02021R2116 — SL — 06.12.2021 — 000.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) 2021/2116 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 2. decembra 2021

o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013







NASLOV I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (SKP) in zlasti o:

(a) financiranju odhodkov v okviru SKP;

(b) sistemih upravljanja in kontrole, ki jih vzpostavijo države članice;

(c) postopkih potrditve obračunov in skladnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „nepravilnost“ pomeni nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95;

(b) „sistemi upravljanja“ pomeni upravljalska telesa iz naslova II, poglavje II, te uredbe ter osnovne zahteve Unije, vključno z obveznostmi držav članic v zvezi z učinkovito zaščito finančnih interesov Unije iz člena 59 te uredbe, izvajanjem njihovih strateških načrtov SKP, kot jih je odobrila Komisija, v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2021/2115, in sistemom poročanja, vzpostavljenim za namene letnega poročila o smotrnosti iz člena 134 navedene uredbe;

(c) „osnovne zahteve Unije“ pomeni zahteve iz Uredbe (EU) 2021/2115 ter te uredbe, finančne uredbe in Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 );

(d) „resne pomanjkljivosti v pravilnem delovanju sistemov upravljanja“ pomeni, da obstajajo sistemske pomanjkljivosti, ob upoštevanju njihovega ponavljanja, resnosti in ogrožanja pravilnosti izjave o odhodkih, poročanja o smotrnosti ali spoštovanja prava Unije;

(e) „kazalnik učinka“ pomeni kazalnik učinka iz člena 7(1), točka (a), Uredbe (EU) 2021/2115;

(f) „kazalnik rezultata“ pomeni kazalnik rezultata iz člena 7(1), točka (b), Uredbe (EU) 2021/2115;

(g) „akcijski načrt“ za namene členov 41 in 42 te uredbe pomeni načrt, ki ga pripravi država članica na zahtevo Komisije in v posvetovanju z njo, v primeru resne pomanjkljivosti v pravilnem delovanju sistemov upravljanja te države članice ali v okoliščinah iz člena 135 Uredbe (EU) 2021/2115, in vsebuje potrebne popravne ukrepe in ustrezen časovni okvir za njegovo izvajanje, v skladu s členoma 41 in 42 te uredbe.

Člen 3

Izvzetja v primeru višje sile in izjemnih okoliščin

1. Za namene financiranja, upravljanja in spremljanja SKP so lahko „višja sila“ in „izjemne okoliščine“ priznane predvsem v naslednjih primerih: (a) huda naravna nesreča ali hud vremenski dogodek, ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo; (b) uničenje objektov za živino na kmetijskem gospodarstvu zaradi nesreče; (c) izbruh epizootske bolezni in bolezni rastlin ali navzočnost škodljivega organizma rastlin, ki deloma ali v celoti prizadene čredo živine ali kmetijske rastline upravičenca; (d) razlastitev celotnega ali velikega dela kmetijskega gospodarstva, če te razlastitve ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge; (e) smrt upravičenca; (f) dolgotrajna nezmožnost upravičenca za delo.

2. Kadar huda naravna nesreča ali hud vremenski dogodek iz prvega odstavka 1, točka (a), resno prizadene natančno določeno območje, lahko zadevna država članica šteje, da je to celotno območje resno prizadeto zaradi te nesreče ali dogodka.







NASLOV II

SPLOŠNE DOLOČBE ZA KMETIJSKA SKLADA







POGLAVJE I

Kmetijska sklada

Člen 4

Sklada za financiranje kmetijskih odhodkov

Financiranje različnih intervencij in ukrepov v okviru SKP iz splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije) poteka prek:

(a) Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS);

(b) Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).

Člen 5

Odhodki EKJS

1. EKJS se izvaja bodisi v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Unijo v skladu z odstavkom 2 bodisi v okviru neposrednega upravljanja v skladu z odstavkom 3.

2. Iz EKJS se v okviru deljenega upravljanja financirajo naslednji odhodki: (a) ukrepi za urejanje ali podporo kmetijskih trgov iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ); (b) finančni prispevek Unije za intervencije v nekaterih sektorjih iz naslova III, poglavje III, Uredbe (EU) 2021/2115; (c) intervencije za kmete v obliki neposrednih plačil iz strateškega načrta SKP na podlagi člena 16 Uredbe (EU) 2021/2115; (d) finančni prispevek Unije za ukrepe za informiranje in promocijo kmetijskih proizvodov na notranjem trgu Unije in v tretjih državah, ki jih izvajajo države članice in ki jih izbere Komisija; (e) finančni prispevek Unije za posebne ukrepe za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije, določene v Uredbi (EU) št. 228/2013, in za posebne ukrepe za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov, določene v Uredbi (EU) št. 229/2013.

3. Iz EKJS se v okviru neposrednega upravljanja financirajo naslednji odhodki: (a) promocija kmetijskih proizvodov, ki jo izvaja Komisija neposredno ali prek mednarodnih organizacij; (b) ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije in namenjeni ohranjanju, opredeljevanju, zbiranju in uporabi genskih virov v kmetijstvu; (c) vzpostavitev in vzdrževanje kmetijskih računovodskih informacijskih sistemov; (d) sistemi kmetijskih raziskav, vključno z raziskavami o strukturi kmetijskih gospodarstev.

Člen 6

Odhodki EKSRP

EKSRP se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Unijo. Iz njega se financirajo finančni prispevek Unije k intervencijam za razvoj podeželja iz naslova III, poglavje IV, Uredbe (EU) 2021/2115, kot so določene v strateških načrtih SKP, in k ukrepom iz člena 125 navedene uredbe.

Člen 7

Drugi odhodki, vključno z odhodki za tehnično pomoč

Iz EKJS in EKSRP se lahko na pobudo Komisije ali v njenem imenu neposredno financirajo dejavnosti priprave, spremljanja, upravne in tehnične podpore ter vrednotenje, revizija in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje SKP. To vključuje predvsem:

(a) ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje SKP, vključno z ocenjevanjem njenih vplivov, okoljske uspešnosti in napredka pri doseganju ciljev Unije, pa tudi ukrepe za izvajanje kontrolnih sistemov ter tehnično in upravno pomoč;

(b) pridobivanje satelitskih podatkov, potrebnih za sistem za spremljanje površin, s strani Komisije v skladu s členom 24;

(c) ukrepe, ki jih Komisija sprejme z uporabo aplikacij za daljinsko zaznavanje, ki se uporabljajo za spremljanje kmetijskih virov v skladu s členom 25;

(d) ukrepe za vzdrževanje in razvoj metod in tehničnih sredstev za informiranje, medsebojno povezovanje, spremljanje in kontrolo finančnega upravljanja sredstev, ki se uporabljajo za financiranje SKP;

(e) zagotavljanje informacij o SKP v skladu s členom 46;

(f) študije o SKP in vrednotenje ukrepov, ki jih financirata EKJS in EKSRP, vključno z izboljšanjem metod vrednotenja in izmenjavo informacij o najboljših praksah v okviru SKP ter posvetovanji z zadevnimi deležniki, pa tudi študije, izvedene skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB);

(g) kadar je ustrezno, prispevek k izvajalskim agencijam, ki so ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 ( 3 ) in delujejo v povezavi s SKP;

(h) prispevek k ukrepom, ki so povezani s širjenjem informacij, ozaveščanjem, spodbujanjem sodelovanja in izmenjavo izkušenj z zadevnimi deležniki na ravni Unije in ki so sprejeti v okviru intervencij za razvoj podeželja, vključno z mrežnim povezovanjem med zadevnimi stranmi;

(i) informacijskotehnološka omrežja za obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi, potrebnimi za upravljanje SKP;

(j) ukrepe za razvoj, registracijo in zaščito logotipov v okviru shem Unije za kakovost, v skladu s členom 44(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), ter s tem povezano zaščito pravic intelektualne lastnine in potreben razvoj informacijske tehnologije.







POGLAVJE II

Upravljalska telesa

Člen 8

Pristojni organ

1. Vsaka država članica imenuje pristojni organ na ministrski ravni, ki je odgovoren za: (a) izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 9(2); (b) imenovanje usklajevalnega organa iz člena 10 ter izdajo, pregled in odvzem njegove akreditacije; (c) imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskega organa iz člena 12 ter zagotovitev, da je certifikacijski organ vedno imenovan; (d) izvajanje nalog, ki so na podlagi tega poglavja dodeljene pristojnemu organu.

2. Pristojni organ na podlagi preučitve minimalnih pogojev, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 11(1), točka (a), s formalnim aktom odloči o izdaji ali, na podlagi pregleda, odvzemu akreditacije plačilne agencije in o imenovanju in akreditaciji usklajevalnega organa in odvzemu njegove akreditacije.

3. Pristojni organ s formalnim aktom odloči o imenovanju in preklicu imenovanja certifikacijskega organa, pri čemer zagotovi, da je certifikacijski organ vedno imenovan.

4. Pristojni organ nemudoma obvesti Komisijo o vseh akreditacijah in odvzemih akreditacije plačilne agencije in o vseh imenovanjih in akreditacijah ter odvzemih akreditacij usklajevalnega organa ter o imenovanju in preklicu imenovanja certifikacijskega organa.

Člen 9

Plačilne agencije

1. Plačilne agencije so oddelki ali organi držav članic in, kadar je ustrezno, njihovih regij, odgovorni za upravljanje in kontrolo odhodkov iz člena 5(2) in člena 6.

Plačilne agencije lahko prenesejo izvajanje nalog iz prvega pododstavka, razen izplačil.

2. Države članice kot plačilne agencije akreditirajo oddelke ali organe, katerih upravna organizacija in sistem notranje kontrole v zadostni meri zagotavljata, da se izplačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunajo. Plačilne agencije morajo v ta namen izpolnjevati minimalne pogoje za akreditacijo v zvezi z notranjim okoljem, kontrolnimi dejavnostmi, obveščanjem in sporočanjem ter spremljanjem, ki jih določi Komisija na podlagi člena 11(1), točka (a).

Vsaka država članica ob upoštevanju svojih ustavnih določb omeji število svojih akreditiranih plačilnih agencij:

(a) na eno samo plačilno agencijo na nacionalni ravni ali, kadar je ustrezno, na eno agencijo na regijo in

(b) kadar plačilne agencije obstajajo samo na nacionalni ravni, na eno samo plačilno agencijo za upravljanje odhodkov EKJS in EKSRP.

Kadar so plačilne agencije vzpostavljene na regionalni ravni, države članice poleg tega bodisi akreditirajo plačilno agencijo na nacionalni ravni za sheme pomoči, ki jih je treba v skladu z njihovo naravo upravljati na nacionalni ravni, bodisi upravljanje teh shem prenesejo na regionalne plačilne agencije.

Z odstopanjem od drugega pododstavka tega odstavka lahko države članice ohranijo plačilne agencije, ki so bile akreditirane pred 15. oktobrom 2020, pod pogojem, da pristojni organ s sklepom iz člena 8(2) potrdi, da izpolnjujejo minimalne pogoje za akreditacijo iz prvega pododstavka tega odstavka.

