2007R0614 — SL — 01.01.2007 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (ES) št. 614/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 23. maja 2007 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) (UL L 149, 9.6.2007, p.1)





popravljena z:









▼B

UREDBA (ES) št. 614/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. maja 2007

o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 2 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 3 ), glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor dne 8. maja 2007, ob upoštevanju naslednjega: (1) Varstvo okolja je ena od ključnih razsežnosti trajnostnega razvoja Evropske unije. Varstvo okolja je prednostno področje sofinanciranja Skupnosti in bi ga bilo treba financirati predvsem s horizontalnimi finančnimi instrumenti Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti. (2) Ti finančni instrumenti Skupnosti ne zajemajo vseh okoljskih prednostnih nalog. Za zagotovitev posebne podpore razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti ciljev Šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (6. OAP), ki je bil določen s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 ( 4 ), je zato potreben finančni instrument za okolje (LIFE+). (3) Podporo bi bilo treba zagotoviti s pomočjo sporazumov o donacijah in pogodb o javnih naročilih v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 5 ). (4) Za zagotovitev najboljše možne porabe sredstev Skupnosti, ki naj zagotavlja evropsko dodano vrednost in izognitev financiranju ponavljajočih se dejavnosti, na primer vsakodnevnih dejavnosti, bi morali projekti, ki se financirajo iz LIFE+, izpolnjevati merila za pridobitev pomoči. To ne bi smelo preprečevati financiranja inovativnih ali predstavitvenih projektov. (5) Na področju narave in biotske raznovrstnosti izvajanje politike in zakonodaje Skupnosti samo po sebi zagotavlja okvir za evropsko dodano vrednost. Projekti najboljše prakse ali predstavitveni projekti, vključno s tistimi, ki so povezani z upravljanjem in določitvijo območij Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ( 6 ) in Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic ( 7 ), bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. (6) Treba bi bilo predvideti ureditve za zagotovitev ustreznega financiranja omrežja Natura 2000, vključno s sofinanciranjem Skupnosti. Ker je namen te uredbe financirati le najboljše prakse ali predstavitvene projekte, povezane z upravljanjem območij Natura 2000, bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da bo na voljo dovolj sredstev prek drugih instrumentov za upravljanje omrežja, za katerega so bili letni stroški leta 2004 ocenjeni na približno 6 100 milijonov EUR. (7) Inovativni projekti ali predstavitveni projekti, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, kar vključuje razvoj ali širjenje tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij, ter projekti za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje gozdnih požarov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. (8) Projekti za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. (9) Z izzivom, ki ga predstavlja razvoj in izvajanje učinkovite politike na podlagi 6. OAP, se je mogoče spopasti le s podporo projektom najboljših praks ali predstavitvenim projektom za razvoj in izvajanje okoljske politike Skupnosti; prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; utrjevanju temeljnih znanj; usposabljanju za izvajanje; spodbujanju dobrega upravljanja, pospeševanju povezovanja v mreže, vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks; in boljšemu obveščanju, osveščanju in komunikaciji. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala biti zato usmerjena v razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje ter v obveščanje o njej ter v njeno razširjanje na celotnem območju Skupnosti. (10) LIFE+ bi morali sestavljati trije deli: LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost; LIFE+ Okoljska politika in upravljanje; LIFE+ Informacije in obveščanje. Treba bi bilo omogočiti, da projekti, ki se financirajo iz LIFE+, prispevajo k uresničitvi posebnih ciljev več kakor zgolj enega od teh treh delov, da vključujejo sodelovanje več kakor ene države članice ter da prispevajo tudi k razvoju strateških pristopov za doseganje okoljskih ciljev. (11) Za izpolnitev svoje vloge glede dajanja pobud za razvoj okoljskih politik in glede njihovega izvajanja bi morala Komisija uporabljati sredstva iz LIFE+, in sicer da bi izvedla študije in ocene, prevzela naloge v zvezi z izvajanjem in vključevanjem okoljske politike in zakonodaje, organizirala sestanke, seminarje in delavnice s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi ter da bi razvijala in vzdrževala mreže in računalniške sisteme. Poleg tega bi morala Komisija uporabljati del proračuna LIFE+ za izvajanje dejavnosti v zvezi z obveščanjem, objavljanjem in razširjanjem informacij, vključno s prireditvami, razstavami in podobnimi ukrepi za osveščanje, za pripravo in produkcijo avdiovizualnega materiala ter za tehnično in/ali administrativno pomoč, potrebno za opredelitev, pripravo, upravljanje, spremljanje, revizijo in nadzor programov in projektov. (12) Nevladne organizacije (NVO) prispevajo k razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti. Zato bi bilo primerno, da del proračuna LIFE+ podpira delovanje številnih ustrezno usposobljenih okoljskih NVO, in sicer s konkurenčnim in preglednim dodeljevanjem letnih donacij za poslovanje. Takšne NVO bi morale biti neodvisne in neprofitne ter delovati vsaj v treh evropskih državah, bodisi same bodisi kakor sestavni del združenja. (13) Izkušnje s sedanjimi in preteklimi instrumenti so poudarile potrebo po večletnem načrtovanju in programiranju ter po osredotočenju prizadevanj v spodbujanje varstva okolja z določitvijo prednostnih nalog in opredelitvijo področij dejavnosti, ki so lahko upravičena do sofinanciranja Skupnosti. (14) Državam članicam bi moralo biti omogočeno predložiti nacionalne letne prednostne naloge, ki bi morale biti različne tako od načrtov in programov, ki so bili oblikovani za številna področja in ki določajo okvir za bodoče soglasje k posegu, kakor tudi od načrtov in programov, za katere Direktiva 92/43/EGS določa, da jih je treba oceniti; teh prednostnih nalog se ne bi smelo obravnavati kakor načrte ali programe, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje ( 8 ). (15) Zahteve glede varstva okolja bi bilo treba vključiti v opredelitev in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti, tudi v finančne instrumente. LIFE+ naj bi tako dopolnjeval druge finančne instrumente Skupnosti, Komisija in države članice pa naj bi poskrbele za tovrstno dopolnjevanje na ravni Skupnosti ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. (16) V skladu s sklepi zasedanj Evropskega sveta v Luxembourgu decembra 1997 in v Solunu junija 2003 bi morale biti države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, upravičene do sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvostranskih sporazumih, sklenjenih s temi državami. (17) Treba je združiti številne obstoječe okoljske instrumente ter poenostaviti programiranje in upravljanje z uvedbo enotnega in osredotočenega finančnega instrumenta za okolje. (18) Prav tako je treba zagotoviti gladek prehod ter nadaljnje spremljanje, revizijo in kvalitativno ocenjevanje dejavnosti, ki so financirane s sedanjimi programi, tudi po izteku teh programov. (19) Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in pomeni v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ( 9 ). (20) Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodabljanju in razvijanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti ter zlasti podpirati izvajanje 6. OAP. Države članice lahko s skupnim delovanjem preko instrumentov Skupnosti izboljšajo rezultate na nacionalni ali lokalni ravni, uresničijo cilje Skupnosti ali omogočijo izmenjavo informacij po vsej Skupnosti in tako dosežejo evropsko dodano vrednost. Ker tega cilja LIFE+ države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga torej lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. (21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 10 ). (22) Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za dodajanje ukrepov v Prilogo I in za spremembo Priloge III k tej uredbi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe ali dopolnitvi te uredbe z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti po regulativnem postopku s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Namen

