1996D1692 — SL — 20.05.2004 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B ODLOČBA št. 1692/96/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 228, 9.9.1996, p.1)

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

ODLOČBA št. 1692/96/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. julija 1996

o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega odstavka člena 129d Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 3 ), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe ( 4 ), (1) ker vzpostavitev in razvoj vseevropskih prometnih omrežij prispevata k doseganju glavnih ciljev Skupnosti, na primer k nemotenemu delovanju notranjega trga in h krepitvi ekonomske in socialne kohezije; (2) ker sta posebna cilja vzpostavitve in razvoja vseevropskih prometnih omrežij na celotnem ozemlju Skupnosti tudi zagotovitev trajnostne mobilnosti oseb in blaga pod najboljšimi socialnimi, okoljskimi in varnostnimi pogoji ter vključitev vseh vrst prevoza ob upoštevanju njihovih primerjalnih prednosti; ker je eden od možnih učinkov vseevropskega omrežja ustvarjanje delovnih mest; (3) ker Bela knjiga Komisije o razvoju skupne prometne politike zahteva največjo možno rabo obstoječih zmogljivosti in vključevanje vseh omrežij različnih vrst prevoza v vseevropsko omrežje cestnega, železniškega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh, pomorskega in zračnega prometa potnikov in blaga ter kombiniranega prometa; (4) ker ladijski prevozi na kratkih relacijah lahko med drugim prispevajo k razbremenitvi zastojev na kopenskih prometnih poteh; (5) ker se vključevanje omrežij na evropski ravni lahko razvije samo postopoma z medsebojnim povezovanjem različnih vrst prevoza, da bi bolje izkoristili dane prednosti posamezne vrste prevoza; (6) ker je za doseganje teh ciljev nujno ukrepanje Skupnosti z določitvijo smernic v skladu z načelom subsidiarnosti; ker je treba določiti splošno zasnovo in prednostne naloge predlaganih ukrepov Skupnosti na področju vseevropskih prometnih omrežij; (7) ker je treba opredeliti projekte v skupnem interesu, ki prispevajo k doseganju teh ciljev in so skladni s prioritetami tako sprejetih ukrepov; ker naj se upoštevajo samo potencialno ekonomsko upravičeni projekti; (8) ker morajo države članice pri izvajanju projektov v skupnem interesu upoštevati varstvo okolja z izvajanjem študij o okoljskem vplivu v skladu z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji učinkov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje ( 5 ) in z uporabo Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ( 6 ); (9) ker naj se določeni javni in zasebni projekti, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje, odobrijo samo po predhodni presoji tega potencialnega vpliva v skladu z obstoječimi pravili Skupnosti; (10) ker je treba opredeliti projekte v skupnem interesu, ki ne zadevajo samo različnih vrst prevoza pri multimodalnem pristopu, temveč tudi sisteme za upravljanje prometa in sisteme za obveščanje uporabnikov ter sisteme za navigacijo in določanje položaja; (11) ker je eden od ciljev te odločbe opredelitev takih projektov v skupnem interesu; ker so ti projekti opredeljeni v Prilogi I, Prilogi II in v zavezujočih določbah te odločbe; ker je Evropski Svet v Essnu poseben pomen pripisal štirinajstim od teh projektov; (12) ker naj Komisija vsaki dve leti predloži poročilo o izvajanju te odločbe, vsakih pet let pa poročilo, v katerem je navedeno, ali je smernice potrebno revidirati; (13) ker naj bo pri Komisiji ustanovljen odbor z nalogami, ki vključujejo pomoč Komisiji, kadar preverja izvajanje in razvijanje teh smernic, SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:







ODDELEK 1

SPLOŠNA NAČELA

Člen 1

Namen

1. Namen te odločbe je določiti smernice, ki zajemajo cilje, prednostne naloge in splošno zasnovo ukrepov, načrtovanih na področju vseevropskega prometnega omrežja; te smernice določajo projekte v skupnem interesu, katerih izvajanje naj bi prispevalo k razvoju omrežja v celotni Skupnosti.

2. Smernice iz odstavka 1 sestavljajo splošni okvir napotil, ki je namenjen spodbujanju držav članic in, kjer je primerno, tudi Skupnosti pri izvajanju projektov v skupnem interesu, katerih namen je zagotoviti kohezijo, medsebojno povezavo in interoperabilnost vseevropskega prometnega omrežja kakor tudi dostop do tega omrežja. Ti projekti tvorijo skupni cilj, katerega izvajanje je odvisno od njihove stopnje zrelosti in od razpoložljivosti finančnih sredstev, in ne posegajo v finančne obveznosti države članice ali Skupnosti. Namen teh smernic je tudi omogočiti vključitev zasebnega sektorja.

3. Bistvene zahteve v zvezi z:

— interoperabilnostjo vseevropskega prometnega omrežja in

— prometno telematiko in pomožnimi storitvami

se opredelijo v skladu s Pogodbo in ločeno od te odločbe.

Člen 2

Cilji

1. Vseevropsko prometno omrežje se vzpostavi postopoma do leta ►M2 2020 ◄ s povezovanjem infrastrukturnih omrežij za kopenski, pomorski in zračni promet v celotni Skupnosti v skladu z idejnimi načrti, označenimi na zemljevidih v Prilogi I in/ali specifikacijah v Prilogi II.

2. Omrežje mora:

(a) zagotoviti trajnostno mobilnost oseb in blaga znotraj območja brez notranjih meja pod najboljšimi možnimi socialnimi in varnostnimi pogoji, hkrati pa pomagati doseči cilje Skupnosti, zlasti glede okolja in konkurence, ter prispevati h krepitvi ekonomske in socialne kohezije;

(b) nuditi uporabnikom visokokakovostno infrastrukturo pod sprejemljivimi gospodarskimi pogoji;

(c) vključiti vse načine prevoza ob upoštevanju njihovih primerjalnih prednosti;

(d) omogočiti optimalno uporabo obstoječih zmogljivosti;

(e) biti čim bolj interoperabilno pri načinih prevoza in spodbujati intermodalnost med različnimi načini prevoza;

(f) biti čim bolj ekonomsko uspešno;

(g) pokrivati celotno ozemlje držav članic Skupnosti, kar bi omogočilo splošni dostop, povezovati otoška, neobalna in obrobna območja s centralnimi območji ter med seboj povezovati glavne urbane aglomeracije in regije Skupnosti brez ozkih grl;

(h) imeti možnost povezave z omrežji držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), držav Srednje in Vzhodne Evrope ter Sredozemskih držav, hkrati pa pospeševati interoperabilnost in dostop do teh omrežij, če se to izkaže kot interes Skupnosti.

Člen 3

Obseg omrežja

1. Vseevropsko omrežje obsega prometno infrastrukturo, sisteme za upravljanje prometa ter sisteme za navigacijo in določanje položaja.

▼M2

2. Prometna infrastruktura obsega cestna in železniška omrežja ter omrežja celinskih vodnih poti, morske avtoceste, pomorska pristanišča in pristanišča na celinskih vodnih poteh, letališča ter druge povezovalne točke med različnimi omrežji.

▼B

3. Sistemi za upravljanje prometa ter sistemi za navigacijo in določanje položaja vključujejo potrebne tehnične naprave ter informacijske in telekomunikacijske sisteme za zagotavljanje usklajenega delovanja omrežja in učinkovitega upravljanja prometa.

Člen 4

Splošna zasnova ukrepov

Splošne zasnove ukrepov Skupnosti zajemajo:

(a) sestavo in revizijo idejnih načrtov omrežja;

(b) opredelitev projektov v skupnem interesu;

(c) prilagoditev obstoječega omrežja;

(d) pospeševanje interoperabilnosti omrežja;

(e) najboljšo kombinacijo načinov prevoza, med drugim z ustvarjanjem prometnih vozlišč, ki naj bodo za tovorni promet po možnosti zunaj mestnih središč, da bi omogočili učinkovito delovanje intermodalnosti;

(f) prizadevanje za doslednost in dopolnjevanje finančne pomoči v skladu s pravili, ki se uporabljajo za vsak finančni instrument;

(g) raziskave in razvoj;

(h) sodelovanje z zadevnimi tretjimi državami z razvijanjem omrežja in sklepanje primernih sporazumov z njimi;

(i) spodbude za države članice in mednarodne organizacije za pospeševanje ciljev, za katere si prizadeva Skupnost;

(j) pospeševanje stalnega sodelovanja med zainteresiranimi stranmi;

(k) vse druge ukrepe, ki se zdijo potrebni za dosego ciljev iz člena 2.

