2009R0250 — SL — 01.07.2013 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 250/2009 z dne 11. marec 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitev karakteristik, tehničnega formata za prenos podatkov, dvojnih zahtev za poročanje za NACE Rev. 1.1 in NACE Rev. 2 ter dovoljenih odstopanjih za strukturno statistiko podjetij (Besedilo velja za EGP) (UL L 086, 31.3.2009, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 250/2009

z dne 11. marec 2009

o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitev karakteristik, tehničnega formata za prenos podatkov, dvojnih zahtev za poročanje za NACE Rev. 1.1 in NACE Rev. 2 ter dovoljenih odstopanjih za strukturno statistiko podjetij

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij ( 1 ) ter zlasti člena 11(1)(a), (c), (d) in (e) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Z Uredbo (ES, Euratom) št. 58/97 ( 2 ) se je vzpostavil skupni okvir za pripravo statističnih podatkov Skupnosti o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti in rezultatih podjetij v Skupnosti. Zaradi jasnosti in racionalizacije je bila navedena uredba preoblikovana, pri čemer je bilo več določb znatno spremenjenih. (2) Uredbi Komisije (ES) št. 2700/98 o opredelitvah karakteristik strukturne statistike podjetij ( 3 ) in (ES) št. 2702/98 o tehničnem formatu za prenos strukturne statistike podjetij ( 4 ) je treba spremeniti tako, da se upoštevajo navedene spremembe. Zaradi jasnosti ju je treba nadomestiti s to uredbo. (3) Opredeliti je treba karakteristike strukturne statistike podjetij, da se lahko zagotovijo podatki, ki bi bili primerljivi in usklajeni med državami članicami. (4) Prav tako je treba določiti tehnični format in postopek za prenos strukturne statistike podjetij iz prilog I do IX k Uredbi (ES) št. 295/2008, da se zagotovijo podatki, ki bi bili primerljivi in usklajeni med državami članicami, zmanjša tveganje napak pri prenosu podatkov in poveča hitrost, s katero se lahko zbrani podatki obdelajo in dajo na voljo uporabnikom. (5) Poleg tega je treba določiti zahteve za dvojno poročanje o strukturni statistiki podjetij na podlagi NACE Rev. 1.1 poleg statistike, ki se zahteva na podlagi NACE Rev. 2 za referenčno leto 2008. (6) Člen 10 Uredbe (ES) št. 295/2008 določa, da se za prehodna obdobja lahko sprejmejo odstopanja od določb iz prilog k navedeni uredbi. (7) Nekatere države članice so v zvezi s prehodnimi obdobji zahtevale odstopanja od nekaterih določb iz prilog I, II, III, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 295/2008, da bi se vzpostavili ustrezni sistemi za zbiranje podatkov ali prilagodili obstoječi sistemi, da bi bile do konca prehodnega obdobja izpolnjene določbe navedene uredbe. (8) Zdi se, da je utemeljeno dovoliti navedena odstopanja, ker zahtevki držav članic temeljijo na legitimni potrebi po nadaljnjem prilagajanju sistemov zbiranja podatkov. (9) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Karakteristike iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 295/2008 so določene v Prilogi I k tej uredbi.

Pri sklicevanju na računovodske izkaze podjetja v teh opredelitvah se šteje, da se ti izkazi nanašajo na naslove iz člena 9 (bilanca stanja), člena 23 (izkaz poslovnega izida) ali člena 43 (pojasnila k računovodskim izkazom) Četrte direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb ( 5 ) ter na naslove iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1725/2003 ( 6 ).

Člen 2

Tehnični format za prenos podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 295/2008 je določen v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Podatke in metapodatke, ki se predložijo v skladu s to uredbo, pristojni nacionalni organi (nacionalni statistični uradi in organi, ki nadzirajo nekatere finančne institucije) v elektronski obliki pošljejo Komisiji (Eurostatu). Oblika prenosa je v skladu z ustreznimi standardi za izmenjavo, ki jih določi Komisija (Eurostat). Podatki se prenesejo elektronsko ali naložijo v enoten portal za vnos podatkov, ki ga vzdržuje Komisija (Eurostat).

Države članice izvajajo standarde in smernice za izmenjavo, ki jih zagotovi Komisija (Eurostat) v skladu z zahtevami te uredbe.

Člen 4

Zahteve za dvojno poročanje iz točke 2 oddelka 9 Priloge I k Uredbi (ES) št. 295/2008 so določene v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 5

Odstopanja od določb Uredbe (ES) št. 295/2008 iz oddelka 11 Priloge I, oddelka 10 Priloge II, oddelka 9 Priloge III, oddelka 8 Priloge VIII in oddelka 13 Priloge IX k navedeni uredbi se odobrijo v skladu s Prilogo IV k tej Uredbi.

Člen 6

Uredbi (ES) št. 2700/98 in (ES) št. 2702/98 se razveljavita.

Vendar se še naprej uporabljata v zvezi z zbiranjem, urejanjem in sporočanjem podatkov za referenčna leta do vključno leta 2007.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

OPREDELITVE KARAKTERISTIK

Oznaka : 11 11 0

Naziv : Število podjetij

Priloge : I do VIII

Opredelitev:

Število tržnih podjetij iz Uredbe Sveta št. 696/93 ( 7 ), ki so kot statistična enota vsebovana v poslovnem registru, popravljenem za napake, zlasti v registru. Vključiti je treba le aktivne enote, ki so bile kadar koli med obdobjem opazovanja aktivne v smislu prihodkov od prodaje ali zaposlovanja. Mirujoče (začasno neaktivne) in neaktivne enote so izključene. Ta statistični podatek mora vključevati vse enote, ki so aktivne vsaj del obdobja opazovanja. Prav tako vključuje lokalne enote (podružnice), ki niso ločena pravna oseba in so odvisne od tujih družb, razen za dejavnosti iz Priloge V Uredbe št. 295/2008. Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge V k Uredbi (ES) št. 295/2008 je ta karakteristika omejena na število podjetij, ustanovljenih v skladu z zakonodajo države poročevalke, in podružnic podjetij s sedežem v državah, ki niso v EGP. Za pozavarovalnice se ne navede nobena podružnica podjetij s sedežem v državah, ki niso iz EGP. Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 ta karakteristika vključuje tudi pokojninske sklade, ki nimajo zaposlenih. Vključuje tudi pokojninske sklade, ki niso ustanovljeni kakor pravne osebe in jih družbe podjetja za upravljanje pokojninskih skladov, zavarovalnice ali druge finančne institucije (čeprav kljub temu niso zajeti v zaključnih računih teh institucij). Vendar ta karakteristika ne vključuje števila pokojninskih skladov, ki niso ustanovljeni ločeno od sponzorskega podjetja ali gospodarske dejavnosti (tj. neavtonomni pokojninski skladi ali sistem knjigovodskih rezervacij, ki ga delodajalec običajno vodi kot pomožno dejavnost).

Oznaka : 11 11 1

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po pravnem statusu

Prilogi : V in VI

Opredelitev

Število podjetij (glej spremenljivko 11 11 0) je razčlenjeno po pravnem statusu.

Povezava z drugimi spremenljivkami

„Število podjetij, razčlenjeno po pravnem statusu“, je nadaljnja členitev števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 2

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po velikostnem razredu obračunanih kosmatih zavarovalnih premij

Priloga : V

Opredelitev

Število podjetij (glej spremenljivko 11 11 0), razčlenjeno po velikostnem razredu obračunanih kosmatih zavarovalnih premij.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Število podjetij, razčlenjeno po velikostnem razredu obračunanih kosmatih zavarovalnih premij, je nadaljnja členitev števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 3

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po velikostnem razredu kosmatih zavarovalno-tehničnih rezervacij

Priloga : V

Opredelitev

Število podjetij (glej spremenljivko 11 11 0), razčlenjeno po velikostnem razredu kosmatih zavarovalno-tehničnih rezervacij.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Število podjetij, razčlenjeno po velikostnem razredu kosmatih zavarovalno-tehničnih rezervacij, je nadaljnja členitev števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 4

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po sedežu matičnega podjetja

Priloga : VI

Opredelitev:

„Matično podjetje“ pomeni matično podjetje iz členov 1 in 2 Direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 ( 8 ) na podlagi člena 54(3)(g) Pogodbe o konsolidiranih zaključnih računih ter vsa podjetja, ki imajo po mnenju pristojnega nadzornega organa dejansko prevladujoč vpliv nad kreditno institucijo.

Uporabljati je treba naslednjo geografsko razčlenitev matičnih podjetij: matično podjetje je v domači državi članici (lahko se obravnava, da je opazovano podjetje pod domačim nadzorom), matično podjetje je v drugi državi (lahko se obravnava, da je opazovano podjetje pod tujim nadzorom). Podružnice kreditnih institucij s sedežem v državi, ki ni država poročevalka, nimajo matičnega podjetja. Ta podjetja se ne upoštevajo. Končna nadzorna institucionalna enota iz Uredbe št. 716/2007 ( 9 ) Evropskega parlamenta in Sveta je prednostna zamisel, ki jo je treba čim bolj upoštevati.

Povezava z drugimi spremenljivkami

„Število podjetij, razčlenjeno po sedežu matičnega podjetja“, je sestavni del števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 5

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po državah, v katerih imajo matična podjetja svoj sedež

Priloga : V

Opredelitev

„Matično podjetje“ pomeni matično podjetje iz člena 1(1) Direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 na podlagi člena 54(3)(g) Pogodbe o konsolidiranih zaključnih računih ter vsa podjetja, ki imajo po mnenju pristojnega nadzornega organa dejansko prevladujoč vpliv nad zavarovalnico.

Uporabljati je treba naslednjo geografsko razčlenitev matičnih podjetij: matično podjetje je v domači državi članici (lahko se obravnava, da je opazovano podjetje pod domačim nadzorom), matično podjetje je v drugi državi (lahko se obravnava, da je opazovano podjetje pod tujim nadzorom). Ker vzajemne zavarovalnice in podružnice zavarovalnic s sedežem v državi, ki ni iz EGP, nimajo matičnega podjetja, ta podjetja tukaj niso upoštevana. Končna nadzorna institucionalna enota iz Uredbe št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta je prednostna zamisel, ki jo je treba čim bolj upoštevati.

Povezava z drugimi spremenljivkami

„Število podjetij, razčlenjeno po sedežu matičnega podjetja“, je sestavni del števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 6

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po velikostnih razredih bilančne vsote

Priloga : VI

Opredelitev:

Število podjetij (glej spremenljivko 11 11 0) je razčlenjeno po velikostnih razredih bilančne vsote. Upošteva se bilančna vsota ob koncu obračunskega leta (glej spremenljivko 43 30 0).

Povezava z drugimi spremenljivkami

„Število podjetij, razčlenjeno po velikostnih razredih bilančne vsote“, je nadaljnja členitev števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 7

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po kategoriji kreditnih institucij

Priloga : VI

Opredelitev:

Število podjetij (glej spremenljivko 11 11 0) je razčlenjeno po kategoriji kreditnih institucij na naslednji način: pooblaščene banke, specializirane kreditne institucije, druge kreditne institucije.

Povezava z drugimi spremenljivkami

„Število podjetij, razčlenjeno po kategoriji kreditnih institucij“, je nadaljnja členitev števila podjetij (11 11 0).

