1996L0025 — SL — 05.06.2003 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

▼M4

DIREKTIVA SVETA 96/25/ES

z dne 29. aprila 1996

o obtoku in uporabi posamičnih krmil, ki spreminja Direktive 70/524/EGS, 74/63/EGS, 82/471/EGS in 93/74/EGS ter razveljavlja Direktivo 77/101/EGS

▼B







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in zlasti člena 43. Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 3 ), (1) ker v okviru proizvodnje, predelave in potrošnje kmetijskih izdelkov posamična krmila v kmetijstvu igrajo pomembno vlogo; (2) ker bo, če upoštevamo naraščajoči pomen kakovosti, smotrnosti in okolja, vloga posamičnih krmil v kmetijstvu pridobila na pomembnosti; (3) ker so v teh okoliščinah predpisi, ki urejajo obtok posamičnih krmil, še posebej koristni za zagotavljanje zadostne preglednosti celotne verige posamičnih krmil, obenem pa izboljšujejo kakovost kmetijske proizvodnje, še zlasti živinoreje; (4) ker Direktiva Sveta 77/101/EGS z dne 23. novembra 1976 o trženju čistih krmil ( 4 ) določa predpise za trženje čistih krmil; ker imajo države članice še vedno različne navade, kar se tiče urejanja trženja surovin; ker zaradi tega Direktiva 77/101/EGS državam članicam dovoljuje, da v določenih primerih predvidijo odstopanja; (5) ker je posledica teh odstopanj to, da v nekaterih državah članicah Direktiva 77/101/EGS ureja trženje tako čistih krmil kot surovin za posamična krmila, v drugih državah članicah pa samo trženje čistih krmil, kar omogoča, da se čista krmila prodajajo kot surovine za krmne mešanice, ki niso podvržene predpisom; (6) ker bi bilo treba zato, da se zagotovi uravnovešeno delovanje notranjega trga, odpraviti razhajanja, ki jih je še mogoče opaziti v državah članicah; ker bi bilo treba zaradi obsega zadevnega sektorja Direktivo 77/101/EGS nadomestiti z novimi predpisi; (7) ker so si čista krmila in surovine za krmne mešanice tako podobna in tako blizu, da bi jih bilo treba zato, da se zagotovi dosledna integracija namena te direktive, uvrstiti v eno kategorijo, namreč „posamična krmila“; (8) ker nova definicija „posamična krmila“ zajema predviden namen teh izdelkov, namreč uporabo za oralno krmljenje živali, kot je določeno v obstoječih definicijah za „krmo“ in „krmne mešanice“; ker je s tem torej zajamčeno, da se izraz „krma“ sedaj lahko uporablja kot splošni izraz za vsa posamična krmila in krmne mešanice; (9) ker je ta obsežna definicija za „krmo“ še zlasti pomembna za Direktivo Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi ( 5 ) in za Direktivo Sveta 74/63/EGS z dne 17. decembra 1973 o nezaželenih snoveh in izdelkih v prehrani živali ( 6 ); ker se bosta v določenih primerih za to, da bi opredelili določila, uporabljala oba izraza „krma“ in „posamična krmila“; ker se v Direktivi 74/63/EGS določene določbe nanašajo le na posamična krmila, medtem ko se druge določbe nanašajo na vso krmo, vključno s posamičnimi krmili; (10) ker zato, da bi dosegli preglednost celotne krmne verige, ta direktiva obravnava „obtok“ posamičnih krmil; (11) ker so zadovoljivi rezultati v živinoreji v veliki meri odvisni od pravilne uporabe, primernih in kakovostnih posamičnih krmil; ker morajo posamična krmila zato vedno biti zdrava, pristna in primerna za prodajo; ker ne smejo ogrožati niti zdravja živali niti zdravja ljudi, niti se ne smejo tržiti na način, ki bi lahko zavajal; (12) ker morajo biti zato, ker je mnogo izdelkov lahko namenjenih za krmo ali ne, izdelki namenjeni za krmo označeni z obvezno ad hoc etiketo, če so zadevni izdelki dani v obtok s tem namenom; (13) ker v mnogo primerih obtok posamičnih krmil poteka v razsutih pošiljkah, ki so ali niso razdeljene na več enot; ker so takim snovem običajno priloženi računi in tovorni listi; ker ti dokumenti lahko služijo kot „spremni dokumenti“ v skladu s členom 5 te direktive; ker je to dovoljeno, le če se na vseh stopnjah obtoka na ustrezen način zagotovi ugotavljanje lastnosti (enot) pošiljke in obstoj skupne reference in spremnega dokumenta, na primer z uporabo referenčnih številk ali oznak; (14) ker je treba zato, ker se posamična krmila lahko razlikujejo po zdravstveni in prehranski kakovosti, jasno razlikovati med različnimi posamičnimi krmili, tako da se jih, ko so dana v obtok, podvrže zahtevam po označevanju, ki prikazuje njihova posebna imena; (15) ker je treba kupcem in uporabnikom posamičnih krmil v celotni krmni verigi priskrbeti točne in veljavne podatke, kot so količine analitičnih sestavin, ki neposredno vplivajo na kakovost posamičnih krmil; ker se je treba izogniti temu, da prodajalci ne bi navedli količin analitičnih sestavin, da bi tako zaščitili male kupce, ki zaman zahtevajo takšne podatke, in se izognili nepotrebnim stroškom večkratnih analiz pred koncem krmne verige; ker se nekatere države članice soočajo s težavami pri izvajanju inšpekcij na ravni kmetij; ker je v teh okoliščinah treba sprejeti določila, ki zahtevajo, da se količine analitičnih sestavin objavi na začetku krmne verige; (16) ker označevanje podrobnosti o analitični sestavi posamičnih krmil ni potrebno, če pred transakcijo kupec meni, da takih podatkov ne potrebuje; ker se ta izjema lahko nanaša predvsem na izdelke, ki so bili do takrat, ko so postali predmet nove transakcije, uskladiščeni; (17) ker obtok posamičnih krmil med kmetovalci v veliki večini primerov zajema izdelke rastlinskega in živalskega izvora, v njihovi naravni obliki, sveže ali konzervirane, podvržene ali ne preprosti fizični obdelavi, kot je rezanje ali mletje, in katerim niso dodani dodatki, razen konzervansov; ker zaradi splošnega poznavanja lastnosti teh izdelkov in zaradi praktičnih razlogov na spremnem dokumentu, kot je na primer račun, ni potrebna nikakršna deklaracija, omenjena v tej direktivi; ker je deklaracija vendarle potrebna, če so zadevni izdelki obdelani z dodatki, saj lahko ta postopek obdelave spremeni kemično sestavo in hranilno vrednost izdelkov; (18) ker mnogo trgovcev na drobno posamična krmila živalskega in rastlinskega izvora prodaja v majhnih količinah, običajno za hranjenje hišnih ljubljenčkov; ker zaradi splošnega poznavanja lastnosti teh izdelkov in zaradi praktičnih razlogov za te izdelke ni potrebna deklaracija o sestavinah; (19) ker v določenih državah nečlanicah ni vedno na voljo sredstev, potrebnih za izvajanje analiz, ki bi omogočile, da se priskrbijo informacije o analitični sestavi posamičnih krmil, ki jih zahteva ta direktiva; ker bi se državam članicam v takih primerih pod določenimi pogoji moralo omogočiti, da dovolijo, da se take snovi da v obtok v Skupnost z začasnimi podatki o sestavi; (20) ker bi tam, kjer zanesljivi dokončni podatki o analitičnih sestavinah niso na voljo, še zlasti ne za posamična krmila iz držav nečlanic, ki so bila v obtok v Skupnost dana prvič, morala obstajati možnost, da se začasne deklarirane podatke o sestavi dokončno potrdi v 10 delovnih dneh, da bi se tako izognili nepotrebnim zastojem v pristaniščih in na cestnih/železniških povezavah; (21) ker so seznami sestavin in čistih krmil določeni v več temeljnih uredbah Skupnosti; (22) ker je treba iz praktičnih razlogov in zato, da se zagotovi potrebna pravna usklajenost in učinkovitost, pripraviti seznam glavnih posamičnih krmil, ki bo podoben že obstoječim seznamom iz podobnih področij; (23) ker tak seznam ne more biti popoln zaradi velike raznolikosti izdelkov in stranskih izdelkov, ki se lahko tržijo in uporabljajo, stalnega razvoja živilske tehnologije in potrebe, da se izbire proizvajalcev in kmetov ne omejuje; ker je možno dovoliti obtok posamičnih krmil, z izjemo tistih, ki so našteta v zgoraj omenjenem seznamu, pod pogojem, da so označena z ustreznimi imeni, ki preprečujejo kakršnokoli zamenjavo s snovmi, ki izpolnjujejo pogoje za ime, določeno na ravni Skupnosti; (24) ker se sme posamična krmila, ki vsebujejo višje stopnje nezaželenih snovi in izdelkov, kot so za čista krmila predvidene v Prilogi 1 k Direktivi 74/63/EGS, dobavljati le proizvajalcem krmnih mešanic, ki so imajo dovoljenje za to v skladu z določili Direktive Sveta 95/69/ES z dne 22. decembra 1995 o določitvi pogojev in podrobnejših določb za odobritev in registracijo določenih obratov in posrednikov delujočih v sektorju krme za živali ( 7 ); ker je to treba navesti na posebni obvezni etiketi, ki označuje predvideno uporabo izdelka; ker je treba te nezaželene snovi in izdelke vključiti v seznam dela B Priloge II k Direktivi 74/63/EGS, razen določenih izjem, kot so aflatoksin, kadmij, arzenik in posamična krmila, ki vsebujejo te snovi, ki so že naštete v delu A Priloge II k Direktivi 74/63/EGS; (25) ker sprememba seznama glavnih posamičnih krmil predstavlja znanstveni postopek; (26) ker je treba seznam v delu B Priloge k tej direktivi uporabljati za obtok posamičnih krmil, ne glede na predvideno uporabo, in za označevanje posamičnih krmil, uporabljenih v krmnih mešanicah; (27) ker je v Direktivi Komisije 92/87/EGS z dne 26. oktobra 1992 o odprtem seznamu glavnih sestavin, ki se običajno uporabljajo pri pripravi posamičnih krmil za živali, razen za hišne ljubljenčke ( 8 ), za namene označevanja sestavljen seznam sestavin krmnih mešanic; ker je treba omenjeno direktivo razveljaviti, ko začneta veljati dela A in B te direktive; (28) ker je treba zato, da bi se na mednarodni ravni zagotovila nedvoumnost in primerljivost sistemov za prepoznavanje in izmenjavo podatkov o posamičnih krmilih, Komisiji svetovati, da, kjer je ustrezno, sprejme izvedbene ukrepe za uvedbo mednarodnega sistema kodiranja za posamična krmila, ki temelji na slovarjih različnih vidikov krme, kot so izvor, vloga, proces, zrelost/kakovost; (29) ker je treba zato, da bi olajšali sprejetje izvedbenih ukrepov, slediti postopku, ki uvaja sodelovanje med državami članicami in Komisijo znotraj Stalnega odbora za krmo; (30) ker je pomembno, da se v skladu s to direktivo zagotovi, da se ustreznost in pravilnost deklaracij lahko uradno preverja na vseh stopnjah obtoka posamičnih krmil na enoten način v celotni Skupnosti; (31) ker se z uvedbo te direktive izbrišejo izrazi „čista krmila“, „surovine (sestavine)“, „surovine“ in „sestavine“; ker je treba te izraze v obstoječi zakonodaji Skupnosti, in še zlasti v direktivah Sveta 70/524/EGS, 74/63/EGS, 82/471/EGS ( 9 ) in 93/74/EGS ( 10 ), nadomestiti z izrazi „posamična krmila“, in hkrati, kjer je to ustrezno, definicijo „posamična krmila“ nadomestiti z definicijo, podano v tej direktivi; ker to vpliva tudi na definicijo krmnih mešanic; ker je iz istih razlogov treba z aktom Komisije spremeniti direktive Komisije 80/511/EGS ( 11 ), 82/475/EGS ( 12 ) in 91/357/EGS ( 13 ) in Odločbo Komisije 91/516/EGS ( 14 ); (32) ker je treba zagotoviti, da se določila v prilogah stalno usklajujejo z najnovejšim znanstvenim in tehničnim razvojem; ker bo take spremembe treba izpeljati hitro s pomočjo postopka, določenega s to direktivo, da bi se vzpostavilo tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo znotraj Stalnega odbora za krmo; (33) ker je treba zaradi učinkovitega varovanja zdravja živali in ljudi, in zato, da se zagotovi uravnovešeno delovanje notranjega trga, ukrepati na ravni Skupnosti, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

