02009X0131(02) — SL — 07.01.2012 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

Pravilnik št. 4 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo naprav za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 14 k izvirni različici Pravilnika – datum veljavnosti: 15. oktober 2008

KAZALO PRAVILNIK 0. Področje uporabe 1. Opredelitve pojmov 2. Vloga za podelitev homologacije 3. Oznake 4. Homologacija 5. Splošne specifikacije 6. Barva svetlobe 7. Vpadni kot 8. Postopek merjenja 9. Fotometrične značilnosti 10. Skladnost proizvodnje 11. Kazni za neskladnost proizvodnje 12. Dokončna prekinitev proizvodnje 13. Prehodne določbe 14. Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov PRILOGE Priloga 1 – Namestitev homologacijskih oznak Priloga 2 – Sporočilo Priloga 3 – Točke meritve za preskus Priloga 4 – Najmanjše polje vidljivosti površine, ki jo je treba osvetliti Priloga 5 – Fotometrične meritve svetilk, opremljenih z več svetlobnimi viri Priloga 6 – Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje Priloga 7 – Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja

0. PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetilke za zadnje registrske tablice za vozila kategorij M, N, O in T ( 1 ).

1. OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

1.1 „Svetilka za zadnjo registrsko tablico“ pomeni napravo za osvetlitev zadnjih registrskih tablic, v nadaljnjem besedilu „naprava za osvetlitev“, ki osvetljuje zadnjo registrsko tablico z odsevanjem. Za homologacijo te naprave je določena osvetlitev prostora, na katerega bo nameščena tablica.

1.2 Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa.

1.3 „Svetilka za zadnjo registrsko tablico različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:

(a) tovarniška ali blagovna znamka;

(b) značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, kot razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.).

1.4 Sklicevanja iz tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

2. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Ta določi, ali je naprava namenjena za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm), visoke tablice (340 × 240 mm), tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (120 × 165 mm) ali kakršno koli kombinacijo teh tablic. Na podlagi odločitve vlagatelja se tudi določi, ali je napravo mogoče pritrditi v več kot eno lego ali v več leg glede na prostor, ki ga bo zavzemala ta registrska tablica; vlagatelj te različne lege navede v sporočilu. Glede na posamezen tip se jim priloži naslednje:

(a) dovolj podrobne risbe (v treh izvodih), da se omogoči določitev tipa in se geometrično prikaže lega, v katero je treba pritrditi napravo za osvetlitev glede na prostor, ki ga zaseda registrska tablica, ter zunanji rob ustrezno osvetljene površine. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake;

(b) kratek tehnični opis, ki navaja, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, zlasti:

(i) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa; in/ali

(ii) identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira ( 2 );

(c) dva vzorca, opremljena s priporočeno žarnico oziroma žarnicami.

3. OZNAKE

Naprave za osvetlitev, predložene za homologacijo, morajo imeti:

3.1 tovarniško ali blagovno znamko izdelovalca ali proizvajalca naprave za osvetlitev;

3.2 dovolj veliko površino za homologacijsko oznako; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj;

3.3 v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali modulom svetlobnega vira oznako ocenjene napetosti iz razpona napetosti in ocenjene vatne moči;

3.4 razen svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri mora imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:

(a) kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, in/ali

(b) identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

3.5 pri svetilkah z modulom svetlobnega vira ima modul svetlobnega vira:

3.5.1 tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

3.5.2 posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska koda vključuje začetne črke „MD“ za „MODUL“, ki jim sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.4.1 spodaj, če se uporabljajo neenaki moduli svetlobnih virov, jim sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj.

Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar sta obe oznaki od istega vlagatelja:

3.5.3 oznaka ocenjene napetosti in ocenjene vatne moči.

4. HOMOLOGACIJA

4.1 Če dva vzorca tipa naprave za osvetlitev, predložena v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli.

4.2 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne more dodeliti te številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja.

4.3 Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za osvetljevanje v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

4.4 Vsaka naprava za osvetljevanje, ki ustreza homologiranemu tipu iz tega pravilnika, ima poleg oznak iz odstavkov 3(a) in 3(c) zgoraj mednarodno homologacijsko oznako v skladu s Prilogo 1, sestavljeno iz:

4.4.1 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji identifikacijska številka države, ki je podelila homologacijo ( 3 );

4.4.2 številke homologacije v bližini kroga;

4.4.3 naslednjega dodatnega simbola: črka „L“;

4.4.4 prvi dve števki številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, se lahko navedeta v bližini dodatnega simbola L.

