02014R1304 — SL — 16.06.2019 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – hrup“ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (Besedilo velja za EGP) (UL L 356 12.12.2014, str. 421)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1304/2014

z dne 26. novembra 2014

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – hrup“ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

V tej uredbi je določena tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom „tirna vozila – hrup“ železniškega sistema v Uniji, kot je določena v Prilogi.

Člen 2

TSI se uporablja za tirna vozila, ki sodijo v področje uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 1302/2014 ( 1 ) in Uredbe Komisije (EU) št. 321/2013 ( 2 ).

Člen 3

Države članice v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe uradno obvestijo Komisijo o vseh sporazumih, ki vsebujejo zahteve glede mejnih vrednosti emisij hrupa, če obvestilo ni bilo že podano na podlagi Odločbe Komisije 2006/66/ES ( 3 ) ali Sklepa 2011/229/EU.

Sporazumi, ki jih je treba uradno sporočiti, so:

(a) nacionalni sporazumi med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, ki so sklenjeni trajno ali začasno in so nujni zaradi posebne ali lokalne narave predvidene prevozne storitve;

(b) dvostranski ali večstranski sporazumi med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture ali organi za varnost, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti;

(c) mednarodni sporazumi med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti.

Člen 4

Postopki za ocenjevanje skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, kot so določeni v oddelku 6 Priloge k tej uredbi, temeljijo na modulih, opredeljenih v Sklepu Komisije 2010/713/EU ( 4 ).

Člen 5

▼M1

1. V zvezi s posebnimi primeri, navedenimi v oddelku 7.3.2 Priloge, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797, pogoji, določeni v točki 7.3.2 Priloge ali veljavnih nacionalnih predpisih v državi članici, ki je del območja uporabe vozil, ki jih zajema ta uredba.

▼B

2. Vsaka država članica v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe uradno obvesti Komisijo in države članice o:

(a) tehničnih predpisih iz odstavka 1;

(b) postopkih za ocenjevanje skladnosti in postopkih verifikacije, ki jih je treba izvesti v skladu s tehničnimi predpisi iz odstavka 1;

▼M1

(c) organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo v zvezi z nacionalnimi pravili, ki se nanašajo na posebne primere iz točke 7.3.2 Priloge.

▼M1

Člen 5a

Od 8. decembra 2024 vagoni s področja uporabe Uredbe (EU) št. 321/2013, ki niso zajeti v točki 7.2.2.2 Priloge k tej uredbi, ne obratujejo na tišjih progah.

Člen 5b

„Tišja proga“ je najmanj 20 km dolg del železniške infrastrukture, na katerem je v skladu z nacionalno zakonodajo za prenos Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) v nočnih urah v povprečju obratovalo več kot 12 vlakov na dan. Podlaga za izračun tega povprečja je obseg tovornega prometa v letih 2015, 2016 in 2017. Če se zaradi izjemnih okoliščin tovorni promet v določenem letu razlikuje od povprečja za več kot 25 %, lahko zadevna država članica izračuna povprečje na podlagi preostalih dveh let.

Člen 5c

1. Države članice tišje proge določijo v skladu s členom 5b in postopkom, opredeljenim v Dodatku D.1 k Prilogi. Seznam tišjih prog predložijo Agenciji Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) najpozneje šest mesecev po datumu objave te uredbe. Agencija te sezname objavi na svojem spletnem mestu.

2. Države članice seznam tišjih prog po 8. decembru 2024 posodobijo vsaj vsakih pet let v skladu s postopkom, opredeljenim v Dodatku D.2 k Prilogi.

Člen 5d

Komisija do 31. decembra 2028 oceni izvajanje tišjih prog, zlasti z vidika napredka pri naknadnem opremljanju vagonov ter učinka uvedbe tišjih prog na skupno izpostavljenost prebivalstva hrupu in konkurenčnost sektorja železniškega tovornega prometa.

Člen 5e

Komisija do 30. junija 2020 objavi poročilo o obratovanju vagonov, opremljenih s kompozitnimi zavornimi bloki, v nordijskih zimskih razmerah na podlagi dokazov, ki jih zberejo Agencija, nacionalni varnostni organi in železniška podjetja. Navedeno poročilo vsebuje zlasti oceno varnosti in zavornega učinka takih vagonov ter obstoječih ali potencialnih operativnih in tehničnih ukrepov, ki se uporabljajo v nordijskih zimskih razmerah. Poročilo se objavi.

Če poročilo vsebuje dokaze, da je uporaba takšnih vagonov v nordijskih zimskih razmerah povezana z varnostnimi vprašanji, ki jih ni mogoče rešiti z operativnimi in tehničnimi ukrepi brez resnih škodljivih vplivov na železniški tovorni promet, Komisija predlaga spremembe te TSI, ki obravnavajo ta vprašanja in hkrati ohranjajo čezmejni tovorni promet v zadevne nordijske regije in iz njih. Zlasti lahko predlog po potrebi vključuje izjemo, ki omogoča neprekinjeno obratovanje na tišjih progah po vsej Uniji za omejeno število vagonov, ki se pogosto uporabljajo v takem čezmejnem tovornem prometu, in vse operativne omejitve, ki so primerne za omejitev vpliva uporabe takih vagonov na tišje proge, ki so združljive z namenom ohranitve navedenega čezmejnega tovornega prometa.

Če se izvede revizija iz zgornjega odstavka, Komisija vsako leto po njej poroča o napredku pri tehničnih in operativnih rešitvah za obratovanje tovornih vagonov v zimskih razmerah. Predloži oceno števila vagonov, opremljenih z zavornjaki iz litega železa, ki so potrebni za zagotavljanje neprekinjenega čezmejnega prometa v nordijske regije in iz njih, z namenom da se izjema odpravi najpozneje leta 2028.

▼B

Člen 6

Skladnost z nižjimi opozorilnimi vrednostmi izpostavljenosti, določenimi v členu 3 Direktive 2003/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ), se zagotovi s skladnostjo z ravnjo notranjega hrupa v vozniških kabinah, kot je določena v točki 4.2.4 Priloge k tej uredbi, in z ustreznimi obratovalnimi razmerami, ki jih opredeli prevoznik v železniškem prometu.

Člen 7

1. Da bi se proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik prilagodil tehnološkemu napredku, bo morda predlagal inovativne rešitve, ki niso skladne s specifikacijami iz Priloge in/ali za katere ni mogoče uporabiti metod ocenjevanja iz Priloge.

2. Inovativne rešitve se lahko nanašajo na podsistem tirnih vozil, njegove dele in njegove komponente interoperabilnosti.

