1994R1831 — SL — 01.01.2006 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1831/94

z dne 26. julija 1994

o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja Kohezijskega sklada ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada ( 1 ) in zlasti člena 12(5) uredbe, ker člen 12 Uredbe (ES) št. 1164/94 določa načela, ki v Skupnosti urejajo kampanjo proti nepravilnostim in izterjavo zneskov, izgubljenih zaradi zlorabe ali malomarnosti na področju Kohezijskega sklada; ker se morajo določbe iz te uredbe nanašati na vse upravičene ukrepe, predvidene v členu 3 Uredbe (ES) št. 1164/94; ker ta uredba ureja samo nekatere vidike obveznosti držav članic upravičenk po členu 12(2) Uredbe (ES) št. 1164/94 in zato ne bi smela vplivati na katere koli druge obveznosti po navedenem členu; ker bi bilo treba za boljšo obveščenost Skupnosti o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice upravičenke za boj proti nepravilnostim, določiti nacionalne predpise, ki jih je treba predložiti Komisiji; ker bi bilo treba zaradi določitve narave nepravilnih praks in finančnih učinkov nepravilnosti ter za izterjavo nepravilno plačanih zneskov predvideti, da se vsaka odkrita nepravilnost poroča Komisiji vsako četrtletje; ker se morajo poleg takih poročil zagotoviti tudi informacije o napredovanju sodnih ali upravnih postopkov; ker bi morala biti Komisija sistematično obveščena o sodnih in upravnih postopkih proti osebam, ki so zagrešile nepravilnosti; ker bi bilo priporočljivo zagotoviti tudi sistematičen prenos informacij o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice za zaščito finančnih interesov Skupnosti; ker je smiselno določiti postopke, ki jih morajo uporabiti države članice in Komisija v primerih, ko so zneski, izgubljeni zaradi nepravilnosti, izkažejo za neizterljive; ker bi bilo treba določiti minimalni prag, nad katerim morajo države članice upravičenke nepravilnost avtomatično sporočiti Komisiji; ker določbe te uredbe ne smejo vplivati na nacionalne predpise v zvezi s kazenskimi postopki ali medsebojno pravno pomočjo držav članic v kazenskih zadevah; ker je priporočljivo predvideti možnost, da Skupnosti prispeva k sodnim stroškom in stroškom, ki neposredno izhajajo iz sodnih postopkov; ker bi bilo treba za preprečitev nepravilnosti okrepiti sodelovanje med državami članicami in Komisijo, hkrati pa ukreniti vse, da se zagotovi izvedba takih ukrepov ob upoštevanju pravil o zaupnosti; ker bi bilo treba nadalje določiti, da se določbe te uredbe uporabljajo tudi, kadar plačilo, ki bi moralo biti izvršeno v okviru Kohezijskega sklada, zaradi nepravilnosti ni bilo izvršeno, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo neposredno iz člena 12 Uredbe (ES) št. 1164/94, se ta uredba nanaša na vse upravičene ukrepe, kakor so predvideni v členu 3 Uredbe (ES) št. 1164/94.

Ta uredba ne vpliva na uporabo predpisov držav članic v zvezi s kazenskimi postopki ali pravosodnim sodelovanjem med državami članicami v kazenskih zadevah.

▼M1

Člen 1a

V tej uredbi:

1. „nepravilnost“ pomeni vsako kršenje določb prava Skupnosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivalo na splošni proračun Evropskih skupnosti;

2. „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ter druge subjekte, ki sodelujejo pri izvajanju intervencij iz skladov, z izjemo držav članic pri izvrševanju javne oblasti;

3. „prva upravna ali sodna ugotovitev“ pomeni prvo pisno oceno upravnega ali sodnega pristojnega organa, ki na podlagi trdnih dejstev ugotavlja obstoj nepravilnosti, ne glede na možnost, da je lahko ta ugotovitev kasneje spremenjena ali umaknjena glede na potek upravnega ali sodnega postopka;

4. „sum goljufije“ pomeni nepravilnost, zaradi katere se lahko sproži upravni in/ali sodni postopek na nacionalni ravni, da se ugotovi, ali je bilo dejanje namerno in zlasti ali je šlo za goljufijo, kakor je določena v členu 1(1)(a) Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti;

5. „stečaj“ pomeni postopek v primeru insolventnosti v smislu člena 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 ( 2 ).