1. Ta uredba vzpostavlja finančni instrument za okolje („LIFE+“).

2. Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodobitvi in razvoju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, vključno z vključevanjem okoljskih vidikov v ostale politike, s čimer instrument prispeva k trajnostnemu razvoju. LIFE+ predvsem podpira izvajanje 6. OAP, vključno s tematskimi strategijami, in v državah članicah financira ukrepe in projekte z evropsko dodano vrednostjo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

1) „6. OAP“ pomeni Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, kakor ga določa Sklep št. 1600/2002/ES;

2) „Finančna uredba“ pomeni Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 3

Merila upravičenosti

1. Projekti, financirani iz LIFE+, ustrezajo naslednjim merilom:

(a) so v interesu Skupnosti, saj znatno prispevajo k doseganju splošnega cilja LIFE+ iz člena 1(2);

(b) so tehnično in finančno skladni in izvedljivi ter so stroškovno učinkoviti.

Če je mogoče, projekti, financirani iz LIFE+, spodbujajo sinergijo med različnimi prednostnimi nalogami v okviru 6. OAP in spodbujajo povezovanje.

2. Da se zagotovi evropska dodana vrednost in ►C1 da se izogne financiranju ponavljajočih se dejavnosti ◄ , projekti izpolnjujejo vsaj eno izmed naslednjih meril:

(a) gre za projekte najboljše prakse ali predstavitvene projekte za izvajanje Direktive Sveta 79/409/EGS ali Direktive 92/43/EGS;

(b) gre za inovativne projekte ali predstavitvene projekte, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, vključno z razvojem ali razširjanjem tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij;

(c) gre za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov;

(d) gre za projekte za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov.

Člen 4

Posebni cilji

1. LIFE+ sestavljajo trije deli:

— LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost,

— LIFE+ Okoljska politika in upravljanje — ter

— LIFE+ Informacije in obveščanje.

2. Posebni cilji LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost so:

(a) prispevati k izvajanju politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti, zlasti direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS, vključno z izvajanjem na lokalni in regionalni ravni; poleg tega pa podpirati nadaljnji razvoj in izvajanje omrežja Natura 2000, vključno z obalnimi in morskimi habitati in vrstami;

(b) prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti;

(c) podpirati oblikovanje in izvajanje političnih pristopov in instrumentov za spremljanje in presojo na področju narave in biotske raznovrstnosti ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanje vplivajo, še posebej v povezavi z doseganjem cilja ustaviti izginevanje biotske raznovrstnosti znotraj Skupnosti do leta 2010 in ustaviti grožnje naravi in biotski raznovrstnosti, ki jih predstavljajo podnebne spremembe;

(d) zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjo vključitvijo interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanja o politiki in zakonodaji na področju narave in biotske raznovrstnosti ter v njuno izvajanje.

