2008R0762 — SL — 10.01.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (ES) št. 762/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 9. julija 2008 o predložitvi statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96 (Besedilo velja za EGP) (UL L 218, 13.8.2008, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 762/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 9. julija 2008

o predložitvi statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES) št. 788/96 z dne 22. aprila 1996 o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojni proizvodnji ( 2 ) zahteva, da države članice predložijo letne podatke o količini proizvodnje. (2) Povečan prispevek ribogojstva k skupni proizvodnji ribištva Skupnosti zahteva širši nabor podatkov za racionalni razvoj in upravljanje tega sektorja znotraj skupne ribiške politike. (3) Čedalje večji pomen vališč in vzgajališč za ribogojstvo zahteva natančne podatke zaradi ustreznega spremljanja in upravljanja tega sektorja v okviru skupne ribiške politike. (4) Za pregled in oceno trga proizvodov iz ribogojstva so potrebne informacije o količini in vrednosti proizvodnje. (5) Za zagotovitev okolju prijazne proizvodnje so potrebne informacije o strukturi sektorja in uporabljenih tehnologijah. (6) Uredbo (ES) št. 788/96 bi bilo treba razveljaviti. (7) Da bi zagotovili nemoten prehod z ureditve iz Uredbe (ES) št. 788/96, bi morala ta uredba omogočati, da se državam članicam odobri prehodno obdobje do treh let, če uporaba te uredbe za nacionalne statistične sisteme zahteva večje prilagoditve in če bi lahko povzročila velike praktične probleme. (8) Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o ribogojstvu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. (9) Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti ( 3 ) zagotavlja referenčni okvir za statistične podatke na področju ribištva. Zahteva zlasti skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, relevantnosti, stroškovne učinkovitosti, statistične zaupnosti in preglednosti. (10) Zbiranje in posredovanje statističnih podatkov je orodje, ki je bistvenega pomena za dobro upravljanje skupne ribiške politike. (11) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 4 ). (12) Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje tehničnih sprememb prilog k tej uredbi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. (13) Komisiji bi moral pomagati Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s Sklepom Sveta 72/279/EGS ( 5 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Obveznosti držav članic

Države članice Komisiji predložijo statistične podatke o vseh ribogojnih dejavnostih v sladkih in slanih vodah na svojem ozemlju.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „statistični podatki Skupnosti“, kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 322/97;

(b) „ribogojstvo“, kakor je opredeljeno v členu 3(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo ( 6 );

(c) „ribogojstvo na podlagi ujetja“ pomeni prakso zbiranja primerkov v naravnem okolju in njihovo nadaljnjo uporabo v ribogojstvu;

(d) „proizvodnja“ pomeni proizvodnjo iz ribogojstva ob prvi prodaji, vključno s proizvodnjo iz vališč in vzgajališč, ponujeno v prodajo.

2. Vse druge opredelitve pojmov v tej uredbi so navedene v Prilogi I.

Člen 3

Urejanje statističnih podatkov

1. Države članice uporabijo raziskave ali druge statistično potrjene metode, ki zajemajo najmanj 90 % celotne proizvodnje po količini ali po številu za proizvodnjo vališč in vzgajališč, brez poseganja v odstavek 4. Preostali del celotne proizvodnje se lahko oceni. Za oceno več kot 10 % celotne proizvodnje se lahko pod pogoji iz člena 8 vloži prošnja za odstopanje.

2. Uporaba drugih virov, ki niso raziskave, je pogojena z naknadno oceno statistične kakovosti takih virov.

3. Država članica, ki letno proizvede manj kot 1 000 ton, lahko predloži zbirne podatke z oceno skupne proizvodnje.

4. Države članice ugotovijo proizvodnjo po posameznih vrstah. Vendar pa se lahko proizvodnja teh vrst, ki posamično ne presegajo 500 ton in ne predstavljajo več kot 5 % mase v proizvodni količini države članice, oceni in združi. Številčno se lahko proizvodnja iz vališč in vzgajališč za te vrste oceni.

Člen 4

Podatki

Podatki se nanašajo na referenčno koledarsko leto in zajemajo:

(a) letno proizvodnjo (količino in vrednost enote) ribogojstva;

(b) letni vnos (količino in vrednost enote) v ribogojstvo na podlagi ujetja;

(c) letno proizvodnjo vališč in vzgajališč;

(d) strukturo sektorja ribogojstva.

