1999R1621 — SL — 01.05.2004 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1621/1999

z dne 22. julija 1999

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede pomoči pri pridelavi grozdja za proizvodnjo nekaterih sort rozin







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trgov za predelano sadje in zelenjavo ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2199/97 ( 2 ), in zlasti člena 7(5) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo ( 3 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1257/1999 ( 4 ), in zlasti člena 48 Uredbe, (1) ker je člen 7 Uredbe (ES) št. 2201/96 uvedel program pomoči za specializirana območja pridelovanja nekaterih sort grozdja za sušenje in natančno določil, da se pomoč plača, ko je grozdje obrano in posušeno za predelavo; ker se morajo določiti podrobna pravila za uporabo omenjenega programa; (2) ker bo po členu 7(3) Uredbe (EGS) št. 2201/96 določeno največje zajamčeno območje za grozdje, pridelano in obrano za predelavo v Skupnosti, in če bo prekoračeno, bo to vzrok za zmanjšanje pomoči za prihodnje tržno leto; ker upošteva omenjeno največje območje povprečno območje, obdelano v Skupnosti v tržnih letih 1987/88, 1988/89 in 1989/90; (3) ker je program pomoči namenjen za podpiranje in strukturiranje proizvodnje rozin in zagotavljanje potrebne stopnje specializacije; ker so zato upravičena do pomoči samo tista območja, na katerih pridelujejo sveže grozdje za proizvodnjo rozin, in ker se pomoč izplača, ko je posušen celoten pridelek svežega grozdja za proizvodnjo rozin z vseh območij, za katera je bil vložen zahtevek za pomoč; (4) ker je treba izključiti uporabo za druge namene katerega koli svežega grozdja pred sušenjem; ker se končna uporaba pridelka lahko zagotovi s pogodbo med proizvajalcem in predelovalcem, ki se sklene, preden se potrga sveže grozdje za kateri koli namen, in se nanaša na območja, za katera se bo pomoč uporabila; ker sta upravljanje in nadzor tega sistema lahko učinkovita le, če je vzpostavljena računalniška podatkovna zbirka in če pri sklepanju in izvajanju pogodb za svoje člane sodelujejo organizacije proizvajalcev; (5) ker se mora za doseganje potrebne stopnje specializacije in za preprečitev zlorabe pomoč dodeliti območjem, ki so bila ustrezno obdelana; ker mora določanje minimalnega donosa in lastnosti za vsako sorto zagotavljati, da se ta zahteva izpolni, medtem ko se dopustijo izjeme zaradi izrednih okoliščin, ki lahko vplivajo na donos ne glede na vloženo delo proizvajalca; (6) ker mora biti izplačilo pomoči odvisno od tega, ali proizvod izpolnjuje minimalne zahteve kakovosti zato, da bi se kakovost ponudbe prilagajala povpraševanju; ker morajo biti zaradi poenostavitve sistema dovoljene tiste minimalne lastnosti in tolerance za predelani proizvod, ki so vključene v standard ZN/EKE, ki ga je priporočila Delovna skupina za standardizacijo pokvarljivega blaga in razvoja kakovosti v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo; ker je treba za zagotovitev dobrega proizvoda ob vpisu v podatkovno zbirko od proizvajalcev in predelovalcev zahtevati ustrezno infrastrukturo, ki jim omogoča pridobivanje surovine in končnega izdelka želene kakovosti; ker mora za ohranjanje kakovosti surovine in preverjanje njene namembnosti proizvajalec dobaviti predelovalcu nepredelane rozine v določenem roku; (7) ker mora biti določeno, da preverjanje, ki ga opravijo države članice, zajame odstotkovni del zahtevkov za registracijo v podatkovni zbirki, podatkov iz pogodb in zahtevkov za pomoč ter da se morajo nepravilnosti kaznovati; ker se mora za zagotavljanje učinkovitosti sistema preverjanja le-ta uporabljati na eni strani za pridelovalna območja, na drugi strani pa za pridelane količine, dostavljene po pogodbah; (8) ker se mora za vzpostavitev računalniške podatkovne zbirke omogočiti triletni rok; ker je treba vzpostaviti nekatere prehodne ukrepe, ki omogočijo proizvajalcem in predelovalcem prilagoditev na nove zahteve; (9) ker s prilagoditvami, domnevno ustreznimi glede na pridobljene izkušnje, določbe te uredbe nadomeščajo določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 2911/90 z dne 9. oktobra 1990 o podrobnih pravilih za uporabo pomoči pri pridelavi nekaterih sort grozdja za sušenje ( 5 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2614/95 ( 6 ), in Uredbe (EGS) št. 2347/84 z dne 31. julija 1984 o rozinah, za katere so proizvajalci upravičeni do pomoči ( 7 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2550/98 ( 8 ); ker se zato navedeni uredbi razveljavita; (10) ker so ukrepi iz te uredbe v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

1. V tej uredbi:

(a) „specializirane parcele“ pomenijo območja, zasajena z vinsko trto sorte sultanina, črna korinta (korinthiaki) in muškat, na katerih se celoten donos potrganega svežega grozdja posuši za predelavo v proizvode, ki se uvrščajo pod oznako KN ex08 06 20;

(b) „organizacije proizvajalcev“ pomenijo organizacije proizvajalcev, kakor so navedene v členih 11 in 13 Uredbe (ES) št. 2200/96, ali skupine, ki jim je dodeljeno začasno priznanje po členu 14 te uredbe; te organizacije nadomeščajo člane pri vseh postopkih upravljanja programa pomoči za proizvodnjo rozin;

(c) „posamezni proizvajalci“ pomenijo proizvajalce, ki niso člani organizacije proizvajalcev grozdja za proizvodnjo rozin;

(d) „predelovalec“ pomeni vsako predelovalno podjetje, ki predeluje proizvode, uvrščene pod oznako KN, ki je določena v (a) zgoraj, z ustreznimi prostori za skladiščenje in predelavo rozin na gospodarstvu (nepredelane rozine);

(e) „pogodbe“ pomenijo pogodbe o predelavi, ki so zavezujoče za posamezne proizvajalce ali organizacije proizvajalcev in predelovalce.