▼M4

1. Ta direktiva ureja obtok in uporabo posamičnih krmil v Skupnosti.

▼B

2. Ta direktiva se uporablja na področju prehrane živali in ne posega v druga določila Skupnosti na tem področju.

Člen 2

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje definicije:

(a) „posamična krmila“: različni izdelki rastlinskega ali živalskega izvora, v njihovem naravnem stanju, sveži ali konzervirani, in izdelki iz industrijske predelave le-teh, in organske ali anorganske snovi, z dodatki ali brez njih, ki se uporabljajo za oralno krmljenje živali, bodisi taki kot so ali po predelavi, za pripravo krmnih mešanic, ali kot nosilci premiksov;

▼M5

(b) „dajati v promet“ ali „promet“: posedovanje katerega koli proizvoda za prehrano živali za prodajo, vključno s ponujanjem na trgu, ali kakršno koli drugo obliko prepustitve, brezplačne ali ne, tretjim osebam, ter sama prodaja in druge oblike prepustitve.

▼M4

Člen 3

Brez vpliva na obveznosti, ki izhajajo iz drugih določb Skupnosti, države članice s predpisi določijo, da smejo priti posamična krmila v Skupnosti v obtok, le če so zdrava, naravna in prodajne kakovosti. Države članice s predpisi določijo, da posamična krmila, ko se dajo v obtok ali ko se uporabljajo, ne smejo ogrožati zdravja živali ali ljudi in ne smejo biti škodljiva za okolje, poleg tega se jih ne sme spravljati v obtok na načine, ki so lahko zavajajoči.

▼B

Člen 4

Države članice določijo, da se za dajanje posamičnih krmil v obtok uporabljajo splošna določila iz dela A Priloge.

Člen 5

1. Države članice določijo, da se posamična krmila ne sme dati v obtok, če na spremnem dokumentu, ali kjer je to primerno, na embalaži, posodi ali na nalepki, pritrjeni na to embalažo, niso navedeni spodaj našteti podatki, ki morajo biti ustrezno vidni, čitljivi in neizbrisni, in za katere odgovarja proizvajalec, obrat za pakiranje, uvoznik, prodajalec ali distributer, določen znotraj Skupnosti:

(a) besedi „posamična krmila“;

(b) ime posamičnega krmila in, kjer to pride v poštev, drugi podatki iz člena 7;

(c) pri posamičnih krmilih, naštetih v delu B priloge, podatki, določeni v četrtem stolpcu tabele v delu B Priloge;

(d) pri posamičnih krmilih, ki niso našteta v delu B Priloge, podatki, določeni v drugem stolpcu tabele v delu C Priloge;

(e) kjer to pride v poštev, podatki, določeni v delu A Priloge;

(f) neto količina, izražena v masnih enotah v primeru suhih izdelkov, in v masnih ali prostorninskih enotah v primerih tekočih izdelkov;

▼M4

(g) ime ali firma ter naslov ali sedež proizvodnega obrata, številka odobritve, serijska številka ali katerikoli drugi podatki, ki omogočajo sleditev posamičnega krmila, kadar mora biti obrat odobren, skladno z: — Direktivo 90/667/EGS ( 15 ), — ukrepi Skupnosti, navedenimi v seznamu, ki ga je treba sestaviti v skladu s postopkom iz člena 13;

(h) ime ali firma ter naslov ali sedež osebe, odgovorne za podatke, na katere se nanaša ta odstavek, če ta oseba ni proizvajalec, na katerega se nanaša točka (g).

▼B

2. Na embalaži, posodi, etiketah in spremnih dokumentih so lahko podane tudi druge informacije, če se te nanašajo na objektivne in merljive parametre, ki se jih da utemeljiti in ki ne zavajajo kupca. Te informacije morajo biti ločene od informacij, naštetih v odstavku 1.

3. Pri količinah posamičnih krmil, ki so manjše ali enake 10 kg in namenjene končnemu porabniku, se lahko podatke, določene v odstavkih 1 in 2, kupcu priskrbi z ustreznim obvestilom na samem kraju prodaje.

4. Če je serija med obtokom razdeljena, je treba podatke iz odstavka 1 skupaj s sklicevanjem na začetno serijo, ponoviti na embalaži, posodi ali spremnem dokumentu vsakega dela serije.

5. Če se sestava posamičnega krmila med obtokom spremeni, je treba podatke iz odstavka 1 ustrezno spremeniti, za kar je odgovorna oseba, ki je nove podatke uvedla.

Člen 6

1. Ne glede na člen 5, podatki iz člena 5(1)(c) in (d) ter točk 2 in 3 poglavja V dela A Priloge niso potrebni, če:

(a) kupec pred vsako transakcijo pisno izjavi, da teh podatkov ne potrebuje;

(b) so, brez posega v Direktivo 90/667/EGS ( 16 ), v obtok dana posamična krmila rastlinskega ali živalskega izvora, sveža ali konzervirana, podvržena ali ne preprosti fizični obdelavi, v količinah manjših ali enakih 10 kg, namenjena hišnim ljubljenčkom, ki jih neposredno končnemu porabniku dobavi prodajalec iz iste države članice.

2. V primeru, kjer za posamična krmila iz države nečlanice, ki so v Skupnosti prvič dana v obtok, zaradi pomanjkanja sredstev za izvedbo analitičnih meritev, potrebnih v zadevni državi, ni bilo mogoče priskrbeti jamstev glede sestave, določene v členu 5(1)(c) in (d) ter točkah 2 in 3 poglavja V dela A Priloge, lahko države članice dovolijo, da odgovorna oseba iz člena 5(1)(g) priskrbi začasne podatke o sestavi, pod pogojem da:

(a) so pristojni organi, odgovorni za nadzor, s tem seznanjeni pred prihodom posamičnega krmila;

(b) kupec in pristojni organi v 10 dneh po prihodu posamičnega krmila v Skupnost dobijo dokončne podatke o sestavi;

(c) se poleg podatkov o sestavi, na dokumentih nahajajo tudi naslednje oznake v debelem tisku: „začasne podatke potrdi … (ime in naslov laboratorija, ki bo izvedel analizo) v zvezi z … (referenčna številka vzorca, ki bo analiziran) pred … (datum)“ ;

(d) države članice Komisijo obvestijo o okoliščinah, v katerih so uporabile odstopanje, navedeno v tem odstavku.

3. Ne glede na člen 5:

(a) podatki iz člena 5(1) niso potrebni, kar pa nima vpliva na Direktivo 90/667/EGS, v primeru izdelkov rastlinskega ali živalskega izvora v njihovem naravnem stanju, svežih ali konzerviranih, podvrženih ali ne preprosti fizični obdelavi, ki ne vsebujejo dodatkov, razen konzervansov, in jih kmet - proizvajalec priskrbi rejcu - uporabniku v isti državi članici;

(b) podatki iz člena 5(1)(c), (d), (e) in (f) in dela A Priloge niso potrebni, če so v obtok dani stranski izdelki rastlinskega in živalskega izvora, nastali pri industrijski predelavi kmetijskih pridelkov, z vsebnostjo vlage nad 50 %.

4. Ne glede na člen 5(1)(a):

— se v nemščini lahko oznaka „Futtermittel-Ausgangserzeugnis“ nadomesti z „Einzelfuttermittel“,

— se v italijanščini lahko oznaka „materie prime per alimenti degli animali“ nadomesti z „mangime semplice“,

— se v grščini lahko oznaka „πρώτη ύλη ζωοτροφών“ nadomesti z „απλή ζωοτροφή“.