3. Kadar se predlaga inovativna rešitev, proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji navede, kako ta rešitev odstopa od ustreznih določb te TSI ali kako jih dopolnjuje, ter odstopanja predloži v analizo Komisiji. Komisija lahko zahteva mnenje Agencije o predlagani inovativni rešitvi.

4. Komisija predloži mnenje o predlagani inovativni rešitvi. Če je mnenje pozitivno, Agencija pripravi ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije vmesnikov ter metodo ocenjevanja, ki jih je treba vključiti v TSI, da se omogoči uporaba te inovativne rešitve, in ki se nato vključijo v TSI med postopkom pregleda v skladu s ►M1 na člen 5 Direktive (EU) 2016/797 ◄ . Če je mnenje negativno, se predlagana inovativna rešitev ne uporabi.

5. Do pregleda TSI se pozitivno mnenje Komisije upošteva kot sprejemljiv način izpolnjevanja skladnosti z bistvenimi zahtevami ►M1 Direktivo (EU) 2016/797 ◄ in se zato lahko uporabi za oceno podsistema.

Člen 8

Šteje se, da izjava o verifikaciji in/ali skladnosti s tipom za novo vozilo, določena v skladu s Sklepom 2011/229/EU, velja za:

— lokomotive, električne motorne vlake (EMU), dizelske motorne vlake (DMU) in potniške vagone, dokler potrdila o tipu ali projektiranju ni treba obnoviti, kakor je navedeno v Sklepu 2011/291/EU, za primere, ko se je uporabljal navedeni sklep, ali do 31. maja 2017 za druge primere,

— vagone do 13. aprila 2016.

Šteje se, da izjava o verifikaciji in/ali skladnosti s tipom za novo vozilo, določena v skladu z Odločbo 2008/232/ES, velja, dokler potrdila o tipu ali projektiranju ni treba obnoviti, kot je navedeno v Odločbi.

Člen 9

1. Sklep 2011/229/EU se razveljavi 1. januarja 2015.

2. V Prilogi k Odločbi 2008/232/ES se točke 4.2.6.5, 4.2.7.6 in 7.3.2.15 črtajo, kar začne veljati 1. januarja 2015.

3. Vendar se določbe iz odstavkov 1 in 2 še naprej uporabljajo v zvezi s projekti, odobrenimi v skladu s TSI, priloženimi navedenemu sklepu in odločbi, ter v zvezi s projekti, povezanimi z novimi vozili in obnovo ali nadgradnjo obstoječih vozil, ki so v poznejši fazi razvoja ali so predmet pogodbe, ki velja na dan objave te uredbe, ali za katere veljajo primeri iz člena 8 te uredbe, razen če se vlagatelj odloči za uporabo te uredbe.

Člen 10

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2015. Vendar se lahko pred 1. januarjem 2015 izda dovoljenje za začetek obratovanja pri uporabi TSI, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.









PRILOGA

KAZALO 1. UVOD 1.1 Tehnično področje uporabe 1.1.1 Področje uporabe v zvezi s tirnimi vozili 1.1.2 Področje uporabe v zvezi z obratovalnimi vidiki 1.2 Zemljepisno področje uporabe 2. OPREDELITEV PODSISTEMA 3. BISTVENE ZAHTEVE 4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA 4.1 Uvod 4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme 4.2.1 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju 4.2.2 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu 4.2.3 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu 4.2.4 Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini 4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike 4.4 Pravila glede obratovanja 4.4.1 Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v poslabšanih razmerah 4.4.2 Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v primeru del na infrastrukturi in vzdrževanja vagonov 4.5 Pravila glede vzdrževanja 4.6 Poklicne kvalifikacije 4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji 4.8 Evropski register dovoljenih tipov vozil 5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI 6. OCENA SKLADNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA 6.1 Komponente interoperabilnosti 6.2 Podsistem tirnih vozil glede hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila 6.2.1 Moduli 6.2.2 Postopki ES-verifikacije 6.2.3 Poenostavljeno ocenjevanje 11 7. IZVAJANJE 12 7.1 Uporaba te TSI za nove podsisteme 12 7.2 Uporaba te TSI za obstoječe podsisteme 7.2.1 Določbe v primeru sprememb obstoječih tirnih vozil ali tipa tirnih vozil 7.2.2 Dodatne določbe za uporabo te TSI za obstoječe vagone 7.3 Posebni primeri 13 7.3.1 Uvod 13 7.3.2 Seznam posebnih primerov 13 ▼M1 7.4 Posebna izvedbena pravila 7.4.1 Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone (točka 7.2.2) 7.4.2 Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah (točka 7.2.2.2) ▼B

1. UVOD

Tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI) za vsak podsistem (ali njegov del) običajno določajo optimalno raven harmoniziranih specifikacij, da se zagotovi interoperabilnost železniškega sistema. Zato TSI harmonizirajo le specifikacije v zvezi s parametri, ki so kritični za interoperabilnost (osnovni parametri). Specifikacije TSI morajo izpolnjevati bistvene zahteve iz Priloge III k ►M1 Direktivi (EU) 2016/797 ◄ .

V skladu z načelom sorazmernosti ta TSI določa optimalno raven harmonizacije v zvezi s specifikacijami za podsistem tirnih vozil iz oddelka 1.1, katerih namen je omejitev emisij hrupa železniškega sistema znotraj Unije.

▼M1

1.1 Tehnično področje uporabe

1.1.1 Področje uporabe v zvezi s tirnimi vozili

Ta TSI se uporablja za vsa tirna vozila s področja uporabe Uredbe (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) in Uredbe (EU) št. 321/2013 (TSI tovorni vagoni).

1.1.2 Področje uporabe v zvezi z obratovalnimi vidiki

Ta TSI se skupaj s Sklepom Komisije 2012/757/EU ( 7 ) (TSI vodenje in upravljanje prometa) uporablja za obratovanje tovornih vagonov, ki se uporabljajo na železniški infrastrukturi, ki ustreza opredelitvi „tišje proge“.

▼B

1.2 Zemljepisno področje uporabe

Zemljepisno področje uporabe te TSI ustreza področjema uporabe, opredeljenima za zadevna tirna vozila v oddelku 1.2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in oddelku 1.2 Uredbe (EU) št. 321/2013.

▼M1

2. OPREDELITEV PODSISTEMA

„Enota“ pomeni tirno vozilo, za katerega se uporablja ta TSI, zato se obravnava s postopki za ES-verifikacijo. V poglavju 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 in poglavju 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 321/2013 je opisano, kaj sestavlja enoto.

