2002A1430 — SL — 01.04.2012 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

▼C1

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb







▼M5 EVROPSKA SKUPNOST, KRALJEVINA BELGIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, REPUBLIKA MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, na eni strani in ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, na drugi strani, ▼C1 v prepričanju, da je prost pretok oseb med ozemlji pogodbenic ključni dejavnik v skladnem razvoju njihovih odnosov, odločene, da med seboj omogočijo prosti pretok oseb na podlagi pravil, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti, ODLOČILE, DA SKLENEJO TA SPORAZUM:







I.

TEMELJNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

Cilj tega sporazuma je v korist državljanom držav članic Evropske skupnosti in Švice:

(a) priznati pravico do vstopa, prebivanja, dostopa do dela kot zaposlenim osebam, do registracije dejavnosti na samozaposlitveni osnovi in pravico, da ostanejo na ozemlju pogodbenic;

(b) olajšati opravljanje storitev na ozemlju pogodbenic in zlasti liberalizirati opravljanje kratkotrajnih storitev;

(c) priznati pravico do vstopa na ozemlje pogodbenic in prebivanja na njem osebam brez gospodarske dejavnosti v državi gostiteljici;

(d) zagotavljati enake življenjske, zaposlitvene in delovne pogoje, kot so zagotovljeni državljanom.

Člen 2

Prepoved diskriminacije

Državljanov ene pogodbenice, ki zakonito prebivajo na ozemlju druge pogodbenice, se pri uporabi določb iz prilog I, II in III k temu sporazumu in v skladu z njimi na noben način ne diskriminira na podlagi državljanstva.

Člen 3

Pravica do vstopa

Državljanom ene pogodbenice se v skladu z določbami Priloge I zagotovi pravica do vstopa na ozemlje druge pogodbenice.

Člen 4

Pravica do prebivanja in dostop do gospodarske dejavnosti

V skladu z določbami Priloge I se zagotovi pravica do prebivanja in dostop do gospodarske dejavnosti, razen če je v členu 10 določeno drugače.

Člen 5

Osebe, ki opravljajo storitve

1. Brez poseganja v druge posebne sporazume med pogodbenicami, ki se nanašajo izrecno na opravljanje storitev (vključno s Sporazumom o določenih vidikih vladnih naročil, kolikor ta pokriva opravljanje storitev), imajo osebe, ki opravljajo storitve, vključno s podjetji v skladu z določbami iz Priloge I, pravico do opravljanja storitev na ozemlju druge pogodbenice za obdobje, ki ne presega 90 dni dejanskega dela v vsakem koledarskem letu.

2. Osebe, ki opravljajo storitev, imajo pravico do vstopa na ozemlje druge pogodbenice in do prebivanja na njem:

(a) če imajo pravico do opravljanja storitve v skladu z odstavkom 1 ali na podlagi določb iz sporazuma iz odstavka 1;

(b) ali v primeru, ko pogoji iz točke (a) niso izpolnjeni, če so prejeli dovoljenje za opravljanje storitve od pristojnih organov zadevne pogodbenice.

3. Državljani države članice Evropske skupnosti ali Švice, ki vstopajo na ozemlje pogodbenice zgolj zato, da bi prejeli storitve, imajo pravico do vstopa in prebivanja.

4. Pravice iz tega člena se zagotavljajo v skladu z določbami prilog I, II in III. Nasproti osebam iz tega člena se ni mogoče sklicevati na količinske omejitve iz člena 10.

Člen 6

Pravica do prebivanja za osebe, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti

Pravica do prebivanja na ozemlju pogodbenice se osebam, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, zagotavlja v skladu z določbami glede neaktivnih oseb iz Priloge I.

Člen 7

Druge pravice

Pogodbenice v skladu s Prilogo I predvidijo naslednje pravice v zvezi s prostim pretokom oseb:

(a) pravica do enake obravnave kot državljani pri dostopu do gospodarske dejavnosti in njenem izvajanju ter pri življenjskih, zaposlitvenih in delovnih pogojih;

(b) pravica do poklicne in geografske mobilnosti, ki državljanom pogodbenic omogoča, da se prosto gibljejo na ozemlju države gostiteljice in opravljajo poklic, ki si ga sami izberejo;

(c) pravica, da ostanejo na ozemlju pogodbenice po prenehanju izvajanja gospodarske dejavnosti;

(d) pravica do prebivanja za družinske člane ne glede na njihovo državljanstvo;

(e) pravica družinskih članov, da opravljajo gospodarsko dejavnost ne glede na svoje državljanstvo;

(f) pravica do pridobivanja nepremičnin, če je to povezano z izvrševanjem pravic, ki jih podeljuje ta sporazum;

(g) v prehodnem obdobju, pravica, da se po prenehanju opravljanja gospodarske dejavnosti ali izteku prebivanja na ozemlju pogodbenice vrnejo tja za namene opravljanja gospodarske dejavnosti, in pravica spremembe začasnega dovoljenja za prebivanje v stalno dovoljenje za prebivanje.

Člen 8

Koordinacija sistemov socialne varnosti

Pogodbenice v skladu s Prilogo II predvidijo koordinacijo sistemov socialne varnosti, zlasti z namenom:

(a) zagotovitve enake obravnave;

(b) določitve zakonodaje, ki se uporablja;

(c) seštevanja vseh dob, ki jih upoštevajo nacionalne zakonodaje zadevnih držav za namen pridobitve in ohranitve pravice do dajatev in izračuna dajatev;

(d) izplačevanja dajatev osebam, ki prebivajo na ozemlju pogodbenic;

(e) spodbujanja medsebojne upravne pomoči ter sodelovanja med organi in institucijami.

Člen 9

Diplome, spričevala in druge kvalifikacije

Da bi državljanom držav članic Evropske skupnosti in Švice olajšale dostop in opravljanje dejavnosti kot zaposlenim in samozaposlenim osebam ter opravljanje storitev, pogodbenice v skladu s Prilogo III sprejmejo vse potrebne ukrepe v zvezi z vzajemnim priznavanjem diplom, spričeval in drugih kvalifikacij ter v zvezi z usklajevanjem zakonov in drugih predpisov pogodbenic o dostopu do dejavnosti in njihovem opravljanju s strani zaposlenih in samozaposlenih oseb ter o opravljanju storitev.







II.

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 10

Prehodne določbe in razvoj Sporazuma

1. Švica lahko v obdobju petih let po začetku veljavnosti tega sporazuma ohrani količinske omejitve glede dostopa do opravljanja gospodarske dejavnosti za naslednji dve kategoriji prebivanja: za prebivanje, ki je daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta, ter za prebivanje, ki traja eno leto ali več. Za prebivanje, krajše od štirih mesecev, ni nobenih omejitev.

Od začetka šestega leta prenehajo veljati vse količinske omejitve, ki se uporabljajo za državljane držav članic Evropske skupnosti.

▼M3

1a. Švica lahko do 31. maja 2007 ohrani količinske omejitve za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so državljani Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, za naslednji dve kategoriji prebivanja: za prebivanje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta, ter za prebivanje, ki traja eno leto ali več. Za prebivanje, krajše od štirih mesecev, ni količinskih omejitev.

Pred potekom zgornjega prehodnega obdobja pregleda Skupni odbor na podlagi poročila Švice delovanje prehodnega obdobja, ki se uporablja za državljane novih držav članic. Po zaključku pregleda in najkasneje do izteka zgoraj omenjenega obdobja Švica uradno obvesti Skupni odbor, ali bo še naprej uporabljala količinske omejitve za delavce, zaposlene v Švici. Švica lahko takšne ukrepe uporablja do 31. maja 2009. V primeru, da takšno uradno obvestilo ne bo podano, se prehodno obdobje izteče 31. maja 2007.

Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem odstavku, se ukinejo vse količinske omejitve za državljane Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike. Te države članice imajo pravico uvesti enake količinske omejitve za švicarske državljane za ista obdobja.

▼M5

1b. Švica lahko dve leti po začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji ohrani količinske omejitve za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so državljani Republike Bolgarije in Romunije, za naslednji dve kategoriji prebivanja: za prebivanje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta, ter za prebivanje, ki traja eno leto ali več. Za prebivanje, krajše od štirih mesecev, ni količinskih omejitev.

Pred potekom zgornjega prehodnega obdobja pregleda Skupni odbor na podlagi poročila Švice delovanje prehodnega obdobja, ki se uporablja za državljane novih držav članic. Po zaključku pregleda in najkasneje do izteka zgoraj omenjenega obdobja Švica uradno obvesti Skupni odbor, ali bo še naprej uporabljala količinske omejitve za delavce, zaposlene v Švici. Švica lahko takšne ukrepe uporablja do pet let po začetku veljavnosti navedenega protokola. V primeru, da takšno uradno obvestilo ne bo podano, se prehodno obdobje izteče po preteku dveletnega obdobja iz prvega pododstavka.

Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem odstavku, se ukinejo vse količinske omejitve za državljane Republike Bolgarije in Romunije. Te države članice imajo pravico uvesti enake količinske omejitve za švicarske državljane za ista obdobja.

▼C1

2. Pogodbenice lahko v obdobju največ dveh let ohranijo nadzor nad prednostjo delavcev, ki so vključeni v redni trg delovne sile, ter nad plačnimi in delovnimi pogoji, ki se uporabljajo za državljane druge pogodbenice, vključno z osebami, ki opravljajo storitve, iz člena 5. Skupni odbor pred koncem prvega leta preuči, ali je te omejitve treba ohraniti. Odbor lahko skrajša najdaljše dovoljeno obdobje dveh let. Nadzor nad prednostjo delavcev, ki so vključeni v redni trg delovne sile, se ne uporablja za osebe, ki opravljajo storitve, ki so liberalizirane s posebnim sporazumom med pogodbenicami v zvezi z opravljanjem storitev (vključno s Sporazumom o določenih vidikih vladnih naročil, kolikor ta pokriva opravljanje storitev).

▼M3

2a. Švica ter Češka republika, Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika lahko do 31. maja 2007 za delavce ene od teh pogodbenic, ki so zaposleni na njihovem ozemlju, ohranijo nadzor nad prednostnimi delavci, vključenimi v redni trg dela, ter plačnimi in delovnimi pogoji, ki se uporabljajo za državljane zadevne pogodbenice. Isti nadzor se lahko ohrani za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve v sledečih štirih sektorjih: storitve za rastlinsko pridelavo; gradbeništvo s sorodnimi branžami; poizvedovalne aktivnosti in varovanje; čiščenje objektov in opreme (oznake NACE ( 1 ) 01.41, 45.1 do 4, 74.60 oziroma 74.70). Pri dostopu na trg dela bo Švica v prehodnih obdobjih iz odstavkov 1a, 2a, 3a in 4a dajala prednost delavcem, ki so državljani novih držav članic, pred delavci, ki so državljani držav nečlanic EU ali Efte. Nadzor nad prednostnimi delavci, vključenimi v redni trg dela, se ne uporablja za izvajalce storitev, ki so liberalizirane na podlagi posebnega sporazuma med pogodbenicami o opravljanju storitev (vključno s Sporazumom o nekaterih vidikih vladnih naročil, kolikor ta zadeva opravljanje storitev). V istem obdobju se lahko za dovoljenja za bivanje do štirih mesecev ( 2 ) in za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve v štirih zgoraj omenjenih sektorjih, ohranijo zahteve po kvalifikacijah.