Člen 7

1. Države članice določijo, da so lahko posamična krmila, našteta v delu B Priloge, v obtoku le pod imeni, določenimi v tej direktivi, in pod pogojem, da ustrezajo opisom, podanim v tej direktivi.

2. Države članice dovolijo obtok posamičnih krmil, ki niso na seznamu iz odstavka 1, pod pogojem, da so te snovi v obtoku pod imeni in/ali izrazi, ki niso našteti v prilogi in ne morejo zavesti kupca v zvezi z dejansko identiteto izdelka, ki mu je ponujen.

Člen 8

Države članice določijo, da:

(a) se lahko posamična krmila, ki vsebujejo višjo raven nezaželenih snovi ali izdelkov, kot je dovoljena za posamična krmila z Direktivo 74/63/EGS, v obtok dajo le, če so namenjena pooblaščenim obratom, ki proizvajajo krmne mešanice, vključene v državni seznam v skladu z Direktivo 95/69/ES;

(b) ne glede na člen 5(1)(a), je treba posamična krmila v skladu s točko (a) tega člena označiti kot „posamično krmilo namenjeno pooblaščenim obratom, ki proizvajajo krmne mešanice“. Uporablja se člen 6(4).

Člen 9

Za namene obtoka znotraj Skupnosti, se oznake, natisnjene na spremnem dokumentu, na embalaži, posodi ali na etiketi, navede v vsaj enem ali več jezikih, ki jih izmed državnih ali uradnih jezikov Skupnosti določi ciljna država.

Člen 10

Države članice zagotovijo, da iz razlogov, povezanih z določili te direktive, posamična krmila ne bodo podvržena drugim omejitvam obtoka kot tem, ki so določene v tej direktivi.

Člen 11

V skladu s postopkom iz ►M4 člen 13 ◄ :

(a) se za našteta posamična krmila lahko sprejme številčni sistem kodiranja, ki temelji na slovarjih o izvoru, uporabljenem delu izdelka/stranskega izdelka, predelavi in zrelosti/kakovosti posamičnih krmil, in ki omogoča, da so krmila prepoznavna na mednarodni ravni, še zlasti na podlagi imena in opisa;

▼M4

(b) da se zagotovi skladnost s členom 3, se sestavi seznam snovi, katerih obtok ali uporaba za namene prehrane živali sta omejena ali prepovedana;

(c) spremembe v seznamu, na katerega se nanaša točka (b), se sprejme ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka;

(d) spremembe priloge se sprejme ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka.

▼B

Člen 12

Države članice morajo narediti vse potrebno za uradno nadzorovanje skladnosti z zahtevami te direktive, vsaj z vzorčenjem med obtokom.

▼M6

Člen 13

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2000 ( 17 ).

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ( 18 ).

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

▼B

Člen 14

1. Direktiva 70/524/EGS se s tem spremeni, kot sledi:

(a) izraz „čista krmila“ se v vseh primerih nadomesti z izrazom „posamična krmila“;

(b) člen 2(f) se nadomesti z naslednjim: „(f) „posamična krmila“: različni izdelki rastlinskega ali živalskega izvora, v njihovem naravnem stanju, sveži ali konzervirani, in izdelki iz industrijske predelave teh, in organske ali anorganske snovi, z dodatki ali brez njih, ki se uporabljajo za oralno krmljenje živali, bodisi taki kot so, bodisi po predelavi, za pripravo krmnih mešanic, ali kot nosilci premiksov;“

(c) člen 2(g) se nadomesti z naslednjim: „(g) „krmne mešanice“: mešanice posamičnih krmil, z dodatki ali brez njih, ki so namenjene oralnemu krmljenju živali kot popolne ali dopolnilne krmne mešanice;“

▼M2 —————

▼B

3. Člen 1(2) Direktive 82/471/EGS se s tem spremeni, kot sledi:

(a) besedilo točke (d) „čista krmila in“ se črta;

(b) doda se naslednja točka: „(g) obtok posamičnih krmil.“

4. Direktiva 93/74/EGS se s tem spremeni, kot sledi:

(a) izraz „sestavine“ iz člena 5(8) se v vsakem primeru nadomesti z izrazom „posamična krmila“;

(b) člen 2(b) se nadomesti z naslednjim: „(b) „krmne mešanice“: mešanice posamičnih krmil, z dodatki ali brez njih, ki so namenjena oralnemu krmljenju živali kot popolne ali dopolnilne krmne mešanice;“

Člen 15

Direktiva 77/101/EGS se razveljavi s 1. julijem 1998.

Člen 16

Na podlagi podatkov, ki jih priskrbijo države članice, Komisija Svetu pred 1. julijem 2001 predloži poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju člena 6(1)(a), (2) in (3)(a). Po potrebi so poročilu priloženi ustrezni predlogi.

Člen 17

Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 1998. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Države članice se v predpisih, ki jih sprejmejo, sklicujejo na to direktivo oziroma sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 18

Sprejeti predpisi začnejo veljati 1. julija 1998. Države članice pa določijo, da lahko posamična krmila, ki so bila dana v obtok pred 1. julijem 1998 in ne izpolnjujejo pogojev iz te direktive, ostanejo v obtoku do 30. junija 1999.

Člen 19

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 20

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M1









PRILOGA

DEL A

Splošno

I. POJASNJEVALNE OPOMBE

1. Posamična krmila so v delu B našteta in poimenovana skladno z naslednjimi merili: — izvor izdelka/stranskega izdelka, npr. živalski, rastlinski, rudninski, — uporabljeni del izdelka/stranskega izdelka, npr. celota, semena, gomolji, kosti, — kako je bil izdelek/stranski izdelek obdelan/predelan, npr. lupljenje, ekstrakcija, segrevanje, in/ali izdelek/stranski izdelek, ki je pri tem nastal, npr. kosmiči, otrobi, pulpa, maščoba, — zrelost izdelka/stranskega izdelka in/ali kakovost izdelka/stranskega izdelka, npr. „z malo glukosinolata“, „bogato z maščobami“, „z malo sladkorja“.

2. Seznam v delu B je razdeljen na 12 poglavij. 1. Žitna zrna, njihovi izdelki in stranski izdelki 2. Oljna semena, oljni sadeži, njihovi izdelki in stranski izdelki 3. Semena stročnic, njihovi izdelki in stranski izdelki 4. Gomolji, korenine, njihovi izdelki in stranski izdelki 5. Druga semena in sadeži, njihovi izdelki in stranski izdelki 6. Voluminozna krma 7. Druge rastline, njihovi izdelki in stranski izdelki 8. Mlečni izdelki 9. Izdelki iz kopenskih živali 10. Ribe, druge morske živali, njihovi izdelki in stranski izdelki 11. Minerali 12. Razno

II. DOLOČBE V ZVEZI Z BOTANIČNO IN KEMIČNO ČISTOSTJO

1. Kljub členu 3 v posamičnih krmilih, če to dopuščajo dobri proizvodni postopki, ne sme biti kemičnih nečistoč, ki nastanejo med proizvodnim procesom, in tehničnih pripomočkov, kakršni so navedeni v Direktivi 70/524/EGS, razen če je v delu B v Prilogi za posamično krmilo določena najvišja dovoljena vsebnost.

2. Botanična čistost izdelkov in stranskih izdelkov, naštetih v delu B in delu C, ne sme biti manj kakor 95-odstotna, razen če je v delu B ali delu C določena nižja vrednost.

Za botanične nečistoče se štejejo naslednje:

(a) naravne, vendar neškodljive nečistoče (npr. slama in odpadna slama, semena drugih gojenih rastlin ali plevela);

(b) neškodljivi ostanki drugih oljnih semen ali oljnih sadežev, ki so nastali med predhodnim proizvodnim procesom, katerih vsebnost ne presega 0,5 %.

3. Navedene stopnje botanične čistosti se nanašajo na težo izdelka in stranskega izdelka kot takšnega.

III. DOLOČBE V ZVEZI Z NAVAJANJEM

Če ime posamičnega krmila v delu B vsebuje besedo ali besede v oklepajih, se lahko besede v oklepajih izpustijo, npr. olje iz soje (sojinih zrn) se lahko navede kot olje iz sojinih zrn ali kot olje iz soje.

IV. DOLOČBE V ZVEZI Z GLOSARJEM

Spodaj navedeni glosar se nanaša na najpomembnejše postopke, ki se uporabljajo pri pripravi posamičnih krmil, navedenih v delu B in delu C te priloge. Če ime posamičnega krmila vsebuje splošno ime ali kvalifikator iz tega glosarja, mora biti uporabljeni postopek skladen z dano opredelitvijo pojma.







