2005R0092 — SL — 18.11.2006 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 92/2005 z dne 19. januarja 2005 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 glede načinov odstranjevanja oziroma uporabe živalskih stranskih proizvodov in spremembi Priloge VI glede predelave v bioplin in predelave topljenih maščob (Besedilo velja za EGP) (UL L 019, 21.1.2005, p.27)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 92/2005

z dne 19. januarja 2005

o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 glede načinov odstranjevanja oziroma uporabe živalskih stranskih proizvodov in spremembi Priloge VI glede predelave v bioplin in predelave topljenih maščob

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi ( 1 ), in zlasti člena 4(2)(e), člena 5(2)(g), člena 6(2)(i) in člena 32(1) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 1774/2002 določa pravila o načinih odstranjevanja in uporabe živalskih stranskih proizvodov. Določa tudi možnosti dodatnih načinov odstranjevanja in uporabe živalskih stranskih proizvodov, katerih uporaba bo odobrena po posvetu z ustreznim znanstvenim odborom. (2) Znanstveni usmerjevalni odbor (SSC) je 10. in 11. aprila 2003 izdal mnenje o šestih alternativnih metodah predelave za varno obdelavo in odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov. V skladu s tem mnenjem se šteje za varne pod določenimi pogoji pet postopkov odstranjevanja in/ali uporabe snovi kategorij 2 in 3. (3) SSC je 10. in 11. aprila 2003 izdal končno mnenje in poročilo o obdelavi živalskih odpadkov z visokimi temperaturami in z visokotlačno alkalno hidrolizo ter navodila o možnostih uporabe alkalne hidrolize in o tveganjih pri odstranjevanju snovi kategorij 1, 2 in 3 s tem postopkom. (4) Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je 26. in 27. novembra 2003 izdala mnenje o postopku visokotlačne hidrolize v bioplin (HPHB) z navodili o možnostih uporabe tega postopka in o tveganjih pri odstranjevanju snovi kategorije 1 s tem postopkom. (5) Skladno z mnenjema SSC bi lahko tako bilo poleg metod predelave, ki jih že predvideva Uredba (ES) št. 1774/2002, odobrenih še pet alternativnih postopkov za odstranjevanje in/ali uporabo živalskih stranskih proizvodov. Primerno je določiti tudi pogoje za uporabo teh postopkov. (6) Komisija je od nekaterih predlagateljev postopkov zahtevala še dodatne podatke o varnosti njihovih postopkov predelave in odstranjevanja snovi kategorije 1. Te podatke je treba pravočasno predložiti v ocenitev Evropski agenciji za varno hrano. (7) Dokler le-ta postopkov ne oceni, je primerno, da se ob upoštevanju mnenj SSC, da je loj glede TSE varen, zlasti če je kuhan pod tlakom in so mu s filtriranjem odstranjene netopne nečistoče, odobri enega od postopkov predelave živalskih maščob v biodizel pod strogimi pogoji tudi za predelavo in odstranjevanje večine snovi kategorije 1, z izjemo najbolj tveganih. V tem primeru mora biti jasno, da je lahko v predelavo in odstranjevanje vključeno tudi pridobivanje bioenergije. (8) Odobritev in izvajanje takšnih alternativnih načinov ne sme posegati v ostalo zakonodajo EU, še posebej ne v okoljsko zakonodajo, zato je treba izvajati pogoje obratovanja, ki jih določa ta uredba, kjer je to primerno, v skladu s členom 6(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/76/ES z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov ( 2 ). (9) Učinkovitost odobrenih postopkov predelave živalskih stranskih proizvodov kategorije 1 je treba skupaj z njihovo varnostjo za zdravje živali in javno zdravje dokazati pristojnim organom v prvih dveh letih po začetku izvajanja postopka v vsaki zadevni državi članici s testiranjem v poskusnem obratu, kar predstavlja dopolnilni nadzorni ukrep k rednemu spremljanju parametrov predelave. (10) Zaradi odobritve predelave živalskih stranskih proizvodov kategorije 1 je primerno spremeniti poglavji II in III Priloge VI Uredbe (ES) št. 1774/2002. (11) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Obdelava in odstranjevanje snovi kategorije 1