Plačilnim agencijam, ki odhodkov EKJS ali EKSRP niso upravljale vsaj tri leta, se akreditacija odvzame.

Države članice ne akreditirajo nobene nove dodatne plačilne agencije po 7. decembru 2021, razen za primere iz drugega pododstavka, točka (a), kadar bi bile glede na ustavne določbe morda potrebne dodatne regionalne plačilne agencije.

3. Za namene člena 63(5) in (6) finančne uredbe odgovorna oseba akreditirane plačilne agencije do 15. februarja v letu, ki sledi zadevnemu kmetijskemu finančnemu letu (v nadaljnjem besedilu: finančno leto), sestavi in Komisiji predloži naslednje: (a) letne obračune odhodkov, nastalih pri izvajanju nalog, zaupanih tej akreditirani plačilni agenciji, kot je določeno v členu 63(5), točka (a), finančne uredbe, skupaj s potrebnimi informacijami za potrditev v skladu s členom 53 te uredbe; (b) letno poročilo o smotrnosti iz člena 54(1) te uredbe in člena 134 Uredbe (EU) 2021/2115, iz katerega je razvidno, da so bili odhodki izvršeni v skladu s členom 37 te uredbe; (c) letni povzetek končnih revizijskih poročil in izvedenih kontrol, analizo narave in razsežnosti napak ter pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih upravljanja, ter sprejete ali načrtovane korektivne ukrepe iz člena 63(5), točka (b), finančne uredbe; (d) izjavo o upravljanju iz člena 63(6) finančne uredbe glede: (i) dejstva, da so informacije ustrezno prikazane, popolne in natančne, kot je določeno v členu 63(6), točka (a), finančne uredbe; (ii) pravilnega delovanja vzpostavljenih sistemov upravljanja, razen pristojnega organa iz člena 8, usklajevalnega organa iz člena 10 in certifikacijskega organa iz člena 12 te uredbe, kar zagotavlja, da so bili odhodki izvršeni v skladu s členom 37 te uredbe, kot je določeno v členu 63(6), točki (b) in (c), finančne uredbe.

Komisija lahko na podlagi sporočila zadevne države članice rok 15. februar iz prvega pododstavka tega odstavka izjemoma podaljša do 1. marca, kot je določeno v členu 63(7), drugi pododstavek, finančne uredbe.

4. Kadar akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več minimalnih pogojev za akreditacijo iz odstavka 2, prvi pododstavek, zadevna država članica na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije tej plačilni agenciji odvzame akreditacijo, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, ki ga pristojni organ te države članice določi glede na resnost problema.

5. Plačilne agencije upravljajo in zagotavljajo kontrolo operacij, povezanih z javno intervencijo, za katere so odgovorne, ter na tem področju ohranijo vso odgovornost.

Kadar se podpora zagotovi prek finančnega instrumenta, ki ga izvaja EIB ali druga mednarodna finančna institucija, v kateri ima delež država članica, se plačilna agencija opre na poročilo o kontroli v podporo predloženim zahtevkom za plačila. Te institucije državi članici predložijo poročilo o kontroli.

6. Za namene člena 33 se za odhodke EKSRP v skladu z odstavkom 3 tega člena in členom 10(3) do 30. junija 2030 predloži dodatno poročilo o smotrnosti, ki zajema obdobje do 31. decembra 2029.

Člen 10

Usklajevalni organi

1. Kadar je v državi članici akreditiranih več plačilnih agencij, zadevna država članica imenuje javni usklajevalni organ, ki mu dodeli naslednje naloge: (a) zbiranje informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji; (b) predložitev letnega poročila o smotrnosti iz člena 54(1) te uredbe in člena 134 Uredbe (EU) 2021/2115 Komisiji; (c) sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o vseh nadaljnjih ukrepih; (d) spodbujanje in po možnosti zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije.

2. Za obdelovanje informacij finančne narave iz odstavka 1, točka (a), država članica usklajevalni organ posebej akreditira.

3. Letno poročilo o smotrnosti iz odstavka 1, točka (b), tega člena se obravnava v mnenju iz člena 12(2) in se predloži Komisiji skupaj z izjavo o upravljanju, ki se nanaša na pripravo celotnega poročila.

Člen 11

Pooblastila Komisije v zvezi s plačilnimi agencijami in usklajevalnimi organi

1. Za zagotovitev dobrega delovanja plačilnih agencij in usklajevalnih organov iz členov 9 in 10 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o: (a) minimalnih pogojih za akreditacijo plačilnih agencij iz člena 9(2), prvi pododstavek, in za imenovanje in akreditacijo usklajevalnih organov iz člena 10; (b) obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije, kot tudi pravili o vsebini njihovih upravljavskih in kontrolnih odgovornosti.

2. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o: (a) postopkih za izdajo, odvzem in pregled akreditacije plačilnih agencij ter za imenovanje usklajevalnih organov ter izdajo, odvzem in pregled njihove akreditacije, kot tudi postopke za nadzor akreditacije plačilnih agencij; (b) ureditvah in postopkih za preglede, na katerih temelji izjava plačilnih agencij o upravljanju, iz člena 9(3), prvi pododstavek, točka (d), kot tudi njeno strukturo in obliko; (c) delovanju usklajevalnega organa in predložitvi informacij Komisiji v skladu s členom 10.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 12

Certifikacijski organi

1. Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga država članica imenuje za obdobje najmanj treh let, brez poseganja v nacionalno pravo. Kadar gre za zasebni revizijski organ in kadar tako zahteva veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo, ga izbere država članica s postopkom javnega razpisa.

Država članica, ki imenuje več kot en certifikacijski organ, lahko določi javni certifikacijski organ na nacionalni ravni, odgovoren za usklajevanje.

2. Certifikacijski organ za namene člena 63(7), prvi pododstavek, finančne uredbe izda mnenje, ki je sestavljeno v skladu z mednarodno priznanimi revizijskimi standardi in v katerem je navedeno, ali: (a) obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko; (b) vzpostavljeni sistemi upravljanja držav članic pravilno delujejo, zlasti: (i) upravljalska telesa iz členov 9 in 10 te uredbe ter člena 123 Uredbe (EU) 2021/2115; (ii) osnovne zahteve Unije; (iii) sistem poročanja, vzpostavljen za namene letnega poročila o smotrnosti iz člena 134 Uredbe (EU) 2021/2115; (c) sta poročanje o smotrnosti glede kazalnikov učinkov za namene letne potrditve smotrnosti iz člena 54 te uredbe in poročanje o smotrnosti glede kazalnikov rezultatov za večletno spremljanje smotrnosti iz člena 128 Uredbe (EU) 2021/2115, ki dokazujeta skladnost s členom 37 te uredbe, pravilna; (d) so odhodki za ukrepe iz uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 229/2013 in (EU) št. 1308/2013 ter Uredbe (EU) št. 1144/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ), za katere je bilo od Komisije zahtevano povračilo, zakoniti in pravilni.

V tem mnenju se tudi navede, ali se je pri pregledu pojavil dvom o trditvah iz izjave o upravljanju iz člena 9(3), prvi pododstavek, točka (d). Pregled zajema tudi analizo narave ter razsežnosti napak in pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih upravljanja med revizijami in kontrolami, ter korektivne ukrepe, ki jih plačilna agencija sprejme ali načrtuje, iz člena 9(3), prvi pododstavek, točka (c).

Kadar se podpora zagotovi prek finančnega instrumenta, ki ga izvaja EIB ali druga mednarodna finančna institucija, v kateri ima država članica delež, se certifikacijski organ opre na letno revizijsko poročilo, ki ga pripravijo zunanji revizorji teh institucij. Te institucije državam članicam predložijo letno revizijsko poročilo.

3. Certifikacijski organ ima potrebno tehnično strokovno znanje, kot tudi znanje o SKP. Ta organ je operativno neodvisen od zadevne plačilne agencije in zadevnega usklajevalnega organa, kot tudi od pristojnega organa, ki je to plačilno agencijo akreditiral, in organov, ki so odgovorni za izvajanje in spremljanje SKP.

4. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o delovanju certifikacijskih organov, vključno s pregledi, ki se izvedejo, in organi, ki so predmet teh pregledov, ter o certifikatih in poročilih, vključno s spremno dokumentacijo, ki jih pripravijo ti organi.

V izvedbenih aktih se določijo tudi:

(a) revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnjo revizijskih dokazov;

(b) revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 13

Izmenjava najboljših praks

Komisija spodbuja izmenjavo najboljših praks med državami članicami, zlasti v zvezi z delom upravljalskih teles na podlagi tega poglavja.







NASLOV III

FINANČNO UPRAVLJANJEEKJS IN EKSRP







POGLAVJE I

EKJS







Oddelek 1

Proračunska disciplina

Člen 14

Zgornja meja proračunskih sredstev

1. Letna zgornja meja odhodkov EKJS je sestavljena iz najvišjih zneskov, določenih za ta sklad v okviru Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093.

2. Kadar pravo Unije določa, da se zneski odštejejo od zneskov iz odstavka 1 ali tem zneskom prištejejo, sprejme Komisija izvedbene akte brez uporabe postopka iz člena 103, s katerimi določi neto zneske, ki so na voljo za odhodke EKJS na podlagi podatkov iz prava Unije.

Člen 15

Upoštevanje zgornje meje

1. Kadar je za kmetijske odhodke države članice v pravu Unije določena finančna zgornja meja v evrih, se takšni odhodki povrnejo do te določene zgornje meje, s potrebnimi prilagoditvami, kadar se uporabljajo členi 39 do 42.

2. Dodelitve držav članic za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 87 Uredbe (EU) 2021/2115, popravljene s prilagoditvami, določenimi v členu 17 te uredbe, se štejejo za finančne zgornje meje v evrih za namene odstavka 1 tega člena.

Člen 16

Kmetijska rezerva

1. Da bi se kmetijskemu sektorju za namene upravljanja trga ali stabilizacije in za hitro odzivanje v krizah, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, zagotovila dodatna podpora, se v EKJS na začetku vsakega leta vzpostavi kmetijska rezerva Unije (v nadaljnjem besedilu: rezerva).

Odobritve za rezervo se vnesejo neposredno v proračun Unije. Sredstva iz rezerve se dajo na voljo v finančnem letu ali letih, za katera je potrebna dodatna podpora, za naslednje ukrepe:

(a) ukrepe za stabilizacijo kmetijskih trgov na podlagi členov 8 do 21 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

(b) izredne ukrepe na podlagi členov 219, 220 in 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

2. Znesek rezerve znaša 450 milijonov EUR v tekočih cenah na začetku vsakega leta v obdobju 2023–2027, razen če je v proračunu Unije določen višji znesek. Komisija lahko med letom prilagodi znesek rezerve, če je to ustrezno, glede na tržni razvoj ali obete v tekočem ali naslednjem letu, pri čemer upošteva razpoložljive odobritve na podlagi posebne zgornje meje EKJS.

Če takšne razpoložljive odobritve ne zadostujejo, se lahko v skladu s členom 17 te uredbe kot zadnja možnost uporabi finančna disciplina za financiranje rezerve do začetnega zneska iz prvega pododstavka tega odstavka.