Člen 2

1. ►A1 Maksimalna zajamčena površina Skupnosti iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je 53 187 hektarov. ◄

2. Tržno leto za rozine iz člena 1(3) Uredbe (ES) št. 2201 traja od 1. septembra do 31. avgusta.

3. Za upravljanje programa pomoči se uvede računalniška alfanumerična podatkovna zbirka, imenovana „podatkovna zbirka“, ki vsebuje informacije, navedene v členu 4 in členu 8(4). Sistem alfanumerične identifikacije parcel se uporablja za povezani sistem iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 3508/92 ( 9 ) in se po potrebi dopolni tako, da vključuje vinogradniška območja, zajeta v ta program pomoči.

4. Referenčna preglednica, navedena v členu 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2392/86 ( 10 ), vsebuje vinorodna območja, zajeta v ta program pomoči.

Člen 3

1. Pomoč se dodeli za pridelavo grozdja na specializiranih parcelah:

(a) ki so bile vnesene v podatkovno zbirko;

(b) ki so bile v celoti obdelane in potrgane in s katerih je bil „posušeni pridelek“ (nepredelane rozine) po pogodbi dobavljen predelovalcu;

(c) ki imajo najmanjši donos enakovreden najmanj naslednjim količinam: — 3000 kilogramov nepredelanih rozin pri sorti sultanina, — 2100 kilogramov nepredelanih rozin pri sorti korinta, — 520 kilogramov nepredelanih rozin pri sorti muškat;

(d) na katerih sta bili proizvodnja svežega grozdja in nepredelanih rozin sortirani v skladu z nacionalnimi določbami, navedenimi v odstavku 4;

(e) ki dajejo pridelek nepredelanih rozin, ustrezen minimalnim zahtevam iz Priloge I.

2. Ne glede na zahtevo o minimalnem donosu:

— je zahtevani minimalni donos 1900 kilogramov nepredelanih rozin v petih tržnih letih, ki sledijo začetku veljavnosti te uredbe, če je bila trta sorte sultanina in muškat okužena s filoksero,

— je minimalni zahtevani donos 300 kilogramov nepredelanih rozin v petih tržnih letih, ki sledijo začetku veljavnosti te uredbe, če je bila trta sorte muškat okužena s filoksero,

— lahko države članice določijo nižji minimalni donos in o tem obvestijo Komisijo, če so bili vinogradi znova zasajeni pred manj kakor petimi leti,

— države članice zmanjšajo količine, navedene v odstavku 2(c), za odstotek izgube, ki ga potrdijo zavarovalnice, če so bile parcele poškodovane ob naravnih nesrečah; za škodo, ki ni bila zavarovana, države članice določijo odstotek zmanjšanja minimalnega donosa za prizadete regije in o tem obvestijo Komisijo,

— lahko države članice določijo nižji minimalni donos in o tem obvestijo Komisijo, če grozdje pridelujejo biološko v skladu s pravili Skupnosti.

3. Da bi preverili, ali je bil dosežen minimalni donos, se naredi primerjava s povprečnim donosom vsakega gospodarstva. Upoštevajoč odstopanje iz odstavka 2 se povprečni donos izračuna za vsako sorto na podlagi količine nepredelanih rozin, ki jih dostavi navedeno gospodarstvo predelovalcem ali organizaciji proizvajalcev. Količine, izločene med sortiranjem, se ne upoštevajo.

4. Države članice sprejmejo nacionalne predpise o sortiranju svežega grozdja pred sušenjem, določijo največji odstotek za izločitev, ki naj ne presega 10 % letine, razen v primeru naravnih nesreč. Države članice lahko za rozine določijo minimalni odstotek za izločitev in oblikujejo ureditev za preverjanje uporabe izločenih rozin.

Člen 4

1. Države članice vnesejo na podlagi zahtevka v podatkovno zbirko imena posameznih proizvajalcev, organizacij proizvajalcev in predelovalcev, ki izpolnjujejo tehnične zahteve za udeležbo v programu pomoči. Da bi se zagotovila ustrezna fizična in higienska kakovost končnega proizvoda v skladu z Direktivo Sveta 93/43/EGS ( 11 ), te zahteve vključujejo zlasti pogoje, pod katerimi se izvedejo sušenje, skladiščenje in predelava.

Države članice po potrebi dodelijo posebno številko vsakemu sodelujočemu v programu, v skladu z istimi načeli kakor za povezani sistem.

2. Zahtevki za registracijo iz odstavka 1 se vložijo najpozneje en mesec pred začetkom tržnega leta in v vseh primerih pred podpisom pogodb po členu 5.