Zahteve te TSI veljajo za naslednje kategorije tirnih vozil iz oddelka 2 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797:

(a) lokomotive in tirna vozila za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniške vlake z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električne potniške vlake na lastni pogon ter potniške vagone. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 in se v tej TSI imenuje lokomotive, električni motorni vlaki (EMU), dizelski motorni vlaki (DMU) in potniški vagoni;

(b) tovorne vagone, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju, in vozili za prevoz tovornjakov. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 321/2013 in se v tej TSI imenuje vagoni;

(c) posebna vozila, kot so tirni delovni stroji. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 ter zajema stroje na tirih (v tej TSI se imenujejo enote OTM) in vozila za pregledovanje infrastrukture, ki glede na svojo obliko spadajo v kategorije iz točk (a) ali (b).

3. BISTVENE ZAHTEVE

Vsi osnovni parametri v tej TSI morajo biti povezani z najmanj eno od bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797. Preglednica 1 prikazuje dodelitve.







Preglednica 1 Osnovni parametri in njihova povezava z bistvenimi zahtevami Točka Osnovni parameter Bistvene zahteve Varnost Zanesljivost in razpoložljivost Zdravstvo Varstvo okolja Tehnična združljivost Dostopnost 4.2.1 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju 1.4.4 4.2.2 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu 1.4.4 4.2.3 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu 1.4.4 4.2.4 Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini 1.4.4

▼B

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1 Uvod

V tem poglavju je določena optimalna raven harmonizacije v zvezi s specifikacijami na podsistemu tirnih vozil za omejitev emisij hrupa železniškega sistema Unije in za dosego interoperabilnosti.

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme

Naslednji parametri so opredeljeni kot nujni za interoperabilnost (osnovni parametri):

(a) hrup v mirovanju;

(b) hrup ob zagonu;

(c) hrup pri prehodu;

(d) notranji hrup v vozniški kabini.

V tem oddelku so določene ustrezne funkcionalne in tehnične specifikacije, dodeljene različnim kategorijam tirnih vozil. Kadar so enote opremljene tako z motorji z notranjim izgorevanjem kot z električnim pogonom, se upoštevajo ustrezne mejne vrednosti v okviru vseh običajnih načinov delovanja. Če eden od teh načinov delovanja predvidi sočasno uporabo motorjev z notranjim izgorevanjem in električnega pogona, se uporabi manj omejevalna mejna vrednost. V skladu s ►M1 na člen 4(5) in člen 2(13) Direktive (EU) 2016/797 ◄ se lahko predvidijo posebni primeri. Navedeni so v oddelku 7.3.

Postopki ocenjevanja za zahteve v tem oddelku so opredeljeni v navedenih točkah in podtočkah poglavja 6.

4.2.1 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

Mejne vrednosti za naslednje ravni zvočnega tlaka v okviru običajnih pogojev vozila v zvezi s hrupom v mirovanju, ki so dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 2:

(a) A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka enote (LpAeq,T[enota]);

(b) A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju glavnega zračnega kompresorja (Li pAeq,T) in

(c) AF-ponderirana raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju impulznega hrupa izpušnega ventila sušilnika zraka (Li pAFmax).

Mejne vrednosti so opredeljene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.







Preglednica 2 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju Kategorija podsistema tirnih vozil LpAeq,T [enota] [dB] Li pAeq,T [dB] Li pAFmax [dB] Električne lokomotive in enote OTM z električno vleko 70 75 85 Dizelske lokomotive in enote OTM z dizelsko vleko 71 78 EMU 65 68 DMU 72 76 Potniški vagoni 64 68 Vagoni 65 n. r. n. r.

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.1.

4.2.2 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

Mejne vrednosti za AF-ponderirano maksimalno raven zvočnega tlaka (LpAF,max) v zvezi s hrupom ob zagonu, dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 3. Mejne vrednosti so opredeljene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.







Preglednica 3 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu Kategorija podsistema tirnih vozil LpAF,max [dB] Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P < 4 500 kW 81 Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P ≥ 4 500 kW Enote OTM z električno vleko 84 Dizelske lokomotive P < 2 000 kW na izhodni gredi motorja 85 Dizelske lokomotive P ≥ 2 000 kW na izhodni gredi motorja Enote OTM z dizelskim vlečenjem 87 EMU z največjo hitrostjo vmax < 250 km/h 80 EMU z največjo hitrostjo vmax ≥ 250 km/h 83 DMU P < 560 kW/motor na izhodni gredi motorja 82 DMU P ≥ 560 kW/motor na izhodni gredi motorja 83

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.2.

4.2.3 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu

Mejne vrednosti za A-ponderirano ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka pri hitrosti 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)) in, če je ustrezno, 250 km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)) v zvezi s hrupom pri prehodu, dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 4. Mejne vrednosti so opredeljene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Meritve pri hitrosti 250 km/h ali več se prav tako izvedejo pri „dodatnem položaju merjenja“ z višino 3,5 m nad vrhom tira v skladu s poglavjem 6 standarda EN ISO 3095:2013, ocenijo pa se glede na veljavne mejne vrednosti v preglednici 4.







Preglednica 4 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu Kategorija podsistema tirnih vozil LpAeq,Tp (80 km/h) [dB] LpAeq,Tp (250 km/h) [dB] Električne lokomotive in enote OTM z električno vleko 84 99 Dizelske lokomotive in enote OTM z dizelsko vleko 85 n. r. EMU 80 95 DMU 81 96 Potniški vagoni 79 n. r. Vagoni (normalizirani na število osi na dolžino APL = 0,225) (1) 83 n. r. (*1) APL: število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1].

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.3.

4.2.4 Mejne vrednosti notranjega hrupa v voznikovi kabini

Mejne vrednosti za A-ponderirano ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka (LpAeq,T) v zvezi s hrupom znotraj vozniške kabine električnih in dizelskih lokomotiv, enot OTM, EMU, DMU in potniških vagonov, opremljenih s kabino, so določene v preglednici 5. Mejne vrednosti so opredeljene v bližini voznikovega ušesa.







Preglednica 5 Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini Hrup v vozniški kabini LpAeq,T [dB] V mirovanju z opozarjanjem z zvočnimi signali 95 Pri največji hitrosti vmax, če je vmax < 250 km/h 78 Pri največji hitrosti vmax, če je 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h 80

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.4.