▼M1 —————

▼B

Člen 3

▼M1

1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice upravičenke poročajo Komisiji o vsaki nepravilnosti, ki je bila predmet prve upravne in/ali sodne ugotovitve. V ta namen v vsakem primeru predložijo naslednje podrobnosti:

(a) opredelitev zadevnega projekta ali ukrepa in številko projekta ali kodo EIK (enotna identifikacijska koda);

(b) kršeno določbo;

(c) datum in vir prvega podatka, ki je pripeljal do suma o nepravilnosti;

(d) uporabljene postopke, ko je bila storjena nepravilnost;

(e) uporabljene postopke, ko je bila storjena nepravilnost;

(f) način odkritja nepravilnosti;

(g) po potrebi vpletene države članice in tretje države;

(h) obdobje ali datum, ko je bila storjena nepravilnost;

(i) nacionalne službe ali telesa, ki so sestavili uradno poročilo o nepravilnosti, in službe, odgovorne za upravno in/ali sodno nadaljnje spremljanje;

(j) datum uvedbe upravne ali sodne preiskave o nepravilnosti;

(k) identiteto vpletenih fizičnih in/ali pravnih oseb ali drugih udeleženih subjektov, razen če takšni podatki zaradi narave zadevne nepravilnosti v boju proti nepravilnostim niso koristni;

(l) celotni znesek proračuna, odobrenega za zadevni projekt ali ukrep, in razporeditev njegovega sofinanciranja med prispevke Skupnosti ter nacionalne in zasebne prispevke;

(m) znesek, namenjen z nepravilnostjo, in njegova razporeditev med prispevke Skupnosti ter nacionalne in zasebne prispevke; v primerih neplačila javnih prispevkov osebam in/ali drugim subjektom, določenim v pododstavku (k), zneski, ki bi bili nepravilno plačani, če se nepravilnost ne bi odkrila;

(n) morebitno odložitev plačil in možnosti za izterjavo;

(o) naravo nepravilnega izdatka.

Z izjemo od prvega pododstavka, ni treba sporočiti:

— primerov, v katerih je edini pomembni vidik nepravilnosti delna ali celotna neizvedba ukrepa, sofinanciranega s proračunom Skupnosti, zaradi stečaja organa izvajanja ali končnega prejemnika. Sporočiti pa je treba nepravilnosti, ki so nastale pred stečajem, ali kateri koli sum goljufije,

— primerov, ki jih je organ izvajanja ali končni prejemnik sporočil upravnemu organu sam od sebe ali preden jih je pristojni organ odkril – pred ali po odobritvi javnega prispevka,

— primerov, pri katerih upravni organ ugotovi napako glede upravičenosti financiranega projekta in napako popravi pred izplačilom javnega prispevka.

▼B

2. Kadar kateri od podatkov iz odstavka 1 in zlasti tisti v zvezi z uporabljenimi postopki pri storjeni nepravilnosti in načinom njenega odkritja, ni na voljo, države članice upravičenke, kolikor je mogoče, pošljejo Komisiji manjkajoči podatek pri naslednji predložitvi četrtletnih poročil o nepravilnostih.

3. Če nacionalni predpisi predvidevajo zaupnost preiskav, je za sporočanje podatkov treba pridobiti dovoljenje pristojnega pravosodnega organa.

Člen 4

Vsaka država članica upravičenka takoj poroča Komisiji in po potrebi drugim zadevnim državam članicam o vseh odkritih ali domnevnih nepravilnostih, če obstaja bojazen, da:

— bi lahko imele zelo hitro učinek zunaj njenega ozemlja, — in/ali

— kažejo na nove oblike nepravilnosti.