3. Posebni cilji LIFE+ Okoljska politika in upravljanje v povezavi s cilji 6. OAP, vključno s prednostnimi področji podnebnih sprememb, okolja, zdravja in kakovosti življenja ter naravnih virov in odpadkov, so:

(a) prispevati k razvoju in prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov;

(b) prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje;

(c) podpirati oblikovanje in izvajanje pristopov za spremljanje in presojo stanja okolja ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanj vplivajo;

(d) pospeševati izvajanje okoljske politike Skupnosti s posebnim poudarkom na izvajanju na lokalni in regionalni ravni;

(e) zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjim vključevanjem interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanje o politiki in njeno izvajanje.

4. Posebni cilji LIFE+ Informacije in obveščanje so:

(a) obveščati in osveščati javnost o okoljski problematiki, vključno s preprečevanjem gozdnih požarov;

(b) zagotavljati podporo za spremljevalne ukrepe, kakor so. informacijske in komunikacijske dejavnosti in kampanje, konference in usposabljanje, vključno z usposabljanjem na področju preprečevanja gozdnih požarov.

5. Priloga I vsebuje seznam upravičenih ukrepov.

Člen 5

Oblike financiranja

1. Financiranje s strani Skupnosti lahko poteka v naslednjih pravnih oblikah:

(a) sporazumi o donacijah;

(b) pogodbe o javnih naročilih.

2. Donacije Skupnosti se lahko zagotavljajo v posebnih oblikah, kakor na primer z okvirnimi sporazumi o partnerstvu, s sodelovanjem v finančnih mehanizmih in skladih ali s sofinanciranjem poslovanja ali donacij za dejavnosti. Za donacije za poslovanje teles, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, ne veljajo določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju.

3. Pri donacijah za dejavnosti znaša najvišji delež sofinanciranja 50 % upravičenih stroškov. Izjemoma, tj. pri izvajanju Direktive 92/43/EGS, pa lahko za projekte, namenjene prednostnim habitatom in vrstam, oziroma vrstam ptic, ki jih kot prednostne za financiranje šteje odbor, ustanovljen v skladu s členom 16 Direktive 79/409/ES, najvišji delež sofinanciranja za LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost znaša do 75 % upravičenih stroškov, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja..

4. V primeru javnih naročil lahko sredstva Skupnosti krijejo stroške nabave storitev in blaga. Ti stroški lahko med drugim vključujejo izdatke za informacije in obveščanje, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, politik, programov in zakonodaje.

5. Izdatki za plače državnih uradnikov financirajo le v tolikšni meri, kolikor se ti nanašajo na izdatke za dejavnosti v okviru izvajanja projekta, ki jih ustrezni javni organ ne bi opravil, če se zadevni projekt ne bi izvajal. Zadevno osebje se mora dodeliti posebej za projekt in mora glede na stalno zaposleno osebje predstavljati dodatne stroške.

6. Komisija izvaja to uredbo v skladu s Finančno uredbo.

Člen 6

Programiranje in izbira projektov

1. Najmanj 78 % proračunskih sredstev za LIFE+ se porabi za donacije za dejavnosti projektov.

2. Komisija zagotovi sorazmerno razdelitev projektov z določitvijo okvirnih letnih nacionalnih dodelitev za obdobji 2007–2010 in 2011–2013, ki temeljijo na naslednjih merilih:

(a) prebivalstvo: (i) celotno prebivalstvo posamezne države članice. Za to merilo se uporabi ponder 50 %; in (ii) gostota prebivalstva posamezne države članice, do višine dvakratne povprečne gostote prebivalstva v EU. Za to merilo se uporabi ponder 5 %;

(b) narava in biotska raznovrstnost: (i) skupna površina območij, ki imajo pomen za Skupnost, za vsako državo članico, izražena kakor delež v s skupni površini območij, pomembnih za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 25 %; in (ii) delež ozemlja države članice, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost, glede na delež ozemlja Skupnosti, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 20 %.

Kakor hitro so na voljo ustrezni podatki za vse države članice, Komisija tako na podlagi območij, ki imajo pomen za Skupnost, kakor tudi posebnih območij varstva, opravi izračune za naravo in biotsko raznovrstnost, pri čemer se izogiba dvakratnemu upoštevanju.

Komisija lahko poleg tega državam članicam brez izhoda na morje odobri dodatne dodelitve. Skupni znesek takih dodelitve ne preseže 3 % skupnih proračunskih sredstev, namenjenih za donacije za dejavnosti projektov.

Vendar pa Komisija zagotovi, da dodelitev nobeni državi članici ni nižja od primerne najnižje dodelitve med 1 in 3 milijoni EUR na leto, pri čemer upošteva gostoto prebivalstva, izdatke za varstvo okolja, okoljske potrebe in absorpcijsko sposobnost.

3. Večletni strateški program iz Priloge II določa prednostna področja ukrepanja za financiranje Skupnosti v povezavi s cilji in merili iz členov 1, 3 in 4.

Države članice lahko za del proračuna, ki se porabi za donacije za dejavnosti projektov, Komisiji predložijo nacionalne letne prednostne naloge, izbrane iz Priloge II, ki, če je to primerno:

(a) določijo prednostna področja in vrste projektov, ob upoštevanju opredeljenih dolgoročnih potreb; in

(b) prikažejo posebne nacionalne cilje.

Če se država članica odloči, da bo Komisiji predložila nacionalne letne prednostne naloge, lahko vanje vključi nadnacionalne prednostne naloge.