Oznaka : 11 11 8

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po velikosti naložb

Priloga : VII

Opredelitev:

Število podjetij iz spremenljivke 11 11 0, razčlenjeno po velikostnih razredih naložb; te naložbe so zajete v spremenljivki 48 10 0 ali 48 10 4, tj. skupne naložbe po tržni vrednosti.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Spremenljivka „število podjetij, razčlenjeno po velikosti naložb“, (11 11 8) je nadaljnja členitev spremenljivke „število podjetij“ (11 11 0).

Oznaka : 11 11 9

Naziv : Število podjetij, razčlenjeno po velikostnih razredih članov

Priloga : VII

Opredelitev:

Število podjetij iz spremenljivke 11 11 0, razčlenjeno po velikostnih razredih članov; ti člani so opredeljeni v spremenljivki „število članov“ (48 70 0).

Opomba : Upošteva se število članov ob koncu obračunskega leta.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Spremenljivka „število podjetij, razčlenjeno po velikostnih razredih članov“ (11 11 9), je nadaljnja členitev spremenljivke „število podjetij“ (11 11 0).

Oznaka : 11 15 0

Naziv : Število podjetij z neavtonomnim pokojninskim skladom

Priloga : VII

Opredelitev:

Ta spremenljivka zadeva število podjetij, ki so vzpostavila knjigovodske rezervacije za izplačila pokojnin svojim zaposlenim. Upravljanje neavtonomnega pokojninskega sklada je pomožna dejavnost teh podjetij.

Oznaka : 11 21 0

Naziv : Število lokalnih enot

Priloge : I do IV in VI

Opredelitev:

Število lokalnih enot iz Uredbe Sveta št. 696/93, ki so kot statistična enota vsebovane v poslovnem registru, popravljenem za napake, zlasti v registru. Lokalne enote morajo biti vključene, čeprav nimajo plačanih zaposlenih. Ta statistični podatek mora vključiti vse enote, ki so aktivne vsaj del obdobja opazovanja.

Oznaka : 11 31 0

Naziv : Število enot enovrstne dejavnosti

Prilogi : II in IV

Opredelitev:

Število enot enovrstne dejavnosti iz Uredbe Sveta št. 696/93, ki so kot statistična enota vsebovane v poslovnem registru, popravljenem za napake, zlasti v registru, ali oceno, če ta vrsta enot ni registrirana. Ta statistični podatek mora vključiti vse enote, ki so aktivne vsaj del obdobja opazovanja.

Oznaka : 11 41 0

Naziv : Skupno število in sedež podružnic v drugih državah

Priloga : V

Opredelitev

Podružnica, kot je opredeljena v členu 1 Direktive Sveta 92/49/EGS z (Tretje direktive o neživljenjskem zavarovanju) ( 10 ) in členu 1 Direktive Sveta 92/96/EGS z (Tretje direktive o življenjskem zavarovanju) ( 11 ). Uporabljati je treba naslednjo geografsko razčlenitev števila podružnic v tujini: vsaka posamezna druga država članica, druge države EGP, Švica, ZDA, Japonska, druge tretje države (ostali svet).

Oznaka : 11 41 1

Naziv : Skupno število podružnic, razčlenjeno po lokaciji v državah nečlanicah EGP

Priloga : VI

Opredelitev:

„Podružnica“ je opredeljena v členu 1 Direktive Sveta 89/646/EGS ( 12 ) z dne 15. decembra 1989 in je podrobneje določena v Sporočilu Komisije o svobodi opravljanja storitev in javnemu interesu iz Druge bančne Direktive (95/C 291/06).

Uporabljati je treba naslednjo geografsko razčlenitev števila podružnic v tujini: Švica, ZDA, Japonska, tretje države (ostali svet).

Opomba : Upoštevajo se vse aktivne podružnice v državah nečlanicah EGP, ki so prijavljene v domači državi članici kreditne institucije.

Oznaka : 11 51 0

Naziv : Skupno število finančnih odvisnih družb, razčlenjeno po lokaciji v drugih državah

Priloga : VI

Opredelitev:

„Odvisna družba“ pomeni odvisno družbo iz členov 1 in 2 Direktive Sveta 83/349/EGS z na podlagi člena 54(3)(g) Pogodbe o konsolidiranih računovodskih izkazih. Vključena so vsa podjetja, ki sodijo med podjetja, ki opravljajo finančne storitve (kakor je opredeljeno v poglavju 1.3 metodološkega priročnika za statistiko o kreditnih institucijah).

Opomba : Uporabljati je treba naslednjo geografsko razčlenitev hčerinskih podjetij: vsaka posamezna druga država članica, druge države EGP, Švica, ZDA, Japonska, tretje države (ostali svet). Upošteva se le prva raven odvisnih družb.

Oznaka : 11 61 0

Naziv : Število pokojninskih sistemov

Priloga : VII

Opredelitev:

Ta spremenljivka zajema skupno število pokojninskih sistemov, ki jih upravljajo pokojninski skladi. Pokojninski sistem temelji na splošnem sporazumu med socialnimi partnerji, ki določa, katere vrste pokojnin se dodeljujejo in pod kakšnimi pogoji.

Oznaka : 11 91 0

Naziv : Populacija aktivnih podjetij v letu t

Priloga : IX

Opredelitev:

Število tržnih podjetij, ki so bila kadar koli med obdobjem opazovanja aktivna v smislu prihodkov od prodaje ali zaposlovanja.

Oznaka : 11 92 0

Naziv : Število novonastalih podjetij v letu t

Priloga : IX

Opredelitev:

Število novonastalih tržnih podjetij, ki so kot statistična enota vsebovana v poslovnem registru, popravljenem za napake. Novonastala podjetja pomenijo kombinacijo proizvodnih faktorjev z omejitvijo, da niso vključena nobena druga podjetja. Novonastala podjetja ne vključujejo podjetij, ki so nastala z združitvijo, razdružitvijo, delitvijo ali preoblikovanjem skupine podjetij. Prav tako niso vključena podjetja, ki vstopajo v podpopulacijo zaradi spremembe dejavnosti.

Oznaka : 11 93 0

Naziv : Število podjetij, ki so prenehala delovati v letu t

Priloga : IX

Opredelitev:

Število tržnih podjetij, ki so prenehala delovati in so kot statistična enota vsebovana v poslovnem registru, popravljenem za napake. Prenehanje delovanja pomeni razpustitev kombinacije proizvodnih faktorjev z omejitvijo, da niso vključena nobena druga podjetja. Prenehanje delovanja ne vključuje izstopa iz statistične enote zaradi združitve, prevzema, razdružitve ali preoblikovanja skupine podjetij. Prav tako ne vključuje izstopov iz podpopulacije zaradi spremembe dejavnosti.

Oznaka : 11 94 1

Naziv : Število novonastalih podjetij v letu t–1, ki so preživela do leta t

Oznaka : 11 94 2

Naziv : Število novonastalih podjetij v letu t–2, ki so preživela do leta t

Oznaka : 11 94 3

Naziv : Število novonastalih podjetij v letu t–3, ki so preživela do leta t

Oznaka : 11 94 4

Naziv : Število novonastalih podjetij v letu t–4, ki so preživela do leta t

Oznaka : 11 94 5

Naziv : Število novonastalih podjetij v letu t–5, ki so preživela do leta t

Priloga : IX

Opredelitev:

V skladu s temi karakteristikami podjetje preživi, če je aktivno v smislu zaposlovanja in/ali prihodkov od prodaje v letu nastanka in naslednjih letih. Razlikovati je mogoče dve vrsti preživetja:

1) Obravnava se, da je podjetje, ki je nastalo leta t–1, preživelo do leta t, če je v katerem koli delu leta t aktivno v smislu prihodkov od prodaje in/ali zaposlovanja (= preživetje brez sprememb).

2) Prav tako se obravnava, da je podjetje preživelo, če so povezane pravne enote prenehale opravljati dejavnost in je to dejavnost prevzela nova pravna enota, ki je bila ustanovljena posebej za prevzem proizvodnih dejavnikov tega podjetja (= preživetje s prevzemom).

Oznaka : 12 11 0

Naziv : Prihodki od prodaje

Priloge : I do V, VII in VIII

Opredelitev:

Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV in VIII k Uredbi (ES) 295/2008, razen za dejavnosti, razvrščene v področje K klasifikacije NACE Rev. 2, prihodki od prodaje vključujejo skupne fakturirane zneske, ki jih opazovana enota zaračuna v obdobju opazovanja, kar je enako tržni prodaji blaga ali storitev, dobavljenih tretjim osebam. Prodaja blaga vključuje blago, ki ga proizvede podjetje, in trgovsko blago, ki ga kupi trgovec na drobno, ali zemljišče in druge nepremičnine, pridobljene za nadaljnjo prodajo (če so bili zemljišče ali druge nepremičnine prvotno kupljeni zaradi naložb, se ne smejo vključiti v prihodek od prodaje). Opravljanje storitev praviloma vključuje izvajanje pogodbeno dogovorjenih nalog v dogovorjenem obdobju. Prihodke od dolgoročnih pogodb (npr. pogodb o nepremičninah) je treba priznati glede na stopnjo dokončanosti pogodbe in ne glede na metodo končane pogodbe. Blago, proizvedeno za lastno porabo ali naložbe, je treba izključiti iz prihodkov od prodaje.

Prihodki od prodaje vključujejo vse davke in carinske dajatve na blago ali storitve, ki jih enota fakturira, razen davka tipa davka na dodano vrednost. Podjetje pobira davek na dodano vrednost v fazah in ga v celoti krije končni kupec.

Vključuje tudi druge stroške (prevoza, pakiranja ipd.), prenesene na kupca, čeprav so ti stroški na računu navedeni posebej. Odšteti je treba znižanje cen, rabate in popuste, kakor tudi vrednost vrnjene embalaže.

Prihodki, ki so v računovodskih izkazih podjetja razvrščeni kot drugi poslovni prihodki, finančni prihodki in izredni prihodki v skladu s četrto računovodsko direktivo, in prihodki od uporabe sredstev podjetja, ki prinašajo obresti, licenčnine in dividende, ter drugi prihodki v skladu z IAS/MSRP, so izključeni iz prihodka od prodaje. Subvencije za poslovanje, ki jih dodelijo javni organi ali institucije Evropske unije, so prav tako izključene.

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge V k Uredbi (ES) št. 295/2008 je ustrezni naslov te karakteristike „obračunane kosmate zavarovalne premije“. Ta karakteristika je opredeljena v členu 35 Direktive 91/674/EGS ( 13 ). Opomba: Za načrt izkaza poslovnega izida (zavarovalno-tehničnega izida) glej člen 34, I. 1(a) Direktive 91/674/EGS za neživljenjsko zavarovanje in člen 34, II. 1(a) Direktive 91/674/EGS za življenjsko zavarovanje.

Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 je ustrezni naslov te karakteristike „skupni pokojninski prispevki“. Ta karakteristika zajema vse pokojninske prispevke, kot so vsi obvezni prispevki, drugi redni prispevki, prostovoljni dodatni prispevki, vhodni transferji, drugi prispevki, ki v zvezi s pokojninskimi pogodbami zapadejo med finančnim letom.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV in VIII k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za dejavnosti, razvrščene v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Prihodki od prodaje, kot so opredeljeni zgoraj za statistične namene, vključujejo računovodski naslov

— Čisti prihodki od prodaje, vključno z drugimi davki na izdelke, ki so povezani s prihodkom od prodaje, vendar niso upravičeni do odbitka

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 ( 14 )in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Prihodki od prodaje, kot so opredeljeni zgoraj za statistične namene, vključujejo računovodski naslov:

— prihodek od prodaje blaga in zagotavljanja storitev (MRS 18.35). Če je prihodek od obresti, dividend in licenčnin vključen v to postavko, ga je treba odšteti.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV in VIII k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

— Prihodek od prodaje se uporablja pri izračunu vrednosti proizvodnje (12 12 0) ter drugih agregatih in bilancah.