▼M1

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Ta TSI ima naslednja vmesnika s podsistemom „tirna vozila“:

vmesnik s podsistemi iz točk (a), (b), (c) in (e) poglavja 2 (obravnavano v Uredbi (EU) št. 1302/2014) v zvezi s: — hrupom v mirovanju, — hrupom ob zagonu (ne velja za potniške vagone), — hrupom pri prehodu, — notranjim hrupom v vozniški kabini, kjer je to ustrezno;

vmesnik s podsistemi iz točke (d) poglavja 2 (obravnavano v Uredbi (EU) št. 321/2013) v zvezi s: — hrupom pri prehodu, — hrupom v mirovanju.

Ta TSI ima naslednji vmesnik s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ (obravnavano v Sklepu 2012/757/EU) v zvezi s: — hrupom pri prehodu.

4.4 Pravila glede obratovanja

Zahteve v zvezi s pravili glede obratovanja za podsistem „tirna vozila“ so opredeljene v oddelku 4.4 Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 in oddelku 4.4 Priloge k Uredbi (EU) št. 321/2013.

4.4.1 Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v poslabšanih razmerah

Predvideni postopek ob nepredvidenih dogodkih, kot je opredeljen v točki 4.2.3.6.3 Priloge k Sklepu 2012/757/EU, vključuje obratovanje vagonov, ki niso skladni s točko 7.2.2.2, na tišjih progah.

Ta ukrep se lahko uporabi za odziv na omejitve zmogljivosti ali omejitve pri obratovanju, ki nastanejo zaradi okvar tirnih vozil, izrednih vremenskih razmer, nesreč ali incidentov ali okvar infrastrukture.

4.4.2 Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v primeru del na infrastrukturi in vzdrževanja vagonov

Obratovanje vagonov, ki niso skladni s točko 7.2.2.2, na tišjih progah je dovoljeno, če je treba na takih vagonih opraviti vzdrževalne dejavnosti in je dostop do vzdrževalne delavnice mogoč samo po tišji progi.

Ukrepi ob nepredvidenih dogodkih iz točke 4.4.1 se uporabljajo samo za dela na infrastrukturi, pri katerih je tišja proga edina primerna alternativa.

4.5 Pravila glede vzdrževanja

Zahteve v zvezi s pravili glede vzdrževanja za podsistem „tirna vozila“ so opredeljene v oddelku 4.5 Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 in oddelku 4.5 Priloge k Uredbi (EU) št. 321/2013.

▼B

4.6 Poklicne kvalifikacije

Ni relevantno.

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

Glej člen 6 te uredbe.

4.8 Evropski register dovoljenih tipov vozil

Podatki o tirnih vozilih, ki jih je treba vpisati v evropski register dovoljenih tipov vozil (ERATV), so določeni v Sklepu 2011/665/EU.

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

V tej TSI ni določena nobena komponenta interoperabilnosti.

6. OCENA SKLADNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA

6.1 Komponente interoperabilnosti

Ni relevantno.

6.2 Podsistem tirnih vozil glede hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila

6.2.1 Moduli

ES-verifikacija se izvede v skladu z moduli, opisanimi v preglednici 6.







Preglednica 6 Moduli za ES-verifikacijo podsistemov SB ES-pregled tipa SD ES-verifikacija na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje SF ES-verifikacija na podlagi preverjanja proizvoda SH1 ES-verifikacija na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda konstruiranja

Ti moduli so podrobno opredeljeni v Sklepu 2010/713/EU.

6.2.2 Postopki ES-verifikacije

Vlagatelj izbere enega od naslednjih postopkov ocenjevanja, sestavljenih iz enega ali več modulov za ES-verifikacijo podsistema:

— (SB+SD),

— (SB+SF),

— (SH1).

V okviru uporabe izbranega modula ali kombinacije modulov se podsistem oceni glede na zahteve, navedene v oddelku 4.2. Če je potrebno, so v točkah v nadaljevanju navedene dodatne zahteve za oceno.

6.2.2.1 Hrup v mirovanju

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa v mirovanju, kot so določene v točki 4.2.1, se izvede v skladu z oddelki 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (brez točke 5.5.2) in 5.7 ter točko 5.8.1 standarda EN ISO 3095:2013.

Za oceno hrupa glavnega zračnega kompresorja na najbližjem položaju merjenja i se uporabi kazalnik Li pAeq,T, pri čemer je T reprezentativen za en obratovalni cikel, kot je opredeljen v oddelku 5.7 standarda EN ISO 3095:2013. Za to se uporabljajo le sistemi vlaka, pri katerih se zahteva, da zračni kompresor deluje v običajnih pogojih obratovanja. Sistemi vlaka, ki niso potrebni za delovanje kompresorja, se lahko izklopijo, da se prepreči njihovo prispevanje k meritvam hrupa. Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi se izvede v pogojih, ki so potrebni zgolj za delovanje glavnega zračnega kompresorja pri najnižjem številu vrtljajev.

Za oceno virov impulznega hrupa na najbližjem položaju merjenja i se uporabi kazalnik Li pAFmax. Ustrezni vir hrupa je izpuh iz ventilov sušilnika zraka.

6.2.2.2 Hrup ob zagonu

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa ob zagonu, kot so določene v točki 4.2.2, se izvede v skladu s poglavjem 7 (brez točke 7.5.1.2) standarda EN ISO 3095:2013. Uporabi se metoda mejne vrednosti, ki se nanaša na oddelek 7.5 standarda EN ISO 3095:2013. V nasprotju s točko 7.5.3 standarda EN ISO 3095:2013 vlak pospeši iz mirovanja do 30 km/h in nato ohrani hitrost.

Poleg tega se hrup izmeri na razdalji 7,5 m od središča proge in višini 1,2 m nad vrhom tira. Uporabita se „metoda povprečne vrednosti“ in „metoda mejne vrednosti“ v skladu z oddelkom 7.6 oziroma 7.5 standarda EN ISO 3095:2013, vlak pa pospeši iz mirovanja do 40 km/h in nato ohrani hitrost. Izmerjene vrednosti se ne ocenijo glede na nobeno mejno vrednost ter se zabeležijo v tehnični dokumentaciji in sporočijo Agenciji.

Za enote OTM se postopek zagona izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

6.2.2.3 Hrup pri prehodu

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa pri prehodu, kot so določene v točki 4.2.3, se izvede v skladu s točkama 6.2.2.3.1 in 6.2.2.3.2.

6.2.2.3.1. Pogoji preskusne proge

Preskusi se izvedejo na referenčni tirnici, določeni v oddelku 6.2 standarda EN ISO 3095:2013.

Vendar je dovoljeno izvesti preskus na tirnici, ki ni v skladu s pogoji referenčne tirnice v smislu ravni zvočne hrapavosti tirov in stopenj upadanja na tirnici, če ravni hrupa, izmerjene v skladu s točko 6.2.2.3.2, ne presegajo mejnih vrednosti iz točke 4.2.3.