▼M2

Člen 5

Prednostne naloge

Prednostne naloge ob upoštevanju ciljev, določenih v členu 2, in splošne zasnove ukrepov iz člena 4, so:

(a) vzpostavitev in razvoj ključnih in vmesnih povezav, ki so potrebne za odpravo ozkih grl, dograjevanje manjkajočih odsekov in izgradnja glavnih poti, zlasti njihovih čezmejnih odsekov, prečkanje naravnih ovir in izboljšanje interoperabilnosti na glavnih poteh;

(b) vzpostavitev in razvoj infrastrukture za izboljšanje povezave nacionalnih omrežij, ki omogočajo povezovanje otokov ali območij, podobnih otokom, neobalnih, obrobnih območij in najbolj oddaljenih regij na eni strani z osrednjimi območji Skupnosti na drugi strani, zlasti z namenom znižati visoke prevozne stroške na teh območjih;

(c) nujni ukrepi za postopno izgradnjo interoperabilnega železniškega omrežja, ki bi obsegalo proge, prilagojene za tovorni promet, kjer je to izvedljivo;

(d) nujni ukrepi za pospešitev ladijskega prometa na dolgih razdaljah, prevoza po morju na kratkih razdaljah in ladijskega prometa po celinskih vodnih poteh;

(e) nujni ukrepi za povezavo železniškega in zračnega prometa, zlasti z železniškim dostopom do letališč in, kjer to ustreza, potrebna infrastruktura ter naprave;

(f) najboljša izraba zmogljivosti in učinkovitosti obstoječe in nove infrastrukture, širše povezovanje različnih načinov prevoza, izboljšana varnost in zanesljivost omrežja s postavitvijo in izboljšanjem intermodalnih ploščadi in infrastrukturo za dostop do njih in/ali razvojem inteligentnih sistemov;

(g) vključitev varnostnih in okoljskih interesov v projektiranje in vzpostavitev vseevropskega prometnega omrežja;

(h) razvoj trajnostne mobilnosti oseb in blaga v skladu s cilji Evropske unije glede trajnostnega razvoja.

▼B

Člen 6

Omrežja tretjih držav

Pospeševanje projektov v skupnem interesu in medsebojnega povezovanja omrežij ter interoperabilnosti s strani Skupnosti za zagotovitev združljivosti omrežij tretjih držav z vseevropskim prometnim omrežjem se določi za vsak primer posebej v skladu z ustreznimi postopki iz Pogodbe.

Člen 7

Projekti v skupnem interesu

1. V skladu s pravili iz Pogodbe, še zlasti glede konkurenčnih vprašanj, velja, da je v skupnem interesu vsak projekt, ki:

— sledi ciljem, določenim v členu 2,

— zadeva omrežje, opisano v členu 3,

— ustreza eni ali več prednostnim nalogam, ki so določene v členu 5, in

— je potencialno ekonomsko uspešen na podlagi analize socialno-ekonomskih stroškov in koristi.

2. Projekti se nanašajo na del omrežja, ki je opisan v členih od 9 do 17, in še zlasti:

— veljajo za poti, ki so opredeljene na zemljevidih v Prilogi I in/ali

— ustrezajo specifikacijam ali merilom iz Priloge II.

3. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, v okviru načel, določenih v členu 1(2).

▼M2

Člen 8

Varstvo okolja

1. Pri načrtovanju in izvajanju projektov morajo države članice upoštevati varstvo okolja tako, da v skladu z Direktivo Sveta 85/337/EGS izvedejo presojo o tem, kako projekti v skupnem interesu, ki jih je treba izvesti, vplivajo na okolje, in da uporabijo Direktivi Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prostoživečih ptic ( 7 ) in 92/43/EGS.

Po 21. juliju 2004 morajo države članice v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/42/ES z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih planov in programov na okolje ( 8 ) izvesti presojo vplivov načrtov in programov, namenjenih projektom v skupnem interesu, zlasti kadar le-ti zadevajo gradnjo novih cest ali razvoj druge pomembne infrastrukture. Države članice morajo rezultate takšne presoje upoštevati pri pripravi zadevnih načrtov in programov v skladu s členom 8 navedene direktive.

2. Do 21. julija 2004 bo Komisija v soglasju držav članic razvila ustrezne metode za strateško vrednotenje vplivov, da bi med drugim zagotovila ustrezno uskladitev, se izognila podvajanju prizadevanj in dosegla enostavnejše ter hitrejše postopke pri načrtovanju čezmejnih projektov in koridorjev.

Rezultate tega dela in presoje vplivov projektov vseevropskega omrežja, ki jih države članice izvajajo v skladu z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/42/ES, Komisija upošteva v svojem poročilu o smernicah in možnih spremljajočih zakonskih predlogih za spremembo smernic, predvidenih v členu 18(3) te odločbe.

▼B







ODDELEK 2

CESTNO OMREŽJE

Člen 9

Značilnosti

1. Vseevropsko cestno omrežje obsega avtoceste in ceste visoke kakovosti, ne glede na to, ali obstajajo, so nove ali jih je treba prilagoditi, ki:

— imajo pomembno vlogo v prometu na dolge razdalje ali

— obidejo glavna mestna središča po poteh, ki so določene z omrežjem, ali

— zagotavljajo medsebojno povezavo z drugimi načini prevoza ali

— povezujejo neobalna in obrobna območja z osrednjimi območji Skupnosti.

2. Omrežje uporabnikom zagotavlja visoko, enotno in trajno raven storitev, udobja in varnosti.

▼M2

3. Omrežje obsega tudi infrastrukturo za upravljanje prometa, obveščanje uporabnikov o dogodkih, nujnih primerih ter elektronskem plačevanju pristojbin, ki temelji na aktivnem sodelovanju med sistemi za upravljanje prometa na evropski, državni in regionalni ravni in službami, ki nudijo informacije o potovanju in prometu ter dajatvah na dodano vrednost, kar bo zagotovilo potrebno dopolnitev z napravami/povezavami, katerih razvoj je omogočil program vseevropskega telekomunikacijskega omrežja.

▼B







ODDELEK 3

ŽELEZNIŠKO OMREŽJE

▼M2

Člen 10

Značilnosti

1. Železniško omrežje obsega železniške proge za visoke hitrosti in železniške proge za običajne hitrosti.

2. Omrežje železniških prog za visoke hitrosti, ki obratuje z uporabo obstoječe ali nove tehnologije, obsega:

(a) posebej zgrajene železniške proge za visoke hitrosti, prilagojene hitrostim, ki so na splošno enake ali večje od 250 km/h;

(b) posebej izpopolnjene železniške proge za visoke hitrosti za hitrosti približno 200 km/h;

(c) posebej izpopolnjene železniške proge za visoke hitrosti ali posebej zgrajene železniške proge za visoke hitrosti, povezane z omrežjem prog za visoke hitrosti, ki imajo posebne značilnosti zaradi topografskih, okoljskih, reliefnih ali urbanističnih ovir, kjer mora biti hitrost prilagojena vsakemu posameznemu primeru.

Omrežje železniških prog za visoke hitrosti obsega proge, ki so navedene v Prilogi I. Bistvene zahteve in tehnične značilnosti glede interoperabilnosti, ki veljajo za železniške proge za visoke hitrosti, ki obratujejo z uporabo obstoječe tehnologije, se opredelijo v skladu z Direktivo Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti ( 9 ). Države članice morajo Komisijo predhodno obvestiti o odprtju vsake železniške proge za visoke hitrosti in o njenih tehničnih značilnostih.

3. Omrežje železniških prog za običajne hitrosti obsega proge za konvencionalni železniški prevoz potnikov in tovora, skupaj z železniškim deli vseevropskega omrežja za kombinirani promet, ki je navedeno v členu 14, povezavami do morskih pristanišč in pristanišč na celinskih vodah, ki so v skupnem interesu, in do tistih tovornih ploščadi, ki so odprte za vse operatorje. Najpomembnejše zahteve in tehnične značilnosti glede interoperabilnosti, ki veljajo za konvencionalne železniške proge, so opredeljene v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/16/ES z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega sistema konvencionalnih železniških prog ( 10 ).

4. Železniško omrežje obsega infrastrukturo in naprave, ki omogočajo povezavo železniških in cestnih storitev in kjer je to primerno, storitve pomorskega in zračnega prometa. V tem smislu je treba nameniti posebno pozornost povezavam regionalnih letališč z omrežjem.

5. Železniško omrežje mora izpolnjevati najmanj eno od naslednjih funkcij:

(a) ima pomembno vlogo v potniškem prometu na dolge razdalje;

(b) omogoča povezavo z letališči, kjer to ustreza;

(c) omogoča dostop do regionalnih in lokalnih železniških omrežij;

(d) pospešuje tovorni promet z opredelitvijo in razvojem glavnih prog, namenjenih tovornemu prometu, ali prog, na katerih imajo prednost tovorni vlaki;

(e) ima pomembno vlogo v kombiniranem prevozu;

(f) preko pristanišč v skupnem interesu omogoča povezavo med morskim prevozom na kratkih razdaljah in celinskimi vodnimi potmi.

