od 150 m.

(2) S-krivine (razen tistih na ranžirnih postajah, kjer se vagoni ranžirajo posamično) s polmeri od 150 do 300 m na novih progah so projektirane tako, da se odbojniki med vozili ne morejo zagozditi. Za vmesne preme med zavoji se uporabljata preglednici 43 in 44 iz Dodatka I. Za krivinske vmesne elemente tira se izdela podroben izračun razlik med prevesi vozil v krivini.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm so namesto točke (2) S-krivine s polmeri od 150 do 250 m projektirane z vmesno premo dolžine najmanj 15 m.

4.2.3.5 Najmanjši polmer vertikalnega loka

(1) Polmeri vertikalnih lokov (razen na drčah na ranžirnih postajah) merijo najmanj 500 m v konveksnem oziroma 900 m v konkavnem lomu.

(2) Za drče na ranžirnih postajah je polmer vertikalnega loka najmanj 250 m v konveksnem oziroma 300 m v konkavnem lomu.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točke (1) polmeri vertikalnih lokov (razen na drčah na ranžirnih postajah) ne smejo biti manjši od 5 000 m tako v konveksnem kot v konkavnem lomu.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm in drče na ranžirnih postajah namesto točke (2) polmeri vertikalnih lokov ne smejo biti manjši od 350 m v konveksnem oziroma 250 m v konkavnem lomu.

4.2.4 Parametri tira

4.2.4.1 Nazivna tirna širina

(1) Standardna evropska nazivna tirna širina je 1 435 mm.

(2) Za sistem tirne širine 1 520 mm je namesto točke (1) nazivna tirna širina 1 520 mm.

(3) Za sistem tirne širine 1 668 mm je namesto točke (1) nazivna tirna širina 1 668 mm.

(4) Za sistem tirne širine 1 600 mm je namesto točke (1) nazivna tirna širina 1 600 mm.

4.2.4.2 Nadvišanje

(1) Konstrukcijsko določeno nadvišanje je omejeno v skladu s preglednico 7.







Preglednica 7 Konstrukcijsko določeno nadvišanje [mm] Tovorni in mešani promet Potniški promet Tir s tirno gredo 160 180 Tir brez tirne grede 170 180

(2) Konstrukcijsko določeno nadvišanje na tirih ob postajnih peronih, kjer je predvideno ustavljanje vlakov pri normalnem obratovanju, ne presega 110 mm.

(3) Na novih progah, po katerih poteka mešani ali tovorni promet, je na zavojih s polmerom, manjšim od 305 m, in spremembo nadvišanja, strmejšo od 1 mm/m, nadvišanje omejeno v skladu s spodnjo formulo:

D ≤ (R – 50)/1,5

pri čemer je D nadvišanje v mm in R polmer v m.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točk (1) do (3) konstrukcijsko določeno nadvišanje ne presega 150 mm.

▼M1

(5) Za sistem tirne širine 1 668 mm namesto točke (1) konstrukcijsko določeno nadvišanje ne presega 185 mm.

▼B

(6) Za sistem tirne širine 1 668 mm namesto točke (2) konstrukcijsko določeno nadvišanje na tirih ob postajnih peronih, kjer je predvideno ustavljanje vlakov pri normalnem obratovanju, ne presega 125 mm.

(7) Za sistem tirne širine 1 668 mm namesto točke (3) je na novih progah, po katerih poteka mešani ali tovorni promet, na zavojih s polmerom, manjšim od 250 m, nadvišanje omejeno v skladu s spodnjo formulo:

D ≤ 0,9 * (R – 50)

pri čemer je D nadvišanje v mm in R polmer v m.

(8) Za sistem tirne širine 1 600 mm namesto točke (1) konstrukcijsko določeno nadvišanje ne presega 185 mm.

4.2.4.3 Primanjkljaj nadvišanja

(1) Najvišje vrednosti primanjkljaja nadvišanja so navedene v preglednici 8.







Preglednica 8 Največji primanjkljaj nadvišanja [mm] Konstrukcijsko določena hitrost [km/h] v ≤ 160 160 < v ≤ 300 v > 300 Za obratovanje tirnih vozil, skladnih s TSI lokomotive in potniška tirna vozila 153 100 Za obratovanje tirnih vozil, skladnih s TSI tovorni vagoni 130 — —

(2) Za vlake, posebej namenjene za vožnjo z večjim primanjkljajem nadvišanja (na primer veččlenske enote z manjšimi osnimi obremenitvami od tistih, navedenih v preglednici 2; vozila, opremljena s posebno opremo za vožnjo skozi loke), je dovoljena vožnja z višjimi vrednostmi primanjkljaja nadvišanja ob dokazilu, da se to lahko doseže na varen način.

(3) Namesto točke (1) na sistemu tirne širine 1 520 mm primanjkljaj nadvišanja za nobeno vrsto tirnih vozil ne presega 115 mm. To velja za hitrosti do 200 km/h.

(4) Za sistem tirne širine 1 668 mm so namesto točke (1) najvišje vrednosti primanjkljaja nadvišanja navedene v preglednici 9.







Preglednica 9 Največji primanjkljaj nadvišanja za sistem tirne širine 1 668 mm [mm] Konstrukcijsko določena hitrost [km/h] V ≤ 160 160 < V ≤ 300 V > 300 Za obratovanje tirnih vozil, skladnih s TSI lokomotive in potniška tirna vozila 175 115 Za obratovanje tirnih vozil, skladnih s TSI tovorni vagoni 150 — —

4.2.4.4 Nenadna sprememba primanjkljaja nadvišanja

(1) Najvišje vrednosti nenadne spremembe primanjkljaja nadvišanja so:

(a) 130 mm za V ≤ 60 km/h;

(b) 125 mm za 60 km/h < V ≤ 200 km/h;

(c) 85 mm za 200 km/h < V ≤ 230 km/h;

(d) 25 mm za V > 230 km/h.

(2) Pri hitrosti V ≤ 40 km/h in primanjkljaju nadvišanja ≤ 75 mm tako pred kot po nenadni spremembi ukrivljenosti, se lahko nenadna sprememba primanjkljaja nadvišanja poveča na 150 mm.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm so namesto točk (1) in (2) najvišje vrednosti nenadne spremembe primanjkljaja nadvišanja naslednje:

(a) 115 mm za V ≤ 200 km/h;

(b) 85 mm za 200 km/h < V ≤ 230 km/h;

(c) 25 mm za V > 230 km/h.

▼M1

(4) Za sistem tirne širine 1 668 mm so namesto točke (1) najvišje vrednosti nenadne spremembe primanjkljaja nadvišanja naslednje:

(a) 150 mm za V ≤ 45 km/h;

(b) 115 mm za 45 km/h < V ≤ 100 km/h;

(c) (399 – V)/2,6 [mm] za 100 km/h < V ≤ 220 km/h;

(d) 70 mm za 220 km/h < V ≤ 230 km/h.

(e) Pri hitrostih, ki presegajo 230 km/h, nenadna sprememba primanjkljaja nadvišanja ni dovoljena.

▼B

4.2.4.5 Ekvivalentna koničnost

(1) Dopustne vrednosti ekvivalentne koničnosti, navedene v preglednici 10, se izračunajo glede na amplitudo (y) bočnega premika kolesne dvojice:







— y = 3mm, če (TG – SR) ≥ 7mm — , če 5mm ≤ (TG – SR) < 7mm — y = 2mm, če (TG – SR) < 5mm

pri čemer je TG tirna širina, SR pa razdalja med dotikalnimi točkami sledilnih vencev kolesnih dvojic.

(2) Za kretnice in tirna križišča ocena ekvivalentne koničnosti ni potrebna.

(3) Konstrukcijsko določena tirna širina, profil glave tirnice in nagib tirnice na odprti progi se izberejo tako, da se ne presežejo dopustne vrednosti ekvivalentne koničnosti iz preglednice 10.

▼M1

▼B







Preglednica 10 Konstrukcijsko določene mejne vrednosti ekvivalentne koničnosti Profil koles Razpon hitrosti [km/h] S1002, GV1/40 V ≤ 60 Ocena ni potrebna 60 < V ≤ 200 0,25 200 < V ≤ 280 0,20 V > 280 0,10

(4) Modeliranje prehoda preko tira s konstrukcijsko določenimi pogoji (simuliranimi z izračunom v skladu z EN 15302:2008+A1:2010) se izvede za naslednje kolesne dvojice:

(a) S 1002, kot je opredeljena v Prilogi C k standardu EN 13715:2006 +A1:2010, s SR1;

(b) S 1002, kot je opredeljena v Prilogi C k standardu EN 13715:2006 +A1:2010, s SR2;

(c) GV 1/40, kot je opredeljena v Prilogi B k standardu EN 13715:2006+A1:2010, s SR1;

(d) GV 1/40, kot je opredeljena v Prilogi B k standardu EN 13715:2006+A1:2010, s SR2.