Postopek Opredelitev pojma Splošno ime/kvalifikator (1) (2) (3) (4) 1 Koncentriranje (1) Povečanje nekaterih vsebnosti z odstranjevanjem vode ali drugih sestavin Koncentrat 2 Luščenje (2) Popolna ali delna odstranitev zunanjih plasti z zrn, semen, sadežev, oreškov in drugih Oluščeno, delno oluščeno 3 Sušenje Dehidracija z uporabo naravnega ali umetnega postopka Sušeno (na soncu ali umetno) 4 Ekstrakcija Odstranitev maščobe ali olja z organskim topilom iz nekaterih surovin ali sladkorja ali drugih vodotopnih sestavin z vodnim topilom. Če se uporabi organsko topilo, končni izdelek takšnega topila ne sme vsebovati. Ekstrahirano (pri surovinah, ki vsebujejo olje), melasa, pulpa (pri izdelkih, ki vsebujejo sladkor ali druge vodotopne sestavine) 5 Ekstrudiranje Stiskanje krme skozi odprtino pod pritiskom. (Glej tudi pregelatinizacija) Ekstrudirano 6 Kosmičenje Valjanje toplotno obdelane vlažne krme Kosmiči 7 Mletje moke Fizična obdelava žita, da se zmanjša velikost delcev in razbije na sestavne dele (predvsem moko, otrobe in krmilno moko) Moka, otrobi, krmilna moka (3), krma 8 Segrevanje Splošni izraz, ki zajema različne vrste toplotno obdelavo, izveden pri različnih pogojih, zato da se vpliva na prehrambno vrednost ali strukturo materiala Praženo, kuhano, toplotno obdelano 9 Hidrogeniranje Pretvarjanje nenasičenih gliceridov v nasičene gliceride (olje in maščoba) Hidrogenirano: strjeno, delno strjeno 10 Hidroliza Razbitje na preprostejše kemične sestavine z ustrezno obdelavo z vodo in morda z encimi ali kislino/alkalijem Hidrolizirano 11 Stiskanje (4) Odstranitev maščobe/olja iz surovin, bogatih z oljem, ali soka iz sadežev ali drugih rastlinskih izdelkov z mehaničnim iztiskanjem (z mehanično ali drugo vrsto stiskalnice), z rahlim segrevanjem ali brez njega Pogača (5) (pri surovinah, ki vsebujejo maščobe) Pulpa, mezga (pri sadju itd.) Stisnjena pulpa (pri sladkorni pesi) 12 Peletiranje Posebno oblikovanje zgostitev s stiskanjem skozi matrico Peleti, peletirano 13 Pregelatinizacija Spreminjanje škroba, tako da se v hladni vodi opazno izboljšajo njegove zmožnosti nabrekanja Pregelatinizirano (6), ekspandirano 14 Rafiniranje Popolna ali delna odstranitev nečistoč pri sladkorju, olju, maščobi in drugih naravnih surovinah s kemično/fizično obdelavo Rafinirano, delno rafinirano 15 Mokro mletje Mehansko ločevanje sestavnih delov jeder/zrn, včasih po namakanju v vodi, z žveplovim dioksidom ali brez njega, da se izloči škrob Kalčki, gluten, škrob 16 Drobljenje Mehanična obdelava zrnja ali drugih krmnih surovin, da se zmanjša njihova velikost Drobljeno, drobec 17 Odstranjevanje sladkorja Popolna ali delna odstranitev mono- in disaharidov iz melase in drugih surovin, ki vsebujejo sladkor, s kemičnimi ali fizikalnimi sredstvi Brez sladkorja, z manj sladkorja (1) V nemščini se lahko, kjer je ustrezno, „Konzentrieren“ nadomesti z „Eindicken“ in v takšnem primeru je skupni kvalifikator „eingedickt“. (2) „Luščenje“ se lahko, kjer je ustrezno, nadomesti z „lupljenje“ ali „ličkanje“in v takšnem primeru je skupni kvalifikator „olupljeno“ ali „ličkano“. (3) V francoščini se lahko uporabi izraz „issues“. (4) V francoščini se lahko, kjer je ustrezno, „Pressage“ nadomesti z „Extraction mécanique“. (5) Kjer je ustrezno, se lahko beseda „stiskanec“ nadomesti z besedo „pogača“. (6) V nemščini se lahko uporablja kvalifikator „aufgeschlossen“ in ime „Quellwassert“ (ki se nanaša na škrob).

V. DOLOČBE V ZVEZI Z NAVEDENIMI VSEBNOSTMI ALI TISTIMI, KI JIH JE TREBA NAVESTI, KAKOR JE OPREDELJENO V DELU B IN DELU C

1. Navedene vsebnosti ali vsebnosti, ki jih je treba navesti, se nanašajo na težo posamičnega krmila, razen če ni določeno drugače.

2. Skladno s členom 3 in členom 6(3)(b) Direktive in če v delu B ali delu C te priloge ni določena nobena druga vsebnost, se vsebnost vlage v posamičnem krmilu navede, če presega 14 % teže posamičnega krmila. Pri posamičnih krmilih, pri katerih vsebnost vlage ne presega zgoraj navedene omejitve, se vsebnost navede na zahtevo kupca.

3. Skladno s členom 3 te direktive in če v delu B ali delu C te priloge ni določena nobena druga vsebnost, se vsebnost v klorovodikovi kislini netopnega pepela v posamičnem krmilu navede, če presega 2,2 % v suhi snovi.

VI. DOLOČBE V ZVEZI S SREDSTVI ZA DENATURIRANJE IN VEZAVO

Če se izdelki, navedeni v stolpcu 2 dela B ali v stolpcu 1 dela C te priloge, uporabljajo za denaturiranje ali vezavo posamičnih krmil, se navedejo naslednji podatki:

— izdelki za denaturiranje: narava in količina uporabljenih izdelkov,

— vezalci: narava uporabljenih izdelkov.

Količina uporabljenih vezalcev ne sme presegati 3 % skupne teže.

VII. DOLOČBE V ZVEZI Z NAVEDENIM NAJMANJŠIM DOPUSTNIM ODSTOPANJEM ALI TISTIM, KI GA JE TREBA NAVESTI, KAKOR JE OPREDELJENO V DELU B IN DELU C

Če se pri uradnem pregledu skladno s členom 12 te direktive ugotovi, da se sestava posamičnega krmila razlikuje od deklarirane tako, da se zmanjša njena vrednost, se dovoli naslednje najmanjše dopustno odstopanje:

(a) za surove beljakovine: — 2 enoti, če je navedena vsebnost 20 % ali več, — 10 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost nižja od 20 %, vendar ni nižja od 10 %, — 1 enota, če je navedena vsebnost nižja od 10 %;

(b) za vse vrste sladkorja, reducirajoče vrste sladkorja, saharozo, laktozo in glukozo (dekstrozo): — 2 enoti, če je navedena vsebnost 20 % ali več, — 10 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost nižja od 20 %, vendar ni nižja od 5 %, — 0,5 enote, če je navedena vsebnost nižja od 5 %;

(c) za škrob in inulin: — 3 enote, če je navedena vsebnost 30 % ali več, — 10 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost nižja od 30 %, vendar ni nižja od 10 %, — 1 enota, če je navedena vsebnost nižja od 10 %;

(d) za surovo olje in maščobo: — 1,8 enote, če je navedena vsebnost 15 % ali več, — 12 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost nižja od 15 %, vendar ni nižja od 5 %, — 0,6 enote, če je navedena vsebnost nižja od 5 %;

(e) za surovo vlaknino: — 2,1 enote, če je navedena vsebnost 14 % ali več, — 15 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost nižja od 14 %, vendar ni nižja od 6 %, — 0,9 enote, če je navedena vsebnost nižja od 6 %;

(f) za vlago in surovi pepel: — 1 enota, če je navedena vsebnost 10 % ali več, — 10 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost nižja od 10 %, vendar ni nižja od 5 %, — 0,5 enote, če je navedena vsebnost nižja od 5 %;

(g) za skupni fosfor, natrij, kalcijev karbonat, kalcij, magnezij, kislinski indeks in snovi, ki se ne topijo v petroletru: — 1,5 enote, če je navedena vsebnost (vrednost) 15 % ali več, kakor je ustrezno, — 10 % navedene vsebnosti (vrednosti), če je navedena vsebnost nižja od 15 % (15), vendar ni nižja od 2 % (2), kakor je ustrezno, — 0,2 enote, če je navedena vsebnost (vrednost) nižja od 2 % (2), kakor je ustrezno;

(h) za pepel, ki ni topen v klorovodikovi kislini, in kloride, izražene kot NaCl: — 10 % navedene vsebnosti, če je navedena vsebnost 3 % ali več, — 0,3 enote, če je navedena vsebnost nižja od 3 %;

(i) za karoten, A-vitamin in ksantofil: — 30 % navedene vsebnosti;

(j) za metionin, lizin in hlapne dušikove baze: — 20 % navedene vsebnosti.

VIII. DOLOČBE V ZVEZI Z OZNAČEVANJEM POSAMIČNIH KRMIL, KI VSEBUJEJO BELJAKOVINE, PRIDOBLJENE IZ TKIVA SESALCEV

1. V oznaki posamičnih krmil, ki vsebuje beljakovine, pridobljene iz tkiva sesalcev, mora biti naslednja izjava: „To posamično krmilo vsebuje beljakovine, pridobljene iz tkiva sesalcev, s katerimi je prepovedano krmiti prežvekovalce.“

To ne velja za:

— mleko in mlečne izdelke,

— želatino,

▼M3

— hidrolizirane beljakovine z molekulsko maso manjšo od 10 000 daltonov, ki: — (i) izvirajo iz kož, pridobljenih od živali, ki so bile zaklane v klavnici in jih je uradni veterinar pred klanjem veterinarsko-sanitarno pregledal, skladno s poglavjem VI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS, in so bile na podlagi pregleda ocenjene kot primerne za zakol za namene te Direktive; in (ii) so bile proizvedene s proizvodnim postopkom, ki vključuje ustrezne ukrepe za minimalizacijo okužbe kož. V tem postopku se preparira kože z razsoljevanjem, apnenjem in intenzivnim pranjem, nato se material pri temperaturi > 80 °C vsaj za tri ure izpostavi pH vrednosti > 11, čemur sledi polurna toplotna obdelava pri > 140 °C in > 3,6 bara. Dovoljeni pa so tudi drugi enakovredni postopki, ki jih odobri Komisija po posvetovanju z ustreznim znanstvenim odborom; in (iii) prihajajo iz obratov, ki izvajajo lastne programe nadzora (HACCP sistem),

▼M1

— dikalcijev fosfat, pridobljen iz razmaščenih kosti, in

— posušeno plazmo in druge izdelke iz krvi.

2. Če država članica prepoveduje uporabo beljakovin, pridobljenih iz tkiva sesalcev, kakor so navedene v prvem stavku odstavka 1, v krmilih za nekatere druge živali, ki niso prežvekovalci, kakor je dovoljeno s členom 1(2) Direktive 90/667/EGS, morajo biti v izjavi, zahtevani v odstavku 1, poleg tega navedene druge živalske vrste ali kategorije živali, za katere velja prepoved uporabe obravnavanih izdelkov.