6. Omrežje zagotavlja uporabnikom visoko raven kakovosti in varnosti, predvsem zaradi neprekinjenega obratovanja in postopnega uvajanja skupnega delovanja omrežij, doseženega zlasti s tehničnim usklajevanjem in usklajenim sistemom za krmiljenje in nadzor (ERTMS), ki se priporoča za evropsko železniško omrežje. V ta namen bo Komisija po posvetu z državami članicami oblikovala razvojni načrt, ki bo usklajen z nacionalnimi načrti.

▼B







ODDELEK 4

OMREŽJE CELINSKIH PLOVNIH POTI IN PRISTANIŠČA NA CELINSKIH VODAH

Člen 11

Značilnosti

1. Vseevropsko omrežje celinskih plovnih poti obsega reke, kanale ter različne vrste rečnih rokavov in drugih povezav med njimi. Zlasti omogoča povezavo med industrijskimi območji in glavnimi mestnimi aglomeracijami ter jih povezuje s pristanišči.

2. Minimalne tehnične značilnosti za vodne poti, ki tvorijo del omrežja, so tiste, določene za vodno pot razreda IV, ki omogoča prehod plovila ali sestava potiskanih plovil dolžine od 80 do 85 m in širine 9,50 m. Kadar je vodna pot, ki tvori del omrežja, posodobljena ali zgrajena, naj tehnične specifikacije ustrezajo vsaj razredu IV in omogočajo naknadno izpolnitev pogojev za razred Va/Vb in vzpostavijo zadovoljiv prehod plovil, ki se uporabljajo v kombiniranem prometu. Razred Va omogoča prehod plovila ali sestava potiskanih plovil dolžine 110 m in širine 11,40 m. Razred Vb omogoča prehod sestava potiskanih plovil dolžine od 172 do 185 m in širine 11,40 m.

▼M1

3. Pristanišča na celinskih vodah oblikujejo del omrežja zlasti kot prometna križišča med celinskimi plovnimi potmi, navedenimi v odstavku 2 in členu 14, in drugimi načini prevoza.

▼M1

3a. Omrežje vključuje pristanišča na celinskih vodah, ki

(a) so odprta za komercialni promet,

(b) so v omrežju celinskih plovnih poti, kakor je prikazano v pregledu v oddelku 4 Priloge I,

(c) so povezana z drugimi vseevropskimi prometnimi potmi, kakor je prikazano v Prilogi I, in

(d) so opremljena z napravami in objekti za pretovarjanje za intermodalni prevoz ali z obsegom letnega tovornega prometa vsaj 500 000 ton.

▼M2

3b. Pristanišča v omrežju celinskih vodnih poti, ki so opremljena z napravami za pretovarjanje, namenjenimi za intermodalni prevoz, ali pristanišča z letnim tovornim prometom najmanj 500 000 ton, so prikazana v Prilogi I.

▼M2

4. Omrežje vključuje tudi infrastrukturo za upravljanje prometa. Ta zlasti obsega vzpostavitev interoperabilnega, inteligentnega prometnega in prevoznega sistema, znanega pod imenom „River Information Services“;, z namenom optimizirati obstoječe zmogljivosti in varnost omrežja celinskih vodnih poti in izboljšati interoperabilnost z drugimi načini prevoza.

▼B







ODDELEK 5

MORSKA PRISTANIŠČA

▼M1

Člen 12

Značilnosti

1. Morska pristanišča omogočajo razvoj pomorskega prometa in so izhodišča za ladijske povezave do otokov ter vozlišča za povezave med pomorskim prevozom in drugimi načini prevoza. Prevoznikom zagotavljajo opremo in storitve. Njihova infrastruktura zagotavlja vrsto storitev za prevoz potnikov in blaga, skupaj s trajektnimi prevozi in plovbo na kratke in dolge razdalje ter z obalno plovbo v Skupnosti ter med Skupnostjo in državami nečlanicami.

2. Morska pristanišča, vključena v omrežje, sodijo v eno od kategorij A, B ali C, opredeljenih spodaj:

A. mednarodna morska pristanišča: pristanišča s skupnim letnim obsegom prometa najmanj 1,5 milijona ton tovora ali 200 000 potnikov, ki so, razen če je to nemogoče, povezana s kopenskimi elementi vseevropskega prometnega omrežja in so zato zelo pomembna v mednarodnem pomorskem prometu;

B. morska pristanišča Skupnosti, ki niso v kategoriji A: skupni letni obseg prometa teh pristanišč najmanj 0,5 milijona ton tovora ali med 100 000 in 199 999 potnikov, so povezana, razen če je to nemogoče, s kopenskimi elementi vseevropskega prometnega omrežja ter opremljena s potrebnimi napravami in objekti za pretovarjanje tovora pri ladijskih prevozih na kratkih relacijah;

C. regionalna pristanišča: ta pristanišča ne izpolnjujejo meril kategorij A in B, vendar so v otoških, zunajmestnih ali najbolj obrobnih regijah ter te regije povezujejo po morju in/ali jih povezujejo s centralnimi regijami Skupnosti.

Morska pristanišča iz kategorije A se prikažejo na označenih zemljevidih v preglednih načrtih v oddelku 5 Priloge I na podlagi najnovejših podatkov o pristaniščih.

3. Poleg meril iz člena 7 morajo projekti morskih pristanišč skupnega interesa, ki se nanašajo na morska pristanišča, vključena v vseevropsko omrežje morskih pristanišč, izpolnjevati merila in specifikacije iz Priloge II.

▼M2

Člen 12.a

Morske avtoceste

1. Namen vseevropskega omrežja morskih avtocest je skoncentrirati pretok tovora na računalniško podprte morske poti, tako da se izboljšajo obstoječe pomorske povezave ali vzpostavijo nove, funkcionalne, redne in pogoste pomorske povezave za prevoz blaga med državami članicami in s tem zmanjšajo zastoji na cestah in/ali izboljša dostop do obrobnih in otoških regij ter držav. Na morskih avtocestah bi bilo treba dopustiti tudi kombinirani prevoz oseb in blaga, pod pogojem da blago prevladuje.

2. Vseevropsko omrežje morskih avtocest obsega naprave in infrastrukturo, ki zadevajo najmanj dve pristanišči v dveh različnih državah članicah. Naprave in infrastruktura vključujejo elemente v najmanj eni državi članici kot so pristaniške naprave, elektronski sistemi za logistično upravljanje, postopki v zvezi z varnostjo in varovanjem, upravni in carinski postopki, kakor tudi infrastruktura za neposredno povezavo med celino in morjem, vključno z načini, ki omogočajo celoletno plovbo, zlasti razpoložljive naprave za poglabljanje dna in ledolomilci za dostop v zimskem času.

3. Vodne poti ali kanali, kot so opredeljeni v Prilogi I, ki povezujejo dve evropski morski avtocesti ali dva njuna odseka in pomembno prispevajo k skrajšanju pomorskih poti, večji učinkovitosti in krajšemu času odpreme, so sestavni del vseevropskega omrežja morskih avtocest.

4. Projekte v skupnem interesu v okviru vseevropskega omrežja morskih avtocest morata predlagati najmanj dve državi. Prilagojeni morajo biti dejanskim potrebam. Predlagani projekti na splošno vključujejo javni in zasebni sektor v skladu s postopki, kateri - preden se dodeljena pomoč iz državnih proračunov po potrebi dopolni s pomočjo Komisije - predvidevajo javni razpis v eni od naslednjih oblik:

(a) javni razpis, ki ga skupaj organizirajo vpletene države članice, da bi uvedle nove povezave od pristanišča razreda A, kot je opredeljeno v členu 12(2), ki ga predhodno izberejo znotraj vsakega pomorskega območja, kakor je to navedeno v projektu št. 21 v Prilogi III;

(b) če je lokacije pristanišč mogoče primerjati, javni razpis, ki ga skupaj organizirajo vpletene države članice, in katerega namen je združiti v konzorciju vsaj ladjarske družbe in pristanišča, v enem od pomorskih območij, kakor je to navedeno v projektu št. 21 v Prilogi III.

5. Za projekte v skupnem interesu v okviru vseevropskega omrežja morskih avtocest veljajo projekti, ki:

— so osredotočeni na naprave in infrastrukturo, ki tvori omrežje morskih avtocest,

— lahko vključujejo pomoč za začetek izvajanja, ne da bi s tem posegali v člena 87 in 88 Pogodbe, če se na podlagi javnega razpisa iz odstavka 4 oceni, da je javna podpora nujna za finančno sposobnost za preživetje projekta. Pomoč za začetek izvajanja se omeji na dve leti in se dodeli le kot podpora ustrezno utemeljenim stroškom kapitala. Pomoč ne sme presegati najnižjega predvidenega zneska, ki je nujen za začetek gradnje zadevnih povezah. Pomoč ne sme povzročiti izkrivljene konkurence na ustreznih trgih, ki bi bila v nasprotju s skupnimi interesi,

— lahko vključujejo tudi dejavnosti, ki imajo širšo korist in niso povezane z določenimi pristanišči, kot so razpoložljive naprave za lomljenje ledu in poglabljanje dna, kakor tudi informacijski sistemi, skupaj s sistemi za upravljanje prometa in elektronsko pošiljanje poročil.