Vlagatelji vključijo v zahtevke naslednje podatke:

(a) pri posameznih proizvajalcih ali organizacijah proizvajalcev: — celotno površino vinograda, izraženo v hektarjih na dve decimalni mesti, zasajeno s sortami, ki so navedene v členu 7(1) Uredbe (ES) št. 2201/96, in razčlenjeno po parcelah, s podrobnimi navedbami datuma ponovne zasaditve, in razčlenjeno po sortah ter pri sortah sultanina in muškat po kategorijah, za vsako parcelo s podrobnostmi, ki omogočajo, da se parcela identificira oziroma razmeji, — specializirano območje, razčlenjeno po parcelah in sortah z uporabo istih napotil kakor v prvi alinei, — oceno pridelka nepredelanih rozin, — razpoložljivo infrastrukturo, ki zagotavlja, da je grozdje posušeno na posestvu v skladu z zadovoljivimi tehničnimi in higienskimi pogoji, — v primeru skladiščenja organizacij proizvajalcev v skladu s peto alineo člena 5(1) materialni dokaz o obstoju infrastrukture, ki zagotavlja, da so nepredelane rozine uskladiščene v skladalnih plastičnih zabojčkih in ustrezno tehničnim in higienskim zahtevam;

(b) pri predelovalcih: — povprečno količino nabavljenih surovin in končnih proizvodov, pridobljenih v zadnjih treh letih ali od začetka poslovanja, z računi kot dokazom; materialni dokaz glede podrobnosti o infrastrukturi, ki zagotavlja, da so proizvodi skladiščeni v skladalnih plastičnih zabojčkih ter predelani v skladu z zadovoljivimi tehničnimi in higienskimi zahtevami, — obveznost izvajanja preverjanja, ki je zahtevano za izvedbo programa pomoči, — obveznost predelave nabavljenih proizvodov v končne proizvode, ki imajo zagotovljene minimalne lastnosti, ki so določene v Prilogi II, — obveznost dnevnega vodenja podrobnih popisov zalog in pretoka blaga: — (i) surovin, nabavljenih po pogodbi, s podatki o prodajalcih; (ii) prodanih končnih proizvodov, s podatki o kupcih; (iii) količin nepredelanih posušenih proizvodov na zalogi; (iv) količin, izločenih med sortiranjem na podlagi nacionalnih predpisov, in dokazilo o njihovi uporabi.

3. Države članice lahko:

— uvedejo dodatne zahteve, da bi olajšale preverjanje,

— omejijo uporabo odstavka 2 za nove proizvajalce in za tiste, ki morajo prijaviti spremembe glede njihovega zadnjega obvestila v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2.

Člen 5

1. Pogodbe se sklenejo med posameznimi proizvajalci ali organizacijami proizvajalcev in predelovalci, vnesenimi v podatkovno zbirko.

Pogodbe se sklenejo za celo tržno leto najpozneje do 1. avgusta pred začetkom tržnega leta in vsebujejo:

— številke pogodbenih strank v podatkovni zbirki,

— podatke o površini, na katero se nanašajo, razčlenjene po parcelah in sortah, z uporabo istih referenc kakor pri vnosu v podatkovno zbirko; velikosti površin in razčlenjenost parcel se ne smejo razlikovati ali presegati velikosti površin ali parcel, prijavljenih po prvi alinei člena 4(2)(a); lahko pa so manjše,

— oceno pridobljene količine suhega proizvoda (nepredelanih rozin) z navedbo predvidenega povprečnega donosa parcel z isto sorto ali isto kategorijo pri sortah sultanina in muškat,

— ceno, ki se izplača in ki je, kadar je primerno, natančno določena za sorte ali količine; obvezo, da se izplačilo izvede z bančnim ali poštnim nakazilom,

— zahtevo, da posamezni proizvajalec ali organizacija proizvajalcev dostavi predelovalcu v skladalnih plastičnih zabojčkih takoj po sušenju celotno proizvedeno količino suhega pridelka z območij, ki so zajeta v pogodbi, brez količin, izločenih med sortiranjem; vendar lahko pogodbe, sklenjene z organizacijami proizvajalcev, določajo, da se posušeni proizvod skladišči pri organizaciji proizvajalcev v skladalnih plastičnih zabojčkih in da se dostava predelovalcem porazdeli čez celo tržno leto; organizacija proizvajalcev se obveže, da bo zagotovila zadovoljive skladiščne razmere za ohranitev kakovosti posušenega proizvoda,

— obvezo proizvajalca, da prevzame in skladišči v skladalnih plastičnih zabojčkih v ustreznih razmerah vse dostave nepredelanih rozin, ki izpolnjujejo minimalne zahteve kakovosti iz Priloge I,

— predvideno nadomestilo, če kateri od pogodbenic ne uspe izpolniti pogodbenih obveznosti, zlasti glede plačila cene in obveznosti v zvezi z dostavo in prevzemom dostave celotne količine s parcel, zajetih v pogodbi.

2. Pogodbe lahko vsebujejo klavzulo, ki predvideva, da se cena, navedena v četrti alinei odstavka 1, pred dostavo proizvoda enkrat ali večkrat spremeni, toda ne po 30. novembru. Ta sprememba mora temeljiti na objektivnih elementih, kakršni so gibanje cen na svetovnem trgu, količina in kakovost dobljenega pridelka; ob nesoglasju ostane veljavna prvotna pogodbena cena.

3. Predelovalci dostavijo pristojnemu nacionalnemu organu kopijo vsake pogodbe v 10 delovnih dneh po sklenitvi in obdržijo dokazilo o tem.

4. Če je organizacija tudi predelovalec, veljajo pogodbe, ki zajemajo proizvodnjo njenih članov, za sklenjene, ko so podatki iz pogodb poslani pristojnemu organu v roku, navedenem v drugem pododstavku odstavka 1.