— Prihodki od prodaje se lahko delijo glede na dejavnost: Prihodki od prodaje od (i) glavne dejavnosti, (ii) industrijskih dejavnosti, (iii) trgovskih dejavnosti nabave, nadaljnje prodaje in posredništva, (iv) posredništva (posredniki), (v) drugih storitvenih dejavnosti (18 11 0 do 18 16 0).

— Prihodki od prodaje se lahko delijo glede na vrsto izdelka: Členitev prihodkov od prodaje po izdelku (18 21 0).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge V k Uredbi (ES) št. 295/2008 se „obračunane kosmate zavarovalne premije“ (12 11 0) izračunajo na naslednji način:

obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1)

+ obračunane kosmate sprejete pozavarovalne premije (12 11 2).

Obračunane kosmate zavarovalne premije se uporabljajo pri izračunu kosmatih prihodkov od premij (32 11 0) ter drugih agregatov in bilanc.

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 se prihodki od prodaje (skupni pokojninski prispevki) izračunajo na naslednji način:

terjatve pokojninskih prispevkov od članov (48 00 1)

+ terjatve pokojninskih prispevkov od delodajalcev (48 00 2)

+ vhodni transferji (48 00 3)

+ drugi pokojninski prispevki (48 00 4)

ali:

pokojninski prispevki v pokojninske načrte z določenimi pravicami (48 00 5)

+ pokojninski prispevki v pokojninske sisteme z določenimi prispevki (48 00 6)

+ pokojninski prispevki v kombinirane pokojninske sisteme (48 00 7).

Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 295/2008 so „prihodki od prodaje“ dodatno razčlenjeni na izdelke in stalno prebivališče stranke.

Oznaka : 12 11 1

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS. Zajete so le direktne zavarovalne premije.

Opomba:

Za načrt izkaza poslovnega izida (zavarovalno-tehnični izid) glej člen 34, I. 1(a) Direktive 91/674/EGS za neživljenjsko zavarovanje in člen 34, II. 1(a) Direktive 91/674/EGS za življenjsko zavarovanje.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1)

+ obračunane kosmate sprejete pozavarovalne premije (12 11 2)

= obračunane kosmate zavarovalne premije (12 11 0).

Oznaka : 12 11 2

Naziv : Obračunane kosmate sprejete pozavarovalne premije

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate sprejete pozavarovalne premije so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida. Zajamejo se le obračunane premije za sprejete posle.

Opomba:

Za načrt izkaza poslovnega izida (zavarovalno-tehnični izid) glej člen 34, I. 1(a) Direktive 91/674/EGS za neživljenjsko zavarovanje in člen 34, II. 1(a) Direktive 91/674/EGS za življenjsko zavarovanje.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1)

+ obračunane kosmate sprejete pozavarovalne premije (12 11 2)

= obračunane kosmate zavarovalne premije (12 11 0).

Oznaka : 12 11 3

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz individualnih polic

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz individualnih polic so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev posameznih premij glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz individualnih polic (12 11 3)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz kolektivnih pogodb (12 11 4)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 11 4

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz kolektivnih pogodb

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz kolektivnih pogodb so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev premij iz kolektivnih pogodb glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz individualnih polic (12 11 3)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije iz kolektivnih pogodb (12 11 4)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 11 5

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki se plačujejo v obrokih

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki se plačujejo v obrokih so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev posameznih premij glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki se plačujejo v obrokih (12 11 5)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki so plačane v enkratnem znesku (12 11 6)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 11 6

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki so plačane v enkratnem znesku

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki so plačane v enkratnem znesku, so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev posameznih premij glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki se plačujejo v obrokih (12 11 5)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, ki so plačane v enkratnem znesku (12 11 6)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 11 7

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb brez bonusa

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb brez bonusa, so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev premij iz zavarovalnih pogodb brez bonusa glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb brez bonusa (12 11 7)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb z bonusom (12 11 8)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz pogodb, pri katerih tveganje naložbe nosi zavarovanec (12 11 9)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 11 8

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb z bonusom

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb z bonusom, so vključene v zavarovalno-tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev premij iz zavarovalnih pogodb z bonusom glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb brez bonusa (12 11 7)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb z bonusom (12 11 8)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz pogodb, pri katerih tveganje naložbe nosi zavarovanec (12 11 9)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 11 9

Naziv : Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz pogodb, pri katerih tveganje naložbe nosi zavarovanec

Priloga : V

Opredelitev

Člen 35 Direktive Sveta 91/674/EGS – obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz pogodb, pri katerih tveganje naložbe nosi zavarovanec, so vključene v tehnični del izkaza poslovnega izida.

Opomba:

Za razčlenitev premij iz pogodb, pri katerih tveganje naložbe nosi zavarovanec, glej člen 63 Direktive 91/674/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb brez bonusa (12 11 7)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz zavarovalnih pogodb z bonusom (12 11 8)

+ obračunane kosmate direktne zavarovalne premije, premije iz pogodb, pri katerih tveganje naložbe nosi zavarovanec (12 11 9)

= obračunane kosmate direktne zavarovalne premije (12 11 1).

Oznaka : 12 12 0

Naziv : Vrednost proizvodnje

Priloge : I do IV, VI in VII

Opredelitev:

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Vrednost proizvodnje meri dejansko proizvedeni znesek v enoti na podlagi prodaje, vključno s spremembami zalog ter nadaljnjo prodajo blaga in storitev.

Vrednost proizvodnje je opredeljena kot prihodek od prodaje blaga in zagotavljanja storitev, plus ali minus spremembe zalog končnih izdelkov, nedokončane proizvodnje ter blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo, minus nakup blaga in storitev za nadaljnjo prodajo (le za blago in storitve, prodane med obdobjem poročanja, ter brez stroškov shranjevanja in prevoza blaga, kupljenega za nadaljnjo prodajo), plus kapitalizirana proizvodnja, plus drugi (poslovni in izredni) prihodki (razen subvencij). Prihodki in izdatki, ki so razvrščeni kot finančni ali prihodki v obliki deležev in dividend v računovodskih izkazih podjetja, so izključeni iz vrednosti proizvodnje. V nakupe blaga in storitev za nadaljnjo prodajo so vključeni nakupi storitev, kupljeni za prodajo tretjim strankam v nespremenjenem stanju.

Opomba : Kapitalizirana proizvodnja vključuje proizvodnjo za lastne potrebe za vse blago, ki ga proizvajalci vodijo kot naložbo. To vključuje proizvodnjo opredmetenih osnovnih sredstev (stavbe itd.) in neopredmetenih sredstev (razvoj programske opreme itd.). Kapitalizirana proizvodnja je neprodana proizvodnja in se vrednoti po proizvajalnih stroških. Tudi to investicijsko blago se vključi kot naložba.

Opomba : Drugi (poslovni in izredni) prihodki so naslov v računovodstvu družb. Vsebina tega naslova se lahko spreminja med sektorji in sčasoma ter kot taka ne more biti podrobno opredeljena za statistične namene.

Za statistike o dejavnostih v skupinah 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2 se vrednost proizvodnje opredeli kot kosmati prihodki od premij plus skupni prihodki iz portfeljskih naložb, plus prihodki za druge opravljene storitve, minus kosmati prihodki za škode, razen stroškov reševanja škodnih primerov, plus kapitalski dobiček in rezervacije.

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008 se vrednost proizvodnje opredeli kot prihodki iz obresti in podobni prihodki, minus odhodki za obresti in podobni odhodki, plus prihodki od provizij, plus prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi, plus čisti dobiček ali čista izguba iz finančnih poslov, plus drugi prihodki iz poslovanja.

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 se vrednost proizvodnje opredeli kot prihodek od prodaje, minus plačljive zavarovalne premije, plus prihodek od naložb, plus drugi prihodki, plus terjatve za zavarovalne odškodnine, minus skupni izdatki za pokojnine, minus sprememba čistih zavarovalno-tehničnih rezervacij.

Za podjetja v razredu 64.11 NACE Rev. 2 (centralne banke) se vrednost proizvodnje opredeli kot prihodki iz obresti in podobni prihodki, minus odhodki za obresti in podobni odhodki, plus prihodki od provizij, plus prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi, plus čisti dobiček ali čista izguba iz finančnih poslov, plus drugi prihodki iz poslovanja.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Sestavni deli vrednosti proizvodnje so vključeni v naslednjih računovodskih naslovih:

— čisti prihodki od prodaje

— del drugih poslovnih prihodkov – brez subvencij,

— del izrednih prihodkov – brez subvencij,

— spremembe v zalogi končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje,

— del surovin in potrošnega blaga v zvezi z nakupom in spremembo v zalogi blaga za nadaljnjo prodajo,

— delo, ki ga podjetje opravi za lastne potrebe in se kapitalizira.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Sestavni deli vrednosti proizvodnje so vključeni v naslednje računovodske naslove (metoda vloge odhodkov):

— prihodek od prodaje blaga in zagotavljanja storitev, prihodek od licenčnin (razen prihodka od obresti in dividend, če je vključen v prihodek),

— drugi prihodki – brez subvencij

— + spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje

— – del surovin in potrošnega blaga v zvezi z nakupom in spremembo zalog blaga za nadaljnjo prodajo

— + delo, ki ga podjetje opravi za lastne potrebe in se kapitalizira (vključeno v drug prihodek).

Sestavni deli vrednosti proizvodnje so vključeni v naslednje računovodske naslove (metoda vrst odhodkov):

— prihodek od prodaje blaga in zagotavljanja storitev, prihodek od licenčnin (razen prihodka od obresti in dividend, če je vključen v prihodek),

— drugi prihodki – brez subvencij

— – stroški prodaje brez stroškov amortizacije

— + delo, ki ga podjetje opravi za lastne potrebe in se kapitalizira (vključeno v drug prihodek).

Povezava z drugimi spremenljivkami

Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2., vrednost proizvodnje temelji na

prihodkih od prodaje (12 11 0)

+/- sprememba zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje, proizvedenih v enoti (13 21 3)

+/- sprememba zalog blaga in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki (13 21 1)

- nabava izdelkov in storitev za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki (13 12 0)

+ kapitalizirana proizvodnja

+ drugi poslovni prihodki (brez subvencij).

Vrednost proizvodnje se uporablja pri izračunu dodane vrednosti v stroških faktorjev (12 15 0) ter drugih agregatov in zneskov.

Za statistike o dejavnostih v skupinah 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2 se vrednost proizvodnje izračuna na naslednji način:

Za življenjsko zavarovanje:

obračunane kosmate zavarovalne premije (12 11 0)

+ sprememba kosmatih prenosnih premij (32 11 2)

+ prihodki od naložb (32 22 0)

- ponovno prilagajanje vrednosti naložb (32 71 5)

- dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6)

- prihodki od deležev v kapitalu (32 71 1)

+ [(skupne kosmate zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 0) – skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1))/skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1)] x (prihodki od naložb (32 22 0) – ponovno prilagajanje vrednosti naložb (32 71 5) – dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6) – prihodki od deležev v kapitalu (32 71 1))

+ drugi čisti zavarovalno-tehnični prihodki (32 16 1)

+ drugi prihodki (32 46 0)

- obračunani kosmati zneski škod (32 13 1)

- sprememba kosmatih škodnih rezervacij (32 13 4)

+ zunanji in notranji stroški reševanja škodnih primerov (32 61 5)

+ dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6)

+ nerealizirani dobički iz naložb (32 23 0)

- izgube pri odtujitvah naložb (32 72 3)

- nerealizirane izgube iz naložb (32 28 0)

- sprememba kosmatih matematičnih rezervacij (32 25 0)

- čisti odhodki za bonuse in popuste (32 16 3)

- sprememba sklada za bodočo dodelitev sredstev (del 32 29 0)

- spremembe drugih čistih zavarovalno-tehničnih rezervacij, ki niso prikazane drugje (32 16 2).