4. Če se država članica odloči Komisiji predložiti nacionalne letne prednostne naloge, to stori čimprej in najpozneje do datuma, določenega v skladu s členom 14(2)(a). Glede letnega razpisa za predloge v okviru proračuna za leto 2007 se takšne prednostne naloge ne predložijo.

5. Komisija pripravi letni razpis za predloge v zvezi z deli, navedenimi v členu 4(1) predvsem ob upoštevanju večletnih strateških programov iz Priloge II in morebitnih nacionalnih letnih prednostnih nalog, predloženih v skladu z odstavkom 4 tega člena.

6. Države članice Komisiji posredujejo vse predloge za projekte, ki naj se financirajo. V primeru nadnacionalnih projektov posreduje predlog država članica, v kateri je upravičenec registriran. Projekt se sorazmerno všteva v okvirne nacionalne dodelitve udeleženih držav članic.

Države članice lahko pripravijo pisne pripombe na posamezne predloge projektov. Predvsem lahko podajo pripombe o tem, ali posamezen predlog ustreza nacionalnim prednostnim nalogam iz Priloge II.

7. Komisija izbere projekte na podlagi ciljev in meril iz členov 1, 3 in 4 ter prilog I in II.

Pri pripravi seznama projektov za finančno pomoč v skladu z nacionalnimi dodelitvami, določenimi v skladu z odstavkom 2, da Komisija prednost tistim projektom, ki največ prispevajo k doseganju ciljev Skupnosti, ob upoštevanju:

(a) nacionalnih prednostnih nalog, predloženih v skladu z odstavkom 4; in

(b) pripomb držav članic o posameznih predlogih za projekte v skladu z odstavkom 6.

Komisija še posebej upošteva nadnacionalne projekte, kadar je nadnacionalno sodelovanje bistveno za zagotovitev varstva okolja, zlasti ohranjanja vrst, in si prizadeva zagotoviti, da se najmanj 15 % proračunskih sredstev za donacije za dejavnosti projektov dodeli nadnacionalnim projektom.

8. V primeru, da je znesek potrebnega sofinanciranja za projekte, izbrane v skladu z odstavkom 7, glede ene od držav članic manjši od okvirne dodelitve tej državi članici na podlagi meril iz odstavka 2, Komisija uporabi razliko za sofinanciranje tistih projektov, predloženih s strani drugih držav članic, ki največ prispevajo k doseganju ciljev Skupnosti iz člena 1, 3 in 4 ter prilog I in II.

9. Ko Komisija predlaga seznam sofinanciranih projektov Odboru iz člena 13(1), ob upoštevanju ciljev in meril iz členov 1, 3 in 4 pripravi tudi pisno obrazložitev, kako je upoštevala dodelitvene kriterije, oblikovane v skladu z odstavkom 2 tega člena, in nacionalne letne prednostne naloge ter pripombe, predložene v skladu z odstavkoma 4 in 6 tega člena.

10. Komisija redno objavlja sezname projektov, financiranih iz LIFE+, vključno s kratkim opisom ciljev in doseženih rezultatov ter povzetkom porabljenih sredstev. To počne s pomočjo ustreznih medijev in tehnologije, vključno z internetom.

Člen 7

Upravičenci

Sredstva iz LIFE+ lahko črpajo javna in/ali zasebna telesa, subjekti in institucije.

Člen 8

Sodelovanje tretjih držav

Če se pridobijo dodatna odobrena proračunska sredstva, lahko v programih, ki se financirajo iz LIFE+, sodelujejo naslednje države:

(a) države Efte, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja ( 11 );

(b) države kandidatke za pristop k Evropski uniji;

(c) države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces.

Člen 9

Dopolnjevanje finančnih instrumentov

S to uredbo se ne financirajo ukrepi, ki izpolnjujejo merila upravičenosti in glavnega področja uporabe drugih finančnih instrumentov Skupnosti ali prejemajo pomoč za isti namen iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti. Upravičenci iz te uredbe podatke o sredstvih, prejetih iz proračuna Skupnosti, in o tekočih vlogah za sredstva predložijo Komisiji. Komisija in države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev usklajevanja in dopolnjevanja z drugimi instrumenti Skupnosti. Komisija o teh zadevah poroča v okviru vmesnega pregleda in končne ocene iz člena 15.

Člen 10

Trajanje in proračunska sredstva

1. Ta uredba se izvaja v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2. Finančna sredstva za izvajanje LIFE+ za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 2 143 409 000 EUR.

3. Proračunska sredstva dodeljena za dejavnosti iz te uredbe se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije.

Proračunski organ odobri razpoložljiva letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz finančnega okvira.

4. Najmanj 50 % proračunskih sredstev LIFE+ za donacije za dejavnosti projektov se dodeli ukrepom za spodbujanje ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti.

Člen 11

Spremljanje

1. Upravičenec za vse projekte, ki se financirajo iz LIFE+, Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela. V treh mesecih od zaključka projekta predloži tudi končno poročilo.

2. Brez poseganja v revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 248 Pogodbe, in brez poseganja v preglede, opravljene v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe, uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem in vzorčne preglede projektov, ki se financirajo iz LIFE+, zlasti pa preverjajo skladnost z merili upravičenosti iz člena 3.