5. Države članice dodelijo vsaki pogodbi identifikacijsko številko.

Sprejmejo tudi dodatna določila glede pogodb, zlasti glede kazni za neupoštevanje pogodbene cene in neizpolnjevanje obveznosti posredovanja pogodb v skladu z odstavkoma 3 in 4.

Člen 6

1. Celotna količina rozin na gospodarstvu mora biti dostavljena proizvajalcu ali, kadar je primerno, organizaciji proizvajalcev, ki je po pogodbi odgovorna za zagotavljanje skladiščenja, najpozneje do 30. novembra v letu proizvodnje.

2. Nepredelane rozine, dostavljene predelovalcem po pogodbi, morajo ustrezati minimalnim zahtevam iz Priloge I.

Skladnost s temi zahtevami se preveri na podlagi reprezentativnih vzorcev, ki jih vzame predelovalec iz celotne serije v dogovoru s proizvajalcem ali organizacijo proizvajalcev. Vzorce pregledata obe pogodbenici, rezultati preverjanja se evidentirajo. V tem odstavku pomeni „serija“ vse zabojčke, ki jih proizvajalec ali organizacija proizvajalcev predloži predelovalcu sočasno v prevzem. Vsebina vsake serije mora biti enotna in z nepredelanimi rozinami istega izvora in iste sorte.

3. Predelovalec določi kraj in stopnjo dostave v dogovoru s proizvajalcem.

4. Po prevzemu serije se sestavi potrdilo o dostavi, ki podrobno navaja:

— datum in čas začetka raztovarjanja,

— identifikacijsko številko pogodbe za serijo,

— bruto in neto težo serije,

— skladnost serije z minimalnimi zahtevami.

Potrdilo o dostavi je sestavljeno v treh izvodih, podpišejo ga predelovalec in posamezni proizvajalec ali organizacija proizvajalcev. Vsako potrdilo mora imeti identifikacijsko številko.

Predelovalec in posamezni proizvajalec ali organizacija proizvajalcev obdržijo vsak svojo kopijo potrdila o dostavi. Predelovalec pošlje kopijo za spremljanje državi članici v dveh delovnih dneh.

Člen 7

1. Zahtevke za pomoč vložijo posamezni proizvajalci ali organizacije proizvajalcev po dostavi nepredelanih rozin predelovalcu najpozneje do 31. decembra v letu pridelave grozdja.

2. Zahtevki za pomoč vsebujejo najmanj naslednje podatke:

— številko/številke podatkovne zbirke in specializirana območja, na katera se nanaša zahtevek, z istimi referencami, kakor so navedene v prvi alinei člena 4(2)(a),

— identifikacijsko številko/številke ustrezne pogodbe/pogodb ali kopijo/kopije le-teh,

— identifikacijsko številko/številke potrdila o dostavi ali kopijo/kopije le-teh,

— količino proizvedenih nepredelanih rozin in donos na hektar,

— izjavo, da je bila celotna količina grozdja, pridelana na območjih, za katera je zaprošena pomoč, posušena in dostavljena predelovalcu/predelovalcem brez količin, odstranjenih med sortiranjem.

3. Pomoč se izplača ob zaključku preverjanja po členu 8, in sicer najpozneje do 31. maja leta, ki sledi letu proizvodnje rozin.

Vendar organizacije proizvajalcev prejmejo predplačilo v višini 70-odstotne pomoči po dokumentiranem preverjanju podatkov iz odstavka 2 najpozneje do 31. januarja leta, ki sledi letu proizvodnje rozin.

Organizacije proizvajalcev v celoti prenesejo predplačila in saldo pomoči svojim članom v 15 dneh od prejema plačila. Države članice preverijo skladnost s tem rokom in naložijo kazni v primeru zlorabe.

Člen 8

1. Brez poseganja v določbe naslova VI Uredbe (ES) št. 2200/96 opravijo države članice upravno preverjanje ter preverjanje na kraju samem, da se zagotovi uskladitev s to uredbo.

Izvajajo zlasti naslednje:

1.1 upravno stoodstotno preverjanje sporočil, pogodb in zahtevkov za pomoč. Preverjanje se nanaša na identifikacijo prosilca in lastnosti parcel. Sestoji iz računalniškega navzkrižnega preverjanja med izjavami v sektorju za vino in v drugih sektorjih, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči za območje, ter izjavami istega prosilca iz prejšnjih let;

1.2 letno preverjanje na kraju samem glede: (a) podatkov iz podatkovne zbirke, ki zajemajo najmanj: (i) vzorec 5 % sporočil in za najmanj 5 % območij, prijavljenih v skladu s prvo alineo člena 4(2)(a); vzorci so izbrani na podlagi njihove reprezentativnosti in analize tveganja, ki upošteva: — rezultate navzkrižnega preverjanja podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ali organizacije proizvajalcev, v primerjavi s podatki v registru vinogradov in podatki, zbranimi med izvedbo programov za preprečitev filoksere, — območja, ki so bila prijavljena, in njihovo geografsko razporeditev, — nove proizvajalce in tiste, ki sporočajo o spremembah, kjer se uporablja druga alinea člena 4(3); (ii) vzorec 5 % količine, prijavljene v skladu s prvo alineo člena 4(2)(b); vzorci so izbrani ob upoštevanju zmogljivosti skladiščenja in predelave, ki jih navede vsak predelovalec in zajemajo najmanj eno predelovalno enoto za vsako sorto. Preverjanje zajema med drugim skladnost končnega proizvoda z minimalnimi lastnostmi iz Priloge II; (b) skladnost z obveznostmi po pogodbi; to preverjanje se izvede na vzorcu 5 %pogodb in za najmanj 5 % območij, ki jih zajema pogodba; (c) podatke iz zahtevkov za pomoč; to preverjanje se izvaja na vzorcu 5 % zahtevkov za pomoč in za najmanj 5 % območij; zahtevke, ki jih je treba preveriti na kraju samem, določi pristojni organ, ki upošteva: — število parcel in skupno površino, — rezultate navzkrižnega preverjanja podatkov iz zahtevkov v primerjavi s podatki iz podatkovne zbirke in pogodb, — vse spremembe v primerjavi s prejšnjim letom, — ugotovitve preverjanja, ki je bilo izvedeno v prejšnjih letih. Med preverjanjem zahtevkov za pomoč se preveri tudi: — dejanska skladnost z minimalnim donosom; za to preverjanje nacionalni organi preverijo dostavo predelovalcem in količine, ki so navedene v popisu zalog predelovalcev, — dejansko sušenje celotne količine, pridelane na parcelah, ki so zajete v pogodbah; za to preverjanje nacionalni organi sestavijo oceno povprečnega donosa za posamezno pridelovalno območje in sorto ali pri sortah sultanina in muškat za kategorije; ta povprečni donos se uporablja za primerjavo, — skladnost z zahtevami glede minimalne kakovosti; (d) pomoč za vnovično zasaditev v boju proti filokseri.

