D.

ORNA ZEMLJIŠČA I. Zemljišča, ki se jih redno obdeluje (orje ali drugače obdeluje) in ki so praviloma v sistemu kolobarjenja. II. Sistem kolobarjenja pomeni časovno sosledje posevkov, ki se sejejo oziroma sadijo na določeni parceli po vnaprej določenem načrtu. Običajno se posevki menjavajo letno, lahko pa so tudi večletni. Za razlikovanje med ornimi zemljišči ter trajnimi nasadi (G) ali trajnimi travniki in pašniki (F) se uporablja prag petih let. Če se torej na parceli pet let ali več seje oziroma sadi isti posevek, ne da bi se v tem času odstranil predhodni posevek in posejal novi, se to zemljišče ne šteje med orna zemljišča. Določeni posevki, ki se običajno obravnavajo kot zelenjadnice, okrasne rastline ali industrijske rastline (na primer beluši, vrtnice, okrasno grmičevje, gojeno zaradi svojih cvetov ali listja, jagode, hmelj) se prištevajo k tej skupini, tudi če tla zavzemajo več kot pet let. Orna zemljišča obsegajo skupine posevkov D/1 do D/20, D/23 do D/35, praho brez kakršnih koli subvencij (D/21) in ekonomsko praho (D/22). Površine v prahi, na katerih se gojijo industrijske rastline, se prištevajo k njihovim zadevnim postavkam, zajete pa so tudi pod I/8(b). D/1 do D/8 Žita za pridelavo zrnja (vključno s semenskimi) II. Sem ne spadajo žita, ki se pospravijo ali krmijo zelena. Ta so zajeta pod D/18. D/1 Navadna pšenica in pira I. Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L., in Triticum monococcum L. D/2 Trda pšenica I. Triticum durum Desf. D/3 Rž I. Secale cereale L. Vključno z mešanicami rži in drugih žit, posejanih jeseni. D/4 Ječmen I. Hordeum vulgare L. D/5 Oves I. Avena sativa L. Vključno z mešanicami ovsa in drugih žit, posejanih spomladi. D/6 Koruza za zrnje I. Koruza (Zea mays L.), ki se pospravlja za zrnje. II. Koruza, ki se pospravlja ročno, z obiralnikom koruze, z luščilcem ali kombajnom, ne glede na uporabo, vključno z zrnjem za silažo. Sem je vključeno tudi zrnje, pospravljeno skupaj z delom storža, ki imajo vsebnost vlage nad 20 % in je namenjeno za silažo (tako imenovan corn-cob-mix ali CCM). Storži sladke koruze za prehrano ljudi so vključeni pod D/14. D/7 Riž I. Oryza sativa L. D/8 Druga žita za pridelavo zrnja I. Žita, ki se sejejo kot čisti posevki ter žanjejo v suhem stanju za zrnje in ki niso zajeta na drugem mestu pod D/1 do D/7. II. Posevki, ki jih je treba tu zajeti, so med drugim: sirek (Sorghum bicolor × Sorghum sudanense.), tritikala (Triticosecale Wittmack), proso (Panicum miliaceum L.). Ajda (Fagopyrum esculentum.) in mohar (Phalaris canariensis L.) tudi spadata sem, saj se pridelujeta in predelujeta na enak način kot žita. D/9 Stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semenskimi in mešanicami stročnic in žit) I. Posevki, ki se sejejo in pospravljajo predvsem zaradi njihove vsebnosti beljakovin. II. Stročnice, ki so pospravljene zelene, so glede na njihovo uporabo vključene pod D/14 ali D/18. Ti posevki obsegajo predvsem leguminozne rastline. D/9 (e) Grah, bob in volčji bob I. Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., ki se sejejo kot čisti posevki in pospravljajo za suho zrnje. D/9 (f) Leča, čečerika in grašica I. Lens culinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz ali Vicia varia, ki se sejejo kot čisti posveki in pospravljajo za suho za zrnje. D/9 (g) Druge stročnice, ki se pospravljajo za suho zrnje I. Rastline, ki se sejejo predvsem zaradi njihove vsebnosti beljakovin ter pospravljajo za suho zrnje in ki niso navedene drugje. D/10 Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim krompirjem) I. Solanum tuberosum L. D/11 Sladkorna pesa (brez semenske) I. Beta vulgaris L., namenjena za industrijo sladkorja in proizvodnjo alkohola. D/12 Krmne korenovke in kapusnice (brez semenskih) I. Krmna pesa (Beta vulgaris L.) in rastline družine Brassicae, ki so namenjene za krmo, kot tudi druge rastline, ki se gojijo predvsem zaradi korenov za krmo in ki niso navedene drugje. II. Pod to postavko so vključene vse rastline družine Brassicae, ki so namenjene za krmo, ne glede na to, ali se za krmo namenijo koreni ali steblo. Druge bi lahko bile na primer topinambur (Helianthus tuberosus L.), sladki krompir (Ipomoea batatas (L.) Lam.)), krmni pastinak (Pastinaca sativa L.), jam (Discorea spp.), manioka (Manihot esculenta Crantz). D/23 do D/35 Industrijske rastline I. Rastline, ki se običajno ne prodajajo neposredno za potrošnjo, ker jih je treba pred končno uporabo industrijsko predelati. II. Vključno s semeni za zeliščna olja, brez semen in sadik za predivnice, hmelj, tobak in druge industrijske rastline. D/23 Tobak I. Nicotiana tabacum L. D/24 Hmelj I. I. Humulus lupulus L. D/25 Bombaž I. Gossypium spp. D/26 Oljna ogrščica in oljna repica I. Brassica napus L. in Brassica rapa, ki se pridelujeta za proizvodnjo olja in pospravljata kot suho zrnje. D/27 Sončnice I. Helianthus annuus L. D/28 Soja I. Glycine max L. D/29 Laneno seme (lan za olje) I. Linum usitatissimum L., sorte, ki se pridelujejo predvsem za proizvodnjo olja. D/30 Druge oljnice I. Druge rastline, ki se pridelujejo predvsem zaradi njihove vsebnosti olja ter pospravljajo kot suho zrnje in ki niso navedene drugje. II. To so lahko na primer gorčično seme (Sinapis alba L.), makovo seme (Papaver somniferum L.), sezamovo seme (Sesamum indicum L.), zemeljski oreški (Cyperus esculentus L.), arašidi (Arachis hypogea). D/31 Lan I. Linum usitatissimum L., sorte, ki se gojijo predvsem za proizvodnjo vlaknin. D/32 Konoplja I. Cannabis sativa L. D/33 Druge predivnice I. Druge rastline, ki se gojijo predvsem zaradi njihove vsebnosti vlaknin in ki niso navedene na drugem mestu. II. To so lahko na primer juta (Corchorus capsularis), manilska konoplja (Musa textilis), sisal (Agave sisalana), kenaf (Hibiscus cannabinus). D/34 Dišavnice, zdravilne rastline ter zelišča II. D/34 Med dišavnice, zdravilne rastline ter zelišča se prištevajo predvsem: angelika (Angelica spp.), volčja češnja (Atropa spp.), kamilica (Matricaria spp.), kumina (Carum spp.), naprstec (Digitalis spp.), svišč ali encijan (Gentiana spp.), ožep (Hyssopus spp.), jasmin (Jasminum spp.), sivka (Lavandula spp.), majaron (Origanum spp.), melisa (Melissa spp.), meta (Mentha spp.), mak (Papaver spp.), zimzelen (Vinca spp.), filis tropotec (seme) (Psyllium spp.), žafran (Curcuma spp.), žajbel (Salvia spp.), ognjič (Calendula spp.), baldrijan (Valeriana spp.) itd. D/35 Industrijske rastline, ki niso navedene drugje I. Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje. II. To sta lahko na primer cikorija (Cichorium intibus L.) in sladkorni trs (Saccharum officinarum L.). D/14 in D/15 Sveže zelenjadnice, melone, jagode II. Gojene gobe (I/2) so izključene. D/14 Sveže zelenjadnice, melone, jagode na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) D/14 (a) Na njivah I. Zelenjadnice, melone, jagode, ki se gojijo v kolobarjenju z drugimi kmetijskimi rastlinami. II. Zelenjadnice z njiv so večinoma, a ne vedno, namenjene industrijski