4.5 Oznaka in simboli iz odstavkov 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 so neizbrisni in jasno čitljivi, tudi ko se naprava za osvetljevanje vgradi na vozilo.

4.6 Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

4.6.1 Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.6.1.1 je vidna po vgradnji svetilke;

4.6.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

4.6.2 Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:

4.6.2.1 ali na ustrezni svetleči površini

4.6.2.2 ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej tri mogoče primere iz Priloge 1).

4.6.3 Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, potrebne za najmanjšo posamezno oznako pravilnika, v skladu s katerim je bila dodeljena homologacija.

4.6.4 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

4.6.5 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru je oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se vrata odprejo.

4.7 Priloga 1 navaja primere namestitve homologacijskih oznak za samostojne svetilke (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

5. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

Vsaka naprava izpolnjuje določbe odstavka 9 ( 4 ).

5.1 Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic so izdelane tako, da bo celotna površina tablice vidna znotraj kotov iz Priloge 4.

5.2 Vse meritve se opravijo na standardni žarnici z žarilno nitko kategorije, ki jo predpiše proizvajalec, pri čemer se napajalna napetost ureja tako, da ustvarja referenčni svetlobni tok. Vse meritve na napravah z nezamenljivimi svetlobnimi viri se opravijo pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V.

5.3 Pri svetlobnih virih, za katere je zagotovljena posebna oskrba z električno energijo, se zgoraj omenjena preskusna napetost uporabi pri vhodnih terminalih te oskrbe z električno energijo. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva posebno oskrbo z električno energijo, ki je potrebna za oskrbovanje svetlobnih virov.

5.4 Za vsako napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice razen tistih, ki imajo žarnice z žarilno nitko, so vrednosti osvetlitve, izmerjene po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z minimalnimi zahtevami.

Razporeditev osvetlitve po eni minuti delovanja je mogoče izračunati tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi osvetlitve, izmerjenimi po eni minuti in po 30 minutah delovanja.

5.5 V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali:

5.5.1 je zasnova modula za svetlobni vir takšna, da:

(a) je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določeno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem;

(b) če se uporablja več kot en modul svetlobnega vira v ohišju naprave, modulov svetlobnega vira, ki imajo različne značilnosti, ni mogoče zamenjati v istem ohišju svetilke.

5.5.2 Modul za svetlobni vir je takšen, da ne dopušča sprememb.

▼M1

5.5.3 Modul svetlobnega vira mora biti zasnovan tako, da ga tudi z orodjem ni mogoče mehansko zamenjati z odobrenim zamenljivim svetlobnim virom.

▼B

5.6 Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:

5.6.1 Vsaka kategorija ali kategorije žarnic z žarilno nitko, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 37, se lahko uporabi, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih izjem.

5.6.2 Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnice z žarilno nitko pritrditi le v pravilno lego.

5.6.3 Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.

6. BARVA SVETLOBE

Svetloba uporabljene žarnice v napravi za osvetlitev mora biti dovolj brezbarvna, da ne povzroča nobene občutne spremembe v barvi registrske tablice.

7. POJAVNOST SVETLOBE

Proizvajalec naprave za osvetlitev določi eno ali več leg ali območje leg, v katere se pritrdi naprava glede na prostor za registrsko tablico; kadar se svetilka postavi v lego, ki jo določi proizvajalec, vpadni kot svetlobe na površino tablice na nobeni točki površine, ki mora biti osvetljena, ne preseže 82°, pri čemer se ta kot meri z roba osvetljene površine, ki je najbolj oddaljen od površine tablice. V primeru več kot ene naprave za osvetlitev zgoraj omenjena zahteva velja le za del tablice, ki naj bi ga osvetljevala zadevna naprava.

Kadar ima naprava en zunanji rob osvetljene površine, ki je vzporeden s površino registrske tablice, je skrajni rob osvetljene površine, ki je najbolj oddaljen od površine tablice, srednja točka roba osvetljene površine, ki je vzporeden na tablico in je najbolj oddaljen od površine tablice.

Naprava mora biti zasnovana tako, da ne oddaja nobene svetlobe neposredno na hrbtni del, razen rdeče luči, če je naprava kombinirana ali združena z zadnjo lučjo.