2. Preverjanje na kraju samem zajema vse parcele na posestvu, zasajene s sortami, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči, in vse dejavnosti predelovalcev, povezane z zadevnimi sortami, vključno s tistimi, ki se nanašajo na uvoženo količino.

3. Če pripada parcela, ki se preverja, več lastnikom, se preveri resničnost podatkov, vnesenih v podatkovno zbirko, in podatkov v zahtevkih za pomoč, ki so jih vložili solastniki.

4. Rezultati preverjanja in naložene kazni se vnesejo v podatkovno zbirko.

Člen 9

1. Če se ugotovi, da so podatki, ki so jih predložili individualni proizvajalci ali organizacije proizvajalcev po členu 4(2)(a), netočni, se naložijo naslednje kazni:

(a) ob neskladnosti glede območij se po analogiji uporabi odstavek 4 spodaj;

(b) pri znatni neskladnosti v razpoložljivi infrastrukturi se iz podatkovne zbirke odstranijo imena posameznih proizvajalcev ali organizacij proizvajalcev za čas trajanja tekočega tržnega leta; v zbirko se znova vnesejo šele v naslednjem tržnem letu, pod pogojem, da predložijo dokazilo o namestitvi ustrezne infrastrukture ali opreme.

2. Če se ugotovi, da so podatki, ki so jih predložili predelovalci po členu 4(2)(b), netočni ali da obveze, ki so jih dali na podlagi teh določb, niso bile izpolnjene, se naložijo naslednje kazni:

(a) ob znatnem neskladju v razpoložljivi infrastrukturi je denarna kazen enaka znesku pomoči, ki ustreza količinam, predelanim med tekočim tržnim letom; poleg tega se imena predelovalcev odstranijo iz podatkovne zbirke za omenjeno tržno leto; vanjo se znova vnesejo šele v naslednjem tržnem letu pod pogojem, da predložijo dokazilo o namestitvi ustrezne infrastrukture;

(b) ob neizpolnitvi obvez, zlasti glede kakovosti končnega proizvoda, vključno s proizvodom, odstranjenim pri sortiranju ali vodenju podrobnega popisa, je kazen enaka znesku pomoči, ki ustreza količini, predelani med tekočim tržnim letom.

3. Če se ugotovi, da so podatki iz pogodb netočni ali da obveze niso bile izpolnjene, se naložijo naslednje kazni:

(a) če posamezni proizvajalec ali organizacija proizvajalcev ne izpolni obveze o dostavi, določene v četrti alinei člena 5(1), se pomoč ne izplača, če pa je že bila izplačana, se izterja v skladu s členom 14 Uredbe Komisije (EGS) št. 3887/92 ( 12 );

(b) če predelovalci niso privolili v prevzem nepredelanih rozin, dostavljenih po pogodbi, bo naložena denarna kazen enakovredna znesku pomoči, določene za zadevno območje.

4. Če se ugotovijo nepravilnosti med preverjanjem zahtevkov za pomoč, se naložijo naslednje kazni:

(a) če je bilo ugotovljeno, da je dejansko določeno območje večje kakor območje, za katero je bila zaprošena pomoč, se znesek pomoči izračuna na podlagi območja, prikazanega v zahtevku za pomoč. Če je bilo ugotovljeno, da je po drugi strani dejansko določeno območje manjše od tistega, za katero je bila zaprošena pomoč, se znesek pomoči izračuna na podlagi dejansko določenega območja in se razen v primerih višje sile odšteje dvakratni ugotovljeni presežek, če ta presega 3 % ali 0,2 hektara, toda ne presega 20 % območja, ki je bilo določeno. Organizacije proizvajalcev nadomestijo preplačano plačilo in obresti, izračunane v skladu z odstavkom 3(a). Če je ugotovljeni presežek višji od 20 % določenega območja, se pomoč na hektar ne dodeli, če pa je bila pomoč že izplačana, se izterja v skladu s členom 14 Uredbe (EGS) št. 3887/92. Za netočno izjavo, dano namerno ali iz hude malomarnosti: — se proizvajalec ali organizacija proizvajalcev izloči iz prejemanja pomoči za omenjeno tržno leto, in — za netočno izjavo, dano namerno, od prejemanja pomoči za naslednje tržno leto. Zgornje zmanjšanje pa se ne uporabi, če pri določanju območja posamezni proizvajalci ali organizacije proizvajalcev lahko prikažejo, da so pravilno vzeli za osnovo podatek, ki ga je odobril pristojni organ. V tem odstavku „določeno območje“ pomeni območje, za katero so bili izpolnjeni vsi predpisani pogoji;