Za SR1 in SR2 se uporabljajo naslednje vrednosti:

(a) SR1 = 1 420 mm in SR2 = 1 426 mm za sistem tirne širine 1 435 mm;

(b) SR1 = 1 505 mm in SR2 = 1 511 mm za sistem tirne širine 1 524 mm;

(c) SR1 = 1 585 mm in SR2 = 1 591 mm za sistem tirne širine 1 600 mm;

(d) SR1 = 1 653 mm in SR2 = 1 659 mm za sistem tirne širine 1 668 mm.

(5) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točk (1) do (4) ocena ekvivalentne koničnosti ni potrebna.

4.2.4.6 Profil glave tirnice na odprti progi

(1) Profil glave tirnice se izbere iz nabora profilov, ki je določen v Prilogi A k standardu EN 13674-1:2011 in Prilogi A k standardu EN 13674-4:2006+A1:2009, ali pa je v skladu z opredelitvami v točki (2).

(2) Zasnova profilov glave tirnice na odprti progi je skladna z naslednjimi zahtevami:

(a) stranski nagib voznega roba glave tirnice ima vrednost, ki leži med navpičnico in 1/16 glede na navpično os glave tirnice;

(b) navpična razdalja med vrhom tega stranskega nagiba in vrhom tirnice je manjša od 20 mm;

(c) polmer zaokrožitve voznega roba tirnice je najmanj 12 mm;

(d) vodoravna razdalja med gornjim robom tirnice in tangentno točko je med 31 in 37,5 mm.

▼M1

Slika 1

Profil glave tirnice

▼B

(3) Te zahteve se ne uporabljajo za dilatacijske naprave.

4.2.4.7 Nagib tirnice

4.2.4.7.1 Odprta proga

(1) Tirnica je nagnjena proti osi tira.

▼M1

(2) Za tire, predvidene za hitrosti, višje od 60 km/h, je nagib tirnic za dano progo v razponu od 1/20 do 1/40.

▼B

(3) Na odsekih med kretnicami in tirnimi križišči brez nagiba, ki niso daljši od 100 m in kjer hitrost vožnje ne presega 200 km/h, je dovoljena vgradnja tirnic brez nagiba.

4.2.4.7.2 Zahteve za kretnice in tirna križišča

(1) Tirnice se projektirajo kot vertikalne ali v nagibu.

(2) Če so tirnice v nagibu, je konstrukcijsko določeni nagib v razponu od 1/20 do 1/40.

(3) Nagib se lahko določi z obliko aktivnega dela profila glave tirnice.

(4) Na kretnicah in tirnih križiščih, kjer hitrost vožnje presega 200 km/h, vendar ni večja od 250 km/h, je vgradnja tirnic brez nagiba dovoljena pod pogojem, da se omeji na odseke, ki niso daljši od 50 m.

(5) Za hitrosti, ki presegajo 250 km/h, so tirnice v nagibu.

4.2.5 Kretnice in tirna križišča

4.2.5.1 Konstrukcijsko določena geometrija kretnic in tirnih križišč

Točka 4.2.8.6 te TSI določa mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri kretnicah in tirnih križiščih, ki so skladne z geometrijskimi značilnostmi kolesnih dvojic, kot so opredeljene v TSI tirna vozila. Upravljavec infrastrukture mora določiti geometrijske vrednosti, ki ustrezajo njegovemu načrtu vzdrževanja.

4.2.5.2 Uporaba kretnic s premičnimi srci

Za hitrosti, ki presegajo 250 km/h, so kretnice in tirna križišča opremljena s premičnimi srci.

4.2.5.3 Največja nevodena dolžina nepremičnih dvojnih src kretnic

Konstrukcijsko določena največja nevodena dolžina nepremičnih dvojnih src kretnic je v skladu z zahtevami iz Dodatka J k tej TSI.

4.2.6 Odpor tira na dejanske obremenitve

4.2.6.1 Odpor tira na navpične obremenitve

Zasnova tira, vključno s kretnicami in tirnimi križišči, se projektira tako, da se upošteva vsaj naslednje sile:

(a) osno obremenitev, izbrano v skladu s točko 4.2.1;

(b) največje navpične sile koles. Največje sile koles v določenih preskusnih pogojih so določene v točki 5.3.2.3 standarda EN 14363:2005;

(c) navpične kvazistatične sile koles. Največje kvazistatične sile koles v določenih preskusnih pogojih so določene v točki 5.3.2.3 standarda EN 14363:2005.

4.2.6.2 Vzdolžni odpor tira

4.2.6.2.1 Projektirane sile

Tir, vključno s kretnicami in tirnimi križišči, se projektira tako, da vzdrži vzdolžne sile, enakovredne sili pri pojemku 2,5 m/s2, pri parametrih zmogljivosti, izbranih v skladu s točko 4.2.1.

4.2.6.2.2 Združljivost z zavornimi sistemi

(1) Tir, vključno s kretnicami in tirnimi križišči, se projektira tako, da je združljiv z uporabo magnetnih zavornih sistemov za zaviranje v sili.

▼M1

(2) Določbe za uporabo zavornih sistemov na vrtinčne tokove na tirih določi upravljavec infrastrukture na operativni ravni na podlagi specifičnih značilnosti tira, vključno s kretnicami in tirnimi križišči. Pogoji za uporabo tega zavornega sistema se registrirajo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/777 ( 5 ) (RINF).

▼B

(3) Za sistem tirne širine 1 600 mm se dovoli neuporaba točke (1).

4.2.6.3 Prečni odpor tira

Zasnova tira, vključno s kretnicami in tirnimi križišči, se projektira tako, da se upošteva vsaj naslednje sile:

(a) bočne sile. Največje bočne sile kolesne dvojice na tir za določene preskusne pogoje so določene v točki 5.3.2.2 standarda EN 14363:2005;

(b) kvazistatične vodilne sile. Največje kvazistatične vodilne sile koles Yqst za določene polmere in preskusne pogoje so določene v točki 5.3.2.3 standarda EN 14363:2005.

4.2.7 Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve

Zahteve EN 1991-2:2003/AC:2010 in Priloge A2 k EN 1990:2002, izdane kot EN 1990:2002/A1:2005, navedene v tem oddelku TSI, je treba uporabljati v skladu z ustreznimi točkami v nacionalnih prilogah k navedenim standardom, če obstajajo.

4.2.7.1 Odpornost novih mostov na prometne obremenitve

4.2.7.1.1 Navpične obremenitve

(1) Konstrukcije so projektirane za podporo navpičnih obremenitev v skladu z naslednjimi obremenitvenimi modeli, določenimi v EN 1991-2:2003/AC:2010:

(a) obremenitveni model 71, kot je določen v točki 6.3.2(2)P standarda EN 1991-2:2003/AC:2010;

(b) za neprekinjene mostove dodatno obremenitveni model SW/0, kot je določen v točki 6.3.3(3)P standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

(2) Obremenitve modele je treba pomnožiti s faktorjem alfa (a), kot je določeno v točkah 6.3.2(3)P in 6.3.3(5)P standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

(3) Vrednost faktorja alfa (a) je enaka ali večja od vrednosti, določenih v preglednici 11.

▼M1







Preglednica 11 Faktor alfa (α) za projektiranje novih konstrukcij Vrsta prometa Najmanjši faktor alfa (α) P1, P2, P3, P4 1,0 P5 0,91 P6 0,83 P1520 1 P1600 1,1 F1, F2, F3 1,0 F4 0,91 F1520 1,46 F1600 1,1

▼B

4.2.7.1.2 Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev

(1) Obremenitve iz obremenitvenega modela 71 in obremenitvenega modela SW/0 se povečajo za dinamični faktor fi (Φ), kot je določeno v odstavkih 6.4.3(1)P in 6.4.5.2(2) standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

(2) Pri mostovih, predvidenih za hitrosti, ki presegajo 200 km/h in pri katerih je v skladu z odstavkom 6.4.4 standarda EN 1991-2:2003/AC:2010 treba izvesti dinamično analizo, se pri projektiranju dodatno upošteva tudi obremenitveni model HSLM, kot je opredeljen v odstavkih 6.4.6.1.1.(3) do vključno (6) standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

(3) Dovoljeno je projektiranje novih mostov tako, da lahko sprejmejo posamezen potniški vlak z višjo osno obremenitvijo, kot je predvidena v HSLM. Dinamična analiza se izvede na podlagi značilnih vrednosti obremenitve, ki jo povzroči posamezni vlak in je izražena kot konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru v skladu z Dodatkom K, ob upoštevanju potnikov na stojiščih v skladu z opombo 1 v Dodatku K.

4.2.7.1.3 Centrifugalne sile

Kadar tir na mostu poteka v zavoju po celotni dolžini mostu ali delu dolžine mostu, se pri projektiranju konstrukcije upošteva centrifugalna sila, kot je določeno v odstavkih 6.5.1(2), (4)P in (7) standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

4.2.7.1.4 Bočne sile

Pri projektiranju konstrukcij se upošteva bočna sila, kot je določeno v točki 6.5.2 standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

4.2.7.1.5 Vplivi zaradi vleke in zaviranja (vzdolžne obremenitve)

Pri projektiranju konstrukcij se upoštevajo sile vleke in zavorne sile, kot je določeno v odstavkih 6.5.3(2)P, (4), (5), (6) in (7)P standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

4.2.7.1.6 Konstrukcijsko določena vegavost tira zaradi vplivov železniškega prometa

Največja skupna konstrukcijsko določena vegavost tira zaradi vplivov železniškega prometa ne sme presegati vrednosti iz odstavka A.2.4.4.2.2(3)P v Prilogi A2 k standardu EN 1990:2002, izdani kot EN 1990:2002/A1:2005.