8. POSTOPEK MERJENJA

Meritve svetilnosti se opravijo na brezbarvni površini, po kateri se razprši svetloba, z znanim količnikom razpršenega odboja svetlobe ( 5 ). Brezbarvna površina, po kateri se svetloba razprši, ima mere registrske tablice ali mere, ki presegajo eno merilno točko. Njeno središče se namesti v središče leg merilnih točk.

Ta brezbarvna površina, po kateri se razprši svetloba, se namesti v lego, v kateri je navadno registrska tablica, ter 2 mm pred njenim nosilcem.

Meritve svetilnosti se opravijo pravokotno na brezbarvno površino, po kateri se razprši svetloba, z dovoljenim odstopanjem 5° v vsako smer na točkah, ki so prikazane v Prilogi 3 k temu pravilniku, pri čemer vsaka točka predstavlja krožno površino s premerom 25 mm. Izmerjena svetilnost se popravi za količnik razpršenega odboja svetlobe 1,0.

9. FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Na vsaki merilni točki, prikazani v Prilogi 3, je svetilnost B vsaj enaka 2,5 cd/m2.

Naklon svetilnosti med vrednostmi B1 in B2, izmerjen na katerih koli dveh točkah 1 in 2, izbranih med zgoraj omenjenimi točkami, ne presega 2 × Bo/cm, pri čemer je Bo minimalna svetilnost, izmerjena na različnih točkah, to je:

10. SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

10.1 Naprave za osvetljevanje zadnje registrske tablice (v nadaljnjem besedilu naprave), homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so skladne s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5, 6 in 9 zgoraj. Če je potrebna več kot ena naprava, potem v spodnjem besedilu naprava pomeni sklop naprav.

10.2 Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku so izpolnjene.

10.3 Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja iz Priloge 7 k temu pravilniku so izpolnjene.

10.4 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti.

11. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

11.1 Homologacija, ki se podeli za tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjih odstavkov.

11.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

12. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

13. PREHODNE DOLOČBE

13.1 Naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice, ki nima žarnic z žarilno nitko.

13.1.1 Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8.

13.1.2 Po 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8 podelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije le, če tip naprave, ki je opisana v odstavku 13.1 zgoraj, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8.

13.1.3 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

13.1.4 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8.

13.2 Pritrditev naprav za osvetlitev zadnjega dela registrske tablice, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, na vozilo.

13.2.1 Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne prepove pritrditve naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj in homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na vozilo.

13.2.2 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8.

13.2.3 Po preteku obdobja 48 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, za katero je bila podeljena homologacija tipa ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku.

13.2.4 Po preteku obdobja 60 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, ki je bilo prvič registrirano več kot 60 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku.

14. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.









PRILOGA 1

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

a = 5 mm v

Naprava, ki ima homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice vozila (L), homologirana na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 4 pod številko homologacije 2439. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 4 v njegovi izvirni obliki ali kot je bil spremenjen z zadevnimi dodatki k Pravilniku v njegovi izvirni obliki, kar je pravilneje.

(Navpične in vodoravne premice prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Te niso del homologacijske oznake)

Opomba: Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri mogoče različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Te homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E 4) pod številko homologacije 3333 in vključuje:

odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3;

zadnji smerni kazalec kategorije 2a, homologirane v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki;

žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki;

zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice (L), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 4 v njegovi izvirni obliki.

VZOREC E

MD E3 17325

Modul svetlobnega vira, ki ima homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) pod številko homologacije 17325.









PRILOGA 2









PRILOGA 3

TOČKE MERITVE ZA PRESKUS

(a) naprave za osvetlitev visoke tablice (340 × 240 mm)

(c) naprave za osvetlitev tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (240 × 165 mm)

(b) naprave za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm)







a = 25 mm b = 95 mm c = 100 mm d = 90 mm e = 70 mm f = 57,5 mm g = 65 mm h = 60 mm

Opomba: Pri napravah za osvetlitev dveh ali vseh tablic se uporabljene merilne točke pridobijo z združevanjem ustreznih slik zgoraj v skladu s predlogo, ki jo določi izdelovalec ali proizvajalec; vendar se, če sta dve merilni točki manj kot 30 mm narazen, uporabi le ena.









PRILOGA 4

NAJMANJŠE POLJE VIDLJIVOSTI POVRŠINE, KI JO JE TREBA OSVETLITI

1. Koti polja vidljivosti, ki so prikazani zgoraj, se nanašajo le na zadevne lege naprave za osvetlitev in prostora za registrsko tablico.