Člen 5

1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice upravičenke obvestijo Komisijo s sklicevanjem na vsako prejšnje poročilo, sestavljeno po členu 3, o postopkih, sproženih po predhodno uradno sporočenih nepravilnostih, in pomembnih spremembah, ki iz njih izhajajo, vključno z:

— zneski, ki so bili izterjani ali za katere se pričakuje, da bodo izterjani,

— začasnimi ukrepi, ki jih države članice upravičenke sprejmejo za zaščito izterjave nepravilno plačanih zneskov,

— sodnimi ali upravnimi postopki, sproženimi zaradi izterjave nepravilno plačanih zneskov in naložitev sankcij,

— razlogi za vsakršno opustitev postopkov izterjave; Komisijo je treba, kolikor je mogoče, o tem uradno obvestiti pred sprejetjem vsake odločitve,

— vsako opustitvijo kazenskega pregona.

▼M1

Države članice upravičenke obvestijo Komisijo o upravnih ali sodnih odločbah ali njihovih glavnih točkah v zvezi s koncem teh postopkov in zlasti navedejo, ali ugotovitve razkrivajo sum goljufije ali ne.

2. Če država članica upravičenka meni, da zneska ni mogoče v celoti izterjati ali da ni mogoče pričakovati, da bi bil v celoti izterjan, v posebnem poročilu obvesti Komisijo o neizterjanem znesku in razlogih, zakaj bi po njenem mnenju moral znesek bremeniti Skupnost ali državo članico upravičenko.

To sporočilo mora biti dovolj podrobno, da Komisiji omogoči čim prejšnjo odločitev po posvetovanju z organi zadevnih držav članic, kdo bo nosil finančne posledice v smislu tretje alinee člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1164/94.

To poročilo mora vključevati vsaj:

(a) datum zadnjega plačila organu izvajanja in/ali končnemu prejemniku;

(b) kopijo naloga za izterjavo;

(c) po potrebi, kopijo dokumenta, ki potrjuje insolventnost organa izvajanja ali končnega prejemnika;

(d) kratek opis ukrepov, ki jih je država članica sprejela za izterjavo zadevnega zneska, in ustreznih datumov.

▼B

3. V primeru iz odstavka 2 lahko Komisija od države članice upravičenke izrecno zahteva, da nadaljuje s postopkom izterjave.

Člen 6

Če v referenčnem obdobju ni nepravilnosti, ki bi jih bilo treba sporočiti, države članice upravičenke o tem obvestijo Komisijo v roku iz člena 3(1).

▼M1

Člen 6a

Podatki, zahtevani v skladu s členi 3, 4 in 5(1), se pošljejo v elektronski obliki, z uporabo obrazca, ki ga je za ta namen določila Komisija, preko varne povezave, razen če se Komisija in zadevna država članica predhodno ne dogovorita drugače.

▼B

Člen 7

Kadar se pristojni organi države članice na izrecno zahtevo Komisije odločijo, da sprožijo ali nadaljujejo sodne postopke zaradi izterjave nepravilno plačanih zneskov, se lahko Komisija zaveže, da državi članici povrne vse sodne stroške in stroške, ki neposredno izhajajo iz sodnih postopkov, ali del teh stroškov, ob predložitvi dokazne dokumentacije, četudi se postopki končajo neuspešno.

Člen 8

1. Komisija ohranja ustrezne stike z zadevnimi državami članicami zaradi dopolnjevanja prejetih podatkov o nepravilnostih iz člena 3, o postopkih iz člena 5 in zlasti o možnostih za izterjavo.

2. Ne glede na stike iz odstavka 1 Komisija obvesti države članice, če je narava nepravilnosti takšna, da kaže, da bi se enaki ali podobni postopki lahko pojavili v drugih državah članicah.

3. Komisija organizira informativne sestanke na ravni Skupnosti za predstavnike držav članic, da z njimi preuči podatke, ki jih je dobila po členih 3, 4 in 5 ter po odstavku 1 tega člena, zlasti glede naukov, ki jih je treba upoštevati v zvezi z nepravilnostmi, preventivnimi ukrepi in sodnimi postopki.

4. Zaradi odprave praznine, ki se pokaže pri uporabi veljavnih določb in škoduje interesom Skupnosti, se na zahtevo države članice ali Komisije države članice in Komisija med seboj posvetujejo.