4.2.7.2 Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove zemeljske objekte, in učinki zemeljskega pritiska

(1) Zemeljski objekti so projektirani tako, da se upoštevajo učinki zemeljskega pritiska zaradi navpičnih sil po obremenitvenem modelu 71, kot je določeno v odstavku 6.3.2(2) standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

(2) Enakovredna navpična obremenitev se pomnoži s faktorjem alfa (a), kot je določeno v odstavku 6.3.2(3)P standarda EN 1991-2:2003/AC:2010. Vrednost a je enaka ali večja od vrednosti iz preglednice 11.

4.2.7.3 Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov

Upoštevajo se aerodinamični vplivi mimovozečih vlakov, kot je določeno v odstavkih od 6.6.2 do vključno 6.6.6 standarda EN 1991-2:2003/AC:2010.

4.2.7.4 Odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve

(1) Mostovi in zemeljski objekti morajo doseči določeno raven interoperabilnosti v skladu s TSI-kategorizacijo prog, kot je opredeljena v točki 4.2.1.

(2) Minimalne zahteve glede nosilnosti konstrukcij za vsako prometno kodo so navedene v Dodatku E. Vrednosti predstavljajo minimalno ciljno raven, ki jo morajo konstrukcije doseči, da se proga lahko razglasi za interoperabilno.

(3) Pomembni so naslednji primeri:

(a) Kadar nova konstrukcija nadomesti obstoječo, je nova konstrukcija v skladu z zahtevami iz točke 4.2.7.1 ali 4.2.7.2.

(b) Če minimalne nosilnosti obstoječih konstrukcij, izražene z objavljeno EN-kategorijo proge, v kombinaciji z dovoljeno hitrostjo izpolnjujejo zahteve iz Dodatka E, obstoječe konstrukcije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede interoperabilnosti.

(c) Če nosilnost obstoječe konstrukcije ne izpolnjuje zahtev iz Dodatka E in se izvajajo dela (npr. ojačitev) za povečanje nosilnosti konstrukcije, da bi izpolnjevala zahteve te TSI (in se konstrukcija ne nadomesti z novo), se konstrukcija uskladi z zahtevami iz Dodatka E.

(4) V primeru omrežja Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska se lahko kategorija proge EN v odstavkih (2) in (3) zgoraj nadomesti s številko razpoložljivosti proge (RA) (določeno v skladu z nacionalnim tehničnim predpisom, priglašenim za ta namen), na podlagi tega pa se sklicevanje na Dodatek E nadomesti s sklicevanjem na Dodatek F.

4.2.8 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri napakah v geometriji tira

4.2.8.1 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri poravnavi

(1) Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne napake pri poravnavi so določene v točki 8.5 standarda EN 13848-5:2008+A1:2010. Posamezne napake ne presegajo mejnih vrednosti razpona valovne dolžine D1, kot je določena v preglednici 6 standarda EN.

(2) Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za lokalne napake pri poravnavi za hitrosti, ki presegajo 300 km/h, so odprta točka.

4.2.8.2 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri višinskih napakah tira

(1) Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne višinske napake tira so določene v točki 8.3 standarda EN 13848-5:2008+A1:2010. Posamezne napake ne presegajo mejne vrednosti razpona valovne dolžine D1, kot je določena v preglednici 5 standarda EN.

(2) Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne višinske napake tira za hitrosti, ki presegajo 300 km/h, so odprta točka.

4.2.8.3 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira

(1) Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira kot posamezni napaki je opredeljena kot ničelna do najvišja vrednost. Vegavost tira je opredeljena v točki 4.6 standarda EN 13848-1:2003+A1:2008.

(2) Mejna vrednost vegavosti tira je funkcija uporabljene merilne osnove v skladu s točko 8.6 standarda EN 13848-5:2008+A1:2010.

(3) Za preverjanje skladnosti s to zahtevo upravljavec infrastrukture v načrtu vzdrževanja določi osnovo za merjenje tira. Osnova za merjenje obsega najmanj eno merilno osnovo med 2 in 5 m.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točk (1) in (2) vegavost tira pri merilni osnovi 10 m ni večja od:

(a) 16 mm za potniške proge z v > 120 km/h ali za tovorne proge z v > 80 km/h;

(b) 20 mm za potniške proge z v ≤ 120 km/h ali za tovorne proge z v ≤ 80 km/h.

(5) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točke (3) upravljavec infrastrukture za preverjanje skladnosti s to zahtevo v načrtu vzdrževanja določi merilno osnovo za merjenje tira. Osnova za merjenje obsega najmanj eno merilno osnovo dolžine 10 m.

(6) Za sistem tirne širine 1 668 mm je namesto točke (2) mejna vrednost vegavosti tira funkcija uporabljene merilne osnove, ki se glede na nadvišanje upošteva v skladu z eno od spodnjih enačb:

(a) mejna vrednost vegavosti = (20/l + 3) za u ≤ 0,67 × (r – 100), z najvišjo vrednostjo:

7 mm/m za hitrosti V ≤ 200 km/h, 5 mm/m za hitrosti V > 200 km/h;

(b) mejna vrednost vegavosti = (20/l + 1,5) za 0,67 × (r – 100) < u < 0,9 × (r – 50), z najvišjo vrednostjo:

6 mm/m za l ≤ 5 m, 3 mm/m za l > 13 m;

u = nadvišanje (mm), l = dolžina merilne osnove (m), r = polmer horizontalnega loka zavoja (m).

4.2.8.4 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki

(1) Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki so določene v preglednici 12.







Preglednica 12 Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini Hitrost [km/h] Mere [mm] Najmanjša tirna širina Največja tirna širina V £ 120 1 426 1 470 120 < V £ 160 1 427 1 470 160 < V £ 230 1 428 1 463 V > 230 1 430 1 463

(2) Za sistem tirne širine 1 520 mm so namesto točke (1) mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot lokalni napaki določene v preglednici 13.







Preglednica 13 Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini za sistem tirne širine 1 520 mm Hitrost [km/h] Mere [mm] Najmanjša tirna širina Največja tirna širina V £ 140 1 512 1 548 V > 140 1 512 1 536

(3) Za sistem tirne širine 1 600 mm so namesto točke (1) mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki naslednje:

(a) najmanjša tirna širina: 1 591 mm;

(b) največja tirna širina: 1 635 mm;

4.2.8.5 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri nadvišanju

(1) Največje dovoljeno nadvišanje v obratovanju je 180 mm.

(2) Na progah, namenjenih izključno potniškemu prometu, je največje dovoljeno nadvišanje v obratovanju 190 mm.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm je namesto točk (1) in (2) največje dovoljeno nadvišanje v obratovanju 150 mm.

(4) Za sistem tirne širine 1 600 mm je namesto točk (1) in (2) največje dovoljeno nadvišanje v obratovanju 185 mm.

(5) Za sistem tirne širine 1 668 mm je namesto točk (1) in (2) največje dovoljeno nadvišanje v obratovanju 200 mm.

4.2.8.6 Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri kretnicah in tirnih križiščih

Slika 2

Skrajšanje nepremičnega srca

(1) Tehnične značilnosti kretnic in tirnih križišč v obratovanju ustrezajo naslednjim vrednostim:

(a) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na menjalu: 1 380 mm.

Ta vrednost se lahko poveča, če upravljavec infrastrukture dokaže, da sta kretniški pogon in kretniški zapah sposobna prenesti bočne sile kolesne dvojice;

(b) najmanjša širina vodenja na konici srca: 1 392 mm.

Ta vrednost je izmerjena 14 mm pod vozno površino tirnice (zgornjim robom tirnice) in na teoretičnem podaljšanju srca na primerni razdalji od vrha srca (RP), kot prikazuje slika 2.

Za tirna križišča s skrajšanim srcem se lahko ta vrednost zmanjša. V tem primeru upravljavec infrastrukture dokaže, da je skrajšanje zadostno jamstvo, da kolo ne bo zadelo vrha srca (RP);

(c) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na območju srca: 1 356 mm;

(d) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na začetku vodilne/krilne tirnice: 1 380 mm;

(e) najmanjša širina žleba za sledilni venec: 38 mm;

(f) najmanjša globina žleba za sledilni venec: 40 mm;

(g) največje nadvišanje vodilne tirnice: 70 mm.