Za neživljenjsko zavarovanje in pozavarovanje:

obračunane kosmate zavarovalne premije (12 11 0)

+ sprememba kosmatih prenosnih premij (32 11 2)

+ prihodki od naložb (32 42 0)

- ponovno prilagajanje vrednosti naložb (32 71 5)

- dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6)

- prihodki od deležev v kapitalu (32 71 1)

+ [(skupne kosmate zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 0) – skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1))/skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1)] x (prihodki od naložb (32 42 0) – ponovno prilagajanje vrednosti naložb (32 71 5) – dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6) – prihodki od deležev v kapitalu (32 71 1))

+ drugi čisti zavarovalno-tehnični prihodki (32 16 1)

+ drugi prihodki (32 46 0)

- obračunani kosmati zneski škod (32 13 1)

- sprememba kosmatih škodnih rezervacij (32 13 4)

+ zunanji in notranji stroški reševanja škodnih primerov (32 61 5)

+ dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6)

- izgube pri odtujitvah naložb (32 72 3)

- bonusi in popusti, čisti znesek (32 16 3)

- sprememba v izravnalnih rezervacijah (32 15 0)

- spremembe drugih čistih zavarovalno-tehničnih rezervacij, ki niso prikazane drugje (32 16 2).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008 se vrednost proizvodnje izračuna na naslednji način:

prihodki iz obresti in podobni prihodki (42 11 0)

- odhodki za obresti in podobni odhodki (42 12 0)

+ prihodki od provizij (42 14 0)

+ prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi (42 13 1)

+ čisti dobiček ali izguba iz finančnih poslov (42 20 0)

+ drugi poslovni prihodki (42 31 0).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 se vrednost proizvodnje izračuna na naslednji način:

prihodki od prodaje (12 11 0)

- plačljive zavarovalne premije (48 05 0)

+ prihodki od naložb (48 01 0)

+ drugi prihodki (48 02 2)

+ terjatve za zavarovalne odškodnine (48 02 1)

- celotni izdatki za pokojnine (48 03 0)

- sprememba čistih zavarovalno-tehničnih rezervacij (48 04 0).

Oznaka : 12 13 0

Naziv : Bruto trgovska marža

Priloge : II do IV

Opredelitev:

Ustreza donosu dejavnosti nakupa in nadaljnje prodaje brez nadaljnje obdelave. Izračuna se iz prihodkov od prodaje, nabav in sprememb zalog blaga in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki.

Vključeno v prihodkih od prodaje, nabavah in spremembah zalog blaga in storitev za nadaljnjo prodajo so prodaje, nabave in spremembe zalog storitev, kupljenih za predajo tretjim strankam v nespremenjenem stanju.

Imenuje se tudi bruto trgovska marža.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Ti zneski ne smejo biti prikazani ločeno v računovodskih izkazih družb. So del čistih prihodkov od prodaje ter surovin in potrošnega blaga v računovodskih izkazih v skladu s četrto računovodsko direktivo (78/660).

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Ti zneski ne smejo biti prikazani ločeno v računovodskih izkazih družb. Pri metodi vrst odhodkov so del prihodkov ter uporabljenih surovin in potrošnega blaga. Pri metodi vloge odhodkov so del prihodkov in stroškov prodaje.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Bruto trgovska marža temelji na:

prihodkih od prodaje od trgovskih dejavnosti (18 16 0)

- nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki (13 12 0)

+/- spremembe zalog blaga in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki (13 21 1).

— Bruto trgovska marža je del vrednosti proizvodnje (12 12 0).

Oznaka : 12 15 0

Naziv : Dodana vrednost v stroških faktorjev

Priloge : I do IV, VI in VII

Opredelitev:

Pri statistikah o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2., je dodana vrednost v stroških faktorjev bruto prihodek od poslovne dejavnosti po prilagoditvi subvencijam za tekoče poslovanje in posrednim davkom.

Izračuna se lahko iz prihodka od prodaje plus kapitalizirana proizvodnja, plus drugi poslovni prihodki (vključno s subvencijami za tekoče poslovanje), plus ali minus spremembe zalog, minus nabave blaga in storitev, minus drugi davki na izdelke, ki so povezani s prihodkom od prodaje in jih ni mogoče odbiti, minus dajatve in davki, povezani s proizvodnjo. Davki in dajatve, povezani s proizvodnjo, so obvezna, nevračljiva plačila v gotovini ali v naravi, ki jih pobira država ali institucije Evropske unije v zvezi s proizvodnjo in uvozom blaga in storitev, zaposlitvijo delovne sile, lastništvom ali uporabo zemljišča, stavb ali drugih sredstev, uporabljenih pri proizvodnji, ne glede na količino ali vrednost blaga in storitev, proizvedenih ali prodanih. Alternativni način izračuna je, da bruto poslovnemu presežku dodamo stroške dela.

Prihodki in izdatki, ki so v računovodskih izkazih podjetja razvrščeni kot finančni v skladu s četrto računovodsko direktivo (78/660), so izključeni iz dodane vrednosti. Prihodki in izdatki, ki so razvrščeni kot prihodki od obresti, prihodki od dividend, dobiček iz tečajnih razlik od posojil v tuji valuti, ki so povezani s stroški obresti, dobički od odkupa in odpisa dolgov ali financiranja stroškov v skladu z Direktivo Komisije (ES) 1725/2003, so izključeni iz dodane vrednosti.

Dodana vrednost v faktorskih stroških se izračuna v „bruto“ vrednosti, saj se popravki vrednosti (kot je amortizacija in izgube zaradi oslabitve) ne odštevajo.

Za statistike o dejavnostih iz skupin 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2 je dodana vrednost v faktorskih stroških opredeljena kot vrednost proizvodnje minus bruto vrednost prejetih pozavarovalnih storitev minus provizije minus drugi zunanji stroški blaga in storitev.

Za statistike o dejavnost oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008 se dodana vrednost v stroških faktorjev opredeli kot vrednost proizvodnje minus skupna nabava blaga in storitev.

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 se dodana vrednost v stroških faktorjev opredeli kot vrednost proizvodnje minus skupna nabava blaga in storitev.

Za podjetja v razredu 64.11 NACE Rev. 2 se dodana vrednost v stroških faktorjev opredeli kot vrednost proizvodnje minus skupna nabava blaga in storitev.“

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Dodana vrednost v stroških faktorjev se lahko neposredno izračuna iz naslednjih računovodskih naslovov:

— čisti prihodki od prodaje,

— spremembe v zalogi končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje,

— delo, ki ga podjetje opravi za lastne potrebe in se kapitalizira,

— surovine in potrošno blago,

— drugi stroški tujih storitev,

— drugi poslovni odhodki,

— drugi poslovni prihodki,

— izredni odhodki,

— izredni prihodki.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Dodana vrednost v stroških faktorjev se lahko neposredno izračuna iz naslednjih računovodskih naslovov na podlagi metode vrst odhodkov:

prihodek (brez prihodka od obresti in dividend, če so vključene v prihodek)

+/– spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje

- porabljene surovine in potrošno blago

- drugi odhodki

+ drugi prihodki.

Dodana vrednost v stroških faktorjev se lahko neposredno izračuna iz naslednjih računovodskih naslovov na podlagi metode vloge odhodkov:

prihodek (brez prihodka od obresti in dividend, če so vključene v prihodek)

- stroški prodaje (brez stroškov zaslužkov zaposlencev ter stroškov amortizacije)

- stroški distribucije (brez stroškov zaslužkov zaposlencev)

- upravni stroški (brez stroškov zaslužkov zaposlencev)

- drugi odhodki

+ drugi prihodki.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Dodana vrednost v stroških faktorjev temelji na:

prihodkih od prodaje (12 11 0)

+/- sprememba zalog blaga in storitev (13 21 0)

+ kapitalizirana proizvodnja

+ drugi poslovni prihodki

- nakupi blaga in storitev (13 11 0)

- drugi davki na izdelke, ki so povezani s prihodkom od prodaje, vendar se ne odbijejo

- dajatve in davki, povezani s proizvodnjo.

— Dodana vrednost v stroških faktorjev se uporablja pri izračunu bruto poslovnega presežka (12 17 0) ter drugih agregatih in bilancah.

Za statistike o dejavnostih iz skupin 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2 se dodana vrednost v stroških faktorjev izračuna na naslednji način:

vrednost proizvodnje (12 12 0)

- skupna nabava blaga in storitev (13 11 0).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008 se dodana vrednost v stroških faktorjev izračuna na naslednji način:

vrednost proizvodnje (12 12 0)

- skupna nabava blaga in storitev (13110).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 se dodana vrednost v stroških faktorjev izračuna na naslednji način:

vrednost proizvodnje (12 12 0)

- skupna nabava blaga in storitev (13 11 0).

Oznaka : 12 17 0

Naziv : Bruto poslovni presežek

Priloge : I do IV

Opredelitev:

Bruto poslovni presežek je presežek, ki nastane iz poslovnih dejavnosti po poplačilu vhodnih faktorjev dela. Izračuna se lahko iz dodane vrednosti v stroških faktorjev minus stroški dela. To je znesek, na voljo enoti, ki ji dovoljuje poplačilo dobaviteljem iz lastnih sredstev in dolga, plačilo davkov in morebitno financiranje celotnih naložb ali njihovega dela.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Bruto poslovni presežek se lahko izračuna iz naslednjih računovodskih naslovov:

čisti prihodki iz prodaje,

— spremembe v zalogi končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje,

— delo, ki ga podjetje opravi za lastne potrebe in se kapitalizira,

— surovine in potrošno blago,

— drugi stroški tujih storitev,

— drugi poslovni odhodki,

— drugi poslovni prihodki,

— izredni odhodki,

— izredni prihodki,

— stroški osebja.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Bruto poslovni presežek se lahko neposredno izračuna iz naslednjih računovodskih naslovov iz metode vrst odhodkov:

— prihodek (brez prihodka od obresti in dividend, če so vključene v prihodek)

— +/– spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje

— – porabljene surovine in potrošno blago

— – drugi odhodki

— + drugi prihodki

— – stroški zaslužkov zaposlencev.

Bruto poslovni presežek se lahko neposredno izračuna iz naslednjih računovodskih naslovov iz metode vloge odhodkov:

— prihodek (brez prihodka od obresti in dividend, če so vključene v prihodek)

— – stroški prodaje (brez stroškov amortizacije)

— – stroški distribucije (brez stroškov amortizacije)

— – upravni stroški (brez stroškov amortizacije)

— – drugi stroški (brez stroškov amortizacije)

— + drugi prihodki.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Bruto poslovni presežek temelji na

dodani vrednosti v stroških faktorjev (12 15 0)

- stroški dela (13 31 0).