Z odstopanjem od člena 12(2), tretji pododstavek, finančne uredbe se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz rezerve prenesejo in uporabijo za financiranje rezerve v naslednjih proračunskih letih do leta 2027.

Poleg tega se z odstopanjem od člena 12(2), tretji pododstavek, finančne uredbe skupni neporabljeni znesek rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 1306/2013, ki je na voljo ob koncu leta 2022, prenese v leto 2023, ne da bi bil v celoti vrnjen v proračunske vrstice, ki zajemajo ukrepe iz člena 5(2), točka (c), te uredbe, in je v potrebnem obsegu dan na voljo za financiranje rezerve, vzpostavljene s tem členom, potem ko so bile upoštevane odobritve, ki so na voljo na podlagi posebne zgornje meje EKJS. Katere koli odobritve iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju, ki ostanejo na voljo po financiranju rezerve, vzpostavljene s tem členom, se vrnejo v proračunske vrstice, ki zajemajo ukrepe iz člena 5(2), točka (c), te uredbe.

Člen 17

Finančna disciplina

1. Kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov, financiranih v okviru ustrezne posebne zgornje meje za posamezno proračunsko leto, kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene, Komisija določi prilagoditveno stopnjo za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 5(2), točka (c), te uredbe in za finančni prispevek Unije k neposrednim plačilom na podlagi poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013 za posebne ukrepe iz člena 5(2), točka (e) (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvena stopnja).

Prilagoditvena stopnja se uporablja za plačila, ki se odobrijo kmetom za intervencije in posebne ukrepe iz prvega pododstavka tega odstavka, ki presegajo 2 000 EUR za ustrezno koledarsko leto. Za namene tega pododstavka se smiselno uporablja člen 17(4) Uredbe (EU) 2021/2115.

Komisija izvedbene akte, s katerimi določi prilagoditveno stopnjo, sprejme do 30. junija koledarskega leta, za katero se ta stopnja uporablja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

2. Komisija lahko do 1. decembra koledarskega leta, za katero se uporablja prilagoditvena stopnja, na podlagi novih informacij sprejme izvedbene akte, s katerimi prilagodi prilagoditveno stopnjo, določeno v skladu z odstavkom 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

3. Kadar je bila uporabljena finančna disciplina, se odobritve, prenesene v skladu s členom 12(2), točka (d), finančne uredbe, uporabijo za financiranje odhodkov iz člena 5(2), točka (c), te uredbe v obsegu, ki je potreben, da se prepreči ponovna uporaba finančne discipline.

Kadar odobritve, ki se prenesejo v skladu s prvim pododstavkom, ostanejo na razpolago in skupni znesek odobritev, za katere obveznosti niso prevzete in ki so na razpolago za povračilo, predstavlja vsaj 0,2 % letne zgornje meje odhodkov EKJS, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi za posamezno državo članico določi zneske odobritev, za katere obveznosti niso prevzete, ki se povrnejo končnim upravičencem. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

4. Zneske, ki jih Komisija določi v skladu z odstavkom 3, drugi pododstavek, države članice povrnejo končnim upravičencem v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. Države članice lahko pri zneskih povračila na končnega upravičenca uporabijo minimalni prag. Ta povrnitev se uporabi le za končne upravičence v državah članicah, v katerih se je v predhodnem finančnem letu uporabljala finančna disciplina.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102, ki so nujni za zagotovitev usklajene uporabe finančne discipline v državah članicah in s katerimi se ta uredba dopolni s pravili za izračun finančne discipline, ki jo države članice uporabijo za kmete.

Člen 18

Postopek proračunske discipline

1. Kadar ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 14 te uredbe za proračunsko leto N presežen, Komisija predlaga ukrepe, potrebne za zagotovitev upoštevanja tega zneska. Te ukrepe sprejmeta Evropski parlament in Svet, kadar je pravna podlaga za ustrezni ukrep člen 43(2) PDEU, ali Svet, kadar je pravna podlaga za ustrezni ukrep člen 43(3) PDEU.

2. Če Komisija v katerem koli trenutku meni, da obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 14 te uredbe presežen, in ne more sprejeti ustreznih ukrepov za izboljšanje stanja, predlaga druge ukrepe, s katerimi zagotovi upoštevanje tega zneska. Te ukrepe sprejmeta Evropski parlament in Svet, kadar je pravna podlaga za ustrezni ukrep člen 43(2) PDEU, ali Svet, kadar je pravna podlaga za ustrezni ukrep člen 43(3) PDEU.

3. Kadar ob koncu proračunskega leta N zahtevki za povračila držav članic presegajo ali bi lahko presegli znesek iz člena 14, Komisija: (a) upošteva zahtevke, ki so jih predložile države članice sorazmerno in glede na razpoložljiva proračunska sredstva ter sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno določi znesek plačil za zadevni mesec; (b) za vse države članice najpozneje 28. februarja proračunskega leta N + 1 določi njihovo stanje glede financiranja Unije za proračunsko leto N; (c) sprejme izvedbene akte, s katerimi na podlagi enotne stopnje financiranja Unije določi skupni znesek financiranja Unije po državah članicah glede na znesek, ki je bil na razpolago za mesečna plačila; (d) izvrši morebitne kompenzacije za države članice najpozneje v času mesečnih plačil za mesec marec proračunskega leta N + 1.

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka, točki (a) in (c), tega odstavka, se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Člen 19

Sistem zgodnjega opozarjanja in spremljanja

Da se zagotovi, da se proračunska zgornja meja iz člena 14 ne preseže, Komisija v zvezi z odhodki EKJS mesečno izvaja sistem zgodnjega opozarjanja in spremljanja.

Komisija ob začetku vsakega proračunskega leta v ta namen določi mesečne profile odhodkov, kadar je ustrezno, na podlagi povprečnih mesečnih odhodkov predhodnih treh let.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno predloži poročilo, v katerem preuči razvoj odhodkov, izvršenih glede na profile, poročilo pa vsebuje tudi oceno predvidenega izvrševanja za tekoče proračunsko leto.







Oddelek 2

Financiranje odhodkov

Člen 20

Mesečna plačila

1. Komisija da odobritve, potrebne za financiranje odhodkov iz člena 5(2), na voljo državam članicam v obliki mesečnih plačil na podlagi odhodkov, ki so jih izvršile akreditirane plačilne agencije v referenčnem obdobju.

2. Dokler Komisija ne prenese mesečnih plačil, sredstva, potrebna za izvrševanje odhodkov, priskrbijo države članice v skladu s potrebami svojih akreditiranih plačilnih agencij.

Člen 21

Postopek za mesečna plačila

1. Komisija brez poseganja v člene 53, 54 in 55 izvrši mesečna plačila za odhodke, ki so jih izvršile akreditirane plačilne agencije v referenčnem mesecu.

2. Mesečna plačila se vsaki državi članici izplačajo najpozneje tretji delovni dan drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem so bili odhodki izvršeni, ob upoštevanju zmanjšanj ali začasnih ustavitev, uporabljenih na podlagi členov 39 do 42, ali kakršnih koli drugih popravkov. Odhodki držav članic, izvršeni od 1. do 15. oktobra, se štejejo za izvršene v mesecu oktobru. Odhodki, izvršeni od 16. do 31. oktobra, se štejejo za izvršene v mesecu novembru.

3. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi mesečna plačila, ki jih izvrši na podlagi izjave držav članic o odhodkih in informacij, pridobljenih v skladu s členom 90(1). Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 103.

4. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna plačila ali odbitke za prilagoditev plačil, izvršenih v skladu z odstavkom 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 103.

5. Komisija nemudoma obvesti državo članico o vsaki prekoračitvi zgornje finančne meje s strani države članice.

Člen 22

Upravni stroški in stroški osebja

EKJS se ne bremeni za odhodke, ki jih izvršijo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS v zvezi z upravnimi stroški in stroški osebja.

Člen 23

Odhodki za javno intervencijo

1. Kadar v okviru skupne ureditve trgov znesek na enoto za javno intervencijo ni določen, EKJS zadevni ukrep financira na podlagi enotnih standardnih zneskov, zlasti za sredstva iz držav članic, ki se uporabljajo za odkup proizvodov, za materialne operacije, povezane s skladiščenjem, ter, kadar je ustrezno, za predelavo proizvodov, upravičenih do javne intervencije, iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o: (a) vrsti ukrepov, ki so upravičeni do financiranja Unije, in pogojih za povračilo; (b) pogojih za upravičenost in metodah izračuna na podlagi informacij, ki jih plačilne agencije dejansko ugotovijo, pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija, ali pavšalnih ali nepavšalnih zneskov, določenih v kmetijski zakonodaji za določene sektorje. (c) vrednotenju operacij v zvezi z javno intervencijo, ukrepih, ki se sprejmejo v primeru izgube ali poslabšanja stanja proizvodov iz javne intervencije, in določitvi zneskov, ki se financirajo.

3. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zneske iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Člen 24

Pridobivanje satelitskih podatkov

Komisija in države članice se v skladu s specifikacijami, ki jih pripravijo posamezne države članice, dogovorijo o seznamu satelitskih podatkov, potrebnih za sistem za spremljanje površin iz člena 66(1), točka (c).

Komisija v skladu s členom 7, točka (b), te satelitske podatke brezplačno zagotavlja organom, pristojnim za sistem za spremljanje površin, ali izvajalcem storitev, ki jih ti organi pooblastijo, da jih zastopajo.

Komisija ostane lastnica satelitskih podatkov.

Komisija lahko izvedbo nalog, ki vključujejo tehnike ali metode dela v zvezi s sistemom za spremljanje površin iz člena 66(1), točka (c), zaupa specializiranim organom.

Člen 25

Spremljanje kmetijskih virov

1. Cilj ukrepov, ki se financirajo v skladu s členom 7, točka (c), je dati Komisiji na razpolago sredstva za: (a) upravljanje kmetijskih trgov Unije na svetovni ravni; (b) zagotavljanje agroekonomskega in kmetijsko-okoljsko-podnebnega spremljanja rabe kmetijskih zemljišč in sprememb rabe kmetijskih zemljišč, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom, in spremljanja stanja tal, kmetijskih rastlin, kmetijske krajine in kmetijskih zemljišč, da se omogoči izvedba ocen, zlasti glede donosa, kmetijske proizvodnje in kmetijskih vplivov, povezanih z izjemnimi okoliščinami, ter da se omogoči ocenjevanje odpornosti kmetijskih sistemov in napredka pri doseganju ustreznih ciljev Združenih narodov o trajnostnem razvoju; (c) omogočanje dostopa do ocen iz točke (b) v mednarodnem okviru, na primer pri tistih pobudah, ki jih usklajujejo organizacije Združenih narodov, vključno s pripravo seznama emisij toplogrednih plinov v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ali druge mednarodne agencije; (d) prispevanje k posebnim ukrepom, ki povečujejo preglednost svetovnih trgov, ob upoštevanju ciljev in zavez Unije; (e) zagotavljanje tehnološkega spremljanja agrometeorološkega sistema.