(2) Vse zadevne zahteve za kretnice in tirna križišča veljajo tudi za druge tehnične rešitve, pri katerih se uporabljajo ostrice, na primer stranske modifikatorje, ki se uporabljajo na tirih z več tirnicami.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točke (1) tehnične značilnosti kretnic in tirnih križišč v obratovanju ustrezajo naslednjim vrednostim:

(a) najmanjši razmik med glavno tirnico in ostrico je 65 mm;

(b) najmanjša širina vodenja na konici srca je 1 472 mm;

(c) ta vrednost se meri 13 mm pod vozno površino tirnice in na teoretičnem podaljšanju srca na primerni razdalji od vrha srca (RP), kot prikazuje slika 2. Za tirna križišča s skrajšanim srcem se lahko ta vrednost zmanjša. V tem primeru upravljavec infrastrukture dokaže, da je skrajšanje zadostno jamstvo, da kolo ne bo zadelo vrha srca (RP);

(d) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na območju srca je 1 435 mm;

(e) najmanjša širina žleba za sledilni venec je 42 mm;

(f) najmanjša globina žleba za sledilni venec je 40 mm;

(g) največje nadvišanje vodilne tirnice je 50 mm.

(4) Za sistem tirne širine 1 600 mm namesto točke (1) tehnične značilnosti kretnic in tirnih križišč v obratovanju ustrezajo naslednjim vrednostim:

(a) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na menjalu: 1 546 mm.

Ta vrednost se lahko poveča, če upravljavec infrastrukture dokaže, da sta kretniški pogon in kretniški zapah sposobna prenesti bočne sile kolesne dvojice;

(b) najmanjša širina vodenja na konici srca: 1 556 mm.

Ta vrednost se meri 14 mm pod vozno površino tirnice (zgornjim robom tirnice) in na teoretičnem podaljšanju srca na primerni razdalji od vrha srca (RP), kot prikazuje slika 2.

Za tirna križišča s skrajšanim srcem se lahko ta vrednost zmanjša. V tem primeru upravljavec infrastrukture dokaže, da je skrajšanje zadostno jamstvo, da kolo ne bo zadelo vrha srca (RP);

(c) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na območju srca: 1 520 mm;

(d) največja razdalja, potrebna za neoviran prehod koles na začetku vodilne/krilne tirnice: 1 546 mm;

(e) najmanjša širina žleba za sledilni venec: 38 mm;

(f) najmanjša globina žleba za sledilni venec: 40 mm;

(g) največje nadvišanje vodilne tirnice, ki sega nad glavo vozne tirnice: 25 mm.

4.2.9 Peroni

(1) Zahteve iz te točke se uporabljajo samo za potniške perone, kjer je predvideno ustavljanje vlakov pri normalnem obratovanju.

(2) Za potrebe te točke je dovoljeno projektiranje peronov, potrebnih za opravljanje trenutnega obsega storitev, če se pri tem zagotovijo pogoji za opravljanje razumno predvidenega obsega storitev v prihodnjem obdobju. Pri določanju vmesnikov z vlaki, ki bodo predvidoma ustavljali ob peronu, je treba upoštevati zahteve za tekoče storitve, pa tudi razumno predvidene zahteve za vsaj deset let od začetka uporabe perona.

4.2.9.1 Uporabna dolžina peronov

Uporabna dolžina perona je določena v skladu s točko 4.2.1.

4.2.9.2 Višina perona

(1) Nazivna višina perona pri polmerih 300 m ali več je 550 mm ali 760 mm nad vozno površino.

(2) Pri manjših polmerih se nazivna višina perona lahko prilagodi glede na odmik perona tako, da se razdalja med vlakom in peronom kar najbolj zmanjša.

(3) Za perone, kjer bodo predvidoma ustavljali vlaki, ki niso zajeti v področju uporabe TSI lokomotive in potniška tirna vozila, se lahko za nazivno višino perona uporabljajo druge določbe.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm je namesto točk (1) in (2) nazivna višina perona 200 mm ali 550 mm nad vozno površino.

(5) Za sistem tirne širine 1 600 mm je namesto točk (1) in (2) nazivna višina perona 915 mm nad vozno površino.

4.2.9.3 Odmik perona

(1) Razdalja med osjo tira in robom perona, merjena vzporedno z ravnino vožnje (bq), kot je opredeljena v poglavju 13 standarda EN 15273-3:2013, je določena na podlagi minimalnega svetlega profila (bqlim). Minimalni svetli profil se izračuna na podlagi profila G1.

(2) Peron se umesti v bližini profila z največjim dopustnim odstopanjem 50 mm. Vrednost bq je zato:

bqlim ≤ bq ≤ bqlim + 50 mm

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm namesto točk (1) in (2) odmik perona znaša:

(a) 1 920 mm za perone višine 550 mm in

(b) 1 745 mm za perone višine 200 mm.

(4) Za sistem tirne širine 1 600 mm namesto točk (1) in (2) odmik perona znaša 1 560 mm.

4.2.9.4 Trasa tira vzdolž peronov

(1) Tiri ob peronih na novih progah so po možnosti v premi, v nobenem primeru pa njihov polmer ne sme biti manjši od 300 m.

(2) Vrednosti za obstoječe tire ob novih, prenovljenih ali nadgrajenih peronih niso določene.

4.2.10 Zdravje, varnost in okolje

4.2.10.1 Največje nihanje tlaka v predorih

(1) Za vsak predor ali podzemno konstrukcijo, kjer bodo hitrosti dosegale ali presegale 200 km/h, je treba zagotoviti, da največje nihanje tlaka, ki ga povzroči vožnja vlaka pri največji dovoljeni hitrosti, v času, ki ga vlak potrebuje za vožnjo skozi predor, ne preseže 10 kPa.

(2) Zgornja zahteva mora biti izpolnjena pri katerem koli vlaku, ki je skladen s TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

4.2.10.2 Vpliv bočnih vetrov

(1) Z vidika bočnih vetrov je proga interoperabilna, če je zagotovljena varnost za referenčni vlak, ki vozi po progi ob najbolj neugodnih obratovalnih pogojih.

(2) Predpisi za preverjanje skladnosti upoštevajo karakteristične krivulje vetra za referenčne vlake, ki so opredeljene v TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

(3) Če varnosti zaradi geografskih ali drugih posebnih značilnosti proge ni možno zagotoviti brez blažitvenih ukrepov, upravljavec infrastrukture sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev varnosti, na primer:

— tako, da lokalno zmanjša hitrost vlaka, po možnosti začasno, v obdobjih nevarnosti neviht,

— tako, da na zadevne odseke tira namesti zaščitno opremo proti bočnemu vetru,

— na drug ustrezen način.

(4) Dokazati je treba, da je po sprejetju ukrepov varnost zagotovljena.

▼M1

4.2.10.3 Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo

(1) Aerodinamični vplivi med tirnim vozilom in infrastrukturo lahko povzročijo privzdigovanje ali odpihovanje tolčenca s tirne grede na odprti progi ter kretnicah in tirnih križiščih (privzdigovanje tolčenca). To tveganje je treba zmanjšati.

(2) Zahteve za podsistem infrastruktura za zmanjšanje tveganja za „privzdigovanje tolčenca“ se uporabljajo le za proge, predvidene za hitrost, večjo od 250 km/h.

(3) Zahteve iz točke (2) zgoraj so odprta točka.

▼B

4.2.11 Določba za obratovanje

4.2.11.1 Označevalci lokacije

Označevalci lokacije so zagotovljeni ob tiru v nazivnih intervalih, ki niso večji od 1 000 m.

4.2.11.2 Ekvivalentna koničnost med obratovanjem

(1) Če je bila sporočena nestabilnost vožnje, prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture s skupno preiskavo v skladu z odstavkoma (2) in (3) spodaj ugotovita odsek proge, kjer se je to zgodilo.

Opomba: Ta skupna preiskava je za ukrepanje v zvezi s tirnimi vozili določena tudi v točki 4.2.3.4.3.2 v TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

(2) Upravljavec infrastrukture izmeri tirno širino in profile glav tirnic na zadevnem mestu v dolžini približno 10 m. Izračuna se srednja ekvivalentna koničnost preko 100 m na podlagi modeliranja s kolesnimi dvojicami (a)–(d), navedenimi v 4.2.4.5(4) te TSI, da se za namene skupne preiskave preveri skladnost z dopustnimi vrednostmi ekvivalentne koničnosti za tir, navedenimi v preglednici 14.







Preglednica 14 Dopustne vrednosti ekvivalentne koničnosti za tir v obratovanju (za namene skupne preiskave) Razpon hitrosti [km/h] Najvišja vrednost srednje ekvivalentne koničnosti preko 100 m v ≤ 60 ocena ni potrebna 60 < v ≤ 120 0,40 120 < v ≤ 160 0,35 160 < v ≤ 230 0,30 v > 230 0,25

(3) Če je srednja ekvivalentna koničnost preko 100 m znotraj dopustnih vrednosti iz preglednice 14, prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture opravita skupno preiskavo, da ugotovita vzrok nestabilnosti.

4.2.12 Fiksne naprave za servisiranje vlakov

4.2.12.1 Splošno

Ta točka 4.2.12 določa infrastrukturne elemente podsistema vzdrževanje, potrebne za servisiranje vlakov.

