2006R1857 — SL — 09.11.2013 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1857/2006

z dne 15. decembra 2006

o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za nekatere kategorije horizontalnih državnih pomoči ( 1 ) in zlasti člena 1(1)(a)(i) Uredbe, po objavi osnutka te uredbe, po posvetovanju s Posvetovalnim odborom za državno pomoč, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da v skladu s členom 87 Pogodbe razglasi, da je pod določenimi pogoji pomoč malim in srednje velikim podjetjem združljiva s skupnim trgom in ni predmet obveznosti prijave iz člena 88(3) Pogodbe. (2) Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči malim in srednje velikim podjetjem ( 2 ) se ne nanaša na dejavnosti, povezane s proizvodnjo, predelavo ali trženjem proizvodov, naštetih v Prilogi I k Pogodbi. (3) Komisija je pri številnih odločbah uporabila člena 87 in 88 Pogodbe za mala in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem kmetijskih proizvodov, in je svojo politiko tudi večkrat pojasnila, nazadnje v Smernicah Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju ( 3 ). Glede na bogate izkušnje Komisije pri uporabi teh členov v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, je primerno, da zaradi zagotavljanja učinkovitega nadzora in poenostavitve upravljanja, ne da bi ob tem prišlo do zmanjšane možnosti Komisije za spremljanje, Komisija uporabi pooblastila, ki ji jih daje Uredba (ES) št. 994/98, pri malih in srednje velikih podjetjih, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, če je bilo določeno, da se člen 89 Pogodbe uporablja za take proizvode. (4) V prihodnjih letih se bo kmetijstvo moralo prilagoditi novim razmeram in nadaljnjim spremembam v razvoju trga, tržni politiki in pravilom trgovanja, povpraševanju in okusu potrošnika ter razširitvi Skupnosti. Te spremembe ne bodo vplivale le na kmetijske trge, ampak tudi na lokalna gospodarstva na podeželskih območjih na splošno. Politika razvoja podeželja mora biti usmerjena k povrnitvi in krepitvi konkurenčnosti podeželskih območij in zato prispevati k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest na teh območjih. (5) Mala in srednje velika podjetja imajo odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in veljajo na splošno kot dejavnik socialne trdnosti in gospodarskega zagona. Vendar je lahko njihov razvoj omejen zaradi tržnih pomanjkljivosti. Ta podjetja imajo pogosto težave pri pridobivanju sredstev ali posojil zaradi finančnih trgov, ki niso pripravljeni prevzeti tveganja, in zaradi omejenih jamstev, ki jih lahko ponudijo. Zaradi omejenih virov imajo manjši dostop do informacij, zlasti glede nove tehnologije in možnih trgov. Ob upoštevanju teh pomislekov mora biti namen pomoči, ki je izvzeta s to uredbo, olajšanje razvoja gospodarskih dejavnosti malih in srednje velikih podjetij pod pogojem, da takšna pomoč ne vpliva negativno na pogoje trgovanja, tako da bi bila v nasprotju s skupnimi interesi. Tak razvoj je treba spodbujati in podpirati s poenostavljanjem obstoječih pravil, če se uporabljajo za mala in srednje velika podjetja. (6) V proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov v Skupnosti v veliki meri prevladujejo mala in srednje velika podjetja. Vendar obstajajo precejšnje razlike med strukturo primarne proizvodnje na eni strani in predelavo ter trženjem kmetijskih proizvodov na drugi strani. Predelava in trženje kmetijskih proizvodov se pogosto zdita podobni kot pri industrijskih proizvodih. Zato se zdi bolj primerno imeti različen pristop za predelavo ter trženje kmetijskih proizvodov in vključiti te dejavnosti v pravila za industrijske proizvode. Zaradi tega in v nasprotju s pristopom v Uredbi Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov ( 4 ), se zdi koristno uvesti uredbo o izjemah, usmerjeno na posebne potrebe primarne kmetijske proizvodnje. (7) Z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja s strani Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) in o spremembi in razveljavitvi nekaterih uredb ( 5 ) in Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 6 ) so bila že uvedena posebna pravila o državni pomoči za nekatere ukrepe za razvoj podeželja, ki so deležni podpore držav članic brez financiranja Skupnosti. (8) Ta uredba mora izvzeti vse pomoči, ki ustrezajo zahtevam, ki jih določa, ter vse programe pomoči, če vsaka pomoč, ki bi se jo lahko dodelilo po takšnih programih, ustreza vsem zahtevam te uredbe. Zaradi učinkovitega nadzora in poenostavitve upravnih postopkov, ne da bi Komisija pri tem zmanjšala lastne možnosti spremljanja, se morajo programi pomoči in posamična pomoč, ki je odobrena neodvisno od katerega koli programa pomoči, izrecno sklicevati na to uredbo. (9) Ob upoštevanju potrebe po doseganju primernega ravnotežja med zmanjšanjem izkrivljanja konkurence v sektorju, ki mu je bila dodeljena pomoč, ter cilji te uredbe, ta ne sme izvzeti posameznih podpor, ki presegajo določeni maksimalni znesek, ne glede na to, ali so bile dodeljene v okviru programa pomoči, izvzetega po tej uredbi. (10) Ta uredba ne izvzame izvozne pomoči ali pomoči, ki je odvisna od uporabe domačih proizvodov v breme uvoženih proizvodov. Taka pomoč je lahko nezdružljiva z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti. Pomoč, ki omogoča sodelovanje na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na nov trg, ponavadi ne velja za izvozno pomoč. (11) Da bi odpravili razlike, ki bi lahko vodile k izkrivljanju konkurenčnosti, da bi olajšali usklajevanje med različnimi pobudami Skupnosti in držav članic glede malih in srednje velikih podjetij ter da bi zboljšali jasnost pri upravnih postopkih in pravno varnost, mora biti opredelitev pojma „malih in srednje velikih podjetij“, ki se uporablja v tej uredbi, opredelitev iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 70/2001. (12) V skladu z ustaljeno prakso Komisije ter z namenom zagotoviti sorazmerno pomoč, ki je omejena na potreben znesek, morajo biti pragovi običajno izraženi v obliki intenzivnosti pomoči glede na upravičene stroške in ne v obliki maksimalnih zneskov pomoči. (13) Zaradi ugotavljanja, ali je pomoč združljiva s skupnim trgom po tej uredbi, je treba upoštevati intenzivnost pomoči in tako znesek pomoči, ki je izražen kot protivrednost podpore. Izračun ekvivalenta podpore, plačljivega v več obrokih, zahteva uporabo tržnih obrestnih mer, ki veljajo ob odobritvi. Z namenom oblikovanja enotne, transparentne in preproste uporabe pravil o državni pomoči, se štejejo tržne obrestne mere za namene te uredbe referenčne mere, ki jih periodično določi Komisija na podlagi objektivnih meril ter so objavljene v Uradnem listu Evropske unije in na spletu. (14) Da bi se zagotovilo transparentnost in učinkovito spremljanje, se mora ta uredba uporabljati samo za ukrepe pomoči, ki so transparentni. To so ukrepi pomoči, pri katerih je mogoče natančno izračunati bruto ekvivalent podpore kot odstotek upravičenih odhodkov ex ante brez potrebe po izvedbi ocene tveganja (npr. donacije, subvencije obrestne mere in omejeni davčni ukrepi). Javna posojila se štejejo za transparentna, če so podprta z običajnim poroštvom in ne vključujejo neobičajnih tveganj in se zato štejejo, da vključujejo element državnega poroštva. Načeloma se ukrepi pomoči, ki vključujejo državna poroštva ali javna posojila z državnim poroštvom, ne štejejo za transparentna. Vendar se taki ukrepi pomoči štejejo za transparentne, če je pred izvajanjem ukrepa metodologijo, ki se uporablja za izračun intenzivnosti pomoči državnega poroštva, odobrila Komisija po priglasitvi Komisiji po sprejetju te uredbe. Komisija oceni metodologijo v skladu z obvestilom o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev ( 7 ). Za transparentno pomoč se ne šteje javna udeležba in pomoč, ki je vključena v ukrepe tveganega kapitala. Ukrepe pomoči, ki niso transparentni, je treba vedno priglasiti Komisiji. Komisija bo priglasitve netransparentnih ukrepov pomoči ocenila zlasti glede na merila, določena v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za kmetijski in gozdarski sektor 2007–2013. (15) V skladu z ustaljeno prakso Komisije za vrednotenje državne pomoči v kmetijskem sektorju ni treba razlikovati med malimi in srednje velikimi podjetji. Za nekatere vrste pomoči je ustrezno