Zvočna hrapavost tirov in stopnje upadanja na preskusni progi se določijo v vsakem primeru. Če proga, na kateri se izvajajo preskusi, izpolnjuje pogoje referenčne tirnice, se izmerjene ravni hrupa označijo kot „primerljive“, sicer pa se označijo kot „neprimerljive“. V tehnično dokumentacijo se zapiše, ali so izmerjene ravni hrupa „primerljive“ ali „neprimerljive“.

Izmerjene vrednosti zvočne hrapavosti tirov preskusne proge ostanejo veljavne v obdobju, ki se začne tri mesece pred to meritvijo in konča tri mesece po njej, če se v tem času na progi niso izvajala nobena vzdrževalna dela, ki bi vplivala na zvočno hrapavost tirov.

Izmerjene vrednosti stopnje upadanja na preskusni progi ostanejo veljavne v obdobju, ki se začne eno leto pred to meritvijo in konča eno leto po njej, če se v tem času na progi niso izvajala nobena vzdrževalna dela, ki bi vplivala na stopnje upadanja na tirnici.

V tehnični dokumentaciji se navede potrditev, da so podatki o progi v zvezi z meritvami hrupa pri prehodu te vrste bili veljavni med dnevi preskušanja, npr. z navedbo datuma zadnjih vzdrževalnih del, ki bi vplivala na hrup.

Poleg tega je dovoljeno izvesti poskuse pri hitrostih 250 km/h ali več na tirih na togi podlagi. V tem primeru so mejne vrednosti 2 dB višje od tistih v točki 4.2.3.

6.2.2.3.2. Postopek

Preskusi se izvedejo v skladu z določbami v oddelkih 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 in 6.7 (brez točke 6.7.2) standarda EN ISO 3095:2013. Vsaka primerjava glede na mejne vrednosti se izvede z rezultati, zaokroženimi na najbližji celi decibel. Vsaka normalizacija se izvede pred zaokrožitvijo. Podrobni postopek ocenjevanja je določen v točkah 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 in 6.2.2.3.2.3.

6.2.2.3.2.1 EMU, DMU, lokomotive in potniški vagoni

Za EMU, DMU, lokomotive in potniške vagone se razlikujejo trije razredi največje delovne hitrosti:

1. če je največja delovna hitrost enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti vmax enote. Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3;

2. če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h in manjša od 250 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (1):

LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 30*log (vtest/80 km/h)

►M1 vtest ◄ = dejanska hitrost med meritvijo;

3. če je največja delovna hitrost vmax enote 250 km/h ali več, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote z zgornjo mejno vrednostjo preskusne hitrosti 320 km/h. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) pri hitrosti 80 km/h se normalizira na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne preseže mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu pri največji hitrosti LpAeq,Tp(vtest) se normalizira na referenčno hitrost 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h) z uporabo formule (2). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(250 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (2):

LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 50*log(vtest/250 km/h)

►M1 vtest ◄ = dejanska hitrost med meritvijo

6.2.2.3.2.2. Vagoni

Za vagone se razlikujeta dva razreda največje delovne hitrosti:

1. če je največja delovna hitrost vmax enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti enote. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) se normalizira na referenčno število osi na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APLref) z uporabo formule (3). Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (3):

LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(vtest) – 10*log(APLwag/0,225 m-1)

APLwag = število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1]

►M1 vtest ◄ = dejanska hitrost med meritvijo;

2. če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h in na referenčno število osi na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h) z uporabo formule (4). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (4):

LpAeq,Tp(APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 10*log(APLwag/0,225 m-1) – 30*log(vtest/80 km/h)

APLwag = število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1]

►M1 vtest ◄ = dejanska hitrost med meritvijo

6.2.2.3.2.3. Enote OTM

Za enote OTM se uporablja postopek ocenjevanja iz točke 6.2.2.3.2.1. Postopek merjenja se izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

Šteje se, da so enote OTM skladne z zahtevami ravni hrupa pri prehodu iz točke 4.2.3 brez merjenja, kadar:

— se zavirajo samo s kompozitnimi zavornimi bloki ali kolutnimi zavorami in

— so opremljene s sestavljenimi čistilniki, če so pritrjene blokade čistilnika.

6.2.2.4 Notranji hrup v vozniški kabini

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi notranjega hrupa v vozniški kabini, kot so določene v točki 4.2.4, se izvede v skladu s standardom EN 15892:2011. Za enote OTM se postopek merjenja izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

6.2.3 Poenostavljeno ocenjevanje

Namesto preskusnih postopkov iz točke 6.2.2 je dovoljena nadomestitev nekaterih ali vseh preskusov s poenostavljenim ocenjevanjem. Pri poenostavljenem ocenjevanju se zvočno primerja ocenjevana vrsta z obstoječo vrsto (v nadaljnjem besedilu se imenuje referenčna vrsta) z dokumentiranimi značilnostmi hrupa.

Poenostavljeno ocenjevanje se lahko samostojno uporabi za vsakega od veljavnih osnovnih parametrov „hrup v mirovanju“, „hrup ob zagonu“, „hrup pri prehodu“ in „notranji hrup v vozniški kabini“ ter sestoji iz zagotavljanja dokazov, da zaradi učinkov razlik ocenjevane enote niso presežene mejne vrednosti iz oddelka 4.2.

Za enote, ocenjevane s poenostavljenim ocenjevanjem, mora dokaz o skladnosti vsebovati podroben opis sprememb, relevantnih za hrup, v primerjavi z referenčnim tipom. Na podlagi tega opisa se izvede poenostavljeno ocenjevanje. Ocenjene vrednosti hrupa vključujejo negotovosti uporabljene metode ocenjevanja. Poenostavljeno ocenjevanje je lahko izračun in/ali poenostavljeno merjenje.

Enota, certificirana na podlagi metode poenostavljenega ocenjevanja, se ne uporabi kot referenčna enota za nadaljnje ocenjevanje.

Če se poenostavljeno ocenjevanje uporabi za hrup pri prehodu, je referenčna vrsta v skladu z najmanj enim od naslednjih načinov:

— v skladu s poglavjem 4, rezultati pri hrupu pri prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“,

— v skladu s poglavjem 4 Sklepa 2011/229/EU, rezultati pri hrupu pri prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“,

— v skladu s poglavjem 4 Odločbe 2006/66/ES,

— v skladu s poglavjem 4 Odločbe 2008/232/ES.