Skupni odbor na podlagi poročila, ki ga pripravi vsaka pogodbenica, ki izvaja prehodne ukrepe iz tega odstavka, pred 31. majem 2007 pregleda delovanje teh ukrepov. Po zaključku pregleda in najkasneje do 31. maja 2007 sme pogodbenica, ki je izvajala prehodne ukrepe iz tega odstavka in je Skupni odbor uradno obvestila o svoji nameri, da bo te prehodne ukrepe še naprej uporabljala, te ukrepe uporabljati do 31. maja 2009. V primeru, da takšno uradno obvestilo ne bo podano, se prehodno obdobje izteče 31. maja 2007.

Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem odstavku, se ukinejo vse omejitve iz tega odstavka.

▼M5

2b. Švica ter Republika Bolgarija in Romunija lahko dve leti po začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji za delavce ene od teh pogodbenic, ki so zaposleni na njihovem ozemlju, ohranijo nadzor nad prednostnimi delavci, vključenimi v redni trg dela, ter plačnimi in delovnimi pogoji, ki se uporabljajo za državljane zadevne pogodbenice. Isti nadzor se lahko ohrani za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve v sledečih štirih sektorjih: storitve za rastlinsko pridelavo; gradbeništvo s sorodnimi branžami; poizvedovalne aktivnosti in varovanje; čiščenje objektov in opreme (oznake NACE ( 3 ) 01.41, 45.1 do 4, 74.60 oziroma 74.70). Pri dostopu na trg dela bo Švica v prehodnih obdobjih iz odstavkov 1b, 2b, 3b in 4c dajala prednost delavcem, ki so državljani novih držav članic, pred delavci, ki so državljani držav nečlanic EU ali Efte. Nadzor nad prednostnimi delavci, vključenimi v redni trg dela, se ne uporablja za izvajalce storitev, ki so liberalizirane na podlagi posebnega sporazuma med pogodbenicami o opravljanju storitev (vključno s Sporazumom o nekaterih vidikih vladnih naročil, kolikor ta zadeva opravljanje storitev). V istem obdobju se lahko za dovoljenja za bivanje do štirih mesecev ( 4 ) in za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve, v štirih zgoraj omenjenih sektorjih, ohranijo zahteve po kvalifikacijah.

Skupni odbor na podlagi poročila, ki ga pripravi vsaka pogodbenica, ki izvaja prehodne ukrepe iz tega odstavka, v dveh letih po začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji pregleda delovanje teh ukrepov. Po zaključku pregleda in najpozneje dve leti po začetku veljavnosti navedenega protokola sme pogodbenica, ki je izvajala prehodne ukrepe iz tega odstavka in je Skupni odbor uradno obvestila o svoji nameri, da prehodne ukrepe uporabljala še naprej, te ukrepe uporabljati pet let po začetku veljavnosti navedenega protokola. V primeru, da takšno uradno obvestilo ne bo podano, se prehodno obdobje izteče po preteku dveletnega obdobja iz prvega pododstavka.

Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem odstavku, se ukinejo vse omejitve iz tega odstavka.

▼C1

3. Švica od začetka veljavnosti tega sporazuma in do konca petega leta njegove veljavnosti vsako leto v svoji skupni kvoti rezervira za zaposlene in samozaposlene osebe iz Evropske skupnosti vsaj 15 000 novih dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto ali več ter 115 500 dovoljenj z veljavnostjo več kot štiri mesece in manj kot eno leto.

▼M3

3a. Švica od začetka veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju novih držav članic kot pogodbenic do izteka obdobja iz odstavka 1a vsako leto (pro rata temporis) v okviru svoje skupne kvote za tretje države določi za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so državljani Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, najmanjše število novih dovoljenj za prebivanje ( 5 ) v skladu z naslednjim razporedom:







Do Število dovoljenj za obdobje enega leta ali več Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta 31. maja 2005 900 9 000 31. maja 2006 1 300 12 400 31. maja 2007 1 700 15 800 31. maja 2008 2 200 19 200 31. maja 2009 2 600 22 600

▼M5

3b. Švica od začetka veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma do izteka obdobja iz odstavka 1b vsako leto (pro rata temporis) v okviru svoje skupne kvote za tretje države določi za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so državljani teh dveh novih držav članic, najmanjše število novih dovoljenj za prebivanje ( 6 ) v skladu z naslednjim razporedom:







Obdobje Število dovoljenj za obdobje enega leta ali več Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta Do konca prvega leta 362 3 620 Do konca drugega leta 523 4 987 Do konca tretjega leta 684 6 355 Do konca četrtega leta 885 7 722 Do konca petega leta 1 046 9 090

▼C1

4. Ne glede na določbe odstavka 3 so se pogodbenice dogovorile o naslednjem: če po petih letih in največ 12 let po začetku veljavnosti tega sporazuma število novih dovoljenj za prebivanje iz katere koli od kategorij iz odstavka 1, izdanih zaposlenim in samozaposlenim osebam iz Evropske skupnosti, v danem letu preseže povprečje preteklih treh let za več kot 10 %, lahko Švica za naslednje leto enostransko omeji število izdanih novih dovoljenj za prebivanje za zadevno kategorijo za zaposlene in samozaposlene osebe iz Evropske skupnosti na povprečje preteklih treh let, zvišano za 5 %. V naslednjem letu lahko število omeji na enako raven.

Ne glede na določbe prejšnjega pododstavka število novih dovoljenj za prebivanje, izdanih zaposlenim in samozaposlenim osebam iz Evropske skupnosti, na leto ne sme biti omejeno na manj kot 15 000 novih dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto ali več ter 115 500 dovoljenj z veljavnostjo več kot štiri mesece in manj kot eno leto.

▼M3

4a. Ob koncu obdobja, opisanega v odstavku 1a in v tem odstavku, in najdlje 12 let po začetku veljavnosti Sporazuma se uporabljajo določbe člena 10(4) Sporazuma.

V primeru resnih motenj na domačem trgu dela ali grožnje le-teh Švica ali katera koli od novih držav članic, ki izvajajo prehodne ukrepe, do 31. maja 2009 o tovrstnih okoliščinah uradno obvestijo Skupni odbor. V tem primeru sme država, ki je posredovala uradno obvestilo, za delavce, zaposlene na njenem ozemlju, še naprej uporabljati ukrepe iz odstavkov 1a, 2a in 3a, in sicer do 30. aprila 2011. V tem primeru je letno število dovoljenj za prebivanje iz odstavka 1a naslednje:







Do Število dovoljenj za obdobje enega leta ali več Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta 31. maja 2010 2 800 26 000 30. aprila 2011 3 000 29 000

4b. Če Malta ima ali pričakuje motnje na svojem trgu dela, ki bi lahko resno ogrozile življenjsko raven ali raven zaposlenosti v določeni regiji ali poklicu in se Malta zaradi tega odloči sklicevati na določbe Oddelka 2 „Prosto gibanje oseb“ iz Priloge XI k Aktu o pristopu, se lahko omejevalni ukrepi Malte proti ostalim državam članicam EU uporabijo tudi proti Švici. V tem primeru ima Švica pravico uvesti enakovredne vzajemne ukrepe proti Malti.

Malta in Švica lahko uporabita ta postopek do 30. aprila 2011.

▼M5

4c. Ob koncu obdobja, opisanega v odstavku 1b in v tem odstavku, in najdlje deset let po začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma se za državljane teh dveh novih držav članic uporabljajo določbe člena 10(4) Sporazuma.

V primeru resnih motenj na domačem trgu dela ali grožnje le-teh Švica ali katera koli od novih držav članic, ki izvajajo prehodne ukrepe, uradno obvestijo Skupni odbor o tovrstnih okoliščinah pred iztekom petletnega prehodnega obdobja iz odstavka 2b(2). V tem primeru sme država, ki je posredovala uradno obvestilo, za delavce, zaposlene na njenem ozemlju, sedem let po začetku veljavnosti navedenega protokola še naprej uporabljati ukrepe iz odstavkov 1b, 2b in 3b. V tem primeru je letno število dovoljenj za prebivanje iz odstavka 1b naslednje:







Obdobje Število dovoljenj za obdobje enega leta ali več Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta Do konca šestega leta 1 126 10 457 Do konca šestega leta 1 207 11 664

▼C1

5. Prehodne določbe odstavkov 1 do 4, in zlasti določbe odstavka 2 v zvezi s prednostjo delavcev, vključenih v redni trg delovne sile, in z nadziranjem plačilnih in delovnih pogojev, se ne uporabljajo za zaposlene in samozaposlene osebe, ki imajo v trenutku začetka veljavnosti tega sporazuma dovoljenje za opravljanje gospodarske dejavnosti na ozemlju pogodbenic. Takšne osebe zlasti uživajo poklicno in geografsko mobilnost. Imetniki dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo manj kot eno leto imajo pravico do obnovitve svojega dovoljenja; nasproti njim se ne more uveljavljati izčrpanost količinskih omejitev. Imetniki dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto ali več imajo pravico do avtomatičnega podaljšanja svojih dovoljenj. Take zaposlene in samozaposlene osebe imajo zato od začetka veljavnosti tega sporazuma pravico do prostega pretoka, ki je v temeljnih določbah tega sporazuma, zlasti v njegovem členu 7, priznana registriranim osebam.

▼M3

5a. Prehodne določbe iz odstavkov 1a, 2a, 3a, 4a in 4b in še zlasti tiste iz odstavka 2a, ki zadevajo prednostne delavce, vključene v redni trg dela, in nadzor nad plačnimi in delovnimi pogoji, se ne uporabljajo za zaposlene in samozaposlene osebe, ki imajo v času začetka veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju novih držav članic kot pogodbenic dovoljenje za opravljanje gospodarske dejavnosti na ozemlju pogodbenic. Te osebe zlasti uživajo poklicno in geografsko mobilnost.

Imetniki dovoljenj za prebivanje, ki veljajo manj kot leto dni, imajo pravico do obnovitve svojega dovoljenja; proti njim ni mogoče uveljavljati izčrpanih količinskih omejitev. Imetniki dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto ali več imajo avtomatično pravico do podaljšanja svojih dovoljenj. Takšne zaposlene in samozaposlene osebe imajo zato pravico do prostega pretoka, ki je priznana registriranim osebam v temeljnih določbah tega sporazuma, zlasti v njegovem členu 7, od začetka njegove veljavnosti naprej.

▼M5

5b. Prehodne določbe iz odstavkov 1b, 2b, 3b in 4c in še zlasti tiste iz odstavka 2b, ki zadevajo prednostne delavce, vključene v redni trg dela, in nadzor nad plačnimi in delovnimi pogoji, se ne uporabljajo za zaposlene in samozaposlene osebe, ki imajo ob začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma dovoljenje za opravljanje gospodarske dejavnosti na ozemlju pogodbenic. Te osebe zlasti uživajo poklicno in geografsko mobilnost.

Imetniki dovoljenj za prebivanje, ki veljajo manj kot leto dni, imajo pravico do obnovitve svojega dovoljenja; proti njim ni mogoče uveljavljati izčrpanih količinskih omejitev. Imetniki dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto ali več imajo avtomatično pravico do podaljšanja svojih dovoljenj. Od začetka veljavnosti navedenega protokola imajo takšne zaposlene in samozaposlene osebe zato pravico do prostega pretoka, ki je priznana registriranim osebam v temeljnih določbah tega sporazuma, zlasti v njegovem členu 7.

▼C1

6. Švica Skupnemu odboru redno in pravočasno pošilja vse koristne statistične podatke in informacije, vključno z ukrepi za izvajanje odstavka 2. Vsaka pogodbenica lahko v Skupnem odboru zahteva preučitev položaja.

7. Za obmejne delavce se ne smejo uporabljati nikakršne količinske omejitve.

8. Prehodne določbe o socialni varnosti in vračilu prispevkov za zavarovanje za primer brezposelnosti so določene v Protokolu k Prilogi II.