6. Komisija v roku treh let predloži odboru iz člena 18 začetni seznam določenih projektov v skupnem interesu in s tem natančneje opredeli načelo morskih avtocest. Ta seznam pošlje tudi Evropskemu parlamentu.

7. Projekti v skupnem interesu v okviru vseevropskega omrežja morskih avtocest se predložijo Komisiji v odobritev.

▼B







ODDELEK 6

LETALIŠČA

Člen 13

Značilnosti

1. Vseevropsko omrežje letališč obsega letališča na ozemlju Skupnosti, ki so odprta za komercialni zračni prevoz in izpolnjujejo merila, določena v Prilogi II. Ta letališča so različno razvrščena v skladu z obsegom in vrsto prometa, ki tam poteka, ter v skladu z njihovo funkcijo v omrežju. Omogočajo razvoj letalskih povezav in povezavo zračnega prevoza z drugimi načini prevoza.

2. Mednarodna vozlišča in vozlišča v Skupnosti sestavljajo jedro vseevropskega letališkega omrežja. Povezave med Skupnostjo in ostalim svetom potekajo v glavnem preko mednarodnih vozlišč. Vozlišča v omrežju Skupnosti zagotavljajo predvsem povezave znotraj Skupnosti, povezave s cilji zunaj Skupnosti pa še vedno obsegajo majhen delež njihovega poslovanja. Področna vozlišča v omrežju in točke dostopa omogočajo dostop do jedra omrežja ali pomagajo odpirati obrobna in izolirana območja.

▼M2

3. Mednarodna vozlišča in vozlišča v Skupnosti se postopoma povežejo z omrežjem železniških prog za visoke hitrosti, kjer to ustreza. Omrežje obsega infrastrukturo in naprave, ki omogočajo povezavo storitev zračnega in železniškega prometa in, kjer je to primerno, storitev pomorskega prometa.

▼B







ODDELEK 7

OMREŽJE ZA KOMBINIRANI PROMET

▼M1

Člen 14

Značilnosti

Vseevropsko omrežje za kombinirani promet obsega:

— železniške proge in celinske plovne poti, primerne za kombinirani prevoz ter ladijski prevoz, ki, kadar je primerno, v povezavi z najkrajšim možnim začetnim in/ali končnim delom prevoza po cesti, omogočajo prevoz blaga na dolge razdalje,

— intermodalne terminale, opremljene z objekti in napravami, ki omogočajo pretovarjanje med železnicami, celinskimi plovnimi potmi, pomorskimi plovnimi potmi in cestami,

— primeren začasni vozni park, kadar tako zahtevajo še ne prilagojene značilnosti infrastrukture.

▼B







ODDELEK 8

OMREŽJE ZA UPRAVLJANJE LADIJSKEGA PROMETA IN OBVEŠČANJE

Člen 15

Značilnosti

Vseevropsko omrežje za upravljanje ladijskega prometa in obveščanje zajema:

— sisteme za upravljanje obalnega in pristaniškega ladijskega prometa,

— sisteme za določanje položaja plovil,

— sisteme javljanja plovil, ki prevažajo nevarno in okolju škodljivo blago,

— komunikacijske sisteme za klic v sili in reševanje na morju,

da bi bila zagotovljena visoka raven varnosti in učinkovitosti ladijskega prometa ter varstvo okolja v pomorskih conah, ki pripadajo državam članicam Skupnosti.







ODDELEK 9

OMREŽJE ZA UPRAVLJANJE ZRAČNEGA PROMETA

Člen 16

Značilnosti

Vseevropsko omrežje za upravljanje zračnega prometa obsega zračni prostor, namenjen splošnemu letalstvu, letalske proge, letalska navigacijska sredstva, sistem za načrtovanje in upravljanje prometa ter sistem za nadzor zračnega prometa (kontrolni centri, naprave za nadzor in komunikacije), ki so potrebni za varno in učinkovito letalstvo v evropskem zračnem prostoru.







ODDELEK 10

OMREŽJE ZA NAVIGACIJO IN DOLOČANJE POLOŽAJA

Člen 17

Vseevropsko omrežje za navigacijo in določanje položaja obsega satelitske sisteme za navigacijo in določanje položaja ter sisteme, ki jih je treba opredeliti v prihodnjem Evropskem radio-navigacijskem načrtu. Ti sistemi zagotavljajo zanesljivo in učinkovito navigacijo in določanje položaja, ki se lahko uporablja pri vseh načinih prevoza.

▼M2







ODDELEK 10a

USKLAJEVANJE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

Člen 17a

Evropski koordinator

1. Da bi Komisija pospešila usklajeno uvajanje nekaterih projektov, zlasti čezmejnih projektov ali odsekov čezmejnih projektov, vključenih med projekte, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu v členu 19a, lahko v soglasju z državami članicami, ki jih to zadeva, in po posvetu z Evropskim parlamentom določi osebo, imenovano „evropski koordinator“. Evropski koordinator deluje v imenu in za račun Komisije. Naloge evropskega koordinatorja se običajno nanašajo na en projekt, zlasti v primeru čezmejnega projekta, vendar se lahko po potrebi razširijo in pokrivajo celotno glavno os. Evropski koordinator skupaj z državami članicami, ki jih to zadeva, oblikuje načrt svojih dejavnosti.

2. Evropski koordinator se izbere zlasti na osnovi izkušenj v evropskih organih in poznavanja vprašanj v zvezi s financiranjem, socialno-ekonomsko in okoljsko presojo glavnih projektov.

3. V svojem sklepu o imenovanju evropskega koordinatorja Komisija določi način za opravljanje nalog koordinatorja, navedenih v odstavku 5.

4. Države članice, ki jih to zadeva, sodelujejo z evropskim koordinatorjem in mu posredujejo podatke, ki jih potrebuje pri izvajanju nalog iz odstavka 5.

5. Evropski koordinator:

(a) skupaj z državami članicami, ki jih to zadeva, spodbuja skupne načine za vrednotenje projektov in svetuje spodbujevalcem projektov glede finančne ureditve projektov, kjer to ustreza;

(b) vsako leto pripravi poročilo za Evropski parlament, Komisijo in vpletene države članice o doseženem napredku pri izvajanju projekta(-ov), za katerega(-) je pristojen, o novih pravnih ali drugih razvojnih dosežkih, ki bi lahko vplivali na značilnosti projektov in o kakršnih koli težavah in ovirah, ki lahko povzročile veliko zamudo glede na datume, navedene v Prilogi III;

(c) se skupaj z državami članicami, ki jih to zadeva, posvetuje z regionalnimi in lokalnimi organi, prevozniki, naročniki prevoza in predstavniki civilne družbe z namenom pridobiti več znanja o potrebah po prevoznih storitvah, možnostih za financiranje investicij in o vrstah storitev, ki jih je treba zagotoviti za lažji dostop do teh sredstev.

6. Ne da bi s tem posegala v veljavne postopke, določene v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji, Komisija lahko zaprosi evropskega koordinatorja za mnenje pri pregledu vlog za pridobitev sredstev Skupnosti za projekte ali skupine projektov, ki so v njegovi pristojnosti.

▼B







ODDELEK 11

SKUPNE DOLOČBE

Člen 18

▼M2

Odbor za spremljanje smernic in izmenjavo podatkov

1. Države članice Komisiji pošljejo povzetke nacionalnih načrtov in programov, ki jih pripravljajo za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, zlasti v zvezi s projekti, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu, navedenimi v členu 19a. Ko države članice sprejmejo nacionalne načrte in programe, jih pošljejo Komisiji v vednost.

▼B

2. Pri Komisiji se ustanovi Odbor za vseevropsko prometno omrežje, v nadaljevanju «odbor». Sestavljen je iz predstavnikov držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije. Odbor izmenjuje informacije o načrtih in programih, ki jih sporočijo države članice, preuči pa lahko vsako vprašanje, ki je povezano z razvojem vseevropskega prometnega omrežja.

▼M2

3. Komisija vsaki dve leti poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju smernic, opisanih v tej odločbi. Komisiji pomaga pri pripravi poročila odbor, ki je ustanovljen z odstavkom 2. Kjer to ustreza, so poročilu dodani pravni predlogi za spremembo smernic; ti pravni predlogi lahko po potrebi obsegajo spremembe seznama prednostnih projektov v Prilogi III ali dodatke k temu seznamu projektov, ki so v skladu s členom 19(1). V spremembah je treba posebej upoštevati projekte, ki prispevajo k teritorialni koheziji Evropske unije v skladu s členom 19(1)e.