2. Komisija v skladu s členom 7, točka (c), financira ukrepe za: (a) zbiranje ali nakup podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje SKP, vključno s satelitskimi podatki, geoprostorskimi podatki in meteorološkimi podatki; (b) vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani; (c) izvedbo posebnih študij o podnebnih pogojih; (d) daljinsko zaznavanje, ki se uporablja kot pomoč pri spremljanju sprememb rabe kmetijskih zemljišč in zdravja tal, ter (e) posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov.

Ti ukrepi se po potrebi izvajajo v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje, Skupnim raziskovalnim središčem, nacionalnimi laboratoriji in organi ali z vključitvijo zasebnega sektorja.

Člen 26

Izvedbena pooblastila v zvezi s členoma 24 in 25

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi:

(a) pravila o financiranju na podlagi člena 7, točki (b) in (c);

(b) postopek za izvajanje ukrepov iz členov 24 in 25 z namenom doseganja zastavljenih ciljev;

(c) okvir za pridobivanje, izboljšanje in uporabo satelitskih podatkov in meteoroloških podatkov ter veljavne roke.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).







POGLAVJE II

EKSRP







Oddelek 1

Splošne določbe glede EKSRP

Člen 27

Skupne določbe za plačila

1. Plačila, ki jih Komisija izvrši v okviru prispevka EKSRP iz člena 6, ne presežejo proračunskih obveznosti.

Brez poseganja v člen 34(1) se ta plačila namenijo za najstarejšo odprto proračunsko obveznost.

2. Uporabi se člen 110 finančne uredbe.







Oddelek 2

Financiranje EKSRP v okviru strateškega načrta SKP

Člen 28

Finančni prispevek EKSRP

Finančni prispevek EKSRP za odhodke v okviru strateških načrtov SKP se določi za vsak posamezen strateški načrt SKP do zgornjih mej, določenih s pravom Unije o podpori EKSRP za intervencije strateškega načrta SKP.

Člen 29

Proračunske obveznosti

1. Izvedbeni sklep Komisije o odobritvi strateškega načrta SKP predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 110(1) finančne uredbe in, po uradnem obvestilu zadevni državi članici, pravno obveznost v smislu navedene uredbe. V tem izvedbenem sklepu se določi letni prispevek.

2. Proračunske obveznosti Unije za vsak strateški načrt SKP se izvajajo v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2027. Z odstopanjem od člena 111(2) finančne uredbe se proračunske obveznosti za prvi obrok za vsak strateški načrt SKP izvršijo, ko Komisija odobri strateški načrt SKP in o tem uradno obvesti zadevno državo članico. Proračunske obveznosti za naslednje obroke Komisija sprejme pred 1. majem vsakega leta na podlagi izvedbenega sklepa iz odstavka 1 tega člena, razen kadar se uporabi člen 16 finančne uredbe.







Oddelek 3

Finančni prispevek za intervencije za razvoj podeželja

Člen 30

Določbe o plačilih za intervencije za razvoj podeželja

1. Odobritve, potrebne za financiranje odhodkov iz člena 6, so na voljo državam članicam v obliki predhodnega financiranja, vmesnih plačil in izplačila preostalega zneska, kot je opisano v tem oddelku.

2. Skupni znesek predhodnega financiranja in vmesnih plačil ne presega 95 % prispevka EKSRP za vsak strateški načrt SKP.

Kadar je dosežena zgornja meja 95 %, države članice nadaljujejo s posredovanjem zahtevkov za plačila Komisiji.

Člen 31

Ureditev predhodnega financiranja

1. Potem ko Komisija sprejme izvedbeni sklep o odobritvi strateškega načrta SKP, državi članici plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno trajanje strateškega načrta SKP. Začetni znesek predhodnega financiranja se izplača v naslednjih obrokih: (a) leta 2023: 1 % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP; (b) leta 2024: 1 % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP; (c) leta 2025: 1 % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP.

Če je strateški načrt SKP odobren leta 2024 ali pozneje, se obroki iz prejšnjih let izplačajo nemudoma po tej odobritvi.

2. Komisiji se povrne skupni znesek, izplačan za predhodno financiranje, če ni bil izvršen noben odhodek in ni bila poslana nobena izjava o odhodkih za strateški načrt SKP v roku 24 mesecev od datuma, ko je Komisija plačala prvi obrok zneska za predhodno financiranje. To predhodno financiranje se izravna s prvimi odhodki, prijavljenimi za strateški načrt SKP.

3. Kadar je prerazporeditev v ali iz EKSRP potekala v skladu s členom 103 Uredbe (EU) 2021/2115, se predhodno financiranje ne izplača oziroma ne izterja.

4. Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se uporabijo za zadevni strateški načrt SKP in se odštejejo od zneska javnih odhodkov, zabeleženega v končni izjavi o odhodkih.

5. Skupni znesek predhodnega financiranja se potrdi v skladu s postopkom iz člena 53 pred zaključkom strateškega načrta SKP.

Člen 32

Vmesna plačila

1. Vmesna plačila se izvršijo za vsak strateški načrt SKP. Izračunajo se z uporabo prispevne stopnje iz člena 91 Uredbe (EU) 2021/2115 za javne odhodke, izvršene za vsako vrsto intervencije, razen plačil iz dodatnega nacionalnega financiranja iz člena 115(5) navedene uredbe.

Vmesna plačila vključujejo tudi zneske iz člena 94(2) Uredbe (EU) 2021/2115.

2. Komisija glede na razpoložljiva sredstva ob upoštevanju zmanjšanj ali začasnih ustavitev, ki se izvedejo na podlagi členov 39 do 42, izvrši vmesna plačila za povračilo odhodkov, ki so jih izvršile akreditirane plačilne agencije za izvajanje strateških načrtov SKP.

3. Kadar se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 59(1) Uredbe (EU) 2021/1060, izjava o odhodkih vključuje skupne zneske, ki jih je organ upravljanja izplačal končnim prejemnikom, oziroma, v primeru jamstev, ki jih je organ upravljanja rezerviral za pogodbe o jamstvu za končne prejemnike ali v njihovo korist, kot je določeno v členu 80(5), prvi pododstavek, točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2115.

4. Kadar se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 59(2) Uredbe (EU) 2021/1060, se izjava o odhodkih, ki vključuje odhodke za finančne instrumente, predloži v skladu z naslednjimi pogoji: (a) znesek, vključen v prvo izjavo o odhodkih, je treba predhodno plačati za finančni instrument in lahko znaša do 30 % skupnega zneska upravičenih odhodkov, odobrenega za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju; (b) znesek, vključen v naslednje izjave o odhodkih, predložene v obdobju upravičenosti, opredeljenem v členu 86(4) Uredbe (EU) 2021/2115, zajema upravičene odhodke iz člena 80(5) navedene uredbe.

5. Zneski, plačani v skladu s odstavkom 4, točka (a), tega člena, se štejejo za predplačila za namene člena 37(2). Znesek, vključen v prvo izjavo o odhodkih iz odstavka 4, točka (a), tega člena, Komisija obračuna najpozneje v letnih obračunih za zadnje leto izvajanja ustreznega strateškega načrta SKP.

6. Vsako vmesno plačilo izvrši Komisija ob upoštevanju naslednjih zahtev: (a) Komisiji se predloži izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija, v skladu s členom 90(1), točka (c); (b) skupni znesek prispevka EKSRP za posamezno vrsto intervencije za celotno obdobje, ki ga zajema zadevni strateški načrt SKP, se ne preseže; (c) Komisiji se predložijo dokumenti v skladu s členom 9(3) in členom 12(1);

7. Če ena od zahtev iz odstavka 6 ni izpolnjena, Komisija nemudoma obvesti akreditirano plačilno agencijo ali usklajevalni organ, če je bil ta imenovan. Če katera koli od zahtev iz odstavka 6, točka (a) ali točka (c), ni izpolnjena, se izjava o odhodkih šteje za nedopustno.

8. Komisija brez poseganja v člene 53, 54 in 55 izvrši vmesna plačila v 45 dneh od evidentiranja izjave o odhodkih, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 tega člena.

9. Akreditirane plačilne agencije v rokih, ki jih določi Komisija, pripravijo in pošljejo Komisiji neposredno ali preko usklajevalnega organa, kadar je bil ta imenovan, vmesne izjave o odhodkih v zvezi s strateškimi načrti SKP. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi te roke. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

V izjave o odhodkih se vključijo odhodki, ki jih je izvršila plačilna agencija v vsakem zadevnem obdobju. Vključijo se tudi zneski iz člena 94(2) Uredbe (EU) 2021/2115. Vendar se v primeru, če odhodkov iz člena 86(3) navedene uredbe ni mogoče prijaviti Komisiji v zadevnem obdobju, ker Komisija spremembe strateškega načrta SKP v skladu s členom 119(10) navedene Uredbe še ni odobrila, ti odhodki lahko prijavijo v naslednjih obdobjih.

Vmesne izjave o odhodkih, ki se nanašajo na odhodke, izvršene od 16. oktobra dalje, se vključijo v proračun naslednjega proračunskega leta.

10. Kadar odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil zahteva dodatno preverjanje zaradi nepopolnih ali nejasnih predloženih informacij ali zaradi neskladja, različnih razlag ali drugih nedoslednosti v zvezi z izjavo o odhodkih za referenčno obdobje, ki so predvsem posledica nesporočanja informacij, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/2115 in akti Komisije, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, zadevna država članica na zahtevo odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil predloži dodatne informacije v roku, ki je glede na resnost problema določen v tej zahtevi.

Rok za vmesna plačila iz odstavka 8 se lahko prekine za celoten znesek ali del zneska, za katerega se zahteva plačilo, in sicer za obdobje največ šest mesecev od datuma, ko se pošlje zahteva po informacijah, do prejema zahtevanih informacij, ki se štejejo za zadostne. Država članica lahko privoli, da se obdobje prekinitve podaljša za obdobje nadaljnjih treh mesece.

Kadar zadevna država članica na zahtevo po dodatnih informacijah ne odgovori v roku, določenem v tej zahtevi, ali kadar je odgovor ocenjen kot nezadosten ali kaže na to, da se veljavna pravila niso upoštevala ali da so bila sredstva iz skladov Unije uporabljena nepravilno, lahko Komisija začasno ustavi ali zmanjša plačila v skladu s členi 39 do 42.

Člen 33

Plačilo preostalega zneska in zaključek intervencij za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP

1. Komisija po prejemu zadnjega letnega poročila o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta za posamezne vrste intervencij EKSRP, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja ustreznega strateškega načrta SKP in ustreznih sklepov o potrditvi. Ti obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 86(4) Uredbe (EU) 2021/2115 in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov.

2. Preostali znesek se plača najpozneje šest mesecev po datumu, ko Komisija presodi, da so informacije in dokumenti iz odstavka 1 tega člena dopustni, in ko je potrjen zadnji sklop letnih obračunov. Brez poseganja v člen 34(5) Komisija za zneske, pri katerih po izplačilu preostalega zneska še vedno obstajajo prevzete obveznosti, najpozneje v roku šestih mesecev sprosti prevzete obveznosti.