določiti najvišje zneske pomoči, ki jo upravičenec lahko prejme. (16) Glede na dosedanje izkušnje Komisije bi morale biti zgornje meje pomoči določene na ravni, ki vzpostavlja primerno sorazmerje med zmanjšanjem izkrivljanja konkurence v sektorju, ki mu je bila dodeljena pomoč, in ciljem olajšati razvoj gospodarskih dejavnosti malih in srednje velikih podjetij v kmetijskem sektorju. Da bi dosegli skladnost z ukrepi, ki jih financira Skupnost, je treba zgornje meje uskladiti s tistimi iz uredb (ES) št. 1257/1999 in (ES) št. 1698/2005. (17) Določiti je treba nadaljnje pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za sheme pomoči ali posamične pomoči, ki so izvzete s to uredbo. Upoštevati je treba vse omejitve proizvodnje ali omejitve glede pomoči Skupnosti skladno s skupnimi tržnimi ureditvami. Ob upoštevanju člena 87(3)(c) Pogodbe pomoč ne bi smela samo nenehno ali periodično zniževati stroškov poslovanja, ki bi jih upravičenec običajno moral kriti, in morajo biti sorazmerne z ovirami, ki jih je treba premagati, da bi se zagotovile socialno-ekonomske ugodnosti, ki naj bi bile v interesu Skupnosti. Enostranski ukrepi državne pomoči, katerih cilj je samo izboljšanje finančnega stanja proizvajalcev, a ne prispevajo k razvoju sektorja, ter zlasti pomoči, ki so dodeljene samo na podlagi cene, količine, enote proizvodnje ali enote načina proizvodnje, se štejejo kot del pomoči za tekoče poslovanje, ki niso združljive s skupnim trgom. Takšne pomoči lahko vplivajo tudi na mehanizme skupnih ureditev trgov. Zato je primerno omejiti veljavnost te uredbe na nekatere vrste pomoči. (18) S to uredbo mora biti pomoč za mala in srednje velika kmetijska gospodarstva (kmetije) izvzeta ne glede na lokacijo. Naložbe in ustvarjanje delovnih mest lahko prispevajo h gospodarskemu razvoju območij z omejenimi možnostmi in območij iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005. Mala in srednje velika kmetijska gospodarstva (kmetije) na navedenih območjih so zapostavljena zaradi strukturnih pomanjkljivosti lokacije in zaradi težav, povezanih z velikostjo. Zato je treba določiti višje zgornje meje pomoči za mala in srednje velika podjetja na takšnih območjih. (19) Ker obstaja tveganje, da bi prišlo do odstopanj ali izkrivljanj zaradi ciljno naravnane pomoči za naložbe, in zato da bi kmetom omogočili svobodno odločitev glede proizvodov, v katere bodo vlagali, pomoč za naložbe, ki je izvzeta po tej uredbi, ne sme biti omejena le na določene kmetijske proizvode. Ta pogoj ne sme preprečevati državi članici, da bi nekatere kmetijske proizvode izločila iz tovrstne pomoči ali shem pomoči, zlasti če ni na voljo normalnih prodajnih možnosti. Nekatere vrste naložb pa je treba kot take izključiti iz te uredbe. (20) Če je pomoč odobrena za prilagoditev novo uvedenim standardom na ravni Skupnosti, države članice ne smejo imeti možnosti, da bi podaljšale prilagoditveno obdobje za kmete, tako da bi odložile izvajanje takih predpisov. Zato je treba jasno določiti datum, od katerega se nova zakonodaja ne more več šteti za novo. (21) Nekatere uredbe Sveta s področja kmetijstva predpisujejo posebna dovoljenja za plačilo pomoči s strani držav članic, pogosto v kombinaciji ali poleg financiranja Skupnosti. Vendar v teh določbah navadno ni predvideno izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu s členom 88 Pogodbe, če pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 87(1) Pogodbe. Ker so v navedenih uredbah jasno opredeljeni pogoji za take pomoči in/ali ker obstaja obveznost priglasitve takih ukrepov Komisiji po posebnih določbah navedenih uredb, ni potrebna nadaljnja in posebna priglasitev po členu 88(3) Pogodbe, na podlagi katere bi Komisija lahko ocenila take ukrepe. Zaradi pravne varnosti je treba v to uredbo vključiti sklicevanje na navedene določbe in zato priglasitev takih ukrepov po členu 88 Pogodbe ni potrebna, če je mogoče vnaprej ugotoviti, da je pomoč odobrena izključno malim in srednje velikim podjetjem. (22) Da bi zagotovili, da je pomoč nujna in deluje kot spodbuda za razvoj nekaterih dejavnosti, ta uredba ne sme izvzeti pomoči za dejavnosti, ki bi jih upravičenec že izvajal izključno pod tržnimi pogoji. Pomoč se ne odobri za nazaj za dejavnosti, ki jih je upravičenec že izvedel. (23) Ta uredba ne sme izvzeti pomoči, zbranih z drugo državno pomočjo, vključno s pomočjo, ki so jo odobrili nacionalni, regionalni in lokalni organi, s pomočjo iz javnih virov v okviru Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali s pomočjo Skupnosti v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če ta zbrana pomoč presega pragove, določene v tej uredbi. Pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne združuje s podporo de minimis v smislu Uredbe (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju ( 8 ) glede na iste upravičene odhodke ali naložbeni projekt, če bi takšna združena pomoč presegla intenzivnost pomoči, določeno v tej uredbi. (24) Da bi zagotovili transparentnost in učinkovito spremljanje v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 994/98, je primerno uvesti standardno obliko, v kateri morajo države članice v skladu s to uredbo Komisiji priskrbeti povzetek podatkov vedno, ko se izvede shema pomoči ali dodeli posamična pomoč zunaj takšnih shem, zaradi objave v Uradnem listu Evropske unije. Iz istih razlogov je primerno vzpostaviti pravila o evidencah, ki jih morajo države članice voditi glede pomoči, izvzetih po tej uredbi. Za namene letnega poročila, ki ga morajo države članice predložiti Komisiji, je primerno, da Komisija določi svoje posebne zahteve. Zaradi široke razpoložljivosti potrebne tehnologije morajo biti povzetki podatkov in letno poročilo v elektronski obliki. (25) Če država članica ne izpolni obveznosti prijave, določene v tej uredbi, lahko Komisiji onemogoči, da bi izvedla spremljanja iz člena 88(1) Pogodbe in zlasti ocenila, ali je skupni ekonomski učinek pomoči, izvzetih v skladu s to uredbo, takšen, da lahko škodi trgovinskim pogojem v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Potreba po oceni skupnega učinka državne pomoči je še posebej velika, če isti upravičenec prejema pomoč iz več virov, kot se v kmetijstvu vse pogosteje dogaja. Zato je izrednega pomena, da država članica pred izvajanjem pomoči po tej uredbi hitro predloži ustrezne podatke. (26) Pomoč podjetjem, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, morajo urejati pravila, ki urejajo pomoč za mala in srednje velika podjetja v drugih sektorjih, določena v Uredbi (ES) št. 70/2001. Uredbo (ES) št. 70/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. (27) Državna pomoč, izvzeta v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2004, še naprej ostane izvzeta, če izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe. (28) Primerno je določiti prehodne določbe o pomoči, ki je bila odobrena pred začetkom veljavnosti te uredbe in ki v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ni bila priglašena. (29) Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov. Komisija oceni take priglasitve glede na to uredbo in na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za kmetijski in gozdarski sektor 2007–2013. Priglasitve, ki so ob datumu začetka veljave te uredbe v postopku, se ocenijo najprej glede na to uredbo, in če pogoji niso izpolnjeni, na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za kmetijski in gozdarski sektor 2007–2013. (30) Glede na dosedanje izkušnje Komisije na tem področju in zlasti ker je treba politiko državne pomoči na splošno pogosto na novo pregledati in popravljati, je primerno, da se omeji obdobje uporabe te uredbe. Če se ta uredba po preteku uporabe ne podaljša, ostanejo sheme pomoči, izvzete po tej uredbi, izvzete še za nadaljnjih šest mesecev, da bi imele države članice dovolj časa za prilagoditev – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE 1

PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE IN POGOJI

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za transparentno pomoč malim in srednje velikim kmetijskim gospodarstvom (kmetijam), ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov. Ne glede na člen 9 se uredba ne uporablja za pomoč, ki se odobri za izdatke, povezane s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov.