▼M1

Člen 8a

Komisija lahko za opravljanje ocene tveganja, z uporabo ustrezne podpore informacijske tehnologije, uporablja katere koli podatke splošne ali operativne narave, ki so jih v skladu s to uredbo sporočile države članice, ter na podlagi pridobljenih podatkov izdela poročila in opozorila za boljše razumevanje ugotovljenih tveganj.

▼B

Člen 9

Komisija redno obvešča države članice v okviru Posvetovalnega odbora za koordinacijo na področju preprečevanja goljufij o višini sredstev, za katera gre pri odkritih nepravilnostih in o različnih kategorijah nepravilnosti, razčlenjenih po vrsti in številu.

Člen 10

1. Države članice in Komisija sprejmejo potrebne varnostne ukrepe za zagotovitev zaupnosti izmenjanih podatkov.

2. Podatki iz te uredbe se zlasti ne smejo poslati osebam, ki niso iz držav članic ali institucij Skupnosti in katerih dolžnosti ne zahtevajo, da imajo do njih dostop, razen če država članica, ki jih pošilja, s tem izrecno soglaša.

▼M1

3. Komisija in države članice pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s to uredbo zagotovijo, da se upoštevajo določbe Skupnosti in nacionalne določbe o varstvu osebnih podatkov, zlasti določbe, predvidene v Direktivi 95/46/ES in, kjer je to primerno, v Uredbi (ES) št. 45/2001.

▼B

4. Podatki, ki se sporočijo ali dobijo v kakršnikoli obliki po tej uredbi, so poklicna skrivnost in se varujejo na enak način, kakor podobne podatke varuje nacionalna zakonodaja države članice, ki jih prejme, in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti.

Poleg tega se ti podatki ne smejo uporabiti za katere koli druge namene, razen tiste, ki jih predvideva ta uredba, razen če organi, ki jih zagotovijo, s tem izrecno soglašajo in če predpisi, veljavni v državi članici, iz katere je organ, ki jih je prejel, ne prepovedujejo takega sporočanja ali uporabe.

5. Odstavki 1 do 4 v katerih koli ukrepih ali postopkih, sproženih naknadno zaradi neskladnosti s pravili Skupnosti na področju Kohezijskega sklada, ne ovirajo uporabe podatkov, pridobljenih po tej uredbi. Pristojni organ države članice, ki je poslal ta podatek, je o taki uporabi takoj obveščen.

6. Če država članica uradno obvesti Komisijo, da se je pri nadaljnjem poizvedovanju izkazalo, da fizična ali pravna oseba, katere ime je bilo sporočeno Komisiji po tej uredbi, ni bila vpletena v nobeno nepravilnost, Komisija o tem takoj obvesti vse tiste, ki jim je v skladu s to uredbo razkrila navedeno ime. Taka oseba se na podlagi prejšnjega obvestila preneha obravnavati kot oseba, vpletena v zadevno nepravilnost.

Člen 11

V primerih sofinanciranja, ki ga skupno krijeta Kohezijski sklad in država članica upravičenka, se izterjani zneski razdelijo med navedeno državo članico in Skupnost v sorazmerju z njunimi že nastalimi izdatki.

▼M1

Člen 12

1. Če se nepravilnosti nanašajo na zneske, nižje od 10 000 EUR, ki bremenijo proračun Skupnosti, države članice Komisiji ne sporočijo podatkov, ki jih predvidevata člena 3 in 5, razen če jih slednja izrecno zahteva.

2. Države članice upravičenke, ki niso sprejele eura kot svoje valute do datuma, ko je nepravilnost ugotovljena, morajo znesek zadevnih izdatkov v nacionalni valuti spremeniti v EUR. Ta znesek se spremeni v EUR z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije za mesec, v katerem je ali bi plačilni organ, odgovoren za zadevni operativni program, izdatek vknjižil v poslovne knjige. Komisija vsak mesec elektronsko objavi ta tečaj.

▼B

Člen 13

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Obdobje med datumom začetka veljavnosti in koncem koledarskega četrtletja se za namene členov 3 in 5 šteje za četrtletje.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.