02019R0773 — SL — 16.06.2020 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (Besedilo velja za EGP) (UL L 139I 27.5.2019, str. 5)

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/773

z dne 16. maja 2019

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

V tej uredbi je določena tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom vodenje in upravljanje prometa železniškega sistema Unije, kot je določena v Prilogi.

TSI iz Priloge se uporablja za podsistem vodenje in upravljanje prometa, kot je opisan v točki 2.5 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

Člen 2

Države članice Komisiji najpozneje do 1. januarja 2020 priglasijo naslednje vrste sporazumov, če ti niso bili priglašeni že na podlagi Odločbe Komisije 2006/920/ES ( 1 ), Odločbe Komisije 2008/231/ES ( 2 ), Sklepa Komisije 2011/314/EU ( 3 ) ali Sklepa Komisije 2012/757/EU:

(a) dvostranske ali večstranske sporazume med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture ali varnostnimi organi, ki zagotavljajo visoke ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti;

(b) mednarodne sporazume med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci infrastrukture v državah članicah in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo visoke ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti.

Člen 3

V spodaj navedenih primerih so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo interoperabilnosti v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2016/797, takšni kot v nacionalnih predpisih, ki se uporabljajo v državi članici, kjer poteka zadevno obratovanje:

(a) v posebnih primerih iz točke 7.2 Priloge k tej uredbi;

(b) v zvezi s temami, ki so navedene kot odprta vprašanja in področja za nacionalne predpise iz Dodatka I k navedeni prilogi.

Člen 4

Agencija najpozneje do 1. julija 2019 objavi navodila za uporabo podsistema vodenje in upravljanje prometa (v nadaljnjem besedilu: navodila za uporabo). Agencija posodablja navodila za uporabo.

Člen 5

Sklep 2012/757/EU se razveljavi z učinkom od 16. junija 2021.

Vendar se lahko dodatka A in C k Prilogi k Sklepu 2012/757/EU še naprej uporabljata najpozneje do 16. junija 2024.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. junija 2021.

Vendar se oddelka 4.2.2.1.3.2 in 4.4 Priloge uporabljata od 16. junija 2019.

V državah članicah, ki Agencije in Komisije niso uradno obvestile v skladu s členom 57(2) Direktive (EU) 2016/797, se oddelek 4.2.2.5 in Dodatek D1 k Prilogi k tej uredbi uporabljata od 16. junija 2019.

▼M1

V državah članicah, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 57(2) Direktive (EU) 2016/797 ter Agencije in Komisije niso uradno obvestile v skladu s členom 57(2a) Direktive (EU) 2016/797, se oddelek 4.2.2.5 in Dodatek D1 k Prilogi k tej uredbi uporabljata od 16. junija 2020.

V državah članicah, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 57(2a) Direktive (EU) 2016/797, se oddelek 4.2.2.5 in Dodatek D1 k Prilogi k tej uredbi uporabljata od 31. oktobra 2020.

▼B

Dodatka A in C k Prilogi k tej uredbi se še naprej uporabljata najpozneje do 16. junija 2024.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

KAZALO 1. Uvod 1.1 Tehnično področje uporabe 1.2 Geografsko področje uporabe 1.3 Vsebina te uredbe 2. Opis področja uporabe 2.1 Osebje in vlaki 2.2 Načela 2.3 Uporabnost pri obstoječih vozilih in infrastrukturi, ki niso v skladu s TSI 3. Bistvene zahteve 3.1 Skladnost z bistvenimi zahtevami 3.2 Bistvene zahteve – pregled 4. Značilnosti podsistema 4.1 Uvod 4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema 4.2.1 Specifikacije, ki se nanašajo na osebje 4.2.1.1 Splošne zahteve 4.2.1.2 Dokumentacija za strojevodje 4.2.1.2.1 Priročnik za strojevodjo 4.2.1.2.2 Opis proge in ustrezne opreme ob progah, na katerih poteka promet 4.2.1.2.2.1 Priprava Navodila o poti 4.2.1.2.2.2 Spremembe informacij iz Navodila o poti 4.2.1.2.2.3 Obveščanje strojevodje v realnem času 4.2.1.2.3 Vozni redi 4.2.1.2.4 Tirna vozila 4.2.1.3 Dokumentacija za osebje prevoznika v železniškem prometu razen strojevodij 4.2.1.4 Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka 4.2.1.5 Komunikacija v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka 4.2.2 Specifikacije, ki se nanašajo na vlake 4.2.2.1 Vidnost vlaka 4.2.2.1.1 Splošna zahteva 4.2.2.1.2 Čelo vlaka 4.2.2.1.3 Sklep vlaka 4.2.2.1.3.1 Potniški vlaki 4.2.2.1.3.2 Tovorni vlaki 4.2.2.2 Slišnost vlaka 4.2.2.2.1 Splošna zahteva 4.2.2.2.2 Upravljanje 4.2.2.3 Identifikacija vozila 4.2.2.4 Varnost potnikov in tovora 4.2.2.4.1 Varnost tovora 4.2.2.4.2 Varnost potnikov 4.2.2.5 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5.1 Združljivost s potjo 4.2.2.5.2 Vlakovna kompozicija 4.2.2.6 Zaviranje vlaka 4.2.2.6.1 Minimalne zahteve za zavorni sistem 4.2.2.6.2 Zavorna zmogljivost in najvišja dovoljena hitrost 4.2.2.7 Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju 4.2.2.7.1 Splošna zahteva 4.2.2.7.2 Podatki pred odhodom 4.2.2.8 Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih oznak 4.2.2.9 Budnost strojevodje 4.2.3 Specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka 4.2.3.1 Načrtovanje vlaka 4.2.3.2 Identifikacija vlakov 4.2.3.2.1 Oblika številke vlaka 4.2.3.3 Odhod vlaka 4.2.3.3.1 Pregledi in preskusi pred odhodom 4.2.3.3.2 Obveščanje upravljavca infrastrukture o obratovalnem stanju vlaka 4.2.3.4 Upravljanje prometa 4.2.3.4.1 Splošne zahteve 4.2.3.4.2 Javljanje lokacije vlaka 4.2.3.4.2.1 Podatki, potrebni za javljanje lokacije vlaka, in predvideni čas predaje 4.2.3.4.3 Nevarno blago 4.2.3.4.4 Kakovost obratovanja 4.2.3.5 Evidentiranje podatkov 4.2.3.5.1 Evidentiranje nadzornih podatkov na progi 4.2.3.5.2 Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku 4.2.3.6 Delovanje v poslabšanih razmerah 4.2.3.6.1 Obveščanje drugih uporabnikov 4.2.3.6.2 Obveščanje strojevodij 4.2.3.6.3 Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih 4.2.3.7 Obvladovanje izrednih razmer 4.2.3.8 Pomoč vlakovnemu osebju ob incidentu ali večji okvari tirnega vozila 4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike 4.3.1 Vmesniki s TSI infrastruktura (TSI INF) 4.3.2 Vmesniki s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (TSI CCS) 4.3.3 Vmesniki s TSI tirna vozila 4.3.3.1 Vmesniki s TSI lokomotive in potniška tirna vozila TSI (TSI LOC&PAS) 4.3.3.2 Vmesniki s TSI tovorni vagoni TSI (WAG TSI) 4.3.4 Vmesniki s TSI energija (TSI ENE) 4.3.5 Vmesniki s TSI varnost v železniških predorih (SRT TSI) 4.3.6 Vmesniki s TSI hrup (TSI NOI) 4.3.7 Vmesniki z Uredbo (EU) št. 1300/2014, TSI funckionalno ovirane osebe (TSI PRM) 4.4 Operativni predpisi 4.4.1 Operativna načela in predpisi železniškega sistema Evropske unije 4.4.2 Nacionalni predpisi 4.4.3 Sprejemljivi načini usklajevanja 4.4.4 Prehod z uporabe nacionalnih predpisov na izvajanje te uredbe 4.5 Predpisi glede vzdrževanja 4.6 Strokovna usposobljenost 4.6.1 Strokovna usposobljenost 4.6.2 Znanje jezikov 4.6.2.1 Načela 4.6.2.2 Raven znanja 4.6.3 Začetno in stalno ocenjevanje osebja 4.6.3.1 Osnovne zahteve 4.6.3.2 Analiza in posodabljanje potreb po usposabljanju 4.6.4 Pomožno osebje 4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji 4.7.1 Uvod 4.7.2 Zdravstveni pregledi in psihološka preverjanja 4.7.2.1 Pred nastopom službe 4.7.2.1.1 Minimalna vsebina zdravstvenega pregleda 4.7.2.1.2 Psihološko preverjanje 4.7.2.2 Po nastopu službe 4.7.2.2.1 Pogostost rednih zdravstvenih pregledov 4.7.2.2.2 Minimalna vsebina rednega zdravstvenega pregleda 4.7.2.2.3 Dodatni zdravstveni pregledi in/ali psihološka preverjanja 4.7.3 Zdravstvene zahteve 4.7.3.1 Splošne zahteve 4.7.3.2 Zahteve glede vida 4.7.3.3 Zahteve glede sluha 4.8 Dodatne informacije o infrastrukturi in vozilih 4.8.1 Infrastruktura 4.8.2 Tirna vozila 5. Komponente interoperabilnosti 5.1 Opredelitev 5.2 Seznam komponent 6. Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistema 6.1 Komponente interoperabilnosti 6.2 Podsistem vodenje in upravljanje prometa 6.2.1 Načela 7. Izvajanje 7.1 Načela 7.2 Posebni primeri 7.2.1 Uvod 7.2.2 Seznam posebnih primerov 7.2.2.1 Stalni posebni primer (P) za Estonijo, Latvijo, Litvo, Poljsko, Madžarsko in Slovaško 7.2.2.2 Stalni posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo za Severno Irsko 7.2.2.3 Začasni posebni primer (T1) za Irsko in Združeno kraljestvo 7.2.2.4 Stalni posebni primer (P) za Finsko Dodatek A Operativna načela in predpisi za ERTMS Dodatek B Skupna operativna načela in predpisi Dodatek C Z varnostjo povezana komunikacijska metodologija Dodatek D Združljivost s potjo in Navodilo o poti Dodatek D1 Parametri za združljivost vozil in vlakov s potjo, na kateri bodo obratovali Dodatek D2 Elementi, ki jih mora upravljavec infrastrukture zagotoviti prevozniku v železniškem prometu za namene Navodila o poti Dodatek E Jezikovna in komunikacijska raven Dodatek F Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s „spremljanjem vlakov“ Dodatek G Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge priprave vlaka Dodatek H Evropska številka vozila in povezane abecedne oznake na karoseriji Dodatek I Seznam področij, za katera se v skladu s členom 8 Direktive (EU) 2016/798 lahko še naprej uporabljajo nacionalni predpisi Dodatek J Glosar

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta tehnična specifikacija za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI) se nanaša na podsistem „vodenje in upravljanje prometa“, ki je naveden na seznamu v točki 1 in opredeljen v točki 2.5 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te uredbe je omrežje Unije, kot je opredeljeno v oddelku 1 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797, ter izključuje primere iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2016/797.

1.3 Vsebina te uredbe

V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta uredba:

(a) navaja predvideno področje uporabe za podsistem „vodenje in upravljanje prometa“;

(b) določa bistvene zahteve za zadevni podsistem in njegove vmesnike glede na druge podsisteme;

(c) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati ciljni podsistem in njegovi vmesniki glede na druge podsisteme. Po potrebi se lahko te specifikacije razlikujejo glede na uporabo podsistema;

(d) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj evropskega železniškega sistema;

(e) za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo;

(f) navaja strategijo za izvajanje TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba izvesti, in elemente, ki se lahko uporabijo za postopen prehod z obstoječega na končno stanje, v katerem se zahteva skladnost s TSI;

(g) za zadevno osebje navaja poklicne kvalifikacije ter zdravstvene in varnostne pogoje pri delu, ki so nujni za vodenje in vzdrževanje zadevnega podsistema ter izvajanje te TSI;

(h) navaja določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme in vozila, ki niso v skladu s TSI, zlasti v primeru nadgradnje ali obnove, pri čemer v takih primerih navaja spremembe, zaradi katerih je treba zaprositi za novo dovoljenje;

(i) navaja parametre vozil in fiksnih podsistemov, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, ter postopke, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi skladnost med vozili in potmi, na katerih naj bi vozila obratovala.

Poleg tega se lahko v skladu s členom 4(5) Direktive (EU) 2016/797 za vsako TSI predvidijo posebni primeri.

2. OPIS PODROČJA UPORABE

2.1 Osebje in vlaki

Točki 4.6 in 4.7 se uporabljata za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane s spremljanjem vlaka.

Točka 4.6.2 se uporablja za strojevodje brez poseganja v točko 8 Priloge VI k Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ).

Za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane z odpravo vlakov in odobritvami voženj vlakov, se uporablja medsebojno priznavanje poklicnih kvalifikacij ter zdravstvenih in varnostnih pogojev med državami članicami.

Za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane s končno pripravo vlaka, preden ta prečka mejo, ter delom zunaj krajev, ki so v programu omrežja upravljavca infrastrukture določeni kot „obmejni“ in so vključeni v njegovo varnostno pooblastilo, se uporablja točka 4.6, medtem ko se za točko 4.7 uporablja medsebojno priznavanje med državami članicami. Če vlak izpolnjuje pogoje iz člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798, se ne šteje za mednarodni vlak.

2.2 Načela

Ta uredba obsega tiste elemente železniškega podsistema „vodenje in upravljanje prometa“, pri katerih med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture obstajajo operativni vmesniki ter pri katerih je interoperabilnost posebej koristna.

Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture zagotovita, da so z uvedbo ustreznih procesov izpolnjene vse zahteve glede pravil in postopkov ter dokumentacije. Vzpostavitev teh procesov je pomemben del sistema upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture, kot ga zahteva Direktiva (EU) 2016/798. Ustrezni nacionalni varnostni organ oceni sistem upravljanja varnosti, preden izda varnostno pooblastilo, Agencija Evropske unije za železnice ali ustrezni nacionalni varnostni organ pa ga oceni, preden izda varnostno spričevalo.

2.3 Uporabnost pri obstoječih vozilih in infrastrukturi, ki niso v skladu s TSI

Čeprav se večina zahtev iz te uredbe nanaša na procese in postopke, se jih več nanaša tudi na fizične elemente vozil in infrastrukture, pomembne za njihovo operativno funkcijo v okviru te uredbe.

Navedeni fizični elementi so določeni v strukturnih TSI, ki se nanašajo na druge podsisteme, ki niso vodenje in upravljanje prometa. Oceniti jih je treba v skladu s postopki, opredeljenimi v navedenih TSI.

Nobena določba te uredbe se ne uporabi za utemeljitev nacionalnega predpisa na podlagi strukturne TSI.

3. BISTVENE ZAHTEVE

3.1 Skladnost z bistvenimi zahtevami

V skladu s členom 3 Direktive (EU) 2016/797 železniški sistem Unije, njegovi podsistemi in komponente interoperabilnosti izpolnjujejo bistvene zahteve, določene med splošnimi zahtevami v Prilogi III k navedeni direktivi.

3.2 Bistvene zahteve – pregled

Bistvene zahteve zajemajo:

— varnost,

— zanesljivost in razpoložljivost,

— zdravje,

— varstvo okolja,

— tehnično združljivost,

— dostopnost.

V skladu z Direktivo (EU) 2016/797 se lahko bistvene zahteve na splošno uporabljajo za celoten železniški sistem Unije ali pa so specifične za vsak podsistem in njegove komponente.

Spodnja preglednica povzema povezanost med bistvenimi zahtevami iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 in te uredbe.







Točka Naslov točke Varnost Zanesljivost in razpoložljivost Zdravje Varstvo okolja Tehnična združljivost Dostopnost Posebne bistvene zahteve za vodenje in upravljanje prometa 1.1.1 1.1.2 1.1.3 1.1.4 1.1.5 1.2 1.3.1 1.3.2 1.4.1 1.4.2 1.4.3 1.4.4 1.4.5 1.5 1.6.1 1.6.2 2.6.1 2.6.2 2.6.3 2.6.4 4.2.1.2 Dokumentacija za strojevodje X X X 4.2.1.2.1 Priročnik za strojevodjo X X X 4.2.1.2.2 Navodilo o poti X X 4.2.1.2.2.1 Priprava Navodila o poti X 4.2.1.2.2.2 Spremembe informacij iz Navodila o poti X X 4.2.1.2.2.3 Obveščanje strojevodje v realnem času X X X 4.2.1.2.3 Vozni redi X X X 4.2.1.2.4 Tirna vozila X X X 4.2.1.3 Dokumentacija za osebje prevoznika v železniškem prometu razen strojevodij X X X 4.2.1.4 Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka X X X 4.2.1.5 Komunikacija v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka X X X X 4.2.2.1 Vidnost vlaka X X X 4.2.2.1.1 Splošna zahteva X X X 4.2.2.1.2 Čelo vlaka X X X 4.2.2.1.3 Sklep vlaka X X X 4.2.2.2 Slišnost vlaka X X X X 4.2.2.2.1 Splošna zahteva X X X 4.2.2.2.2 Upravljanje X X 4.2.2.3 Identifikacija vozila X X X 4.2.2.4 Varnost potnikov in tovora X 4.2.2.5 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija X 4.2.2.5.1 Združljivost s potjo X 4.2.2.5.2 Vlakovna kompozicija X 4.2.2.6 Zaviranje vlaka X X X 4.2.2.6.1 Minimalne zahteve za zavorni sistem X X X 4.2.2.6.2 Zavorna zmogljivost X X X 4.2.2.7 Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju X X X 4.2.2.7.1 Splošna zahteva X X 4.2.2.7.2 Podatki pred odhodom X X 4.2.2.8 Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih oznak X X 4.2.2.9 Budnost strojevodje X 4.2.3.1 Načrtovanje vlaka X X X 4.2.3.2 Identifikacija vlakov X X X 4.2.3.3 Odhod vlaka X X 4.2.3.3.1 Pregledi in preskusi pred odhodom X X X X 4.2.3.3.2 Obveščanje upravljavca infrastrukture o obratovalnem stanju vlaka X X X X 4.2.3.4 Upravljanje prometa X X X 4.2.3.4.1 Splošne zahteve X X X 4.2.3.4.2 Javljanje lokacije vlaka X X X 4.2.3.4.2.1 Podatki, potrebni za javljanje lokacije vlaka X X 4.2.3.4.2.2 Predvideni čas predaje X X 4.2.3.4.3 Nevarno blago X X 4.2.3.4.4 Kakovost obratovanja X X 4.2.3.5 Evidentiranje podatkov X X 4.2.3.5.1 Evidentiranje nadzornih podatkov na progi X X 4.2.3.5.2 Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku X X 4.2.3.6 Delovanje v poslabšanih razmerah X X X 4.2.3.6.1 Obveščanje drugih uporabnikov X X 4.2.3.6.2 Obveščanje strojevodij X 4.2.3.6.3 Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih X X X 4.2.3.7 Obvladovanje izrednih razmer X X X 4.2.3.8 Pomoč vlakovnemu osebju ob incidentu ali večji okvari tirnega vozila X 4.4 Operativni predpisi ERTMS X X 4.6 Poklicne kvalifikacije X X X 4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji X 4.8 Dodatne informacije o infrastrukturi in vozilih X 4.8.1 Infrastruktura X 4.8.2 Vozila X

4. ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1 Uvod

V skladu z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) je upravljavec infrastrukture v celoti odgovoren za predložitev vseh ustreznih zahtev za vlake, ki imajo dovoljenje za vožnjo po njegovem omrežju, pri čemer se upoštevajo geografske posebnosti posameznih prog ter funkcionalne ali tehnične specifikacije, določene v tem poglavju.

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema

Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem „vodenje in upravljanje prometa“ sestavljajo:

— specifikacije, ki se nanašajo na osebje,

— specifikacije, ki se nanašajo na vlake,

— specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka.

4.2.1 Specifikacije, ki se nanašajo na osebje

4.2.1.1 Splošne zahteve

Ta točka obravnava osebje, ki sodeluje pri vodenju podsistema z izvajanjem za varnost pomembnih nalog, v katere je vključen neposredni vmesnik med prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture.

(1) Osebje prevoznika v železniškem prometu, ki: (a) opravlja nalogo vožnje vlakov (v nadaljnjem besedilu: strojevodja) in je del „vlakovnega osebja“, (b) opravlja naloge na vlaku (razen vožnje) in je del „vlakovnega osebja“, (c) opravlja nalogo priprave vlakov.

(2) Osebje upravljavca infrastrukture, ki opravlja nalogo odobritve vožnje vlakov. Zajeti področji sta: — dokumentacija, — komuniciranje.

Poleg tega ta uredba za osebje, kot je opredeljeno v točki 2.1, določa zahteve glede:

— kvalifikacij (glej točko 4.6 in Dodatek G),

— zdravstvenih in varnostnih pogojev (glej točko 4.7).

4.2.1.2 Dokumentacija za strojevodje

Prevoznik v železniškem prometu, ki upravlja vlak, strojevodji zagotovi vse potrebne informacije in dokumentacijo, da lahko ta opravi svoje naloge; te informacije in dokumentacija so lahko na papirju ali v elektronski obliki.

Te informacije upoštevajo vse potrebne elemente za obratovanje v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah za poti, na katerih poteka promet, ter za tirna vozila, ki se uporabljajo na teh poteh.

4.2.1.2.1 Priročnik za strojevodjo

Vsi potrebni postopki, ki veljajo za strojevodjo, so zajeti v dokumentu ali računalniški datoteki z naslovom „Priročnik za strojevodjo“.

V Priročniku za strojevodjo so navedene zahteve, ki veljajo za vse poti, po katerih vozi, in tirna vozila, uporabljena na teh poteh, glede na to, ali tirna vozila obratujejo v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah, s katerimi se strojevodja lahko sooči.

Priročnik za strojevodjo zajema dva ločena vidika:

— prvi opisuje skupne predpise in postopke (ob upoštevanju vsebine dodatkov A, B in C),

— drugi pa določa vse potrebne predpise in postopke, značilne za vsakega posameznega upravljavca infrastrukture.

Vsebuje postopke, ki zajemajo najmanj naslednje vidike:

— varnost in zaščito osebja,

— signalizacijo in vodenje-upravljanje,

— obratovanje vlaka v normalnih in poslabšanih razmerah,

— vleko in tirna vozila,

— incidente in nesreče.

Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za Priročnik za strojevodjo in ga pripravi tako, da je popoln in natančen ter strojevodji omogoča uporabo vseh operativnih predpisov.

Prevoznik v železniškem prometu mora Priročnik za strojevodjo predstaviti v enaki obliki za vso infrastrukturo, po kateri bo strojevodja vozil.

Priročnik ima dva dodatka:

— Dodatek 1: Priročnik za komunikacijske postopke,

— Dodatek 2: Zbirka obrazcev.

Vnaprej pripravljena sporočila in obrazci so vsaj v „delovnih“ jezikih upravljavcev infrastrukture.

Postopek prevoznika v železniškem prometu za pripravo in posodobitev Priročnika za strojevodjo obsega naslednje korake:

— upravljavec infrastrukture (ali organizacija, odgovorna za pripravo operativnih predpisov) prevozniku v železniškem prometu predloži ustrezne informacije v delovnem jeziku upravljavca infrastrukture,

— prevoznik v železniškem prometu pripravi začetni ali posodobljen dokument,

— če prevoznik v železniškem prometu Priročnika za strojevodjo ne pripravi v istem jeziku, v katerem so bile ustrezne informacije prvotno predložene, mora poskrbeti za vse potrebne prevode in/ali zagotoviti obrazložitvene opombe v drugem jeziku.

Upravljavec infrastrukture zagotovi, da je vsebina dokumentacije, ki se zagotovi prevoznikom v železniškem prometu, popolna in pravilna.

4.2.1.2.2 Opis proge in ustrezne opreme ob progah, na katerih poteka promet

Strojevodjem se za proge, po katerih bodo vozili, zagotovi opis prog in z njimi povezane opreme ob progi, ki se nanaša na nalogo vožnje vlaka. Te informacije so navedene v enotnem dokumentu, imenovanem „Navodilo o poti“.

Navodilo o poti zajema vsaj naslednje podatke:

— splošne obratovalne lastnosti,

— oznake o lomu nivelete na progi,

— podroben načrt proge.

4.2.1.2.2.1 Priprava Navodila o poti

Oblika Navodila o poti se pripravi enako za vse infrastrukture, po katerih poteka promet vlakov posameznega prevoznika v železniškem prometu.

Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za popolno in pravilno sestavo Navodila o poti na podlagi informacij, ki jih prejme od upravljavcev infrastrukture. Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da je vsebina Navodila o poti popolna in pravilna, tudi kadar vsebuje spremembe informacij v Navodilu o poti. Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da Navodilo o poti ustrezno opisuje pogoje delovanja, povezane z značilnostmi proge in značilnostmi vozila.

Upravljavec infrastrukture prek registra infrastrukture (RINF) prevozniku v železniškem prometu za pripravo Navodila o poti zagotovi vsaj informacije, opredeljene v Dodatku D.2. Te informacije vključujejo ustrezne informacije, ki jih je treba upoštevati za prilagoditev delovanja vlakov značilnostim proge in vozila. Dokler se v registru RINF ne zagotovijo ustrezni parametri v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/777 ( 6 ), upravljavec infrastrukture te informacije brezplačno zagotovi prek drugih sredstev, in sicer takoj, ko je mogoče, za prvo predložitev pa najpozneje v 15 dneh, razen če se prevoznik v železniškem prometu strinja z daljšim rokom.

Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu prek registra RINF ali drugih sredstev, dokler register RINF tega ne omogoča, obvesti o spremembah informacij iz Navodila o poti, ko so take informacije na voljo.

Upravljavec infrastrukture zagotovi, da so informacije, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu, popolne in pravilne. Za izredne razmere ali obveščanje v realnem času se z ustreznimi alternativnimi komunikacijskimi sredstvi upravljavca infrastrukture zagotovi takojšnje obveščanje prevoznika v železniškem prometu glede Dodatka D.2.

4.2.1.2.2.2 Spremembe informacij iz Navodila o poti

Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu obvesti o vseh trajnih ali začasnih spremembah informacij, predloženih v skladu s točko 4.2.1.2.2.1.

Prevoznik v železniškem prometu te spremembe zbere v za to namenjenem dokumentu ali računalniški datoteki, katerih oblika je enaka za vso infrastrukturo, po kateri poteka promet vlakov posameznega prevoznika v železniškem prometu.

4.2.1.2.2.3 Obveščanje strojevodje v realnem času

Upravljavec infrastrukture strojevodje takoj obvesti o vseh spremembah na progi ali ustrezne opreme ob progi, ki niso bile sporočene v obvestilu o spremembah informacij iz Navodila o poti, kot je določeno v točki 4.2.1.2.2.2.

4.2.1.2.3 Vozni redi

Pošiljanje informacij o voznem redu posameznega vlaka pomaga zagotavljati točnost vožnje vlakov in večjo učinkovitost storitev.