predelavi in ne pridejo neposredno na trg. Odločilen pri tem je sistem kolobarjenja na gospodarstvu: če so površine z zelenjadnicami v kolobarjenju s posevki, ki niso vrtnarski posevki (D/14 in D/16), so zadevne površine „na njivah“. D/14 (b) Pridelava vrtnin za trg I. Zelenjadnice, melone, jagode, ki se gojijo v kolobarjenju z drugimi vrtninami (D/14 in D/16). II. Zelenjadnice z vrtov so večinoma, a ne vedno, namenjene trgu in ne industrijski predelavi. Odločilen pri tem je sistem kolobarjenja na parceli: če so površine z zelenjadnicami v kolobarjenju samo z drugimi vrtninami (D/14 in D/16), je to „pridelava za trg“. D/15, D/17 in G/7 Posevki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) I. Posevki, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovani v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika). II. Izključene so ponjave iz plastike, položene plosko na zemljo, površine pod zvonovi ali tuneli, pod katerimi ni mogoče hoditi, kot tudi prenosni stekleni okviri. V primeru premičnih rastlinjakov ali premične visoke zaščite se zajamejo površine, ki so bile v zadnjih 12 mesecih dejansko pokrite (s seštevanjem teh površin se izračuna skupna površina pod zaščito), in ne samo osnovna površina zadevne priprave. Površine posevkov, ki se gojijo del časa v steklenjakih in del časa na prostem, se v celoti prištevajo k površinam pod steklenjaki, kolikor čas v steklenjakih ni izredno kratek. Če se ista površina pod steklenjaki uporabi več kot enkrat, se zajame samo enkrat. V primeru večnadstropnih rastlinjakov se šteje samo osnovna površina. D/16 Cvetje in okrasne rastline (brez drevesnic), na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) D/17 Cvetje in okrasne rastline (brez drevesnic) v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi) D/18 Krmne rastline I. Vsi „zeleni“ posevki, namenjeni krmi, ki se gojijo v kolobarjenju z drugimi posevki in zavzemajo isto površino manj kot pet let (enoletni ali večletni krmni posevki). II. Te „zelene“ posevke (v nasprotju s posevki, ki se pospravljajo „kot suho zrnje“) običajno popasejo živali ali pa se pospravljajo zeleni, lahko pa se pospravljajo tudi posušeni, kot je na primer suho seno. Praviloma se za krmo pobirajo in uporabljajo cele rastline razen korenin. Vključeni so tudi posevki, ki ji gospodarstvo ne porabi, temveč proda bodisi za neposredno uporabo na drugih gospodarstvih bodisi industriji. Vključena so žita, industrijske rastline in druge poljščine, ki se pospravljajo zelene in/ali zelene pokrmijo. Izključene so krmne korenovke in kapusnice (D/12). D/18 (a) Travinje za določen čas I. Travinje za pašo, seno ali silažo, ki so del normalnega kolobarjenja, ki zavzemajo tla vsaj eno proizvodno leto ter manj kot pet let in ki se sejejo kot trave ali travne mešanice. Te površine se pred novo setvijo ali saditvijo preorjejo ali drugače obdelajo ali pa se rastline uničijo na drug način, kot na primer s herbicidi. II. Sem spadajo mešanice pretežno iz trav in drugih krmnih rastlin (praviloma stročnic), ki se popasejo, pospravijo zelene ali kot seno. Sem ne spadajo enoletne trave za krmo (ki zavzemajo tla manj kot eno proizvodno leto). D/18 (b) Druga zelena krma I. Druge, pretežno enoletne krmne rastline (na primer grašica, zelena koruza, žita, ki se pospravijo zelena in/ali zelena pokrmijo, stročnice). D/18 (b/i) Silažna koruza) I. Koruza (Zea mays L.) za silažo. II. Vse oblike krmne koruze, ki se ne pospravlja za zrnje (cel storž, deli rastline ali