3. Pogodbe in sporazumi, ki so sklenjeni na podlagi te uredbe, predvidevajo zlasti preverjanje in finančni nadzor s strani Komisije ali s strani katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija, ter revizije s strani Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem.

▼C1

4. Upravičenec do finančne pomoči hrani in da na voljo Komisiji vso dokazno dokumentacijo v zvezi z izdatki za posamezen projekt, in sicer v obdobju petih let po zadnjem plačilu za zadevni projekt.

▼B

5. Na podlagi rezultatov poročil in vzorčnih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Komisija po potrebi prilagodi višino prvotno odobrene finančne pomoči ali pogoje za njeno dodelitev in časovni razpored plačil.

6. Komisija stori tudi vse potrebno, da preveri, ali se financirani projekti izvajajo ustrezno in v skladu z določbami te uredbe in Finančne uredbe.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija zagotovi, da se pri izvajanju projektov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov ter v primeru, da se odkrijejo nepravilnosti, z uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti ( 12 ), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi ( 13 ) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ( 14 ).

2. Za projekte Skupnosti, ki se financirajo iz LIFE+, „nepravilnost“ iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta, ki z neupravičenim izdatkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih upravljajo Skupnosti.

3. Komisija lahko zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za projekt, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posamezne odločbe, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila brez odobritve Komisije spremenjena narava projekta ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo projekta.

4. Če se roki ne upoštevajo ali če napredovanje pri izvajanju projekta upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku poda svoje pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5. Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Za vse zneske, ki niso bili pravočasno vrnjeni, se v skladu s Finančno uredbo zaračunajo zamudne obresti.

Člen 13

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(2) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 14

Izvedbeni sklepi

1. Naslednji sklepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(2):

(a) sklepi, s katerimi se v Prilogo I dodajajo ukrepi;

(b) sklepi o spremembi Priloge II.

2. Naslednji izvedbeni sklepi se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(3):

(a) določitev oblike, vsebine in rokov za predložitev nacionalnih letnih prednostnih nalog za namene člena 6(4);

(b) za določitev metodologije postopkov izbire projektov za 2008-2013 v skladu s členom 6;

(c) odločitev o seznamu projektov, ki so sprejeti za sofinanciranje, kot je določeno v členu 6(7) in (8);

(d) določitev oblike in vsebine poročil iz člena 11(1); ter

(e) oblikovanje kazalcev za pomoč pri spremljanju ukrepov, ki se financirajo iz LIFE+.

Člen 15

Ocenjevanje

1. Da bi ocenili vpliv večletnih programov, Komisija zagotavlja njihovo redno spremljanje.

2. Komisija Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 13(1) najpozneje do 30. septembra 2010 predloži vmesni pregled o LIFE+. Vmesni pregled vsebuje oceno izvajanja te uredbe v obdobju od 2007 do 2009. Komisija po potrebi predlaga spremembe izvedbenih sklepov iz člena 14.

3. Komisija poskrbi za končno oceno izvajanja te uredbe, v okviru katere oceni tako prispevek posameznih ukrepov in projektov, ki se financirajo po tej uredbi, kot tudi njihov splošni prispevek k izvajanju, posodobitvi in razvoju okoljske politike Skupnosti in okoljske zakonodaje ter uporabo dodeljenih proračunskih sredstev. To končno oceno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2012, po potrebi skupaj s predlogom za nadaljnji razvoj finančnega instrumenta izključno za okoljsko področje, ki se bo uporabljal od leta 2014 naprej.

Člen 16

Razveljavitev in prehodne določbe

1. Zaradi poenostavitve in oblikovanja prečiščenega besedila se razveljavijo naslednji akti:

(a) Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) ( 15 );

(b) Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območij ( 16 );

(c) Sklep št. 466/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. marca 2002 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje nevladnih organizacij, ki delujejo predvsem na področju varstva okolja ( 17 );

(d) Uredba (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) ( 18 ).

2. Za ukrepe, ki so se začeli izvajati pred 31. decembrom 2006 na podlagi aktov iz odstavka 1, se do njihovega zaključka še naprej uporabljajo navedeni akti. Odbor iz člena 13(1) nadomesti odbore iz navedenih aktov. Sredstva za obvezna spremljanja in ocenjevanja, ki jih predvidevajo navedeni akti, se po koncu njihove veljavnosti zagotovijo na podlagi te uredbe. Dokler se izvajajo, so ti ukrepi skladni s tehničnimi določbami, kakor so opredeljene v aktih iz odstavka 1.

3. Obdobje upravičenosti izdatkov se bo za donacije, dodeljene v letu 2007 na podlagi točke (a) Priloge I, lahko začelo 1. januarja 2007 pod pogojem, da izdatki ne nastanejo pred dnem, na katerega se začne proračunsko leto upravičenca. Za takšne donacije se lahko sporazume iz člena 112(2) Finančne uredbe izjemoma podpiše najpozneje do 31. oktobra 2007.