2. Ne glede na določbe člena 16(1) se ta uredba ne uporablja:

(a) za pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, kot je pomoč, neposredno vezana na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče izdatke, povezane z izvozno dejavnostjo;

(b) za pomoč, pogojeno s tem, da ima uporaba domačega blaga prednost pred uporabo uvoženega blaga.

Člen 2

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. „pomoč“ pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje merila iz člena 87(1) Pogodbe;

2. „kmetijski proizvod“ pomeni: (a) proizvode, navedene v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zajetih v Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000 ( 9 ); (b) proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 4502, 4503 in 4505 (plutasti izdelki); (c) proizvodi, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode, kakor je navedeno v členu 3(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 ( 10 );

3. „predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

4. „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponudbe za prodajo, dobave ali katerega koli drugega načina dajanja v promet razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu in vsake dejavnosti priprave proizvoda za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih;

5. „mala in srednje velika podjetja“ („MSP“) so mala in srednje velika podjetja, kakor so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 70/2001;

6. „bruto intenzivnost pomoči“ pomeni znesek pomoči, izražen kot odstotek stroškov, za katere je projekt upravičen do pomoči. Vsi uporabljeni zneski so zneski pred odbitkom neposrednih davkov. Če se pomoč ne odobri kot podpora, temveč v drugačni obliki, je znesek pomoči enak protivrednosti podpore. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob odobritvi. Obrestna mera, ki se uporabi pri diskontiranju in za izračun zneska pomoči v primeru ugodnega posojila, je referenčna obrestna mera, veljavna ob njegovi odobritvi;

7. „kakovosten proizvod“ je proizvod, ki izpolnjuje merila, določena v skladu s členom 32 Uredbe (ES) št. 1698/2005;

8. „slabe vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami“ pomeni vremenske pojave, kot so zmrzal, toča, led, dež ali suša, ki uničijo več kot 30 % običajne letne proizvodnje določenega kmeta, dosežene v predhodnem triletnem obdobju, ali triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov;

9. „območja z omejenimi možnostmi“ pomeni območja, kakor so jih države članice opredelile na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1257/1999;

10. „naložbe, opravljene za izpolnitev novo uvedenih minimalnih standardov“ pomeni: (a) v primeru standardov, pri katerih ni predvideno prehodno obdobje, naložbe, ki se dejansko začnejo največ dve leti po tem, ko postanejo standardi obvezni za proizvajalce; ali (b) v primeru standardov, pri katerih je predvideno prehodno obdobje, naložbe, ki se dejansko začnejo pred datumom, ko postanejo standardi obvezni za proizvajalce;

11. „mladi kmetje“ pomeni proizvajalce kmetijskih proizvodov, ki izpolnjujejo merila, opredeljena v členu 22 Uredbe (ES) št. 1698/2005;

12. „skupina proizvajalcev“ pomeni skupino, ki je ustanovljena za skupno prilagajanje proizvodnje in obsega proizvodnje zahtevam trga v okviru skupnih tržnih ureditev, zlasti s koncentriranjem ponudbe;

13. „združenje proizvajalcev“ pomeni združenje, sestavljeno iz priznanih skupin proizvajalcev, izvaja pa enake cilje na širšem področju;

14. „poginule živali“ pomeni živali, ki so bile pokončane z evtanazijo ali brez določene diagnoze ali so poginile (vključno z mrtvorojenimi in nerojenimi živalmi) na kmetiji ali kakršnem koli drugem prostoru ali med prevozom, vendar niso bile zaklane za prehrano ljudi;

15. „stroški za teste na TSE in BSE“ pomeni vse stroške, vključno s stroški za opremo za testiranje, odvzem, prevoz, testiranje, shranjevanje in uničenje vzorcev, ki so potrebni za opravljanje testov skladno s poglavjem C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta ( 11 );

16. „podjetja v težavah“ pomeni podjetja, za katera se šteje, da so v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah ( 12 );

17. „naložba za nadomestitev“ pomeni naložbo, ki preprosto nadomesti obstoječo zgradbo ali stroj ali njune dele z novo, posodobljeno zgradbo ali strojem, brez povečanja proizvodne zmogljivosti za najmanj 25 % ali brez temeljnega spreminjanja vključene narave proizvodnje ali tehnologije. Za nadomestitev se ne štejeta popolno rušenje najmanj 30 let starega kmetijskega poslopja in nadomestitev s posodobljenim poslopjem ali popolna prenova kmetijskega poslopja. Prenova se šteje za popolno, kadar stroški zanjo dosežejo najmanj 50 % vrednosti nove stavbe;

18. „transparentna pomoč“ pomeni ukrepe pomoči, pri katerih je mogoče natančno izračunati bruto ekvivalent podpore kot odstotek upravičenih odhodkov ex ante, ne da bi bila za to potrebna ocena tveganja (npr. ukrepi, ki uporabljajo donacije, subvencije obrestnih mer in omejene davčne ukrepe).

Člen 3

Pogoji za izvzetje

1. Posamična transparentna pomoč izven kakršne koli sheme, ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe pod pogojem, da je bil predložen povzetek podatkov iz člena 20(1) in da se izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije.

2. Sheme transparentne pomoči, ki izpolnjujejo vse pogoje, določene v tej uredbi, so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti prijave iz člena 88(3) Pogodbe, če:

(a) vse pomoči, ki bi lahko bile dodeljene po takšni shemi, izpolnjujejo vse pogoje, določene v tej uredbi;

(b) se shema izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije;

(c) je bil predložen povzetek podatkov, opredeljen v členu 20(1).

3. Pomoči, dodeljene po shemah iz odstavka 2, so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če dodeljene pomoči neposredno izpolnjujejo vse pogoje iz te uredbe.

4. Pomoč, ki ne spada v področje uporabe te uredbe ali drugih uredb, sprejetih v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98 ali uredb, naštetih v členu 17 te uredbe, se priglasi Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Takšna pomoč se oceni v skladu z merili, določenimi v Smernicah Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013.







POGLAVJE 2

VRSTE POMOČI

Člen 4

Naložbe v kmetijska gospodarstva

1. Pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva v Skupnosti za primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 10 tega člena.

2. Bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati:

(a) 50 % upravičenih naložb na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe;

(b) 40 % upravičenih naložb na drugih območjih;

(c) 60 % upravičenih naložb na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, in 50 % na drugih območjih, če naložbe izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva;

(d) 75 % upravičenih naložb v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2019/93 ( 13 );

(e) 75 % upravičenih naložb v regijah, navedenih v točki (a), in 60 % v drugih regijah, če zaradi naložb pride do izrednih stroškov za varstvo in izboljšanje stanja okolja, izboljšanje higienskih pogojev na živinorejskih gospodarstvih ali dobrega počutja domačih živali. Tako povečanje se lahko odobri le za naložbe, ki presegajo minimalne veljavne zahteve Skupnosti, ali za naložbe, opravljene za izpolnitev zahtev novo uvedenih minimalnih standardov. Povečanje mora biti omejeno na izredne upravičene stroške, ki so potrebni, in ni mogoče pri naložbah, ki povzročajo povečanje proizvodne zmogljivosti.

3. Naložbe morajo imeti za cilj zlasti:

(a) zmanjšanje proizvodnih stroškov;

(b) izboljšanje in preusmeritev proizvodnje;

(c) izboljšanje kakovosti;

(d) ohranjanje in izboljšanje naravnega okolja ali izboljšanje higienskih razmer ali standardov za dobro počutje živali.