Prevoznik v železniškem prometu strojevodjem posreduje informacije, potrebne za normalno opravljanje voženj z vlakom, ki vključujejo vsaj naslednje informacije:

— identifikacijsko številko vlaka,

— (po potrebi) dneve, ko vlaki vozijo,

— mesta zaustavitve vlaka in z njimi povezana opravila,

— druge časovne točke,

— čas prihoda/odhoda/prehoda na vsaki od navedenih točk.

Te informacije o prometu vlakov, ki temeljijo na informacijah, ki jih zagotovi upravljavec infrastrukture, se lahko pošljejo v elektronski obliki ali na papirju.

Oblika informacij za strojevodje je enotna po vseh progah, po katerih vozi prevoznik v železniškem prometu.

4.2.1.2.4 Tirna vozila

Prevoznik v železniškem prometu strojevodji zagotovi vse informacije v zvezi z obratovanjem tirnih vozil v poslabšanih razmerah (kot so na primer vlaki, ki potrebujejo pomoč). Taka dokumentacija je osredotočena tudi na poseben vmesnik z osebjem upravljavca infrastrukture za tovrstne primere.

4.2.1.3 Dokumentacija za osebje prevoznika v železniškem prometu razen strojevodij

Prevoznik v železniškem prometu vsem članom svojega (vlakovnega in drugega) osebja, ki opravljajo za varnost pomembne naloge, ki vključujejo neposreden vmesnik z osebjem, opremo ali sistemi upravljavca infrastrukture, zagotovi pravila, postopke ter posebne informacije o tirnih vozilih in poti, ki se mu zdijo potrebne za take naloge. Take informacije se uporabljajo pri obratovanju v normalnih in poslabšanih razmerah.

Struktura, oblika, vsebina ter postopek priprave in posodabljanja teh informacij za vlakovno osebje so v skladu s specifikacijo iz pododdelka 4.2.1.2.

4.2.1.4 Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka

Vse informacije, potrebne za zagotavljanje komunikacije v zvezi z varnostjo med osebjem, ki odobri vožnjo vlakov, in vlakovnim osebjem, so določene v:

— dokumentih, ki opisujejo komunikacijska načela (Dodatek C),

— dokumentu z naslovom Zbirka obrazcev.

Upravljavec infrastrukture te dokumente sestavi v vseh svojih delovnih jezikih.

4.2.1.5 Komunikacija v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka

Za komunikacije v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu (kot je opredeljeno v Dodatku G) in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka, se uporabljajo delovni jeziki (kot so opredeljeni v Dodatku J), ki jih uporablja upravljavec infrastrukture na zadevni poti.

Načela za komunikacijo v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem in osebjem, odgovornim za odobritev vožnje vlakov, so navedena v Dodatku C.

V skladu z Direktivo 2012/34/EU je upravljavec infrastrukture odgovoren za objavo „delovnih“ jezikov, ki jih njegovo osebje uporablja med vsakodnevnim obratovanjem.

Kadar je treba zaradi lokalne prakse zagotoviti uporabo še enega jezika, mora upravljavec infrastrukture določiti zemljepisne meje njegove uporabe.

4.2.2 Specifikacije, ki se nanašajo na vlake

4.2.2.1 Vidnost vlaka

4.2.2.1.1 Splošna zahteva

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so vlaki opremljeni s sredstvi za označevanje čela in sklepa vlaka.

4.2.2.1.2 Čelo vlaka

Prevoznik v železniškem prometu z namestitvijo in razporeditvijo prižganih belih čelnih luči zagotovi, da je približujoči se vlak jasno viden in prepoznaven.

Vozilo na čelu vlaka je na sprednjem delu opremljeno s tremi lučmi v obliki enakokrakega trikotnika, kot je prikazano na spodnji sliki. Te luči so vedno prižgane, kadar vlak vozi s tega dela.

Čelne luči zagotavljajo optimalno vidnost vlaka (pozicijske luči), strojevodji zagotavljajo zadostno vidljivost (žarometi) med vožnjo ponoči in ob slabi vidljivosti ter ne smejo zaslepiti strojevodij nasproti vozečih vlakov.

Razmik, višina nad tiri, premer, intenzivnost luči, dimenzije in oblika oddajanega snopa svetlobe podnevi in ponoči so določeni v TSI „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ (v nadaljnjem besedilu: TSI LOC&PAS).

Do spodaj navedenih datumov za uskladitev sklepnega signala iz oddelka 4.2.2.1.3.2 je svetilnost žarometov vozila v skladu s točko (5) oddelka 4.2.7.1.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 1302/2014 ( 7 ) (TSI Loc & Pas), da se omogoči dostop do prog, opredeljenih v RINF, na katerih se uporablja permisivna vožnja.

4.2.2.1.3 Sklep vlaka

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi zahtevana sredstva, ki označujejo sklep vlaka. Sklepni signal je nameščen samo na sklepu zadnjega vozila vlaka. Nameščen je tako, kot je prikazano spodaj.

4.2.2.1.3.1 Potniški vlaki

Sklepni signal potniškega vlaka je sestavljen iz dveh stalnih rdečih luči na isti višini nad odbojnikom na prečni osi.

4.2.2.1.3.2 Tovorni vlaki

Sklepni signal tovornega vlaka je sestavljen iz dveh odsevnih plošč na isti višini nad odbojnikom na prečni osi. Za vsak vlak, opremljen z dvema stalnima rdečima lučema, se prav tako šteje, da izpolnjuje to zahtevo.

Odsevni plošči sta skladni z Dodatkom E k TSI tovorni vagoni in imata spodaj prikazano obliko z belima stranskima trikotnikoma ter rdečim trikotnikom na vrhu in na dnu:

Plošči sta na isti višini nad odbojnikom na prečni osi.

Posebni primeri:

Belgija, Francija, Italija, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo lahko še naprej uporabljajo priglašene nacionalne predpise, s katerimi kot pogoj za vožnjo po odsekih svojega omrežja zahtevajo, da so tovorni vlaki opremljeni z dvema stalnima rdečima lučema, če to upravičujejo operativne prakse, ki se že uporabljajo, in/ali nacionalni predpisi, priglašeni pred koncem januarja 2019.

Poročila:

Zadevne države članice Komisiji najpozneje do ►M1 31. decembra 2020 ◄ predložijo poročila o uporabi odsevnih plošč, v katerih opredelijo vse resne ovire za načrtovano odpravo nacionalnih predpisov.

Sodelovanje s sosednjimi državami:

medtem zadevne države članice, zlasti na zahtevo prevoznikov v železniškem prometu, opravijo oceno, da se v primeru pozitivnih rezultatov sprejme uporaba dveh odsevnih plošč na enem ali več odsekih svojega omrežja, in opredelijo ustrezne pogoje, ki temeljijo na oceni tveganj in operativnih zahtev. Ta ocena se zaključi najkasneje šest mesecev po prejemu zahteve prevoznika v železniškem prometu. Sprejem odsevnih plošč se odobri, razen če lahko država članica na podlagi negativnega rezultata ocene ustrezno utemelji zavrnitev.

Države članice si zlasti prizadevajo za dovoljenje uporabe odsevnih plošč na železniških tovornih koridorjih, da se prednostno razvrstijo trenutna ozka grla. Ti oddelki in podrobnosti o vseh pogojih, ki se nanašajo nanje, se zabeležijo v RINF. Dokler se te informacije ne vnesejo v register RINF, upravljavec infrastrukture zagotovi, da se prevoznikom v železniškem prometu sporočijo z drugimi ustreznimi sredstvi. Upravljavec infrastrukture v RINF opredeli odseke prog, na katerih se zahtevata dve stalni rdeči luči.

Postopno opuščanje:

Komisija na podlagi priporočila Agencije in ob upoštevanju ugotovitev iz poročil, ki jih predložijo države članice, do ►M1 30. junija 2021 ◄ pregleda datume in specifikacije, da se sklepni signal harmonizira tako, da ga sestavljajo odsevne plošče, sprejete v celotni Uniji, pri čemer je treba upoštevati pomisleke glede varnosti in zmogljivosti ter vpliv na stroške med prehodom.

Če se s tem pregledom ne določi drugače, za sprejem tovornih vlakov, opremljenih z dvema odsevnima ploščama, veljajo naslednji roki:

(1) od 1. januarja 2022 vzdolž železniških tovornih koridorjev, določenih v skladu z Uredbo (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 );

(2) od 1. januarja 2026 v celotnem železniškem omrežju Evropske unije.

Komisija odboru iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797 poroča o napredku pri izvajanju oddelka 4.2.2.1.

4.2.2.2 Slišnost vlaka

4.2.2.2.1 Splošna zahteva

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so vlaki opremljeni z zvočno opozorilno napravo, ki opozarja, da se približuje vlak.

4.2.2.2.2 Upravljanje

Zvočno opozorilno napravo je mogoče sprožiti iz vseh voznih položajev.

4.2.2.3 Identifikacija vozila

Vsako vozilo ima številko, po kateri se razlikuje od vseh drugih železniških vozil. Ta številka je prikazana na vidnem mestu vsaj na vsaki vzdolžni stranici vozila.

Zagotovi se, da je mogoče prebrati tudi obratovalne omejitve, ki veljajo za vozilo.

Dodatne zahteve so navedene v Dodatku H.

4.2.2.4 Varnost potnikov in tovora

4.2.2.4.1 Varnost tovora

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so tovorna vozila varno in zavarovano naložena ter da tako ostane do konca potovanja.

4.2.2.4.2 Varnost potnikov

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da prevoz potnikov ob odhodu in med potovanjem poteka varno.

4.2.2.5 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija

4.2.2.5.1 Združljivost s potjo

(A) Prevoznik v železniškem prometu mora zagotoviti, da so vsa vozila, ki sestavljajo njegov vlak, združljiva s predvidenimi potmi. Prevoznik v železniškem prometu ima v svojem sistemu upravljanja varnosti določen postopek za zagotovitev, da imajo vsa vozila, ki jih uporablja, dovoljenje ter so registrirana in združljiva s predvidenimi potmi, vključno z zahtevami, ki jih mora upoštevati njegovo osebje. Postopek za združljivost s potjo ne podvaja postopkov, opravljenih v okviru izdaje dovoljenja za vozilo za zagotovitev tehnične združljivosti med vozilom in omrežji v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/545 ( 9 ). Parametrov iz Dodatka D1, ki so že bili pregledani in preverjeni v okviru izdaje dovoljenja za vozilo ali podobnih postopkov, ni treba ponovno oceniti v okviru preverjanja združljivosti s potjo. Za vozilo z dovoljenjem po Direktivi (EU) 2016/797 ustrezne podatke o vozilu, ki se nanašajo na parametre iz Dodatka D1 in so bili preverjeni že med postopkom izdaje dovoljenja, pri čemer so del: — dokumentacije iz člena 21(3) Direktive (EU) 2016/797 in — dovoljenja za vozilo iz člena 21(10) Direktive (EU) 2016/797, prosilec iz člena 2(22) Direktive (EU) 2016/797 ali imetnik na zahtevo zagotovi prevozniku v železniškem prometu, če te informacije niso na voljo v evropskem registru dovoljenih tipov vozil (ERATV) ali drugih registrih železniških vozil. Za vozila, ki so bila odobrena pred Direktivo (EU) 2016/797, imetnik dokumentacije za izdajo dovoljenja za vozilo ali imetnik na zahtevo zagotovi prevozniku v železniškem prometu ustrezne podatke o vozilu, ki se nanašajo na parametre iz Dodatka D1, kadar te informacije niso na voljo v evropskem registru dovoljenih tipov vozil (ERATV) ali drugih registrih železniških vozil. Postopki za združljivost s potjo sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu vključujejo naslednja preverjanja, ki se lahko opravijo sočasno v ustreznem času ali v poljubnem zaporedju: — vsako vozilo ima dovoljenje in je registrirano; — vsa vozila vlaka so združljiva s potjo; — vlakovna kompozicija je združljiva s potjo in vlakovno potjo; — pri pripravi vlaka se je zagotovilo, da je pravilno sestavljen in popoln.

(B) Upravljavec infrastrukture prek registra RINF zagotovi informacije za združljivost s potjo, kot so opredeljene v Dodatku D.1. V Dodatku D.1 so določeni vsi parametri, ki se uporabljajo v postopku prevoznika v železniškem prometu pred prvo uporabo vozila ali konfiguracije vlaka, da se zagotovi združljivost vseh vozil, ki sestavljajo vlak, s potmi, po katerih naj bi vlak vozil, vključno s preusmeritvenimi potmi in potmi do delavnic. Upoštevati je treba spremembe poti in spremembe značilnosti infrastrukture. Če je parameter iz Dodatka D.1 usklajen na ravni omrežij na področju uporabe, se lahko skladnost z navedenim parametrom domneva za vsako vozilo, za katero se izda dovoljenje za navedeno področje uporabe. Nacionalni predpisi ali dodatne nacionalne zahteve za dostop do omrežja v zvezi z združljivostjo s potjo se načeloma štejejo za nezdružljive z Dodatkom D.1. Upravljavec infrastrukture za namene združljivosti s potjo ne zahteva dodatnih tehničnih pregledov, ki niso navedeni na seznamu iz Dodatka D1. Kot zahteva člen 23(1)(b) Direktive (EU) 2016/797, upravljavec infrastrukture do takrat, ko se v registru RINF zagotovijo vse potrebne informacije v zvezi z ustreznimi parametri, prevoznikom v železniškem prometu, prosilcem, ki so vložili prošnjo za vlakovno pot in jim je bila ta odobrena, ter po potrebi prosilcem iz člena 2(22) Direktive (EU) 2016/797 te informacije čim prej in brezplačno zagotovi v elektronski obliki prek drugih sredstev. Informacije o združljivosti s potjo na zahtevo prevoznika v železniškem prometu prvič predloži upravljavec infrastrukture na druge načine (ne prek RINF) čim prej, najpozneje pa v 15 dneh, razen če se upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu strinjata z daljšim rokom. Upravljavec infrastrukture zagotovi, da so informacije, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu, popolne in pravilne. Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu obvesti o spremembah značilnosti poti, ko so take informacije na voljo, prek registra RINF ali drugih sredstev, dokler register RINF tega ne omogoča. Upravljavec infrastrukture za izredne razmere ali obveščanje v realnem času z ustreznimi komunikacijskimi sredstvi zagotovi takojšnje obveščanje prevoznika v železniškem prometu.