4. Za znesek, ki je v skladu s finančnimi sredstvi potreben za zagotovitev spremljanja in ukrepov revizije v obdobju po 31. decembru 2013, se šteje, da je potrjen le, če je v skladu z novim finančnim okvirom, ki se uporablja od leta 2014.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

UKREPI, UPRAVIČENI DO SREDSTEV

Naslednji ukrepi se brez poseganja v člen 9 lahko financirajo iz LIFE+, če izpolnjujejo merila upravičenost iz člena 3:

(a) operativne dejavnosti NVO, ki so dejavne predvsem na področju varstva in bogatenja okolja na evropski ravni in vključene v razvoj in izvajanje politik in zakonodaje Skupnosti;

(b) razvijanje in vzdrževanje mrež, zbirk podatkov in računalniških sistemov, ki so neposredno povezani z izvajanjem okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti če to izboljšuje dostop javnosti do okoljskih informacij;

(c) študije, raziskave, izdelava vzorcev in predvidevanj;

(d) spremljanje, vključno s spremljanjem gozdov;

(e) pomoč pri usposabljanju;

(f) usposabljanje, delavnice in sestanki, vključno z usposabljanjem oseb, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje gozdnih požarov;

(g) povezovanje v mreže in platforme najboljše prakse;

(h) informacijske in komunikacijske dejavnosti, vključno s kampanjami za dvigovanje osveščanja, ter zlasti kampanje osveščanja javnosti o gozdnih požarih;

(i) prikazovanje inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; in

(j) posebej za del narava in biotska raznovrstnost: — upravljanje območij in vrst ter načrtovanje območij, vključno z zboljšanjem ekološke skladnosti omrežja Natura 2000; — spremljanje varstvenega stanja, vključno s postopki in strukturami za spremljanje; — razvoj in izvajanje akcijskih načrtov za ohranjanje vrst in habitatov; — razširitev omrežja Natura 2000 na morska območja; — nakup zemljišča, pod pogojem, da: — — bi nakup prispeval k vzdrževanju ali ponovni vzpostavitvi celovitosti območja Natura 2000; — je nakup zemljišča edini ali najbolj učinkovit način za uresničevanje cilja ohranjanja; — je pridobljeno zemljišče dolgoročno namenjeno uporabi v skladu s cilji iz člena 4(2), — in — zadevne države članice s prenosom ali drugače zagotovijo, da so ta zemljišča dolgoročno namenjena ohranjanju narave.









PRILOGA II

VEČLETNI STRATEŠKI PROGRAM

NARAVA IN BIOTSKA RAZNOVRSTNOST

1. Glavni cilj

Zaščititi, ohraniti, obnoviti, spremljati in olajšati delovanje naravnih sistemov, naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, da bi do leta 2010 znotraj EU ustavili izginevanje biotske raznovrstnosti, vključno z raznovrstnostjo genetskih virov.

1.1 Prednostna področja ukrepanja:

— prispevanje k izvajanju politike Skupnosti in zakonodaje o naravi in biotski raznovrstnosti, zlasti direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS, ter spodbujati njuno vključevanje v druge politike;

— podpirati nadaljnji razvoj in izvajanje omrežja Natura 2000, vključno z obalnimi in morskimi habitati in vrstami;

— podpora oblikovanju ter izvajanju pristopov politik in instrumentov za spremljanje in ocenjevanje narave in biotske raznovrstnosti ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanje vplivajo, zlasti v povezavi z doseganjem cilja do leta 2010 ustaviti izginevanje biotske raznovrstnosti znotraj Skupnosti; — in

— izboljšanje znanja o vplivih genetsko spremenjenih organizmov na ekosisteme in biotsko raznovrstnost: metodologija ocene tveganja.

OKOLJSKA POLITIKA IN UPRAVLJANJE

2. Glavni cilj „Podnebne spremembe“

Stabilizirati koncentracije toplogrednih plinov na ravni, ki preprečuje globalno ogrevanje nad 2 °C.

2.1 Prednostna področja ukrepanja:

— zagotoviti izvajanje obvez EU po Kjotskem protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o podnebnih spremembah ter oblikovanje strateškega in izvedbenega programa za obdobje po letu 2012;

— zagotoviti prilagajanje gospodarstva in družbe EU, narave in biotske raznovrstnosti, vodnih virov in človekovega zdravja škodljivim vplivom podnebnih sprememb (na potencialno povečanje temperature za 2 °C, ki je rezultat povečane koncentracije toplogrednih plinov) in ublažiti take učinke;

— zagotoviti izvajanje in uporabo tržnih instrumentov, zlasti trgovanje s toplogrednimi plini, da bi se doseglo stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij v okviru za obdobje po letu 2012.

3. Glavni cilj „Voda“

Prispevati k izboljšanju kvalitete vode z razvijanjem stroškovno učinkovitih ukrepov, da se doseže dobro ekološko stanje zaradi razvoja prvega načrta upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES ( 19 ) do leta 2009.

3.1 Prednostna področja ukrepanja:

— izmenjava informacij in najboljših praks, ki se nanašajo na politiko;

— izboljšanje vključenosti znanstvene politike in prenosa rezultatov v podporo državam članicam pri pripravi načrta upravljanja povodja, vključno s pripravo programov v skladu z Direktivo 2000/60/ES in vključevanje ukrepov iz sorodnih direktiv, kot na primer Direktive 91/271/EGS ( 20 ), Direktive 91/414/EGS ( 21 ), Direktive 91/676/EGS ( 22 ), Direktive 96/61/ES ( 23 ), Direktive 98/83/ES ( 24 ) in Direktive 2006/7/ES ( 25 );

— prispevati k učinkovitemu izvajanju Tematske strategije za varstvo in ohranitev morskega okolja;

— hidromorfološke značilnosti, kot je obnovitev poplavnih površin in drugi ukrepi v podporo direktivi o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti.