Oznaka : 13 11 0

Naziv : Skupna nabava blaga in storitev

Priloge : I do IV, VI in VII

Opredelitev:

Nabava blaga in storitev vključuje vrednost vsega blaga in storitev, nabavljenih v obračunskem obdobju za nadaljnjo prodajo ali porabo v proizvodnem procesu, razen investicijske opreme, katere uporaba je registrirana kot poraba osnovnih sredstev. Zadevno blago in storitve se lahko prodajo naprej z nadaljnjim preoblikovanjem ali brez njega, popolnoma porabijo v proizvodnem procesu ali se predajo v zalogo.

V teh nabavah so vključeni materiali, ki neposredno vstopijo v proizvodnjo blaga (surovine, polizdelki, sestavni deli), plus nekapitaliziran drobni inventar in oprema. Vključeni so tudi vrednost pomožnih materialov (maziva, voda, pakiranje, vzdrževanje in material za popravila, pisarniški material) kakor tudi energetski proizvodi. V tej spremenljivki je vključena tudi nabava materialov, narejenih za proizvodnjo investicijske opreme enote.

Storitve, poravnane med obdobjem opazovanja, so tudi vključene, ne glede na to, ali so industrijske ali neindustrijske. V tem znesku so plačila za vse delo, ki so ga opravile tretje osebe v imenu enote, vključno s tekočimi popravili in vzdrževanjem, delom na inštalacijah in tehnične študije. Plačila za namestitev investicijske opreme in vrednost osnovnih sredstev so izključena.

Vključena so tudi plačila za neindustrijske storitve, kot so plačila za pravne in računovodske storitve, patenti in stroški za licence (kadar niso kapitalizirane), premije zavarovanja, stroški za sestanke delničarjev in upravljalnih teles, prispevki za poslovna in strokovna združenja, poštni, telefonski stroški, stroški za elektronsko komuniciranje, telegraf, faks, stroški prevoza blaga in osebja, stroški oglaševanja, provizije (kadar niso vključene v plače), rente, bančni stroški (razen plačil obresti) in vse druge poslovne storitve, ki jih nudijo tretje osebe. Vključene so storitve, ki so preoblikovane in kapitalizirane v enoti kot kapitalizirana proizvodnja.

Odhodki, razvrščeni kot finančni odhodki ali prihodki v obliki obresti in dividend, so izključeni iz skupne nabave blaga in storitev.

Nabave blaga in storitev se vrednotijo po nakupni ceni, tj. po ceni, ki jo kupec dejansko plača za izdelek, vključno z vsemi davki, brez subvencij za kupljene izdelke, pri čemer pa so izključeni davki tipa davka na dodano vrednost.

Vsi drugi davki in dajatve na izdelke se potemtakem ne odbijejo iz vrednotenja nabav blaga in storitev. Obravnavanje davkov na proizvodnjo ni pomembno za vrednotenje teh nabav.

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2., so odhodki, razvrščeni kot finančni odhodki v računovodskih izkazih podjetja, izključeni iz skupne nabave blaga in storitev.

Za statistike o dejavnostih iz skupin 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2 je skupna nabava blaga in storitev opredeljena kot bruto vrednost prejetih pozavarovalnih storitev plus skupna vsota provizij iz člena 64 Direktive Sveta 91/674 plus vsi drugi zunanji odhodki za blago in storitve (brez stroškov dela).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008 se skupna nabava blaga in storitev opredeli kot odhodki za provizije plus drugi upravni stroški, plus drugi poslovni odhodki.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Nabave blaga in storitev se lahko izračunajo iz računovodskih naslovov:

— surovine in potrošno blago (preden je narejen obračun sprememb zalog blaga in storitev),

— drugi stroški tujih storitev (preden je narejen obračun sprememb zalog blaga in storitev),

— del drugih poslovnih stroškov – del, vključen tukaj, zajema plačila za blago in storitve, ki niso vključena v zgornjih naslovih (surovine in potrošno blago ter drugi stroški tujih storitev). Del, ki ni vključen tukaj, zajema plačila davkov na proizvodnjo.

— Izredni stroški.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Nabave blaga in storitev se lahko izračunajo iz naslednjih računovodskih naslovov iz metode vrst odhodkov:

— porabljene surovine in potrošno blago,

— drugi odhodki (preden je narejen obračun sprememb zalog blaga in storitev).

Nabave blaga in storitev se lahko izračunajo iz naslednjih računovodskih naslovov iz metode vloge odhodkov:

— stroški prodaje (preden je narejen obračun sprememb blaga in storitev ter brez stroškov zaslužkov zaposlencev in stroškov amortizacije),

— stroški distribucije (nastali med obračunskim obdobjem ter brez stroškov zaslužkov zaposlencev in stroškov amortizacije),

— upravni stroški (nastali med obračunskim obdobjem ter brez stroškov zaslužkov zaposlencev in stroškov amortizacije),

— drugi odhodki.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2., se skupna nabava blaga in storitev uporabi pri izračunu dodane vrednosti v stroških faktorjev (12 15 0) ter drugih agregatov in bilanc.

Veliko postavk znotraj skupne nabave blaga in storitev je posebej opredeljenih:

— nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki (13 12 0),

— plačilo za najem delovne sile preko agencije (13 13 1),

— plačila za dolgoročni in poslovni najem blaga (13 41 1),

— nabava energetskih proizvodov (20 11 0).

Za statistike o dejavnostih iz skupin 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2 se skupna nabava blaga in storitev izračuna na naslednji način:

Za življenjsko zavarovanje:

bilanca pozavarovanja (32 18 0)

+ [(skupne kosmate zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 0) – skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1))/skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1)] x (prihodki od naložb (32 22 0) – ponovno prilagajanje vrednosti naložb (32 71 5) – dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6) – prihodki od deležev v kapitalu (32 71 1))

+ provizije (32 61 1)

+ zunanji stroški za blago in storitve (32 61 4).

Za neživljenjsko zavarovanje in pozavarovanje:

bilanca pozavarovanja (32 18 0)

+ [(skupne kosmate zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 0) – skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1))/skupne čiste zavarovalno-tehnične rezervacije (37 30 1)] x (prihodki od naložb (32 42 0) – ponovno prilagajanje vrednosti naložb (32 71 5) – dobički pri odtujitvah naložb (32 71 6) – prihodki od deležev v kapitalu (32 71 1))

+ provizije (32 61 1)

+ zunanji stroški za blago in storitve (32 61 4).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008 se vrednost proizvodnje izračuna na naslednji način:

odhodki za provizije (42 15 0)

+ drugi upravni stroški (42 32 2)

+ drugi poslovni odhodki (42 33 0).

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008 se spremenljivka „Skupna nabava blaga in storitev“ (13 11 0) uporablja pri izračunu spremenljivke „Skupni poslovni odhodki“ (48 06 0).

Oznaka : 13 12 0

Naziv : Nabava blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki

Priloge : I do IV

Opredelitev:

Nabava za nadaljnjo prodajo je nabava blaga za prodajo tretjim osebam v nespremenjeni obliki. Vključuje tudi nabave storitev prek „računa“ storitvenih podjetij, tj. podjetij, katerih prihodki od prodaje zajemajo provizijo posrednikov, zaračunano za transakcijo storitve (kot v primeru nepremičninskih posrednikov), in tudi dejanski znesek, vključen v transakcijo storitve, npr. nabave, ki jih opravijo turistične agencije za prevoze. Vrednost blaga in storitev, ki so prodani tretji osebi na podlagi provizije, so izključeni, ker posrednik, ki prejme provizijo, tega blaga niti ne kupi niti ne proda.

Kadar so navedene storitve za nadaljnjo prodajo, so zadevne storitve končni izdelek storitvene dejavnosti, pravice za uporabo predhodno določenih storitev ali fizična podpora storitvam. Nabave blaga in storitev, opravljene za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, se vrednotijo po nabavni ceni brez odbitnega DDV in drugih odbitnih davkov, neposredno povezanih s prihodki od prodaje. Vsi drugi davki in dajatve na izdelke se zato ne odbijejo iz vrednotenja nabav blaga in storitev.

Obravnavanje davkov na proizvodnjo ni pomembno za vrednotenje teh nabav.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Nabave blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, ne smejo biti prikazane ločeno v računovodskih izkazih družbe. So del:

— surovin in potrošnega materiala,

— drugih stroškov tujih storitev,

— drugih poslovnih odhodkov.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Nabave blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, ne smejo biti prikazane ločeno v računovodskih izkazih družbe. So del naslednjih računovodskih naslovov na podlagi metode vrst odhodkov:

— uporabljene surovine in potrošno blago (preden je narejen obračun sprememb v zalogi blaga in storitev),

— drugi odhodki.

Nabave blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, ne smejo biti prikazane ločeno v računovodskih izkazih družbe. So del naslednjih računovodskih naslovov iz metode vloge odhodkov:

— stroški prodaje (preden je narejen obračun sprememb blaga in storitev ter brez stroškov zaslužkov zaposlencev in stroškov amortizacije),

— drugi odhodki.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del skupne nabave blaga in storitev (13 11 0)

— Nabava blaga in storitev za prodajo v nespremenjeni obliki se uporablja pri izračunu bruto trgovske marže (12 13 0) in vrednosti proizvodnje (12 12 0) ter drugih agregatih in bilancah.

Oznaka : 13 13 1

Naziv : Plačila za najem delovne sile

Priloge : I do IV

Opredelitev:

V ta znesek so vključena plačila agencijam za posredovanje začasne delovne sile in podobnim organizacijam za zagotovitev osebja podjetjem strank za omejeno časovno obdobje za dopolnitev ali začasno nadomestitev delovne sile stranke, kadar so zagotovljeni posamezniki zaposleno osebje enote za zagotavljanje začasne pomoči. Vendar te agencije in organizacije ne zagotavljajo neposrednega nadzora nad svojimi zaposlenimi na delovnih mestih strank. Vključeno je le plačilo za zagotovitev osebja, ki ni povezano z zagotovitvijo določene industrijske ali druge neindustrijske storitve.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Za statistike o dejavnostih iz oddelka 3 prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008, razen za podjetja, ki opravljajo dejavnost, razvrščeno v področje K klasifikacije NACE Rev. 2.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Plačila za najem delovne sile preko agencije ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih družbe. So del drugih stroškov tujih storitev in drugih poslovnih stroškov.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Plačila za najem delovne sile ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih družbe. So del naslova drugi odhodki ali del uporabljenih surovin in potrošnega materiala (v nekaterih primerih, kadar je delovna sila preko agencije namenjena za proizvodne dejavnosti) na podlagi metode vrst odhodkov.

Plačila za najem delovne sile ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih družbe. So del naslovov stroški prodaje, stroški distribucije, upravni stroški in/ali drugi odhodki na podlagi metode vloge odhodkov.

Za statistike o dejavnostih skupin 65.1 in 65.2 NACE Rev. 2

Plačila za najem delovne sile preko agencije ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih podjetja, kot je opisano v členu 34, III 16 Direktive Sveta 91/674/EGS.

Za statistike o dejavnostih kreditnih institucij razredov 64.19 in 64.92 NACE Rev. 2

Plačila za najem delovne sile preko agencije ne smejo biti prikazana ločeno v drugih upravnih stroških iz točke 8b člena 27 in točke A 4b člena 28 Direktive Sveta 86/635/EGS.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del skupne nabave blaga in storitev (13 11 0)

Oznaka : 13 21 0

Naziv : Sprememba zalog blaga in storitev

Priloga : III

Opredelitev:

Sprememba zalog (pozitivna ali negativna) je razlika med vrednostjo zalog na koncu in na začetku obdobja opazovanja. Sprememba zalog se lahko meri z vrednostjo prenosov v zaloge minus vrednost črpanj in vrednost kakršne koli ponavljajoče se izgube blaga, shranjenega v zalogah. Zaloge se beležijo po nakupnih cenah brez DDV, če jih dobavi druga enota, sicer pa po proizvodnih stroških.