4. Upravičeni stroški lahko vključujejo:

(a) gradnjo, nakup ali izboljšanje nepremičnin;

(b) nakup ali zakup strojev in opreme, vključno z računalniškimi programi do tržne vrednosti blaga; drugi stroški v zvezi z zakupno pogodbo (davek, marža najemodajalca, stroški za refinanciranje obresti, režijski stroški, stroški zavarovanja itd.) ne spadajo med upravičene stroške;

(c) splošne stroške na področju izdatkov pod točkama (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov in licenc.

Stroški, povezani z zakupno pogodbo, ki niso navedeni v točki (b) prvega pododstavka, kot so npr. davek, marža najemodajalca, stroški za refinanciranje obresti, režijski stroški, stroški zavarovanja, itd.) ne spadajo med upravičene stroške.

5. Pomoč se lahko dodeli le kmetijskim gospodarstvom, ki niso podjetja v težavah.

Pomoč se lahko dodeli, da se upravičencu omogoči, da doseže novo uvedene minimalne standarde glede okolja, higiene in dobrega počutja živali.

6. Pomoč se ne odobri ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, opredeljenih v uredbah Sveta o uvedbi skupnih ureditev trga, tudi če se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na pomoč Skupnosti.

7. Pomoč ne sme biti omejena na določene kmetijske proizvode in mora biti zato odprta za vse sektorje kmetijstva, razen če država članica izloči nekatere proizvode zaradi presežkov ali pomanjkanja prodajnih možnosti. Pomoč se ne odobri:

(a) nakup proizvodnih pravic, živali in letnih rastlin;

(b) zasaditev letnih rastlin;

(c) drenažna dela ali opremo za namakanje in namakalna dela, razen če taka naložba vodi k zmanjšanju prejšnje uporabe vode za najmanj 25 %;

(d) za preproste naložbe za nadomestitev.

8. Pomoč se lahko dodeli za nakup zemljišč, razen zemljišč za gradnjo, v vrednosti do 10 % upravičenih stroškov naložbe.

9. Najvišji znesek dodeljene pomoči posameznemu podjetju ne sme preseči 400 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let ali 500 000 EUR, če je podjetje na območju z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) ali (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe.

10. Pomoč se ne sme dodeliti za proizvodnjo proizvodov, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode.

Člen 5

Varstvo tradicionalne krajine in stavb

1. Pomoč za ohranjanje tradicionalnih krajin in stavb je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2. Pomoč se lahko odobri v višini do 100 % dejanskih stroškov, ki nastanejo pri naložbah ali prizadevanjih, namenjenih ohranjanju značilnosti neproizvodne dediščine in se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih, na primer arheoloških ali zgodovinskih znamenitosti. Takšni stroški lahko vključujejo razumno nadomestilo za delo, ki ga opravi kmet sam ali njegovi delavci, do višine 10 000 EUR letno.

3. Pomoč se lahko odobri v višini do 60 % ali na območjih z omejenimi možnostmi ali območjih iz člena 36(a)(i), (ii) ali (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, pa do 75 % dejanskih stroškov, ki nastanejo pri naložbah ali prizadevanjih za varstvo dediščine proizvodnih sredstev na kmetijah, kot so kmetijska poslopja, če naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije.

Če pride do povečanja proizvodne zmogljivosti, se za naložbe uporabljajo stopnje pomoči, določene v členu 4(2) za upravičene stroške, ki nastanejo pri ustreznih delih ob uporabi običajnih vrst sodobnega materiala. Dodatna pomoč se lahko odobri v višini do 100 % za pokritje izrednih stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah.

Člen 6

Premestitev kmetijskih poslopij v javnem interesu

1. Pomoč za premestitev kmetijskih poslopij je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če je v javnem interesu in izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena.

V ustreznih določbah države članice se navede javni interes, s katerim se upraviči pomoč po tem členu.

2. Pomoč se lahko odobri v višini do 100 % dejanskih stroškov, če premestitev poslopja v javnem interesu zajema le razstavljanje, odstranitev in ponovno postavitev obstoječih stavb.

3. Če je posledica premestitve poslopja v javnem interesu, da kmet dobi modernejše poslopje, mora sam prispevati vsaj 60 %, na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, pa vsaj 50 % povečanja vrednosti poslopja po premestitvi. Če je upravičenec mladi kmet, je prispevek vsaj 55 % ali 45 %.

4. Če je posledica premestitve poslopja v javnem interesu povečanje proizvodne zmogljivosti, mora kmet sam prispevati vsaj 60 %, na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, pa vsaj 50 % stroškov v zvezi s povečanjem zmogljivosti. Če je upravičenec mladi kmet, je prispevek vsaj 55 % ali 45 %.

Člen 7

Pomoč za vzpostavitev kmetijskega gospodarstva mladih kmetov

Pomoč za vzpostavitev kmetijskega gospodarstva mladih kmetov je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če so izpolnjena merila iz člena 22 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 8

Pomoč za predčasno upokojitev

Pomoč za predčasno upokojitev kmetov je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe pod naslednjima pogojema:

(a) izpolnjena morajo biti merila iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1698/2005 in vsa pravila, ki jih sprejme Komisija za izvajanje navedenega člena;

(b) prenehanje kmetijske dejavnosti mora biti trajno in dokončno.

Člen 9

Pomoč za skupine proizvajalcev

1. Pomoč za ustanovitev skupin proizvajalcev ali združenj proizvajalcev je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če je v skladu z določbami iz odstavkov od 2 do 8 tega člena.

2. Do pomoči, navedene v odstavku 1, so upravičene naslednje skupine proizvajalcev, pod pogojem da so upravičene do finančne pomoči na podlagi zakonodaje zadevne države članice:

(a) skupine proizvajalcev ali združenja proizvajalcev, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov; in/ali

(b) združenja proizvajalcev, odgovorna za nadzor nad uporabo geografskih označb porekla in označb porekla ali kakovosti skladno s pravom Skupnosti.

V internih pravilih skupine ali združenja proizvajalcev mora biti določena obveznost članov, da svoje proizvode tržijo skladno s pravili skupine o dobavi in dajanju v promet. Pravila lahko dovoljujejo, da proizvajalec del proizvodnje trži sam neposredno. S pravili mora biti določeno, da proizvajalci, ki se pridružijo skupini ali združenju, ostanejo njeni člani najmanj tri leta in da za izstop velja vsaj 12-mesečni odpovedni rok. Poleg tega morajo biti v pravilih določena skupna pravila o proizvodnji, zlasti glede kakovosti proizvodov ali ekološke pridelave oz. drugih postopkov za varstvo okolja, skupna pravila o dajanju blaga v promet in pravila v zvezi s podatki o proizvodu, predvsem glede na spravilo pridelka in razpoložljivost. Vendar ostanejo proizvajalci odgovorni za upravljanje svojih kmetijskih gospodarstev. Dogovori, sklenjeni v okviru skupine ali združenja proizvajalcev, morajo popolnoma spoštovati ustrezne določbe prava o konkurenci, zlasti člena 81 in 82 Pogodbe.

3. Upravičeni stroški lahko vključujejo najem ustreznih prostorov, nakup pisarniške opreme, vključno s strojno in programsko opremo, stroške upravnega osebja, režijske stroške in stroške za pravne in upravne postopke. Če se prostori kupijo, so upravičeni stroški za prostore omejeni na tržno vrednost najemnine.

4. Pomoč se ne plača za stroške, nastale po petem letu ali plačane po sedmem letu od priznanja organizacije proizvajalcev. To ne posega v odobritev pomoči za upravičene stroške, ki so omejeni na 30 % in so posledica vsakoletnega prometa upravičenca za najmanj 30 %, če je to nastalo zaradi pristopa novih članov in/ali vključitve novih proizvodov.

5. Pomoč se ne sme odobriti organizacijam proizvajalcev, kot so podjetja ali zadruge, katerih cilj je upravljanje enega ali več kmetijskih gospodarstev in ki so torej dejansko samostojni proizvajalci.