4. Glavni cilj „Zrak“

Doseči raven kakovosti zraka, ki nima večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje ter ne ogroža zdravja ljudi in okolja.

4.1 Prednostno področje ukrepanja

— izvajanje Tematske strategije o onesnaževanju zraka.

5. Glavni cilj „Tla“

Varovati in zagotavljati trajnostno rabo tal z ohranjanjem funkcij tal, preprečevanjem degradacije tal, ublažitvijo njenih učinkov in obnovitvijo degradiranih tal.

5.1 Prednostni področji ukrepanja:

— izvajanje Tematske strategije za varstvo tal; — in

— zagotavljanje varstva in ohranjanja biotske raznovrstnosti tal.

6. Glavni cilj „Urbano okolje“

Prispevati k izboljšanju okoljske uspešnosti evropskih urbanih območij.

6.1 Prednostno področje ukrepanja:

— prispevati k boljšemu izvajanju obstoječe okoljske politike Skupnosti in zakonodaje na lokalni ravni s podpiranjem in spodbujanjem lokalnih organov k sprejetju celovitejšega pristopa do urbanega upravljanja, vključno s sektorjem prevoza in energetskim sektorjem.

7. Glavni cilj „Hrup“

Prispevati k razvoju in izvajanju politik o okoljskem hrupu.

7.1 Prednostno področje ukrepanja:

— preprečiti in zmanjšati škodljive učinke zaradi izpostavljenosti okoljskemu hrupu.

8. Glavni cilj „Kemikalije“

Do leta 2020 izboljšati varstvo okolja in zdravja pred tveganji, ki jih predstavljajo kemikalije, z izvajanjem zakonodaje glede kemikalij, zlasti Uredbe št. 1907/2006 ( 26 ) (REACH) in Tematsko strategijo o trajnostni uporabi pesticidov.

8.1 Prednostna področja ukrepanja:

— izmenjava informacij in najboljših praks, ki se nanašajo na politiko;

— izboljšanje vključenosti znanstvene politike in prenosa rezultatov za zagotovitev dobrega tehničnega ozadja v podporo REACH;

— izvajanje Tematske strategije o trajnostni uporabi pesticidov.

9. Glavni cilj „Okolje in zdravje“

Razvijati informacijske baze za politiko o okolju in zdravju (Akcijski načrt za okolje in zdravje 2004–2010).

9.1 Prednostni področji ukrepanja:

— bio-spremljanje ljudi in povezava podatkov o okolju in zdravju;

— zaščita ozonskega plašča za zmanjšanje negativnih vplivov na zdravje in okolje.

10. Glavni cilj „Naravni viri in odpadki“

— Razvijati in izvajati politike za trajnostno upravljanje in uporabo naravnih virov in odpadkov, izboljšati okoljsko uspešnost izdelkov, trajnostno proizvodnjo in vzorce potrošnje, preprečevanje nastajanja odpadkov, predelavo in recikliranje odpadkov;

— Prispevati k učinkovitemu izvajanju Tematske strategije o preprečevanju in recikliranju odpadkov.

10.1 Prednostna področja ukrepanja:

— razvoj in izvajanje politik trajnostne potrošnje in proizvodnje, vključno z Integrirano politiko do proizvodov;

— spodbujati trajnostno rabo naravnih virov z pristopom življenjskega cikla, vključno z okoljskimi, socialnimi in gospodarskimi vidiki, da se loči vpliv okolja od gospodarske rasti;

— spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov, predelave in recikliranja z osredotočanjem na življenjski cikel, ekološko oblikovanje in razvoj trgov recikliranja;

— prispevati k izvajanju politike Skupnosti in zakonodaje o odpadkih, zlasti Direktive 75/439/EGS ( 27 ), Direktive 91/689/ES ( 28 ), Direktive 96/59/ES ( 29 ), Direktive 1999/31/ES ( 30 ), Direktive 2000/53/ES ( 31 ), Direktive 2002/95/ES ( 32 ), Direktive 2002/96/ES ( 33 ), Uredbe (ES) št. 850/2004 ( 34 ), Direktive 2006/12/ES ( 35 ), Direktive 2006/21/ES ( 36 ) in Uredbe (ES) št. 1013/2006 ( 37 ).

11. Glavni cilj „Gozdovi“

Predvsem z usklajenim omrežjem EU zagotoviti zgoščeno in celovito osnovo za informacije, ki so pomembne za politiko o gozdovih glede na podnebne spremembe (vpliv na gozdne ekosisteme, blažitev, nadomestitev učinkov), biotsko raznovrstnost (osnovne informacije in zaščitena gozdna območja), gozdne požare, gozdne razmere in varovane funkcije gozdov (voda, tla in infrastruktura), kakor tudi prispevati k varovanju gozdov pred požari.