Člen 5

Predložitev podatkov

1. Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke iz prilog II, III in IV v dvanajstih mesecih po koncu referenčnega koledarskega leta. Prvo referenčno koledarsko leto je leto 2008.

2. Podatki o strukturi sektorja ribogojstva iz Priloge V se predložijo Komisiji (Eurostatu) v dvanajstih mesecih po koncu referenčnega koledarskega leta, in sicer prvič podatki za leto 2008, nato pa vsake tri leta.

Člen 6

Ocena kakovosti

1. Vsaka država članica Komisiji (Eurostatu) predloži letno poročilo o kakovosti predloženih podatkov.

2. Vsaka država članica ob predložitvi podatkov Komisiji predloži podrobno metodološko poročilo. V tem poročilu vsaka država članica opiše, kako so bili podatki zbrani in urejeni. To poročilo zajema podrobnosti o tehnikah vzorčenja, metodah ocenjevanja in vseh uporabljenih virih, ki niso raziskave, ter ovrednotenje kakovosti pripravljenih ocen. Predlagan format metodološkega poročila je podan v Prilogi VI.

▼M1

3. Komisija preuči poročila in svoje sklepne ugotovitve predloži državam članicam.

▼B

Člen 7

Prehodno obdobje

1. Če uporaba te uredbe za nacionalne statistične sisteme zahteva večje prilagoditve in če bi lahko povzročila velike praktične težave, se lahko v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 10(2) državam članicam odobrijo prehodna obdobja za izvedbo te uredbe, ki zajemajo cela koledarska leta in trajajo največ tri leta od 1. januarja 2009.

2. V ta namen država članica do 31. decembra 2008 na Komisijo naslovi ustrezno utemeljeno prošnjo.

Člen 8

Odstopanja

▼M1

1. Kadar bi vključitev statističnih podatkov določenega sektorja ribogojnih dejavnosti države članice povzročila težave nacionalnim organom, ki bi bile nesorazmerne s pomenom zadevnega sektorja, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri odstopanje, ki državi članici omogoči, da iz predloženih nacionalnih podatkov izključi podatke, ki zajemajo ta sektor. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10(2).

▼B

2. Države članice vsako prošnjo za odstopanje, ki mora biti vložena pred rokom za prvo predložitev podatkov, podprejo tako, da Komisiji pošljejo poročilo o težavah, s katerimi se soočajo pri uporabi te uredbe.

3. Če bi sprememba okoliščin zbiranja podatkov nacionalnim organom povzročila nepredvidene težave, lahko države članice predložijo ustrezno utemeljeno prošnjo za odstopanje po roku za prvo predložitev podatkov.

▼M1

Člen 9

Tehnične določbe

1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9a v zvezi s tehničnimi spremembami Priloge I, da se definicije prilagodijo spremembam mednarodnih definicij, in v zvezi s spremembami prilog II do VI.

Ti delegirani akti se sprejmejo le, kadar so potrebni, da se upošteva gospodarski in tehnični razvoj, ne spreminjajo neobvezne narave zahtevanih informacij in ne nalagajo znatnega dodatnega bremena na države članice in dajalce podatkov.

Komisija ustrezno upraviči statistične ukrepe iz teh delegiranih aktov, po potrebi z uporabo prispevkov ustreznih strokovnjakov na podlagi analize stroškovne učinkovitosti, vključno z oceno bremena za dajalce podatkov in proizvodnih stroškov iz točke (c) člena 14(3) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ).

2. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev formata predložitve statističnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10(2).

▼M1

Člen 9a

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 10. januarja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Pooblastilo iz člena 9(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

▼M1

Člen 10

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

▼B

Člen 11

Ocenjevalno poročilo

Komisija do 31. decembra 2011 in nato vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o statističnih podatkih, ki so bili zbrani v skladu s to uredbo, zlasti o njihovi relevantnosti in kakovosti.

S tem poročilom se izvede tudi analizo stroškovne učinkovitosti sistema, vzpostavljenega za zbiranje in obdelavo statističnih podatkov, ter navede najboljše prakse za zmanjšanje obremenitve držav članic in povečanje uporabnosti in kakovosti podatkov.