6. Pomoč se ne sme odobriti drugim kmetijskim združenjem, ki opravljajo naloge na ravni kmetijske proizvodnje, kakršne so vzajemna pomoč, zagotavljanje nadomeščanja na kmetiji in pomoč pri upravljanju kmetij, ki so namenjene članom, če se ne ukvarjajo s skupnim prilagajanjem oskrbe trga.

7. Skupni znesek pomoči skupini ali združenju proizvajalcev po tem členu ne sme presegati 400 000 EUR.

8. Pomoč se ne odobri skupinam ali združenjem proizvajalcev, katerih cilji niso združljivi z uredbo Sveta o uvedbi skupne tržne ureditve.

Člen 10

Pomoč v zvezi z boleznimi živali in rastlin ter napadom škodljivcev

1. Pomoč za nadomestilo kmetom za stroške preprečevanja in izkoreninjenja bolezni živali ali rastlin ali napada škodljivcev, ki nastanejo s stroški za zdravstvene preglede, testiranje in druge ukrepe spremljanja, nakupom in uporabo cepiva, zdravil in fitofarmacevtskih sredstev, zakolom in stroški uničenja živali in poljščin, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje naslednje pogoje in pogoje iz odstavkov 4 do 8 tega člena:

(a) bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati 100 %;

(b) pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

2. Pomoč za nadomestilo kmetom za izgube, ki jih povzročijo bolezni živali ali rastlin ali napad škodljivcev, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje naslednje pogoje in pogoje iz odstavkov 4 do 8 tega člena:

(a) nadomestilo se izračuna samo v skladu: (i) s tržno vrednostjo pokončanih živali ali uničenih rastlin zaradi bolezni ali napada škodljivcev ali pokončanih živali ali uničenih rastlin z javnim redom kot delom obveznega javnega preprečevanja ali programa izkoreninjanja; (ii) z izpadi dohodkov zaradi obveznosti karantene in težav pri obnavljanju staleža ali ponovnem sajenju;

(b) bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati 100 %;

(c) pomoč mora biti omejena na izgube, ki jih povzročajo bolezni, katerih izbruh so javni organi uradno priznali.

3. Najvišji znesek stroškov ali izguba, upravičena do pomoči v skladu z odstavkom 1 in 2, morata biti zmanjšana za:

(a) kakršen koli znesek, prejet iz sistemov zavarovanj; in

(b) stroške, ki jih bolezen ni povzročila in ki bi sicer nastali.

4. Plačila je treba izvršiti glede na bolezni ali škodljivce, za katere obstajajo določbe Skupnosti ali nacionalne določbe, ki so določene v zakonih ali drugih predpisih. Plačila morajo zato biti izvršena kot del javnega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni za preprečevanje, nadzor ali izkoreninjanje zadevne bolezni ali škodljivcev. Bolezni ali napad škodljivcev morajo biti v programu jasno opredeljeni, kar mora vsebovati tudi opis zadevnih ukrepov.

5. Pomoč se ne sme nanašati na bolezen, za katero zakonodaja Skupnosti predpisuje posebne dajatve za nadzorne ukrepe.

6. Pomoč se ne sme nanašati na ukrepe, za katere zakonodaja Skupnosti določa, da stroški takšnih ukrepov bremenijo kmetijsko gospodarstvo, razen če se stroški takšnih ukrepov pomoči v celoti nadomestijo z obveznimi dajatvami proizvajalcev.

7. Glede bolezni živali mora biti pomoč dodeljena za bolezni, omenjene na seznamu bolezni živali Mednarodnega urada za kužne bolezni žival in/ali v Prilogi k Odločbi Sveta 90/424/EGS ( 14 ).

8. Sheme pomoči morajo biti uvedene v treh letih po nastanku stroškov ali izgube. Pomoč mora biti plačana v štirih letih po nastanku.

Člen 11

Pomoč za izgube zaradi neugodnih vremenskih razmer

1. Pomoč za nadomestilo kmetom za izgube pri rastlinah ali kmetijskih poslopjih, ki jih povzročijo neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 6, 9 in 10 tega člena, kar zadeva rastline ali živali, in iz odstavkov 3 do 8 in 10 tega člena, če gre za kmetijska poslopja.

2. Bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati 80 %, na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) ali (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, pa 90 % zmanjšanja dohodka od prodaje proizvoda, ki je posledica neugodnih vremenskih razmer. Navedeno zmanjšanje dohodka se izračuna z odštetjem:

(a) količine proizvoda, proizvedenega v letu neugodnih vremenskih razmer, pomnožene s povprečno prodajno ceno, dobljeno v navedenem letu, od:

(b) povprečne letne količine, proizvedene v predhodnem triletnem obdobju (ali triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov), pomnožene s povprečno dobljeno prodajno ceno.

Znesek, ki je upravičen za pomoč, se lahko poveča z drugimi stroški, ki so kmetu nastali z izpadlo žetvijo zaradi neugodnih razmer.

3. Najvišji znesek izgube, upravičene do pomoči v skladu z odstavkom 1, mora biti zmanjšan za:

(a) kakršen koli znesek, prejet iz sistemov zavarovanj; in

(b) stroške, ki niso nastali zaradi neugodnih vremenskih razmer.

4. Izračun izgube je treba narediti na ravni posameznega gospodarstva.

5. Pomoč mora biti plačana neposredno zadevnemu kmetu ali organizaciji proizvajalcev, katere član je kmet. Če je pomoč plačana organizaciji proizvajalcev, znesek pomoči ne sme preseči zneska pomoči, ki bi bil lahko dodeljen kmetu.

6. Nadomestilo za poškodbe kmetijskih poslopij in kmetijske opreme, ki jih povzročijo neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami, ne smejo preseči bruto intenzivnosti pomoči 80 %, na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, pa 90 %.

7. Javni organi morajo pojav neugodne vremenske razmere uradno priznati za pojav, ki ga lahko izenačimo z naravnimi nesrečami.

8. Od 1. januarja 2010 je treba ponujeno nadomestilo zmanjšati za 50 %, razen če se dodeli kmetom, ki so sklenili zavarovanje, ki pokriva najmanj 50 % povprečne letne proizvodnje ali dohodka od proizvodnje in statistično najpogostejša podnebna tveganja v zadevni državi članici ali regiji.

9. Od 1. januarja 2011 mora pomoč za izgube, ki jih je povzročila suša, plačati samo država članica, ki za kmetijstvo v celoti izvaja člen 9 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES ( 15 ), in zagotovi, da se stroški storitev za rabo vode v kmetijstvu povrnejo s primernim prispevkom zadevnega sektorja.

10. Sheme pomoči morajo biti uvedene v treh letih po nastanku stroškov ali izgube. Pomoč mora biti plačana v štirih letih po nastanku.

Člen 12

Pomoč za plačilo zavarovalnih premij

1. Pomoč za zavarovalne premije je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2. Bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati:

(a) 80 % stroškov za zavarovalne premije, če je v polici navedeno, da zagotavlja le kritje izgub, ki jih povzročijo neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami;

(b) 50 % stroškov za zavarovalne premije, kjer je v polici navedeno, da zagotavlja kritje: (i) izgub iz točke (a) in drugih izgub, ki jih povzročijo vremenske razmere; in/ali (ii) izgub, ki jih povzročijo bolezni živali ali rastlin ali napad škodljivcev.

3. Pomoč ne sme ovirati delovanja notranjega trga zavarovalniških storitev. Pomoč ne sme biti omejena na zavarovanje, ki ga ponuja eno samo zavarovalniško podjetje ali skupina zavarovalnic, niti ne sme zanjo veljati pogoj, da se zavarovalna pogodba sklene z zavarovalnico, ki ima sedež v zadevni državi članici.

Člen 13

Pomoč za arondacijo

Pomoč za arondacijo je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če se odobri za in omeji na stroške pravnih in upravnih postopkov, vključno s stroški pregleda – do 100 % dejanskih nastalih stroškov.

Člen 14

Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov

1. Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če se odobri za upravičene stroške iz odstavka 2 in izpolnjuje pogoje iz odstavkov 3 do 6 tega člena.