(C) Po potrebi se preverijo dodatni elementi za združljivost s potjo: — prevoz nevarnega blaga iz točke 4.2.3.4.3, — tišja pot iz TSI hrup, — izredni prevoz iz Dodatka I — pogoji dostopa do podzemnih postaj za dizelske in druge toplotne pogonske sisteme iz točke 4.2.8.3 TSI LOC&PAS.

4.2.2.5.2 Vlakovna kompozicija

Zahteve glede vlakovne kompozicije upoštevajo naslednje elemente glede na dodeljeno pot:

(a) vsa vozila, ki sestavljajo vlak, vključno z njihovim tovorom: — izpolnjujejo vse zahteve, ki veljajo na poteh, po katerih bo vlak vozil; — so primerna za vožnjo pri največji hitrosti, pri kateri naj bi vlak vozil;

(b) vsa vozila vlaka do konca potovanja (z vidika časa in razdalje) ostanejo znotraj določenega vzdrževalnega intervala;

(c) vlak, sestavljen iz vozil, vključno z njihovim tovorom, je v skladu s tehničnimi in operativnimi omejitvami zadevne poti, dolžina vlaka pa ni daljša od največje dovoljene dolžine za odhodne in sprejemne postaje;

(d) prevoznik v železniškem prometu mora poskrbeti, da so vsa vozila, ki sestavljajo vlak, vključno z njihovim tovorom, tehnično ustrezna za potovanje in da ostanejo taka do konca potovanja.

Prevoznik v železniškem prometu mora morda upoštevati dodatne omejitve zaradi vrste zavornega režima ali vrste vleke na posameznem vlaku (glej točko 4.2.2.6).

4.2.2.6 Zaviranje vlaka

4.2.2.6.1 Minimalne zahteve za zavorni sistem

Vsa vozila vlaka so povezana z neprekinjenim samodejnim zavornim sistemom, kot je opredeljen v TSI LOC&PAS in TSI tovorni vagoni.

Čelno in sklepno vozilo (vključno z vsemi vlečnimi enotami) vseh vlakov imata delujočo samodejno zavoro.

Če se vlak nenamerno pretrga na dva dela, se ta zavora samodejno sproži, tako da se oba dela odklopljenih vozil ob kar največji zavorni moči ustavita.

4.2.2.6.2 Zavorna zmogljivost in najvišja dovoljena hitrost

(1) Upravljavec infrastrukture prevozniku v železniškem prometu prek registra RINF sporoči vse pomembne značilnosti vsake zadevne poti: — signalne razdalje (opozorilo, ustavljanje) s pripadajočimi varnostnimi pribitki, — naklone proge, — najvišje dovoljene hitrosti in — pogoje uporabe zavornih sistemov, ki lahko vplivajo na infrastrukturo, kot so magnetni in regenerativni zavorni sistemi ter zavore na vrtinčne tokove. Dokler se v registru RINF ne zagotovijo ustrezni parametri, upravljavec infrastrukture te informacije brezplačno zagotovi prek drugih sredstev, in sicer čim prej, za prvo predložitev pa najpozneje v 15 dneh, razen če se prevoznik v železniškem prometu strinja z daljšim rokom. Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu prek registra RINF ali drugih sredstev, dokler register RINF tega ne omogoča, obvesti o spremembah značilnosti proge, ko so take informacije na voljo. Upravljavec infrastrukture zagotovi, da so informacije, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu, popolne in pravilne.

(2) Upravljavec infrastrukture lahko sporoči naslednje informacije: (i) za vlake, katerih najvišja hitrost presega 200 km/h, profil pojemka in ustrezni odzivni čas na progi brez naklona; (ii) za vlakovne enote ali fiksne vlakovne kompozicije, katerih najvišja hitrost ne presega 200 km/h, pojemek (kot v točki (i) zgoraj) ali odstotek zavorne mase; (iii) za druge vlake (spremenljive vlakovne kompozicije, katerih najvišja hitrost ne presega 200 km/h): odstotek zavorne mase. Če upravljavec infrastrukture zagotovi zgoraj navedene informacije, se dajo te brez razlikovanja na voljo vsem prevoznikom v železniškem prometu, ki nameravajo upravljati vlake na njegovem omrežju. Na voljo se dajo tudi preglednice v zvezi z zaviranjem, ki se ob začetku veljavnosti te uredbe že uporabljajo in so sprejete za obstoječe proge, ki niso v skladu s TSI.

(3) Prevoznik v železniškem prometu v fazi načrtovanja določi zavorno zmogljivost vlaka in ustrezno najvišjo dovoljeno hitrost, pri čemer upošteva: — značilnosti zadevne proge, kot so določene v točki 1 zgoraj, in informacije, ki jih je upravljavec infrastrukture sporočil v skladu s točko 2 zgoraj, če so na voljo, ter — omejitve glede tirnih vozil, določene na podlagi zanesljivosti in razpoložljivosti zavornega sistema. Poleg tega prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da vsak vlak med obratovanjem dosega vsaj zahtevano zavorno zmogljivost. Prevoznik v železniškem prometu določi in izvaja ustrezna pravila ter jih upravlja v okviru svojega sistema upravljanja varnosti. Prevoznik v železniškem prometu mora zlasti določiti pravila, ki se uporabijo, če vlak med obratovanjem ne dosega zahtevane zavorne zmogljivosti. V tem primeru prevoznik v železniškem prometu o tem nemudoma obvesti upravljavca infrastrukture. Upravljavec infrastrukture lahko sprejme ustrezne ukrepe za zmanjšanje učinka na celotni promet na njegovem omrežju.

4.2.2.7 Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju

4.2.2.7.1 Splošna zahteva

Prevoznik v železniškem prometu določi postopek, s katerim zagotovi, da vsa varnostna oprema na vlaku v celoti deluje in da vlak lahko varno vozi.

Prevoznik v železniškem prometu upravljavca infrastrukture obvesti o vseh spremembah značilnosti vlaka, ki vplivajo na zmogljivost, ali morebitnih spremembah, zaradi katerih vlak ne bi mogel voziti po dodeljeni poti.

Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu opredelita in posodabljata pogoje in postopke za začasno vožnjo vlakov v poslabšanih razmerah.

4.2.2.7.2 Podatki pred odhodom

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da se upravljavcem infrastrukture pred odhodom vlaka dajo na voljo naslednji podatki, potrebni za varno in učinkovito obratovanje:

— identifikacijska številka vlaka,

— navedba prevoznika v železniškem prometu, odgovornega za vlak,

— dejanska dolžina vlaka,

— navedba, ali vlak nenačrtovano prevaža potnike ali živali,

— vse obratovalne omejitve z navedbo zadevnih vozil (profil, omejitve hitrosti itd.),

— informacije, ki jih upravljavec infrastrukture zahteva za prevoz nevarnih snovi.

Če vlak ni na dodeljeni vlakovni poti ali če je bil odpovedan, prevoznik v železniškem prometu o tem obvesti upravljavce infrastrukture.

4.2.2.8 Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih oznak

Strojevodja je sposoben opaziti signale in progovne oznake, ti pa so strojevodji po potrebi vidni. Enako velja tudi za druge vrste oznak ob progi, če so povezane z varnostjo.

Zato so signali, progovne oznake, znaki in signalne oznake oblikovani in nameščeni tako usklajeno, da jih lahko strojevodja vidi. Pri tem se upošteva naslednje:

— navedeni signali, znaki in oznake so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka strojevodji omogočajo, da prebere informacijo;

— ustreznost in jakost osvetlitve, kadar mora biti informacija osvetljena;

— kadar se uporablja odsevnost, so odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znaki pa izdelani tako, da lahko strojevodja s pomočjo žarometov na vlaku informacijo zlahka prebere.

Vozniške kabine so zasnovane tako usklajeno, da strojevodja zlahka vidi prikazano informacijo.

4.2.2.9 Budnost strojevodje

Vlečno vozilo mora biti opremljeno z napravo za nadzor budnosti strojevodje. Ta naprava ustavi vlak, če se strojevodja v določenem času ne odzove; časovni razpon je določen v TSI tirna vozila.

4.2.3 Specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka

4.2.3.1 Načrtovanje vlaka

Upravljavec infrastrukture v skladu z Direktivo 2012/34/EU sporoči, kateri podatki so potrebni za rezervacijo vlakovne poti.

4.2.3.2 Identifikacija vlakov

Vsakemu vlaku se dodeli številka vlaka. To številko dodeli upravljavec infrastrukture, ko dodeljuje vlakovno pot, poznati pa jo morajo prevoznik v železniškem prometu in vsi upravljavci infrastrukture, ki vodijo vlak. Številka vlaka je v vsakem omrežju edinstvena. Spremembam številke vlaka med potovanjem vlaka se je treba izogibati.

4.2.3.2.1 Oblika številke vlaka

Oblika številke vlaka je določena v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (v nadaljnjem besedilu: TSI CCS; Uredba Komisije (EU) 2016/919 ( 10 )).

4.2.3.3 Odhod vlaka

4.2.3.3.1 Pregledi in preskusi pred odhodom

Prevoznik v železniškem prometu opredeli preglede in preskuse, da zagotovi, da vsak odhod poteka varno (npr. vrata, tovor, zavore).

4.2.3.3.2 Obveščanje upravljavca infrastrukture o obratovalnem stanju vlaka

Prevoznik v železniškem prometu upravljavca infrastrukture obvesti, ko je vlak pripravljen za vstop v omrežje.

Prevoznik v železniškem prometu upravljavca infrastrukture pred odhodom in med potovanjem obvesti o vseh nepravilnostih, ki vplivajo na vlak ali njegovo obratovanje in bi lahko imele negativne posledice za vožnjo vlaka.

4.2.3.4 Upravljanje prometa

4.2.3.4.1 Splošne zahteve

Upravljavci prometa zagotavljajo varno, učinkovito in točno obratovanje železniškega sistema, vključno z učinkovitim odpravljanjem motenj v prometu.

Upravljavec infrastrukture določi postopke in sredstva za:

— upravljanje vlakov v realnem času,

— operativne ukrepe za zagotavljanje največje možne zmogljivosti infrastrukture pri dejanskih ali predvidenih zamudah ali incidentih ter

— obveščanje prevoznikov v železniškem prometu v teh primerih.

Po dogovoru z upravljavcem infrastrukture se lahko uvedejo morebitni dodatni postopki, ki jih zahteva prevoznik v železniškem prometu in vplivajo na vmesnik z upravljavcem infrastrukture.

4.2.3.4.2 Javljanje lokacije vlaka

4.2.3.4.2.1 Podatki, potrebni za javljanje lokacije vlaka, in predvideni čas predaje

Upravljavec infrastrukture:

(a) zagotovi sredstva za evidentiranje časov odhoda, prihoda ali prevoza vlaka v realnem času na vnaprej določenih točkah javljanja v svojem omrežju in odstopanje od voznega reda;

(b) ima vzpostavljen postopek, ki omogoča napoved odstopanja od načrtovanega časa predaje vlaka med dvema upravljavcema v minutah; napoved vključuje informacije o motnjah v prometu (opis in lokacijo problema);

(c) zagotovi posebne podatke, potrebne v zvezi z javljanjem lokacije, v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1305/2014 ( 11 ) (TSI telematske aplikacije za tovorni promet – TSI TAF) in Uredbo Komisije (EU) št. 454/2011 ( 12 ) (TSI telematske aplikacije za potniški promet – TSI TAP). Takšne informacije vključujejo: (1) identifikacijsko številko vlaka, (2) navedbo točke javljanja, (3) progo, po kateri vozi vlak, (4) načrtovani čas na točki javljanja, (5) dejanski čas na točki javljanja (in ali gre za odhod, prihod ali prehod – za vmesne točke javljanja, na katerih se vlak javi, se ločeno predložijo časi prihoda in odhoda), (6) podatke o predčasnem prihodu ali zamudi na točki javljanja v minutah, (7) začetno obrazložitev vsake posamezne zamude, daljše od 10 minut, ali kot zahteva režim spremljanja delovanja, (8) navedbo, da vlak zamuja, in zamudo v minutah, (9) morebitne prejšnje identifikacijske številke vlaka, (10) obvestilo o odpovedi celotne poti ali dela poti vlaka.

4.2.3.4.3 Nevarno blago

Prevoznik v železniškem prometu opredeli postopke za izvajanje prevoza nevarnega blaga.

Ti postopki vključujejo:

— določbe iz Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 13 ) ter Direktive 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ), kot je ustrezno,

— obvestilo strojevodji o prisotnosti in lokaciji nevarnega blaga na vlaku,

— informacije, ki jih upravljavec infrastrukture zahteva za prevoz nevarnega blaga,

— določitev načinov komuniciranja in načrtovanje posebnih ukrepov za izredne razmere, povezane s tem blagom, v sodelovanju z upravljavcem infrastrukture.

4.2.3.4.4 Kakovost obratovanja

Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu imata vzpostavljene postopke za spremljanje učinkovitega delovanja vseh zadevnih storitev.

Postopki spremljanja so zasnovani za analizo podatkov in ugotavljanje temeljnih trendov v zvezi s človeškimi in sistemskimi napakami. Rezultati te analize se uporabljajo za uvajanje izboljšav, namenjenih odpravi ali ublažitvi dogodkov, ki bi lahko ogrozili učinkovito delovanje omrežja.