3. Če Komisija v roku iz odstavka 1 tega člena ni prejela zadnjega letnega poročila o smotrnosti in dokumentov, potrebnih za potrditev letnih obračunov za zadnje leto izvajanja strateškega načrta SKP, se prevzeta obveznost za preostali znesek samodejno sprosti v skladu s členom 34.

Člen 34

Samodejna sprostitev prevzetih obveznosti za strateške načrte SKP

1. Komisija samodejno sprosti kateri koli del proračunske obveznosti za intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP, ki se ni uporabil za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali ji zanj ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 32(6), točki (a) in (c), in se nanašala na odhodke, izvršene do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti.

2. Del proračunskih obveznosti, ki je še odprt na zadnji datum za upravičenost odhodkov iz člena 86(4) Uredbe (EU) 2021/2115 in za katerega izjava o odhodkih ni bila predložena v šestih mesecih po tem datumu, se samodejno sprosti.

3. V primeru sodnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se obdobje za samodejno sprostitev prevzete obveznosti iz odstavka 1 ali 2 za zneske za zadevne operacije prekine, in sicer za čas trajanja tega postopka ali te upravne pritožbe, če Komisija od države članice prejme utemeljeno uradno obvestilo do 31. januarja leta N + 3.

4. Pri izračunu zneskov obveznosti, ki so se samodejno sprostile, se ne upošteva naslednje: (a) del proračunskih obveznosti, za katerega je bila predložena izjava o odhodkih, vendar je Komisija vračilo zanj zmanjšala ali začasno ustavila 31. decembra leta N + 2; (b) tisti del proračunskih obveznosti, ki ga plačilna agencija ni mogla izplačati zaradi višje sile z resnimi posledicami za izvajanje strateškega načrta SKP; nacionalni organi, ki se sklicujejo na višjo silo, morajo prikazati njene neposredne posledice za izvajanje vseh ali nekaterih intervencij za razvoj podeželja v strateškem načrtu SKP.

Države članice Komisiji vsako leto do 31. januarja pošljejo informacije o izjemah iz prvega pododstavka za zneske, prijavljene do konca predhodnega leta.

5. Komisija države članice pravočasno obvesti, če obstaja tveganje samodejne sprostitve prevzetih obveznosti. Obvesti jih o zadevnem znesku glede na informacije, ki jih ima na voljo. Države članice imajo od dneva prejema tega obvestila na voljo dva meseca, da soglašajo z zadevnim zneskom ali predložijo pripombe. Komisija samodejno sprosti prevzete obveznosti najpozneje devet mesecev po poteku zadnjega roka iz odstavkov 1, 2 in 3.

6. V primeru samodejne sprostitve prevzetih obveznosti se prispevek EKSRP za zadevni strateški načrt SKP za zadevno leto zmanjša za samodejno sproščen znesek. Zadevna država članica Komisiji v odobritev predloži spremenjeni finančni načrt, s katerim porazdeli zmanjšani znesek pomoči med različne vrste intervencij. Če država članica tega ne stori, Komisija za vsako vrsto intervencije sorazmerno zmanjša dodeljene zneske.







POGLAVJE III

Skupne določbe

Člen 35

Kmetijsko finančno leto

Brez poseganja v posebne določbe o izjavah o odhodkih in prihodkih v zvezi z javno intervencijo, ki jih določi Komisija v skladu s členom 47(2), prvi pododstavek, točka (a), finančno leto pokriva plačane odhodke in prejete prihodke, ki jih plačilne agencije vključijo v obračune proračuna EKJS in EKSRP za finančno leto „N“, ki se začne 16. oktobra leta N – 1 in konča 15. oktobra leta N.

Člen 36

Preprečevanje dvojnega financiranja

Države članice zagotovijo, da se odhodki, ki se financirajo iz EKJS ali EKSRP, ne financirajo iz nobenega drugega naslova proračuna Unije.

V okviru EKSRP se lahko operaciji namenijo različne oblike podpore iz strateškega načrta SKP in iz drugih skladov iz člena 1(1) Uredbe (EU) 2021/1060, ali iz drugih instrumentov Unije samo v primeru, če celotna odobrena pomoč, ki zajema različne oblike podpore, ne presega največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za zadevno vrsto intervencije iz naslova III Uredbe (EU) 2021/2115. V takšnih primerih države članice Komisiji ne prijavijo istih odhodkov za podporo:

(a) iz drugega sklada iz člena 1(1) Uredbe (EU) 2021/1060 ali instrumenta Unije ali

(b) iz istega strateškega načrta SKP.

Znesek odhodkov, ki se vnese v izjavo o odhodkih, se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumentom, v katerem so ti pogoji za podporo.

Člen 37

Upravičenost odhodkov plačilnih agencij

1. Unija lahko odhodke iz člena 5(2) in člena 6 financira samo, če so jih izvršile akreditirane plačilne agencije in če: (a) so bili izvršeni v skladu z veljavnimi pravili Unije ali (b) kar zadeva posamezne vrste intervencij iz Uredbe (EU) 2021/2115: (i) ustrezajo sporočenemu učinku in (ii) so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, ki ne zajemajo pogojev za upravičenost posameznih upravičencev, določenih v zadevnem strateškem načrtu SKP.

2. Odstavek 1, točka (b)(i), se ne uporablja za predplačila, plačana upravičencem v okviru vrst intervencij iz Uredbe (EU) 2021/2115.

Člen 38

Upoštevanje plačilnih rokov

1. Kadar so plačilni roki določeni v pravu Unije, plačilo upravičencu, ki ga plačilna agencija izvrši pred prvim mogočim datumom plačila in po zadnjem mogočem datumu plačila, ni upravičeno do financiranja Unije.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o okoliščinah in pogojih, v katerih se plačila iz odstavka 1 tega člena štejejo za upravičena, ob upoštevanju načela sorazmernosti.

Člen 39

Zmanjšanje mesečnih in vmesnih plačil

1. Kadar Komisija na podlagi izjav o odhodkih ali informacij, izjav in dokumentov iz člena 90 ugotovi, da so bile presežene finančne zgornje meje, določene s pravom Unije, zadevni državi članici zmanjša mesečna ali vmesna plačila v okviru izvedbenih aktov v zvezi z mesečnimi plačili iz člena 21(3) ali v okviru vmesnih plačil iz člena 32.

2. Kadar Komisija na podlagi izjav o odhodkih ali informacij, izjav in dokumentov iz člena 90 ugotovi, da plačilni roki iz člena 38 niso bili upoštevani, obvesti zadevno državo članico in ji da možnost, da predloži svoje pripombe v roku, ki ni krajši od 30 dni. Kadar država članica ne predloži svojih pripomb v tem roku ali kadar Komisija ugotovi, da so bile predložene pripombe očitno nezadostne, lahko Komisija zadevni državi članici zmanjša mesečna ali vmesna plačila v okviru izvedbenih aktov v zvezi z mesečnimi plačili iz člena 21(3) ali v okviru vmesnih plačil iz člena 32.

3. Zmanjšanja iz tega člena ne posegajo v člen 53.

4. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna pravila za postopek in druge praktične ureditve za pravilno delovanje mehanizma iz člena 38. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 40

Začasna ustavitev plačil v zvezi z letno potrditvijo

1. Kadar države članice ne predložijo dokumentov iz člena 9(3) in člena 12(2) v rokih, določenih v členu 9(3), lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno ustavi plačilo skupnega zneska mesečnih plačil iz člena 21(3). Komisija povrne zneske, katerih plačila so bila začasno ustavljena, ko od zadevne države članice prejme manjkajoče dokumente, pod pogojem, da jih prejme najpozneje šest mesecev po izteku zadevnega roka.

Kar zadeva vmesna plačila iz člena 32, se izjave o odhodkih štejejo za nedopustne v skladu z odstavkom 7 navedenega člena.

2. Kadar Komisija v okviru letne potrditve smotrnosti iz člena 54 ugotovi, da razlika med prijavljenimi odhodki in zneskom, ki ustreza sporočenemu učinku, znaša več kot 50 % ter država članica tega ne more ustrezno utemeljiti, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno ustavi mesečna plačila iz člena 21(3) ali začasna plačila iz člena 32.

Začasna ustavitev se uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki so bile predmet zmanjšanj iz člena 54(2), znesek, katerega plačilo se začasno ustavi, pa ne presega odstotka, ki ustreza zmanjšanju, uporabljenemu v skladu s členom 54(2). Komisija zneske, katerih plačila so bila začasno ustavljena, povrne državam članicam ali pa jih trajno zmanjša najpozneje z izvedbenim aktom iz člena 54 v zvezi z letom, za katerega so bila plačila začasno ustavljena. Če države članice dokažejo, da so sprejele potrebne popravne ukrepe, pa lahko Komisija začasno ustavitev odpravi že prej s posebnim izvedbenim aktom.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji začasne ustavitve plačil.

4. Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Komisija pred sprejetjem izvedbenih aktov iz odstavka 1 in odstavka 2, prvi pododstavek, tega člena zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in ji omogoči predložitev pripomb v roku, ki ni krajši od 30 dni.

5. Pri izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 21(3) ali vmesna plačila iz člena 32, se upoštevajo izvedbeni akti, sprejeti na podlagi tega člena.

Člen 41

Začasna ustavitev plačil v zvezi z večletnim spremljanjem smotrnosti

1. Kadar Komisija v skladu s členom 135(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/2115 od zadevne države članice zahteva predložitev akcijskega načrta, ta država članica v posvetovanju s Komisijo pripravi takšen akcijski načrt. V akcijski načrt se vključijo predvideni popravni ukrepi in jasni kazalniki napredka skupaj s časovnim okvirom, v katerem mora biti ta napredek dosežen. Ta časovni okvir lahko obsega več kot eno finančno leto.

Zadevna država članica odgovori v dveh mesecih po zahtevi Komisije za akcijski načrt.

Komisija v dveh mesecih od prejema akcijskega načrta zadevne države članice, kadar je ustrezno, pisno obvesti to državo članico o svojih ugovorih na predloženi akcijski načrt in zahteva njegovo spremembo. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt, kot ga je sprejela Komisija, in upošteva pričakovani časovni okvir za njegovo izvedbo.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna pravila o strukturi akcijskih načrtov in postopku za pripravo akcijskih načrtov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

2. Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 tega člena ali če ta akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja ali ni bil spremenjen v skladu s pisno zahtevo Komisije iz navedenega odstavka, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno ustavi mesečna plačila iz člena 21(3) ali vmesna plačila iz člena 32.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka zahtevek Komisije za akcijski načrt za finančno leto 2025 ne privede do začasne ustavitve plačil pred pregledom smotrnosti za finančno leto 2026, kot je določeno v členu 135(3) Uredbe (EU) 2021/2115.

Začasna ustavitev plačil iz prvega pododstavka se v skladu z načelom sorazmernosti uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki naj bi jih navedeni akcijski načrt zajel.