2. Pomoč se lahko odobri za pokritje stroškov naslednjih dejavnosti, če so v zvezi z izboljšanjem kakovosti kmetijskih proizvodov:

(a) do 100 % stroškov za tržne raziskave, zasnovo in oblikovanje proizvoda, vključno s pomočjo za pripravo vlog za priznanje geografskih označb porekla in označb porekla ali potrdil o posebni naravi proizvoda skladno z ustreznimi uredbami Skupnosti;

(b) do 100 % stroškov za uvedbo sistemov zagotavljanja kakovosti, kakršni sta seriji ISO 9000 ali 14000, sistemov na temelju analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP), sistemov sledljivosti, sistemov za zagotavljanje upoštevanja pristnosti in tržnih normativov ali programov presoje vplivov na okolje;

(c) do 100 % stroškov usposabljanja osebja za uporabo programov in sistemov iz točke (b);

(d) do 100 % stroškov, ki jih zaračunajo priznani certifikacijski organi za prvo potrditev sistemov zagotavljanja kakovosti in podobnih sistemov;

(e) do 100 % stroškov obveznih nadzornih ukrepov, ki jih skladno z zakonodajo Skupnosti ali držav članic opravijo pristojni organi sami ali se opravijo v njihovem imenu, razen če zakonodaja Skupnosti zahteva, da take stroške nosijo sama podjetja;

(f) do zneskov, določenih v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1698/2005, za podporo na področju ukrepov iz člena 32 navedene uredbe.

3. Pomoč se lahko odobri samo za stroške storitev, ki jih opravijo tretje strani in/ali nadzor, ki ga opravljajo tretje strani ali se opravlja v njihovem imenu, kot so pristojni upravni organi ali organi, ki delujejo v njihovem imenu, ali neodvisna telesa, odgovorna za nadzor in spremljanje uporabe geografskih označb in označb porekla, ekoloških označb ali označb kakovosti, če so take označbe skladne z zakonodajo Skupnosti. Pomoč ne sme biti dodeljena za izdatke ob naložbah.

4. Pomoč ne sme biti dodeljena za stroške nadzora, ki ga opravi sam kmet ali proizvajalec, ali če zakonodaja Skupnosti predpisuje, da stroške nadzora nosijo proizvajalci, ne da bi bila opredeljena višina stroškov.

5. Z izjemo pomoči iz odstavka 2(f) se pomoč dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

6. Pomoč mora biti dostopna vsem upravičencem na ustreznem območju, in to na podlagi objektivno opredeljenih pogojev. Če storitve iz odstavka 2 zagotavljajo skupine proizvajalcev ali druge kmetijske organizacije za vzajemno pomoč, članstvo v takih skupinah ali organizacijah ne sme biti pogoj za dostop do storitev. Vsak prispevek nečlanov za kritje upravnih stroškov skupine ali organizacije se omeji na sorazmerne stroške za zagotavljanje storitve.

Člen 15

Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju

1. Pomoč je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če se odobri za kritje upravičenih stroškov za dejavnosti tehnične podpore iz odstavka 2 in če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 3 in 4 tega člena.

2. Pomoč se lahko odobri za kritje v nadaljevanju naštetih upravičenih stroškov:

(a) na področju izobraževanja in usposabljanja kmetov in delavcev na kmetijskem gospodarstvu: (i) stroškov organiziranja programa za usposabljanje; (ii) potnih stroškov in dnevnic udeležencev; (iii) stroškov zagotavljanja nadomeščanja med odsotnostjo kmeta ali delavca na kmetijskem gospodarstvu;

(b) na področju storitev nadomeščanja: dejanskih stroškov nadomeščanja kmeta, kmetovega partnerja ali delavca na kmetijskem gospodarstvu med boleznijo in dopustom;

(c) na področju svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, honorarjev za storitve, ki ne spadajo med trajne ali občasne dejavnosti niti niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški podjetja, na primer rutinsko davčno svetovanje, redne pravne storitve ali oglaševanje;

(d) na področju organizacije forumov za izmenjavo znanj med gospodarstvi, tekmovanj, razstav in sejmov ter sodelovanja na njih: (i) stroškov udeležbe; (ii) potnih stroškov; (iii) stroškov publikacij; (iv) najemnin razstavnih prostorov; (v) simboličnih nagrad, podeljenih v okviru tekmovanj do vrednosti 250 EUR na nagrado in zmagovalca;

(e) če posamezna podjetja, znamke ali porekla niso imenovani: (i) razširjanja znanstvenih dognanj; (ii) dejanskih podatkov o sistemih kakovosti za proizvode iz drugih držav, generičnih proizvodih in prehranjevalnih koristih generičnih proizvodov ter njihovi priporočeni rabi. Pomoč se lahko tudi odobri za kritje stroškov iz točke (e), če je poreklo proizvodov iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 ( 16 ) in členov 54 do 58 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 ( 17 ) imenovano, pod pogojem da sklici ne poreklo ustrezajo natanko tistim sklicem, ki so registrirani v Skupnosti;

(f) publikacije, kot so katalogi ali spletišča, ki predstavljajo dejanske podatke o proizvajalcih iz dane regije ali proizvajalcih danega proizvoda, če so informacije in predstavitev nevtralne in imajo zadevni proizvajalci enake možnosti, da so predstavljeni v publikaciji.

3. Pomoč lahko krije 100 % stroškov iz odstavka 2. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

4. Pomoč mora biti dostopna vsem upravičencem na ustreznem območju, in to na podlagi objektivno opredeljenih pogojev. Če tehnično podporo zagotavljajo skupine proizvajalcev ali druge organizacije, članstvo v takih skupinah ali organizacijah ne sme biti pogoj za dostop do storitev. Vsak prispevek nečlanov za kritje upravnih stroškov skupine ali organizacije se omeji na stroške za zagotavljanje storitve.

Člen 16

Pomoč v živinorejskem sektorju

1. V nadaljevanju našteta pomoč podjetjem, ki delujejo v živinorejskem sektorju, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe:

(a) pomoč v višini do 100 % za kritje upravnih stroškov za uvedbo in vodenje rodovniških knjig;

(b) pomoč v višini do 70 % stroškov testov za ugotavljanje genetske kakovosti ali donosa živine, ki jih opravijo tretje strani ali se opravijo v njihovem imenu, razen nadzora, ki ga izvede lastnik živine, in razen rednega nadzora nad kakovostjo mleka;

(c) do 31. decembra 2011 pomoč v višini do 40 % za naložbe v centre za reprodukcijo živali in za uvedbo inovativnih metod ali prakse vzreje živali na ravni kmetije, razen stroškov v zvezi z uvedbo in izvajanjem umetne osemenitve;

(d) pomoč v višini do 100 % stroškov za odstranitev poginulih živali in 75 % stroškov za uničenje takšnih trupov ali pomoč do enakovrednega zneska za kritje stroškov premij, ki jih plačajo kmeti za zavarovanje, ki pokriva stroške odstranitve in uničenja poginulih živali;

(e) pomoč v višini do 100 % za stroške odstranitve in uničenja trupov, če je pomoč financirana s pristojbinami ali obveznimi prispevki, določenimi za financiranje uničenja takšnih trupov, pod pogojem da so takšne pristojbine ali prispevki omejeni na in neposredno naloženi sektorju mesa;

(f) pomoč v višini 100 % za stroške odstranitve in uničenja poginulih živali, kjer obstaja obveznost izvajanja testiranja na TSE zadevnih poginulih živali;

(g) pomoč v višini do 100 % za kritje stroškov testiranja na TSE.

Vendar pri obveznem testiranju goveda, zaklanem za prehrano ljudi, na BSE, skupna neposredna in posredna pomoč, vključno s plačili Skupnosti, ne sme presegati 40 EUR na test. Ta znesek se nanaša na skupne stroške testiranja, kar vključuje: opremo za testiranje, odvzem, transport, testiranje, shranjevanje in uničenje vzorcev. Obveznost testiranja ima lahko podlago v zakonodaji Skupnosti ali posameznih držav.