11.1 Prednostna področja ukrepanja:

— spodbujati zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij, ki se nanašajo na politiko, v zvezi z gozdovi in medsebojnimi okoljskimi vplivi;

— spodbujati usklajevanje in učinkovitost ukrepov spremljanja gozdov, sistemov zbiranja podatkov in uporabe sinergij z ustvarjanjem povezav med mehanizmi spremljanja, uvedenimi na regionalni, nacionalni in svetovni ravni ter na ravni Skupnosti;

— spodbujati sinergije med posebnimi vprašanji glede gozdov in okoljskimi pobudami in zakonodajo (na primer: Tematska strategija za varstvo tal, Natura 2000, Direktiva 2000/60/ES);

— prispevati k trajnostnemu upravljanju gozdov, zlasti z zbiranjem podatkov v zvezi z izboljšanimi Vseevropskimi kazalci za trajnostno upravljanje gozdov, ki so bili sprejeti na sestanku na ravni strokovnjakov Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE), ki je potekal 7. in 8. oktobra 2002 na Dunaju v Avstriji;

— zgraditi zmogljivosti na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, da se omogoči usklajevanje in usmerjanje spremljanja gozdov.

12. Glavni cilj „Inovacije“

Prispevati k razvoju in predstavitvi pristopov, tehnologij, metod in instrumentov politike inovacij za pomoč pri izvajanju Akcijskega načrta okoljskih tehnologij (ETAP).

12.1 Prednostna področja ukrepanja:

— nadaljnja opredelitev in optimiziranje dosežkov ETAP z izboljšanim načrtovanjem in usklajevanjem, učinkovitim spremljanjem napredka, pravočasno prepoznavanje in zmanjšanjem vrzeli v znanju ter učinkovito uporabo znanstvenih, ekonomskih in drugih informacij, ki so pomembne za izvajanje politike;

— spodbujanje identifikacije, predstavljanja in razširjanja inovativnih tehnologij in praks z dopolnilnimi ukrepi k Okvirnemu programu za konkurenčnost in inovacije;

— izmenjava informacija in dobrih praks v zvezi z mednarodnim trgovanjem z okoljskimi tehnologijami, odgovornimi investicijami v državah v razvoju, izvajanjem ukrepov Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (WSSD) glede okoljskih tehnologij.

13. Glavni cilj „Strateški pristopi“

— Spodbujati učinkovito izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje Skupnosti in izboljšati bazo znanja za okoljsko politiko.

— Zagotoviti učinkovitejše in skladnejše politike.

— Izboljšati okoljsko učinkovitost malih in srednje velikih podjetij.

— Zagotoviti orodja za razvoj okoljske politike in zakonodaje.

— Zagotoviti ustrezen nadzor Komisije nad projekti.

13.1 Prednostna področja ukrepanja:

— izboljšanje ocene ukrepov nove politike, zlasti stopnjo njihove začetne formulacije ali poznejšega pregleda;

— okrepitev baze znanja za oblikovanje politike in izvajanje z oblikovanjem Skupnega informacijskega sistema za okolje (SEIS) in podpora izvajanju Pobude globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES);

— izboljšanje ocene izvajanja in ex-post ocene;

— ugotavljanje in postopno odpravljanje okolju škodljivih subvencij;

— povečanje uporabe tržnih instrumentov, da bi se doseglo izboljšano mešano politiko;

— zagotovitev orodij za podporo politikam trajnostnega razvoja, zlasti kazalce;

— izvajanje Programa za pomoč okoljski usklajenosti za mala in srednje velika podjetja;

— za razvoj in izvajanje okoljske politike sprejeti ustrezne ukrepe za zunanjo pomoč;

— zagotoviti orodje za tehnično in/ali upravno pomoč glede opredeljevanja, priprave, upravljanja, spremljanja, revizije in nadzorovanja projektov, vključno z obema projektoma LIFE III in LIFE+.

14. Glavni cilj „Upravljanje“

Dosegati boljše okoljsko vodenje, vključno s povečano ozaveščenostjo o okoljskih vprašanjih in sodelovanjem evropskih državljanov pri okoljskem odločanju.

14.1. Prednostno področje ukrepanja:

— razširiti vključenost zainteresiranih strani, vključno s skupinami potrošnikov in nevladnimi organizacijami, v razvoj in izvajanje okoljske politike in zakonodaje.

15. Glavni cilj „NVO“

Spodbujati NVO, ki so prvenstveno aktivne na področju varstva okolja na evropski ravni.

15.1 Prednostni področji ukrepanja:

— okrepiti sodelovanje NVO v postopku dialoga pri oblikovanju okoljske politike in pri njenem izvajanju;

— okrepiti sodelovanje NVO v evropskem postopku standardizacije, da se zagotovi uravnoteženo zastopanje zainteresiranih strani in sistematsko vključevanje okoljskih vidikov.

INFORMACIJE IN OBVEŠČANJE

16. Glavni cilj

Zagotoviti redne in učinkovite informacijske tokove za zagotovitev osnove za politične odločitve o okolju ter zagotoviti, da so informacije o stanju okolja in okoljskih trendih dostopne državljanom.

16.1 Prednostno področje ukrepanja:

— razširjanje informacij, eko-označevanja, dviganje ozaveščenosti in razvoj posebnih znanj o okoljskih vprašanjih, vključno o varovanju pred gozdnimi požari.