(b) če je ugotovljeno, da minimalni donos ni bil izpolnjen, se ime posameznega proizvajalca ali organizacije proizvajalcev in morebitnega vpletenega predelovalca izloči iz podatkovne zbirke med trajanjem zadevnega tržnega leta in za naslednje tržno leto;

(c) če je ugotovljeno, da je dobljeni donos večji od minimalnega donosa, vendar manjši kakor povprečni donos, ki ga je ocenil državni organ za zadevno geografsko območje, se preverjanje razširi na količine, ki jih posamezni proizvajalec ali organizacija proizvajalcev proda na trgu kot sveže grozdje ali za proizvodnjo vina. Če se s tem preverjanjem in preverjanjem v vinogradu odkrije, da vsa količina pridelka na parcelah, za katere je bila zaprošena pomoč, ni bila posušena, se pomoč zmanjša sorazmerno z odstotkom količine, ki ni bila posušena. Če delež količine, ki ni bila posušena, znaša več kakor 30 % posušene količine, se pomoč ne izplača. Če ni dokazov o dejansko pridelani količini na zadevnih parcelah, je neposušena količina grozdja enaka razliki med količinami, navedenimi v zahtevku za pomoč, in količinami, izračunanimi na podlagi povprečnega donosa, ki ga ugotovijo organi za posamezno geografsko območje in sorto.

5. V primerih, za katere je bila pomoč izplačana neupravičeno, države članice izterjajo ustrezne zneske v skladu s členom 14 Uredbe (EGS) št. 3887/92.

Če je bila odkrita nepravilnost, ki se nanaša na del območja ali pridelave proizvajalca ali organizacije proizvajalcev ali na del pridelave, ki jo je predelovalec prevzel ali predelal, so kazni sorazmerne storjenim nepravilnostim. Višina kazni je najmanj dvakratni znesek pomoči, ki ustreza količinam, povezanimi z nepravilnostmi.

Člen 10

Naslednje določbe Uredbe (EGS) št. 3887/92 se uporabljajo za preverjanje in kazni iz te uredbe:

— zadnji pododstavek člena 6(3) pri izrazitih nepravilnostih, ugotovljenih v regiji ali delu regije,

— prvi pododstavek člena 6(7) za določitev območja parcel,

— prvi pododstavek člena 8(1) pri nepravočasno vloženih zahtevkih za registracijo v podatkovno zbirko oziroma zahtevkov za pomoč,

— člen 11 za primere višje sile in primere, kjer kazni, ki se uporabljajo, niso naložene,

— člen 12 v zvezi s poročilom o inšpekcijskem pregledu,

— člen 13 v zvezi z zavrnitvijo pridelovalca, da sprejme inšpekcijski pregled,

— člen 14 v zvezi s pravili za povrnitev nezapadlih plačil,

— člen 15.

Člen 11

Zadevne države članice Komisijo uradno obvestijo vsako leto:

(a) pred 1. oktobrom na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke in pogodb o: — celotnem vinogradniškem območju, zasajenem s sortami, ki so upravičene do pomoči, razčlenjenem po sortah in pri sorti sultanina ter muškat po kategorijah, — specializiranem območju, namenjenem za pridelavo rozin, — območju, ki ga zajemajo pogodbe za vsako sorto in celotno število pogodb, ki se razlikujejo med seboj glede na to, ali so sklenjene s posameznimi proizvajalci ali z organizacijami proizvajalcev, — ocenjenem pridelku rozin za vsako sorto, — številu organizacij proizvajalcev po vrsti priznanja in odstotku območja, ki ga pokrivajo; njihovi skladiščni zmogljivosti, — številu predelovalcev in njihovih skladiščnih in predelovalnih zmogljivostih;

(b) pred 31. januarjem: (i) na podlagi podatkov iz zahtevkov za pomoč o: — specializiranem območju za vsako sorto, za katero je bila zaprošena pomoč po organizacijah proizvajalcev in posameznih proizvajalcih, — količinah proizvedenih nepredelanih rozin in povprečnem donosu na hektar za vsako sorto pri organizacijah proizvajalcev in posameznih proizvajalcih, — številu hektarov, za katere so pristojni organi držav članic uradno dodelili zmanjšanje donosa po četrti alinei člena 3(2). Ta območja se razčlenijo po odstotku zmanjšanja letine in po vrsti škode za vsako pridelovalno območje; (ii) na podlagi podatkov iz zahtevkov za pomoč za ponovno zasaditev o: — območjih, ki so prejela pomoč za ponovno zasaditev za vsako sorto pri organizacijah proizvajalcev in posameznih proizvajalcih s prikazom ločenih plačil, opravljenih za prvo, drugo in tretje leto ponovne zasaditve;

(c) pred 1. septembrom o: — območjih, končno sprejetih kot upravičenih do pomoči za gojenje in ponovno zasaditev za tekoče tržno leto, — rezultatih preverjanja, ki navajajo kakršne koli težave.

Člen 12

Država članica lahko pooblasti predelovalce, sodelujoče v proizvodnji rozin, ki vključuje umetno sušenje grozdja na njihovem predelovalnem obratu, da pridobijo zaloge svežega grozdja od proizvajalcev ali organizacij proizvajalcev, ki prejemajo pomoč. Zato morajo predložiti podroben program načrtovanih nakupov svežega grozdja in sprejeti posebno preverjanje, ki ga mora pripraviti država članica, da bi preprečila zlorabe.