Člen 11

Obravnavanje pritožb

1. Osebe, ki jih zajema ta sporazum, imajo v zvezi z uporabo določb tega sporazuma pravico do pritožbe pri pristojnih organih.

2. Pritožbe morajo biti obravnavane v razumnem roku.

3. Osebe, ki jih zajema ta sporazum, imajo v zvezi z odločbami o pritožbah ali če v primernem roku ne prejmejo nobene odločbe o pritožbi možnost, da se pritožijo pri pristojnem nacionalnem sodnem organu.

Člen 12

Ugodnejše določbe

Ta sporazum ne izključuje morebitnih ugodnejših nacionalnih določb, ki se uporabljajo tako za državljane pogodbenic kot za njihove družinske člane.

Člen 13

Mirovanje

Pogodbenice se obvezujejo, da na področjih, ki jih zajema ta sporazum, ne bodo sprejele nobenih dodatnih omejitvenih ukrepov glede državljanov drugih pogodbenic.

Člen 14

Skupni odbor

1. Ustanovi se Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic. Odgovoren je za upravljanje in pravilno uporabo tega sporazuma. V ta namen izdaja priporočila. Skupni odbor odloča v primerih, določenih v tem sporazumu. Skupni odbor sprejema odločitve z medsebojnim soglasjem.

2. V primeru resnih gospodarskih ali socialnih težav se Skupni odbor sestane na zahtevo ene od pogodbenic, da preuči ustrezne ukrepe za odpravo težav. Skupni odbor se lahko odloči, kakšne ukrepe bo sprejel v 60 dneh od dneva zahteve. Skupni odbor lahko ta rok podaljša. Obseg in trajanje takih ukrepov ne presegata obsega in trajanja, ki sta nujno potrebna za odpravo težav. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj posegajo v delovanje tega sporazuma.

3. Pogodbenice za namene pravilnega izvajanja tega sporazuma redno izmenjujejo informacije in se na zahtevo katere koli od pogodbenic v okviru Skupnega odbora medsebojno posvetujejo.

4. Skupni odbor se sestane, kadar je to potrebno, sicer pa najmanj enkrat na leto. Vsaka stran lahko zahteva, da se skliče sestanek. Skupni odbor se sestane v 15 dneh od datuma zahteve iz odstavka 2.

5. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vsebuje določbe o sklicevanju sestankov, imenovanju predsednika in trajanju predsednikovega mandata.

6. Skupni odbor se lahko odloči, da ustanovi kakršno koli delovno skupino ali strokovno skupino, ki mu pomaga pri izvajanju njegovih nalog.

Člen 15

Priloge in protokoli

Priloge in protokoli k temu sporazumu so njegov sestavni del. Sklepna listina vsebuje izjave.

Člen 16

Sklicevanje na pravo Skupnosti

1. Za doseganje ciljev tega sporazuma pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v njihovih medsebojnih odnosih zagotovi uporaba pravic in obveznosti, ki so enakovredne tistim iz pravnih aktov Evropske skupnosti, na katere se sklicuje.

2. Kolikor izvajanje tega sporazuma vključuje institute prava Skupnosti, se upošteva ustrezna sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti, ki je obstajala pred dnem podpisa tega sporazuma. Švico se seznanja s sodno prakso, ki nastane po tem dnevu. Za zagotavljanje pravilnega delovanja Sporazuma Skupni odbor na zahtevo katere koli od pogodbenic določi posledice take sodne prakse.

Člen 17

Razvoj prava

1. Ko pogodbenica začne postopek sprejemanja osnutka spremembe svoje nacionalne zakonodaje ali ko pride do spremembe v sodni praksi organov, proti odločitvam katerih po nacionalnem pravu na področju, ki ga ureja ta sporazum, ni pravnega sredstva, o tem prek Skupnega odbora obvesti drugo pogodbenico.

2. V Skupnem odboru se izmenjajo mnenja o posledicah take spremembe za pravilno delovanje Sporazuma.

Člen 18

Revizija

Če želi pogodbenica spremeniti ta sporazum, predloži predlog za spremembo Skupnemu odboru. Spremembe tega sporazuma začnejo veljati, potem ko so končani ustrezni notranji postopki, razen sprememb prilog II in III, ki se sprejmejo s sklepom Skupnega odbora in lahko začnejo veljati takoj po njegovem sprejetju.

Člen 19

Reševanje sporov

1. Pogodbenice lahko predložijo sporno zadevo v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma Skupnemu odboru.

2. Skupni odbor lahko spor razreši. Skupnemu odboru se predložijo vse informacije, ki mu omogočijo poglobljeno preučitev položaja z namenom, da se poišče sprejemljiva rešitev. V ta namen Skupni odbor upošteva vse možne načine za ohranitev dobrega delovanja tega sporazuma.

Člen 20

Razmerje do dvostranskih sporazumov s področja socialne varnosti

Če v Prilogi II ni drugače določeno in kolikor ta sporazum zajema iste vsebine, se dvostranski sporazumi o socialni varnosti med Švico in državami članicami Evropske skupnosti z začetkom veljavnosti tega sporazuma prenehajo uporabljati.

Člen 21

Razmerje do dvostranskih sporazumov o dvojni obdavčitvi

1. Določbe tega sporazuma ne vplivajo na določbe dvostranskih sporazumov med Švico in državami članicami Evropske skupnosti o dvojni obdavčitvi. Predvsem določbe tega sporazuma ne vplivajo na opredelitev pojma „obmejni delavci“ iz sporazumov o dvojni obdavčitvi.

2. Nobena določba tega sporazuma se ne sme razlagati tako, da bi pogodbenicam pri izvajanju ustreznih določb njihove davčne zakonodaje preprečila razlikovanje med davčnimi zavezanci, katerih položajev ni mogoče primerjati, še zlasti glede na njihov kraj prebivališča.

3. Nobena določba tega sporazuma pogodbenicam ne preprečuje sprejetja ali uporabe ukrepov, s katerimi se v skladu z njihovo nacionalno davčno zakonodajo s sporazumi, katerih namen je preprečiti dvojno obdavčitev med Švico na eni strani ter med eno ali več državami članicami Evropske skupnosti na drugi, ali s kakršnimi koli drugimi davčnimi ureditvami zagotovi naložitev, plačevanje in učinkovito pobiranje davkov ali prepreči davčne utaje.

Člen 22

Razmerje do dvostranskih sporazumov o zadevah, ki niso povezane s socialno varnostjo in dvojno obdavčitvijo

1. Ne glede na določbe členov 20 in 21 ta sporazum ne vpliva na sporazume, ki povezujejo Švico na eni strani in eno ali več držav članic Evropske skupnosti na drugi, kot so tisti, ki se nanašajo na posameznike, gospodarske subjekte, čezmejno sodelovanje ali lokalni obmejni promet, kolikor so združljivi s tem sporazumom.

2. V primeru nezdružljivosti takih sporazumov s tem sporazumom prevlada ta sporazum.

Člen 23

Pridobljene pravice

Če ta sporazum preneha veljati ali ni podaljšan, to ne vpliva na pridobljene pravice posameznikov. Pogodbenice se sporazumejo o tem, kako bodo ukrepale v zvezi s pravicami, ki so v procesu pridobitve.

Člen 24

Ozemeljsko področje uporabe

Ta sporazum se na eni strani uporablja za ozemlje Švice in na drugi za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in sicer pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi.

Člen 25

Začetek veljavnosti in trajanje

1. Ta sporazum pogodbenice ratificirajo ali odobrijo v skladu z lastnimi postopki. Veljati začne prvi dan drugega meseca, ki sledi zadnjemu uradnemu obvestilu o deponiranju listin o ratifikaciji ali odobritvi vseh naslednjih sedmih sporazumov:

Sporazuma o prostem pretoku oseb,

Sporazuma o zračnem prometu,

Sporazuma o železniškem in cestnem prevozu potnikov in blaga,

Sporazuma o trgovini s kmetijskimi proizvodi,

Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti,

Sporazuma o nekaterih vidikih vladnih naročil,

Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

2. Ta sporazum se sklene za začetno obdobje sedmih let. Podaljša se za nedoločen čas, razen če Evropska skupnost ali Švica drugo pogodbenico pred iztekom začetnega obdobja uradno obvesti, da sporazuma ne želi podaljšati. V primeru takšnega uradnega obvestila se uporablja odstavek 4.

3. Evropska skupnost ali Švica lahko odpove ta sporazum tako, da o svoji odločitvi uradno obvesti drugo pogodbenico. V primeru takšnega obvestila se uporabljajo določbe odstavka 4.

4. Sedem sporazumov iz odstavka 1 se preneha uporabljati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila o nepodaljšanju iz odstavka 2 ali odpovedi iz odstavka 3.

Sestavljeno v Luxembourgu, enaindvajsetega junija tisoč devetsto devetindevetdeset, v dveh izvodih v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zweifacher Ausfertigung in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, σε δύο αντίτυπα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα· καθένα από τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine, in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of those texts being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in duplice esemplare, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionioi två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Für die schweizerischen Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

PRILOGA I

PROST PRETOK OSEB

I. SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vstop in izstop

1. Pogodbenice državljanom drugih pogodbenic in njihovim družinskim članom v smislu člena 3 te priloge ter napotenim osebam v smislu člena 17 te priloge dovolijo vstop na svoje ozemlje zgolj na podlagi predložitve veljavne osebne izkaznice ali potnega lista.

Od njih ne smejo zahtevati nobenega vstopnega vizuma ali temu enakovrednega dokumenta, razen od družinskih članov in napotenih delavcev v smislu člena 17 te priloge, ki nimajo državljanstva ene od pogodbenic. Zadevna pogodbenica tem osebam zagotovi vsa sredstva, da pridobijo potrebne vizume.

2. Pogodbenice državljanom drugih pogodbenic in članom njihovih družin v smislu člena 3 te priloge ter napotenim delavcem v smislu člena 17 te priloge dovolijo, da zapustijo njihovo ozemlje zgolj na podlagi predložitve veljavne osebne izkaznice ali potnega lista. Pogodbenice od državljanov drugih pogodbenic ne smejo zahtevati nobenega izstopnega vizuma ali temu enakovrednega dokumenta.

Pogodbenice v skladu s svojim pravom takšnim državljanom izdajo ali podaljšajo osebno izkaznico ali potni list, v katerem je predvsem navedeno državljanstvo imetnika dokumenta.

Potni list mora veljati vsaj za vse pogodbenice in za države, ki jih mora imetnik prečkati, ko potuje med pogodbenicami. Če je potni list edini dokument, s katerim lahko imetnik zakonito zapusti državo, mora biti izdan za obdobje najmanj petih let.

Člen 2

Prebivanje in gospodarska dejavnost

1. Brez poseganja v določbe o prehodnem obdobju iz člena 10 tega sporazuma in poglavja VII te priloge, imajo državljani pogodbenice pravico, da prebivajo in opravljajo gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice v skladu s postopki iz poglavij II do IV. Ta pravica se izkazuje z izdajo dovoljenja za prebivanje oziroma, v primeru oseb iz obmejnih območij, z izdajo posebnega dovoljenja.

Državljani pogodbenice imajo tudi pravico, da obiščejo drugo pogodbenico ali da tam ostanejo po obdobju zaposlitve, ki je bilo krajše od enega leta, z namenom, da poiščejo zaposlitev in tam prebivajo primerno dolgo (do šest mesecev), s čimer se jim omogoči, da raziščejo možnosti zaposlitve, ki ustrezajo njihovim poklicnim kvalifikacijam in, če je potrebno, naredijo ustrezne korake za svojo zaposlitev. Iskalci zaposlitve imajo na ozemlju zadevne pogodbenice pravico do enake pomoči, kot jo zavodi za zaposlovanje v tej državi nudijo svojim državljanom. V času trajanja takšnega prebivanja so lahko izključeni iz sistemov socialne varnosti.