Člen 19

Prednostni projekti

1. Prednostni projekti so projekti v skupnem interesu, navedeni v členu 7, pri katerih se s preiskavo ugotovi, da:

(a) so namenjeni za odpravo ozkih grl ali zapolnitev manjkajoče povezave na glavni poti vseevropskega omrežja, zlasti projekti, ki potekajo preko meja, prečkajo naravne ovire ali vključujejo čezmejni odsek;

(b) so v takšnem obsegu, da bi bilo dolgoročno načrtovanje na evropski ravni v veliko pomoč;

(c) predstavljajo celovite potencialne ugodnosti za socialno-ekonomsko omrežje in druge socialno-ekonomske prednosti;

(d) v veliki meri izboljšujejo mobilnost blaga in oseb med državami članicami in tako prispevajo tudi k interoperabilnosti nacionalnih omrežij;

(e) prispevajo k teritorialni koheziji Evropske unije s povezovanjem omrežij novih držav članic in izboljšanjem povezav z obrobnimi in otoškimi območji;

(f) prispevajo k trajnostnemu razvoju prometa z večjo varnostjo in manjšo škodo, ki jo promet povzroča okolju, zlasti s spodbujanjem preusmeritve k železniškemu prevozu, intermodalnemu prevozu, prevozu po celinskih vodnih poteh in pomorskemu prevozu;

(g) dokazujejo zavezanost držav članic, ki jih to zadeva, da bodo opravile študije in postopke vrednotenja dovolj zgodaj, da bodo delo zaključile v skladu z vnaprej dogovorjenim rokom na temelju nacionalnih načrtov ali katerih koli drugih enakovrednih dokumentov, ki se nanašajo na zadevne projekte.

2. Prednostni projekti, na katerih naj bi se delo pričelo pred letom 2010, njihovi odseki in dogovorjeni datumi za zaključek del, navedeni v odstavku 1(g), so določeni v Prilogi III.

3. Do leta 2010 Komisija pripravi osnutek poročila o poteku in po potrebi predlaga spremembe seznama prednostnih projektov, opredeljenih v Prilogi III skladno z odstavkom 1.

▼M2

Člen 19a

Izjava o evropskem interesu

1. Prednostni projekti, opredeljeni v Prilogi III, se razglasijo za projekte v evropskem interesu. Ta izjava je oblikovana izključno v skladu s postopkom, ki je določen v Pogodbi in v pravnih aktih na podlagi te pogodbe.

2. Ne glede na pravno podlago navedenega finančnega instrumenta Skupnosti:

(a) morajo države članice pri predložitvi svojih projektov na podlagi Kohezijskega sklada v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1164/94 ( 11 ) nameniti ustrezno prednost projektom, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu;

(b) morajo države članice pri predložitvi svojih projektov na podlagi proračuna za vseevropsko omrežje v skladu s členom 9 in 10 Uredbe (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij ( 12 ) nameniti ustrezno prednost projektom, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu;

(c) Komisija spodbuja države članice k upoštevanju projektov, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu, pri načrtovanju programiranja strukturnih skladov, zlasti na območjih, zajetih v Cilju 1, ob upoštevanju nacionalnih prometnih načrtov, ki so v obstoječem okviru pomoči Skupnosti;

(d) Komisija zagotovi, da države članice, ki izpolnjujejo pogoje iz instrumenta predpristopnih strukturnih politik, pri predložitvi svojih projektov na podlagi navedenega instrumenta v skladu s členom 2 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju ( 13 ), namenijo ustrezno prednost projektom, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu.

3. Pri napovedi svojih finančnih potreb Komisija nameni prednost projektom, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu.

4. Če pride na enem od projektov, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu, ob začetku del do daljše zamude glede na rok 2010, Komisija zaprosi vpletene države članice, da v roku treh mesecev navedejo vzroke za zamudo. Na osnovi prejetega odgovora se Komisija posvetuje z vsemi državami članicami, ki jih to zadeva, o rešitvi težave, ki je povzročila zamudo.

Po posvetu z odborom, ustanovljenim po členu 18(2), in v okviru aktivnega spremljanja izvajanja projekta, ki je razglašen za projekt v evropskem interesu, ter ob upoštevanju načela sorazmernosti se Komisija lahko odloči sprejeti ustrezne ukrepe. Državam članicam, ki jih to zadeva, se pred sprejetjem takšnih ukrepih omogoči, da predložijo svoje pripombe.

Evropski parlament je treba nemudoma obvestiti o vsakem sprejetem ukrepu.

Pri sprejemanju teh ukrepov Komisija upošteva delež odgovornosti vsake vpletene države članice za zamudo in se vzdrži sprejetja ukrepov, ki bi vplivali na izvedbo projekta v državah članicah, ki niso odgovorne za zamudo.

5. Če projekt, ki je razglašen za projekt v evropskem interesu, ni v glavnem končan v razumnem roku po predvidenem datumu za njegov zaključek, ki je naveden v Prilogi III, in so vse vpletene države članice odgovorne za zamudo, Komisija projekt ponovno pregleda v skladu s postopkom iz odstavka 4 z namenom, da na podlagi postopka za spremembo iz člena 18(3) umakne njegovo uvrstitev med projekte, ki so razglašeni za projekte v evropskem interesu. V vsakem primeru mora Komisija projekt ponovno pregledati ob izteku 15-letnega roka po tem, ko je bil projekt razglašen za projekt v evropskem interesu v smislu te odločbe.

6. Pet let po zaključku projekta, ki je razglašen za projekt v evropskem interesu, ali enega od njegovih odsekov države članice, ki jih to zadeva, izvedejo presojo njegovega socialno-ekonomskega vpliva in vpliva na okolje, vključno z vplivom na trgovino in prosto gibanje oseb in blaga med državami članicami, na teritorialno kohezijo in na trajnostni razvoj. Države članice Komisijo obvestijo o rezultatih te presoje.

7. Če projekt, ki je razglašen za projekt v evropskem interesu, vključuje čezmejni odsek, ki ga tehnično in finančno ni mogoče razdeliti, morajo vpletene države članice uskladiti postopke za presojo njegovega socialno-ekonomskega vpliva in si kar najbolj prizadevati za izvedbo nadnacionalne poizvedbe pred izdajo gradbenega dovoljenja in v obstoječem okviru.

8. Druge odseke projektov v evropskem interesu države članice uskladijo od primera do primera na dvostranski ali večstranski ravni.

9. Usklajeni ukrepi ali nadnacionalne poizvedbe iz odstavka 7 veljajo brez poseganja v obveznosti, ki jih nalaga okoljska zakonodaja Skupnosti zlasti v zvezi s presojo okoljskih vplivov. Države članice, ki jih to zadeva, obvestijo Komisijo o začetku takšnih usklajenih ukrepih ali nadnacionalnih poizvedbah ter o njihovih rezultatih. Komisija te podatke vključi v poročilo iz člena 18(3).

Člen 19b

Čezmejni odseki

V smislu nekaterih prednostnih projektov države članice na osnovi meril, ki jih določi odbor, ustanovljen s členom 18(2), opredelijo čezmejne odseke med dvema državama članicama, vključno z morskimi avtocestami in o tem obvestijo Komisijo. To so zlasti odseki, ki jih tehnično in finančno ni mogoče razdeliti, ali odseki, za katere se države članice skupaj zavežejo, in za katere vzpostavijo skupno strukturo.

▼M2 —————

▼B

Člen 22

Razveljavitev

Razveljavi se Odločba Sveta 78/174/EGS z dne 20. februarja 1978 o uvedbi postopka posvetovanja in ustanovitvi odbora na področju prometne infrastrukture ( 14 ).

Člen 23

Ta odločba začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 24

Ta odločba je naslovljena na države članice.









PRILOGA I

SHEME OMREŽIJ, PRIKAZANIH NA ZEMLJEVIDIH ( 15 )

▼M2

Oddelek 2: Cestno omrežje

2.0. Evropa

2.1. Belgija

2.2. Danska

2.3. Nemčija

2.4. Grčija

2.5. Španija

2.6. Francija

2.7. Irska

2.8. Italija

2.9. Luksemburg

2.10. Nizozemska

2.11. Avstrija

2.12. Portugalska

2.13. Finska

2.14. Švedska

2.15. Združeno kraljestvo

Oddelek 3: Železniško omrežje

3.0. Evropa

3.1. Belgija

3.2. Danska

3.3. Nemčija

3.4. Grčija

3.5. Španija

3.6. Francija

3.7. Irska

3.8. Italija

3.9. Luksemburg

3.10. Nizozemska

3.11. Avstrija

3.12. Portugalska

3.13. Finska

3.14. Švedska

3.15. Združeno kraljestvo

Oddelek 4: Omrežje celinskih vodnih poti in rečnih pristanišč

▼A1

Oddelek 5: Pristanišča - Kategorija A

5.0. Evropa

5.1. Baltsko morje

5.2. Severno morje

5.3. Atlantski ocean

5.4. Sredozemsko morje - zahodni del

5.5. Sredozemsko morje - vzhodni del

5.6. Ciper

5.7. Malta

▼M2

Oddelek 6: Letališča

6.0. Evropa

6.1. Belgija/Danska/Nemčija/Luksemburg/Nizozemska/Avstrija

6.2. Grčija

6.3. Španija/Portugalska

6.4. Francija

6.5. Irska/Združeno kraljestvo

6.6. Italija

6.7. Finska/Švedska

▼A1

Oddelek 7: Omrežje kombiniranega prevoza

A. Železnica B. Železnica — širokotirna 7.1.

7.2. Celinske vodne poti

▼B

Opomba:

Izraz „načrtovan“ v legendah na zemljevidih zajema vse faze infrastrukturnega projekta v skupnem interesu, in sicer od idejnih študij do gradnje.