Države članice obvestijo Komisijo o obstoju takih zahtev in o posebnih nadzornih ukrepih, ki so jih sprejele.

Člen 13

1. Države članice morajo vzpostaviti podatkovno zbirko iz člena 2(4) pred začetkom tržnega leta 2002/03. Med tržnimi leti 1999/2000, 2000/01 in 2001/02 se obveza o registraciji v podatkovni zbirki nadomesti z obvezo o vložitvi zahtevka za registracijo v podatkovno zbirko v skladu s členom 4(2) pred 1. septembrom 1999; sklici, ki se nanašajo na območje in identifikacijo parcel, so katastri ali druge navedbe, ki jih prizna za enakovredne odgovorno telo za preverjanje območij.

2. V tržnih letih 1999/2000 do 2001/02 se uporabijo naslednji prehodni ukrepi:

(a) države članice lahko odločijo, da za tržno leto 1999/2000 združenja proizvajalcev, ki so obstajala pred začetkom veljavnosti te uredbe, nadomeščajo svoje člane pri vseh dejavnostih, ki se nanašajo na upravljanje sistema pomoči za pridelavo rozin, če pred 15. septembrom 1999 vložijo zahtevek za začasno priznanje v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 2200/96;

(b) zahtevki za registracijo v podatkovni zbirki, kakor je navedeno v členu 4(1), so sprejemljivi, če se vlagatelji, bodisi posamezni proizvajalci, organizacije proizvajalcev ali predelovalci zavežejo, da bodo izpolnili pogoje za registracijo v podatkovni zbirki in zlasti pogoje glede sušenja, skladiščenja in predelave pred začetkom tržnega leta 2001/02;

▼M2

(c) pogodbe iz člena 5 se podpišejo med proizvajalci ali organizacijami proizvajalcev in predelovalci, ki so vložili zahtevke za registracijo v podatkovni zbirki, preden se sklenejo pogodbe; pogodbe za tržna leta 1999/2000, 2000/01 in 2001/02 se sklenejo do 1. novembra 1999, 1. septembra 2000 in 30. septembra 2001 za ustrezno leto;

▼B

(d) obveznost dostave in skladiščenja nepredelanih rozin v skladalnih plastičnih zabojčkih se v celoti uporablja od tržnega leta 2002/03. Vendar se za posamezne proizvajalce, organizacije proizvajalcev in predelovalce, ki so izkoristili ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 399/941 ( 13 ), ta obveza uporablja za: — najmanj 25 % količine, dobavljene in skladiščene v tržnem letu 1999/2000, — najmanj 50 % količine, dobavljene in skladiščene v tržnem letu 2000/01, ▼M2 — najmanj 75 % količin, dobavljenih in uskladiščenih med tržnim letom 2001/02; ▼B

(e) rok za dobavo iz člena 6(1) za tržno leto 1999/2000 je 31. december 1999; do začetka tržnega leta 2001/02 lahko predelovalci skladiščenje količine, ki je ne morejo skladiščiti sami, zaupajo posameznim proizvajalcem ali organizacijam proizvajalcev;

(f) določbe drugega pododstavka člena 9(4)(a) in člena 9(4)(c) se uporabljajo od tržnega leta 2002/03.

Člen 14

Države članice v dveh mesecih od izdaje te uredbe uradno obvestijo Komisijo o nacionalnih ukrepih za njeno izvedbo.

Člen 15

Uredbi (EGS) št. 2911/90 in (EGS) št. 2347/84 sta s tem razveljavljeni z veljavnostjo od tržnega leta 1999/2000.

Člen 16

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od tržnega leta 1999/2000.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









Priloga I

MINIMALNE ZAHTEVE

iz člena 3(1)(e)

1. Nepredelane sultanine morajo biti pridobljene iz grozdja sorte (cultivar) Vitis vinifera L. Apyrena. Nepredelane rozine korinta morajo biti pridobljene iz grozdja sorte (cultivar) Vitis vinifera L. Black Corinth. Nepredelane rozine muškat morajo biti pridobljene iz grozdja sorte (cultivar) Vitis vinifera L. muscatel.

2. Sveže grozdje mora izpolnjevati veljavne zahteve za sveže grozdje, zlasti glede ostankov sredstev za varstvo rastlin; med sušenjem ne sme biti v neposrednem stiku z zemljo in mora biti ustrezno zavarovano pred mrčesom. Sveže rozine morajo biti prej očiščene, ko je to primerno, z razpecljanjem, da se odstranijo drobci pecljev.

3. Nepredelane rozine morajo biti: 1. suhe, z največ 31 % vsebnosti vlage pri grozdju sorte muškat in 14 % za druge sorte; 2. nepokvarjene, cele, ustrezno oblikovane in dovolj dobro razvite; skoraj enotno obarvane; 3. z mesom, ki je prožno in mehko ter preprečuje strditev ali kristalizacijo rozin; 4. brez zmečkanin, ki jih povzroči pecelj ali slabo ravnanje; 5. praktično brez plesni, gnitja, fermentacije ter vsakih drugih poškodb ali sprememb, ki so škodljive za kakovost ali predstavitev proizvoda, tudi v mirovanju; 6. praktično brez živih ali mrtvih insektov ali črvičkov, ne glede na razvojni stadij; 7. brez kamnov, vidnega peska, kovinskih delcev in drugih mineralnih nečistoč ali tujih snovi; 8. brez vidnih ali nevidnih ostankov proizvodov, ki se uporabljajo pri obdelavi in so toksični za ljudi; 9. skoraj brez pecljev in drugih delcev grozda; 10. brez tujih vonjev in okusov; 11. brez lepljivih snovi, ne glede na njihov vzrok; 12. lahko odstranljive iz posode za prevoz ali skladiščenje; 13. prevažane in shranjene v skladalnih plastičnih zabojčkih, ki so pred vsako uporabo oprani; 14. enotne po velikosti, kakor sledi: — nepredelane korinte: velikost med 10 in 4 milimetri; sultanine: velikost med 11 in 4 milimetri, — nepredelane rozine sorte muškat: velikost ne presega 130 jagod na 100 gramov.