2. Državljani pogodbenic, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti v državi gostiteljici in nimajo pravice do prebivanja v skladu z drugimi določbami tega sporazuma, imajo pravico do prebivanja, če izpolnijo predpogoje iz poglavja V. Ta pravica se izkazuje z izdajo dovoljenja za prebivanje.

3. Dovoljenje za prebivanje ali posebno dovoljenje se državljanom pogodbenic izda in podaljšuje brezplačno ali na podlagi plačila zneska, ki ne presega pristojbin oziroma taks, ki jih za izdajo osebne izkaznice plačajo državljani te pogodbenice. Pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da čimbolj poenostavijo formalnosti in postopke za pridobitev teh dokumentov.

4. Pogodbenice lahko od državljanov drugih pogodbenic zahtevajo, da prijavijo svojo prisotnost na njihovem ozemlju.

Člen 3

Družinski člani

1. Oseba, ki ima pravico do prebivanja in državljanstvo pogodbenice, ima pravico, da se ji pridružijo tudi družinski člani. Zaposlena oseba mora razpolagati z bivališčem za svojo družino, ki se šteje kot normalno standardno bivališče za domače zaposlene osebe v regiji, v kateri je zaposlena, vendar pa ta določba ne sme biti podlaga za diskriminacijo med domačimi zaposlenimi osebami in zaposlenimi osebami iz druge pogodbenice.

2. Za družinske člane se, ne glede na njihovo državljanstvo, štejejo naslednje osebe:

(a) zakonec in potomci, ki so mlajši od 21 let ali so vzdrževani;

(b) predniki in predniki zakonca, ki so vzdrževani;

(c) v primeru študenta, študentov zakonec in vzdrževani otroci.

Pogodbenice olajšajo sprejem vsakega družinskega člana, ki ga ne zajemajo določbe točk (a), (b) in (c) tega odstavka, če je ta družinski član vzdrževan ali če v državi, iz katere je prišel, živi v gospodinjstvu državljana pogodbenice.

3. Pri izdaji dovoljenja za prebivanje družinskim članom državljana pogodbenice smejo pogodbenice zahtevati zgolj spodaj naštete dokumente:

(a) dokument, na podlagi katerega so vstopili na ozemlje;

(b) dokument, ki ga izdajo pristojne oblasti države izvora ali države, iz katere je družinski član prišel, ki dokazuje njihovo sorodstvo;

(c) za vzdrževane družinske člane, dokument, ki ga izda pristojni organ države izvora ali države, iz katere so prišli, ki potrjuje, da so družinski člani vzdrževanci osebe iz odstavka 1 ali da v navedeni državi živijo v njegovem gospodinjstvu.

4. Obdobje veljavnosti dovoljenja za prebivanje, izdanega družinskemu članu, je enako obdobju veljavnosti dovoljenja, izdanega osebi, ki ga vzdržuje.

5. Zakonec in vzdrževani otroci ali otroci, mlajši od 21 let, osebe, ki ima pravico prebivanja, imajo pravico do opravljanja gospodarske dejavnosti ne glede na njihovo državljanstvo.

6. Otroci državljana pogodbenice imajo dostop do splošnega izobraževanja, vajeništva in poklicnega usposabljanja pod enakimi pogoji kot državljani države gostiteljice, če ti otroci živijo na njenem ozemlju, in sicer ne glede na to, ali državljan pogodbenice opravlja oziroma je opravljal gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice ali ne.

Pogodbenice spodbujajo pobude, ki tem otrokom omogočajo najboljše pogoje za udeležbo v zgoraj navedenih izobraževalnih programih.

Člen 4

Pravica ostati na ozemlju

1. Državljani pogodbenice in člani njihovih družin imajo pravico, da po zaključku gospodarske dejavnosti ostanejo na ozemlju druge pogodbenice.

2. V skladu s členom 16 Sporazuma se pri tem sklicuje na Uredbo (EGS) št. 1251/70 (UL L 142, 30.6.1970, str. 24) ( 7 ) in Direktivo 75/34/EGS (UL L 14, 20.1.1975, str. 10) (7) .

Člen 5

Javni red

1. Pravice, dodeljene v skladu z določbami tega sporazuma, se lahko omejijo samo z ukrepi, ki so upravičeni na podlagi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

2. V skladu s členom 16 Sporazuma se pri tem sklicuje na direktive 64/221/EGS (UL 56, 4.4.1964, str. 850) (7) , 72/194/EGS (UL L 121, 26.5.1972, str. 32) (7) in 75/35/EGS (UL L 14, 20.1.1975, str. 14) (7) .

II. ZAPOSLENE OSEBE

Člen 6

Pravila o prebivališču

1. Zaposlena oseba z državljanstvom pogodbenice (v nadaljnjem besedilu „zaposlena oseba“), ki jo delodajalec v državi gostiteljici zaposli za eno leto ali več, pridobi dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo najmanj petih let od datuma izdaje. To dovoljenje se avtomatično podaljša za vsaj pet let. Pri prvem podaljšanju se lahko njegova veljavnost omeji, vendar ne na manj kot leto dni, če je bil njegov imetnik neprostovoljno brezposeln več kot 12 zaporednih mesecev.

2. Zaposlena oseba, ki jo delodajalec v državi gostiteljici zaposli za več kot tri mesece, a manj kot eno leto, pridobi dovoljenje za prebivanje, ki velja za čas trajanja njene pogodbe o zaposlitvi.

Zaposlena oseba, ki je zaposlena za obdobje do treh mesecev, ne potrebuje dovoljenja za prebivanje.

3. Pogodbenice pri izdaji dovoljenj za prebivanje od zaposlene osebe ne smejo zahtevati drugih dokumentov kot:

(a) dokument, s katerim je vstopila na njihovo ozemlje;

(b) pogodbeno izjavo delodajalca ali pisno dokazilo o zaposlitvi.

4. Dovoljenje za prebivanje velja na celotnem ozemlju države, ki ga je izdala.

5. Prekinitve prebivanja, krajše od šestih zaporednih mesecev, in odsotnost zaradi izpolnjevanja obveznosti služenja vojaškega roka ne vplivajo na veljavnost dovoljenja za prebivanje.

6. Veljavno dovoljenje za prebivanje se zaposleni osebi ne sme odvzeti zgolj iz razloga, ker je zaradi nesreče ali bolezni postala začasno nezmožna za delo ali ker je neprostovoljno brezposelna in je zato prenehala delati, kar potrdi pristojni urad za zaposlovanje.

7. Nedokončanje formalnosti za pridobitev dovoljenja za prebivanje prosilcu ne preprečuje, da nastopi delo v skladu s sklenjeno pogodbo.

Člen 7

Zaposleni obmejni delavci

1. Zaposleni obmejni delavec je državljan pogodbenice s prebivališčem na ozemlju pogodbenice, ki opravlja dejavnost kot zaposlena oseba na ozemlju druge pogodbenice in se praviloma vsak dan ali vsaj enkrat na teden vrača v kraj prebivališča.

2. Obmejni delavci ne potrebujejo dovoljenja za prebivanje.

Pristojni organi države, v kateri je zaposlen, lahko obmejnemu delavcu kljub temu izdajo posebno dovoljenje z veljavnostjo najmanj petih let ali tako dolgo, kot traja njegova zaposlitev, če je ta daljša od treh mesecev in krajša od enega leta. Podaljša se vsaj za pet let, če obmejni delavec predloži dokazilo, da dejansko opravlja gospodarsko dejavnost.

3. Posebna dovoljenja veljajo na celotnem ozemlju države, ki jih je izdala.

Člen 8

Poklicna in geografska mobilnost

1. Zaposlene osebe imajo pravico do poklicne in geografske mobilnosti po vsem ozemlju države gostiteljice.

2. Poklicna mobilnost vključuje menjavo delodajalcev, zaposlitve ali poklica in spreminjanje statusa iz zaposlene v samozaposleno osebo. Geografska mobilnost vključuje menjavo kraja dela in prebivališča.

Člen 9

Enaka obravnava

1. Zaposlena oseba z državljanstvom pogodbenice v zvezi z zaposlitvenimi in delovnimi pogoji, predvsem glede plače, odpusta ali glede vrnitve na delovno mesto ali ponovne zaposlitve, če bi postala brezposelna, na ozemlju druge pogodbenice zaradi svojega državljanstva ne sme biti obravnavana drugače kot domače zaposlene osebe.

2. Zaposlena oseba in njeni družinski člani iz člena 3 te priloge uživajo enake davčne in socialne ugodnosti kot domače zaposlene osebe in njihovi družinski člani.

3. Prav tako ima na enaki podlagi in pod enakimi pogoji kot domače zaposlene osebe pravico do usposabljanja v poklicnih šolah ter centrih za prekvalifikacijo in poklicno rehabilitacijo.

4. Vsaka klavzula kolektivnega ali individualnega sporazuma ali katerega koli drugega kolektivnega dogovora glede dostopa do zaposlitve, glede zaposlitve, plače in drugih pogojev zaposlitve in odpovedi je avtomatično nična, če predvideva ali dovoljuje diskriminatorne pogoje za tuje zaposlene osebe, ki so državljani pogodbenic.

5. Zaposlena oseba z državljanstvom pogodbenice, ki je zaposlena na ozemlju druge pogodbenice, je deležna enakega obravnavanja glede članstva v sindikalnih organizacijah in uveljavljanja sindikalnih pravic, vključno s pravico do glasovanja in pravico, da je izvoljena v izvršne in vodstvene položaje v sindikalni organizaciji; lahko pa ji je preprečen dostop do uprav organov javnega prava in do delovnih mest, ki jih ureja javno pravo. Poleg tega ima pravico biti izvoljena v organe, ki zastopajo delavce v podjetju.

Te določbe ne posegajo v zakone ali druge predpise države gostiteljice, ki zaposlenim iz drugih pogodbenic podeljujejo večje pravice.

6. Brez poseganja v določbe člena 26 te priloge ima zaposlena oseba z državljanstvom pogodbenice, ki je zaposlena na ozemlju druge pogodbenice, pri reševanju stanovanjskega problema vse pravice in ugodnosti, ki jih uživajo domače zaposlene osebe, vključno z lastništvom stanovanja, ki ga potrebuje.

Takšen delavec ima enake pravice kot državljani, da se prijavi na sezname prosilcev stanovanj v regiji, kjer je zaposlen, če takšni seznami obstajajo; pri tem uživa ugodnosti in prednosti, ki iz tega izhajajo.

Če je njegova družina ostala v državi, iz katere je prišel, se za ta namen šteje, kot da prebiva v navedeni regiji, če se v zvezi z domačimi delavci uporablja podobna domneva.

Člen 10

Zaposlitev v javnih službah

Državljanu pogodbenice, ki dela kot zaposlena oseba, se lahko zavrne pravica do zaposlitve v javni službi, ki zajema izvajanje javnih pooblastil in katere namen je varovati splošne interese državnih ali drugih javnih organov.

Člen 11

Sodelovanje med uradi za zaposlovanje

Pogodbenice sodelujejo v mreži evropskih služb za zaposlovanje (EURES), zlasti pri vzpostavljanju stikov, usklajevanju prostih delovnih mest in prošenj za zaposlitev ter izmenjavi informacij o položaju na trgu delovne sile ter življenjskih in delovnih pogojih.