Člen 12

Razveljavitev

1. Brez poseganja v odstavek 3 se Uredba (ES) št. 788/96 razveljavi.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

3. Z odstopanjem od drugega odstavka člena 13 te uredbe država članica, ki ji je bilo v skladu s členom 7 te uredbe odobreno prehodno obdobje, med trajanjem odobrenega prehodnega obdobja še naprej uporablja določbe Uredbe (ES) št. 788/96.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Opredelitve, ki se uporabljajo pri predložitvi ribogojnih podatkov:

1. „Sladka voda“ pomeni vodo s stalno zanemarljivo stopnjo slanosti.

2. „Slana voda“ pomeni vodo z visoko stopnjo slanosti. To je lahko voda s stalno visoko slanostjo (morska voda) ali voda s precejšnjo slanostjo, ki pa ni stalno enako visoka (rahlo slana voda); slanost se lahko občasno spreminja zaradi dotoka sladke ali morske vode.

3. „Vrste“ pomenijo vrste vodnih organizmov, določene z uporabo mednarodne 3-črkovne kode (3-alpha code), ki jo je določila FAO (seznam vrst ASFIS za statistične potrebe ribolova).

4. „Velika področja FAO“ pomenijo geografska področja, določena z uporabo mednarodne 2-številčne kode (numerical-2 code), ki jo je določila FAO (priročnik o statističnih ribolovnih standardih delovne skupine za usklajevanje statističnih podatkov s področja ribištva (CWP) področje H: ribolovna področja za statistične namene). Za namene te uredbe so zajeta naslednja velika področja FAO:



Koda Področje 01 Celinske vode (Afrika) 05 Celinske vode (Evropa) 27 Severovzhodni Atlantik 34 Centralno-vzhodni Atlantik 37 Sredozemsko in Črno morje … Druga področja (jih je še potrebno določiti)

5. „Ribniki“ pomenijo razmeroma plitve in ponavadi majhne površine stoječe vode ali vode z nizko stopnjo osveževanja, ponavadi ustvarjene umetno. Te značilnosti se lahko nanašajo tudi na naravne vodne površine, majhna jezera, bajerje in druge majhne vodne površine.

6. „Vališča in vzgajališča“ pomenijo prostore za umetno vzrejo, valjenje in gojitev vodnih živali v zgodnjih življenjskih fazah. Za statistične namene so vališča namenjena le za proizvodnjo iker. Zgodnje življenjske faze vodnih živali naj bi se odvijale v vzgajališčih.

7. „Ograjeni prostori in gojišča“ pomenijo vodna področja, omejena z mrežami ali drugimi preprekami, ki omogočajo prost pretok vode. Posebnost teh ograjenih prostorov je ta, da zavzemajo celotni vodni steber od dna do površja, kar običajno pomeni veliko količino vode.

8. „Kletke“ pomenijo zaprte strukture, pri katerih je zgornji del odprt ali zaprt. Njihove stene so mreže ali kateri koli drugi prepustni material, ki dopušča naraven prost pretok vode. Te strukture lahko lebdijo, so obešene ali pritrjene na substrat, tako da dopuščajo prosti pretok vode od spodaj.

9. „Bazeni in kanali“ pomenijo umetne enote, zgrajene nad ali pod zemeljsko površino, kjer se voda lahko pogosto izmenjuje oz. je izmenjava vode velika in kjer je okolje zelo nadzorovano, vendar se voda ne reciklira.

10. „Sistemi reciklaže“ pomenijo sisteme, v katerih se voda po posebni obdelavi ponovno uporabi (na primer filtriranje).

11. „Prenos v nadzorovano okolje“ pomeni namenski izpust za nadaljnjo ribogojno proizvodnjo.

12. „Izpust v naravno okolje“ pomeni namenski izpust za obnovitev staleža v rekah, jezerih in drugih vodah, vendar ne za namene ribogojstva. Izpuščeni organizmi so nato lahko na voljo za ulov v ribolovnem času.

13. „Količina“ pomeni: (a) za ribe, rake in mehkužce ter druge vodne živali ekvivalent žive teže proizvoda. Pri mehkužcih živa teža vključuje težo lupine; (b) za vodne rastline mokro težo svežega proizvoda.

14. „Vrednost enote“ pomeni skupno vrednost (brez zaračunanega davka na dodano vrednost) proizvodnje (v nacionalni valuti), deljeno s skupno količino proizvodnje.