DEL B

Neekskluzivni seznam najpomembnejših posamičnih krmil

1. ŽITNA ZRNA, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 1.01 Oves Zrnje sorte Avena sativa L. in druge gojene sorte ovsa. 1.02 Ovseni kosmiči Izdelki, pridobljeni s parjenjem in valjanjem oluščenega ovsa. Vsebujejo lahko majhen delež ovsenih lusk. Škrob 1.03 Ovsena krmilna moka Stranski proizvod, pridobljen med predelavo presejanega, oluščenega ovsa v ovseni zdrob in moko. Sestavljen je predvsem iz ovsenih otrobov in endosperma. Surova vlaknina 1.04 Ovsene luske in otrobi Stranski izdelek, pridobljen med predelavo presejanega ovsa v ovseni zdrob. Sestavljen je predvsem iz ovsenih lusk in otrobov. Surova vlaknina 1.05 Ječmen Zrnje sorte Hortleum vulgare L. 1.06 Ječmenova krmilna moka Stranski proizvod, pridobljen med predelavo presejanega, oluščenega ječmena v ješprenjček, zdrob ali moko. Surova vlaknina 1.07 Ječmenove beljakovine Posušen stranski proizvod, ki nastane pri pridobivanju škroba iz ječmena. Sestavljen je predvsem iz beljakovin, pridobljenih med ločevanjem škroba. Surove beljakovine Škrob 1.08 Riž, lomljen Stranski izdelek pri pripravi poliranega ali glaziranega riža sorte Oryxa sativa L. Sestavljen je predvsem iz premajhnih in/ali lomljenih zrn. Škrob 1.09 Riževi otrobi (rjavi) Stranski proizvod pri prvem poliranju oluščenega riža. Sestavljen je predvsem iz delcev alevronske plasti, endosperma in kalčkov. Surova vlaknina 1.10 Riževi otrobi (beli) Stranski proizvod pri poliranju oluščenega riža. Sestavljen je predvsem iz delcev alevronske plasti, endosperma in kalčkov. Surova vlaknina 1.11 Riževi otrobi s kalcijevim karbonatom Stranski proizvod pri poliranju oluščenega riža. Sestavljen je predvsem iz srebrnkastih ovojev, delcev alevronske plasti, endosperma in kalčkov; vsebuje različno količin kalcijevega karbonata, ki nastane med poliranjem. Surova vlaknina Kalcijev karbonat 1.12 Krmna moka iz predkuhanega riža Stranski proizvod pri poliranju oluščenega, delno kuhanega riža. Sestavljen je predvsem iz srebrnkastih ovojev, delcev alevronske plasti, endosperma in kalčkov; vsebuje različno količino kalcijevega karbonata, ki nastane med poliranjem. Surova vlaknina Kalcijev karbonat 1.13 Mleti krmni riž Proizvod, ki nastane pri mletju krmnega riža in je sestavljen bodisi iz zelenih, bledih ali nezrelih zrn, izločenih s sejanjem pri mletju oluščenega riža, bodisi iz normalnih oluščenih zrn, ki so rumena ali pikčasta. Škrob 1.14 Pogača iz riževih kalčkov Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen s stiskanjem riževih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma ali ovoja. Surove beljakovine Surove maščoba Surova vlaknina 1.15 Ekstrahirani riževi kalčki Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen z ekstrakcijo riževih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma ali ovoja. Surove beljakovine 1.16 Rižev škrob Tehnično čist rižev škrob. Škrob 1.17 Proso Zrnje sorte Panicum miliaceum L. 1.18 Rž Zrnje sorte Secale cereale L. 1.19 Ržena krmilna moka (1) Stranski proizvod pri proizvodnji ržene moke, pridobljen iz presejane rži. Sestavljen je predvsem iz delčkov endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj odpadnega zrnja Škrob 1.20 Krmna rž Stranski proizvod pri proizvodnji ržene moke, pridobljen iz presejane rži. Sestavljen je predvsem iz delcev zunanjih ovojev in iz koščkov zrnja, iz katerega je bilo odstranjenega manj endosperma kakor iz rženih otrobov. Škrob 1.21 Rženi otrobi Stranski proizvod pri proizvodnji ržene moke, pridobljen iz presejane rži. Sestavljen je predvsem iz delcev zunanjih ovojev in iz koščkov zrnja, iz katerega je bila odstranjena večina endosperma. Surova vlaknina 1.22 Sirek Zrnje sorte Sorghum bicolor (L.) Moench s.l. 1.23 Pšenica Zrnje sorte Triticum aestivum (L.), Triticum durum Desf. in druge gojene sorte pšenice. 1.24 Pšenična krmilna moka (2) Stranski proizvod pri proizvodnji pšenične moke, pridobljen iz presejane pšenice ali oluščene pire. Sestavljen je predvsem iz delčkov endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj odpadnega zrnja. Škrob 1.25 Krmna pšenica Stranski proizvod pri proizvodnji pšenične moke, pridobljen iz presejane pšenice ali oluščene pire. Sestavljen je predvsem iz delcev zunanjih ovojev in iz koščkov zrnja, iz katerega je bilo odstranjenega manj endosperma kakor iz pšeničnih otrobov. Surova vlaknina 1.26 Pšenični otrobi (3) Stranski proizvod pri proizvodnji pšenične moke, pridobljen iz presejane pšenice ali oluščene pire. Sestavljen je predvsem iz delcev zunanjih ovojev in iz koščkov zrnja, iz katerega je bila odstranjena večina endosperma. Surova vlaknina 1.27 Pšenični kalčki Stranski proizvod pri mletju moke, sestavljen predvsem iz pšeničnih kalčkov, valjanih ali drugače obdelanih, ki se jih še vedno lahko držijo delci endosperma in zunanjih ovojev. Surove beljakovine Surove maščoba 1.28 Pšenični gluten Posušen stranski proizvod pri pridobivanju pšeničnega škroba. Sestavljen je predvsem iz glutena, pridobljenega med ločevanjem škroba. Surove beljakovine 1.29 Pšenični krmni gluten Stranski proizvod pri pridobivanju pšeničnega škroba in glutena. Sestavljen je iz otrobov, iz katerih so ali niso bili delno odstranjeni kalčki, in glutena, ki se mu lahko doda tudi zelo majhna količina sestavin, dobljenih pri sejanju, pa tudi zelo majhna količina ostankov po hidrolizi škroba. Surove beljakovine 1.30 Pšenični škrob Tehnično čist škrob, pridobljen iz pšenice. Škrob 1.31 Pregelatinizirani pšenični škrob Izdelek, sestavljen iz pšeničnega škroba, pretežno ekspandiranega s toplotno obdelavo. Škrob 1.32 Pira Zrnje pire sort Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum. 1.33 Tritikala Zrnje hibrida Triticum X Secale. 1.34 Koruza Zrnje sorte Zea mays L. 1.35 Koruzna krmilna moka (4) Stranski proizvod pri pridobivanju koruzne moke ali zdroba. Sestavljen je predvsem iz delcev zunanjih ovojev in iz koščkov zrnja, iz katerega je bilo odstranjenega manj endosperma kakor iz koruznih otrobov. Surova vlaknina 1.36 Koruzni otrobi Stranski proizvod pri pridobivanju koruzne moke ali zdroba. Sestavljen je predvsem iz zunanjih ovojev in nekaj delcev koruznih kalčkov, z delčki endosperma. Surova vlaknina 1.37 Pogača iz koruznih kalčkov Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen s stiskanjem suhih ali mokrih predelanih koruznih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma in ovojev. Surove beljakovine Surove maščoba 1.38 Ekstrahirani koruzni kalčki Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen z ekstrahiranjem suhih ali mokrih predelanih koruznih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma in ovojev. Surove beljakovine 1.39 Koruzni krmni gluten (5) Stranski proizvod pri mokrem pridobivanju koruznega škroba. Sestavljen je iz otrobov in glutena, ki se mu lahko dodajo poškodovana koruzna zrna, ostala od sejanja, vendar ta količina ne sme biti večja od 15 % izdelka, in/ali ostanki tekočine za namakanje, ki se uporablja pri izdelavi alkohola ali drugih izdelkov iz škroba. Izdelek lahko vsebuje tudi ostanke ekstrahiranja olja iz koruznih kalčkov, ki so prav tako pridobljeni z mokrim postopkom. Surove beljakovine Škrob Surova maščoba, če > 4,5 % 1.40 Koruzni gluten Posušen stranski proizvod pri pridobivanju koruznega škroba. Sestavljen je predvsem iz glutena, pridobljenega med ločevanjem škroba. Surove beljakovine 1.41 Koruzni škrob Tehnično čist škrob, pridobljen iz koruze. Škrob 1.42 Pregelatinizirani koruzni škrob (6) Izdelek, sestavljen iz koruznega škroba, pretežno ekspandiranega s toplotno obdelavo. Škrob 1.43 Sladne klice Stranski proizvod pri sladu, sestavljen predvsem iz suhih koreninic kaljenega žita. Surove beljakovine 1.44 Pivske tropine Stranski proizvod pri varjenju piva, pridobljen s sušenjem ostankov žita, ki je ali ni bilo v sladu, in drugih škrobnatih izdelkov. Surove beljakovine 1.45 Droži – posušene (7) Stranski proizvod pri destilaciji alkohola, pridobljen s sušenjem trdih ostankov fermentiranega zrnja. Surove beljakovine 1.46 Droži – posušene, in topni ostanek (8) Stranski proizvod pri destilaciji alkohola, pridobljen s sušenjem trdnih ostankov fermentiranega zrnja, ki so jim dodali sirup iz droži ali izhlapelo fermentirano tekočino, iz katere se pridobiva alkohol. Surove beljakovine (1) Izdelki, ki vsebujejo več kakor 40 % škroba, se lahko označijo kot „bogati s škrobom“. V nemščini se lahko označijo z izrazom „Roggennachmehl“. (2) Izdelki, ki vsebujejo več kakor 40 % škroba, se lahko označijo kot „bogati s škrobom“. V nemščini se lahko označijo z izrazom „Weizennachmehl“. (3) če je bila ta sestavina drobno mleta, se imenu lahko doda „drobno mleti“ ali pa se ime nadomesti z ustreznim poimenovanjem. (4) Izdelki, ki vsebujejo več kakor 40 % škroba, se lahko označijo kot „bogati s škrobom“. V nemščini se lahko označijo z izrazom „Maisnachmehl“. (5) To ime se lahko nadomesti z izrazom „krma iz koruznega glutena“ (op. p.: v angšlekem izvirniku se za koruzo uporablja izraz „maize“, v tej sprotni opombi pa je dovoljen tudi izraz „corn“). (6) To ime se lahko nadomesti z izrazom „brizgani koruzni škrob“. (7) Imenu se lahko doda sorta zrnja. (8) To ime se lahko nadomesti z izrazom „droži posušene, in topni ostanek“. Imenu se lahko doda sorta zrnja.