ODDELEK 2

CESTNO OMREŽJE

▼B

ODDELEK 3

ŽELEZNIŠKO OMREŽJE

▼M1

ODDELEK 4

OMREŽJE CELINSKIH PLOVNIH POTI IN PRISTANIŠČA NA CELINSKIH VODAH

▼M1

ODDELEK 5

MORSKA PRISTANIŠČA - KATEGORIJA A

▼B

ODDELEK 6

LETALIŠČA

▼B

ODDELEK 7

OMREŽJE KOMBINIRANEGA PROMETA

▼A1

7.I-A

▼B

7.I-B

▼M1 —————

▼B









PRILOGA II

MERILA IN SPECIFIKACIJE ZA PROJEKTE V SKUPNEM INTERESU ( 16 )

Oddelek 2 : Cestno omrežje

Oddelek 3 : Železniško omrežje

Oddelek 4 : Omrežje celinskih vodnih poti in pristanišča na celinskih vodah

Oddelek 5 : Morska pristanišča

Oddelek 6 : Letališča

Oddelek 7 : Omrežje za kombinirani promet

Oddelek 8 : Omrežje za upravljanje ladijskega prometa in obveščanje

Oddelek 9 : Omrežje za upravljanje zračnega prometa

Oddelek 10 : Omrežje za navigacijo in določanje položaja

Oddelek 2

Cestno omrežje

Poleg projektov, ki se nanašajo na povezave iz Priloge I, bo za projekt v skupnem interesu veljal vsak infrastrukturni projekt, ki se nanaša na take povezave in zadeva:

A. Razvoj omrežja in zlasti: — razširitev avtocest omrežja ali dograjevanje cest, — gradnjo ali izboljšanje obvoznic in cestnih obročev, — povečanje interoperabilnosti nacionalnih omrežij:

B. Razvoj sistemov za upravljanje prometa in obveščanje uporabnikov, zlasti: — vzpostavitev telematskih infrastruktur za zbiranje podatkov o prometu, — razvoj prometno-informativnih centrov in centrov za nadzor prometa ter tudi izmenjava podatkov med prometnimi informacijskimi centri v različnih državah, — uvajanje informacijskih služb v cestnem prometu, zlasti sistema RDS-TMS ( 17 ), — tehnična interoperabilnost omrežnih telematskih infrastruktur.

Oddelek 3

Železniško omrežje

Razen projektov, ki se nanašajo na povezave iz Priloge I, bo za projekt v skupnem interesu veljal vsak infrastrukturni projekt, ki se nanaša na povezave, ki obravnavajo:

— interoperabilnost med vseevropskimi železniškimi sistemi,

— medsebojno povezavo z omrežji drugih načinov prevoza.

Oddelek 4

Omrežje celinskih vodnih poti in pristanišča na celinskih vodah

▼M1

Pristanišča na celinskih vodah

Razen projektov, ki se nanašajo na povezave, navedene v Prilogi I, bo za projekt v skupnem interesu veljal vsak infrastrukturni projekt:

A. v zvezi z rečnimi pristanišči v pomenu člena 11(3), ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje: 1. nameščena so v omrežju celinskih vodnih poti, kot je prikazano na načrtu v Prilogi I; 2. povezana so z drugimi vseevropskimi potmi; 3. na voljo so objekti za pretovor, zlasti: — pretovorna središča, — terminali za zabojnike, — RO-RO naprave;

B. in ustrezajo eni ali več izmed naslednjih kategorij: 1. dostop do pristanišča s celinskih vodnih poti; 2. pristaniška infrastruktura v pristaniškem območju; 3. druge prometne infrastrukture v pristaniškem območju; 4. druge prometne infrastrukture, ki povezujejo pristanišče z drugimi elementi vseevropskega prometnega omrežja.

▼B

Upravljanje prometa

Projekti v skupnem interesu so zlasti:

— sistem signalizacije in vodenja za plovila, zlasti za tista, ki prevažajo nevarno in okolju škodljivo blago,

— komunikacijski sistemi za klic v sili in reševanje na celinskih vodnih poteh.

▼M1

Oddelek 5

Morska pristanišča

1. Splošni pogoji za projekte skupnega interesa v zvezi z morskimi pristanišči v omrežju

Projekti skupnega interesa se morajo nanašati samo na infrastrukturo, odprto za vse uporabnike in na nediskriminacijski podlagi.

Vsak projekt, ki zadeva naslednja dela, bo veljal za projekt skupnega interesa: zgraditev in vzdrževanje vseh elementov prometnega sistema, na splošno odprtega za vse uporabnike prevozov znotraj pristanišča, ter povezav z nacionalnim ali mednarodnim prometnim omrežjem; zlasti to vključuje razvoj in vzdrževanje zemljišč za komercialne in druge s pristaniščem povezane namene, zgraditev in vzdrževanje cestnih in železniških povezav, zgraditev in vzdrževanje pristopnih poti in drugih vodnih površin v pristanišču, vključno s poglabljanjem dna, ter zgraditev in vzdrževanje plovnih pripomočkov, vodenje prometa, komunikacijske in informacijske sisteme v pristanišču in na pristopnih poteh.

2. Specifikacije za projekte skupnega interesa, ki se nanašajo na omrežje morskih pristanišč







Projektne specifikacije Kategorija pristanišča I. Promoviranje ladijskih prevozov na kratkih relacijah Infrastruktura, potrebna za razvoj ladijskih prevozov na kratkih relacijah in morsko-rečnih prevozov Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A II. Dostop do pristanišč Dostop do pristanišč z morja ali celinske plovne poti Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A in B Trajna dostopnost pristanišč v Baltskem morju, ki so približno na 60 o severne zemljepisne širine in več, vključno s stroški za vzdrževalna dela pri lomljenju ledu pozimi Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A, B in C Oblikovanje in izboljšava dostopa iz zaledja s povezavo pristanišč z drugimi elementi vseevropskega prometnega omrežja prek povezav železnic, cestnih in celinskih plovnih poti Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A Razvoj sedanjega dostopa iz zaledja, ki pristanišče povezuje z drugimi elementi vseevropskega prometnega omrežja prek povezav železnic, cestnih in celinskih plovnih poti Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A in B III. Pristaniška infrastruktura znotraj pristaniškega območja Razvoj pristaniške infrastrukture za povečanje intermodalne učinkovitosti Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A in B Izboljšanje pristaniške infrastrukture, zlasti v pristaniščih v otoških, zunajmestnih in najbolj obrobnih regijah Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije C Razvoj in postavitev upravljavskih in informacijskih sistemov kot EDI (elektronska izmenjava podatkov) ali drugih sistemov inteligentnega upravljanja tovornega in potniškega prometa z uporabo integriranih tehnologij Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A, B in C Razvoj pristaniških naprav in objektov za sprejem odpadkov Projekti v zvezi s pristanišči iz kategorije A, B in C

▼B

Oddelek 6

Letališča

I. Merila primernosti za letališča v skupnem interesu

Letališča v skupnem interesu morajo izpolnjevati merila enega od naslednjih vozlišč:

1. Mednarodna vozlišča bodo vključevala: — vsa letališča ali vse letališke sisteme ( 18 ) s skupnim letnim prometom, ki ni manjši od: — — pretoka 5 000 000 potnikov minus 10 % ali — pretoka 100 000 komercialnih zrakoplovov ali — 150 000 ton tovornega prometa ali — pretoka 1 000 000 otnikov zunaj držav Skupnosti — ali — vsako novo letališče, ki je zgrajeno za nadomestitev obstoječega mednarodnega vozlišča, ki ga ni mogoče več širiti na obstoječi lokaciji.

2. Vozlišča v Skupnosti bodo vključevala: — vsa letališča ali letališke sisteme z letnim prometom v naslednjem obsegu: — — pretok od 1 000 000 minus 10 % do 4 499 999 potnikov ali — pretok od 50 000 do 149 999 tonami tovornega prometa ali — pretok od 500 000 do 899 999 potnikov, od katerih vsaj 30 % potnikov ni državljanov Skupnosti, ali — pretok od 300 000 do 899 999 potnikov, če poteka zunaj evropske celine na razdalji nad 500 km od najbližjega mednarodnega vozlišča, — ali — vsako novo letališče, ki je zgrajeno za nadomestitev obstoječega vozlišča v Skupnosti, ki ga ni mogoče več širiti na obstoječi lokaciji.