cela rastlina). Sem so vključeni zelena koruza za neposredno krmo (brez silaže) in celi storži (zrna, stržen in ličje), ki se pospravljajo za krmo ali silažo. D/18 (b iii) Druge krmne rastline I. Druge poljščine, namenjene za krmo, ki se pospravljajo zelene in niso navedene drugje. II. Sem spadajo različne vrste enoletne ali večletne detelje: na primer inkarnatka (Trifolium incarnatum L.), črna detelja (T. pratense L.), bela detelja (T. repens L.), aleksandrijska detelja (T. alexandrinum), perzijska detelja (T. resupinatum) in različne vrste lucerne. Vključene so mešanice s prevladujočim deležem (običajno > 80 %) krmnih stročnic in trav, ki se pospravljajo zelene ali kot seno. Sem spadajo: enoletni posevki, kot so žita, enoletna ljuljka, enoletni sirek, določene enoletne trave, kot je na primer latovka (Poa annua L.), rastline iz drugih družin, kot je na primer križnice, ki niso navedene drugje (oljna ogrščica itd.), facelija (Phacelia tanacetifolia Benth), če se pospravljajo zelene. Zelena koruza je izključena. D/19 Semena in sadike na ornih zemljiščih I. Površine, na katerih so posejani posevki za pridelavo semen in sadik za prodajo, razen semen in sadik žit, riža, stročnic, krompirja in semenskih oljnic. Semena in sadike za lastne potrebe gospodarstva (na primer mlade rastline zelenjadnic, kot so sadike zelja ali solate) so zajeti pod postavko zadevne kulture. II. Vključena so semena poljščin za zeleno krmo. D/20 Druge poljščine I. Poljščine, ki niso zajete pod D/1 do D/19 ali pod D/21 do D/35. II. V to postavko, v katero spadajo samo posevki manjšega gospodarskega pomena, se vključijo samo tisti posevki, ki jih ni mogoče razporediti pod nobeno drugo postavko. Mešane posevke bi bilo treba v največjem možnem obsegu zajeti drugje, bodisi v skladu z opredelitvami ustrezne spremenljivke ali, če podatkov ni, pod posevkom z najvišjo gospodarsko vrednostjo. Če posevka ni mogoče zajeti ločeno, se ga ne bi smelo zajeti skupaj z drugimi posevki različne skupine, temveč samo s posevki enake vrste. Tako se na primer majhne površine z lanom za olje ne bi smele zajeti tu, temveč pod „druge oljnice“. D/21 in D/22 Praha II. Prahe se ne sme zamenjati z naknadnimi posevki (I/1) in kmetijskimi površinami izven uporabe (H/1). Bistvena značilnost prahe je, da tla mirujejo običajno celo proizvodno leto, da si opomorejo. Praha je lahko v obliki: 1. zemljišč brez kakršnih koli posevkov; 2. zemljišč z naključnim rastjem, ki se lahko uporabi za krmo ali podor; 3. zemljišča, ki so zasejana izključno za pridelavo zelenega gnojila (zelena praha). D/21 Praha brez kakršnih koli subvencij I. Vsa zemljišča, ki so vključena v sistem kolobarjenja, obdelana ali ne, ki pa za čas trajanja enega proizvodnega leta ne ustvarjajo pridelka in za katera se ne dodelijo finančna pomoč ali subvencije. D/22 Ekonomska praha I. Površine, za katere je gospodarstvo upravičeno do finančne pomoči, da bi se s tem spodbudilo opuščanje pridelave v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1251/1999 ( 8 ), ali, kjer je primerno, najnovejšo zakonodajo. Kolikor obstajajo podobni nacionalni predpisi, se te površine tudi zajamejo pod to značilnost. Površine v okviru programov, po katerih se površine izvzamejo iz obdelave za več kot pet let, je treba zajeti pod H/1 in H/3. II. Orna zemljišča v okviru programov, po katerih je dovoljena neprehranska proizvodnja, površine pa se dejansko obdelujejo pogodbeno, so zajete na drugih mestih pod D/1 do D/20 ali D/23 do D/35.