▼M1

1. Dovoli se uporaba postopka alkalne hidrolize, kot je opredeljen v Prilogi I, postopka visokotlačne hidrolize v bioplin, kot je opredeljen v Prilogi III, postopka poizvodnje biodizla, kot je opredeljen v Prilogi IV, in postopka sežiganja živalskih maščob v termo napravah za segrevanje, kot je opredeljen v Prilogi VI, in jih lahko odobri pristojni organi za obdelavo in odstranjevanje snovi kategorije 1.

2. Pristojni organ lahko odobri uporabo drugih postopkovnih parametrov za to fazo postopka proizvodnje biodizla v skladu s točko 1(b)(i) Priloge IV in za fazo postopka sežiganja živalskih maščob v termo napravah za segrevanje v skladu s točko 1(c)(i) Priloge VI, če ti parametri zagotavljajo enako zmanjšanje tveganja za zdravje ljudi in živali.

▼M2

Člen 2

Odobritev, obdelava in uporaba ali odstranjevanje snovi kategorije 2 ali 3

1. Odobreni so naslednji postopki in jih pristojni organ lahko dovoli za obdelavo in uporabo ali odstranjevanje snovi kategorije 2 ali 3:

(a) postopek alkalne hidrolize, kot je opredeljen v Prilogi I;

(b) postopek visokotlačne visokotemperaturne hidrolize, kot je opredeljen v Prilogi II;

(c) postopek visokotlačne hidrolize v bioplin, kot je opredeljen v Prilogi III;

(d) postopek proizvodnje biodizla, kot je opredeljen v Prilogi IV;

(e) Brookesov postopek uplinjanja, kot je opredeljen v Prilogi V; ter

(f) sežig živalskih maščob v termo napravah za segrevanje, kot je opredeljen v Prilogi VI.

Postopek toplotno-mehanske obdelave za proizvodnjo biogoriva, kot je opredeljen v Prilogi VII, je odobren in ga pristojni organ lahko dovoli za obdelavo in odstranjevanje gnoja in vsebine prebavnega trakta ter snovi kategorije 3.

2. Pristojni organ lahko dovoli uporabo drugih parametrov postopka pod pogojem, da taki parametri zagotavljajo enakovredno zmanjšanje tveganj za zdravje ljudi in živali, za stopnje:

(a) proizvodnje biodizla, kot je opredeljen v Prilogi IV, točki 1(b)(i); ter

(b) postopka sežiga živalskih maščob v termo napravah za segrevanje, kot je opredeljen v Prilogi VI, točki 1(c)(i).

▼B

Člen 3

Pogoji za izvajanje postopkov, definiranih v ►M2 Priloge ◄

Pristojni organ po odobritvi postopka odobri obrate, ki lahko izvajajo enega od postopkov, opisanih v ►M2 priloge ◄ , če ti obrati izpolnjujejo tehnične zahteve in parametre iz ustrezne priloge ter pogoje, določene v Uredbi (ES) št. 1774/2002, kar pa ne velja za tehnične zahteve in parametre, določene v tej uredbi, ki se nanašajo na druge postopke. V ta namen mora odgovorna oseba obrata pristojnemu organu dokazati, da obrat izpolnjuje vse tehnične zahteve in parametre, določene v ustrezni prilogi.

Člen 4

Označevanje in nadaljnje odstranjevanje ali uporaba pridobljenih snovi

▼M1

1. Pridobljene snovi, razen biodizla, proizvedenega v skladu s Prilogo IV, se trajno označi z vonjem, kjer je tehnično izvedljivo, v skladu s točko 8 poglavja I Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1774/2002.