2. Izjema iz odstavka 1(d), (e), (f) in (g) je pogojena z obstojem skladnega programa spremljanja in zagotavljanja varnega odlaganja vseh poginulih živali v državi članici. Zaradi poenostavljenega izvajanja take državne pomoči, se pomoč lahko izplača tudi gospodarskim subjektom, ki so pri tem aktivni, od kmeta, ki opravlja storitve v povezavi z odstranitvijo in/ali uničenjem poginulih živali, če se lahko primerno dokaže, da se celotni znesek državne pomoči posreduje kmetu.

3. Pomoč ne vključuje neposrednih plačil denarja proizvajalcem.

Člen 17

Pomoč, opredeljena v nekaterih uredbah Sveta

V nadaljevanju našteta pomoč malim in srednje velikim podjetjem je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe:

(a) pomoč s strani držav članic, ki izpolnjuje vse pogoje, opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 1255/1999 ( 18 ) in zlasti člena 14(2) Uredbe;

(b) pomoč s strani držav članic, ki izpolnjuje vse pogoje, opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 ( 19 ) in zlasti člena 87, člena 107(3) in prvega pododstavka člena 125(5) Uredbe;

(c) pomoč s strani držav članic v skladu s členom 15(6) Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 ( 20 ).







POGLAVJE 3

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 18

Postopek pred dodelitvijo pomoči

1. Za upravičenost do izvzetja v skladu s to uredbo se pomoč v okviru sheme pomoči za opravljene dejavnosti ali prejete storitve dodeli šele, ko je bila shema pomoči izdelana in objavljena v skladu s to uredbo.

Če shema pomoči ustvari avtomatično pravico do prejemanja pomoči in ne zahteva nobenega nadaljnjega delovanja na administrativni ravni, se lahko pomoč za opravljene dejavnosti ali prejete storitve dodeli šele, ko je bila shema pomoči že izdelana in objavljena v skladu s to uredbo.

Če shema pomoči zahteva predložitev vloge zadevnemu pristojnemu organu, se pomoč za opravljene dejavnosti ali prejete storitve lahko dodeli šele, ko so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) shema pomoči je morala biti izdelana in objavljena v skladu s to uredbo;

(b) vloga za pomoč je morala biti pravilno predložena zadevnemu pristojnemu organu;

(c) pristojni organ je moral zahtevek sprejeti na način, ki ga obvezuje k odobritvi pomoči, pri čemer je jasno naveden znesek odobrene pomoči ali način izračuna tega zneska; vlogo pa pristojni organ lahko sprejme le, če je na voljo proračun za pomoč ali če shema pomoči še ni izčrpana.

2. Za upravičenost do izvzetja v skladu s to uredbo se posamične pomoči zunaj katere koli sheme pomoči za opravljene dejavnosti ali prejete storitve dodelijo potem, ko izpolnjujejo merila iz točk (b) in (c) tretjega pododstavka odstavka 1.

3. Ta člen se ne uporablja za pomoč iz člena 17.

Člen 19

Kumulacija

1. Najvišji zneski pomoči, določeni v členih 4 do 16, se uporabljajo ne glede na to, ali se podpora za projekt ali dejavnost v celoti financira iz državnih sredstev ali pa se delno financira iz sredstev Skupnosti.

2. V zvezi z istimi upravičenimi stroški se pomoč, izvzeta s to uredbo, ne sme kumulirati z drugo državno pomočjo po členu 87(1) Pogodbe ali s finančnimi prispevki držav članic, vključno s tistimi iz drugega pododstavka člena 88(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ali s finančnimi sredstvi Skupnosti v zvezi z nekaterimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena največja dovoljena intenzivnost pomoči, določena s to uredbo.

3. Pomoč, izvzeta s to uredbo, se ne sme kumulirati s podporo de minimis v smislu Uredbe (ES) št. 1860/2004 glede na iste upravičene odhodke ali naložbeni projekt, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči, določena v tej uredbi.

Člen 20

Transparentnost in spremljanje

1. Najkasneje 10 delovnih dni pred začetkom veljavnosti sheme pomoči, izvzete po tej uredbi, ali dodelitve posamične pomoči, izvzete po tej uredbi, zunaj katere koli sheme, države članice z namenom objave v Uradnem listu Evropske unije Komisiji posredujejo povzetek podatkov o takšni shemi pomoči ali posamični pomoči v obliki, določeni v Prilogi I. Ta se predloži v elektronski obliki. V desetih delovnih dneh od prejema navedenega povzetka Komisija pošlje obvestilo o prejemu z identifikacijsko številko ter objavi povzetek na internetu.

2. Države članice vodijo natančno evidenco o shemah pomoči, izvzetih s to uredbo, posamičnih pomočeh, dodeljenih po teh shemah, ter posamičnih pomočeh, izvzetih s to uredbo, ki so dodeljene zunaj katere koli sheme pomoči. Takšne evidence vsebujejo vse podatke, ki so potrebni za ugotavljanje, da so izpolnjeni pogoji za izvzetje, kot so določeni v tej uredbi, vključno s podatki o tem, da ima podjetje status MSP. Države članice vodijo evidenco o posamičnih pomočeh 10 let od datuma, ko so bile te dodeljene, o shemah pomoči pa 10 let od datuma, ko je bila dodeljena zadnja posamična pomoč po takšni shemi. Država članica na pisno zahtevo Komisiji v 20 delovnih dneh ali daljšem roku, če je tako določeno v zahtevku, predloži vse podatke, za katere Komisija meni, da so potrebni za ugotovitev, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe.

3. Države članice sestavijo poročilo o uporabi te uredbe v zvezi s celotnim ali delom koledarskega leta, za katerega se ta uredba uporablja tako, kot je določeno v Prilogi II. To poročilo je lahko vključeno v letno poročilo, ki ga morajo države članice predložiti v skladu s členom 21(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 ( 21 ), in se predloži do 30. junija v letu, ki sledi koledarskemu letu, ki ga pokriva poročilo. Do istega datuma predloži država članica ločeno poročilo za plačila v skladu s členoma 10 in 11 te uredbe z opisom zneskov, ki so bili plačani v navedenem koledarskem letu, pogojev za plačilo, zadevnih bolezni iz člena 10 in v zvezi s členom 11 ustreznih meteoroloških podatkov, ki dokazujejo vrsto, čas, relativno magnitudo in lokacijo vremenskih pojavov ter posledice za proizvodnjo, za katere je bilo odobreno nadomestilo.

4. Takoj ko shema pomoči, izvzeta po tej uredbi, začne veljati ali se posamične pomoči, izvzete po tej uredbi, dodelijo zunaj sheme pomoči, države članice na spletu objavijo celotno besedilo takšne sheme pomoči ali merila in pogoje, pod katerimi se takšne posamične pomoči dodelijo.

Naslov spletnih strani, vključno z neposredno povezavo na besedilo sheme, se sporoči Komisiji skupaj s povzetkom podatkov o zahtevani pomoči na podlagi odstavka 1. Naslov spletišč mora biti naveden tudi v letnem poročilu, predloženem na podlagi odstavka 3.

5. Odstavek 1 se ne uporablja za pomoč iz člena 17.

Člen 21

Sprememba Uredbe (ES) št. 70/2001

Uredba (ES) št. 70/2001 se spremeni:

1. V členu 1(2) se točka (a) nadomesti z: „(a) za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, zajete v Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000 ( 22 ) in za dejavnosti, povezane s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov; za proizvodnjo in trženje proizvodov, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode;

2. Člen 2 se spremeni: naslednje točke (k) do (n) se dodajo: „(k) ‚kmetijski proizvod‘ pomeni: (i) proizvodi, navedeni v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zajetih v Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000; (ii) proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 4502, 4503 in 4505 (plutasti izdelki); (iii) proizvodi, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode, kakor je navedeno v členu 3(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 ( 23 ); (l) ‚proizvodi, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode‘ pomeni proizvode, ki bi jih lahko zamenjevali z mlekom in/ali mlečnimi proizvodi, vendar pa se njihova sestava razlikuje od takih proizvodov, ker vsebujejo maščobe in/ali beljakovine nemlečnega izvora z ali brez beljakovin, pridobljenih iz mleka (‚proizvodi, ki niso mlečni proizvodi‘, kot jih opisuje člen 3(2) Uredbe (EGS) št. 1898/87); (m) ‚predelava kmetijskih proizvodov‘ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo; (n) ‚trženje kmetijskih proizvodov‘ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponudbe za prodajo, dobave ali katerega koli drugega načina dajanja v promet razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu in vsake dejavnosti priprave proizvoda za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih.