3. Regionalna vozlišča in točke dostopa bodo vključevali vsa letališča: — z letnim prometom od 500 000 do 899 999 potnikov, od katerih vsaj 30 % ni državljanov Skupnosti, ali — z letnim obsegom od 250 000 minus 10 % do 499 999 potnikov ali — z letnim obsegom tovornega prometa od 10 000 do 49 999 ton ali — so na otoku države članice ali — so na neobalnem območju Skupnosti s komercialnimi storitvami, ki jih opravlja zrakoplov z največjo vzletno težo nad 10 ton. Letališče je na neobalnem območju, če je nameščeno zunaj polmera, ki znaša več kot 100 km od najbližjega mednarodnega vozlišča ali vozlišča v Skupnosti. Razdalja se lahko izjemoma zmanjša na 75 km zaradi težkega dostopa kot posledice geografske lege ali slabe kakovosti celinske prometne infrastrukture.

II. Specifikacije projektov skupnega interesa, ki so povezani z letališkim omrežjem







Specifikacije projekta Vrsta vozlišča, ki ga zlasti zadeva (1) I. Optimalizacija obstoječih letaliških zmogljivost Ukrep 1 — Optimalizacija obstoječih zmogljivosti glede gibanja zrakoplovov, potnikov ali tovora, vključno letališke navigacijske opreme Mednarodno V Skupnosti Področno vozlišče in točka dostopa Ukrep 2 — Izboljšanje letališkega varovanja in varnosti Mednarodno V Skupnosti Področno vozlišče in točka dostopa Ukrep 3 — Prilagoditev obstoječe infrastrukture zaradi dokončnega oblikovanja notranjega trga in zlasti ukrepov, ki urejajo prosti pretok oseb v Uniji Mednarodno V Skupnosti Področno vozlišče in točka dostopa II. Razvoj novih letaliških zmogljivosti Ukrep 4 — Razvoj infrastrukture in opreme, ki določa letališko zmogljivost glede gibanja zrakoplovov, potnikov ali tovora, vključno letališke navigacijske opreme Mednarodno V Skupnosti Ukrep 5 — Gradnja novega letališča zaradi nadomestitve obstoječega letališča ali letališkega sistema, ki ga ni mogoče več razvijati na njegovi lokaciji Mednarodno V Skupnosti III. Izboljšanje zaščite pred obremenjevanjem okolja, ki ga povzročajo letališke dejavnosti Ukrep 6 — Izboljšanje okoljske združljivosti glede hrupa in čiščenja letaliških odplak Mednarodno V Skupnosti IV. Izboljšanje ali razvoj dostopa na letališče Ukrep 7 — Izboljšanje ali razvoj vmesnikov med letališko infrastrukturo in infrastrukturo za dostop Mednarodno V Skupnosti Ukrep 8 — Izboljšanje in razvoj vozlišč z drugimi prometnimi omrežji, zlasti z železniškim omrežjem Mednarodno V Skupnosti (1) Ta preglednica ne izključuje, da se zadevni ukrepi v pravilno utemeljenih, posebnih primerih, razširijo tudi na druga vozlišča.

Oddelek 7

Omrežje za kombinirani promet

Poleg projektov, ki se nanašajo na povezave, opredeljene v Prilogi I, bo za projekt v skupnem interesu veljal vsak projekt, ki zadeva:

— gradnjo ali dograjevanje železniške infrastrukture ali infrastrukture celinskih vodnih poti, da bi tehnično omogočili prevoz intermodalnih nakladalnih enot ter da bi bile enote ekonomsko upravičene,

▼M1

— zgraditev ali razvoj centrov za prenose med celinskimi vrstami prevoza, vključno s postavitvijo terminala z opremo za pretovarjanje z ustrezno infrastrukturo,

— adaptacija pristaniških območij, ki omogoča razvoj ali izboljšanje kombiniranega prevoza med pomorskim prevozom in železniškim prevozom, prevozom po celinskih plovnih poteh ali cestnim prevozom,

▼B

— opremo za železniški prevoz, ki je posebej prilagojena kombiniranemu prevozu, kadar to zahteva vrsta infrastrukture, zlasti v zvezi s stroški možne prilagoditve take infrastrukture in ob upoštevanju uporabe opreme, povezane z zadevno infrastrukturo in zadevnimi prevozniki, ki jo lahko uporabljajo na nediskriminacijski podlagi.

Oddelek 8

Omrežje za upravljanje ladijskega prometa in obveščanje

Za projekte v skupnem interesu bodo veljali vsi projekti, ki:

— so povezani s cilji varnostne politike pomorstva v Skupnosti ali

— so oblikovani tako, da se z njimi izvajajo mednarodne konvencije in resolucije Mednarodne pomorske organizacije (IMO) na področju varnosti ladijskega prometa in v zvezi z: — — izvajanjem sistema Skupnosti za obveščanje plovil, ki nameravajo pripluti v pristanišča Skupnosti, iz njih izpluti ali pluti mimo obalnega ozemlja Skupnosti z elektronskim sistemom za izmenjavo podatkov, ki vključuje tudi prenos podatkov med plovili in kopenskimi objekti prek radarskih odzivnikov, zlasti pa bo pozornost posvečena elektronskim sistemom za izmenjavo podatkov EDI (elektronski izmenjavi podatkov), ki vključujejo združljive vmesnike, — razvojem in izboljšanjem kopenskih radio-navigacijskih kanalov LORAN-C, — razvojem ali izboljšanjem obalnih in pristaniških sistemov za upravljanje z ladjami in obveščanje (VTS) ter njihovim medsebojnim povezovanjem za varnejši in učinkovitejši nadzor in upravljanje ladijskega prometa, zlasti v konvergentnih, prometnih ali okolju škodljivih območjih, — razvojem orodij za izboljšanje razumevanja prometa: zbirke podatkov o prometnih tokovih in nesrečah na morju, razvojem orodja EPTO (European Permanent Traffic Observatory) za analiziranje prometnih tokov, — razvojem infrastrukture in opreme za nadaljnje izvajanje globalnega sistema za klic v sili in reševanje v pomorstvu (GMDSS), — izboljšanjem telematskih sistemov za izmenjavo podatkov v okviru pristaniških inšpekcijskih pregledov plovil.

Oddelek 9

Omrežje za upravljanje zračnega prometa

Projekti v skupnem interesu so vsi projekti, s katerimi se lahko poveča zmogljivost sistema in optimizira njegova raba, ki so del strategije usklajevanja in vključevanja sredstev in postopkov različnih vozlišč v državi, ter izpolnjuje ustrezne mednarodne standarde, ki so jih določili Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) in pristojni evropski organi, pri čemer vsi navedeni še zlasti upoštevajo smernice, ki jih je sprejela Organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol).

Taki projekti se nanašajo na:

— študije o boljši izkoriščenosti zračnega prostora za različne uporabnike in vzpostavitev usklajenega in učinkovitega sistema letalskih prog,

— načrtovanje in upravljanje zračnega prometa, ki prispeva k usklajevanju ponudbe in povpraševanja ter optimalno uporablja razpoložljive kontrolne zmogljivosti,

— študije in delo, ki so potrebni za usklajevanje sredstev in postopkov za povezovanje različnih izvajalcev storitev, pri čemer se zlasti upoštevajo smernice, ki jih je sprejela Evropska konferenca civilnega letalstva (ECAC),

— izboljšanje produktivnosti sistemov, zlasti s samodejno kontrolno podporo in sistemi za odkrivanje morebitnih nevarnosti in reševanje le-teh,

— sodelovanje pri vgradnji sredstev za komunikacijo, navigacijo in nadzor, ki so potrebni za nadzor zračnega prometa, skupaj s pospeševanjem novih tehnologij, zlasti satelitov in digitalnih podatkovnih omrežij, če je to v skladu z enotnimi evropskimi specifikacijami.

Oddelek 10

Omrežje za navigacijo in določanje položaja

Projekt v skupnem interesu je vsak projekt, povezan z izgradnjo kateregakoli sestavnega dela prihodnjega Evropskega radio-navigacijskega načrta ali globalnega satelitskega sistema za navigacijo in določanje položaja, ki tvori del naslednje strukture:

— kontrolni center, ki obsega sistem obdelave in kontrole,

— omrežje zemeljskih navigacijskih postaj,

— vesoljski segment, ki je sestavljen iz satelitov, ki omogočajo prenos navigacijskih signalov,

— omrežja nadzornih postaj.