▼M1

4.2.12.2 Praznjenje stranišč

Fiksne naprave za praznjenje stranišč so združljive z značilnostmi zbiralnega sanitarnega sistema, določenimi v TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

▼B

4.2.12.3 Naprave za čiščenje zunanjosti vlaka

(1) Če je zagotovljena pralnica, mora omogočati čiščenje zunanjih površin enonadstropnih ali dvonadstropnih vlakov na višinah:

(a) od 500 do 3 500 mm za enonadstropne vlake;

(b) od 500 do 4 300 mm za dvonadstropne vlake.

(2) Pralnica je projektirana tako, da lahko vlaki peljejo skoznjo s hitrostjo med 2 km/h in 5 km/h.

4.2.12.4 Oskrba z vodo

▼M1

(1) Fiksna oprema za oskrbo z vodo je združljiva z značilnostmi sistema za oskrbo z vodo, določenimi v TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

▼B

(2) Fiksna oprema za oskrbo s pitno vodo na interoperabilnem omrežju zagotavlja pitno vodo v skladu z zahtevami iz Direktive Sveta 98/83/ES ( 6 ).

▼M1

4.2.12.5 Polnjenje z gorivom

Oprema za polnjenje z gorivom je združljiva z značilnostmi sistema za gorivo, ki ga določa TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

4.2.12.6 Stacionarna oskrba z električno energijo

Kjer je predvidena, se stacionarna oskrba z električno energijo izvaja s pomočjo enega ali več sistemov oskrbe z električno energijo, ki jih določa TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

▼B

4.3 Funkcionalna in tehnična specifikacija za vmesnike

Z vidika tehnične združljivosti so vmesniki podsistema infrastruktura z drugimi podsistemi taki, kot so opisani v naslednjih točkah.

4.3.1 Vmesniki s podsistemom tirna vozila

▼M1







Preglednica 15 Vmesniki s podsistemom tirna vozila, „TSI lokomotive in potniška tirna vozila“ Vmesnik Sklic na TSI infrastruktura Sklic na TSI lokomotive in potniška tirna vozila Tirna širina 4.2.4.1 Nazivna tirna širina 4.2.5.1 Konstrukcijsko določena geometrija kretnic in tirnih križišč 4.2.8.6 Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri kretnicah in tirnih križiščih 4.2.3.5.2.1 Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic 4.2.3.5.2.3 Kolesne dvojice s spremenljivo tirno širino Profil 4.2.3.1 Svetli profil 4.2.3.2 Medtirna razdalja 4.2.3.5 Najmanjši polmer vertikalnega loka 4.2.9.3 Odmik perona 4.2.3.1 Profili Osna obremenitev in razmik med kolesnimi dvojicami 4.2.6.1 Odpor tira na navpične obremenitve 4.2.6.3 Prečni odpor tira 4.2.7.1 Odpornost novih mostov na prometne obremenitve 4.2.7.2 Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove zemeljske objekte, in učinki zemeljskega pritiska na nove konstrukcije 4.2.7.4 Odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve 4.2.2.10 Pogoji obremenitve in tehtana masa 4.2.3.2.1 Parameter osne obremenitve Vozne značilnosti 4.2.6.1 Odpor tira na navpične obremenitve 4.2.6.3 Prečni odpor tira 4.2.7.1.4 Bočne sile 4.2.3.4.2.1 Mejne vrednosti za vozno varnost 4.2.3.4.2.2 Mejne vrednosti obremenitve tira Stabilnost vožnje 4.2.4.4 Ekvivalentna koničnost 4.2.4.6 Profil glave tirnice na odprti progi 4.2.11.2 Ekvivalentna koničnost med obratovanjem 4.2.3.4.3 Ekvivalentna koničnost 4.2.3.5.2.2 Mehanske in geometrijske značilnosti koles Vzdolžni vplivi 4.2.6.2 Vzdolžni odpor tira 4.2.7.1.5 Vplivi zaradi vleke in zaviranja (vzdolžne obremenitve) 4.2.4.5 Zavorna zmogljivost Najmanjši polmer horizontalnega loka 4.2.3.4 Najmanjši polmer horizontalnega loka 4.2.3.6 Najmanjši polmer loka zavoja Dodatek A, A.1 Odbojniki Dinamično vozno vedenje 4.2.4.3 Primanjkljaj nadvišanja 4.2.3.4.2. Dinamično vozno vedenje Največji pojemek 4.2.6.2 Vzdolžni odpor tira 4.2.7.1.5 Vplivi zaradi vleke in zaviranja 4.2.4.5 Zavorna zmogljivost Aerodinamični učinek 4.2.3.2 Medtirna razdalja 4.2.7.3 Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov 4.2.10.1 Največje nihanje tlaka v predorih 4.2.10.3 Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo 4.2.6.2.1 Učinek zračnega toka ob vlaku na potnike na peronu in delavce ob progi 4.2.6.2.2 Sunek čelnega tlaka 4.2.6.2.3 Največje nihanje tlaka v predorih 4.2.6.2.5 Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo Bočni veter 4.2.10.2 Vpliv bočnih vetrov 4.2.6.2.4 Bočni veter Naprave za servisiranje vlakov 4.2.12.2 Praznjenje stranišč 4.2.12.3 Naprave za čiščenje zunanjosti vlaka 4.2.12.4 Oskrba z vodo 4.2.12.5 Polnjenje z gorivom 4.2.12.6 Stacionarna oskrba z električno energijo 4.2.11.3 Priključki sistema za praznjenje stranišč 4.2.11.2.2 Zunanje čiščenje v pralnici 4.2.11.4 Oprema za oskrbo z vodo 4.2.11.5 Vmesnik za oskrbo z vodo 4.2.11.7 Oprema za polnjenje goriva 4.2.11.6 Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir







Preglednica 16 Vmesniki s podsistemom tirna vozila, „TSI tovorni vagoni“ Vmesnik Sklic na TSI infrastruktura Sklic na TSI tovorni vagoni Tirna širina 4.2.4.1 Nazivna tirna širina 4.2.4.6 Profil glave tirnice na odprti progi 4.2.5.1 Konstrukcijsko določena geometrija kretnic in tirnih križišč 4.2.8.6 Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri kretnicah in tirnih križiščih 4.2.3.6.2 Značilnosti kolesnih dvojic 4.2.3.6.3 Značilnosti koles Profil 4.2.3.1 Svetli profil 4.2.3.2 Medtirna razdalja 4.2.3.5 Najmanjši polmer vertikalnega loka 4.2.9.3 Odmik perona 4.2.3.1 Profili Osna obremenitev in razmik med kolesnimi dvojicami 4.2.6.1 Odpor tira na navpične obremenitve 4.2.6.3 Prečni odpor tira 4.2.7.1 Odpornost novih mostov na prometne obremenitve 4.2.7.2 Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove zemeljske objekte, in učinki zemeljskega pritiska na nove konstrukcije 4.2.7.4 Odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve 4.2.3.2 Združljivost z zmogljivostjo tirnic za prenašanje obremenitve Dinamično vozno vedenje 4.2.8 Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri napakah v geometriji tira 4.2.3.5.2 Vozna dinamika Vzdolžni vplivi 4.2.6.2 Vzdolžni odpor tira 4.2.7.1.5 Vplivi zaradi vleke in zaviranja (vzdolžne obremenitve) 4.2.4.3.2 Zavorna zmogljivost Najmanjši polmer loka zavoja 4.2.3.4 Najmanjši polmer horizontalnega loka 4.2.2.1 Mehanski vmesnik Vertikalni lok 4.2.3.5 Najmanjši polmer vertikalnega loka 4.2.3.1 Profili

▼B

4.3.2 Vmesniki s podsistemom energija







Preglednica 17 Vmesniki podsistemom energija Vmesnik Sklic na TSI infrastruktura Sklic na TSI energija Profil 4.2.3.1 Svetli profil 4.2.10 Profil odjemnika toka

4.3.3 Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija







Preglednica 18 Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija Vmesnik Sklic na TSI infrastruktura Sklic na TSI vodenje-upravljanje in signalizacija Svetli profil za naprave za vodenje-upravljanje in signalizacijo Vidnost objektov za vodenje-upravljanje ob progi 4.2.3.1 Svetli profil 4.2.5.2 Eurobalise-zveze z vlakom (prostor za namestitev) 4.2.5.3 Euroloop-zveze z vlakom (prostor za namestitev) 4.2.10 Sistemi ugotavljanja lokacije vlaka (prostor za namestitev) 4.2.15 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.3.4 Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje prometa

▼M1







Preglednica 19 „Vmesniki s podsistemom vodenje in upravljanje prometa“ Vmesnik Sklic na TSI infrastruktura Sklic na TSI vodenje in upravljanje prometa Stabilnost vožnje 4.2.11.2 Ekvivalentna koničnost med obratovanjem 4.2.3.4.4 Kakovost obratovanja Uporaba zavor na vrtinčne tokove 4.2.6.2 Vzdolžni odpor tira 4.2.2.6.2 Zavorna zmogljivost Bočni vetrovi 4.2.10.2 Vpliv bočnih vetrov 4.2.3.6.3 Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih Operativni predpisi 4.4 Operativni predpisi 4.2.1.2.2.2 Spremembe informacij iz Navodila o progi 4.2.3.6 Delovanje v poslabšanih razmerah Usposobljenost osebja 4.6 Strokovna usposobljenost 2.2.1 Osebje in vlaki

▼B

4.4 Operativni predpisi

(1) Operativni predpisi se oblikujejo v okviru postopkov, opisanih v sistemu za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture. Ti predpisi upoštevajo dokumentacijo, povezano z obratovanjem, ki je del tehnične dokumentacije, kot je zahtevano v ►M1 členu 15(4) Direktive (EU) 2016/797 in določeno v Prilogi IV (točka 2.4) k navedeni direktivi. ◄

(2) V nekaterih primerih, ki vključujejo vnaprej načrtovana dela, se lahko pojavi potreba po začasnem opustitvi specifikacij podsistema infrastruktura in njegovih komponent interoperabilnosti, opredeljenih v oddelkih 4 in 5 te TSI.