III. SAMOZAPOSLENE OSEBE

Člen 12

Pravila o prebivališču

1. Državljanu pogodbenice, ki se želi registrirati za opravljanje samostojne dejavnosti na ozemlju druge pogodbenice (v nadaljnjem besedilu „samozaposlena oseba“), se podeli dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo najmanj pet let od datuma izdaje, če pristojnim nacionalnim organom predloži dokaz, da je registriran ali da se želi registrirati.

2. Dovoljenje za prebivanje se avtomatično podaljša za najmanj pet let, če samozaposlena oseba pristojnim nacionalnim organom predloži dokazilo, da opravlja samostojno gospodarsko dejavnost.

3. Pogodbenice pri izdaji dovoljenj za prebivanje od samozaposlenih oseb ne smejo zahtevati drugih dokumentov kot:

(a) dokument, s katerim so vstopile na njihovo ozemlje;

(b) dokazilo iz odstavkov 1 in 2.

4. Dovoljenje za prebivanje velja na celotnem ozemlju države, ki ga je izdala.

5. Prekinitve prebivanja, krajše od šestih zaporednih mesecev, in odsotnost zaradi izpolnjevanja obveznosti služenja vojaškega roka ne vplivajo na veljavnost dovoljenja za prebivanje.

6. Veljavna dovoljenja za prebivanje se osebam iz odstavka 1 ne smejo odvzeti zgolj iz razloga, ker so zaradi začasne nezmožnosti za delo, ki je posledica nesreče ali bolezni, prenehale delati.

Člen 13

Obmejni samozaposleni delavci

1. Obmejni samozaposleni delavec je državljan pogodbenice s prebivališčem na ozemlju pogodbenice, ki opravlja samostojno dejavnost na ozemlju druge pogodbenice in se praviloma vsak dan ali vsaj enkrat na teden vrača v kraj prebivališča.

2. Obmejni samozaposleni delavci ne potrebujejo dovoljenja za prebivanje.

Ustrezni organi zadevne države lahko obmejnemu samozaposlenemu delavcu kljub temu izdajo posebno dovoljenje z veljavnostjo najmanj petih let, če pristojnim nacionalnim organom predloži dokazilo, da opravlja ali želi opravljati samostojno dejavnost. Dovoljenje se podaljša za najmanj pet let, če obmejni delavec predloži dokazilo, da opravlja samostojno dejavnost.

3. Posebna dovoljenja veljajo na celotnem ozemlju države, ki jih je izdala.

Člen 14

Poklicna in geografska mobilnost

1. Samozaposlene osebe imajo pravico do poklicne in geografske mobilnosti po vsem ozemlju države gostiteljice.

2. Poklicna mobilnost vključuje menjavo poklica in spreminjanje statusa iz samozaposlene osebe v zaposleno osebo. Geografska mobilnost vključuje menjavo kraja dela in prebivališča.

Člen 15

Enaka obravnava

1. Glede dostopa do samostojne dejavnosti in njenega opravljanja se samozaposlena oseba v državi gostiteljici obravnava enako ugodno kot državljani države gostiteljice.

2. Določbe člena 9 te priloge se smiselno uporabljajo za samozaposlene osebe iz tega poglavja.

Člen 16

Izvrševanje javnih pooblastil

Samozaposleni osebi se lahko zavrne pravica do opravljanja dejavnosti, ki zajema, četudi samo občasno, izvrševanje javnih pooblastil.

IV. OPRAVLJANJE STORITEV

Člen 17

Osebe, ki opravljajo storitve

V zvezi z opravljanjem storitev so v skladu s členom 5 tega sporazuma prepovedane:

(a) kakršne koli omejitve čezmejnega opravljanja storitev na ozemlju pogodbenice, ki ne presega 90 dni dejanskega dela v posameznem koledarskem letu;

(b) kakršne koli omejitve pravice do vstopa in prebivanja v primerih, ki jih zajema člen 5(2) tega sporazuma za: (i) osebe, ki opravljajo storitve in so državljani držav članic Evropske skupnosti ali Švice in imajo prebivališče na ozemlju pogodbenice, ki ni država osebe, ki je prejemnica storitev; (ii) zaposlene osebe, ki opravljajo storitve, in sicer ne glede na njihovo državljanstvo, in ki so vključene v redni trg delovne sile pogodbenice in napotene za opravljanje storitve na ozemlje druge pogodbenice brez poseganja v člen 1.

Člen 18

Določbe člena 17 te priloge se uporabljajo za podjetja, ustanovljena v skladu s pravom države članice Evropske skupnosti ali Švice, ki imajo svoj statutarni sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na ozemlju pogodbenice.

Člen 19

Oseba, ki opravlja storitve in ima pravico do opravljanja storitev ali dovoljenje za to, lahko v skladu z določbami te priloge ter prilog II in III za namen opravljanja teh storitev začasno opravlja svojo dejavnost v državi oprave storitve pod enakimi pogoji, kot v tej državi veljajo za njene državljane.

Člen 20

1. Osebe iz člena 17(b) te priloge, ki imajo pravico do opravljanja storitev, ne potrebujejo dovoljenja za prebivanje za obdobja prebivanja, ki trajajo 90 dni ali manj. Takšno prebivanje se dovoli na podlagi dokumentov iz člena 1, s katerimi so vstopile v državo.

2. Osebam iz člena 17(b) te priloge, ki imajo pravico do opravljanja storitev ali dovoljenje za opravljanje storitev za obdobje, daljše od 90 dni, se izda dovoljenje za prebivanje, ki velja za čas trajanja opravljanja storitev in s katerim izkazujejo to pravico.

3. Pravica do prebivanja velja na celotnem ozemlju Švice ali zadevne države članice Evropske skupnosti.

4. Pogodbenice za namene izdajanja dovoljenj za prebivanje od oseb iz člena 17(b) te priloge ne smejo zahtevati drugih dokumentov kot:

(a) dokument, s katerim so vstopile na ozemlje;

(b) dokazilo, da opravljajo ali želijo opravljati storitev.

Člen 21

1. Skupno trajanje opravljanja storitev po členu 17(a) te priloge, ne glede na to, ali gre za neprekinjeno obdobje ali več zaporednih obdobij opravljanja storitev, ne sme presegati 90 dni dejanskega dela v vsakem koledarskem letu.

2. Določbe odstavka 1 ne posegajo v izvajanje zakonskih obveznosti, ki izhajajo iz garancije, dane prejemniku storitev, s strani osebe, ki je storitev opravila, ali v primeru višje sile.

Člen 22

1. Določbe členov 17 in 19 te priloge se ne uporabljajo za dejavnosti, ki zajemajo, četudi samo občasno, izvrševanje javnih pooblastil v zadevni pogodbenici.

2. Določbe členov 17 in 19 te priloge ter ukrepi, sprejeti na njihovi podlagi, ne preprečujejo uporabe zakonov in drugih predpisov, ki določajo delovne in zaposlitvene pogoje za zaposlene osebe, napotene za namene opravljanja storitve. V skladu s členom 16 tega sporazuma se pri tem sklicuje na Direktivo 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1) ( 8 ).

3. Določbe členov 17(a) in 19 te priloge ne posegajo v uporabo zakonov in drugih predpisov, ki v trenutku začetka veljavnosti tega sporazuma veljajo v vseh pogodbenicah za:

(i) dejavnosti agencij za posredovanje začasnih zaposlitev;

(ii) finančne storitve, za opravljanje katerih je treba na ozemlju pogodbenice pridobiti predhodno dovoljenje, ponudnik pa je pod bonitetnim nadzorom organov navedene pogodbenice.

4. Določbe členov 17(a) in 19 te priloge ne posegajo v uporabo ustreznih zakonov in drugih predpisov pogodbenic v zvezi z opravljanjem storitev, ki zajemajo 90 dni dejanskega dela ali manj, ki je nujno potrebno v javnem interesu.

Člen 23

Prejemniki storitev

1. Prejemnik storitev v smislu člena 5(3) tega sporazuma za prebivanje, ki traja tri mesece ali manj, ne potrebuje dovoljenja za prebivanje. Za obdobje, daljše od treh mesecev, se prejemniku storitev izda dovoljenje za prebivanje za čas trajanja storitve. V času trajanja prebivanja je lahko izključen iz sistemov socialne varnosti.

2. Dovoljenje za prebivanje velja na celotnem ozemlju države, ki ga je izdala.

V. OSEBE, KI NE OPRAVLJAJO GOSPODARSKE DEJAVNOSTI

Člen 24

Pravila o prebivališču

1. Osebi z državljanstvom pogodbenice, ki ne opravlja gospodarske dejavnosti v državi, kjer prebiva, in nima pravice do prebivanja v skladu z drugimi določbami tega sporazuma, se podeli dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo najmanj pet let, če pristojnim nacionalnim organom dokaže, da ima zase in za svoje družinske člane:

(a) dovolj finančnih sredstev, da jim v času bivanja v državi ni treba zaprositi za dajatve iz naslova socialne pomoči;

(b) kritje zdravstvenega zavarovanja za vse rizike ( 9 ).

Pogodbenice lahko, če menijo, da je to potrebno, zahtevajo obveznost potrditev dovoljenja za prebivanje po prvih dveh letih prebivanja.

2. Finančna sredstva se štejejo za zadostna, če presegajo znesek, pod katerim lahko državljani, ob upoštevanju njihovega osebnega položaja ali, kjer je primerno, položaja njihove družine, zahtevajo dajatve iz naslova socialne pomoči. Če tega pogoja ni mogoče uporabiti, se prosilčeva finančna sredstva štejejo za zadostna, če presegajo minimalno pokojnino iz sistema socialne varnosti, ki jo izplačuje država gostiteljica.

3. Osebe, ki so bile na ozemlju pogodbenice zaposlene manj kot leto dni, lahko tam prebivajo pod pogojem, da izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 tega člena. Nadomestila za primer brezposelnosti, do katerih so upravičene v skladu z nacionalnim pravom, ki se po potrebi bere skupaj z določbami Priloge II, se štejejo za finančna sredstva v smislu odstavkov 1(a) in 2 tega člena.

4. Študentu, ki nima pravice do prebivanja na ozemlju druge pogodbenice na podlagi nobene druge določbe tega sporazuma, se izda dovoljenje za prebivanje za čas trajanja usposabljanja oziroma za eno leto, če usposabljanje traja več kot eno leto, če zadevnim nacionalnim organom dokaže z izjavo ali na kateri koli drug, temu enakovreden način, da ima dovolj finančnih sredstev, da on, njegov zakonec in vzdrževani otroci v času bivanja v državi gostiteljici od nje ne bodo zahtevali nobenih sredstev socialne varnosti, ter pod pogojem, da je v odobreni ustanovi prijavljen za poklicno usposabljanje, kar bo njegova glavna dejavnost, in da ima kritje zdravstvenega zavarovanja za vse rizike. Ta sporazum ne ureja dostopa do poklicnega usposabljanja ali pomoči za preživljanje, ki se dodeli študentom iz tega člena.

5. Dovoljenje za prebivanje se avtomatično podaljša za najmanj pet let, če so pogoji za upravičenost do njega še vedno izpolnjeni. Dovoljenja za prebivanje za študente se podaljšujejo letno za čas preostalega usposabljanja.

6. Prekinitve prebivanja, krajše od šestih zaporednih mesecev, in odsotnost zaradi izpolnjevanja obveznosti služenja vojaškega roka ne vplivajo na veljavnost dovoljenja za prebivanje.

7. Dovoljenje za prebivanje velja na celotnem ozemlju države, ki ga je izdala.

8. Pravica do prebivanja obstaja, dokler upravičenci do te pravice izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.