▼B

Vendar takšno označevanje ni potrebno v primerih, ko so stranski proizvodi, ki se predelujejo, izključno snovi kategorije 3 in ko pridobljene snovi niso namenjene odstranjevanju kot odpadek.

2. Snovi, pridobljene v obdelavi snovi kategorije 1, se odstranijo kot odpadek:

(a) s sežiganjem ali sosežiganjem v skladu z določbami Direktive 2000/76/ES o sežiganju odpadkov;

(b) z zakopavanjem na odlagališču, odobrenem z Direktivo Sveta 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih ( 3 ); ali

(c) z nadaljnjo predelavo v obratu za proizvodnjo bioplina in z odstranjevanjem presnovnih ostankov, kot je predvideno v točkah (a) ali (b).

▼M2

Vendar se snovi, ki nastanejo pri postopku proizvodnje biodizla, kot je opredeljeno v Prilogi IV, sežgejo.

▼B

3. Snovi, pridobljene v obdelavi snovi kategorij 2 in 3, se:

(a) odstranijo kot odpadek, kot je predvideno v drugem odstavku;

(b) nadalje predelajo v derivate maščobe za uporabo, navedeno v členu 5(2)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 1774/2002, brez predhodne uporabe metod predelave 1 do 5; ali

(c) neposredno uporabijo, predelajo ali odstranijo, kot je predvideno v členu 5(2)(c)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1774/2002, brez predhodne uporabe metode predelave 1; ali

▼M2

(d) v primeru snovi, ki nastanejo pri postopku proizvodnje biodizla, kot je opredeljeno v Prilogi IV, se uporabijo za proizvodnjo tehničnih proizvodov.

▼B

4. Odpadki, kot so na primer gošča, vsebina filtrov, pepel ali presnovni ostanki, ki nastajajo pri proizvodnem postopku, se odstranijo, kot je predvideno v točkah (a) ali (b) odstavka 2.

▼M2 —————

▼B

Člen 5

Dodatni nadzor nad začetnim izvajanjem

1. Naslednje določbe se uporabljajo prvi dve leti izvajanja v vsaki državi članici naslednjih postopkov obdelave živalskih stranskih proizvodov iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1774/2002:

(a) alkalne hidrolize, kot je opredeljena v Prilogi I;

(b) visokotlačna hidroliza v bioplin, kot je opredeljena v Prilogi III; in

(c) proizvodnja biodizla, kot je opredeljena v Prilogi IV.

2. Upravljavec ali izvajalec postopka v vsaki državi članici pooblasti poskusni obrat, kjer bodo vsaj enkrat letno opravljeni testi za ponovno potrditev učinkovitosti postopka ob upoštevanju zdravja živali in javnega zdravja.

3. Pristojni organ zagotovi, da:

(a) se v poskusnem obratu opravijo ustrezni testi snovi, ki nastanejo v raznih fazah obdelave, kot so tekoči ali trdni ostanki, in vseh plinov, ki nastanejo med postopkom;

(b) uradni nadzor poskusnega obrata zajema tudi mesečne preglede obrata in preverjanje uporabljenih parametrov in pogojev predelave.

Ob koncu vsakega leta med tema dvema letoma pristojni organ poroča Komisiji o rezultatih nadzora in o vseh operativnih težavah, na katere je naletel.

Člen 6

Sprememba Priloge VI Uredbe (ES) št. 1774/2002

Poglavji II in III Priloge VI Uredbe (ES) št. 1774/2002 se spremenita:

1. Na koncu številke 4 točke B poglavja II se doda naslednji stavek: „Snovi, pridobljene v predelavi snovi kategorije 1, pa se lahko predelajo v obratu za pridobivanje bioplinov pod pogojem, da se je predelava izvedla v skladu z alternativno metodo, odobreno v skladu s členom 4(2)(e), in, če ni določeno drugače, je del te alternativne metode tudi proizvodnja bioplina, pridobljene snovi pa se odstranijo v skladu s pogoji, določenimi za to alternativno metodo.“