4.5 Predpisi glede vzdrževanja

(1) Predpisi glede vzdrževanja se oblikujejo v okviru postopkov, opisanih v sistemu za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture.

(2) Pred začetkom obratovanja proge se v okviru tehnične dokumentacije, ki se priloži izjavi o verifikaciji, pripravi dokumentacija o vzdrževanju.

(3) Za podsistem se pripravi načrt vzdrževanja, s katerim se zagotovi, da se bodo v njegovi obratovalni dobi izpolnjevale zahteve iz te TSI.

4.5.1 Dokumentacija o vzdrževanju

Dokumentacija o vzdrževanju vsebuje vsaj:

(a) nabor mejnih vrednosti takojšnjega ukrepanja;

(b) ukrepe, ki se sprejmejo (na primer omejitev hitrosti, rok za odpravo napak), če so predpisane mejne vrednosti presežene,

v zvezi s kakovostjo geometrije tira in mejnimi vrednostmi pri posameznih napakah.

▼M1

4.5.2 Načrt vzdrževanja

Upravljavec infrastrukture ima načrt vzdrževanja, ki vsebuje postavke iz točke 4.5.1, skupaj z najmanj naslednjim:

(a) naborom mejnih vrednosti za intervencije in opozorila;

(b) izjavo o metodah, strokovni usposobljenosti osebja in osebni zaščitni opremi, ki se mora uporabljati;

(c) pravili, ki se uporabljajo za zaščito ljudi, ki delajo na progi ali v njeni bližini;

(d) sredstvi, ki se uporabljajo za preverjanje upoštevanja obratovalnih vrednosti;

(e) sprejetimi ukrepi za zmanjšanje tveganja privzdigovanja tolčenca pri hitrostih, večjih od 250 km/h.

▼B

4.6 Poklicne kvalifikacije

Poklicne kvalifikacije osebja, ki se zahtevajo za upravljanje in vzdrževanje podsistema infrastruktura, niso določene v tej TSI, temveč so opisane v sistemu za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture.

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

▼M1

(1) Zdravstveni in varnostni pogoji za osebje, ki se zahtevajo za upravljanje in vzdrževanje podsistema infrastruktura, so v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo.

▼B

(2) To področje je zajeto v postopkih, opisanih v sistemu za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture.

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1 Osnova za izbor komponent interoperabilnosti

(1) Zahteve iz točke 5.3 temeljijo na standardni zasnovi tira s tirno gredo z Vignolovo tirnico (ravna noga) na betonskih ali lesenih pragovih in pritrdilnim sistemom, ki zagotavlja upor proti vzdolžnemu zdrsu s pritiskom na nogo tirnice.

(2) Komponente in podsklopi, ki se uporabljajo za gradnjo drugače zasnovanih tirov, se ne štejejo za komponente interoperabilnosti.

5.2 Seznam komponent

(1) Za namen te tehnične specifikacije za interoperabilnost se kot „komponente interoperabilnosti“ štejejo samo naslednji elementi, bodisi posamezne komponente bodisi podsklopi tira:

(a) tirnica (5.3.1);

(b) pritrdilni sistemi (5.3.2);

(c) tirni pragovi (5.3.3).

(2) Naslednje točke opisujejo specifikacije, ki se uporabljajo za vsako od teh komponent.

(3) Tirnice, pritrdilni sistemi in pragovi, ki se uporabljajo na kratkih tirnih odsekih, ki so namenjeni za posebne namene, na primer na kretnicah in tirnih križiščih, dilatacijskih napravah, prehodnih tirnih odsekih in posebnih konstrukcijah, se ne štejejo za komponente interoperabilnosti.

5.3 Zmogljivosti in specifikacije komponent

5.3.1 Tirnica

Specifikacije komponente interoperabilnosti „tirnica“ se nanašajo na naslednja parametra:

(a) profil glave tirnice;

(b) jeklo tirnice.

5.3.1.1 Profil glave tirnice

Profil glave tirnice izpolnjuje zahteve iz točke 4.2.4.6 „Profil glave tirnice na odprti progi“.

5.3.1.2 Jeklo tirnice

(1) Jeklo tirnice ustreza zahtevam iz točke 4.2.6 „Odpor tira na dejanske obremenitve“.

(2) Jeklo tirnice mora izpolnjevati naslednje zahteve:

(a) trdota tirnice je najmanj 200 HBW;

(b) natezna trdnost jekla je najmanj 680 MPa;

(c) v preskusu utrujanja materiala mora tirnica vzdržati vsaj 5 × 106 ciklov brez poškodb.

5.3.2 Pritrdilni sistem

(1) Pritrdilni sistem ustreza zahtevam iz točke 4.2.6.1 „Odpor tira na navpične obremenitve“, točke 4.2.6.2 „Vzdolžni odpor tira“ in točke 4.2.6.3 „Prečni odpor tira“.

(2) V laboratorijskih preskusnih pogojih pritrdilni sistem izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) najmanjši odpor v vzdolžni smeri (tj. proti neelastičnem premiku) na enem samem pritrdilnem sklopu je najmanj 7 kN, pri hitrostih, ki so večje kot 250 km/h, pa najmanj 9 kN;

▼M1

(b) pritrdilni sistem vzdrži 3 000 000 ciklov značilne obremenitve pri vožnji v ostri krivini, pri čemer sprememba zmogljivosti pritrdilnega sistema ne presega:

— 20 % v zvezi z vpenjalno silo;

— 25 % v zvezi z vertikalno togostjo;

— 20-odstotnega zmanjšanja v zvezi z vzdolžnim uporom.

Značilna obremenitev ustreza:

— največji osni obremenitvi, za prevzem katere je pritrdilni sistem projektiran;

— kombinaciji tirnice, nagiba tirnic, tirničnega vložka in vrste pragov, s katero se pritrdilni sistem lahko uporablja.

▼B

5.3.3 Tirni pragovi

(1) Tirni pragovi so projektirani tako, da imajo pri uporabi z določeno tirnico in pritrdilnim sistemom lastnosti, skladne z zahtevami iz točke 4.2.4.1 „Nazivna tirna širina“, točke 4.2.4.7 „Nagib tirnice“ in točke 4.2.6 „Odpor tira na dejanske obremenitve“.

(2) Za sistem nazivne tirne širine 1 435 mm imajo tirni pragovi konstrukcijsko določeno tirno širino 1 437 mm.

6. OCENJEVANJE SKLADNOSTI KOMPONENT INTEROPERABILNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA PODSISTEMOV

Moduli za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije so opredeljeni v členu 8 te Uredbe.

6.1 Komponente interoperabilnosti

6.1.1 Postopki ocenjevanja skladnosti

(1) Postopek ocenjevanja skladnosti komponent interoperabilnosti, kot so opredeljeni v oddelku 5 te TSI, se izvede z uporabo ustreznih modulov.

(2) Obnovljive komponente interoperabilnosti, ki so primerne za ponovno uporabo, niso predmet postopkov ocenjevanja skladnosti.

6.1.2 Uporaba modulov

(1) Za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti se uporabljajo naslednji moduli:

(a) CA „Notranji nadzor proizvodnje“;

(b) CB „ES-pregled tipa“;

(c) CC „Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje“;

(d) CD „ES-verifikacija na podlagi sistema upravljanja kakovosti proizvodnje“;

(e) CF „Skladnost s tipom na podlagi verifikacije izdelka“;

(f) CH „Skladnost na podlagi celovitega sistema upravljanja kakovosti“.

(2) Moduli za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti se izberejo izmed modulov, ki jih prikazuje preglednica 20.







Preglednica 20 Moduli za oceno skladnosti, ki se uporabljajo za komponente interoperabilnosti Postopki Tirnica Pritrdilni sistem Tirni pragovi Dano v promet v EU pred začetkom veljavnosti zadevne TSI CA ali CH CA ali CH Dano v promet v EU po začetku veljavnosti zadevne TSI CB + CC ali CB + CD ali CB + CF ali CH

(3) V primeru proizvodov, danih v promet pred objavo te TSI, se šteje, da je tip odobren in zato ES-pregled tipa (modul CB) ni potreben, če proizvajalec dokaže uspešnost preskusov in verifikacije komponent interoperabilnosti za predhodne vloge ob primerljivih pogojih ter skladnost z zahtevami te TSI. V tem primeru to ocenjevanje ostane veljavno pri novi uporabi. Če ni mogoče dokazati, da je bila rešitev v preteklosti pozitivno potrjena, se uporablja postopek za komponente interoperabilnosti, dane v promet v EU po objavi te TSI.