VI. NAKUP NEPREMIČNIN

Člen 25

1. Državljan pogodbenice s pravico do prebivanja in glavnim prebivališčem v državi gostiteljici ima pri nakupu nepremičnin enake pravice kot domači državljan. V skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi si lahko kadar koli ustvari glavno prebivališče v državi gostiteljici, ne glede na čas trajanja njegove zaposlitve. Če zapusti državo gostiteljico, mu zaradi tega takšnega nepremičnega premoženja ni treba prodati.

2. Državljan pogodbenice s pravico do prebivanja, vendar brez glavnega prebivališča v državi gostiteljici, ima pri nakupu nepremičnin, ki jih potrebuje za opravljanje svoje gospodarske dejavnosti, enake pravice kot domači državljan. Če zapusti državo gostiteljico, mu zaradi tega takšnega nepremičnega premoženja ni treba prodati. Lahko se mu tudi dovoli nakup sekundarnega prebivališča ali počitniškega bivališča. Ta sporazum ne vpliva na pravila, ki se v državi gostiteljici uporabljajo za čiste kapitalske naložbe ali poslovanje z nezazidanimi zemljišči in stanovanji.

3. Obmejni delavec ima pri nakupu nepremičnin za opravljanje svoje gospodarske dejavnosti in sekundarnih prebivališč enake pravice kot domači državljan. Če zapusti državo gostiteljico, mu zaradi tega takšnega nepremičnega premoženja ni treba prodati. Lahko se mu tudi dovoli nakup počitniškega bivališča. Ta sporazum ne vpliva na pravila, ki se v državi gostiteljici uporabljajo za čiste kapitalske naložbe ali poslovanje z nezazidanimi zemljišči in stanovanji.

VII. PREHODNE DOLOČBE IN RAZVOJ SPORAZUMA

Člen 26

Splošne določbe

1. Če se uporabljajo količinske omejitve iz člena 10 tega sporazuma, določbe iz tega poglavja dopolnjujejo ali nadomeščajo druge določbe te priloge.

2. Če se uporabljajo količinske omejitve iz člena 10 tega sporazuma, je opravljanje gospodarske dejavnosti pogojeno z izdajo dovoljenja za prebivanje in/ali delo.

Člen 27

Pravila o prebivališču zaposlenih oseb

1. Dovoljenje za prebivanje zaposlene osebe, ki ima pogodbo o zaposlitvi za manj kot leto dni, se podaljša do največ 12 mesecev, če zaposlena oseba pristojnim nacionalnim organom predloži dokaz, da je zmožna opravljati gospodarsko dejavnost. Novo dovoljenje za prebivanje se izda, če zaposlena oseba predloži dokaz, da je zmožna opravljati gospodarsko dejavnost in da niso bile dosežene količinske omejitve iz člena 10 tega sporazuma. Zaposleni osebi v skladu s členom 24 te priloge v času med dvema pogodbama o zaposlitvi ni treba zapustiti države.

2. Pogodbenica lahko v obdobju iz ►M5 člen 10(2), (2a), (2b), (4a), (4b) in (4c) ◄ tega sporazuma pred izdajo prvega dovoljenja za prebivanje zahteva predložitev pisne pogodbe ali osnutka pogodbe.

3.

(a) Osebe, ki so v preteklosti že bile začasno zaposlene v državi gostiteljici za najmanj 30 mesecev, imajo avtomatično pravico, da sprejmejo zaposlitev za neomejeno obdobje ( 10 ). Ta pravica se jim ne sme odreči zaradi izčrpanja števila zagotovljenih dovoljenj za prebivanje.

(b) Osebe, ki so v preteklosti opravljale sezonska dela v državi gostiteljici v skupnem trajanju najmanj 50 mesecev v zadnjih 15 letih in v skladu z določbami pododstavka (a) ne izpolnjujejo pogojev za upravičenost do dovoljenja za prebivanje, imajo avtomatično pravico, da sprejmejo zaposlitev za neomejeno obdobje.

Člen 28

Zaposleni obmejni delavci

1. Zaposleni obmejni delavec je državljan pogodbenice z normalnim prebivališčem na obmejnih območjih Švice ali sosednjih držav, ki opravlja dejavnost kot zaposlena oseba na obmejnih območjih druge pogodbenice in se praviloma vsak dan ali vsaj enkrat na teden vrača v kraj glavnega prebivališča. Za namene tega sporazuma so obmejna območja tista območja, ki so opredeljena v sporazumih o gibanju na obmejnih območjih, sklenjenih med Švico in njenimi sosedami.

2. Posebno dovoljenje velja na celotnem obmejnem območju države, ki ga je izdala.

Člen 29

Pravica zaposlenih oseb do vrnitve

1. Zaposlena oseba, ki ima na dan začetka veljavnosti tega sporazuma dovoljenje za prebivanje, veljavno najmanj leto dni, in nato zapusti državo gostiteljico, ima pravico do prednostnega dostopa do kvote za novo dovoljenje za prebivanje v šestih letih od datuma odhoda, če dokaže, da je zmožna opravljati gospodarsko dejavnost.

2. Obmejni delavec ima pravico do novega posebnega dovoljenja v šestih letih od izteka svoje prejšnje zaposlitve, ki je neprekinjeno trajala več kot tri leta, pri čemer se preverijo njegova plača in delovni pogoji, če je zaposlen v obdobju dveh let po začetku veljavnosti Sporazuma in če pristojnim nacionalnim organom dokaže, da je zmožen opravljati gospodarsko dejavnost.

3. Mladi, ki so zapustili ozemlje pogodbenice, potem kot so tam prebivali najmanj pet let pred svojim 21. letom, imajo štiri leta pravico, da se vrnejo v navedeno državo in opravljajo gospodarsko dejavnost.

Člen 30

Poklicna in geografska mobilnost zaposlenih oseb

1. Zaposlena oseba z dovoljenjem za prebivanje z veljavnostjo manj kot leto dni ima dvanajst mesecev od začetka svoje zaposlitve pravico do poklicne in geografske mobilnosti. V skladu z določbami člena 10 tega sporazuma ima tudi pravico do spremembe statusa iz zaposlene v samozaposleno osebo.

2. Posebna dovoljenja, izdana zaposlenim obmejnim delavcem, tem delavcem podeljujejo pravico do poklicne in geografske mobilnosti na vseh obmejnih območjih Švice ali njenih sosednjih držav.

Člen 31

Pravila o prebivališču samozaposlenih oseb

Državljanu pogodbenice, ki se želi registrirati na ozemlju druge pogodbenice za namen opravljanja samostojne dejavnosti (v nadaljnjem besedilu „samozaposleni delavec“), se izda dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo šestih mesecev. Če pristojnim nacionalnim organom pred iztekom teh šestih mesecev dokaže, da opravlja samostojno dejavnost, pridobi dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo najmanj petih let. Po potrebi se lahko šestmesečno obdobje podaljša za največ dva meseca, če obstaja dejanska verjetnost, da bo predložil takšen dokaz.

Člen 32

Samozaposleni obmejni delavci

1. Samozaposleni obmejni delavec je državljan pogodbenice z rednim prebivališčem na obmejnih območjih Švice ali katere od sosednjih držav, ki opravlja samostojno dejavnost na obmejnih območjih druge pogodbenice in se praviloma vsak dan ali vsaj enkrat na teden vrača v kraj glavnega prebivališča. Za namene tega sporazuma so obmejna območja tista območja, ki so opredeljena v sporazumih o gibanju na obmejnih območjih, sklenjenih med Švico in njenimi sosedami.

2. Državljan pogodbenice, ki želi kot obmejni delavec opravljati samostojno dejavnost na obmejnih območjih Švice ali katere od njenih sosednjih držav, dobi vnaprej začasno dovoljenje z veljavnostjo šestih mesecev. Če pristojnim nacionalnim organom pred iztekom teh šestih mesecev dokaže, da opravlja samostojno dejavnost, pridobi posebno dovoljenje z veljavnostjo najmanj petih let. Po potrebi se lahko šestmesečno obdobje podaljša za največ dva meseca, če obstaja dejanska verjetnost, da bo predložil takšen dokaz.

3. Posebna dovoljenja veljajo na celotnem obmejnem območju države, ki jih je izdala.

Člen 33

Pravica samozaposlenih oseb do vrnitve

1. Samozaposlena oseba, ki je imela dovoljenje za prebivanje, veljavno najmanj pet let, in je zapustila državo gostiteljico, ima pravico do novega dovoljenja v šestih letih od datuma odhoda, če je v državi gostiteljici že prej neprekinjeno delala tri leta in pristojnim nacionalnim organom dokaže, da je zmožna opravljati gospodarsko dejavnost.

2. Samozaposleni obmejni delavec ima pravico do novega posebnega dovoljenja v šestih letih od izteka prejšnje dejavnosti, ki jo je opravljal neprekinjeno štiri leta, če pristojnim nacionalnim organom dokaže, da je zmožen opravljati gospodarsko dejavnost.

3. Mladi, ki so zapustili ozemlje pogodbenice, potem kot so tam prebivali najmanj pet let pred svojim 21. letom, imajo štiri leta pravico, da se vrnejo v to državo in opravljajo gospodarsko dejavnost.

Člen 34

Poklicna in geografska mobilnost samozaposlenih oseb

Posebna dovoljenja, izdana samozaposlenim obmejnim delavcem, jim dajejo pravico do poklicne in geografske mobilnosti na vseh obmejnih območjih Švice ali njenih sosednjih držav. Vnaprej izdana začasna šestmesečna dovoljenja za prebivanje (za obmejne delavce posebna dovoljenja) jim dajejo pravico samo do geografske mobilnosti.

▼M3

PRILOGA I

PREHODNI UKREPI O NAKUPU ZEMLJIŠČ IN SEKUNDARNIH PREBIVALIŠČ

1. Češka

(a) Češka lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami glede pridobitve sekundarnih prebivališč s strani švicarskih državljanov, ki ne prebivajo na Češkem, in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in nimajo sedeža, podružnice ali predstavniške agencije na češkem ozemlju.

(b) Češka lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami o ureditvi lastninskih razmerij na zemljiščih in na kmetijskem premoženju ter iz Zakona št. 95/1999 Sb. o pogojih za prenos kmetijskih zemljišč in gozdov iz državne lastnine v lastnino drugih subjektov glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo, ki nimajo sedeža ali niso registrirane na Češkem. Brez poseganja v določbe te točke 1 se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa Protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot državljane tretjih držav.

(c) Za samozaposlene kmete, ki so švicarski državljani in želijo imeti sedež ter prebivati na Češkem, ne veljajo določbe pod (b) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za češke državljane.

(d) V tretjem letu od dne pristopa Češke k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

(e) Če Češka med prehodnim obdobjem uvede pogoje za pridobitev nepremičnin na Češkem s strani nerezidentov, ti pogoji temeljijo na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med češkimi in švicarskimi državljani.

(f) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Češkem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Češke odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

2. Estonija

(a) Estonija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz zakonodaje, ki velja v času podpisa tega protokola, glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, niso registrirane niti nimajo lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Estoniji. V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot državljane tretjih držav. V skladu s to zakonodajo je Estonija 12. februarja 2003 sprejela Zakon o omejitvah pri pridobitvi nepremičnin in spremembe Zakona o zemljiški reformi.

(b) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje in prebivati v Estoniji in ki so vsaj tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost v Estoniji, ne veljajo določbe pod (a) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za estonske državljane.

(c) Tretje leto po pristopu k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija“) Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno po (a), skrajša ali konča.

(d) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči v Estoniji prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Estonije odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

3. Ciper

Ciper lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani svojo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih prebivališč, kot je bila v veljavi na dan 31. decembra 2000.