2. Na koncu poglavja III se doda naslednji stavek: „Za nadaljnjo predelavo živalskih maščob, pridobljenih iz snovi kategorije 1, pa se lahko uporabljajo ostali postopki pod pogojem, da so odobreni kot alternativna metoda s členom 4(2)(e).“

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporabnost

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se najkasneje od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

POSTOPEK ALKALNE HIDROLIZE

1. Alkalna hidroliza pomeni obdelavo živalskih stranskih proizvodov pod naslednjimi pogoji: (a) raztopina natrijevega hidroksida (NaOH) ali kalijevega hidroksida (KOH) (ali kombinacija obeh) se uporablja v količini, ki zagotavlja približno molarno ekvivalenco teži, vrsti in sestavi živalskih stranskih proizvodov, ki so namenjeni predelavi. V primeru visokega deleža maščob v živalskih stranskih proizvodih, ki nevtralizirajo baze, se dodatek baze prilagodi dejanski vsebnosti maščob v snovi; (b) živalski stranski proizvodi in alkalna mešanica se segrejejo do temperature sredice najmanj 150 °C pri (absolutnem) tlaku najmanj 4 barov: (i) neprekinjeno najmanj tri ure; (ii) neprekinjeno najmanj šest ur v primeru obdelave živalskih stranskih proizvodov iz člena 4(1)(a)(i) in (ii) Uredbe (ES) št. 1774/2002. Vendar se lahko snovi živalskega izvora iz člena 4(1)(a)(ii) se lahko predela v skladu s točko 1(b)(i) pod pogojem, da: — so bile živali ob zakolu mlajše od 24 mesecev, ali — so bile živali podvržene laboratorijskemu preskušanju na prisotnost TSE v skladu z Uredbo (ES) št. 999/2001, rezultati testiranja pa so bili negativni; ali (iii) neprekinjeno vsaj eno uro v primeru živalskih stranskih proizvodov, ki jih sestavljajo izključno snovi iz rib ali perutnine; (c) postopek poteka v serijah, snov v posodi pa se stalno premešava; (d) živalski stranski proizvodi se obdelujejo tako, da so istočasno izpolnjene zahteve za razmerje med časom, temperaturo in tlakom.

2. Živalski stranski proizvodi se postavijo v posodo iz jeklene zlitine. Izmerjene količine luga se dodajo bodisi v trdni obliki, bodisi kot raztopina, kot je navedeno v točki 1(a). Posoda se zapre, njena vsebina pa se segreje v skladu s točko 1(b). Fizična energija, ki nastane z neprestanim črpanjem, stalno premešava tekoče snovi v posodi, s čemer pospešuje proces predelave vse dokler tkivo ni raztopljeno, kosti in zobje pa zmehčani.

3. V nadaljevanju zgoraj opisane predelave se lahko pridobljene snovi predelajo v obratu za pridobivanje bioplinov, pod pogojem, da: (a) poteka v obratu za pridobivanje bioplinov predelava snovi iz člena 4(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1774/2002 in tam pridobljenih proizvodov na istem mestu in v zaprtem sistemu kot postopek, opisan v točkah 1 in 2 zgoraj; ▼M1 ————— ▼B (c) se bioplin hitro sežge pri temperaturi najmanj 900 °C, čemur sledi hitro ohlajanje („gašenje“).









PRILOGA II

POSTOPEK VISOKOTLAČNE VISOKOTEMPERATURNE HIDROLIZE

1. Visokotlačna visokotemperaturna hidroliza pomeni obdelavo živalskih stranskih proizvodov pod naslednjimi pogoji: (a) živalski stranski proizvodi se najmanj 40 minut neprekinjeno segrevajo do temperature sredice najmanj 180 °C pri (absolutnem) tlaku najmanj 12 barov, pri čemer poteka segrevanje s posrednim uvajanjem pare v biolitični reaktor; (b) postopek poteka v serijah, snov v posodi pa se stalno premešava; (c) živalski stranski proizvodi se obdelujejo tako, da so istočasno izpolnjene zahteve za razmerje med časom, temperaturo in tlakom.