Če so parametri vagona v primerjavi z referenčno vrsto še znotraj dovoljenega obsega iz preglednice 7, se brez nadaljnjega preverjanja šteje, da je enota skladna z mejnimi vrednostmi hrupa pri prehodu, določenimi v točki 4.2.3.







Preglednica 7 Dovoljeno odstopanje vagonov za izvzetje iz preverjanja Parameter Dovoljeno odstopanje (v primerjavi z referenčno enoto) Največja hitrost enote Katera koli hitrost do največ 160 km/h. Vrsta kolesa Le če je enako ali manj hrupno (akustična značilnost v skladu s Prilogo E standarda EN 13979-1:2011). Tara masa Le v razponu +20 %/–5 %. Zavorni blok Le če odstopanje ne povzroči večjih emisij hrupa.

7. IZVAJANJE

7.1 Uporaba te TSI za nove podsisteme

Glej člen 8 te uredbe.

▼M1

7.2 Uporaba te TSI za obstoječe podsisteme

Načela, ki jih uporabljajo vlagatelji in subjekti za izdajo dovoljenj v primeru sprememb obstoječih tirnih vozil ali tipa tirnih vozil, so opredeljena v točki 7.1.2 Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 in v oddelku 7.2 Priloge k Uredbi (EU) št. 321/2013.

7.2.1 Določbe v primeru sprememb obstoječih tirnih vozil ali tipa tirnih vozil

Vlagatelj zagotovi, da so ravni hrupa tirnih vozil, ki se spreminjajo, še vedno nižje od omejitev, določenih v TSI, ki se je uporabljala, ko so bila zadevna tirna vozila prvič odobrena. Če v času prve odobritve ni obstajala nobena TSI, vlagatelj zagotovi, da se ravni hrupa tirnih vozil, ki se spreminjajo, niso zvišale ali da so še vedno nižje od omejitev iz Odločbe 2006/66/ES ali Odločbe 2002/735/ES.

Če je potrebna ocena, se omeji na osnovne parametre, na katere je vplivala sprememba.

Če se uporabi poenostavljeno ocenjevanje, lahko izvirna enota predstavlja referenčno enoto v skladu z določbami iz točke 6.2.3.

Zaradi zamenjave celotne enote ali vozil(-a) znotraj enote (npr. zamenjava zaradi resne poškodbe) ni potrebna ocena skladnosti s to TSI, če so enota ali vozila identična tistim, ki jih zamenjujejo.

7.2.2 Dodatne določbe za uporabo te TSI za obstoječe vagone

Omejitev obratovanja iz člena 5a te uredbe se ne uporablja za vagone, ki obratujejo pretežno na progah z naklonom, večjim od 40 ‰, vagone z največjo obratovalno hitrostjo nad 120 km/h, vagone z največjo osno obremenitvijo, večjo od 22,5 t, vagone, ki se uporabljajo izključno za dela na infrastrukturi, in vagone, ki se uporabljajo v sistemih za reševanje vlakov.

Če se vagon opremi s tišjimi zavornjaki, kot so opredeljeni v točki 7.2.2.1, in se vagonu ne dodajo nobeni viri hrupa, se brez nadaljnjega preskušanja predpostavi, da so zahteve iz točke 4.2.3 izpolnjene.

7.2.2.1 Tišji zavornjaki

Tišji zavornjak je zavornjak, ki spada v eno od naslednjih kategorij:

— zavornjaki s seznama v Dodatku G k Uredbi (EU) št. 321/2013,

— zavornjaki, ocenjeni v skladu s postopkom iz Dodatka F k tej TSI.

7.2.2.2 Vagoni, ki obratujejo na tišjih progah

Vagoni, ki spadajo v eno od spodnjih kategorij, lahko obratujejo na tišjih progah v okviru svojih namembnosti:

— vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu z Odločbo Komisije 2006/66/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vozni park – hrup“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti,

— vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu s Sklepom Komisije 2011/229/EU o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – hrup“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti,

— vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu s to TSI,

— vagoni, ki so za delovno zaviranje opremljeni s tišjimi zavornjaki, kot so opredeljeni v točki 7.2.2.1, ali zavornimi koluti,

— vagoni, ki so za delovno zaviranje opremljeni s kompozitnimi zavornjaki, kot so navedeni v Dodatku E. Obratovanje teh vagonov na tišjih progah je omejeno v skladu s pogoji, opisanimi v navedenem dodatku.

▼B

7.3. Posebni primeri

7.3.1 Uvod

Posebni primeri, ki so navedeni v točki 7.3.2, so razvrščeni kot:

(a) primeri „P“ : „trajni“ primeri;

(b) primeri „T“ : „začasni“ primeri.

7.3.2 Seznam posebnih primerov

▼M1

7.3.2.1 Posebni primeri

(a) Posebni primer za Estonijo, Finsko, Latvijo, Litvo, Poljsko in Slovaško

(„P“) Uporaba nacionalnih tehničnih predpisov namesto zahtev iz te TSI je dovoljena za enote, ki so v deljeni uporabi s tretjimi državami, v katerih je tirna širina drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije.

(b) Posebni primer za Finsko

(„T“) Sklep 2011/229/EU se lahko še naprej uporablja za tovorne vagone, namenjene uporabi samo na finskem ozemlju, in dokler se ne najde ustrezna tehnična rešitev za hude zimske razmere, vendar v nobenem primeru ne dlje kot do 31. decembra 2032. To ne preprečuje obratovanja tovornih vagonov iz drugih držav članic na finskem omrežju.

▼B

7.3.2.2 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju (točka 4.2.1)

(a) Posebni primer za Finsko

(„T“) Za potniške vagone in vagone, opremljene z dizelskim generatorjem za oskrbo z električno energijo, ki presega 100 kW, in predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Finske, se lahko mejna vrednost za hrup v mirovanju LpAeq,T [enota] v preglednici 2 dvigne na 72 dB.

▼M1 —————

▼B

(b) Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo

(„P“) Za DMU, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Velike Britanije, se lahko mejna vrednost hrupa v mirovanju LpAeq,T [enota] v preglednici 2 dvigne na 77 dB.

Ta posebni primer ne velja za DMU, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju za visoke hitrosti 1.

(c) Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo

(„T“) Za enote, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Velike Britanije, ne veljajo mejne vrednosti Li pAeq,T v preglednici 2 ob upoštevanju glavnega zračnega kompresorja. Izmerjene vrednosti se predložijo nacionalnemu varnostnemu organu Združenega kraljestva.

Ta posebni primer ne velja za enote, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju za visoke hitrosti 1.