Kadar bi lahko bile te izboljšave koristne za celotno omrežje, vključno z drugimi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, je te treba ob varovanju poslovne tajnosti ustrezno obvestiti.

Upravljavec infrastrukture čim prej analizira dogodke, ki bistveno ovirajo obratovanje. Upravljavec infrastrukture k sodelovanju pri analizi povabi prevoznike v železniškem prometu, udeležene v zadevnem dogodku, če je to primerno in zlasti če je v dogodek vključeno tudi osebje prevoznikov. Kadar se na podlagi izsledkov analize oblikujejo priporočila za izboljšave delovanja omrežja, namenjene odpravi ali ublažitvi vzrokov za nesreče/incidente, se ta priporočila sporočijo vsem ustreznim upravljavcem infrastrukture in zadevnim prevoznikom v železniškem prometu.

Ti postopki se dokumentirajo in opravi se notranja presoja.

4.2.3.5 Evidentiranje podatkov

Podatki, ki zadevajo vožnjo vlaka, se evidentirajo in hranijo za naslednje namene:

— podporo sistematičnemu spremljanju varnosti kot sredstvu za preprečevanje incidentov in nesreč;

— identifikacijo strojevodje, vlaka in zmogljivosti infrastrukture v času pred incidentom ali nesrečo in – če je primerno – takoj po njej, da bi se lahko ugotovilo vzroke, na podlagi tega pa sprejelo nove in spremenjene ukrepe, da se to ne bi ponovilo;

— evidentiranje informacij v zvezi z delovanjem lokomotive/vlečne enote in strojevodje.

Iz evidentiranih podatkov je mogoče razbrati:

— datum in čas evidentiranja,

— natančno zemljepisno lokacijo evidentiranega primera,

— identifikacijsko številko vlaka,

— identiteto strojevodje.

Podatki, ki se evidentirajo za ETCS/GSM-R, so določeni v TSI CCS in ustrezni glede na zahteve iz te točke 4.2.3.5.

Ti podatki so varno zapečateni in shranjeni ter dostopni pooblaščenim organom, vključno s preiskovalnimi organi, pri izvajanju njihovih nalog v skladu s členom 22 Direktive (EU) 2016/798.

4.2.3.5.1 Evidentiranje nadzornih podatkov na progi

Upravljavec infrastrukture evidentira vsaj naslednje podatke:

— okvaro opreme ob progah, povezane z vožnjo vlakov (signalizacija, kretnice itd.),

— odkritje pregretosti osnih ležajev, če so nameščeni,

— komunikacijo v zvezi z varnostjo med strojevodjo in prometnikom.

4.2.3.5.2 Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku

Prevoznik v železniškem prometu evidentira vsaj naslednje podatke:

— odkritje neupoštevanja signalov za nevarnost ali „preklica dovoljenja za vožnjo“,

— uporabo zasilne zavore,

— hitrost, s katero vozi vlak,

— vsako izključitev ali neupoštevanje varnostnih kontrolnih (signalnih) sistemov na vlaku,

— uporabo zvočne opozorilne naprave,

— uporabo elementov za upravljanje vrat (odpiranje, zapiranje), če so nameščeni,

— sprožitev alarmnih sistemov na vlaku, povezanih z varnim obratovanjem vlaka, če so nameščeni,

— navedbo kabine, za katero se evidentirajo podatki, ki jih je treba preveriti.

Podrobnejše tehnične specifikacije v zvezi z napravo za evidentiranje so navedene v TSI LOC&PAS.

4.2.3.6 Delovanje v poslabšanih razmerah

4.2.3.6.1 Obveščanje drugih uporabnikov

Upravljavec infrastrukture skupaj s prevozniki v železniškem prometu opredeli postopek za takojšnje medsebojno obveščanje o morebitnih razmerah, ki ogrožajo varnost, ovirajo delovanje in/ali razpoložljivost železniškega omrežja ali tirnih vozil.

4.2.3.6.2 Obveščanje strojevodij

Upravljavec infrastrukture ob vsakem obratovanju v poslabšanih razmerah, ki je povezano z njegovo pristojnostjo, da strojevodjem uradna navodila o ukrepih za varno premagovanje poslabšanih razmer.

4.2.3.6.3 Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih

Upravljavec infrastrukture skupaj z vsemi prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, in po potrebi s sosednjimi upravljavci infrastrukture opredeli, objavi in omogoči ustrezne ukrepe za nepredvidene dogodke ter dodeli naloge na podlagi zahteve po zmanjšanju morebitnih negativnih posledic zaradi delovanja v poslabšanih razmerah.

Zahteve glede načrtovanja in odziv na take dogodke so sorazmerni z naravo in morebitno resnostjo poslabšanja razmer.

Ti ukrepi, ki vključujejo vsaj načrte za vzpostavitev „normalnega“ stanja omrežja, lahko obravnavajo tudi:

— okvare tirnih vozil (npr. tiste, ki bi lahko povzročile večje motnje v prometu, postopke za pomoč vlakom v okvari);

— okvare infrastrukture (npr. kadar pride do izpada električne energije ali nastopijo razmere, zaradi katerih se lahko vlaki preusmerijo z dodeljene vlakovne poti);

— izredne vremenske razmere.

Upravljavec infrastrukture določi in posodablja kontaktne podatke o ključnem osebju upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, s katerim se lahko vzpostavi stik, kadar pride do motenj v prevozu, zaradi katerih nastopi delovanje v poslabšanih razmerah. Ti podatki vključujejo podrobnosti o tem, kako stopiti v stik s tem osebjem med delovnim časom in zunaj njega.

Prevoznik v železniškem prometu te podatke predloži upravljavcu infrastrukture in ga obvesti o vseh njihovih spremembah.

Upravljavec infrastrukture prevoznike v železniškem prometu obvesti o vseh spremembah svojih podatkov.

4.2.3.7 Obvladovanje izrednih razmer

Upravljavec infrastrukture ob posvetovanju z:

— vsemi prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, ali, če je primerno, predstavniškimi organi prevoznikov v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi,

— sosednjimi upravljavci infrastrukture, kadar je potrebno,

— lokalnimi oblastmi, predstavniki služb za ukrepanje v sili (vključno z gasilskimi in reševalnimi službami) na lokalni ali nacionalni ravni, kadar je potrebno,

opredeli, objavi in zagotovi ustrezne ukrepe za obvladovanje izrednih razmer in ponovno vzpostavitev normalnega stanja proge.

Taki ukrepi se praviloma nanašajo na:

— trčenje vlakov,

— požare na vlakih,

— evakuacijo z vlakov,

— nesreče v predorih,

— incidente pri prevozu nevarnega blaga,

— iztirjenja.

Prevoznik v železniškem prometu upravljavcu infrastrukture predloži vse posebne informacije v zvezi s temi okoliščinami, zlasti glede popravil ali ponovnega utirjenja svojih vlakov.

Poleg tega ima prevoznik v železniškem prometu vzpostavljene postopke za obveščanje potnikov o izrednih razmerah na vozilu in o varnostnih ukrepih.

4.2.3.8 Pomoč vlakovnemu osebju ob incidentu ali večji okvari tirnega vozila

Prevoznik v železniškem prometu opredeli ustrezne postopke za pomoč vlakovnemu osebju v poslabšanih razmerah, da bi preprečili ali zmanjšali zamude zaradi tehničnih ali drugih okvar tirnih vozil (npr. načine komuniciranja, ukrepe ob evakuaciji vlaka).

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

V skladu z bistvenimi zahtevami iz poglavja 3 te uredbe so funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike naslednje:

4.3.1 Vmesniki s TSI infrastruktura (TSI INF)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI INF Parameter Točka Parameter Točka Zavorna zmogljivost in najvišja dovoljena hitrost 4.2.2.6.2 Vzdolžni odpor tira 4.2.6.2 Spremembe informacij iz Navodila o poti 4.2.1.2.2.2 Operativni predpisi 4.4 Delovanje v poslabšanih razmerah 4.2.3.6 Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja Dodatek D1 Preverjanje združljivosti infrastrukture in tirnih vozil po odobritvi tirnih vozil 7.6

4.3.2 Vmesniki s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (TSI CCS)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI CCS Parameter Točka Parameter Točka Priročnik za strojevodjo 4.2.1.2.1 Operativni predpisi (za normalne in poslabšane pogoje) 4.4 Operativni predpisi 4.4 Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj 4.2.2.8 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Zaviranje vlaka 4.2.2.6 Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Priročnik za strojevodjo 4.2.1.2.1 Uporaba opreme za posipanje s peskom Mazanje sledilnega venca z vlaka Uporaba kompozitnih zavornjakov 4.2.10 Oblika številke vlaka 4.2.3.2.1 ECTS DMI 4.2.12 GSM-R DMI 4.2.13 Evidentiranje podatkov 4.2.3.5 Vmesnik za evidentiranje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju 4.2.2.7 Upravljanje s ključi 4.2.8 Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja Dodatek D1 Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil 4.9

4.3.3 Vmesniki s TSI tirna vozila

4.3.3.1 Vmesniki s TSI lokomotive in potniška tirna vozila TSI (TSI LOC&PAS)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI LOC&PAS Parameter Točka Parameter Točka Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih 4.2.3.6.3 Reševalna spenjača 4.2.2.2.4 Končna spenjača 4.2.2.2.3 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Parameter osne obremenitve 4.2.3.2.1 Zaviranje vlaka 4.2.2.6 Zavorna zmogljivost 4.2.4.5 Vidnost vlaka 4.2.2.1 Zunanje luči 4.2.7.1 Slišnost vlaka 4.2.2.2 Hupa (zvočna opozorilna naprava) 4.2.7.2 Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj 4.2.2.8 Zunanja vidljivost 4.2.9.1.3 Optične značilnosti vetrobranskega stekla 4.2.9.2.2 Notranja razsvetljava 4.2.9.1.8 Budnost strojevodje 4.2.2.9 Funkcija nadzora dejavnosti strojevodje 4.2.9.3.1 Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku 4.2.3.5.2 Naprava za evidentiranje 4.2.9.6 Obvladovanje izrednih razmer 4.2.3.7 Dvižna shema in navodila 4.2.12.5 Opisi, povezani z reševanjem 4.2.12.6 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Dokumentacija o obratovanju 4.2.12.4 Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s „spremljanjem vlakov“ Dodatek F Posipanje s peskom Dodatek B Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi tirnih tokokrogov – Osamitev emisij 4.2.3.3.1.1 Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja Dodatek D1 Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil 4.9

4.3.3.2 Vmesniki s TSI tovorni vagoni TSI (WAG TSI)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI tovorni vagoni Parameter Točka Parameter Točka Sklep vlaka 4.2.2.1.3 Naprave za pritrditev sklepnega signala 4.2.6.3 Tovorni vlaki 4.2.2.1.3.2 Sklepni signal Dodatek E Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Profili 4.2.3.1 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Združljivost z zmogljivostjo tirnic za prenašanje obremenitve 4.2.3 2 Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih 4.2.3.6.3 Trdnost enote – dviganje 4.2.2.2 Zaviranje vlaka 4.2.2.6 Zavora 4.2.4 Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja Dodatek D1 Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil 4.9

4.3.4 Vmesniki s TSI energija (TSI ENE)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI energija Parameter Točka Parameter Točka Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Največji vlakovni tok 4.2.4.1 Priprava Navodila o poti 4.2.1.2.2.1 Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Odseki ločevanja: Priprava Navodila o poti 4.2.1.2.2.1 faz 4.2.15 sistemov 4.2.16 Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja Dodatek D1 Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil 7.3.5

4.3.5 Vmesniki s TSI varnost v železniških predorih (SRT TSI)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI varnost v železniških predorih Parameter Točka Parameter Točka Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju 4.2.2.7 Pravilo za izredne razmere 4.4.1 Odhod vlaka 4.2.3.3 Delovanje v poslabšanih razmerah 4.2.3.6 Obvladovanje izrednih razmer 4.2.3.7 Načrt ravnanja v izrednih razmerah v predoru 4.4.2 Vaje 4.4.3 Obveščanje potnikov o varnosti na vlaku in ukrepih v sili 4.4.5 Strokovna usposobljenost 4.6.1 Usposobljenost vlakovnega in drugega osebja za ravnanje v predorih 4.6.1

4.3.6 Vmesniki s TSI hrup (TSI NOI)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI hrup Parameter Točka Parameter Točka Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Dodatne določbe za uporabo te TSI za obstoječe vagone 7.2.2 Načrtovanje vlaka 4.2.3.1 Tišje poti Dodatek D Predpisani postopek ob nepredvidenih dogodkih 4.2.3.6.3 Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih poteh v poslabšanih razmerah 4.4.1

4.3.7 Vmesniki z Uredbo (EU) št. 1300/2014 ( 15 ), TSI funckionalno ovirane osebe (TSI PRM)







Sklic na to uredbo Sklic na TSI funkcionalno ovirane osebe Parameter Točka Parameter Točka Strokovna usposobljenost 4.6.1 Podsistem infrastruktura 4.4.1 Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s „spremljanjem vlakov“ Dodatek F Strokovna usposobljenost 4.6.1 Podsistem tirna vozila 4.4.2 Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s „spremljanjem vlakov“ Dodatek F Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija 4.2.2.5 Podsistem tirna vozila 4.4.2

4.4 Operativni predpisi

4.4.1 Operativna načela in predpisi železniškega sistema Evropske unije

Operativna načela in predpisi, ki jih je treba uporabljati v celotnem železniškem sistemu Evropske unije, so določeni v dodatkih A (operativna načela in predpisi ERTMS) in B (skupna operativna načela in predpisi).