3. V členu 4 se doda odstavek 7: „7. Kjer naložba zadeva predelavo in trženje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi, bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati: (a) 75 % upravičenih naložb v najbolj oddaljenih regijah; (b) 65 % upravičenih naložb na manjših egejskih otokih v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2019/93 ( 24 ); (c) 50 % upravičenih naložb na območjih, upravičenih v skladu s členom 87(3)(a) ES; (d) 40 % upravičenih naložb na drugih območjih.

4. V Prilogi II se za „Ostala predelava“ na isti stopnji kot „Vsa predelava“ doda naslednje: „ Predelava in trženje kmetijskih proizvodov ( 25 )

Člen 22

Prehodni ukrepi

Sheme pomoči, izvzete z Uredbo (ES) št. 1/2004, ki izpolnjujejo vse pogoje iz te uredbe, ostanejo izvzete do datuma, navedenega v členu 23(1) te uredbe.

Člen 23

Začetek veljavnosti in uporaba

1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

▼M1

Uporablja se od 1. januarja 2007 do 30. junija 2014.

▼B

2. Priglasitve, ki so ob datumu začetka veljave te uredbe v postopku, se ocenijo skladno z določbami te uredbe. Če pogoji te uredbe niso izpolnjeni, Komisija preuči take priglasitve po smernicah Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju.

Posamična pomoč in sheme pomoči, ki so se izvajale pred začetkom veljavnosti te uredbe, ter pomoč, odobrena po teh shemah brez dovoljenja Komisije in v nasprotju z zahtevo obvezne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, so združljive s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve, če izpolnjujejo pogoje iz člena 3 te uredbe, razen zahtev iz odstavkov 1 in 2(b) ter (c) navedenega člena o izrecnem sklicevanju na to uredbo, ter če je bil pred odobritvijo pomoči predložen povzetek, opredeljen v členu 20(1). Vsako pomoč, ki ne izpolnjuje navedenih pogojev, Komisija oceni v skladu z ustreznimi okvirji, smernicami, sporočili in obvestili.

3. Sheme pomoči, izvzete s to uredbo, ostanejo izvzete za obdobje šest mesecev po izteku te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Oblika povzetka podatkov, ki jih je treba zagotoviti vedno, kadar se izvaja shema pomoči, izvzeta po tej uredbi, in vedno, kadar se individualna pomoč, izvzeta po tej uredbi, dodeli zunaj katere koli sheme pomoči

Povzetek podatkov o državni pomoči, dodeljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1857/2006

Država članica

Regija(Navedite ime regije, če pomoč dodeli podcentralni organ.)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč(Navedite naziv sheme pomoči, pri individualni pomoči pa ime upravičenca.)

Pravna podlaga(Navedite natančno pravno podlago države za shemo pomoči ali individualno pomoč.)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju(Zneski se navedejo v evrih ali, če je ustrezno, v državni valuti. Pri shemi pomoči navedite skupni letni znesek proračunskih sredstev ali ocenjeni izpad davka na leto za vse instrumente pomoči, vključene v shemo. V primeru dodelitve posamične pomoči navedite skupni znesek pomoči/davčne izgube. Če je primerno, navedite tudi, koliko let se bo pomoč izplačevala po obrokih ali koliko let bo prihajalo do davčnih izgub. Za jamstva v obeh primerih navedite (najvišji) znesek zajamčenih posojil.)

Največja intenzivnost pomoči(Navedite največjo intenzivnost pomoči ali najvišji znesek pomoči na upravičeno postavko.)

Datum začetka izvajanja(Navedite datum, od katerega se lahko dodeli pomoč po shemi ali ko je dodeljena individualna pomoč.)

Trajanje sheme ali individualne pomoči(Navedite datum (leto in mesec), do katerega se lahko odobri pomoč po shemi ali pri individualni pomoči, in če je treba, pričakovani datum (leto in mesec) plačila zadnjega obroka.)

Cilj pomoči(Razumljivo je, da je glavni cilj pomoč MSP. Navedite nadaljnje (sekundarne) cilje. Navedite, kateri od členov (4 do 17) se uporabi(-jo), in upravičene stroške, zajete v shemo pomoči ali individualno pomoč.)

Zadevni gospodarski sektor(-ji)(Navedite podsektorje, in sicer vrsto reje živali (npr. prašiči/perutnina) ali vrsto rastlinske predelave (npr. jabolka/paradižnik).)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Spletni naslov(Navedite internetni naslov, kjer je na voljo celotno besedilo sheme ali merila in pogoji, po katerih se dodelijo individualne pomoči zunaj sheme pomoči.)

Drugi podatki









PRILOGA II

Oblika periodičnega poročila, ki ga je treba predložiti Komisiji

Oblika letnega poročanja o shemah pomoči, izvzetih po uredbi o skupinskih izjemah, sprejeti v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98

Države članice morajo v skladu s predpisi o skupinskih izjemah, sprejetih na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98, za obvezno poročanje Komisiji uporabiti spodnjo obliko.

Poročilo naj bo v računalniški obliki.

Zahtevani podatki za vse sheme pomoči, izvzete v skladu s predpisi o skupinskih izjemah, sprejetih v skladu s členom 1 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98.

1. Naziv sheme pomoči

2. Uporabljena uredba Komisije o izjemah

3. Izdatki

(Ločene številke je treba navesti za vsak instrument pomoči znotraj sheme ali posamičnih pomoči posebej (npr. podpore, ugodna posojila itd.). Številke morajo biti izražene v eurih ali, če je primerno, v nacionalni valuti. V primeru davčnih izdatkov je treba navesti davčne izgube. Če natančne številke niso na voljo, se takšna izguba lahko oceni).

Številke o izdatkih je treba navesti na naslednji način.

Za leto, zajeto v poročilu, naj se za vsak instrument pomoči znotraj sheme (npr. podporo, ugodno posojilo, garancijo itd.) posebej navedejo:

3.1 porabljena sredstva, (predvidene) davčne izgube ali drugi izpad prihodka, podatki o garancijah itd. za nove projekte, ki prejemajo pomoč. V primeru jamstvenih programov je treba navesti skupni znesek nove dodeljene garancije;

3.2 dejanska izplačila, (predvidene) davčne izgube ali drugi izpad prihodka, podatki o garancijah itd. za nove ali tekoče projekte. V primeru jamstvenih programov je potrebno navesti naslednje: skupni znesek neplačanih garancij, dohodek od premij, povračila, izplačane odškodnine, rezultat poslovanja sheme v letu, zajetem v poročilu;

3.3 število projektov in/ali podjetij, ki jim je dodeljena pomoč;

3.4 [pustite prazno]

3.5 celotni predvideni znesek: — pomoči za naložbe, — izdatkov za varstvo tradicionalne krajine in stavb, — izdatkov za premestitev kmetijskih poslopij, ki so v javnem interesu, — pomoči, dodeljene za vzpostavitev kmetijskega gospodarstva mladih kmetov, — pomoči, dodeljene pri predčasni upokojitvi, — izdatkov za skupine proizvajalcev, — izdatkov za bolezni, — izdatkov za odškodnino zaradi neugodnega vremena, — izdatkov za zavarovalne premije, — pomoč za arondacijo, — pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov, — izdatkov za tehnično podporo, — izdatkov za podporo živalskemu sektorju;

3.6 regijska razčlenitev zneskov pod točko 3.1. po območjih z omejenimi možnostmi ali območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 in drugih območjih;

3.7 sektorska razčlenitev zneskov pod 3.1 po sektorjih dejavnosti upravičencev (če je pokrit več kot en sektor, vpišite delež vsakega): — vrsta živalskega proizvoda, — vrsta rastlinskega proizvoda.

4. Drugi podatki in opombe.