Komisija bi morala začasno ustavljene zneske povrniti, kadar je na podlagi pregleda smotrnosti iz člena 135 Uredbe (EU) 2021/2115 ali na podlagi prostovoljne priglasitve zadevne države članice med finančnim letom o napredku akcijskega načrta in korektivnih ukrepov, sprejetih za odpravo primanjkljaja, dosežen zadovoljiv napredek pri doseganju ciljev.

Če se stanje na koncu 12. meseca po začasni ustavitvi plačil ne izboljša, lahko Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim dokončno zmanjša znesek, katerega plačilo je bilo začasno ustavljeno za zadevno državo članico.

Izvedbeni akti iz tega odstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Komisija pred sprejetjem takšnih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji in trajanju začasne ustavitve plačil ter pogojih za povračilo ali zmanjšanje navedenih zneskov glede na večletno spremljanje smotrnosti.

Člen 42

Začasna ustavitev plačil v zvezi s pomanjkljivostmi v sistemih upravljanja

1. V primeru resnih pomanjkljivosti v pravilnem delovanju sistemov upravljanja Komisija po potrebi od zadevne države članice zahteva, naj predloži akcijski načrt, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in jasnimi kazalniki napredka. Ta akcijski načrt se pripravi v posvetovanju s Komisijo. Zadevna država članica odgovori v dveh mesecih od zahteve Komisije, da oceni potrebo po akcijskem načrtu.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o strukturi in postopku za pripravo akcijskih načrtov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

2. Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 tega člena ali če ta akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja ali se ni izvajal v skladu s pisno zahtevo Komisije iz navedenega odstavka, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno ustavi mesečna plačila iz člena 21(3) ali vmesna plačila iz člena 32.

Začasna ustavitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti za ustrezne odhodke, ki jih izvrši država članica, kjer obstajajo pomanjkljivosti, za obdobje, ki se določi z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka tega odstavka in ki ne presega 12 mesecev. Če po preteku tega obdobja še vedno obstajajo pogoji za začasno ustavitev, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi to obdobje podaljša za dodatna obdobja, ki skupaj ne presegajo 12 mesecev. Zneski, katerih plačila so bila začasno ustavljena, se upoštevajo pri sprejemanju izvedbenih aktov iz člena 55.

3. Izvedbeni akti iz tega odstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Komisija pred sprejetjem takšnih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj se odzove v obdobju, ki ni krajše od 30 dni.

4. Pri izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 21(3) ali vmesna plačila iz člena 32, se upoštevajo izvedbeni akti sprejeti na podlagi odstavka 2 tega člena..

Člen 43

Vodenje ločenih računov

1. Vsaka plačilna agencija vodi ločene račune za odobritve, vnesene v proračun Unije za EKJS in EKSRP.

2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi nadaljnja pravila v zvezi z obveznostjo iz tega člena ter posebne pogoje, ki veljajo za informacije, ki jih je treba beležiti v poslovne knjige, ki jih vodijo plačilne agencije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 44

Plačila upravičencem

1. Razen če pravo Unije izrecno določa drugače, države članice zagotovijo, da se plačila, povezana s financiranjem na podlagi te uredbe, upravičencem izplačajo v celoti.

2. Države članice zagotovijo, da se plačila v okviru intervencij in ukrepov iz člena 65(2) izplačajo ne prej kot 1. decembra in najpozneje 30. junija naslednjega koledarskega leta.

Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice:

(a) pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra izplačajo predplačila v višini do 50 % za intervencije v obliki neposrednih plačil in za ukrepe iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013;

(b) pred 1. decembrom izplačajo predplačila v višini do 75 % za podporo, odobreno v okviru intervencij za razvoj podeželja iz člena 65(2).

3. Države članice se lahko odločijo, da plačajo predplačila v višini do 50 % v okviru intervencij iz členov 73 in 77 Uredbe (EU) 2021/2115.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za spremembo tega člena, tako da se dodajo pravila, ki bodo državam članicam omogočala plačevanje predplačil v zvezi z intervencijami iz naslova III, poglavje III, Uredbe (EU) 2021/2115 in v zvezi z ukrepi, ki urejajo ali podpirajo kmetijske trge, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013, da bi zagotovili usklajeno in nediskriminatorno plačevanje predplačil.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe z vzpostavitvijo posebnih pogojev za plačevanje predplačil, da bi zagotovili usklajeno in nediskriminatorno plačevanje predplačil.

6. Komisija na zahtevo države članice v izrednem primeru in v mejah iz člena 11(2), točka (b), finančne uredbe sprejme, kadar je ustrezno, izvedbene akte v zvezi z uporabo tega člena. Ti izvedbeni akti lahko odstopajo od odstavka 2 tega člena, vendar samo v tolikšni meri in tako dolgo, kot je nujno potrebno. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 45

Razporeditev prejemkov

1. V smislu člena 21(5) finančne uredbe se za namenske prejemke štejejo naslednji: (a) kar zadeva odhodke v okviru tako EKJS kot EKSRP, zneski na podlagi členov 38, 54 in 55 te uredbe ter člena 54 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki se uporablja v skladu s členom 104 te uredbe, ter, kar zadeva odhodke v okviru EKJS, zneski na podlagi členov 53 in 56 te uredbe, ki jih je treba plačati v proračun Unije, vključno s pripadajočimi obrestmi; (b) zneski, ki ustrezajo sankcijam, uporabljenim v skladu s členoma 12 in 14 Uredbe (EU) 2021/2115, kar zadeva odhodke v okviru EKJS; (c) vse zasežene varščine, poroštva ali jamstva, dana v skladu s pravom Unije, sprejetim v okviru SKP, razen intervencij za razvoj podeželja; vendar pa države članice obdržijo zasežene varščine, položene pri izdaji izvoznega ali uvoznega dovoljenja ali v okviru razpisnega postopka, katerih izključni namen je zagotoviti, da ponudniki predložijo resne ponudbe; (d) zneski, dokončno zmanjšani v skladu s členom 41(2).

2. Zneski iz odstavka 1 se plačajo v proračun Unije in se v primeru ponovne uporabe uporabijo izključno za financiranje odhodkov EKJS ali EKSRP.

3. Ta uredba se smiselno uporablja za namenske prejemke iz odstavka 1.

4. Pri knjigovodenju namenskih prejemkov iz te uredbe se v zvezi z EKJS smiselno uporablja člen 113 finančne uredbe.

Člen 46

Ukrepi za informiranje

1. Zagotavljanje informacij, financirano v skladu s členom 7, točka (e), je namenjeno zlasti temu, da pomaga razložiti, izvajati in razvijati SKP ter da ozavešča javnost o vsebini in ciljih te politike, vključno z njenim vplivom na podnebje, okolje in dobrobit živali. Namenjeno je informiranju državljanov o izzivih na področju kmetijstva in hrane, informiranju kmetov in potrošnikov, ponovnemu vzpostavljanju zaupanja potrošnikov z informacijskimi kampanjami po krizah, informiranju drugih oseb, ki so aktivne na podeželju, spodbujanju bolj trajnostnega modela kmetijstva Unije ter pomoči državljanom za njegovo boljše razumevanje.

Zagotavlja skladne, na dokazih temelječe, objektivne in celovite informacije v Uniji in zunaj nje ter opisuje komunikacijske ukrepe, načrtovane v večletnem strateškem načrtu Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja.

2. Ukrepi iz odstavka 1 so lahko: (a) letni delovni programi ali drugi posebni ukrepi, ki jih predstavijo tretje osebe; (b) dejavnosti, ki se izvajajo na pobudo Komisije.

Zakonsko predpisani ukrepi ali ukrepi, ki že prejemajo finančna sredstva v okviru drugih ukrepov Unije, so izključeni.

Pri izvajanju dejavnosti iz prvega pododstavka, točka (b), lahko Komisiji pomagajo zunanji strokovnjaki.

Ukrepi iz prvega pododstavka prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s splošnimi cilji te uredbe.

3. Komisija enkrat na leto objavi razpis za zbiranje predlogov ob upoštevanju pogojev iz finančne uredbe.

4. O ukrepih, ki so predvideni in se sprejmejo v skladu s tem členom, se uradno obvesti odbor iz člena 103(1).

5. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo o izvajanju tega člena.

Člen 47

Druga pooblastila Komisije v zvezi s tem poglavjem

1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pogoji, pod katerimi se kompenzirajo določene vrste odhodkov in prihodkov v okviru EKJS in EKSRP.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 te uredbe za dopolnitev te uredbe s pravili o metodi, ki se uporabi pri obveznostih in plačilu zneskov, če do začetka proračunskega leta proračun Unije še ni bil sprejet ali če skupni znesek načrtovanih obveznosti presega prag, določen v členu 11(2) finančne uredbe.

2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o: (a) financiranju in obračunavanju intervencijskih ukrepov v obliki javnega skladiščenja in drugih odhodkov, ki jih financirata EKJS in EKSRP; (b) pogojih izvajanja postopka samodejne sprostitve prevzetih obveznosti.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).







POGLAVJE IV

Potrditev obračunov







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 48

Enotni revizijski pristop

Komisija v skladu s členom 127 finančne uredbe dobi zagotovila na podlagi dela, ki ga opravijo certifikacijski organi iz člena 12 te uredbe, razen če je obvestila zadevno državo članico, da se za dano finančno leto ne more opreti na delo certifikacijskega organa, in to upošteva v svoji oceni tveganja glede potrebe po revizijah Komisije v tej državi članici. Komisija to državo članico obvesti o razlogih, zaradi katerih se ne more opreti na delo zadevnega certifikacijskega organa.

Člen 49

Pregledi s strani Komisije

1. Komisija lahko brez poseganja v preglede, ki jih države članice izvajajo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ali na podlagi člena 287 PDEU, ali v kakršne koli preglede, ki se izvedejo na podlagi člena 322 PDEU ali Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ali člena 127 finančne uredbe, izvede preglede v državah članicah, da preveri predvsem ali: (a) so upravne prakse skladne s pravili Unije; (b) imajo odhodki, ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6 te uredbe ter ustrezajo intervencijam iz Uredbe (EU) 2021/2115, ustrezen učinek, kot je naveden v letnem poročilu o smotrnosti; (c) so bili odhodki v zvezi z ukrepi iz uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 229/2013, (EU) št. 1308/2013 in (EU) št. 1144/2014 izvršeni in preverjeni v skladu z veljavnimi pravili Unije; (d) se delo certifikacijskega organa izvaja v skladu s členom 12 in za namene oddelka 2 tega poglavja; (e) plačilna agencija izpolnjuje minimalne pogoje za akreditacijo iz člena 9(2) in ali država članica pravilno uporablja člen 9(4); (f) zadevna država članica izvaja strateški načrt SKP v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2021/2115; (g) se akcijski načrti iz člena 42 pravilno izvajajo.

Osebe, ki jih Komisija pooblasti za izvajanje pregledov v njenem imenu, ali zastopniki Komisije, ki delujejo v okviru dodeljenih pooblastil, imajo dostop do poslovnih knjig ter vseh drugih dokumentov, vključno z dokumenti in metapodatki, pripravljenimi ali prejetimi in shranjenimi na elektronskih nosilcih, v zvezi z odhodki, ki se financirajo iz EKJS ali EKSRP.