Med zalogami (in spremembi zalog) se lahko naredi naslednja členitev:

— zaloge končnih izdelkov,

— zaloge nedokončane proizvodnje,

— zaloge blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju,

— zaloge surovin in potrošnega materiala.

Vključene so zaloge končnih izdelkov ali izdelkov v procesu proizvodnje, ki so bili proizvedeni v enoti in še niso bili prodani. Ti izdelki vključujejo nedokončano proizvodnjo, ki pripada enoti, čeprav so ti izdelki v posesti tretjih oseb. Prav tako so izključeni izdelki, ki pripadajo tretji osebi, vendar jih poseduje enota.

Vključene so zaloge blaga in storitev, kupljene izključno za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju. Izključene so zaloge blaga in storitev, ki so dostavljene tretjim osebam na podlagi provizije. Izdelki, kupljeni za nadaljnjo prodajo in skladiščeni pri storitvenih podjetjih, lahko vključujejo blago (industrijsko opremo v primeru inženirske pogodbe „na ključ“ ali zgradb pri gradbenem investitorju itd.) in storitve (pravice do uporabe oglasnega prostora, prevoza, namestitev itd.).

Potem ko so storitve dane v zalogo, so te storitve izhodni izdelek storitvene dejavnosti, pravice do uporabe predhodno določenih storitev ali fizična podpora storitvam.

Vključene so tudi zaloge surovin in pomožnega materiala, vmesnih izdelkov, sestavnih delov, energije, nekapitalizirani drobni inventar in storitve, ki pripadajo enoti.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Spremembe zalog blaga in storitev se lahko izračuna iz naslednjih naslovov:

spremembe v zalogi končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje,

del surovin in potrošnega materiala,

del drugih stroškov tujih storitev,

del drugih poslovnih stroškov.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Spremembe zalog blaga in storitev se lahko izračuna iz naslednjih naslovov v izkazu poslovnega izida glede na vrsto odhodkov:

spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje,

del uporabljenih surovin in potrošnega materiala,

del drugih odhodkov.

Spremembe zalog blaga in storitev se lahko izračuna iz naslednjih naslovov v izkazu poslovnega izida na podlagi vloge odhodkov:

del stroškov prodaje,

del stroškov distribucije,

del upravnih stroškov,

del drugih odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

— Sprememba zalog blaga in storitev se uporablja pri izračunu dodane vrednosti v stroških faktorjev (12 15 0) ter drugih agregatih in bilancah.

— Sprememba zalog blaga in storitev se lahko razčleni glede na vrsto zalog: (i) sprememba zalog blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki (13 21 1), (ii) sprememba zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje (13 21 3) ter (iii) sprememba zalog surovin in potrošnega materiala.

Oznaka : 13 21 1

Naziv : Sprememba zalog blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki

Priloga : III

Opredelitev:

Ta spremenljivka je opredeljena kot sprememba zalog po nabavni ceni brez DDV med koncem in začetkom obdobja opazovanja. Sprememba zalog se lahko meri z vrednostjo prenosov v zalogo izdelkov, kupljenih za nadaljnjo prodajo, minus vrednost črpanj in vrednost kakršne koli ponavljajoče se izgube blaga, ki je v zalogi.

Vključene so zaloge blaga in storitev, kupljene izključno za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju. Izključene so zaloge blaga in storitev, ki so dostavljene tretjim osebam na podlagi provizije.

Izdelki, kupljeni za nadaljnjo prodajo in skladiščeni pri storitvenih podjetjih, lahko vključujejo blago (industrijsko opremo v primeru inženirske pogodbe „na ključ“ ali zgradb pri gradbenem investitorju itd.) ter storitve (pravice do uporabe oglasnega prostora, prevoza, namestitev itd.).

Potem ko so storitve dane v zalogo, so te storitve izhodni izdelek storitvene dejavnosti, pravice do uporabe predhodno določenih storitev ali fizična podpora storitvam.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Sprememba zalog izdelkov in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, ne sme biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih družb. Je del surovin in potrošnega materiala, drugih stroškov tujih storitev in drugih poslovnih stroškov.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Spremembe zalog blaga in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, ne smejo biti prikazane ločeno v računovodskih izkazih družb. So del uporabljenih surovin in potrošnega materiala ter drugih stroškov v izkazu poslovnega izida na podlagi vrste odhodkov.

Spremembe zalog blaga in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, ne smejo biti prikazane ločeno v računovodskih izkazih družb. So del stroškov prodaje in drugih stroškov v izkazu poslovnega izida na podlagi vloge odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

— Sprememba zalog blaga in storitev, nabavljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjeni obliki, se uporablja za izračun bruto trgovske marže (12 13 0), vrednosti proizvodnje (12 12 0) ter druge agregate in bilance.

— Del spremembe zalog blaga in storitev (13 21 0).

Oznaka : 13 21 3

Naziv : Sprememba zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje

Prilogi : II in IV

Opredelitev:

Ta spremenljivka je opredeljena kot sprememba v vrednosti zalog končnih izdelkov ali izdelkov med proizvodnjo, ki so bili proizvedeni v enoti in še niso bili prodani, med prvim in zadnjim dnem obdobja opazovanja.

Ti izdelki vključujejo nedokončano proizvodnjo, ki pripada enoti, čeprav so ti izdelki v posesti tretjih oseb. Prav tako so izključeni izdelki, ki pripadajo tretji osebi, a jih enota poseduje.

Zaloge se vrednotijo v proizvodnih stroških in se ovrednotijo pred popravkom vrednosti (kot je amortizacija).

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Sprememba zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje se v izkazih podjetja zabeleži kot naslov spremembe v zalogah končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje so zabeležene v izkazu poslovnega izida glede na vrsto odhodkov kot odhodki v naslovu spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje.

Spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje so del naslova stroški prodaje v izkazu poslovnega izida glede na vlogo odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

— Sprememba zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje enote se uporabi pri izračunu vrednosti proizvodnje (12 12 0) ter drugih agregatov in bilanc.

— Del spremembe zalog blaga in storitev (13 21 0).

Oznaka : 13 31 0

Naziv : Stroški dela

Priloge : I do VII

Opredelitev:

Stroški dela so opredeljeni kot skupna nadomestila v gotovini ali blagu, ki jih delodajalec izplača zaposlenemu (redno ali začasno zaposlenim ter zaposlenim, ki delajo na domu) v zameno za opravljeno delo slednjih v obdobju opazovanja. Stroški dela vključujejo tudi davke in prispevke za socialno zavarovanje zaposlenega, zadržane pri enoti, kakor tudi delodajalčeve obvezne in prostovoljne socialne prispevke.

Stroški dela so sestavljeni iz:

— plače;

— delodajalčevih stroškov socialnega zavarovanja.

Vsa nadomestila, izplačana v obdobju opazovanja, so vključena ne glede na to, ali so plačana na podlagi delovnega časa, izdelka ali akorda, in ne glede na to, ali so plačana redno ali ne. Vključene so vse nagrade, dodatki na delovno mesto in uspešnost, prostovoljna plačila, trinajsta plača (in podobni fiksni dodatki), plačila zaposlenim, ki naj bi bili odpuščeni, stroški bivanja, prevoza, življenjski stroški in družinska nadomestila, provizije, plačilo prisotnosti, nadur, nočnega dela itd., kakor tudi davki, prispevki za socialno zavarovanje in drugi zneski, ki jih plačujejo zaposleni in jih delodajalec odvede.

Vključeni so tudi stroški socialnega zavarovanja za delodajalca. Ti vključujejo delodajalčeve prispevke za socialno zavarovanje v pokojninske sheme, bolniške, porodniške, invalidnine, brezposelnost, nezgode pri delu in poklicne bolezni, družinska nadomestila in druge sheme. Ti stroški so vključeni ne glede na to, ali so v skladu s predpisi, kolektivno dogovorjeni, pogodbeni ali prostovoljni po naravi.

Plačila za najem delovne sile preko agencije niso vključena v stroške dela.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Stroški dela so lahko izračunani neposredno iz naslednjih računovodskih naslovov:

— stroški osebja, kar je seštevek naslovov plače in stroški socialnih zavarovanj.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Stroški dela se lahko izračunajo neposredno iz računovodskega naslova stroški zaslužkov zaposlencev v izkazu poslovnega izida na podlagi vrste odhodkov.

Stroški zaslužkov zaposlencev so razkriti poleg izkaza poslovnega izida glede na vlogo odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Stroški dela temeljijo na:

plačah (13 32 0)

+ stroški socialnega zavarovanja (13 33 0).

Stroški dela se uporabljajo pri izračunu kosmatega poslovnega presežka (12 17 0) ter drugih agregatov in zneskov.

Oznaka : 13 32 0

Naziv : Plače

Priloge : I do IV

Opredelitev:

Plače so opredeljene kot „celotno nadomestilo v gotovini ali blagu, izplačljivo vsem osebam, naštetim na plačilni listi (vključno z zaposlenimi na domu), v zameno za opravljeno delo v računovodskem obdobju“ ne glede na to, ali je plačano na podlagi delovnega časa, izdelka ali akorda in ne glede na to, ali je plačano redno ali ne.

Plače vključujejo tudi vrednost prispevkov za socialno varnost, davkov na dohodek itd., ki jih plačuje zaposleni, tudi kadar jih dejansko odtegne delodajalec in jih v imenu zaposlenega vplača neposredno skladom socialnega zavarovanja, davčnim organom itd. Plače ne vključujejo prispevkov za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec.

Plače vključujejo: vse nagrade, bonuse, plačila ex gratia, trinajste plače, odpravnine, dodatke za namestitev, prevoz, življenjske stroške in družinske dodatke, napitnine, provizije, sejnine itd., ki jih prejmejo zaposleni, kot tudi davke, prispevke za socialno varnost in druge zneske, ki jih plačujejo zaposleni in jih pri viru odtegne delodajalec. Plače, ki jih delodajalec izplačuje v primeru bolezni, delovne poškodbe, porodniške ali skrajšanega delovnega časa, se lahko zabeležijo tukaj ali pod stroški socialnega zavarovanja, odvisno od računovodske prakse enote.

Plačila za najem delovne sile niso vključena v plačah.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Plače so navedene v izkazih podjetja pod naslovom plače.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Plače so del naslova stroški zaslužkov zaposlencev v izkazu poslovnega izida na podlagi vrste odhodkov.

Plače so del naslova stroški zaslužkov zaposlencev, ki so razkriti poleg izkaza poslovnega izida na podlagi vloge odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Plače se uporabljajo pri izračunu stroškov dela (13 31 0).

Oznaka : 13 33 0

Naziv : Stroški socialnega zavarovanja

Priloge : I do IV

Opredelitev:

Delodajalčevi stroški socialnega zavarovanja ustrezajo znesku, enakemu vrednosti prispevkov za socialno zavarovanje, ki nastanejo pri delodajalcu, da se zaščiti upravičenost zaposlenih do socialnih ugodnosti.

Stroški socialnega zavarovanja za delodajalca vključujejo prispevke delodajalca v sheme socialnega zavarovanja za pokojnine, bolniške, porodniške, invalidnost, nezaposlenost, delovne nesreče in poklicne bolezni, družinska nadomestila in druge sheme.

Vključeni so stroški za vse zaposlene, vključno z zaposlenimi na domu in pripravniki.