2. Osnova tehnologije je visokotlačni visokotemperaturni parni reaktor. Pri visokih tlakih in temperaturah pride do pojava hidrolize, ki razbija dolge verige molekul organskih snovi na krajše verige. Živalski stranski proizvodi, vključno s celimi živalskimi trupi, se postavijo v posodo („biolitični reaktor“). Posoda se zapre, njena vsebina pa se segreje v skladu s točko 1(a). V ciklusu izsuševanja se uparjena voda kondenzira in se lahko uporabi za druge namene ali pa se zavrže. Vsak ciklus v reaktorju traja približno 4 ure.









PRILOGA III

POSTOPEK VISOKOTLAČNE HIDROLIZE V BIOPLIN

1. Postopek visokotlačne hidrolize v bioplin pomeni obdelavo živalskih stranskih proizvodov pod naslednjimi pogoji: (a) živalski stranski proizvodi se najprej predelajo ob uporabi metode predelave 1 v predelovalnem obratu, odobrenem z Uredbo (ES) št. 1774/2002; (b) temu postopku sledi obdelava razmaščene snovi pri temperaturi najmanj 220 °C najmanj 20 minut pri (absolutnem) tlaku najmanj 25 barov, pri čemer poteka segrevanje v dveh korakih, najprej z neposrednim vbrizgavanjem pare, temu pa sledi posredno segrevanje v koaksialnem izmenjevalniku toplote; (c) postopek poteka v serijah ali neprekinjeno, snov pa se stalno premešava; (d) živalski stranski proizvodi se obdelujejo tako, da so istočasno izpolnjene zahteve za razmerje med časom, temperaturo in tlakom; in (e) pridobljeno snov se zmeša z vodo in se brez prisotnosti zraka fermentira v reaktorju za pridobivanje bioplinov (predelava v bioplin).

2. V primeru obdelave živalskih stranskih proizvodov kategorije 1: (a) poteka celoten postopek na istem mestu in v zaprtem sistemu; ▼M1 b) bioplin, ki nastaja med postopkom, se hitro sežge v istem obratu pri najmanj 900 °C, čemur sledi hitro ohlajanje („gašenje“). ▼B

3. Postopek je namenjen predelavi snovi, ki pridejo iz običajnih kafilerij, v katerih uporabljajo metodo predelave 1. Te snovi se obdeluje v skladu s točko (1)(b), naknadno zmeša z vodo in podvrže fermentaciji v bioplin.









PRILOGA IV

POSTOPEK PROIZVODNJE BIODIZLA

1. Proizvodnja biodizla pomeni obdelavo maščobnih frakcij živalskih stranskih proizvodov (živalske maščobe) pod naslednjimi pogoji: (a) maščobne frakcije živalskih stranskih proizvodov se najprej predela: (i) z metodo predelave 1 iz poglavja III Priloge V Uredbe (ES) št. 1774/2002 za snovi kategorije 1 ali 2; in (ii) s katero koli od metod predelave 1 do 5 ali 7, v primeru snovi, pridobljenih iz rib, pa z metodo 6, iz poglavja III Priloge V Uredbe (ES) št. 1774/2002 za snovi kategorije 3; ▼M1 (b) predelana maščoba se nadalje predela ob uporabi ene od navedenih metod: (i) postopek, pri katerem se predelana maščoba loči od beljakovim in se odstranijo netopne nečistoče do ravni 0,15 utežnih %, potem pa se zanjo zahteva estrifikacijia in transestrifikacija. Za predelane maščobe iz snovi kategorije 3 estrifikacija ni zahtevana. Za postopek estrifikacije se pH z dodajanjem žveplene kisline (H2SO4) ali ekvivalentne kisline zniža pod 1, mešanica pa se dve uri med intenzivnim mešanjem segreva do 72 °C. Transestrifikacija se izvaja z zviševanjem pH na okrog 14 z uporabo kalijevega hidroksida ali ekvivalentnega luga pri 35 °C do 50 °C najmanj 15 do 30 minut. Transesterifikacija se izvede pod zgoraj opisanimi pogoji dvakrat ob uporabi vedno sveže bazične raztopine. Temu sledi rafinacija proizvodov, ki vključuje vakuumsko destilacijo pri 150 °C, proizvod le-te pa je biodizel; (ii) postopek, ki uporablja ekvivalentne postopkovne parametre, ki jih odobri pristojni organ. ▼M1 ————— ▼B