(4) Ocena skladnosti komponent interoperabilnosti obsega faze in značilnosti, kot so navedene v preglednici 36 Dodatka A k tej TSI.

6.1.3 Inovativne rešitve za komponente interoperabilnosti

Če se za komponento interoperabilnosti predlaga inovativna rešitev, se uporabi postopek iz člena 10.

6.1.4 ES-izjava o skladnosti za komponente interoperabilnosti

▼M1

6.1.4.1 Komponente interoperabilnosti, ki jih urejajo druge direktive Evropske unije

(1) V skladu s členom 10(3) Direktive (EU) 2016/797 se za komponente interoperabilnosti, za katere se uporabljajo drugi pravni akti Unije, ki zajemajo druge vidike, v ES-izjavi o skladnosti ali primernosti za uporabo navede, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo tudi zahteve, določene v teh drugih pravnih aktih.

(2) V skladu s Prilogo I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250 ( 7 ) ES-izjava o skladnosti ali primernosti za uporabo vključuje seznam omejitev ali pogojev uporabe.

▼B

6.1.4.2 ES-izjava o skladnosti za tirnice

Izjava, ki določa pogoje uporabe, ni potrebna.

6.1.4.3 ES-izjava o skladnosti za pritrdilne sisteme

ES-izjavo o skladnosti spremlja izjava, ki navaja:

(a) kombinacijo tirnic, nagiba tirnic, tirničnega vložka in vrste pragov, s katero se lahko uporablja pritrdilni sistem;

(b) največjo osno obremenitev, za katero je pritrdilni sistem projektiran.

6.1.4.4 ES-izjava o skladnosti za tirne pragove

ES-izjavo o skladnosti spremlja izjava, ki navaja:

(a) kombinacijo tirnic, nagiba tirnic in pritrdilnega sistema, s katero se lahko uporabljajo tirni pragovi;

(b) nazivno in konstrukcijsko določeno tirno širino;

(c) kombinacijo osne obremenitve in hitrosti vlaka, za katero so tirni pragovi projektirani.

6.1.5 Posebni postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti

6.1.5.1 Ocena tirnic

Ocena jekla tirnice se opravi v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a) trdota tirnice se izmeri za položaj RS v skladu z odstavkom 9.1.8 standarda EN 13674-1:2011, in sicer na enem primerku (kontrolni vzorec iz proizvodnje);

(b) natezna trdnost tirnice se izmeri v skladu z odstavkom 9.1.9 standarda EN 13674-1:2011, in sicer na enem primerku (kontrolni vzorec iz proizvodnje);

(c) preskus utrujanja se opravi v skladu z odstavkoma 8.1 in 8.4 standarda EN 13674-1:2011.

6.1.5.2 Ocena tirnih pragov

(1) Do 31. maja 2021 je dovoljena konstrukcijsko določena širina tirnih pragov, manjša od 1 437 mm.

(2) Pri tirnih pragovih s polivalentno širino ali z možnostjo različnih tirnih širin je dovoljeno, da se konstrukcijsko določena širina za nazivno tirno širino 1 435 mm ne oceni.

6.2 Podsistem infrastruktura

6.2.1 Splošne določbe

(1) Na zahtevo vložnika priglašeni organ izvede ES-verifikacijo podsistema infrastruktura v skladu s ►M1 členom 15 Direktive (EU) 2016/797 ◄ ter v skladu z določbami ustreznih modulov.

(2) Če vložnik dokaže, da so preskusi ali ocene podsistema infrastruktura ali delov podsistema enaki kot tisti pri uspešnih predhodnih vlogah za projektiranje, priglašeni organ upošteva rezultate teh preskusov in ocen pri ES-verifikaciji.

(3) ES-verifikacija infrastrukturnega podsistema obsega faze in značilnosti, navedene v preglednici 37 v Dodatku B k tej TSI.

(4) Parametri zmogljivosti iz točke 4.2.1 te TSI niso predmet ES-verifikacije podsistema.

(5) Posebni postopki ocenjevanja skladnosti za specifične zahteve za podsistem infrastruktura so opredeljeni v točki 6.2.4.

▼M1

(6) Vložnik sestavi ES-izjavo o verifikaciji za podsistem infrastruktura v skladu s členom 15 Direktive (EU) 2016/797.

▼B

6.2.2 Uporaba modulov

Za postopek ES-verifikacije podsistema infrastruktura lahko vložnik izbere:

(a) modul SG: ES-verifikacija na podlagi preverjanja enote ali

(b) modul SH1: ES-verifikacija na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda projektiranja.

6.2.2.1 Uporaba modula SG

Če se ES verifikacija najučinkoviteje izvede z uporabo informacij, ki jih zbere upravljavec infrastrukture, naročnik ali vključeni glavni izvajalci (na primer podatki, pridobljeni z uporabo merilnega vozila ali drugih merilnih naprav), priglašeni organ te informacije upošteva pri oceni skladnosti.

6.2.2.2 Uporaba modula SH1

Modul SH1 se lahko izbere samo, kadar so dejavnosti, ki prispevajo k načrtovanemu in preverjanemu podsistemu (projektiranje, proizvodnja, sestavljanje, vgradnja), predmet sistema vodenja kakovosti za projektiranje, proizvodnjo, pregled končnega proizvoda in preskus, ki ga odobri in nadzoruje priglašeni organ.

6.2.3 Inovativne rešitve

Če se za podsistem infrastruktura predlaga inovativna rešitev, se uporabi postopek iz člena 10.

6.2.4 Posebni postopki ocenjevanja za podsistem infrastruktura

6.2.4.1 Ocena svetlega profila proge

(1) Ocena svetlega profila proge kot pregled projektiranja se izvede na podlagi primerjave s karakterističnimi prečnimi prerezi s pomočjo izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi oddelkov 5, 7, 10, Priloge C in točke D.4.8 Priloge D k standardu EN 15273-3:2013.

(2) Karakteristični prečni prerezi so:

(a) tir brez nadvišanja;

(b) tir z največjim nadvišanjem;

(c) tir z gradbenim objektom nad progo;

(d) katero koli drugo mesto, na katerem je meja minimalnega svetlega profila od objekta oddaljena manj kot 100 mm oziroma meja nazivnega minimalnega svetlega profila ali enotnega svetlega profila od objekta oddaljena manj kot 50 mm.

(3) Po končani gradnji pred začetkom obratovanja se preverijo proste razdalje na mestih, na katerih se objektom meja minimalnega svetlega profila približa na manj kot 100 mm oziroma meja nazivnega minimalnega svetlega profila ali enotnega svetlega profila na manj kot 50 mm.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm se namesto točke (1) ocena svetlega profila proge kot pregled projektiranja izvede na podlagi primerjave z značilnimi preseki na podlagi enotnega svetlega profila „S“, kot je opredeljen v Dodatku H k tej TSI.

(5) Za sistem tirne širine 1 600 mm se namesto točke (1) ocena svetlega profila proge kot pregled projektiranja izvede na podlagi primerjave z značilnimi preseki na podlagi svetlega profila „IRL1“, kot je opredeljen v Dodatku O k tej TSI.

6.2.4.2 Ocena medtirne razdalje

(1) Pregled projektiranja za oceno medtirne razdalje se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi poglavja 9 standarda EN 15273-3:2013. Nazivna medtirna razdalja se preveri na trasi proge, pri čemer se razdalje ugotavljajo vzporedno s horizontalno ravnino. Mejna vrednost namestitvene medtirne razdalje se preveri glede na polmer in zadevno nadvišanje.

(2) Po končani gradnji pred začetkom obratovanja se preverijo medtirne razdalje na kritičnih mestih, kjer je razlika do izračunane mejne vrednosti namestitvene medtirne razdalje, kot je opredeljena v poglavju 9 standarda EN 15273-3:2013, manjša kot 50 mm.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm se namesto točke (1) pregled projektiranja za oceno medtirne razdalje izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik. Nazivna medtirna razdalja se preveri na trasi proge, pri čemer se razdalje ugotavljajo vzporedno s horizontalno ravnino. Mejna vrednost namestitvene medtirne razdalje se preveri glede na polmer in zadevno nadvišanje.

(4) Za sistem tirne širine 1 520 mm se namesto točke (2) po končani gradnji pred začetkom obratovanja preverijo medtirne razdalje na kritičnih mestih, kjer je razlika do izračunane mejne vrednosti namestitvene medtirne razdalje manjša kot 50 mm.

6.2.4.3 Ocena nazivne tirne širine

(1) Nominalna tirna širina se pri pregledu projektiranja izvede na podlagi preverjanja vložnikove lastne izjave.

(2) Ocena nazivne tirne širine po končani gradnji pred začetkom obratovanja se izvede na podlagi preverjanja potrdila za tirni prag kot komponente interoperabilnosti. Za necertificirane komponente interoperabilnosti se pridobi ocena nazivne tirne širine na podlagi preverjanja vložnikove lastne izjave.