7.3.2.3 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu (točka 4.2.2)

(a) Posebni primer za Švedsko

(„T“) Za lokomotive s skupno vlečno močjo več kot 6 000 kW in največjo osno obremenitvijo, ki je večja od 25 ton, se lahko mejne vrednosti hrupa ob zagonu LpAF,max v preglednici 3 dvignejo do največ 89 dB.

(b) Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo

(„P“) Za enote, določene v preglednici 8 in predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Velike Britanije, se lahko mejna vrednost za hrup ob zagonu LpAF,max v preglednici 3 dvigne do vrednosti v preglednici 8.







Preglednica 8 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu glede posebnega primera Združenega kraljestva v zvezi z Veliko Britanijo Kategorija podsistema tirnih vozil LpAF,max [dB] Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P < 4 500 kW 83 Dizelske lokomotive P < 2 000 kW na izhodni gredi motorja 89 DMU 85

Ta posebni primer ne velja za enote, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju za visoke hitrosti 1.

▼M1

7.3.2.4 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu (točka 4.2.3)

(a) Posebni primer za predor pod Rokavskim prelivom

(„P“) Za predor pod Rokavskim prelivom se mejne vrednosti hrupa pri prehodu ne uporabljajo za vagone, namenjene za prevoz težkih tovornih vozil med krajema Coquelles (Francija) in Folkestone (Združeno kraljestvo).

(b) Posebni primer za Švedsko

(„T“) Za lokomotive s skupno vlečno močjo več kot 6 000 kW in največjo osno obremenitvijo, ki je večja od 25 t, se lahko mejne vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp (80 km/h) v preglednici 4 dvignejo do največ 85 dB.

▼M1

7.4 Posebna izvedbena pravila

7.4.1 Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone (točka 7.2.2)

(a) Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone v predoru pod Rokavskim prelivom

(„P“) V izračunu povprečnega letnega števila tovornih vlakov, ki vsakodnevno obratujejo v nočnih urah, se ne upoštevajo vlaki, ki so sestavljeni iz vagonov, namenjenih za prevoz težkih tovornih vozil izključno na progi Coquelles (Francija)–Folkestone (Združeno kraljestvo).

(b) Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone na Finskem in Švedskem

(„T“) Koncept tišjih prog se do 31. decembra 2032 ne uporablja za finsko in švedsko omrežje, in sicer zaradi negotovosti, povezanih z obratovanjem kompozitnih zavornjakov v hudih zimskih razmerah. To ne preprečuje obratovanja tovornih vagonov iz drugih držav članic na finskem in švedskem omrežju.

7.4.2 Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah (točka 7.2.2.2)

(a) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v Belgiji

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Belgije obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

— vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

— vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2026,

— vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve standarda EN 13979-1:2003+A2:2011, in sicer do 31. decembra 2026.

(b) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v predoru pod Rokavskim prelivom

(„P“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah v okviru koncesije predora pod Rokavskim prelivom obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

vagoni, namenjeni za prevoz težkih tovornih vozil med krajema Coquelles (Francija) in Folkestone (Združeno kraljestvo).

(c) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah na Češkem

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Češke obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

— vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

— vagoni z ležaji tipa 59V, in sicer do 31. decembra 2034,

— vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2034,

— vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, in sicer do 31. decembra 2036,

— vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve standarda EN 13979-1:2003+A2:2011, in sicer do 31. decembra 2029.

Poleg tega uporaba kompozitnih zavornjakov na tišjih progah ni obvezna za obstoječe vagone, ki niso zajeti v zgornjih petih alineah in za katere ne obstaja enotna rešitev za nadomestitev litoželeznih zavornjakov, in sicer do 31. decembra 2030.

(d) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v Franciji

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Francije obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

— vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, in sicer do 31. decembra 2030,

— vagoni, opremljeni z majhnimi kolesi (s premerom, manjšim od 920 mm), in sicer do 31. decembra 2030.

(e) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v Italiji

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Italije obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

— vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

— vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2026,

— vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve standarda EN 13979-1:2003+A2:2011, in sicer do 31. decembra 2026.

Poleg tega uporaba kompozitnih zavornjakov na tišjih progah ni obvezna za obstoječe vagone, ki niso zajeti v zgornjih treh alineah in za katere ne obstaja enotna rešitev za nadomestitev litoželeznih zavornjakov, in sicer do 31. decembra 2030.

(f) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah na Poljskem

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Poljske do 31. decembra 2036 obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

— vagoni s kolesi s kolesnim obročem,

— vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki,

— vagoni, zasnovani za promet „S“ in opremljeni z zavorami „SS“ z litoželeznimi zavornjaki,

— vagoni, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in zasnovani za promet „SS“, pri katerih bi bilo za naknadno opremljanje z zavornjaki LL potrebno opremljanje s kolesi, skladnimi s standardom EN 13979-1:2003+A2:2011, in priključnim ventilom.

(g) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah na Slovaškem

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Slovaške obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

— vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

— vagoni s podstavnimi vozički tipa 26-2.8, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki P10, in sicer do 31. decembra 2036,

— vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2036.

(„P“) Vagoni s podstavnimi vozički 2TS, namenjeni za promet med Slovaško in tretjimi državami z izmenjavo podstavnih vozičkov na mejni postaji.

(h) Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v velikobritanskem (VB) delu Združenega kraljestva

(„P“) Enote, ki so predvidene za obratovanje izključno na VB delu omrežja Združenega kraljestva, kjer so obstoječi vagoni opremljeni s kompozitnimi zavornjaki, kot so objavljeni v GMGN 2688, smejo obratovati na tišjih progah.

(„T“) Na tišjih progah smejo obratovati naslednji tipi obstoječih vagonov, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in namenjeni za obratovanje na VB delu omrežja Združenega kraljestva:

— vagoni, opremljeni z zavornim sistemom, ki ni skladen z UIC in za katerega niso na voljo združljivi tihi zavornjaki za naknadno opremljanje, in sicer do 31. decembra 2030,

— vagoni z nazivno zavorno potjo največ 810 m pri 60 mph v načinu zaviranja G (v tovornem prometu) / 75 mph v načinu zaviranja P (v potniškem prometu), kadar obratujejo v vlaku z drugimi vagoni z zavorno potjo, ki izpolnjuje ustrezna nacionalna tehnična pravila Združenega kraljestva (Velike Britanije), in sicer do 31. decembra 2030,

— vagoni, ki se uporabljajo izključno za prevoz jedrskih produktov, in sicer do 31. decembra 2050.