4.4.2 Nacionalni predpisi

Nacionalni predpisi niso združljivi s to TSI, razen Dodatka I, v katerem so navedena področja, za katera ni skupnih operativnih načel in predpisov ter za katera lahko še naprej veljajo nacionalni predpisi. V skladu s Sklepom (EU) 2017/1474 Agencija v sodelovanju z zadevnimi državami članicami sodeluje pri ocenjevanju seznama odprtih točk z namenom:

(a) dodatne uskladitve zahtev te uredbe s podrobnimi določbami ali s sprejemljivimi načini usklajevanja ali

(b) olajšanja vključitve takih nacionalnih predpisov v sisteme upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture ali

(c) potrditve potrebe po nacionalnih predpisih.

4.4.3 Sprejemljivi načini usklajevanja

Agencija lahko s tehničnim mnenjem opredeli sprejemljive načine usklajevanja, za katere se domneva, da zagotavljajo skladnost s posebnimi zahtevami te uredbe, in zagotovi varnost v skladu z Direktivo (EU) 2016/798.

Komisija, države članice ali prizadeti deležniki lahko od Agencije zahtevajo, da opredeli sprejemljive načine usklajevanja v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 ( 16 ). Agencija se posvetuje z državami članicami in prizadetimi deležniki ter tehnično mnenje predloži odboru iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797 pred njegovim sprejetjem.

Agencija najpozneje do 16. junija 2021 pripravi tehnična mnenja, v katerih opredeli sprejemljive načine usklajevanja, ki zajemajo vsaj vsako od naslednjih področij:

— varnost tovora (glej točko 4.2.2.4.1),

— varnost potnikov (glej točko 4.2.2.4.2),

— pregledi in preskusi pred odhodom, vključno z zavorami in preverjanji med obratovanjem (glej točko 4.2.3.3.1),

— odhod vlaka (glej točko 4.2.3.3),

— delovanje v poslabšanih razmerah (glej 4.2.3.6).

Če države članice in prizadeti deležniki menijo, da bi bilo treba določen nacionalni predpis upoštevati v okviru določitve sprejemljivih načinov usklajevanja na zgoraj navedenih področjih, pred 15. oktobrom 2019 o tem podrobno obvestijo Agencijo, ki ravna v skladu s postopki iz točke 4.4.3.

4.4.4 Prehod z uporabe nacionalnih predpisov na izvajanje te uredbe

V času prehoda z uporabe nacionalnih predpisov na izvajanje te uredbe prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pregledajo svoje sisteme upravljanja varnosti, da zagotovijo nadaljnje varno obratovanje. Po potrebi svoje sisteme upravljanja varnosti prilagodijo.

V primeru pomanjkljivosti se uporabi postopek iz člena 6 Direktive (EU) 2016/797.

4.5 Predpisi glede vzdrževanja

Ni relevantno

4.6 Strokovna usposobljenost

4.6.1 Strokovna usposobljenost

Osebje prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture pridobi ustrezno strokovno usposobljenost za opravljanje vseh potrebnih nalog v zvezi z varnostjo v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah. Taka usposobljenost zajema strokovno znanje in sposobnost uporabe takega znanja v praksi.

Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za posamezne naloge so navedene v dodatkih F in G.

4.6.2 Znanje jezikov

4.6.2.1 Načela

Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu morata zagotoviti, da je njuno ustrezno osebje usposobljeno za uporabo komunikacijskih protokolov in načel iz Dodatka C.

Kadar upravljavec infrastrukture uporablja drug delovni jezik, kot ga navadno uporablja osebje prevoznika v železniškem prometu, je tako jezikovno in komunikacijsko usposabljanje pomemben del celotnega sistema upravljanja usposobljenosti prevoznika v železniškem prometu.

Osebje prevoznika v železniškem prometu, ki mora v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah zaradi svojih nalog komunicirati z osebjem upravljavca infrastrukture v zvezi z za varnost pomembnimi zadevami, ima ustrezno raven znanja delovnega jezika upravljavca infrastrukture.

4.6.2.2 Raven znanja

Raven znanja delovnega jezika upravljavca infrastrukture je zadostna iz varnostnih razlogov.

(a) To vključuje vsaj sposobnost strojevodje, da: — pošilja in razume vsa sporočila iz Dodatka C, — se učinkovito sporazumeva v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah, — izpolnjuje obrazce, povezane z uporabo Zbirke obrazcev.

(b) Drugo vlakovno osebje, ki mora zaradi svojih nalog komunicirati z upravljavcem infrastrukture glede za varnost pomembnih zadev, je sposobno vsaj pošiljati in razumeti informacije o vlaku in njegovem obratovalnem stanju.

Raven znanja za osebje, ki spremlja vlak, z izjemo strojevodij je vsaj raven 2, kot je opisana v Dodatku E.

4.6.3 Začetno in stalno ocenjevanje osebja

4.6.3.1 Osnovne zahteve

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture morajo opredeliti postopek ocenjevanja svojega osebja za izpolnitev zahtev iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/762 ( 17 ) ali uredb Komisije (EU) št. 1158/2010 ( 18 ) in (EU) št. 1169/2010 ( 19 ).

4.6.3.2 Analiza in posodabljanje potreb po usposabljanju

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture za izpolnitev zahtev iz Delegirane uredbe (EU) 2018/762 ali uredb (EU) št. 1158/2010 in (EU) št. 1169/2010 opravijo analizo potreb po usposabljanju svojega zadevnega osebja ter opredelijo postopek za pregled in posodabljanje posameznih potreb po usposabljanju tega osebja.

Ta analiza določi obseg in kompleksnost ter upošteva tveganja, povezana z upravljanjem vlakov, vleko in tirnimi vozili. Prevoznik v železniškem prometu opredeli postopek pridobivanja in ohranjanja znanja vlakovnega osebja o poteh, po katerih vozi. Ta postopek:

— temelji na informacijah o poteh, ki jih predloži upravljavec infrastrukture, in

— je v skladu s postopkom iz točke 4.2.1.

Za naloge, povezane s „spremljanjem vlakov“ in „pripravo vlakov“, so elementi, ki se upoštevajo, navedeni v dodatkih F in G. Ti elementi se po potrebi uvedejo kot del usposabljanja osebja.

Nekateri elementi iz dodatkov F in G morda niso primerni zaradi vrste obratovanja, ki ga predvideva prevoznik v železniškem prometu, ali zaradi narave omrežja, ki ga upravlja upravljavec infrastrukture. V analizi potreb po usposabljanju se navedejo elementi, ki se štejejo za neprimerne, in razlogi za to.

4.6.4 Pomožno osebje

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da je pomožno osebje (npr. za strežbo in čiščenje), ki ni del vlakovnega osebja, poleg svojih osnovnih nalog usposobljeno tudi za izvajanje navodil v celoti usposobljenega vlakovnega osebja.

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

4.7.1 Uvod

Osebje, ki je v točki 4.2.1 navedeno kot osebje, ki izvaja za varnost pomembne naloge v skladu s točko 2.1, je ustrezno telesno pripravljeno, da lahko izpolnjuje vse operativne in varnostne standarde.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture določijo in dokumentirajo postopek, ki ga v okviru svojega sistema upravljanja varnosti izvajajo za izpolnjevanje medicinskih, psiholoških in zdravstvenih zahtev za svoje osebje.

Zdravstvene preglede iz točke 4.7.2 opravlja zdravnik, ki sprejema tudi vse odločitve, povezane s telesno pripravljenostjo osebja.

Osebje ne sme opravljati za varnost pomembnih nalog, če je njegova zbranost zmanjšana zaradi substanc, kot so alkohol, droge ali psihotropna zdravila. Zato imata prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture vzpostavljene postopke za nadzor tveganja, da pride osebje na delo pod vplivom teh substanc ali jih uživa na delovnem mestu.

Glede opredeljenih omejitev uporabe zgoraj omenjenih substanc veljajo nacionalni predpisi države članice, v kateri poteka železniški promet.

4.7.2 Zdravstveni pregledi in psihološka preverjanja

4.7.2.1 Pred nastopom službe

4.7.2.1.1 Minimalna vsebina zdravstvenega pregleda

Zdravstveni pregledi zajemajo:

— splošni zdravstveni pregled,

— preglede čutnih zaznav (vid, sluh, zaznava barv),

— analizo urina in krvi za ugotavljanje diabetesa mellitusa in drugih bolezenskih stanj, o katerih se lahko sklepa na podlagi kliničnega pregleda,

— pregled za ugotavljanje zlorabe drog.

4.7.2.1.2 Psihološko preverjanje

Cilj psihološkega preverjanja je podpora prevozniku v železniškem prometu pri imenovanju in upravljanju osebja, ki ima ustrezne kognitivne, psihomotorične, vedenjske in osebnostne sposobnosti za varno opravljanje svojih nalog.

Pri določanju vsebine psihološkega preverjanja se v zvezi z zahtevami vsake varnostne funkcije upoštevajo vsaj naslednja merila:

(a) kognitivne sposobnosti: — pozornost in zbranost, — spomin, — sposobnost zaznave, — sklepanje, — komuniciranje;

(b) psihomotorične sposobnosti: — hitrost odzivanja, — koordinacija gibov;

(c) vedenjske in osebnostne lastnosti: — obvladovanje čustev, — vedenjska zanesljivost, — samostojnost, — vestnost.

Psiholog dokumentira in utemelji odločitev, če se kateri koli od zgornjih elementov ne preveri.

Kandidati svojo psihično sposobnost dokažejo z opravljenim psihološkim preverjanjem, ki ga opravi psiholog ali zdravnik oziroma ki se, če se tako odloči država članica, opravi pod nadzorom psihologa ali zdravnika.

4.7.2.2 Po nastopu službe

4.7.2.2.1 Pogostost rednih zdravstvenih pregledov

Opravi se najmanj en sistematski zdravstveni pregled:

— vsakih pet let za zaposlene, stare do 40 let,

— vsaka tri leta za zaposlene, stare od 41 do 62 let,

— vsako leto za zaposlene, starejše od 62 let.

Zdravnik predpiše pogostejše preglede, če to zahteva zdravstveno stanje zaposlenega.

4.7.2.2.2 Minimalna vsebina rednega zdravstvenega pregleda

Če delavec izpolnjuje merila, zahtevana pri pregledu, opravljenem pred nastopom službe, redni specializirani pregledi obsegajo vsaj:

— splošni zdravstveni pregled,

— pregled čutnih zaznav (vid, sluh, zaznava barv),

— analizo urina in krvi za ugotavljanje diabetesa mellitusa in drugih bolezenskih stanj, o katerih se lahko sklepa na podlagi kliničnega pregleda,

— pregled za ugotavljanje zlorabe drog, če za to obstaja klinična indikacija.

4.7.2.2.3 Dodatni zdravstveni pregledi in/ali psihološka preverjanja

Poleg rednih zdravstvenih pregledov se opravita poseben dodatni zdravstveni pregled in/ali psihološko preverjanje, kadar obstaja utemeljen dvom o zdravstvenem ali psihičnem stanju delavca ali utemeljen sum uživanja prepovedanih drog ali uživanja alkohola preko dovoljenih meja. To je potrebno zlasti po incidentu ali nesreči, ki se je zgodila zaradi človeške napake posameznika.

Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture vzpostavita sisteme za zagotavljanje, da se taki dodatni pregledi in preverjanja ustrezno opravljajo.

4.7.3 Zdravstvene zahteve

4.7.3.1 Splošne zahteve

Osebje ne boleha za zdravstvenimi stanji ali jemlje zdravil, ki bi lahko povzročila:

— nenadno izgubo zavesti,

— motnje zavedanja ali zbranosti,

— nenadno nezmožnost za delo,

— motnje ravnotežja ali koordinacije,

— znatno omejitev gibljivosti.

Izpolnijo se naslednje zahteve glede vida in sluha:

4.7.3.2 Zahteve glede vida

— Ostrina vida na daleč s korekcijo ali brez nje: 0,8 (desno oko + levo oko – merjeno ločeno); najmanj 0,3 na slabšem očesu;

— najmočnejše korekcijske leče: daljnovidnost + 5 / kratkovidnost – 8. Zdravnik lahko izjemoma in po pridobitvi mnenja oftalmologa dopusti vrednosti zunaj tega okvira;

— vid na srednji razdalji in na blizu: zadosten s korekcijo ali brez nje;

— kontaktne leče so dovoljene;

— normalni barvni vid: z uporabo priznanega testa, kot je Ishihara, po potrebi dopolnjenega z drugim priznanim testom;

— vidno polje: normalno (nobenih nepravilnosti, ki bi vplivale na nalogo, ki jo je treba opraviti);

— vid na obeh očesih: efektiven;

— binokularni vid: efektiven;

— kontrastna občutljivost: dobra;

— brez progresivne očesne bolezni;

— umetne očesne leče, keratotomije in keratektomije so dovoljene le, če se enkrat na leto ali tako pogosto, kot to določi zdravnik, opravi kontrolni pregled.

4.7.3.3 Zahteve glede sluha

Zadosten sluh, potrjen s tonskim avdiogramom:

— sluh je dovolj dober, da omogoča pogovore po telefonu ter slušno zaznavo opozorilnih tonov in radijskih sporočil;

— uporaba slušnih pripomočkov je dovoljena.

4.8 Dodatne informacije o infrastrukturi in vozilih

4.8.1 Infrastruktura

Zahteve glede podatkov v zvezi z železniško infrastrukturo, ki zadevajo podsistem vodenje in upravljanje prometa ter se dajo prek registra RINF na voljo prevoznikom v železniškem prometu, so določene v Dodatku D.

Do dokončne vzpostavitve registra RINF upravljavec infrastrukture te informacije čim prej brezplačno zagotovi prek drugih sredstev, za prvo predložitev pa najpozneje v 15 dneh, razen če se prevoznik v železniškem prometu strinja z daljšim rokom.

Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu prek registra RINF ali drugih sredstev, dokler register RINF tega ne omogoča, obvesti o spremembah podatkov v zvezi z infrastrukturo, ko so take informacije na voljo. Upravljavec infrastrukture je odgovoren za pravilnost podatkov.

Za izredne razmere ali obveščanje v realnem času se z ustreznimi alternativnimi komunikacijskimi sredstvi upravljavca infrastrukture zagotovi takojšnje obveščanje prevoznika v železniškem prometu.

4.8.2 Tirna vozila

Upravljavcem infrastrukture so na voljo naslednji podatki v zvezi s tirnimi vozili:

— o tem, ali je vozilo zgrajeno iz materialov, ki so lahko v primeru nesreče ali požara nevarni (npr. azbest); za pravilnost teh podatkov je odgovoren imetnik;

— o skupni dolžini vozila, vključno z odbojniki, če so nameščeni; za pravilnost teh podatkov je odgovoren prevoznik v železniškem prometu.

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1 Opredelitev

„Komponente interoperabilnosti“ so opredeljene v členu 2(7) Direktive (EU) 2016/797.

5.2 Seznam komponent

Za podsistem vodenje in upravljanje prometa ni komponent interoperabilnosti.

6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMA

6.1 Komponente interoperabilnosti

Ker ta uredba še ne določa nobene komponente interoperabilnosti, ne obravnava ureditev ocenjevanja.

6.2 Podsistem vodenje in upravljanje prometa

6.2.1 Načela

Podsistem vodenje in upravljanje prometa je v skladu s Prilogo II k Direktivi (EU) 2016/797 funkcionalni podsistem.

V skladu s členoma 9 in 10 Direktive (EU) 2016/798 prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pri vložitvi vloge za vsako novo ali spremenjeno varnostno dovoljenje ali spričevalo dokažejo, da v okviru svojega sistema upravljanja varnosti izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

Skupne varnostne metode za oceno skladnosti in skupne varnostne metode za sistem upravljanja varnosti zahtevajo, da nacionalni varnostni organi vzpostavijo inšpekcijski sistem za nadzor in spremljanje izpolnjevanja zahtev sistema upravljanja varnosti, vključno z vsemi TSI. Omeniti je treba, da noben element iz te uredbe ne zahteva ločenega ocenjevanja s strani priglašenega organa.

Zahteve iz te uredbe glede strukturnih podsistemov, ki so navedene v vmesnikih (točka 4.3), se ocenjujejo v okviru ustreznih strukturnih TSI.

7. IZVAJANJE

7.1 Načela

V skladu s členom 9 Direktive (EU) 2016/798 prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture zagotovijo skladnost s to uredbo v okviru svojih sistemov upravljanja varnosti.

7.2 Posebni primeri

7.2.1 Uvod

V posebnih primerih, navedenih v nadaljevanju, so dovoljene naslednje posebne določbe.

Ti posebni primeri spadajo v dve kategoriji:

(a) določbe se uporabljajo stalno (primer „P“) ali začasno (primer „T“);

(b) V začasnih primerih se države članice uskladijo z ustreznim podsistemom do leta 2024 (primer „T1“).

7.2.2 Seznam posebnih primerov

7.2.2.1 Stalni posebni primer (P) za Estonijo, Latvijo, Litvo, Poljsko, Madžarsko in Slovaško

Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.2 lahko vlaki, ki obratujejo izključno v omrežju s tirno širino 1 520 mm v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Madžarskem in Slovaškem, uporabljajo naslednji sklepni signal vlaka.

Odsevni disk ima premer 185 mm, premer rdečega kroga pa je 140 mm.

7.2.2.2 Stalni posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo za Severno Irsko

Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.2 lahko vlaki, ki obratujejo izključno v omrežju s tirno širino 1 600 mm na Irskem in Severnem Irskem, kot sklepni signal vlaka uporabljajo dve stalni rdeči luči.

7.2.2.3 Začasni posebni primer (T1) za Irsko in Združeno kraljestvo

Za izvajanje točke 4.2.3.2.1 Irska in Združeno kraljestvo v obstoječih sistemih uporabljata alfanumerično številko. Državi članici določita zahteve in časovni načrt za prehod z alfanumeričnih številk vlaka na numerične številke vlaka v ciljnem sistemu.

7.2.2.4 Stalni posebni primer (P) za Finsko

Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.2 in skupnega operativnega predpisa 5 iz Dodatka B Finska na tovornih vlakih ne uporablja nobenega sklepnega signala. Na Finskem so dovoljena tudi sredstva za označitev sklepnih signalov na tovornih vlakih, kot je navedeno v točki 4.2.2.1.3.2.









Dodatek A

Operativna načela in predpisi za ERTMS

Operativni predpisi za ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R so določeni v dokumentu „Operativna načela in predpisi za ERTMS – 5. različica“, izdanem 9. aprila 2019 ( 20 ).









Dodatek B

Skupna operativna načela in predpisi

B1. Temeljna operativna načela

1. Z metodo za izdajo dovoljenja za vožnjo vlaka se zagotovi, da je med vlaki ohranjen varen presledek.

2. Vlak na delu proge obratuje le, če je vlakovna kompozicija združljiva z infrastrukturo.

3. Pred začetkom ali nadaljevanjem vožnje vlaka se zagotovi, da so potniki, osebje in blago med prevozom varni.

4. Preden se vlaku dovoli začetek ali nadaljevanje vožnje, mora imeti dovoljenje za vožnjo in vse potrebne informacije za opredelitev pogojev tega dovoljenja.

5. Vlaku se prepreči, da bi zapeljal na del proge, če je znano ali obstaja sum, da prehod vlaka po tem delu proge ne bi bil varen, dokler se ne sprejmejo ukrepi za varno nadaljevanje vožnje vlaka.

6. Če se ugotovi, da je vlak v kakršnem koli smislu nevaren, ne nadaljuje vožnje, dokler se ne sprejmejo ukrepi, ki omogočajo varno nadaljevanje vožnje vlaka.

B2. Skupni operativni predpisi

V primeru obratovanja v poslabšanih razmerah se upoštevajo tudi postopki ob nepredvidenih dogodkih iz točke 4.2.3.6.3.

1. POSIPANJE S PESKOM

Če ima vlak opremo za posipanje s peskom, ki se vključi ročno, sme strojevodja pesek uporabiti kadar koli, vendar se temu po možnosti izogiba:

— na kretnicah in križiščih,

— med zaviranjem pri hitrosti, manjši od 20 km/h,

— v mirovanju.

Izjeme od tega so:

— če obstaja tveganje SPAD (neupoštevanja signala pri nevarnosti) ali drugega resnega incidenta in bi uporaba peska izboljšala adhezijo,

— pri speljevanju,

— kadar je potreben preskus opreme za posipanje s peskom na vlečni enoti.

2. ODHOD VLAKA

Strojevodja lahko z začetne postaje ali po načrtovanem postanku spelje, ko so izpolnjeni naslednji pogoji:

— potem ko je strojevodja prejel dovoljenje za vožnjo vlaka,

— ko so izpolnjeni pogoji za uporabo vlaka,

— ko nastopi čas za odhod, razen če je dovoljeno speljati pred načrtovanim časom odhoda.

3. OB NAČRTOVANEM ČASU ODHODA NI BILO PREJETO DOVOLJENJE ZA VOŽNJO VLAKA

Če strojevodja do načrtovanega časa odhoda ni prejel dovoljenja za vožnjo vlaka in nima informacij o razlogu za to, o tem obvesti prometnika.

4. POPOLNA OKVARA ČELNIH LUČI

Če strojevodja ne more vključiti nobene čelne luči:

4.1 Ob dobri vidljivosti

Strojevodja prometnika obvesti o okvari. Vlak z najvišjo dovoljeno hitrostjo nadaljuje vožnjo do najbližje lokacije, kjer se lahko popravi/zamenja čelna luč ali zamenja zadevno vozilo. Pri nadaljevanju vožnje strojevodja po potrebi ali v skladu z navodili prometnika uporablja zvočno opozorilno napravo vlaka.

4.2 V temi ali ob slabi vidljivosti

Strojevodja prometnika obvesti o okvari. Če je na čelu vlaka nameščena prenosna čelna luč, ki oddaja belo svetlobo, vlak z najvišjo hitrostjo, ki je dovoljena v primeru tovrstne okvare, nadaljuje vožnjo do najbližje lokacije, kjer se lahko popravi/zamenja čelna luč ali zamenja zadevno vozilo.

Če prenosna čelna luč ni na voljo, vlak ne nadaljuje z vožnjo, razen če prometnik da uradna navodila za nadaljevanje vožnje do najbližje ustrezne lokacije, od koder je mogoče sprostiti progo.

Pri nadaljevanju vožnje strojevodja po potrebi ali v skladu z navodili prometnika uporablja zvočno opozorilno napravo vlaka.

5. POPOLNA OKVARA SKLEPNEGA SIGNALA

(1) Če prometnik odkrije popolno okvaro sklepnega signala vlaka, sprejme ukrepe za zaustavitev vlaka na ustrezni lokaciji in o tem obvesti strojevodjo.

(2) Strojevodja nato preveri celovitost vlaka in po potrebi popravi/zamenja sklepni signal vlaka.

(3) Strojevodja prometniku sporoči, da je vlak pripravljen za nadaljevanje vožnje. Če popravilo ni mogoče, vlak vožnje ne sme nadaljevati, razen če prometnik in strojevodja ne sprejmeta posebne ureditve.

6. OKVARA ZVOČNE OPOZORILNE NAPRAVE VLAKA

Če pride do okvare zvočne opozorilne naprave, strojevodja o tem obvesti prometnika. Vlak nadaljuje vožnjo do najbližje lokacije, kjer se lahko popravi zvočna opozorilna naprava ali zamenja zadevno vozilo, pri tem pa ne preseže najvišje hitrosti, ki je dovoljena v primeru okvare zvočne opozorilne naprave. Strojevodja mora biti pripravljen ustaviti vlak pred prečkanjem kakršnega koli nivojskega prehoda, kjer je treba uporabiti zvočno opozorilno napravo, in nato nadaljevati pot prek nivojskega prehoda, ko lahko to stori varno. Če je okvarjena večtonska zvočna opozorilna naprava, vendar deluje vsaj en ton, lahko vlak normalno nadaljuje vožnjo.

7. OKVARA NIVOJSKEGA PREHODA

7.1 Preprečevanje prečkanja vlakov prek nivojskega prehoda v okvari

Če je bila odkrita tehnična okvara, ki lahko vpliva na varnost vožnje vlakov prek nivojskega prehoda, se prepreči vožnja vlakov prek zadevnega nivojskega prehoda, dokler ni ponovno vzpostavljeno varno obratovanje.

7.2 Vožnja vlakov prek okvarjenega nivojskega prehoda v okvari (če je dovoljena)

(1) Če narava okvare omogoča nadaljnjo vožnjo vlakov, se strojevodji posameznega vlaka da dovoljenje za nadaljevanje vožnje prek nivojskega prehoda.

(2) Ko strojevodja prejme navodilo za vožnjo prek okvarjenega nivojskega prehoda, ga prevozi v skladu z navodili. Če se na nivojskem prehodu pojavi ovira, strojevodja sprejme vse možne ukrepe za zaustavitev vlaka.

(3) Med približevanjem nivojskemu prehodu strojevodja uporabi zvočno opozorilno napravo, kadar je to potrebno oziroma v skladu z uradnimi navodili prometnika. Če je nivojski prehod prost, strojevodja nadaljuje vožnjo in pospeši takoj, ko prednji del vlaka v celoti prevozi nivojski prehod.

8. ODPOVED GOVORNIH RADIJSKIH KOMUNIKACIJ

8.1 Okvara radijske opreme na vlaku, odkrita med pripravo vlaka

V primeru okvare radijske opreme na krovu vlak ne sme začeti vožnje na progah, na katerih se zahteva radijska oprema.

8.2 Okvara radijske opreme na vlaku, ko je vlak že začel vožnjo

Vse vrste okvar

Če strojevodja odkrije okvaro primarne opreme za govorno radijsko komunikacijo, o tem čim prej na kakršen koli razpoložljiv način obvesti prometnika.

Strojevodja nato upošteva navodila prometnika v zvezi z nadaljnjo vožnjo vlaka.

Okvara opreme na vlaku

Vlak z okvarjeno opremo za govorno radijsko komunikacijo lahko:

— nadaljuje vožnjo, če je na voljo drugo sredstvo za komunikacijo med strojevodjo in prometnikom, ali

— nadaljuje vožnjo do najbližje lokacije, kjer se lahko popravi radijska oprema ali zamenja zadevno vozilo, če ni drugih sredstev za govorno komunikacijo med strojevodjo in prometnikom.

9. VOŽNJA PO PREGLEDNOSTI PROGE

Kadar mora strojevodja voziti po preglednosti proge:

— vozi previdno in nadzoruje hitrost glede na vidljivost proge pred seboj, tako da lahko ustavi pred vsakim drugim vozilom, signalom za prepoved vožnje ali oviro na infrastrukturi znotraj vidnega polja, in

— upošteva največjo dovoljeno hitrost za vožnjo po preglednosti proge.

To ne velja za nepričakovano oviro, ki na območje tirov vstopi znotraj zavorne poti.

10. POMOČ VLAKU V OKVARI

(1) Če se vlak zaradi okvare ustavi, strojevodja prometnika takoj obvesti o okvari in okoliščinah okvare.

(2) Če je treba uporabiti intervencijski vlak, se strojevodja in prometnik dogovorita vsaj o naslednjem: — vrsti potrebnega intervencijskega vlaka, — ali je potrebna določena smer (na čelu ali sklepu vlaka), — lokaciji vlaka v okvari. Po tem, ko je strojevodja prosil za pomoč, vlaka ne premakne, tudi če je bila okvara medtem odpravljena, dokler: — ne prispe intervencijski vlak ali — strojevodja in prometnik ne sprejmeta drugačnega dogovora.