Vključeni so stroški za vse sheme, ne glede na to, ali so v skladu s predpisi, kolektivno dogovorjeni, pogodbeni ali prostovoljni. Plače, ki jih delodajalec izplačuje v primeru bolezni, delovne poškodbe, porodniške ali skrajšanega delovnega časa se lahko zapišejo tukaj ali pod plače, odvisno od računovodske prakse enote.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Stroški socialnega zavarovanja so zabeleženi v izkazih podjetja kot naslov stroški socialnih zavarovanj.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Stroški socialnega zavarovanja so del naslova stroški zaslužkov zaposlencev v izkazu poslovnega izida na podlagi vrste odhodkov.

Stroški socialnega zavarovanja so del naslova stroški zaslužkov zaposlencev, ki so razkriti poleg izkaza poslovnega izida glede na vlogo odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Stroški socialnega zavarovanja se uporabijo pri izračunu stroškov dela (13 31 0).

Oznaka : 13 41 1

Naziv : Plačila za dolgoročni in poslovni najem blaga

Prilogi : II in IV

Opredelitev:

Plačila za dolgoročni najem vključujejo vse stroške, povezane z najemom opredmetenih sredstev za obdobje, daljše od enega leta.

Poslovni najemi so najemi, pri katerih ostajajo pomembne oblike tveganja in koristi, povezane z lastništvom pri najemodajalcu. Pri poslovnem najemu najemnik prejme pravico do uporabe trajnih dobrin za določeno časovno obdobje, ki je lahko dolgo ali kratko in ni nujno vnaprej dogovorjeno. Potem ko najemno obdobje poteče, najemodajalec pričakuje, da bo prejel nazaj svoje blago v bolj ali manj enakem stanju kakor takrat, ko je bilo oddano v najem, razen običajne obrabe. Tako najemno obdobje ne pokriva celotnega ali pretežnega dela ekonomske življenjske dobe blaga. Plačila za poslovni najem blaga so povezana s stroški uporabe opredmetenih sredstev, na voljo enoti prek takšnih pogodb.

Če so vsa tveganja in koristi lastništva dejansko in ne pravno prenesene od najemodajalca k najemniku, gre za finančni najem. Pri finančnem najemu najemno obdobje pokriva celotni ali pretežni del ekonomskega življenjskega obdobja trajne dobrine. Na koncu najemnega obdobja ima najemnik pogosto možnost, da kupi blago po nominalni ceni. Ni treba, da ima najemodajalec strokovno znanje glede zadevnega blaga. Najemodajalec najemniku ne nudi popravil, vzdrževanja ali nadomeščanja. Ponavadi blago izbere najemojemalec, pri čemer mu ga proizvajalec ali prodajalec dostavita neposredno. Najemodajalec ima izključno finančno vlogo. Vsa plačila v zvezi s finančnim najemom je treba izključiti iz spremenljivke 13 41 1. Nakupno ceno zadevnega blaga je treba zabeležiti pod bruto naložbe ob nakupu blaga.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Plačila za dolgoročni in poslovni najem blaga ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih podjetja. So del drugih stroškov tujih storitev in drugih poslovnih stroškov.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Plačila za dolgoročni in poslovni najem blaga ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih podjetja. So del drugih stroškov v izkazu poslovnega izida glede na vrsto odhodkov.

Plačila za dolgoročni in poslovni najem blaga ne smejo biti prikazana ločeno v računovodskih izkazih podjetja. So del drugih stroškov v izkazu poslovnega izida glede na vlogo odhodkov.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del skupne nabave blaga in storitev (13 11 0)

Oznaka : 15 11 0

Naziv : Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva

Priloge : I do IV, VI in VII

Opredelitev:

Naložbe v obdobju opazovanja v vsa opredmetena osnovna sredstva. Sem spadajo nova in obstoječa opredmetena kapitalska sredstva, kupljena od tretjih strank, pridobljena na podlagi pogodbe o finančnem najemu (to je pravica do uporabe trajnega blaga v zamenjavo za plačila najemnine v vnaprej določenem in dolgotrajnem obdobju) ali proizvedena za lastno uporabo (to je kapitalizirana proizvodnja opredmetenih kapitalskih sredstev), ki imajo življenjsko dobo daljšo od enega leta in vključujejo neproizvedena opredmetena sredstva, kot je zemljišče. Začetna meja določitve uporabne življenjske dobe sredstva, ki je lahko kapitalizirano, se lahko poveča glede na računovodsko prakso podjetja, kadar te prakse zahtevajo večjo pričakovano uporabno življenjsko dobo kot eno leto, navedeno zgoraj.

Vse naložbe se ocenijo pred (brez odbitkov) popravki vrednosti in pred odbitkom dohodka od odstranitve. Kupljena sredstva se vrednotijo po nabavni ceni, kar pomeni, da so v to vrednotenje vključeni stroški prevoza in namestitve, pristojbine, davki in drugi stroški lastništva. Vrednost blaga, pridobljenega s finančnim najemom, ustreza tržni vrednosti blaga le, če je bilo zadevno blago nabavljeno v letu pridobitve. Ta vrednost je načeloma znana v pogodbi, ali se lahko oceni s seštevkom vseh vplačil, ki pokrivajo povračilo glavnice. Del vplačil, ki ustreza plačilu obresti, se izključi. Opredmetena sredstva so vrednotena po stroških proizvodnje. Blago, pridobljeno s preoblikovanjem (kot so združitve, prevzemi, razdružitve in odcepitve), je izključeno. Nakupi majhnega orodja, ki ni kapitalizirano, so vključeni v tekoče odhodke.

Prav tako so vključeni vsi dodatki, spremembe, izboljšave in prenove, ki podaljšajo življenjsko dobo ali proizvodno zmogljivost kapitalskih sredstev.

Stroški tekočega vzdrževanja so izključeni, kakor tudi vrednost in tekoči odhodki za investicijsko blago, uporabljeno na podlagi najemnih pogodb in pogodb o poslovnem najemu. Letna plačila za sredstva v finančnem najemu morajo biti izključena. Naložbe v neopredmetena in finančna sredstva so izključene.

Za finančni najem je prav tako značilno dejstvo, da so vsa tveganja in koristi lastništva dejansko in ne pravno prenesene od najemodajalca k najemniku. Najemno obdobje pokriva celotni ali pretežni del ekonomskega življenjskega obdobja trajne dobrine. Na koncu najemnega obdobja ima najemnik pogosto možnost, da kupi blago po nominalni ceni. Vloga najemodajalca je izključno finančna.

V zvezi z zapisovanjem naložb se v primeru, da pride do izdaje računa, oddaje in prve uporabe sredstva v različnih referenčnih obdobjih, kot cilj predlaga naslednja metoda:

naložbe se zajamejo, potem ko se lastništvo sredstev prenese v enoto, ki jih namerava uporabljati. Za blago, pridobljeno na podlagi finančnega najema, je treba vrednost zabeležiti ob dostavi blaga najemniku. Kapitalizirana proizvodnja se zajame, potem ko se sredstvo proizvede. V zvezi z beleženjem naložb v nedoločljivih fazah bi morali vsak del naložbe zabeležiti v obdobju opazovanja, v katerem so narejene.

V praksi pa to morda ni mogoče, zato lahko računovodski dogovori podjetja pomenijo, da je treba uporabiti naslednje približke te metode:

i) naložbe so zajete v obdobju opazovanja, v katerem so bile dobavljene,

ii) naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem vstopijo v postopek proizvodnje,

iii) naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so fakturirane,

iv) naložbe so zajete v obdobju opazovanja, v katerem so plačane.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Opredmetena osnovna sredstva so v računovodskih izkazih podjetja navedena pod naslovom osnovna sredstva – opredmetena osnovna sredstva. Vrednost opredmetenih osnovnih sredstev, pridobljenih s finančnim najemom ni navedena v četrti računovodski direktivi. Vendar nekateri nacionalni računovodski standardi dovoljujejo, da se ta sredstva kapitalizirajo v bilanci stanja.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Opredmetena osnovna sredstva so navedena v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom nepremičnine, naprave in oprema. Podatki v zvezi s finančnim najemom morajo biti ločeni v računovodskih izkazih podjetja.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva temeljijo na:

bruto naložbe v zemljišča (15 12 0)

+ bruto naložbe v obstoječe zgradbe in objekte (15 13 0)

+ bruto naložbe v gradnjo in adaptacijo objektov (15 14 0)

+ bruto naložbe v stroje in opremo (15 15 0).

Bruto naložbe v opredmetena osnovna sredstva so lahko večje od vsote 15 12 0 + 15 13 0 + 15 14 0 + 15 15 0, ker so to sredstva, kot so umetnost, gozdovi, sadovnjaki, govedo itd., ki jih ni mogoče vključiti v nobeno od kategorij opredmetenih osnovnih sredstev.

Oznaka : 15 12 0

Naziv : Bruto naložbe v zemljišča

Priloge : II do IV

Opredelitev:

V tej spremenljivki so poleg zemljišč vključena podzemna nahajališča, gozdovi in podtalnice. Kadar je zemljišče kupljeno z obstoječimi zgradbami in vrednost dveh sestavnih delov ni deljiva, se skupna vrednost zabeleži pod tem naslovom, če se oceni, da vrednost zemljišča presega vrednost obstoječih zgradb. Če se oceni, da je vrednost obstoječih zgradb večja od vrednosti zemljišča, se skupna vrednost zabeleži pod bruto naložbe v obstoječe zgradbe in objekte (15 13 0). Tukaj je vključeno tudi zemljišče, ki je oplemeniteno le z izravnavanjem, položitvijo cevovodov ali pripravo poti ali cest. Zemljišča, pridobljena s preoblikovanji (kot so združitve, prevzemi, razdružitve in odcepitve), so izključena.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar pa so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Zemljišče ni ločeno prikazano v seznamu opredmetenih osnovnih sredstev v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom osnovna sredstva– opredmetena osnovna sredstva – zemljišča in zgradbe. Del, ki se nanaša na zgradbe, mora biti izključen iz tega dela. Del plačila na račun in opredmetenih osnovnih sredstev v gradnji mora biti vključen, če se navezuje na zemljišče.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Bruto naložbe v zemljišča niso navedene ločeno v računovodskih izkazih podjetja, ampak so vključene pod naslov nepremičnine, naprave in oprema.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del bruto naložb v opredmetena osnovna sredstva (15 11 0).

Oznaka : 15 13 0

Naziv : Bruto naložbe v obstoječe zgradbe in objekte

Priloge : II do IV

Opredelitev:

Naložbe vključujejo strošek obstoječih zgradb (ki so se uporabljale pred tem) in objektov, pridobljenih med obdobjem opazovanja. Kadar je zemljišče kupljeno z obstoječimi zgradbami in vrednost dveh sestavnih delov ni deljiva, se skupna vrednost zapiše pod tem naslovom, če se oceni, da vrednost obstoječih zgradb presega vrednost zemljišča. Če se oceni, da je vrednost zemljišča večja od vrednosti obstoječih zgradb, se skupna vrednost navede pod bruto naložbe v zemljišča (15 12 0). Nakup novih stavb, ki še nikoli niso bile uporabljene, je izključen. Obstoječe zgradbe in objekti, pridobljeni s preoblikovanji (kakor so združitve, prevzemi, razdružitve in odcepitve), so izključeni.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Bruto naložbe v obstoječe zgradbe in objekte niso ločeno prikazane v seznamu opredmetenih osnovnih sredstev v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom osnovna sredstva – opredmetena osnovna sredstva – zemljišča in zgradbe. Deli, ki se nanašajo na zemljišče ter gradnjo in adaptacijo objektov, morajo biti izključeni iz tega dela. Del plačil na račun in opredmetenih osnovnih sredstev v gradnji mora biti vključen, če se navezuje na obstoječe zgradbe in objekte.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Bruto naložbe v obstoječe zgradbe in objekte niso navedene ločeno v računovodskih izkazih podjetja, ampak so vključene pod naslov nepremičnine, naprave in oprema.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del bruto naložb v opredmetena osnovna sredstva (15 11 0).