V skladu z Zakonom o pridobitvi nepremičnega premoženja (tujci) (CAP. 109) in Zakoni 52/69, 55/72 ter 50/90 morajo tujci za pridobitev nepremičnin na Cipru pridobiti soglasje Ministrskega sveta. Ministrski svet je okrajne uradnike pooblastil, da izdajajo soglasja v njegovem imenu. V primeru, da velikost zadevne nepremičnine presega 2 donuma (1 donum = 1 338 m2), se soglasje lahko pridobi samo za sledeče namene:

(a) primarno ali sekundarno prebivališče, ki ne presega 3 donumov,

(b) poslovne ali trgovske prostore,

(c) gospodarske panoge, ki se štejejo kot koristne za ciprsko gospodarstvo.

Zgoraj omenjeni zakon je bil spremenjen z „Zakonom o pridobitvi nepremičnega premoženja (tujci) (sprememba) iz leta 2003, N. 54(I)/2003“. V novem zakonu niso za državljane EU in podjetja, registrirana v EU, predvidene nikakršne omejitve glede pridobivanja nepremičnin, povezanih s primarnim prebivališčem in tujimi neposrednimi naložbami, ali glede pridobitve nepremičnin s strani nepremičninskih posrednikov iz EU ali podjetij za razvoj zemljišč. V zvezi s pridobivanjem sekundarnih prebivališč pa zakon določa, da državljani EU brez stalnega prebivališča na Cipru in v EU registrirana podjetja brez sedeža, osrednje uprave ali glavnega kraja poslovanja na Cipru pet let po pristopu Cipra k EU ne morejo pridobivati nepremičnin z namenom uporabe za sekundarno prebivališče brez predhodnega dovoljenja Ministrskega sveta, ki je pooblastilo za izdajanje teh dovoljenj prenesel na okrajne uradnike, kot je navedeno zgoraj.

4. Latvija

(a) Latvija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o dopolnitvah zakona o privatizaciji zemljišč na podeželju (v veljavi od 14. aprila 2003) glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov članic in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, niso registrirane niti nimajo lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Latviji. V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot državljana tretjih držav.

(b) Pred koncem tretjega leta od dne pristopa k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

(c) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči v Latviji prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Latvije odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

5. Litva

(a) Litva lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz zakonodaje, ki velja v času podpisa tega protokola, glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, niso registrirane niti nimajo lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Litvi. V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot državljana tretjih držav. V skladu s to zakonodajo švicarski državljani in pravne osebe kot tudi organizacije, ustanovljene v Švici, ki so brez statusa pravne osebe, vendar pa imajo v skladu s švicarskimi zakoni civilno sposobnost, ne ne morejo pridobiti kmetijskih zemljišč in gozdov pred potekom 7-letnega prehodnega obdobja, kot je določeno v Pogodbi o pristopu Republike Litve k Evropski uniji.

(b) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje in prebivati v Litvi in ki so vsaj tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost v Litvi, ne veljajo določbe pod (a) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za litovske državljane.

(c) V tretjem letu od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

(d) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči v Litvi prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Litve odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

6. Madžarska

(a) Madžarska lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi Zakon LV (55/1994) ) o kmetijskih zemljiščih s spremembami glede pridobitve sekundarnih bivališč.

(b) Za švicarske državljane, ki so najmanj štiri leta neprekinjeno zakonito prebivali na Madžarskem, ne veljajo določbe pod (a) ali kakršna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za madžarske državljane. Med prehodnim obdobjem Madžarska uporablja postopke dovoljenja za pridobitev sekundarnih prebivališč, ki temeljijo na objektivnih, trajnih, transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med švicarskimi državljani, ki prebivajo na Madžarskem.

(c) Madžarska lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi prepovedi Zakona LV (55/1994) o kmetijskih zemljiščih s spremembami glede pridobitve kmetijskih zemljišč s strani fizičnih oseb, ki ne prebivajo ali niso državljani Madžarske, ali s strani pravnih oseb.

(d) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje ter so na Madžarskem tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost, ne veljajo določbe pod (c) ali kakršna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za madžarske državljane.

(e) V tretjem letu od dne pristopa k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (c), skrajša ali konča.

(f) Če Madžarska med prehodnim obdobjem uporablja postopke dovoljenja za pridobitev kmetijskih zemljišč, ti postopki temeljijo na objektivnih, trajnih, transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko.

(g) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Madžarskem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Madžarske odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

7. Malta

Nakup nepremičnin na malteških otokih ureja Zakon o nepremičnem premoženju (pridobitev s strani nerezidentov) (Poglavje 246). Ta zakon določa, da:

(1) Švicarski državljan lahko na Malti kupi nepremičnino za namene prebivališča (ne nujno primarnega), pod pogojem, da ista oseba nima v lasti drugega prebivališča na Malti. Za takšen nakup ni potrebno, da bi imela oseba pravico do prebivanja na Malti, pač pa je potrebno dovoljenje, katerega (z redkimi izjemami, ki jih določa zakonodaja) izdaje ni mogoče zavrniti, če vrednost nepremičnine presega ustrezni letno indeksiran znesek (trenutno 30 000 MTL za stanovanje in 50 000 MTL za hišo). (2) Švicarski državljan si lahko v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo kadar koli izbere primarno prebivališče na Malti. Če zapusti Malto, švicarskemu državljanu ni naložena nikakršna obveznost, da proda lastnino, ki jo je pridobil kot primarno prebivališče. (a)

(b) Švicarski državljani, ki kupijo nepremičnine v posebnih območjih, določenih v Zakonu (običajno so to območja, ki so del projektov za oživljanje mest), ne potrebujejo za takšen nakup nobenih dovoljenj, niti niso omejeni glede števila, uporabe ali vrednosti takih nepremičnin.

8. Poljska

(a) Poljska lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo, ki velja v času podpisa tega protokola glede pridobitve sekundarnih bivališč. V skladu s to zakonodajo mora švicarski državljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremičnin s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil spremenjen.

(b) Za švicarske državljane, ki so štiri leta zakonito neprekinjeno prebivali na Poljskem, glede pridobitve sekundarnih prebivališč ne veljajo določbe pod (c) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za poljske državljane.

(c) Poljska lahko dvanajst let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov. V nobenem primeru se švicarskega državljana ali pravnih oseb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo, glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola. V skladu s to zakonodajo mora švicarski državljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremičnin s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil spremenjen.

(d) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje ter so na Poljskem najmanj tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in imeli v zakupu zemljo kot fizične ali pravne osebe, glede nakupa kmetijskih zemljišč in gozdov od dne pristopa ne veljajo določbe pod (c) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za poljske državljane. V vojvodstvih Warmińsko-Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolnośląskie, Opolskie in Wielkopolskie se obdobje prebivanja in zakupa navedeno v prejšnjem stavku podaljša na sedem let. Obdobje zakupa pred nakupom zemljišča se izračunava posamično za vsakega švicarskega državljana, ki je imel na Poljskem v zakupu zemljišče, od overjenega datuma prvotne pogodbe o zakupu. Samozaposleni kmetje, ki so imeli v zakupu zemljišča kot pravne in ne kot fizične osebe, lahko prenesejo pravice pravne osebe iz pogodbe o zakupu nase kot na fizične osebe. Za izračun obdobja zakupa pred pridobitvijo pravice do nakupa se upošteva obdobja zakupa kot pravne osebe. Pogodbe o zakupu, ki jih sklenejo fizične osebe, se lahko retroaktivno opremijo z overjenim datumom in upošteva se celotno obdobje zakupa iz overjenih pogodb. Samozaposlenim kmetom se ne predpiše nikakršnega roka za spremembo obstoječih pogodb o zakupu v pogodbe, sklenjene s strani fizičnih oseb ali v pisne pogodbe z overjenim datumom. Postopek za spremembo pogodb o zakupu je transparenten in nikakor ne pomeni dodatne ovire.

(e) V tretjem letu od dne pristopa k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Svet lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

(f) Med prehodnim obdobjem Poljska uporablja postopek dovoljenja, ki ga določa zakon, in ki bo zagotavljal, da podeljevanje dovoljenj za pridobitev nepremičnin na Poljskem temelji na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko.

9. Slovenija

(a) Če se do konca največ sedemletnega obdobja od dne pristopa Slovenije k EU pojavijo resne težave na trgu nepremičnin, ki bi utegnile trajati dlje časa, ali ki bi lahko resno poslabšale razmere na trgu nepremičnin na določenem območju, lahko Slovenija zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov, da bi nastale razmere na trgu nepremičnin popravila.

(b) Na prošnjo Slovenije Skupni odbor po hitrem postopku določi zaščitne ukrepe, ki so po njegovem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in način njihovega izvajanja.

(c) V resnih težavah na trgu nepremičnin in na izrecno zahtevo Slovenije Skupni odbor odloči v petih delovnih dneh po prejemu prošnje, ki so ji priloženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se uporabljajo takoj in upoštevajo interese vseh zadevnih strank.

(d) Ukrepi, dovoljeni na podlagi (b), lahko vsebujejo odstopanja od pravil tega sporazuma le v obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev iz (a).

10. Slovaška

(a) Slovaška lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani nerezidentov. V skladu s to zakonodajo nerezident lahko pridobi lastninsko pravico na nepremičnini na Slovaškem, z izjemo kmetijskih zemljišč in gozdov. Nerezident ne more pridobiti lastninske pravice na nepremičnini, katere pridobivanje je omejeno s posebno določbo Zakona o zunanji trgovini št. 202/1995 s spremembami.

(b) V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot državljane tretjih držav.

(c) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje ter so na Slovaškem tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost, ne veljajo določbe iz (b) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za slovaške državljane.

(d) Pred iztekom tretjega leta od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje iz (a) skrajša ali konča.

(e) Če Slovaška med prehodnim obdobjem uvede postopke dovoljenja za pridobitev nepremičnin na Slovaškem s strani nerezidentov, ti postopki temeljijo na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med državljani Slovaške in Švice.

(f) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Slovaškem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Komisija na zahtevo Slovaške odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

▼M7

PRILOGA II

KOORDINACIJA SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI

Člen 1

1. Pogodbenici se dogovorita, da bosta v zvezi s koordinacijo sistemov socialne varnosti med seboj uporabljali zakonodajo Evropske unije, ki je navedena, kot je bila spremenjena, v oddelku A te priloge, oziroma pravila, enakovredna pravilom iz navedene zakonodaje.

2. Pojem „država(-e) članica(-e)“, ki ga vsebuje zakonodaja iz oddelka A te priloge, se razume tako, da poleg držav, ki jih zajemajo ustrezna zakonodaja Evropske unije, vključuje tudi Švico.

Člen 2

1. Za namene uporabe določb te priloge bosta pogodbenici ustrezno upoštevali zakonodajo Evropske unije, navedeno v oddelku B te priloge.

2. Za namene uporabe določb te priloge se bosta pogodbenici seznanili z zakonodajo Evropske unije, navedeno v oddelku C te priloge.

Člen 3

1. Posebne določbe, ki se nanašajo na prehodne ureditve v zvezi z zavarovanjem za primer brezposelnosti za državljane nekaterih držav članic Evropske unije, ki imajo švicarsko dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo manj kot eno leto, v zvezi s švicarskimi dodatki za osebe, ki potrebujejo pomoč, in v zvezi z dajatvami v okviru sistema poklicnega zavarovanja glede pokojnin za starost, preživele osebe in invalidnost, so opredeljene v protokolu k tej prilogi.