▼B









Dodatek A

Odprte točke

▼M1







Element podsistema „tirna vozila“ Določba te TSI Tehnični vidik, ki ni zajet v tej TSI Opombe Tišji zavornjak 7.2.2.1 in Dodatek F Ocena akustičnih lastnosti zavornjakov Razpoložljive alternativne tehnične rešitve (glej točko 7.2.2)

▼B









Dodatek B

Standardi, na katere se sklicuje ta TSI







TSI Standard Značilnosti, ki se ocenjujejo Sklicevanja na obvezne standarde Poglavje Hrup v mirovanju 4.2.1 — — 6.2.2.1 EN ISO 3095:2013 5 Hrup ob zagonu 4.2.2 — — 6.2.2.2 EN ISO 3095:2013 7 Hrup pri prehodu 4.2.3 EN ISO 3095:2013 6 6.2.2.3 EN ISO 3095:2013 6 Notranji hrup v vozniški kabini 4.2.4 — — 6.2.2.4 EN 15892:2011 vsa Poenostavljeno ocenjevanje 6.2.3 EN 13979-1:2011 Priloga E









Dodatek C

Ocenjevanje podsistema tirnih vozil







Značilnosti, ki se ocenjujejo, kot je določeno v oddelku 4.2 Posebni postopki ocenjevanja Pregled konstruiranja Preskus tipa Redni preskus Element podsistema tirnih vozil Točka Točka Hrup v mirovanju 4.2.1 X (1) X n. r. 6.2.2.1 Hrup ob zagonu 4.2.2 X (1) X n. r. 6.2.2.2 Hrup pri prehodu 4.2.3 X (1) X n. r. 6.2.2.3 Notranji hrup v vozniški kabini 4.2.4 X (1) X n. r. 6.2.2.4 (*1) Le če se uporabi poenostavljeno ocenjevanje v skladu s točko 6.2.3.

▼M1









Dodatek D

Tišje proge

D.1 Identificiranje tišjih prog

V skladu s členom 5c(1) te uredbe države članice Agenciji Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložijo seznam tišjih prog v obliki, ki uporabnikom omogoča nadaljnjo obdelavo z orodji IT. Seznam vsebuje vsaj naslednje informacije:

— začetno in končno točko tišjih poti in njihove ustrezne odseke z uporabo geografske lokacije, kakor je opredeljena v registru iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/880/EU ( 8 ) (RINF). Če je ena od teh točk na meji z drugo državo članico, se to navede,

— identificiranje odsekov, ki sestavljajo tišjo progo.

Seznam se predloži s pomočjo spodnje predloge:







Tišja proga Odseki proge Enotna identifikacijska oznaka odseka Tišja proga se začne/konča na meji z drugo državo članico točka A–točka E točka A–točka B 201 Da TOČKA E (država Y) točka B–točka C 202 točka C–točka D 203 točka D–točka E 204 točka F–točka I točka F–točka G 501 Ne točka G–točka H 502 točka H–točka I 503

Poleg tega lahko države članice prostovoljno predložijo karte, ki prikazujejo potek tišjih prog. Vsi seznami in karte se objavijo na spletnem mestu Agencije (http://www.era.europa.eu) najpozneje 9 mesecev po 27.5.2019.

Agencija do istega datuma Komisiji predloži sezname in karte tišjih prog. Komisija o tem države članice ustrezno obvesti prek odbora iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797.

D.2 Posodobitev tišjih prog

Podatki o tovornem prometu, ki se uporabijo za posodobitev tišjih prog v skladu s členom 5c(2) te uredbe, se navezujejo na zadnja tri leta pred posodobitvijo, za katera so podatki na voljo. Če se tovorni promet v določenem letu zaradi izjemnih okoliščin razlikuje od povprečja za več kot 25 %, lahko zadevna država članica izračuna povprečje na podlagi preostalih dveh let. Države članice Agenciji sporočijo posodobljene tišje proge.

Proge, označene kot tišje proge, ostanejo takšne tudi po posodobitvi, če se je v zadevnem obdobju količina prometa zmanjšala za več kot 50 % in je v nočnih urah v povprečju obratovalo manj kot 12 vlakov na dan.

Za nove in nadgrajene proge se za opredeljevanje teh prog kot tišjih uporabi predvidena količina prometa.

Agencija na svojem spletnem mestu (http://www.era.europa.eu) objavi posodobljene tišje proge najpozneje tri mesece po njihovem prejemu, uporabljajo pa se od prve decembrske spremembe voznega reda, ki nastopi eno leto po njihovi objavi.

Agencija Komisijo obvesti o vseh spremembah tišjih prog. Komisija države članice o teh spremembah obvesti prek odbora iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797.









Dodatek E

Starejši kompozitni zavornjaki

E.1 Starejši kompozitni zavornjaki za uporabo v mednarodnem prometu

Obstoječi vagoni, opremljeni z zavornjaki s spodnjega seznama, se smejo uporabljati na tišjih progah v okviru svojih namembnosti, in sicer do ustreznega datuma iz Dodatka N k UIC 541-4.







Proizvajalec/ime proizvoda Oznaka/tip zavornjaka Tip tornega koeficienta Valeo/Hersot Wabco/Cobra 693 W554 K Ferodo I/B 436 K Abex 229 K (Fe-sintiran) Jurid 738 K (Fe-sintiran)

Vagoni, opremljeni s starejšimi kompozitnimi zavornjaki, ki niso navedeni v zgornji preglednici, vendar že imajo dovoljenje za mednarodni promet v skladu z določbami Odločbe 2004/446/ES ali Odločbe 2006/861/ES, se še vedno lahko uporabljajo brez roka v okviru njihovih namembnosti, zajetih v dovoljenju.

E.2 Starejši kompozitni zavornjaki za uporabo v notranjem prometu

Obstoječi vagoni, opremljeni s spodaj navedenimi zavornjaki, se smejo uporabljati samo na železniških omrežjih ustrezne države članice, vključno s tišjimi progami, v okviru njihovih namembnosti.







Proizvajalec/ime proizvoda Oznaka/tip zavornjaka Država članica Opombe Cobra/Wabco V133 Italija Cofren S153 Švedska Cofren 128 Švedska Cofren 229 Italija ICER 904 Španija, Portugalska ICER 905 Španija, Portugalska Jurid 838 Španija, Portugalska









Dodatek F

Ocena akustičnih lastnosti zavornjaka

Namen tega postopka je prikazati akustične lastnosti kompozitnega zavornjaka na ravni komponente interoperabilnosti.

Ta postopek je odprta točka v skladu s členom 4(6) Direktive (EU) 2016/797.