Oznaka : 15 14 0

Naziv : Bruto naložbe v gradnjo in adaptacijo objektov

Priloge : II do IV

Opredelitev:

Ta spremenljivka pokriva odhodek v obdobju opazovanja za gradnjo ali spremembo namembnosti zgradb. Nakupi novih zgradb, ki še nikoli niso bile uporabljene, so izključeni. Tukaj so vključena tudi povečanja, predelave, izboljšave in obnove, ki podaljšajo življenjsko dobo ali povečajo proizvodne zmogljivosti zgradb.

Vključene so stalne instalacije, kot so vodovod, centralno ogrevanje, prezračevanje, osvetljava itd., kakor tudi stroški gradnje za črpališča nafte (vrtanje), delujoči rudniki, cevovodi, vodi za prenos energije, plinovodi, železniški tiri, pristaniške naprave, ceste, mostovi, viadukti, odtoki in druge izboljšave gradbišča. Stroški tekočega vzdrževanja so izključeni.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Bruto naložbe v gradnjo in adaptacijo objektov niso ločeno prikazane v seznamu opredmetenih osnovnih sredstev v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom osnovna sredstva – opredmetena osnovna sredstva – zemljišča in zgradbe. Deli, ki se nanašajo na zemljišča ter obstoječe zgradbe in objekte, morajo biti izključeni iz tega dela. Del plačil na račun in opredmetenih osnovnih sredstev v gradnji mora biti vključen, če se navezuje na obstoječo gradnjo in adaptacijo objektov.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Bruto naložbe v gradnjo in adaptacijo objektov niso navedene ločeno v računovodskih izkazih podjetja, ampak so vključene v naslov nepremičnine, naprave in oprema.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del bruto naložb v opredmetena osnovna sredstva (15 11 0).

Oznaka : 15 15 0

Naziv : Bruto naložbe v stroje in opremo.

Priloge : II do IV

Opredelitev:

Ta spremenljivka pokriva stroje (pisarniške stroje itd.), posebna vozila, uporabljena na poslovnem kompleksu, druge stroje in opremo, vsa vozila in plovila, ki se uporabljajo zunaj poslovnega kompleksa, to je motorna vozila, komercialna vozila in tovornjake ter posebna vozila vseh vrst, ladje, železniške vagone itd., ki so pridobljeni kot novi ali rabljeni v obdobju opazovanja. Stroji in oprema, pridobljeni s preoblikovanjem (kot so združitve, prevzemi, razdružitve in odcepitve), so izključeni. Tukaj so vključena vsa povečanja, predelave, izboljšave in obnove, ki podaljšajo življenjsko dobo ali povečajo proizvodne zmogljivosti teh osnovnih sredstev. Stroški tekočega vzdrževanja so izključeni.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Bruto naložba v stroje in opremo je vključena v seznam opredmetenih osnovnih sredstev, vključenem v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom osnovna sredstva – opredmetena osnovna sredstva – oprema in druga delovna sredstva ter druge naprave in inventar, orodja in oprema. Del plačil na račun in opredmetenih osnovnih sredstev v gradnji mora biti vključen, če se navezuje na stroje in opremo.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Bruto naložbe v stroje in opremo niso navedene ločeno v računovodskih izkazih podjetja, ampak so vključene pod naslov nepremičnine, naprave in oprema. Del plačil na račun in opredmetenih osnovnih sredstev v gradnji mora biti vključen, če se navezuje na stroje in opremo.

Povezava z drugimi spremenljivkami

Del bruto naložb v opredmetena osnovna sredstva (15 11 0).

Oznaka : 15 21 0

Naziv : Prodaja opredmetenega investicijskega blaga

Priloge : II do IV

Opredelitev:

Prodaja opredmetenih osnovnih sredstev vključuje vrednost obstoječega opredmetenega investicijskega blaga, prodanega tretjim osebam. Prodaje opredmetenega investicijskega blaga se ocenijo po dejanski ceni (brez DDV) in ne po knjižni vrednosti, po odštetju kakršnih koli stroškov za prenos lastništva, ki bi jih imel prodajalec. Popravki vrednosti in odtujitve, razen prodaje, so izključeni.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Prodaja investicijskega blaga ni prikazana v bilanci stanja. Vendar so povečanja, odprodaje, prenosi vseh osnovnih sredstev, kakor tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev, izkazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim evidencam.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Opredmeteno investicijsko blago se nanaša na sredstva, navedena v računovodskih izkazih podjetja pod osnovna sredstva – opredmetena osnovna sredstva.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Opredmetena osnovna sredstva se nanašajo na premoženje, ki je navedeno v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom nepremičnine, naprave in oprema.

Oznaka : 15 42 0

Naziv : Bruto naložbe v koncesije, patente, licence, blagovne znamke in podobne pravice

Priloga : II

Opredelitev:

Naložbe v koncesije, patente, licence, blagovne znamke in podobne pravice se priznajo kot neopredmetena sredstva le, če je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, ki so povezane z zadevnim premoženjem, pritekale v podjetje in če se lahko zanesljivo izmeri strošek premoženja. Ta zahteva velja, če se neopredmeteno sredstvo pridobi od zunaj ali se ustvari znotraj podjetja.

Koncesija je dejavnost, ki poteka na podlagi pogodbe ali licence, izključno povezane z izvajanjem dejavnosti na nekem geografskem območju. Športne arene ali javni parki imajo lahko na primer na voljo koncesijske prodajne točke; javne storitve, kot so oskrba z vodo, se lahko zagotavljajo na podlagi koncesije. Imetnik koncesije – koncesionar – deluje kot neodvisno podjetje in plačuje določeno pristojbino, odstotek prihodka ali dobička ali oboje subjektu, ki lahko podeli izključne pravice za območje ali objekt. Koncesija lahko vključuje prenos pravice do uporabe dela obstoječe infrastrukture, ki je potrebna za opravljanje dejavnosti, koncesionarju (kot je sistem oskrbe z vodo v mestu).

Patent je pravni naslov industrijske lastnine, ki imetniku zagotavlja izključno pravico do komercialnega izkoriščanja izuma na omejenem območju in v omejenem obdobju. Patent zagotavlja svojemu imetniku pravico, da med drugim prepreči drugim, da izdelujejo, uporabljajo ali prodajajo zadevni izum brez dovoljenja. V zameno za izključno pravico do uporabe se objavijo tehnične podrobnosti izuma. Pri patentiranju se zahtevajo novost, inventivnost in industrijska uporaba izuma.

Dajalec licence lahko podeli licenco na podlagi „intelektualne lastnine“, da se naredi nekaj (kot je kopija programske opreme ali uporaba patentiranega izuma) brez strahu pred uveljavljanjem odškodninskega zahtevka za kršitev intelektualne lastnine, ki bi jo vložil dajalec licence. Licenca na podlagi intelektualne lastnine ima običajno več sestavnih delov, vključno z rokom, območjem, podaljšanjem in drugimi omejitvami, ki so po mnenju dajalca licence bistvene.

Blagovna znamka je razpoznavni znak, ki ga je mogoče grafično predstaviti. Konkurenčno orodje je način, na katerega industrija in druga podjetja privabljajo in ohranjajo stranke z razlikovanjem njihovega blaga in storitev od blaga in storitev konkurence.

Znak se uporablja za razlikovanje izdelka ali storitve. Blagovna znamka je lahko dvo- ali tridimenzionalna in jo lahko sestavljajo besede, slike, barve in/ali zvoki itd.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Koncesije, patenti, licence, blagovne znamke in podobne pravice se nanašajo na premoženje, navedeno v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom osnovna sredstva – neopredmetena sredstva.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Koncesije, patenti, licence, blagovne znamke in podobne pravice se nanašajo na premoženje, navedeno v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom neopredmetena sredstva.

Oznaka : 15 44 1

Naziv : Naložbe v kupljeno programsko opremo

Priloga : II, IV

Opredelitev:

Naložbe v kupljeno programsko opremo se priznajo kot neopredmetena sredstva le, če je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, ki so povezane z zadevnim premoženjem, pritekale v podjetje in če se lahko zanesljivo izmeri strošek premoženja. Če nakup programske opreme ne izpolnjuje teh pogojev, se prizna kot strošek, kadar nastane in je vključen v vrednost spremenljivke 13 11 0 – skupna nabava blaga in storitev.

Naložba v kupljeno programsko opremo vključuje njegovo nakupno ceno z vštetimi uvoznimi dajatvami in nevračljivimi nakupnimi davki ter vse stroške pripravljanja programske opreme za nameravano uporabo, ki jih je mogoče neposredno pripisati. Ti stroški na primer vključujejo strokovne honorarje za nameščanje. Pri ugotavljanju nabavne vrednosti se odštejejo vsi trgovinski popusti in odbitki od cene.

Povezava z računovodskimi izkazi podjetja

Naložbe niso prikazane v bilanci stanja. Vendar so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Četrta računovodska direktiva: Direktiva Sveta 78/660/EGS.

Naložbe v programsko opremo so v računovodskih izkazih podjetja navedene pod naslovom osnovna sredstva – neopredmetena sredstva.

Uredbi o mednarodnih računovodskih standardih: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 in Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003.

Naložbe v programsko opremo se nanašajo na premoženje, navedeno v računovodskih izkazih podjetja pod naslovom neopredmetena sredstva.

Oznaka : 16 11 0

Naziv : Število oseb, ki delajo

Priloge : I do VII

Opredelitev:

Število oseb, ki delajo, je opredeljeno kot skupno število oseb, ki delajo pri opazovani enoti (vključno z lastniki, ki delajo, partnerji, ki redno delajo v enoti, in neplačanimi družinskimi člani, ki redno delajo v enoti), kakor tudi vse osebe, ki delajo izven enote, ki ji pripadajo in jih enota plačuje (npr. prodajni zastopniki, osebe, ki dobavljajo, skupine za popravila in vzdrževanje). Vključuje tudi osebe, odsotne za kratko obdobje (npr. bolniški dopust, plačani dopust ali posebni dopust), in tudi osebe, ki stavkajo, vendar ne oseb, ki so odsotne za nedoločeno obdobje. Vključuje tudi delavce s krajšim delovnim časom, ki so tako obravnavani v skladu z zakoni zadevne države in so na plačilni listi, kakor tudi sezonske delavce, vajence in delavce na domu, ki so na plačilni listi.

Število oseb, ki delajo, izključuje delovno silo, ki jo enoti posredujejo druga podjetja, osebe, ki izvajajo popravila in vzdrževalna dela v enoti povpraševanja v imenu drugih podjetij, kakor tudi osebe, ki so na obveznem služenju vojaškega roka.

Neplačani družinski člani so osebe, ki živijo z lastnikom enote in redno delajo za enoto, vendar nimajo pogodbe za storitev in ne prejemajo fiksnega zneska za delo, ki ga opravijo. To je omejeno na osebe, ki niso vključene na plačilno listo druge enote, kot da je to njihova glavna zaposlitev.

Opomba : Za preverjanje primerljivosti podatkov je treba označiti, ali so pros