(3) Prometnik ne dovoli, da intervencijski vlak zapelje na odsek, na katerem je vlak v okvari, če ne prejme potrditve, da se vlak v okvari ne bo premaknil. Ko je intervencijski vlak pripravljen, da zapelje na odsek, na katerem je vlak v okvari, prometnik strojevodji intervencijskega vlaka sporoči vsaj: — lokacijo vlaka v okvari, — lokacijo, na katero je treba odpeljati vlak v okvari.

(4) Strojevodja spetega vlaka zagotovi: — da je intervencijski vlak spet z vlakom v okvari in — da se preveri zavorna zmogljivost vlaka, da je samodejna zavora, če je združljiva, priključena in da se izvede preskus zavor.

(5) Ko je speti vlak pripravljen za nadaljevanje vožnje, strojevodja, ki upravlja vlak, naveže stik s prometnikom in ga obvesti o vseh omejitvah ter vlak upravlja v skladu z vsemi navodili prometnika.

11. DOVOLJENJE ZA NEUPOŠTEVANJE SIGNALA ZA PREPOVED VOŽNJE

Strojevodja zadevnega vlaka mora dobiti dovoljenje, da ne upošteva signala za prepoved vožnje.

Ko prometnik da to dovoljenje, strojevodji da tudi vsa navodila v zvezi z vožnjo.

Strojevodja upošteva ta navodila in ne prekorači morebitne omejitve hitrosti, kjer ta velja, dokler ne doseže mesta, od koder lahko normalno nadaljuje vožnjo.

12. NEPRAVILNOSTI NA SIGNALIZACIJI OB PROGI

Če je ugotovljena katera od naslednjih nepravilnosti:

— manjkajoč signalni znak, kjer bi sicer moral biti,

— signal prikazuje napačen signalni znak,

— ob približevanju signalu ta prikazuje signalne znake v nepravilnem zaporedju,

— signalni znak ni jasno viden,

strojevodja ukrepa v skladu z najbolj omejujočim signalnim znakom, ki bi ga lahko signal prikazoval.

Vsekakor strojevodja, ki opazi nepravilno delovanje signala, to sporoči prometniku.

13. KLIC V SILI

Ko strojevodja prejme klic v sili, mora domnevati, da obstaja nevarnost, in sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi se tej nevarnosti izognil ali zmanjšal njene posledice.

Poleg tega strojevodja:

— nemudoma zmanjša hitrost vlaka na hitrost, primerno za vožnjo po preglednosti proge, in

— vožnjo nadaljuje po preglednosti proge, razen če mu prometnik da drugačna navodila, in

— upošteva navodila prometnika.

Strojevodje, ki so dobili navodilo, naj ustavijo, ne speljejo, dokler za to ne dobijo prometnikovega dovoljenja. Drugi strojevodje še naprej vozijo po preglednosti proge, dokler jih prometnik ne obvesti, da vožnja po preglednosti proge ni več potrebna.

14. TAKOJŠNJI UKREPI ZA PREPREČEVANJE NEVARNOSTI ZA VLAKE

(1) Osebje prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, ki odkrije nevarnost za vlake, takoj sprejme ukrepe za zaustavitev vseh vlakov, ki bi lahko bili v nevarnosti, in po potrebi sprejme vse druge ukrepe za preprečevanje škode ali izgub.

(2) Vsi strojevodje, ki so bili obveščeni o nevarnosti, vlak ustavijo in prometnika nemudoma opozorijo na nevarnost.

15. OKVARA OPREME NA VLAKU

Prevoznik v železniškem prometu določi primere, v katerih okvara opreme na vlaku vpliva na delovanje vlaka.

Prevoznik v železniškem prometu strojevodji in/ali vlakovnemu osebju zagotovi potrebne informacije o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru okvar opreme na vlaku, ki vplivajo na vožnjo vlaka.

Če strojevodja odkrije okvaro katere koli opreme na vlaku, ki vpliva na vožnjo vlaka:

— prometnika obvesti o teh razmerah in o omejitvah vlaka, če se dovoli nadaljevanje vožnje vlaka;

— ne začne ali nadaljuje vožnje, dokler od prometnika ne dobi dovoljenja za to;

— če prometnik dovoli začetek ali nadaljevanje vožnje vlaka, strojevodja vožnjo nadaljuje ob upoštevanju omejitev, ki veljajo za vlak.

Če prometnik ne dovoli začetka ali nadaljevanja vožnje vlaka, strojevodja upošteva njegova navodila.

16. NEDOVOLJENO PREČKANJE TOČKE, DO KATERE VELJA DOVOLJENJE ZA VOŽNJO

— Če strojevodja ugotovi, da je vlak brez dovoljenja prečkal točko, do katere velja dovoljenje za vožnjo, takoj ustavi vlak.

— Če se vlak zaustavi z avtomatsko zaščito vlaka (ATP) ali sistemom zaščite vlaka (TPS), strojevodja sprejme ukrepe za podporo zasilni zavori.

— Strojevodja o tem obvesti prometnika.

— Če prometnik ugotovi, da je vlak brez dovoljenja prečkal točko, do katere velja dovoljenje za vožnjo, sprejme vse potrebne ukrepe za takojšnjo zaustavitev vlaka.

— Strojevodja in prometnik sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vseh vlakov, ki se premikajo.

Ko lahko vlak nadaljuje vožnjo, strojevodja o tem obvesti prometnika. Prometnik določi ali preveri pot, po kateri naj bi vlak nadaljeval vožnjo, in izda vsa potrebna navodila.

17. OKVARA OPREME OB PROGI, VKLJUČNO S KONTAKTNIM VODNIKOM

— Upravljavec infrastrukture določi, ali okvara opreme ob progi (vključno s kontaktnim vodnikom) vpliva na varno in/ali učinkovito delovanje vlakov.

— Upravljavec infrastrukture strojevodji v skladu s točko 4.2.1.2.2.3 te uredbe zagotovi potrebna navodila o tem, kako ukrepati v primeru take okvare.

— Če strojevodja odkrije okvaro katere koli opreme ob progi (vključno s kontaktnim vodnikom), ki vpliva na varno in/ali učinkovito delovanje vlakov, o tem čim prej obvesti prometnika in upošteva njegova navodila.









Dodatek C

Z varnostjo povezana komunikacijska metodologija

C1. Govorna komunikacija

1. Področje uporabe in namen

V tem dodatku so določena pravila za z varnostjo povezano komunikacijo med vlakovnim osebjem, predvsem strojevodjo, in prometnikom, zlasti pravila v zvezi s strukturo, metodologijo in vsebino take komunikacije. Z varnostjo povezana komunikacija ima prednost pred vsemi drugimi vrstami komunikacije.

2. Z varnostjo povezana komunikacija

2.1 Struktura komunikacije

Posredovanje z varnostjo povezanih sporočil je kratko in jasno ter po možnosti brez okrajšav. Za zagotovitev, da bo sporočilo razumljeno in da se bodo lahko sprejeli vsi potrebni ukrepi, pošiljatelj sporočila navede vsaj:

— svojo točno lokacijo,

— nalogo, ki jo opravlja, in informacije o potrebnem ukrepu.

Strojevodje se predstavijo s številko vlaka in lokacijo.

Prometniki se predstavijo s kontrolnim območjem ali lokacijo centra vodenja prometa.

2.2 Komunikacijska metodologija

Pošiljatelj sporočila:

— preveri, ali je bilo sporočilo sprejeto, in po potrebi zahteva, da ga prejemnik ponovi. Ker je namen sporočil v sili posredovati nujna operativna navodila, neposredno povezana z varnostjo železniškega prometa, ni treba zahtevati, da se ta sporočila ponovijo;

— po potrebi popravi napake v sporočilu;

— prejemniku po potrebi sporoči, kako lahko naveže stik z njim.

Pri komunikaciji med prometnikom in strojevodjo je prometnik odgovoren za to, da preveri, ali govori s strojevodjo s svojega kontrolnega območja. To je še zlasti pomembno, če komunikacija poteka na območjih, kjer se komunikacijske meje prekrivajo. To načelo velja tudi po prekinitvi radijskega prenosa.

2.3 Vsebina komunikacije

Različne strani za identifikacijo uporabljajo naslednja sporočila.

— Prometnik: Vlak … (številka vlaka). Tukaj … (kontrolno območje/lokacija centra vodenja prometa).

— Strojevodja: Tukaj vlak … (številka vlaka) na/v/pri … (lokacija).

Terminologija, ki jo v komunikacijskih postopkih uporabljajo vse strani:







Situacija Terminologija Izraz, ki pomeni, da ima druga stran priložnost govoriti „sprejem“ Izraz, ki potrjuje prejem poslanega sporočila „prejeto“ Izraz, ki zahteva ponovitev sporočila pri slabem sprejemu ali nerazumevanju „ponovi“ Izraz za potrditev, da se nazaj prebrano sporočilo natančno ujema s poslanim „pravilno“ Izraz za navedbo, da se nazaj prebrano sporočilo ne ujema s poslanim „napaka (+ ponavljam)“ Izraz, ki drugi strani nalaga, naj počaka, ko pride do začasnega premora v komunikaciji, vendar se povezava ne prekine „počakaj“ Izraz, ki drugi strani pove, da se bo komunikacija morda prekinila, vendar bi jo bilo treba pozneje ponovno vzpostaviti „pokličem pozneje“ Izraz, ki sporoča, da je sporočilo končano „konec“

Standardna terminologija, ki jo v komunikacijskih postopkih brez prevajanja uporabljajo vse strani:







Situacija Standardna terminologija Izraz, ki se uporablja za sporočanje izrednih razmer „Mayday, mayday, mayday“

Ta izraz se ne prevaja in ga ni treba uporabljati, če je na vlaku na voljo naprava za klic v sili (npr. GSM-R).

3. Komunikacijska pravila

Zaradi pravilnega razumevanja komunikacije v zvezi z varnostjo se ne glede na uporabljeno komunikacijsko sredstvo upoštevajo naslednja pravila:

3.1 Mednarodna fonetična abeceda

Mednarodna fonetična abeceda se uporablja za naslednje namene:

— za razločevanje črk abecede,

— za črkovanje besed ali težko izgovorljivih imen krajev, ki bi jih lahko druga stran napačno razumela,

— pri navajanju signalov ali točk javljanja.







A Alpha B Bravo C Charlie D Delta E Echo F Foxtrot G Golf H Hotel I India J Juliet K Kilo L Lima M Mike N November O Oscar P Papa Q Quebec R Romeo S Sierra T Tango U Uniform V Victor W Whisky X X-ray Y Yankee Z Zulu

3.2 Števila

Pri številih se izgovarja vsaka števka posebej:

0 = nič

1 = ena

2 = dva

3 = tri

4 = štiri

5 = pet

6 = šest

7 = sedem

8 = osem

9 = devet

C2. Operativna navodila

1. Uvod

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v postopku komuniciranja v naslednjih primerih uporabljajo evropska navodila:

(1) dovoljenje za prečkanje točke, do katere velja dovoljenje za vožnjo – dovoljenje za neupoštevanje signala za prepoved vožnje;

(2) dovoljenje za nadaljevanje po prisilnem zaviranju (ETCS);

(3) obveznost, da vlak ostane v mirovanju, obveznost prekinitve vožnje (ETCS);

(4) preklic operativnega navodila;

(5) obveznost vožnje pod omejitvami;

(6) obveznost vožnje po preglednosti proge;

(7) dovoljenje za začetek vožnje v načinu Odgovorno osebje (Staff Responsible – SR) (ETCS) po pripravi na vožnjo;

(8) dovoljenje za prečkanje nivojskega prehoda v okvari;

(9) obveznost vožnje pri omejeni oskrbi z električno energijo;

(10–20) REZERVIRANO

Številke od 1 do 20 so rezervirane za evropska navodila, številke od 1 do 5 in 7 pa so obvezne za ETCS. Če operativno navodilo v zvezi s sistemom razreda B zahteva več informacij kot evropska navodila, se lahko namesto teh uporabi nacionalno navodilo. V tem primeru lahko upravljavec infrastrukture te zahteve opredeli v svojih nacionalnih navodilih. Če so nacionalna navodila, ki jih opredeli posamezni upravljavec infrastrukture, oštevilčena, se za njihovo oštevilčenje uporabijo številke od 21 naprej. Nacionalna navodila imajo vsaj enako vsebino kot evropska navodila.

2. Vsebina

Operativno navodilo obsega vsaj naslednje informacije:

— kje je bilo izdano (lokacija prometnika),

— datum izdaje (se ne zahteva za ustna navodila),

— na kateri vlak/premikalni sestav se nanaša,

— jasna, natančna in nedvoumna navodila,

— enotno identifikacijsko številko, ki jo navede prometnik.

Poleg tega se lahko v operativnem navodilu glede na okoliščine navedejo tudi naslednje informacije:

— čas izdaje,

— lokacija vlaka/premikalnega sestava in podatek o tem, na kateri lokaciji se navodilo uporablja,

— identifikacijski podatki strojevodje,

— identifikacijski podatki izdajatelja,

— potrditev (podpis ali elektronsko potrdilo), da je bilo navodilo prejeto.

Vsako operativno navodilo, izdano za zapisovanje, se lahko prekliče le z evropskim navodilom št. 4, ki se izrecno nanaša na enotno identifikacijsko številko navodila, ki ga je treba preklicati.

3. Posredovanje operativnega navodila

Evropsko navodilo vključuje informacije, ki se posredujejo elektronsko, ustno, fizično na papirju ali kot ustna navodila, ki jih mora