2. OLJNA SEMENA, OLJNI SADEŽI, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 2.01 Arašidi, delno oluščeni, pogača Stranski proizvod pri pridelavi olja, dobljen s stiskanjem delno oluščenih arašidov sorte Arachis hyrogaea L. in drugih sort Arachis. (Najvišja vsebnost surove vlaknine 16 % v suhi snovi.) Surove beljakovine Surova maščoba Surova vlaknina 2.02 Arašidi, delno oluščeni, ekstrahirani Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem delno oluščenih arašidov. (Najvišja vsebnost surove vlaknine 16 % v suhi snovi.) Surove beljakovine Surova vlaknina 2.03 Arašidi, oluščeni, pogača Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen s stiskanjem oluščenih arašidov. Surove beljakovine Surova maščoba Surova vlaknina 2.04 Arašidi, oluščeni, ekstrahirani Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem oluščenih arašidov. Surove beljakovine Surova vlaknina 2.05 Seme oljne ogrščice (1) Semena oljne ogrščice sorte Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., indijske sarson Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb.) O. E. Schulz in oljne ogrščice Brassica napa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Minimalna botanična čistost 94 %.) 2.06 Pogača iz semen oljne ogrščice (1) Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem semen oljne ogrščice. (Minimalna botanična čistost 94 %.) Surove beljakovine Surova maščoba Surova vlaknina 2.07 Seme oljne ogrščice, ekstrahirano (1) Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem semen oljne ogrščice. (Minimalna botanična čistost 94 %.) Surove beljakovine 2.08 Luske semen oljne ogrščice Stranski proizvod pri luščenju semen oljne ogrščice. Surova vlaknina 2.09 Seme barvilnega rumenika, delno oluščeno, ekstrahirano Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem delno oluščenih semen barvilnega rumenika sorte Carthamus tinctorius L. Surove beljakovine Surova vlaknina 2.10 Kopra, pogača Stranski proizvod pri pridelavi olja, ki ga dobimo s stiskanjem suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoj) semena kokosove palme sorte Cocos nucifera L. Surove beljakovine Surova maščoba Surova vlaknina 2.11 Kopra, ekstrahirana Stranski proizvod pri pridelavi olja, ki ga dobimo z ekstrakcijo suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme. Surove beljakovine 2.12 Pogača iz palmovih semen Stranski proizvod pri pridobivanju olja, pridobljen s stiskanjem palmovih semen sorte Elaeis guineensis Jacq., Coroxo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), iz katerih je bilo odstranjenih kar največ trdih lupin. Surove beljakovine Surova vlaknina Surova maščoba 2.13 Ekstrahirana palmova semena Stranski proizvod pri pridelavi olja, ki ga dobimo z ekstrakcijo palmovih semen, iz katerih je bilo odstranjenih kar največ trdih lupin. Surove beljakovine Surova vlaknina 2.14 Soja (zrnje), praženo – tostirano Sojino zrnje (Glycine max. L. Merr.), ustrezno toplotno obdelano. (Aktivnost ureaze največ 0,4 mg N/g x min.) 2.15 Soja (zrnje), ekstrahirano, praženo – tostirano Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen iz sojinih zrn po ekstrakciji in ustrezni toplotni obdelavi. (Aktivnost ureaze največ 0,4 mg N/g x min.) Surove beljakovine Surova vlaknina, če > 8 % 2.16 Soja (zrnje), oluščeno, ekstrahirano, praženo Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen iz oluščenih sojinih zrn po ekstrakciji in ustrezni toplotni obdelavi. (Največja vsebnost surovih vlaknin 8 % v suhi snovi.) (Aktivnost ureaze največ 0,5 mg N/g x min.) Surove beljakovine 2.17 Sojin beljakovinski koncentrat Proizvod, pridobljen iz oluščenih sojinih zrn, ki so jim z ekstrakcijo odstranili maščobo in ki jih še enkrat koncentrirano ekstrahirajo, da znižajo stopnjo brezdušičnega izvlečka. Surove beljakovine 2.18 Rastlinsko olje (2) Olje, pridobljeno iz rastlin. Vlaga, če > 1 % 2.19 Sojine luščine Stranski proizvod, pridobljen pri luščenju sojinih zrn. Surova vlaknina 2.20 Bombaževo seme Semena bombaža sorte Gossyhium ssp., ki so jim predhodno odstranili vlakna. Surove beljakovine Surova vlaknina Surova maščoba 2.21 Bombaževo seme, delno oluščeno, ekstrahirano Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen z ekstrakcijo bombaževih semen, ki so jim predhodno odstranili vlakna in del luščin. (Najvišja vsebnost surove vlaknine 22,5 % v suhi snovi.) Surove beljakovine Surova vlaknina 2.22 Pogača iz bombaževega semena Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen s stiskanjem bombaževih semen, ki so jim predhodno odstranili vlakna. Surove beljakovine Surova vlaknina Surova maščoba 2.23 Pogača iz semena gvizocije abyssinica Stranski proizvod pri pridelavi olja, ki ga dobimo s stiskanjem semen rastline sorte Guizotia abyssinica (Lf) Cass. (V klorovodikovi kislini netopen pepel: največ 3,4 %.) Surove beljakovine Surova maščoba Surova vlaknina 2.24 Sončnično seme Semena sončnice vrste Heliarsthus annuus L. 2.25 Sončnično seme, ekstrahirano Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem sončničnih semen. Surove beljakovine 2.26 Sončnično seme, delno oluščeno, ekstrahirano Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen z ekstrakcijo sončničnih semen, ki so jim predhodno odstranili del luščin. (Najvišja vsebnost surove vlaknine 27,5 % v suhi snovi.) Surove beljakovine Surova vlaknina 2.27 Laneno seme Semena lanu vrste Linum usilatissimum L. (Minimalna botanična čistost 93 %.) 2.28 Pogača iz lanenega semena Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen s stiskanjem lanenega semena. (Minimalna botanična čistost 93 %.) Surove beljakovine Surova maščoba Surova vlaknina 2.29 Ekstrahirano laneno seme Stranski proizvod pri pridobivanju olja, dobljen z ekstrahiranjem lanenega semena. (Minimalna botanična čistost 93 %.) Surove beljakovine 2.30 Olivna pulpa Stranski proizvod pri pridelavi olja, dobljen z ekstrakcijo stisnjenih oliv sorte Olea europea L., ki so jih kar najbolj ločili od koščic. Surove beljakovine Surova vlaknina 2.31 Pogača iz sezamovega semena Stranski proizvod pri pridelavi olja, ki ga dobimo stiskanjem sezama sorte Sesamum indicum L. (V klorovodikovi kislini netopen pepel: največ 5 %.) Surove beljakovine Surova vlaknina Surova maščoba 2.32 Kakavova zrna, delno oluščena, ekstrahirana Stranski proizvod pri pridelavi olja, pridobljen z ekstrakcijo posušenih praženih kakavovih zrn sorte Theobroma cacao L., ki so jim predhodno odstranili del luščin. Surove beljakovine Surova vlaknina 2.33 Kakavove luščine Zunanji ovoji posušenih praženih kakavovih zrn sorte Theobroma cacao L. Surova vlaknina (1) Kjer je ustrezno, se lahko doda navedba „majhna vsebnost glukosinolata“. „Majhna vsebnost glukosinolata“ ima pomen, kakor je opredeljen v zakonodaji Skupnosti. (2) Imenu se obvezno doda vrsta rastline.

3. SEMENA STROČNIC, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 3.01 Čičerka Semena sorte Cicer arietinum L. 3.02 Guarova moka, ekstrahirana Stranski proizvod, pridobljen po ekstrahiranju rastlinske sluzi iz semen sorte Cyanopsis tetragonoloba (L.) Taub. Surove beljakovine 3.03 Ervil Semena sorte Ervum ervilia L. 3.04 Navadni grahor (1) Semena sorte Lathyrus sativus L., ki so bila ustrezno toplotno obdelana. 3.05 Leča Semena sorte Lens culinaris a. o. Medik. 3.06 Sladka lupina Semena sorte Luhinus ssp. z nizko vsebnostjo grenkih semen. 3.07 Fižol, pražen Semena sorte Phaseolusali Vigna ssp., ki so bila ustrezno toplotno obdelana, da se uničijo strupeni lectini. 3.08 Grah Semena sorte Pisum ssp. 3.09 Grahova krmilna moka Stranski proizvod, pridobljen med proizvodnjo grahove moke. Sestavljen je predvsem iz delcev kalice in, v manjšem obsegu, iz lupin. Surove beljakovine Surova vlaknina 3.10 Grahovi otrobi Stranski proizvod, pridobljen med proizvodnjo grahovega obroka. Sestavljen je predvsem iz lupin, odstranjenih med luščenjem in čiščenjem graha. Surova vlaknina 3.11 Bob Semena sorte Vicia Sativa L. ssp. fabavar. equina Pers.in var. minuta (Alef.) Mansf. 3.12 Grašica, enocvetna Semena sorte Vicia monanthos Desf. 3.13 Grašica Semena sorte Vicia sativa L. var. sativa in drugih sort. (1) Temu imenu se obvezno doda navedba o vrsti toplotne obdelave.