2. Živalska maščoba se predeluje za proizvodnjo biodizla, ki ga tvorijo metil estri maščobnih kislin. To se doseže s tem, da je maščoba podvržena esterifikaciji in /ali transesterifikaciji. Naknadna rafinacija proizvodov vključuje vakuumsko destilacijo, pri kateri se tvori biodizel, ki se uporablja kot gorivo.

▼M2 —————

▼B









PRILOGA V

BROOKESOV POSTOPEK UPLINJANJA

1. Brookesov postopek uplinjanja pomeni obdelavo živalskih stranskih proizvodov pod naslednjimi pogoji: (a) pozgorevalna komora je ogrevana z naravnim plinom; (b) primarna komora uplinjevalnika se napolni z živalskimi stranskimi proizvodi in vrata se zaprejo. Primarna komora nima gorilcev in je namesto s toplotnim prenosom ogrevana s prevajanjem toplote iz pozgorevalne komore, ki se nahaja pod njo. Zrak prihaja v primarno komoro samo skozi tri vstopne ventile, ki so vgrajeni na glavnih vratih, da povečuje učinkovitost procesa; (c) živalski stranski proizvodi se uparijo v kompleksne ogljikovodike, nastali plini pa potujejo iz primarne komore skozi ozko odprtino na vrhu zadnje stene do mešalnih in drobilnih con, kjer se razbijejo na sestavne elemente. Na koncu plini potujejo v pozgorevalno komoro, kjer se ob prebitku zraka sežgejo z naravnim plinom iz plinskega gorilca; (d) vsaka predelovalna enota ima za primer okvare gorilca ali ventilatorja dva gorilca in dva sekundarna zračna ventilatorja. Sekundarna komora je zasnovana tako, da omogoča minimalni zadrževalni čas dveh sekund pri temperaturi najmanj 950 °C pri vseh pogojih zgorevanja; (e) ko izstopni plini zapustijo drugo komoro, potujejo skozi barometrični dušilec na dnu ognjišča, ki jih ohlaja in redči z zrakom iz okolja, pri čemer ohranja stalen tlak v primarni in sekundarni komori; (f) postopek je zaključen po 24 urah in vključuje nalaganje, predelavo in ohlajanje snovi ter odstranjevanje pepela. Na koncu ciklusa se preostali pepel vakuumsko izsesa iz primarne komore v zaprte vreče, ki se pred odvozom iz obrata za njihovo odstranitev zapečatijo.

2. Postopek temelji na visokotemperaturnem izgorevanju pri prebitku kisika, pri čemer se organske snovi oksidirajo v CO2, NO2 in H2O. Serijski postopek se uporablja ob podaljšanju zadrževalnega časa za živalske stranske proizvode na okrog 24 ur. Izvor toplote je sekundarna komora, ogrevana z naravnim plinom, ki se nahaja pod primarno komoro (v kateri se nahaja tkivo, namenjeno predelavi). Plini, ki nastajajo med procesom zgorevanja, vstopajo v sekundarno komoro, kjer se nadalje oksidirajo. Plinski tok ima minimalni zadrževalni čas dve sekundi pri priporočeni temperaturi 950 stopinj Celzija. Nato plini potujejo skozi „barometrični dušilec“, kjer se mešajo z zrakom iz okolja.