Pooblastila za izvajanje pregledov ne vplivajo na uporabo nacionalnih določb, na podlagi katerih lahko nekatera dejanja opravijo samo zastopniki, posebej imenovani v skladu z nacionalnim pravom. Brez poseganja v posebne določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 osebe, ki jih pooblasti Komisija, da delujejo v njenem imenu, med drugim ne sodelujejo pri obiskih na domu ali uradnih zaslišanjih oseb na podlagi nacionalnega prava zadevne države članice. Vendar imajo dostop do tako pridobljenih informacij.

2. Komisija pred pregledom pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se bo pregled izvedel, pri čemer upošteva upravno obremenitev plačilnih agencij pri organizaciji pregledov. Zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

Na zahtevo Komisije in s soglasjem države članice pristojni organi te države članice izvedejo dodatne preglede ali preiskave v zvezi z operacijami iz te uredbe. Pri teh pregledih lahko sodelujejo zastopniki Komisije ali osebe, ki jih Komisija pooblasti, da delujejo v njenem imenu.

Za izboljšanje pregledov lahko Komisija s soglasjem zadevnih držav članic pri nekaterih pregledih ali preiskavah zaprosi za pomoč organe teh držav članic.

Člen 50

Dostop do informacij

1. Države članice dajo Komisiji na razpolago vse informacije, potrebne za dobro delovanje EKJS in EKSRP, ter sprejmejo vse ustrezne ukrepe za omogočanje pregledov, za katere Komisija meni, da so ustrezni v okviru upravljanja financiranja Unije.

2. Države članice Komisiji na zahtevo posredujejo zakone in druge predpise, ki so jih sprejele za izvajanje pravnih aktov Unije v zvezi s SKP, ki imajo finančne posledice za EKJS ali EKSRP.

3. Države članice dajo Komisiji na razpolago informacije o nepravilnostih v smislu Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in drugih primerih neizpolnjevanja pogojev, ki so jih države članice določile v njihovih strateških načrtih SKP, o primerih domnevnih goljufij in o ukrepih v skladu z oddelkom 3 tega poglavja za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, povezanih s temi nepravilnostmi in goljufijami. Komisija te informacije vsako leto povzame in objavi ter jih posreduje Evropskemu parlamentu.

Člen 51

Dostop do dokumentov

1. Akreditirane plačilne agencije hranijo podporne dokumente o izvršenih plačilih in dokumente o izvajanju pregledov, kot predpisuje pravo Unije, ter te dokumente in informacije dajo na razpolago Komisiji.

Ti dokumenti in informacije se lahko hranijo v elektronski obliki pod pogoji, ki jih določi Komisija na podlagi odstavka 3.

Kadar te dokumente in informacije hrani organ, ki deluje po pooblastilu plačilne agencije in je zadolžen za odobritev odhodkov, ta organ akreditirani plačilni agenciji pošlje poročila o številu izvedenih pregledov, njihovi vsebini in ukrepih, sprejetih na podlagi rezultatov teh pregledov.

2. Ta člen se smiselno uporablja za certifikacijske organe.

3. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o pogojih za hrambo dokumentov in informacij iz tega člena, tudi o tem, v kakšni obliki in kako dolgo se hranijo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 52

Pooblastila Komisije v zvezi s pregledi in dokumenti ter obveznostjo sporočanja in sodelovanja

1. Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o pregledih ter dostopu do dokumentov in informacij iz tega poglavja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s posebnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati države članice v skladu s tem poglavjem, in pravili o merilih za določitev primerov nepravilnosti v smislu Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 ter drugih primerov neizpolnjevanja pogojev, ki so jih določile države članice v strateških načrtih SKP, o katerih je treba poročati, in o podatkih, ki jih je treba zagotoviti v tem okviru.

2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o postopkih v zvezi z obveznostmi glede sodelovanja, ki jih morajo države članice izpolnjevati za izvajanje členov 49 in 50. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).







Oddelek 2

Potrditev

Člen 53

Letna potrditev obračunov

1. Komisija pred 31. majem leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, na podlagi informacij iz člena 9(3), prvi pododstavek, točki (a) in (d), sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij za odhodke iz člena 5(2) in člena 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

V teh izvedbenih aktih se zajame popolnost, natančnost in resničnost predloženih letnih obračunov in ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno na podlagi členov 54 in 55.

2. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o ukrepih, ki so potrebni za namene sprejetja in izvajanja izvedbenih aktov iz odstavka 1, vključno s pravili o izmenjavi informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 54

Letna potrditev smotrnosti

1. Kadar odhodki iz člena 5(2) in člena 6 te uredbe, ki ustrezajo intervencijam iz naslova III Uredbe (EU) 2021/2115, nimajo ustreznega učinka, kot je bil naveden v letnem poročilu o smotrnosti iz člena 9(3) in člena 10 te uredbe ter člena 134 Uredbe (EU) 2021/2115, Komisija pred 15. oktobrom leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, sprejme izvedbene akte, v katerih določi zneske, za katere se zmanjša financiranje Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Ti izvedbeni akti ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno na podlagi člena 55 te Uredbe.

2. Komisija zneske, ki jih je treba zmanjšati, oceni na podlagi razlike med letnimi odhodki, prijavljenimi za intervencijo, in zneskom ustreznega sporočenega učinka v skladu s strateškim načrtom SKP ter ob upoštevanju utemeljitev države članice v letnih poročilih o smotrnosti v skladu s členom 134(8) Uredbe (EU) 2021/2115.

3. Komisija pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 tega člena zadevni državi članici da priložnost, da v obdobju, ki ni krajše od 30 dni, kadar so bili dokumenti iz člena 9(3), člena 10 in člena 12(2) predloženi v roku, predloži pripombe in utemelji morebitne razlike.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o merilih za utemeljitve zadevne države članice ter metodologiji in merilih za uporabo zmanjšanj.

5. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o ukrepih, ki so potrebni za namene sprejetja in izvajanja izvedbenih aktov iz odstavka 1 tega člena, vključno s pravili o izmenjavi informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 55

Postopek potrditve skladnosti

1. Kadar Komisija ugotovi, da odhodki iz člena 5(2) in člena 6 niso bili izvršeni v skladu s pravom Unije, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zneske, ki se izključijo iz financiranja Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 103(2).

Vendar, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) 2021/2115, se izključitve iz financiranja Unije, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka, uporabljajo le v primeru resnih pomanjkljivosti v pravilnem delovanju sistemov upravljanja držav članic.

Prvi pododstavek se ne uporablja za posamezne upravičence v primerih neizpolnjevanja pogojev za upravičenost, določenih v strateških načrtih SKP in nacionalnih pravilih.

2. Komisija oceni zneske, ki se izključijo iz financiranja, na podlagi teže ugotovljenih pomanjkljivosti. V zvezi s tem ustrezno upošteva naravo teh pomanjkljivosti ter finančno škodo, povzročeno Uniji.

3. Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 se ugotovitve Komisije in pripombe zadevne države članice na te ugotovitve uradno pisno sporočijo obema stranema, ki se skušata nato dogovoriti o ukrepih, ki naj se sprejmejo. Zadevna država članica ima možnost dokazati, da je dejanski obseg neizpolnjevanja manjši od tega, kar je ocenila Komisija.

Če dogovor ni dosežen, lahko zadevna država članica zahteva uvedbo postopka za uskladitev stališč obeh strani v štirih mesecih. Postopek izvede spravni organ. Poročilo o izidu tega postopka se predloži Komisiji. Komisija upošteva priporočila iz poročila, preden odloči o zavrnitvi financiranja, če pa odloči, da ne bo upoštevala priporočil iz poročila, svojo odločitev utemelji.

4. Financiranje se ne zavrne za: (a) odhodke iz člena 5(2), izvršene več kot 24 mesecev pred tem, ko Komisija pisno uradno obvesti državo članico o svojih ugotovitvah; (b) odhodke za večletne intervencije s področja uporabe člena 5(2) ali področja uporabe intervencij za razvoj podeželja iz člena 6, kadar je upravičencu zadnja obveznost naložena več kot 24 mesecev pred tem, ko Komisija pisno uradno obvesti državo članico o svojih ugotovitvah; (c) odhodke za intervencije za razvoj podeželja iz člena 6, razen tistih iz točke (b) tega odstavka za katere je bilo plačilo oziroma končno plačilo s strani plačilne agencije izvršeno več kot 24 mesecev pred tem, ko Komisija pisno uradno obvesti državo članico o svojih ugotovitvah.

5. Odstavek 4 se ne uporablja v primeru: (a) pomoči, ki jih odobri država članica in za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) PDEU; (b) kršitev, v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala obrazloženo mnenje v skladu s členom 258 PDEU; (c) kršitev obveznosti držav članic iz naslova IV, poglavje III, te uredbe, če Komisija državo članico pisno uradno obvesti o svojih ugotovitvah v 12 mesecih po prejemu poročila države članice o rezultatih pregledov zadevnih odhodkov.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o merilih in metodologiji za izvedbo finančnih popravkov.

7. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o ukrepih, ki so potrebni za namene sprejetja in izvajanja izvedbenih aktov iz odstavka 1 tega člena, vključno s pravili o izmenjavi informacij med Komisijo in državami članicami, o rokih, ki jih je treba upoštevati, in spravnem postopku, predvidenem v odstavku 3 tega člena in o vzpostavitvi, nalogah, sestavi in ureditvi dela spravnega organa. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).







Oddelek 3

Izterjave v primeru neizpolnjevanja

Člen 56

Posebne določbe za EKJS

1. Zneski, ki jih izterjajo države članice zaradi nepravilnosti in drugih primerov neizpolnjevanja pogojev intervencij iz strateških načrtov SKP s strani upravičencev, in pripadajoče obresti se nakažejo plačilnim agencijam, ki jih vknjižijo kot prihodke, namenjene EKJS, in sicer v mesecu, ko je bil denar dejansko prejet.

2. Države članice lahko brez poseganja v odstavek 1 plačilni agenciji kot organu, pristojnemu za izterjavo dolga, naročijo, naj vse neporavnane dolgove upravičenca odšteje od prihodnjih plačil temu upravičencu.

3. Ob nakazovanju v proračun Unije, kot je navedeno v odstavku 1, lahko zadevna država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži 20 % ustreznega zneska, razen v primeru neizpolnjevanja s strani upravnih organov ali drugih služb države članice.

Člen 57

Posebne določbe za EKSRP

1. Ob ugotovitvi nepravilnosti in v drugih primerih neizpolnjevanja pogojev intervencij za razvoj podeželja, določenih v strateških načrtih SKP, s strani upravičencev ter, kar zadeva finančne instrumente, tudi s strani posebnih skladov v okviru holdinških skladov ali končnih prejemnikov, države članice uporabijo finančne popravke, tako da delno ali, kadar je to upravičeno, v celoti prekličejo zadevno financiranje Unije. Države članice upoštevajo naravo in težo ugotovljenega neizpolnjevanja ter višino finančne izgube za EKSRP.