4. GOMOLJI, KORENINE, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 4.01 Pulpa (sladkorne) pese Stranski proizvod pri proizvodnji sladkorja, sestavljen iz ekstrahiranih in posušenih koščkov sladkorne pese sorte Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. (Najvišja vsebnost pepela, netopnega v klorovodikovi kislini: 4,5 % suhe snovi.) Vsebnost pepela, netopnega v HCl, če > 3,5 % suhe snovi. Ves sladkor, izračunan kot saharoza, če > 10,5 % 4.02 Melasa (sladkorne) pese Stranski proizvod, sestavljen iz sirupastega ostanka, zbranega med proizvodnjo ali rafiniranjem sladkorja iz sladkorne pese. Ves sladkor, izračunan kot saharoza. Vlaga, če > 28 % 4.03 Pulpa (sladkorne) pese, melasirana Stranski proizvod pri proizvodnji sladkorja, ki vsebuje posušeno pulpo sladkorne pese, ki so ji dodali melaso. (Najvišja vsebnost pepela, netopnega v klorovodikovi kislini: 4,5 % suhe snovi.) Ves sladkor, izračunan kot saharoza Vsebnost pepela, netopnega v HCl, če > 3,5 % suhe snovi 4.04 Vinasa sladkorne pese Stranski proizvod, pridobljen po fermentaciji sladkorne melase v proizvodnji alkohola, kvasa, citrinske kisline in drugih organskih snovi. Surove beljakovine Vlaga, če > 35 % 4.05 Pesni sladkor (1) Sladkor, ekstrahiran iz sladkorne pese. Saharoza 4.06 Sladki krompir Gomolji sorte Ipomoea batatas (L.) Poir, ne glede na obliko. Škrob 4.07 Manioka (2) Korenine sorte Manibot esculenta Crantz, ne glede na obliko. (Najvišja vsebnost pepela, netopnega v klorovodikovi kislini: 4,5 % suhe snovi.) Škrob Vsebnost pepela, netopnega v HCl, če > 3,5 % suhe snovi 4.08 Maniokin škrob (3), ekspandiran Škrob, pridobljen iz korenin manioke, pretežno ekspandiran z ustrezno toplotno obdelavo. Škrob 4.09 Krompirjeva pulpa Stranski proizvod pri pridobivanju krompirjevega škroba (Solanum tuberosum L.). 4.10 Krompirjev škrob Tehnično čist krompirjev škrob. Škrob 4.11 Krompirjeve beljakovine Posušen stranski proizvod pri proizvodnji škroba, sestavljen predvsem iz beljakovinskih snovi, pridobljenih po ločevanju škroba. Surove beljakovine 4.12 Krompirjevi kosmiči Proizvod, pridobljen pri rotacijskem sušenju opranega, olupljenega ali neolupljenega, na pari kuhanega krompirja. Škrob Surova vlaknina 4.13 Kondenziran krompirjev sok Stranski proizvod pri proizvodnji krompirjevega škroba, iz katerega so delno odstranili beljakovine in vodo. Surove beljakovine Surov pepel 4.14 Pregelatiniziran krompirjev škrob Izdelek, sestavljen iz krompirjevega škroba, toplotno obdelanega tako, da je topen. Škrob (1) To ime se lahko nadomesti z izrazom „tapioka“. (2) To ime se lahko nadomesti z izrazom „tapiokin škrob“. (3) Imenu se lahko doda ime sadne vrste.

5. DRUGA SEMENA IN SADEŽI, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 5.01 Drobljeni rožičevi stroki Izdelki, pridobljeni z drobljenjem surovih sadežev (strokov) rožičevca sorte Ceratonia seliqua L., iz katerih so odstranili jedrca. Surova vlaknina 5.02 Pulpa citrusov Stranski proizvod, pridobljen s stiskanjem sadežev citrusov sorte Citrus ssp. med proizvodnjo soka iz njih. Surova vlaknina 5.03 Sadna pulpa (1) Stranski proizvod, pridobljen s stiskanjem pečkatih ali koščičastih sadežev med proizvodnjo sadnega soka. Surova vlaknina 5.04 Paradižnikova pulpa Stranski proizvod, pridobljen s stiskanjem paradižnikov sorte Solanum lycopersicum Karst med proizvodnjo paradižnikovega soka. Surova vlaknina 5.05 Grozdne peške, ekstrahirane Stranski proizvod, pridobljen med ekstrakcijo olja iz grozdnih pešk. Surova vlaknina, če > 45 % 5.06 Grozdna pulpa Hitro posušena grozdna pulpa po ekstrakciji alkohola, iz katere je bilo odstranjenih kar največ pecljev in pešk. Surova vlaknina, če > 25 % 5.07 Grozdne peške Peške, ekstrahirane iz grozdne pulpe, iz katerih ni bilo odstranjeno olje. Surova maščoba Surova vlaknina, če > 45 % (1) Imenu se lahko doda ime sadne vrste.

6. VOLUMINOZNA KRMA







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 6.01 Lucernina moka (1) Izdelek, pridobljen s sušenjem in mletjem mlade lucerne sorte Medicago sativa L. in Medicagovar. Martyn vsebuje lahko do 20 % mlade detelje ali druge suhe krme, ki je bila posušena in zmleta istočasno kakor lucerna. Surove beljakovine Surova vlaknina Pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % suhe snovi 6.02 Lucernina pulpa Posušen stranski proizvod, pridobljen pri stiskanju soka iz lucerne. Surove beljakovine 6.03 Beljakovinski koncentrat iz lucerne Proizvod, pridobljen z umetnim sušenjem stisnjenega soka iz lucerne, ki so ga centrifugirali in toplotno obdelali, tako da so oborili beljakovine. Karoten Surove beljakovine 6.04 Deteljna moka (1) Izdelek, pridobljen s sušenjem in mletjem mlade detelje sorte clover Trifolium spp. Vsebuje lahko do 20 % mlade lucerne ali druge krme, ki je bila posušena in zmleta skupaj z deteljo. Surove beljakovine Surova vlaknina Pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % suhe snovi 6.05 Travna moka (1), (2) Izdelek, pridobljen s sušenjem in mletjem mladih krmnih rastlin. Surove beljakovine Surova vlaknina Pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % suhe snovi 6.06 Žitna slama (3) Slama žita. 6.07 Tretirana žitna slama (4) Izdelek, pridobljen z ustreznim tretiranjem slame žita. Natrij, če je obdelano z NaOH (1) Izraz „moka“ se lahko nadomesti z izrazom „mešanica“. Določitev načina sušenja se lahko doda označbi. (2) Imenu se lahko doda vrsta trave. (3) V imenu mora biti navedena vrsta [zcaron]ita. (4) Imenu se obvezno doda navedba vrste izvedene kemične obdelave.

7. DRUGE RASTLINE, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 7.01 Melasa (sladkornega) trsta Stranski proizvod, sestavljen iz sirupastega ostanka, zbranega med proizvodnjo ali rafiniranjem sladkorja iz sladkornega trsta sorte Saccharum officinarum L. Ves sladkor, izračunan kot saharoza Vlaga, če > 30 % 7.02 Vinasa (sladkornega) trsta Stranski proizvod, pridobljen po fermentaciji trstne melase v proizvodnji alkohola, kvasa, citronske kisline ali drugih organskih snovi. Surove beljakovine Vlaga, če > 35 % 7.03 Trsni sladkor (1) Sladkor, ekstrahiran iz sladkornega trsta. Saharoza 7.04 Moka iz morske trave Izdelek, pridobljen s sušenjem in mletjem morskih rastlin, zlasti rjave morske trave. Ta izdelek se lahko spere, da se zmanjša vsebnost joda. Surovi pepel (1) To ime se lahko nadomesti z izrazom saharoza.

8. MLEČNI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 8.01 Posneto mleko v prahu Izdelek, pridobljen iz mleka, iz katerega je bila izločena večina maščobe. Surove beljakovine Vlaga, če > 5 % 8.02 Pinjenec v prahu Izdelek, pridobljen s sušenjem tekočine, ki ostane po pinjenju masla. Surove beljakovine Surova maščoba Laktoza Vlaga, če > 6 % 8.03 Sirotka v prahu Izdelek, pridobljen s sušenjem tekočine, ki ostane po izdelavi sira, skute in kazeina ali po podobnih postopkih. Surove beljakovine Laktoza Vlaga, če > 8 % Surovi pepel 8.04 Sirotka v prahu, z malo sladkorja Izdelek, pridobljen s sušenjem sirotke, iz katere je bila delno odstranjena laktoza. Surove beljakovine Laktoza Vlaga, če > 8 % Surovi pepel 8.05 Beljakovine iz sirotke v prahu (1) Izdelek, pridobljen s sušenjem beljakovinskih sestavin, ekstrahiranih iz sirotke ali mleka s kemično ali fizikalno obdelavo. Surove beljakovine Vlaga, če > 8 % 8.06 Kazein v prahu Izdelek, pridobljen iz posnetega mleka ali pinjenca s sušenjem kazeina, oborjenega s kislinami ali sirilom. Surove beljakovine Vlaga, če > 10 % 8.07 Laktoza v prahu Sladkor, ločen od mleka ali sirotke s prečiščevanjem in sušenjem. Laktoza Vlaga, če > 5 % (1) To ime se lahko nadomesti z izrazom „mlečni albuminski prah“.