4. Dovoljena so naslednja odstopanja: 1. Kakovost



Poškodbe Tolerance (% na težo) Nepredelane rozine neenakomerne barve 12 Nezadostno zrele ali nezadostno razvite nepredelane rozine 4 Plesnive, gnile ali fermentirane nepredelane rozine 4 Poškodovane, zmečkane ali razpokane nepredelane rozine 4 Nepredelane rozine, ki vsebujejo kristalizirani sladkor 10 Nepredelane rozine, ki so jih poškodovali insekti, črvički ali drug mrčes 2 Nepredelane rozine, ki vsebujejo vidne tuje rastlinske snovi 1 2. Velikost — za nepredelane korinte in sultanine: — — ne več kakor 6 % na težo jagod premera več kakor 10 milimetrov za korinte in 11 milimetrov za sultanine, — ne več kakor 2 % na težo jagod premera manj kakor 4 milimetre; še dopustna toleranca bo povišano na 4 % za nepredelane rozine z območij Aegialie, Korinthie in Ionskih otokov, — nepredelane rozine sorte muškat: 10 % jagod v seriji, ki niso v skladu z omejitvami.









PRILOGA II

minimalne lastnosti ROZIN

iz tretje alinee člena 4(2)(b)

1. Opredelitev

Rozine morajo biti sorte sultanina ali muškat ali korinta iz Vitis vinifera L.

2. Minimalne zahteve

2.1 Rozine morajo biti: — cele, — nepokvarjene, izključeni so pridelki, ki so gnili ali se kvarijo in so neprimerni za uporabo, — brez živih insektov ali črvičkov ne glede na njihovo stopnjo razvoja, — brez neobičajne zunanje vlage, — brez čudnih vonjev in okusov (rahel vonj po SO2 ter rahel vonj in okus po olju ne veljajo za neobičajne), — v skladu z dopustnimi odstopanji, — čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, — brez vidnih poškodb od insektov, črvičkov ali drugih parazitov, — brez plesni, — brez nezrelih oziroma nerazvitih jagod, — brez delov peclja, — brez pecljev, razen pri sorti muškat, — brez poškodovanih jagod (za rozine brez pečk normalne poškodbe zaradi odstranjevanja pečk ne štejejo za poškodbe), — brez očitnih sladkornih kristalov, — brez tujih rastlinskih snovi.

2.2 Rozine morajo tudi: — imeti podobne sortne lastnosti, — imeti dovolj dobre lastnosti glede arome, sestave in barve, — biti pripravljene iz dovolj zrelega grozdja, — biti razpecljane ali sortirane po velikosti, — imeti poškodbe v mejah dovoljenega odstopanja, opredeljenega v določilih o dovoljenem odstopanju, pod pogojem, da obdržijo svoje bistvene lastnosti glede splošnega videza, kakovosti, trajnosti in pakiranja.

2.3 Stanje rozin mora biti tako, da lahko: — prestanejo prevoz in prenašanje in — prispejo v zadovoljivem stanju na namembno mesto.

3. Vsebnost vode

Rozine morajo imeti najmanj 13 % in največ 31 % vsebnosti vode za sorto malaga/muškat, 23 % za sorte s pečkami in 18 % za sorte brez pečk ter za korinte.

4. Tolerance

Dopustna odstopanja v kakovosti pri posameznem zavitku pri proizvodih, ki ne izpolnjujejo zahtev navedenega kakovostnega razreda, so:







BREZ PEČK Dovoljene poškodbe Tolerance za poškodovano sadje Odstotek na težo Odstotek na število Deli stebla (na kg) — 2,00 Peclji (%) — 5,00 Nezrele oziroma nerazvite jagode 4,00 Jagode s pečkami pri sortah brez pečk (%) 1,00 Plesnivost 4,00 — Poškodbe zaradi insektov 1,00 — Poškodovanost 5,00 — Sladkanost 15,00 — Tuje rastlinske snovi 0,03 — Mineralna nečistoča 0,01 —







S PEČKAMI Dovoljene poškodbe Tolerance za poškodovano sadje Odstotek na težo Odstotek na število Deli stebla (na kg) — 2,00 Peclji (%) — 5,00 Nezrele ali nerazvite jagode 2,00 — Plesnivost 4,00 — Poškodbe zaradi insektov 1,00 — Poškodovanost 5,00 — Sladkanost 15,00 — Tuje rastlinske snovi 0,03 — Mineralna nečistoča 0,01 —







KORINTE Dovoljene poškodbe Tolerance za poškodovano sadje Odstotek na težo Odstotek na število Deli stebla (na kg) — 1,00 Peclji (%) — 3,00 Nezrele ali nerazvite jagode 1,50 — Plesnivost 4,00 — Poškodbe zaradi insektov 1,00 — Poškodovanost 3,00 — Sladkanost 15,00 — Tuje rastlinske snovi 0,03 — Mineralna nečistoča 0,01 —