2. Polje vidljivosti registrske tablice, ko je ta vgrajena na vozilo, ostane predmet veljavnih nacionalnih predpisov.

3. Prikazani koti upoštevajo delno zakritje, ki ga povzroči naprava za osvetlitev. Pritrditi jih je treba v smereh, v katerih se pojavlja največ zakritja. Naprave za osvetlitev morajo biti takšne, da zmanjšajo območja, ki so delno zakrita, kolikor je to mogoče.









PRILOGA 5

FOTOMETRIČNE MERITVE SVETILK, OPREMLJENIH Z VEČ SVETLOBNIMI VIRI

1. Preveri se fotometrično delovanje:

1.1 Za nezamenljive vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in drugo):

s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z odstavkom 5.2.1 tega pravilnika.

1.2 Za zamenljive žarnice z žarilno nitko:

kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko uporabi standardna žarnica z žarilno nitko v vsaki posamezni legi, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo.









PRILOGA 6

MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE

1. SPLOŠNO

1.1 Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.

1.2 Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V:

1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

1.2.2 Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:







2,5 × Bo/cm v primerjavi z 20 odstotki 3,0 × Bo/cm v primerjavi s 30 odstotki

1.2.3 Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

2. MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA

Za vsak tip naprave imetnik homologacijske oznake opravi vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1 Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti.

2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

2.2.1 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

2.2.4 V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3 Vrsta vzorčenja

Vzorci naprav se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto naprav istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Vzorčena naprava je predmet fotometričnih meritev iz tega pravilnika.

2.5 Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 10.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95.









PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE S STRANI INŠPEKTORJA

1. SPLOŠNO

1.1 Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

1.2 Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V:

1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

1.2.2 Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:







2,5 x Bo/cm v primerjavi z 20 odstotki 3,0 x Bo/cm v primerjavi s 30 odstotki

1.2.3 Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

1.2.4 Pri tem se ne upoštevajo naprave z očitnimi okvarami.

2. PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri naprave. Prvi vzorec dveh naprav je označen kot A, drugi vzorec dveh naprav je označen kot B.

2.1 Skladnost se ne izpodbija

2.1.1 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav neugodno:

2.1.1.1 vzorec A







A1: ena naprava 0 odstotkov ena naprava ne več kot 0 odstotkov A2: obe napravi več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec B

2.1.1.2 vzorec B







B1: obe napravi 0 odstotkov

2.2 Skladnost se izpodbija

2.2.1 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:

2.2.1.1 vzorec A







A3: ena naprava ne več kot 20 odstotkov ena naprava več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov

2.2.1.2 vzorec B







B2: v primeru A2: ena naprava več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov ena naprava ne več kot 20 odstotkov







B3: v primeru A2: ena naprava 0 odstotkov ena naprava več kot 20 odstotkov vendar ne več kot 30 odstotkov

2.3 Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti naprave:

2.3.1 vzorec A







A4: ena naprava ne več kot 20 odstotkov ena naprava več kot 30 odstotkov A5: obe napravi več kot 20 odstotkov

2.3.2 vzorec B







B4: v primeru A2 ena naprava več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov ena naprava več kot 20 odstotkov B5: v primeru A2 obe napravi več kot 20 odstotkov B6: v primeru A2 ena naprava 0 odstotkov ena naprava več kot 30 odstotkov

3. PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se med izdelki, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh naprav, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh naprav.

3.1 Skladnost se ne izpodbija

3.1.1 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:

3.1.1.1 vzorec C







C1: ena naprava 0 odstotkov ena naprava ne več kot 20 odstotkov C2: obe napravi več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov glej vzorec D

3.1.1.2 vzorec D







D1: v primeru C2 obe napravi 0 odstotkov

3.2 Skladnost se izpodbija

3.2.1 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:

3.2.1.1 vzorec D







D2: v primeru C2 ena naprava več kot 0 odstotkov vendar ne več kot 20 odstotkov ena naprava ne več kot 20 odstotkov

3.3 Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti naprave:

3.3.1 vzorec C







C3: ena naprava ne več kot 20 odstotkov ena naprava več kot 20 odstotkov C4: obe napravi več kot 20 odstotkov

3.3.2 vzorec D







D3: v primeru C2 ena naprava 0 ali več kot 0 odstotkov ena naprava več kot 20 odstotkov