9. PROIZVODI IZ KOPENSKIH ŽIVALI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 9.01 Mesna moka (1) Izdelki, pridobljeni s segrevanjem, sušenjem in mletjem celih toplokrvnih kopenskih živali ali njihovih delov, iz katerih je bila lahko delno ekstrahirana ali fizično odstranjena masčoba. Izdelek mora biti dejansko brez kopit, rogov, sčetin, dlak in perja, pa tudi vsebine prebavil (minimalna vsebnost surovih beljakovin 50 % v suhi snovi).(Največja skupna vsebnost fosforja: 8 %.) Surove beljakovine Surova maščoba Surovi pepel Vlaga, če > 8 % 9.02 Mesno-kostna moka (1) Izdelki, pridobljeni s segrevanjem, sušenjem in mletjem celih toplokrvnih kopenskih živali ali njihovih delov, iz katerih je bila lahko delno ekstrahirana ali fizično odstranjena maščoba. Izdelek mora biti dejansko brez kopit, rogov, ščetin, dlak in perja, pa tudi vsebine prebavil. Surove beljakovine Surova maščoba Surovi pepel Vlaga, če > 8 % 9.03 Kostna moka Izdelek, pridobljen s segrevanjem, sušenjem in drobnim mletjem kosti toplokrvnih kopenskih živali ali njihovih delov, iz katerih je bila v veliki meri ekstrahirana ali fizično odstranjena maščoba. Izdelek mora biti dejansko brez kopit, rogov, ščetin, dlak in perja, pa tudi vsebine prebavil. Surove beljakovine Surovi pepel Vlaga, če > 8 % 9.04 Ocvirki Ostanek, ki nastane pri proizvodnji lojeve masti, svinjske masti in druge ekstrahirane ali fizično odstranjene maščobe živalskega izvora. Surove beljakovine Surova maščoba Vlaga, če > 8 % 9.05 Perutninska moka (1) Izdelek, pridobljen s segrevanjem, sušenjem in mletjem stranskih proizvodov, ki nastanejo pri klanju perutnine. V izdelku ne sme biti perja. Surove beljakovine Surova maščoba Surovi pepel V HCI netopen pepel > 8 % Vlaga, če > 8 % 9.06 Perna moka, hidrolizirana Izdelek, pridobljen s hidroliziranjem, sušenjem in mletjem perja perutnine. Surove beljakovine V HCI netopen pepel > 3,4 % Vlaga, če > 8 % 9.07 Krvna moka Izdelek, pridobljen s sušenjem krvi zaklanih toplokrvnih živali. V izdelku ne sme biti tujkov. Surove beljakovine Vlaga, če > 8 % 9.08 Živalska maščoba (2) Izdelek, sestavljen iz maščobe toplokrvnih kopenskih živali. Vlaga, če > 1 % (1) Izdelki, ki vsebujejo ve kakor 13 % maščobe v suhi snovi, se morajo označiti kot „bogati z maščobo“. (2) Temu imenu se lahko doda natančnejši opis tipa živalske maščobe, odvisno od njegovega izvora ali proizvodnega procesa (loj, svinjska mast, kostna maščoba itd.).

10. RIBE, DRUGE MORSKE ŽIVALI, NJIHOVI IZDELKI IN STRANSKI IZDELKI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 10.01 Ribja moka (1) Izdelek, pridobljen s predelavo celih rib ali njihovih delov, iz katerih je lahko odstranjen del olja in ki jim nato lahko ponovno dodajo topljivo ribjo maščobo. Surove beljakovine Surova maščoba Surovi pepel, če > 20 % Vlaga, če > 8 % 10.02 Ribji sok – zgoščen Izdelek, pridobljen med proizvodnjo ribje moke, ki je bil ločen in stabiliziran z acidifikacijo ali sušenjem. Surove beljakovine Surova maščoba Vlaga, če > 5 % 10.03 Ribje olje Olje, pridobljeno iz rib ali njihovih delov. Vlaga, če > 1 % 10.04 Ribje olje, rafinirano, hidrogenirano Olje, pridobljeno iz rib ali njihovih delov, ki je bilo rafinirano in hidrogenirano. Jodno število Vlaga, če > 1 % (1) Izdelki, ki vsebujejo več kakor 75 % neobdelane beljakovine v suhi snovi, se lahko označijo kot „bogati z beljakovinami“.

11. MINERALI







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 11.01 Kalcijev karbonat (1) Izdelek, pridobljen z mletjem virov kalcijevega karbonata, kakršen je apnenec, lupine školjk ali ostrig, ali s kondenziranjem iz kislinske raztopine. Kalcij V HCl netopen pepel, če > 5 % 11.02 Kalcijev in magnezijev karbonat Naravna mešanica kalcijevega karbonata in magnezijevega karbonata. Kalcij Magnezij 11.03 Apnenčaste morske alge (Maerl) Izdelek naravnega izvora, pridobljen iz apnenčastih alg, zmlet ali granuliran. Kalcij V HCl netopen pepel, če > 5 % 11.04 Magnezijev oksid Tehnično čist magnezijev oksid (MgO). Magnezij 11.05 Magnezijev sulfat Tehnično čist magnezijev sulfat (MgSO4. 7H2O). Magnezij Žveplo 11.06 Dikalcijev fosfat (2) Oborjen kalcijev monovodikov fosfat iz kosti ali anorganski. Kalcij Skupni fosfor 11.07 Monodikalcijev fosfat Izdelek, pridobljen s kemičnim postopkom in sestavljen iz enakih delov dikalcijevega fosfata in monokalcijevega fosfata (CaHPO4 Ca(H2PO4)2 . H2O). Skupni fosfor Kalcij 11.08 Defluoriran skalni fosfat Izdelek, pridobljen z mletjem prečiščenih in ustrezno defluoriranih naravnih fosfatov. Skupni fosfor Kalcij 11.09 Degelatinizirana kostna moka Degelatinizirane, sterilizirane in zmlete kosti, iz katerih je bila odstranjena maščoba. Skupni fosfor Kalcij 11.10 Monokalcijev fosfat Tehnično čist kalcij-(divodikovfosfat) (Ca(H2PO4)2 . xH2O). Skupni fosfor Kalcij 11.11 Kalcij magnezijev fosfat Tehnično čist kalcijmagnezijev fosfat. Kalcij Magnezij Skupni fosfor 11.12 Monoamonijev fosfat Tehnično čist monoamonijev fosfat (NH4H2PO4). Skupni dušik Skupni fosfor 11.13 Natrijev klorid (1) Tehnično čist natrijev klorid ali izdelek, pridobljen z mletjem naravnih virov natrijevega klorida, kakršna je (kamnita in morska) sol. Natrij 11.14 Magnezijev propionat Tehnično čist magnezijev propionat. Magnezij 11.15 Magnezijev fosfat Izdelek, sestavljen iz tehnično čistega (dvobazičnega) magnezijevega fosfata (MgHPO4 . xH2O). Skupni fosfor Magnezij 11.16 Natrijkalcijmagnezijev fosfat Izdelek iz natrijkalcijmagnezijevega fosfata. Skupni fosfor Magnezij Kalcij Natrij 11.17 Mononatrijev fosfat Tehnično čist mononatrijev fosfat (NaH2PO . H2O). Skupni fosfor Natrij 11.18 Natrijev bikarbonat Tehnično čist natrijev bikarbonat (NaHCO3). Natrij (1) V imenu se lahko dodatno navede vrsta vira ali pa se ime v celoti nadomesti. (2) V imenu se lahko navede proizvodni proces.

12. RAZNO







Številka Ime Opis Obvezne navedbe (1) (2) (3) (4) 12.01 Izdelki in stranski izdelki v pekarstvu in testeninarstvu (1) Izdelek ali stranski proizvod, pridobljen pri proizvodnji kruha, vključno s finimi pekarskimi izdelki, piškoti ali testeninami. Škrob Skupni sladkor, izražen kot saharoza 12.02 Izdelki in stranski izdelki slaščičarstva (1) Izdelek ali stranski proizvod, pridobljen pri izdelavi sladkarij, vključno s čokolado. Skupni sladkor, izražen kot saharoza 12.03 Izdelki in stranski izdelki v proizvodnji peciva in sladoleda (1) Izdelek ali stranski proizvod, pridobljen pri izdelavi peciva, tort ali sladoleda. Škrob Skupni sladkor, izražen kot saharoza Surova maščoba 12.04 Maščobne kisline Stranski proizvod, pridobljen pri razkisu z lugom ali destilacijo olja in maščobe nedoločenega rastlinskega ali živalskega izvora. Surova maščoba Vlaga, če > 1 % 12.05 Soli maščobne kisline (2) Izdelek, pridobljen s saponifikacijo maščobnih kislin s kalcijevim, natrijevim ali kalijevim hidroksidom. Surova maščoba Ca (ali Na ali K, kjer je ustrezno) (1) Ime se lahko spremeni ali dopolni tako, da se navede kmetijsko-živilski proces, s katerim je bila pridobljena krma. (2) Imenu se lahko doda navedba pridobljene soli.

DEL C

Določbe v zvezi z imenom in navedbo nekaterih sestavin nenaštetih posamičnih krmil

Za distribuirana posamična krmila, ki niso našteta v delu B te priloge, se skladno s členom 5(1)(d) te direktive obvezno navedejo sestavine, navedene v stolpcu 2 spodnje tabele.

Posamična krmila, ki niso navedena v delu B, se poimenujejo skladno z merili, navedenimi v delu A I.1 te priloge.







Vir posamičnega krmila Obvezno se navede: (1) (2) 1. Žitna zrna 2. Izdelki in stranski izdelki iz žitnih zrn Škrob, če > 20 % Surove beljakovine, če > 10 % Surova maščoba, če > 5 % Surova vlaknina 3. Oljna semena, oljni sadeži 4. Izdelki in stranski izdelki iz oljnih semen, oljnih sadežev Surove beljakovine, če > 10 % Surova maščoba, če > 5 % Surova vlaknina 5. Semena stročnic 6. Izdelki in stranski izdelki iz semen stročnic Surove beljakovine, če > 10 % Surova vlaknina 7. Gomolji, korenine 8. Izdelki in stranski izdelki iz gomoljev in korenin Škrob Surova vlaknina V HCl netopen pepel, če > 3,5 % 9. Drugi izdelki in stranski izdelki pri predelavi sladkorne pese Surova vlaknina, če > 5 % Ves sladkor, izračunan kot saharoza V HCl netopen pepel, če > 3,5 % 10. Druga semena in sadeži, njihovi izdelki in stranski izdelki Surove beljakovine Surova vlaknina Surova maščoba, če > 10 % 11. Voluminozna krma Surove beljakovine, če > 10 % Surova vlaknina 12. Druge rastline, njihovi izdelki in stranski izdelki Surove beljakovine, če > 10 % Surova vlaknina 13. Drugi izdelki in stranski izdelki pri predelavi sladkornega trsta Surova vlaknina, če > 5 % Ves sladkor, izračunan kot saharoza 14. Mlečni izdelki in stranski izdelki Surove beljakovine Vlaga, če > 5 % Laktoza, če > 10 % 15. Živalski proizvodi Surove beljakovine, če > 10 % Surova maščoba, če > 5 % Vlaga, če > 8 % 16. Ribe, druge morske živali, njihovi izdelki in stranski izdelki Surove beljakovine, če > 10 % Surova maščoba, če > 5 % Vlaga, če > 8 % 17. Minerali Ustrezni minerali 18. Razno Surove beljakovine, če > 10 % Surova vlaknina Surova maščoba, če > 10 % Škrob, če > 30 % Ves sladkor, izračunan kot saharoza, če > 10 %