3. Uplinjanje drugih snovi razen živalskih stranskih proizvodov ni dovoljeno.

▼M1









PRILOGA VI

SEŽIGANJE ŽIVALSKIH MAŠČOB V POSTOPKU TERMO NAPRAVE ZA SEGREVANJE

1. Sežiganje živalskih maščob vključuje predelavo maščobne frakcije, pridobljene iz živalskih stranskih proizvodov, pod naslednjimi pogoji: (a) Maščobna frakcija, pridobljena iz živalskih stranskih proizvodov, je najprej predelana ob uporabi: (i) predelovalne metode 1 v skladu s poglavjem III Priloge V k Uredbi (ES) št. 1774/2002 za snovi kategorije 1 in 2, če je maščobna frakcija namenjena sežigu v drugem obratu; ter (ii) katere koli predelovalne metode 1 do 5 ali 7 ali, v primerih, če so snovi proizvedene iz rib, predelovalne metode 6 v skladu s poglavjem III Priloge V k Uredbi (ES) št. 1774/2002 za snovi kategorije 1 in 2, namenjene sežigu znotraj istega obrata, in za snovi kategorije 3. (b) Maščobna frakcija je ločena od beljakovin, netopne nečistoče pa so odstranjene do ravni 0,15 utežnih %. (c) Po postopku v skladu z (a) in (b) so maščobe: (i) parjene v parilniku in žgane pri temperaturi najmanj 1 100 °C najmanj 0,2 sekunde; ali (ii) predelane ob uporabi ustreznih postopkovnih parametrov, ki jih je odobril pristojni organ.

2. Sežiganje maščob, proizvedenih iz snovi kategorije 1 in 2, se mora izvesti v istem obratu, kjer je maščoba predelana s ciljem, da se proizvedena energija izkoristi za predelovalni postopek. Pristojni organ lahko odobri prenos navedene maščobe v druge obrate za sežiganje, če: (a) je namembni obrat pooblaščen za sežiganje; (b) odobrena predelava v hrano ali krmo v istih prostorih poteka pod strogimi pogoji razločevanja.

3. Sežiganje snovi živalskega izvora, ki niso živalske maščobe, ni dovoljeno.

▼M2









PRILOGA VII

POSTOPEK TOPLOTNO-MEHANSKE OBDELAVE ZA PROIZVODNJO BIOGORIVA

Toplotno-mehanska obdelava za proizvodnjo biogoriva pomeni obdelava živalskih stranskih proizvodov pod naslednjimi pogoji:

1. Živalski stranski proizvodi se naložijo v pretvornik in nato osem ur obdelujejo pri temperaturi 80 °C. V tem času se velikost snovi stalno zmanjšuje z uporabo ustrezne opreme za mehansko abrazijo.

2. Nato se snov vsaj dve uri obdeluje pri temperaturi 100 °C.

3. Velikost delcev snovi, ki nastane, ne sme biti večja od 20 milimetrov.

4. Živalski stranski proizvodi se obdelujejo, tako da se časovne in temperaturne zahteve, določene v odstavkih 1 in 2 dosežejo istočasno.

5. Med toplotno obdelavo snovi se voda, ki izpareva, stalno odvaja iz prostora za zrak nad biogorivom skozi kondenzator iz nerjavečega jekla. Kondenzat se vsaj eno uro preden se izpusti kot odpadna voda vzdržuje pri temperaturi vsaj 70 °C.

6. Po toplotni obdelavi snovi se nato biogorivo, ki nastane, iz pretvornika odvede in avtomatično prenese s popolnoma pokritim in zaprtim transporterjem v sežig ali sosežig na isti lokaciji.

7. Vzpostavljen je sistem analize tveganja in kritičnih kontrolnih točk ter se vzdržuje, kar omogoča kontrolo zahtev iz odstavkov 1 do 6.

8. Postopek se opravi na serijski način.