PRILOGA II







Proizvodnja v ribogojstvu, razen v vališčih in vzgajališčih () Država: Leto: Gojena vrsta Veliko področje FAO Sladka voda Slana voda SKUPAJ 3- črkovna koda Običajno ime Znanstveno ime Količina (metrične tone) Vrednost enote (nacionalna valuta) Količina (metrične tone) Vrednost enote (nacionalna valuta) Količina (metrične tone) Vrednost enote (nacionalna valuta) RIBE Ribniki Bazeni in kanali Ograjeni prostori in gojišča Kletke Sistemi reciklaže Druge metode RAKI Ribniki Bazeni in kanali Ograjeni prostori in gojišča Druge metode MEHKUŽCI Na dnu Na vrveh Druge metode ALGE Vse metode IKRE (za človeško prehrano) () Vse metode DRUGI VODNI ORGANIZMI Vse metode (1) Razen vrst za akvarije in okrasnih vrst. (2) Ikre za človeško prehrano iz te točke se nanašajo le na pridobljene ikre, ki so namenjene za prehrano ob prvi prodaji.









PRILOGA III







Vnos v ribogojstvo na podlagi ujetja () Država: Leto: Vrsta Enota (podrobno opredeliti) () Vrednost enote (nacionalna valuta) 3-črkovna koda Običajno ime Znanstveno ime RIBE RAKI MEHKUŽCI (1) Razen vrst za akvarije, okrasnih in rastlinskih vrst. (2) Teža ali število; če je navedeno število, mora biti naveden tudi faktor za pretvorbo v živo težo.









PRILOGA IV







Proizvodnja v vališčih in vzgajališčih () Država: Leto: Vrsta Faza življenjskega cikla Namen uporabe 3-črkovna koda Običajno ime Znanstveno ime Ikre (v milijonih) Mlade ribe (v milijonih) Prenos na nadzorovano področje (za nadaljnjo gojitev) () (v milijonih) Izpust v naravno okolje () (v milijonih) Ikre Mlade ribe Ikre Mlade ribe (1) Razen vrst za akvarije in okrasnih vrst. (2) Neobvezno.









PRILOGA V







Podatki o strukturi sektorja ribogojstva () () Država: Leto: Veliko področje FAO Sladka voda Slana voda Skupaj Velikost objektov () Velikost objektov () Velikost objektov () V tisočih m3 Hektari V tisočih m3 Hektari V tisočih m3 Hektari RIBE Ribniki Zbiralniki in kanali Ograjeni prostori in gojišča Kletke Sistemi reciklaže Druge metode RAKI Ribniki Bazeni in kanali Ograjeni prostori in gojišča Druge metode MEHKUŽCI Na dnu () Na vrveh () Druge metode () ALGE Vse metode (1) Razen vrst za akvarije in okrasnih vrst. (2) Če so mehkužci gojeni na vrveh, se lahko navede enota za dolžino. (3) Treba je upoštevati potencialno zmogljivost. (4) Potemnjena polja označujejo, kdaj informacije niso potrebne.









PRILOGA VI

Format metodoloških poročil nacionalnih sistemov statistike ribogojstva

1. Ureditev nacionalnega sistema statistike ribogojstva: — Organi, pristojni za zbiranje in obdelavo podatkov ter njihove pristojnosti. — Nacionalna zakonodaja o zbiranju ribogojnih podatkov. — Enota, pristojna za predložitev podatkov Komisiji.

2. Metoda zbiranja, obdelave in urejanja ribogojnih podatkov: — Navesti vir vsake vrste podatkov. — Opisati metode, uporabljene za zbiranje podatkov (npr. vprašalniki, poslani po pošti, osebni pogovori, popis ali vzorčenje, pogostost raziskav, metode ocenjevanja) za vsak del sektorja ribogojstva. — Opisati, kako se podatki obdelujejo in urejajo ter navesti trajanje tega postopka.

3. Vidiki kakovosti v skladu z „Evropskim statističnim kodeksom ravnanja“: — Če se za nekatere elemente podatkov uporabljajo tehnike ocenjevanja, opisati uporabljene metode in oceniti stopnjo uporabe in zanesljivost takih metod. — Navesti vse pomanjkljivosti nacionalnih sistemov, načine njihovega odpravljanja, časovni načrt takih korektivnih ukrepov, kadar je to primerno.