▼M2









PRILOGA III

PREDNOSTNI PROJEKTI, NA KATERIH SE MORA DELO ZAČETI PRED LETOM 2010

1. Železniška os Berlin-Verona/Milano-Bologna-Napoli-Messina-Palermo — Halle/Leipzig-Nürnberg (2015) — Nürnberg-München (2006) — München-Kufstein (2015) — Kufstein-Innsbruck (2009) — Brennerski predor (20015), čezmejni odsek — Verona-Napoli (2007) — Milano-Bologna (2006) — Železniški/cestni most prek ožine Messina-Palermo (2015)

2. Železniška os za visoke hitrosti Pariz-Bruselj/Bruselj-Köln-Amsterdam-London — Kanalski predor-London (2007) — Bruselj-Liège-Köln (2007) — Bruselj-Rotterdam-Amsterdam (2007) ( 19 )

3. Železniška os za visoke hitrosti v jugozahodni Evropi — Lizbona/Porto-Madrid (2011) ( 20 ) — Madrid-Barcelona (2005) — Barcelona-Figueras-Perpignan (2008) — Perpignan-Montpellier (2015) — Montpellier-Nîmes (2010) — Madrid-Vitoria-Irún/Hendaye (2010) — Irún/Hendaye-Dax, čezmejni odsek (2010) — Dax-Bordeaux (2020) — Bordeaux-Tours (2015)

4. Železniška os za visoke hitrosti vzhod — Pariz-Baudrecourt (2007) — Metz-Luksemburg (2007) — Saarbrücken-Mannheim (2007)

5. Proga Betuwe (2007)

6. Železniška os Lyon-Trst-Divača/Koper-Divača Ljubljana-Budimpešta-ukrajinska meja ( 21 ) — Lyon-St Jean de Maurienne (2015) — Predor Mont-Cenis (2015-2017), čezmejni odsek — Bussoleno-Torino (2011) — Torino-Benetke (2010) — Benetke-Ronchi Sud-Trst-Divača (2015) — Koper-Divača-Ljubljana (2015) — Ljubljana-Budimpešta (2015)

7. Avtocestna os Igoumenitsa/Patra-Atene-Sofija-Budimpešta — Via Egnatia (2006) — Pathe (2008) — Avtocesta Sofija-Kulata-grško/bolgarska mejna (2010) s čezmejnim odsekom Promahon-Kulata — Avtocesta Nadlac-Sibiu (odcep proti Bukarešti in Konstanci (2007)

8. Večmodalna os Portugalska/Španija-in ostala Evropa ( 22 ) — Železniška povezava La Coruña-Lizbona-Sines (2010) — Železnica Lizbona-Valladolid (2010) — Železnica Lizbona-Faro (2004) — Avtocesta Lizbona-Valladolid (2010) — Avtocesta La Coruña-Lizbona (2003) — Avtocesta Sevilla-Lizbona (končana 2001) — Novo letališče v Lizboni (2015)

9. Železniška os Cork-Dublin-Belfast-Stranraer ( 23 )

10. Malpensa (zaključeno 2001) ( 24 )

11. Stalna povezava Oresund (zaključena v letu 2000) ( 25 )

12. Nordijski trikotnik (železniška/cestna os) — Cestni in železniški projekti v Švedski (2010) ( 26 ) — Avtocesta Helsinki-Turku (2010) — Železnica Kerava-Lahti (2006) — Železnica Helsinki-Vainikkala (ruska meja) (2014)

13. Cestna povezava Združeno kraljestvo/Irska/Beneluks (2010)

14. Glavna proga ob zahodni obali (2007)

15. Galileo (2008)

16. Železniška os za tovorni promet Sines-Madrid-Pariz — Nova os visoke zmogljivosti prek Pirenejev — Železnica Sines-Badajoz (2010) — Železniška proga Algeciras-Bobadilla (2010)

17. Železniška os Pariz-Strasburg-Stuttgart-Dunaj-Bratislava — Baudrecourt-Strasburg-Stuttgart (2015) s kehlskim mostom kot čezmejnim odsekom — Stuttgart-Ulm (2012) — München-Salzburg (2015), čezmejni odsek — Salzburg-Dunaj (2012) — Dunaj-Bratislava (2010), čezmejni odsek

18. Os celinskih vodnih poti Ren-Meuse-Majna-Donava ( 27 ) — Ren-Meuse (201C) z zapornico pri Lanaye kot čezmejnim odsekom — Vilshofen-Straubing (2013) — Dunaj-Bratislava (2015), čezmejni odsek — Palkovicovo-Mohács (2014) — Ozka grla v Romuniji in Bolgariji (2011)

19. Interoperabilnost železniške proge za visoke hitrosti na iberskem polotoku — Madrid-Andaluzija (2010) — Sever-vzod (2010) — Madrid-Levante in Sredozemlje (2010) — Koridor sever/severo-zahod, ki vključuje Vigo-Porto (2010) — Extramadura (2010)

20. Železniška os obroč pri Fehmarnu — Obroč pri Fehmarnu - stalna železniška/cestna povezava (2014) — Železnica za dostop v Danski iz Oresunda (2015) — Železnica za dostop v Nemčiji iz Hamburga (2015) — Železnica Hannover-Hamburg/Bremen (2015)

21. Projekti v skupnem interesu so opredeljeni v skladu s členom 12a in zadevajo naslednje morske avtoceste: Morske avtoceste — Avtoceste ob Baltiškem morju (ki povezuje baltiške države članice z državami članicami v osrednji in zahodni Evropi, vključno s potjo po kanalu med Severnim in Baltiškim morjem (kielski kanal) (2010)), — Morska avtocesta v zahodni Evropi (ki vodi iz Porugalske in Španije preko atlantskega oka do Severnega morja in Irskega morja (2010), — Morska avtocesta v jugovzhodni Evropi (povezava med Jadranskim morjem in Jonskim morjem in vzhodnim Sredozemljem za vključitev Cipra) (2010), — Morska avtocesta jugozahodne Evrope (zahodno Sredozemlje), ki povezuje Španijo, Francijo, Italijo skupaj z Malto in se priključi na morsko avtocesto jugovzhodne Evrope ( 28 ) (2010).

22. Železniška os Atene-Sofija-Budimpešta-Dunaj-Praga-Nürnberg/Dresden ( 29 ) — Železnica grška/bolgarska meja-Kulata-Sofija-Vidin/Calafat (2015) — Železnica Curtici-Brasov (proti Bukarešti in Konstanci) (2010) — Železnica Budimpešta-Dunaj (2010), čezmejni odsek — Železnica Břeclav-Praga-Nürnberg (2010), z odsekom Nürnberg-Praga kot čezmejnim odsekom — Železniška os Praga-Linz (2016)

23. Železniška os Gdansk-Varšava-Brno/Bratislava-Dunaj ( 30 ) — Železnica Gdansk-Varšava-Katowice (2015) — Železnica Katovice-Břeclav (2010) — Železnica Katovice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010)

24. Železniška os Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen — Lyon-Mulhouse-Mülheim ( 31 ) z odsekom Mulhouse-Mülheim kot čezmejnim odsekom (201C) — Genova-Milano/Novara-švicarska meja (2013) — Basel-Karlsruhe (2015) — Frankfurt-Mannheim (2012) — Duisburg-Emmerich (2009) ( 32 ) — „Iron Rhine“ Rheidt-Antwerpen, čezmejni odsek (2010)

25. Avtocestna os Gdansk-Brno/Bratislava-Dunaj ( 33 ) — Avtocesta Gdansk-Katovice (2010) — Avtocesta Katovice-Brno/Zilina (2010), čezmejni odsek — Avtocesta Brno-Dunaj (2009), čezmejni odsek

26. Železniška/cestna os Irska/Združeno kraljestvo/celinski del Evrope — Železniška/cestna os, ki povezuje Dublin s severom (Belfast-Larne) ter jugom (Cork) (2010) ( 34 ) — Železniška/cestna os Hull-Liverpool (2015) — Železnica Felixstowe-Nuneaton (2011) — Železnica Crewe-Holydead (2008)

27. Os „Rail Baltica“ Varšava-Kaunas-Riga-Talin-Helsinki — Varšava-Kaunas (2010) — Kaunas-Riga (2014) — Riga-Talin (2016)

28. „Eurocaprail“ na železniški osi Bruselj-Luksemburg-Strasbourg — Bruselj-Luksemburg-Strasburg (2012)

29. Železniška os v intermodalnem koridorju Jonsko/Jardansko morje — Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012) — Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014)

Celinska vodna pot Sena-Scheldt. Izboljšanje plovnosti Deulemont-Gent (2012-2014-2016); Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016). 30.

Vnaprej dogovorjeni datum za zaključek del je prikazan v oklepajih. Datumi za zaključek del na projektih od 1 do 20 in 30 ter podrobnosti o odsekih ustrezajo tistim iz poročila skupine strokovnjakov, kjer so dejansko opredeljeni.