2. Protokol je sestavni del te priloge.

ODDELEK A: REFERENČNA ZAKONODAJA

1. Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti ( 11 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 988/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog ( 12 ). Za namene tega sporazuma se Uredba (ES) št. 883/2004 prilagodi, kot sledi: (a) oddelku I Priloge I se doda naslednje: „Švica Zakonodaja kantona v zvezi s predujmi preživnin na podlagi odstavka 2 člena 131 in odstavka 2 člena 293 Zveznega civilnega zakona.“; (b) oddelku II Priloge I se doda naslednje: „Švica Dodatki ob rojstvu in posvojitvi otroka v skladu z ustrezno zakonodajo kantona, ki temeljijo na odstavku 2 člena 3 Zveznega zakona o družinskih dodatkih.“; (c) Prilogi II se doda naslednje: „Nemčija–Švica (a) Konvencija o socialni varnosti z dne 25. februarja 1964, kakor je bila spremenjena z dopolnilnima konvencijama št. 1 z dne 9. septembra 1975 in št. 2 z dne 2. marca 1989: (i) točka 9b, odstavek 1, št. 1–4 Končnega protokola (veljavna zakonodaja in pravica do zdravstvenih storitev za prebivalce nemške eksklave Büsingen); (ii) točka 9e, odstavek 1(b), prvi, drugi in četrti stavek Končnega protokola (dostop do prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja v Nemčiji s premestitvijo v Nemčiji). (b) Konvencija o zavarovanju za primer brezposelnosti z dne 20. oktobra 1982, kakor je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 22. decembra 1992: (i) člen 8(5), Nemčija (okrožje Büsingen) k stroškom dejanskih mest pri ukrepih spodbujanja zaposlovanja za delavce, ki so predmet te določbe, prispeva znesek, enakovreden prispevku kantona v skladu s švicarsko zakonodajo. Španija–Švica Točka 17 Končnega protokola h Konvenciji o socialni varnosti z dne 13. oktobra 1969, kakor je bila spremenjena z Dopolnilno konvencijo z dne 11. junija 1982. Osebe, ki so zavarovane v okviru španskega sistema zavarovanja, so na podlagi te določbe izvzete iz zahteve po vključitvi v švicarski sistem zdravstvenega zavarovanja. Italija–Švica Člen 9(1) Konvencije o socialni varnosti z dne 14. decembra 1962, kakor je bil spremenjen z Dopolnilno konvencijo št. 1 z dne 18. decembra 1963, Dopolnilnim sporazumom z dne 4. julija 1969, Dodatnim protokolom z dne 25. februarja 1974 in Dopolnilnim sporazumom št. 2 z dne 2. aprila 1980.“; (d) Prilogi IV se doda naslednje: „Švica“; (e) delu 1 Priloge VIII se doda naslednje: „Švica Vsi zahtevki za starostne pokojnine, pokojnine preživelih oseb in invalidske pokojnine v okviru osnovnega zavarovanja (Zvezni zakon o zavarovanju za starost in preživele osebe ter Zvezni zakon o invalidskem zavarovanju) kot tudi zakonske starostne pokojnine v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).“; (f) delu 2 Priloge VIII se doda naslednje: „Švica Pokojnine za starost, preživele osebe in invalidnost v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).“; (g) delu II Priloge IX se doda naslednje: „Švica Pokojnine za preživele osebe in invalidnost v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).“; (h) Prilogi X se doda naslednje: „Švica 1. Dodatne dajatve (Zvezni zakon o dodatnih dajatvah z dne 19. marca 1965) in podobne dajatve, ki jih predvideva zakonodaja kantona. 2. Pokojnine v primeru težkih socialnih razmer v okviru invalidskega zavarovanja (člen 28, pododstavek 1a Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju z dne 19. junija 1959, kakor je bil spremenjen 7. oktobra 1994). 3. Mešane dajatve v primeru brezposelnosti, za katere se ne plačujejo prispevki, kakor predpisuje zakonodaja kantona. 4. Izredne invalidske pokojnine, za katere se ne plačujejo prispevki, namenjene invalidnim osebam (člen 39 Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju z dne 19. junija 1959), za katere se pred nastopom njihove nezmožnosti za delo ni uporabljala švicarska zakonodaja na podlagi dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba.“; (i) Prilogi XI se doda naslednje: „Švica 1. Člen 2 Zveznega zakona o zavarovanju za starost in preživele osebe in člen 1 Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju, ki urejata prostovoljno zavarovanje v teh zavarovalnih panogah za švicarske državljane s stalnim prebivališčem v državah, ki niso predmet tega sporazuma, se uporabljata za osebe, ki ne prebivajo v Švici in so državljani drugih držav, za katere se uporablja ta sporazum, ter za begunce in osebe brez državljanstva, ki prebivajo na ozemlju teh držav, pri čemer so bile te osebe vključene v sistem prostovoljnega zavarovanja najpozneje eno leto po datumu, ko niso bile več krite z zavarovanjem za starost, preživele osebe ali invalidnost po neprekinjeni zavarovalni dobi najmanj petih let. 2. Kadar oseba ni več zavarovana v okviru švicarskega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost po neprekinjeni zavarovalni dobi najmanj petih let, ima še vedno pravico do nadaljnjega zavarovanja ob soglasju delodajalca, če v državi, za katero se ta sporazum ne uporablja, dela za delodajalca iz Švice in če predloži vlogo v ta namen v šestih mesecih od datuma prekinitve zavarovanja. 3. Obvezno zavarovanje v okviru švicarskega zdravstvenega zavarovanja in možne izjeme (a) Švicarske pravne določbe, ki urejajo obvezno zdravstveno zavarovanje, se uporabljajo za naslednje osebe, ki nimajo stalnega prebivališča v Švici: (i) osebe, za katere se uporabljajo švicarske pravne določbe iz naslova II Uredbe; (ii) osebe, za katere bo Švica nosila stroške dajatev v skladu s členi 24, 25, 26 Uredbe; (iii) osebe, ki prejemajo švicarske dajatve iz naslova zavarovanja za primer brezposelnosti; (iv) družinski člani oseb, navedenih pod (i) in (iii), kot tudi zaposlenih ali samozaposlenih oseb, ki stalno prebivajo v Švici in so zavarovane v okviru švicarskega sistema zdravstvenega zavarovanja, razen če ti družinski člani prebivajo v eni od naslednjih držav: Danska, Španija, Madžarska, Portugalska, Švedska ali Združeno kraljestvo; (v) družinski člani oseb, navedenih pod (i) in (iii), ali upokojenca, ki stalno prebiva v Švici in je zavarovan v okviru švicarskega sistema zdravstvenega zavarovanja, razen če ti družinski člani prebivajo v eni od naslednjih držav: Danska, Portugalska, Švedska ali Združeno kraljestvo. Kot družinski člani se štejejo tiste osebe, ki so opredeljene kot družinski člani po zakonodaji države stalnega prebivališča. (b) Osebe, navedene pod (a), so lahko na podlagi zahtevka oproščene obveznega zavarovanja, če in v kolikor stalno prebivajo v eni od naslednjih držav in lahko dokažejo, da so upravičene do kritja v primeru bolezni: Nemčija, Francija, Italija, Avstrija in, za osebe, navedene pod (a) (iv) in (v), Finska, ter za osebe, navedene pod (a)(ii), Portugalska. Ta zahtevek (aa) mora biti predložen v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti obveznosti sklenitve zavarovanja v Švici. Če je v utemeljenih primerih zahtevek predložen po tem roku, oprostitev začne veljati po nastopu obveznosti zavarovanja; (bb) velja za vse družinske člane, ki prebivajo v isti državi. 4. Kadar je oseba, za katero se uporabljajo švicarske pravne določbe iz naslova II Uredbe, na podlagi uporabe člena 3(b) predmet pravnih določb druge države članice, ki je vključena v ta sporazum, za namene zavarovanja za primer bolezni, potem si stroške teh storitev za nepoklicne nesreče enakomerno delita švicarska zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni ter pristojna ustanova zdravstvenega zavarovanja, če ima oseba pravico do storitev obeh ustanov. Švicarska zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni bo v primeru poklicnih nesreč, nesreč na poti v službo ali poklicnih bolezni nosila vse stroške, četudi je oseba upravičena do dajatev s strani organa zdravstvenega zavarovanja v državi stalnega prebivališča. 5. Osebe, ki v Švici delajo, vendar v tej državi ne prebivajo, in imajo zakonsko zavarovalno kritje v svoji državi stalnega prebivališča v skladu s točko 3(b), pa tudi njihovi družinski člani, lahko med začasnim bivanjem v Švici koristijo določbe člena 19 Uredbe. 6. Za uporabo členov 18, 19, 20 in 27 Uredbe v Švici bo pristojna zavarovalnica krila vse zaračunane stroške. 7. Obdobja zavarovanja za dnevna nadomestila, dopolnjena v okviru zavarovalnega sistema druge države, za katero se uporablja ta sporazum, se upoštevajo zaradi zmanjšanja ali zvišanja morebitne rezerve zavarovanja za dnevna nadomestila v primeru materinstva ali bolezni, če se oseba zavaruje pri švicarski zavarovalnici v treh mesecih od prenehanja zavarovalnega kritja v drugi državi. 8. Kadar je oseba, ki je bila redno zaposlena ali samozaposlena v Švici in je s svojo dejavnostjo pokrivala svoje življenjske potrebe, morala zaradi nezgode ali bolezni svojo dejavnost opustiti in zanjo ne velja več švicarska zakonodaja o invalidskem zavarovanju, se šteje, da je ta oseba zavarovana s tem zavarovanjem za pridobitev pravice do rehabilitacijskih ukrepov do začetka izplačevanja invalidske pokojnine in za obdobje izvajanja teh ukrepov, pod pogojem da ni začela opravljati nove dejavnosti zunaj Švice.“

2. Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti ( 13 ). Za namene tega sporazuma se Uredba (ES) št. 987/2009 prilagodi, kot sledi: Prilogi 1 se doda naslednje: „Dogovor med Švico in Francijo z dne 26. oktobra 2004 o določitvi posebnih postopkov za povračilo dajatev zdravstvenega varstva Dogovor med Švico in Italijo z dne 20. decembra 2005 o določitvi posebnih postopkov za povračilo dajatev zdravstvenega varstva“;

3. Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti ( 14 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 592/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 ) in kot se je uporabljala med Švico in državami članicami pred začetkom veljavnosti tega sklepa; in pri sklicih nanjo v uredbah (ES) št. 883/2004 ali (ES) št. 987/2009, oziroma kadar so se zadevni primeri zgodili v preteklosti.

4. Uredba Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti ( 16 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 120/2009 ( 17 ) in kot se je uporabljala med Švico in državami članicami pred začetkom veljavnosti tega sklepa; ter pri sklicih nanjo v uredbah (ES) št. 883/2004 ali (ES) št. 987/2009, oziroma kadar so se zadevni primeri zgodili v preteklosti.

5. Direktiva Sveta 98/49/ES z dne 29. junija 1998 o zaščiti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja zaposlenih in samozaposlenih oseb, ki se gibljejo v Skupnosti ( 18 ).

ODDELEK B: ZAKONODAJA, KI JO POGODBENICE USTREZNO UPOŠTEVAJO

1. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 19 ).

2. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države ( 20 ).

3. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A3 z dne 17. decembra 2009 o seštevanju neprekinjenih dob napotitve, dopolnjenih v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 21 ).

4. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 22 ).

5. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev ( 23 ).

6. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti ( 24 ).

7. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti ( 25 ).

8. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H3 z dne 15. oktobra 2009 o datumu, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev iz člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 26 ).

9. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H4 z dne 22. decembra 2009 o sestavi in načinih dela Revizijskega odbora Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti ( 27 ).

10. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H5 z dne 18. marca 2010 o sodelovanju v boju proti goljufijam in napakam v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 883/2004 in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 987/2009 o koordinaciji sistemov socialne varnosti ( 28 ).

11. Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe ( 29 ).