6.2.4.4 Ocena trasiranja

(1) Pri pregledu projektiranja se ukrivljenost, nadvišanje, primanjkljaj nadvišanja in nenadna sprememba primanjkljaja nadvišanja ocenijo glede na lokalno konstrukcijsko določeno hitrost.

(2) Ocena trasiranja kretnic in tirnih križišč ni potrebna.

6.2.4.5 Ocena primanjkljaja nadvišanja za vlake, ki so projektirani za vožnjo z večjimi primanjkljaji nadvišanja

Točka 4.2.4.3(2) določa, da je „za vlake, posebej namenjene za vožnjo z večjim primanjkljajem nadvišanja (na primer veččlenske enote z manjšimi osnimi obremenitvami; vozila, opremljena s posebno opremo za vožnjo skozi loke), […] dovoljena vožnja z višjimi vrednostmi primanjkljaja nadvišanja ob dokazilu, da se to lahko doseže na varen način“. To dokazilo ni zajeto v področju uporabe te TSI in zato ni predmet verifikacije podsistema infrastruktura, ki jo opravi priglašeni organ. To dokazilo mora zagotoviti prevoznik v železniškem prometu, po potrebi v sodelovanju z upravljavcem infrastrukture.

6.2.4.6 Ocena konstrukcijsko določenih vrednosti za ekvivalentno koničnost

Ocena konstrukcijsko določenih vrednosti za ekvivalentno koničnost se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi standarda EN 15302:2008+A1:2010.

6.2.4.7 Ocena profila glave tirnice

(1) Konstrukcijsko določeni profil novih tirnic se preveri glede na točko 4.2.4.6.

(2) Ponovno uporabljene obnovljive tirnice niso predmet zahtev glede profila glave tirnice iz točke 4.2.4.6.

6.2.4.8 Ocena kretnic in tirnih križišč

Ocena kretnic in tirnih križišč v povezavi s točkami 4.2.5.1 do 4.2.5.3 se opravi na podlagi preverjanja obstoja lastne izjave upravljavca infrastrukture ali naročnika.

6.2.4.9 Ocena novih konstrukcij, zemeljskih objektov in učinkov zemeljskega pritiska

(1) Ocena novih konstrukcij se opravi tako, da se preveri, ali v projektu upoštevane prometne obremenitve in mejne vrednosti vegavosti tira izpolnjujejo minimalne zahteve iz točk 4.2.7.1 in 4.2.7.3. Od priglašenega organa se ne zahteva niti preverjanje projekta niti izdelava kakršnih koli izračunov. Pri pregledu vrednosti faktorja alfa, uporabljene pri projektiranju v skladu s točko 4.2.7.1, je treba samo preveriti, ali vrednost faktorja alfa ustreza preglednici 11.

(2) Ocena novih zemeljskih objektov ali učinkov zemeljskega pritiska se opravi tako, da se preveri, ali v projektu upoštevane navpične obremenitve izpolnjujejo zahteve iz točke 4.2.7.2. Pri pregledu vrednosti faktorja alfa, uporabljene pri projektiranju v skladu s točko 4.2.7.2, je treba preveriti samo, ali vrednost faktorja alfa ustreza preglednici 11. Od priglašenega organa se ne zahteva niti preverjanje projekta niti izdelava kakršnih koli izračunov.

6.2.4.10 Ocena obstoječih konstrukcij

(1) Ocena obstoječih konstrukcij glede na zahteve iz točke 4.2.7.4(3)(b) in (c) se opravi na podlagi ene od naslednjih metod:

(a) preveri se, ali so vrednosti EN-kategorij prog v kombinaciji z dovoljenimi hitrostmi, ki so bile objavljene ali naj bi bile objavljene, na progah, na katerih se te konstrukcije nahajajo, v skladu z zahtevami iz Dodatka E k tej TSI;

(b) preveri se, ali so vrednosti EN-kategorij prog v kombinaciji z dovoljenimi hitrostmi, določenimi za te strukture ali projekt, v skladu z zahtevami iz Dodatka E k tej TSI;

(c) preveri se, ali prometne obremenitve, določene za te strukture ali projekte izpolnjujejo minimalne zahteve iz točk 4.2.7.1.1 in 4.2.7.1.2. Pri pregledu vrednosti faktorja alfa glede na točko 4.2.7.1.1 je treba preveriti samo, ali je vrednost faktorja alfa v skladu z vrednostjo faktorja alfa, navedeno v preglednici 11.

(2) Ne zahteva se niti preverjanje projekta niti izdelava kakršnih koli izračunov.

(3) Za oceno obstoječih konstrukcij se uporablja točka 4.2.7.4(4).

6.2.4.11 Ocena odmika peronov

(1) Ocena razdalje med osjo tira in robom perona kot pregled projektiranja se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik v skladu s poglavjem 13 standarda EN 15273-3:2013.

(2) Po končani gradnji pred začetkom obratovanja se preverijo proste razdalje. Odmik se preveri na koncih perona in vsakih 30 m v premi oziroma vsakih 10 m v krivini.

(3) Za sistem tirne širine 1 520 mm se namesto točke (1) ocena razdalje med osjo tira in robom perona kot pregled projektiranja izvede na podlagi zahtev iz točke 4.2.9.3. Smiselno se uporablja točka (2).

(4) Za sistem tirne širine 1 600 mm se namesto točke (1) ocena razdalje med osjo tira in robom perona kot pregled projektiranja izvede na podlagi zahtev iz točke 4.2.9.3(4). Smiselno se uporablja točka (2).

6.2.4.12 Ocena največjega nihanja tlaka v predorih

(1) Ocena največjega nihanja tlaka v predorih (merilo 10 kPa) se izvede na podlagi numeričnih simulacij v skladu s poglavjema 4 in 6 standarda EN 14067-5:2006+A1:2010, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi vseh pričakovanih pogojev obratovanja z vlaki, ki so skladni s TSI lokomotive in potniška tirna vozila ter ki bodo v določenih predorih, ki se preverjajo, predvidoma vozili s hitrostjo 200 km/h ali več.

(2) Uporabljeni vhodni parametri morajo biti taki, da izpolnjujejo referenčno oznako značilnega tlaka vlakov, opredeljeno v TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

(3) Referenčne površine prečnih prerezov interoperabilnih vlakov (konstantno vzdolž vlaka), ki jih je treba upoštevati, morajo neodvisno od tega, ali gre za vlečno ali vlečeno enoto, znašati:

(a) 12 m2 za vozila, zasnovana za referenčna kinematična profila GC in DE3;

(b) 11 m2 za vozila, zasnovana za referenčna kinematična profila GA in GB;

(c) 10 m2 za vozila, zasnovana za referenčni kinematični profil G1.

Upoštevani profil vozila je določen na podlagi profilov, izbranih v skladu s točko 4.2.1.

(4) Pri oceni se lahko upošteva morebitne konstrukcijske elemente, ki zmanjšujejo nihanja tlaka, ter dolžino predora.

(5) Nihanja tlaka zaradi atmosferskih ali geografskih pogojev se lahko zanemarijo.

6.2.4.13 Ocena vpliva bočnega vetra

To dokazilo o varnosti ni zajeto v področju uporabe te TSI in zato ni predmet verifikacije, ki jo opravi priglašeni organ. To dokazilo mora zagotoviti upravljavec infrastrukture, po potrebi v sodelovanju s prevoznikom v železniškem prometu.

6.2.4.14 Ocena fiksnih naprav za servisiranje vlakov

Za oceno fiksnih naprav za servisiranje vlakov je odgovorna zadevna država članica.

▼M1

6.2.4.15 Ocena združljivosti z zavornimi sistemi

Ocena zahtev iz točke 4.2.6.2.2(2) ni potrebna.

▼B

6.2.5 Tehnične rešitve, ki omogočajo domnevo o skladnosti v fazi projektiranja

Domneva o skladnosti tehničnih rešitev v fazi projektiranja se lahko oceni pred določenim projektom in neodvisno od njega.

6.2.5.1 Ocena odpora tira na odprti progi

(1) Skladnost tira z zahtevami iz točke 4.2.6 se lahko dokaže s sklicevanjem na obstoječo zasnovo tira, ki je skladna z obratovalnimi pogoji za zadevni podsistem.

(2) Zasnova tira je opredeljena s tehničnimi značilnostmi, določenimi v Dodatku C.1 k tej TSI, in z njegovimi obratovalnimi pogoji, določenimi v Dodatku D.1 k tej TSI.

(3) Zasnova tira se šteje za obstoječo, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

(a) zasnova tira normalno obratuje že vsaj eno leto in

(b) skupna tonaža, ki je bila prepeljana preko tira v obdobju normalnega obratovanja, znaša vsaj 20 milijonov bruto ton.

(4) Obratovalni pogoji za obstoječo zasnovo tira se nanašajo na pogoje, ki se uporabljajo med normalnim obratovanjem.

(5) Ocena za potrditev obstoječe zasnove tira se izvede na podlagi preverjanja, ali so tehničn