Zneski financiranja Unije iz EKSRP, ki se prekličejo, in izterjani zneski s pripadajočimi obrestmi se prerazporedijo za druge operacije razvoja podeželja iz strateških načrtov SKP. Vendar lahko država članica preklicana ali izterjana sredstva Unije v celoti ponovno uporabi le za operacijo razvoja podeželja, predvideno v njenem strateškem načrtu SKP in teh sredstev ne sme prerazporediti za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka.

Države članice od vseh prihodnjih plačil upravičencem, ki jih mora izvesti plačilna agencija, odštejejo vsak znesek, za katerega ugotovijo, da ni upravičen zaradi neodpravljenih nepravilnosti upravičenca v skladu s tem členom.

2. Z odstopanjem od odstavka 1, drugi pododstavek, za intervencije za razvoj podeželja, ki prejemajo pomoč iz finančnih instrumentov iz člena 58 Uredbe (EU) 2021/1060, se lahko prispevek, ki je bil preklican zaradi posameznega primera neizpolnjevanja, ponovno uporabi v okviru istega finančnega instrumenta, kot sledi: (a) kadar je neizpolnjevanje, zaradi katerega se prekliče prispevek, ugotovljeno na ravni končnega prejemnika, kot je opredeljen v členu 2, točka 18, Uredbe (EU) 2021/1060, samo za druge končne prejemnike v okviru istega finančnega instrumenta; (b) kadar je neizpolnjevanje, zaradi katerega se prekliče prispevek, ugotovljeno na ravni posebnega sklada, kot je opredeljen v členu 2, točka 21, Uredbe (EU) 2021/1060 znotraj holdinškega sklada, kot je opredeljen v členu 2, točka 20, navedene uredbe, in sicer samo za druge posebne sklade.

Člen 58

Izvedbena pooblastila v zvezi z morebitno izravnavo zneskov in obliko uradnih obvestil

Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o morebitni izravnavi zneskov, ki izhajajo iz izterjave neupravičenih plačil, in o tem, v kakšni obliki ji države članice posredujejo uradna obvestila in sporočila v zvezi z obveznostmi iz tega oddelka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).







NASLOV IV

KONTROLNI SISTEMI IN SANKCIJE







POGLAVJE I

Splošna pravila

Člen 59

Zaščita finančnih interesov Unije

1. V okviru SKP države članice spoštujejo veljavne sisteme upravljanja, sprejmejo vse zakone in druge predpise, pa tudi vse druge potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije, vključno z uporabo učinkovitih meril za upravičenost odhodkov iz člena 37. Ti predpisi in ukrepi zadevajo zlasti: (a) preverjanje zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, ki se financirajo iz EKJS in EKSRP, tudi na ravni upravičencev in kot je določeno v nacionalnih strateških načrtih SKP; (b) zagotavljanje učinkovitega preprečevanja goljufij, zlasti na področjih z večjim tveganjem, ki bo imelo odvračilni učinek in pri katerem se bodo upoštevali stroški in koristi ter sorazmernost ukrepov; (c) preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti in goljufij; (d) uvedbo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij v skladu s pravom Unije ali, kadar to ni mogoče, v skladu z nacionalnim pravom ter po potrebi uvedbo sodnih postopkov v ta namen; (e) izterjavo neupravičeno plačanih zneskov skupaj z obrestmi in po potrebi začetek pravnih postopkov v zvezi s tem, vključno za nepravilnosti v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95.

2. Države članice vzpostavijo učinkovite sisteme upravljanja in kontrole, da se zagotovi skladnost z zakonodajo Unije, ki ureja intervencije Unije.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja svojih sistemov upravljanja in kontrole ter zakonitosti in pravilnosti izdatkov, prijavljenih Komisiji.

Da bi Komisija v zvezi s tem pomagala državam članicam, jim da na voljo orodje za podatkovno rudarjenje, da se ocenijo tveganja, ki jih predstavljajo projekti, upravičenci, izvajalci in pogodbe, obenem pa zagotovita minimalno upravno breme in učinkovita zaščita finančnih interesov Unije. To orodje za podatkovno rudarjenje se lahko uporablja tudi za preprečevanje izogibanja pravilom iz člena 62. Komisija do leta 2025 predloži poročilo, v katerem oceni uporabo enotnega orodja za podatkovno rudarjenje in njegovo interoperabilnost glede na njegovo splošno uporabo v državah članicah.

3. Države članice zagotovijo, da so sistem poročanja in podatki o kazalnikih kakovostni in zanesljivi.

4. Države članice zagotovijo, da jim upravičenci EKJS in EKSRP predložijo informacije, potrebne za njihovo identifikacijo, po potrebi vključno z opredelitvijo skupine, v kateri sodelujejo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 11 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ).

5. Države članice sprejmejo ustrezne previdnostne ukrepe, ki zagotavljajo, da so uporabljene sankcije, kot je navedeno v odstavku 1, točka (d), sorazmerne in da se stopnjujejo glede na resnost, obseg, trajnost ali ponavljanje ugotovljenega neizpolnjevanja.

Ureditve, določene s strani držav članic, zagotavljajo zlasti, da se sankcij ne naloži kadar:

(a) do neizpolnjevanja pride zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin v skladu s členom 3;

(b) do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in kadar ni razumno pričakovati, da bi oseba, ki jo upravna sankcija zadeva, napako lahko odkrila;

(c) lahko zadevna oseba pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da ni kriva za neizpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1 tega člena, ali kadar se pristojni organ drugače prepriča, da zadevna oseba ni kriva.

Kadar je neizpolnjevanje pogojev za dodelitev pomoči posledica višje sile ali izjemnih okoliščin v skladu s členom 3, upravičenec ohrani pravico do pomoči.

6. Države članice lahko v svoje sisteme upravljanja in kontrole vključijo možnost, da se vloge za pomoč in zahtevki za plačilo po njihovi predložitvi popravijo brez vpliva na pravico do prejema pomoči, če so bili elementi ali izpustitve, ki jih je treba popraviti, narejeni v dobri veri, kot je priznal pristojni organ in, da se popravek izvede, preden je vlagatelj obveščen o izbiri za pregled na kraju samem ali preden pristojni organ sprejme odločitev v zvezi z vlogo.

7. Države članice vzpostavijo ureditev za zagotavljanje učinkovite obravnave pritožb v zvezi s EKJS in EKSRP in na zahtevo Komisije obravnavajo pritožbe, ki so bile posredovane Komisiji in spadajo na področje uporabe njihovih strateških načrtov SKP. Države članice Komisijo obvestijo o rezultatih teh obravnav. Komisija zagotovi, da se pritožbe, vložene neposredno pri njej, ustrezno obravnavajo. Kadar Komisija posreduje pritožbo državi članici, država članica pa je ne obravnava do roka, ki ga določi Komisija, Komisija sprejme potrebne ukrepe, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti države članice na podlagi tega odstavka.

8. Države članice Komisijo obvestijo o ukrepih in dejavnostih, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Vsi pogoji, ki jih določijo države članice kot dopolnilo k pogojem za prejemanje podpore iz EKJS ali EKSRP, določenim v predpisih Unije, so preverljivi.

9. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi potrebna pravila, s katerimi naj bi dosegli enotno uporabo tega člena, ki zadevajo: (a) postopke, roke, izmenjavo informacij, zahteve za orodje za podatkovno rudarjenje in informacije, ki se zberejo o identifikaciji upravičencev v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 1, 2 in 4; (b) uradna obvestila in sporočila, ki jih države članice pošljejo Komisiji v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 5 in 7.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 60

Pravila v zvezi s pregledi, ki se izvedejo

1. Sistemi upravljanja in kontrole, ki jih vzpostavijo države članice v skladu s členom 59(2), vsebujejo sistematične preglede, ki so med drugim osredotočeni na področja, na katerih je tveganje za napake največje.

Države članice zagotovijo, da se izvede raven pregledov, potrebnih za učinkovito obvladovanje tveganj za finančne interese Unije. Ustrezni organ vzame svoj kontrolni vzorec iz celotne populacije vlagateljev, ki vključuje, kadar je ustrezno, naključni del in del, ki temelji na oceni tveganja.

2. Pregledi operacij, ki prejemajo pomoč iz finančnih instrumentov iz člena 58 Uredbe (EU) 2021/1060, se izvajajo le na ravni holdinškega sklada in posebnih skladov ter – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.

Pregledi se ne izvajajo na ravni EIB ali drugih mednarodnih finančnih institucij, v katerih ima država članica delež.

3. Da se zagotovi pravilno in učinkovito izvajanje pregledov ter da je preverjanje pogojev glede upravičenosti učinkovito, dosledno in nediskriminatorno ter da ščiti finančne interese Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili o dodatnih zahtevah v zvezi s carinskimi postopki, zlasti tistimi iz Uredbe (EU) št. 952/2013, kadar je to potrebno zaradi ustreznega upravljanja sistema.

4. Kar zadeva ukrepe iz kmetijske zakonodaje, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila, ki so potrebna za enotno izvajanje tega člena, zlasti: (a) v zvezi s konopljo, kot je navedeno v členu 4(4), drugi pododstavek, Uredbe (EU) (EU) 2021/2115, pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola; (b) v zvezi z bombažem, kot je navedeno v naslovu III, poglavje II, oddelek 3, pododdelek 2, Uredbe (EU) 2021/2115, sistem za preglede odobrenih medpanožnih organizacij; (c) v zvezi z vinom, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013, pravila o izmeri površin, pa tudi preglede in pravila, ki urejajo posebne finančne postopke za izboljšavo pregledov; (d) preizkuse in metode za ugotavljanje upravičenosti proizvodov do javne intervencije in zasebnega skladiščenja ter uporabo razpisnih postopkov tako za javno intervencijo kot za zasebno skladiščenje; (e) druga pravila o pregledih, ki jih izvedejo države članice, kar zadeva merila iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).

Člen 61

Neizpolnjevanje pravil o javnem naročanju

Kadar pravila Unije ali nacionalna pravila o javnem naročanju niso izpolnjena, države članice zagotovijo, da se del pomoči, ki se ne izplača ali se ukine, določi na podlagi resnosti neizpolnjevanja in v skladu z načelom sorazmernosti.

Države članice zagotovijo, da to vpliva na zakonitost in pravilnost transakcije samo do višine dela pomoči, ki se ne izplača ali ki se ukine.

Člen 62

Klavzula o izogibanju

Države članice brez poseganja v posebne določbe prava Unije sprejmejo učinkovite in sorazmerne ukrepe, ki preprečujejo izogibanje določbam prava Unije in zagotavljajo zlasti, da se nobena ugodnost na podlagi kmetijske zakonodaje ne odobri fizičnim ali pravnim osebam, v zvezi s katerimi je ugotovljeno, da so bili pogoji za pridobitev takšnih ugodnosti ustvarjeni umetno in v nasprotju s cilji navedene zakonodaje.

Člen 63

Skladnost intervencij za namene pregledov v vinskem sektorju

Za namene uporabe intervencij v vinskem sektorju iz naslova III, poglavje III, oddelek 4 Uredbe (EU) 2021/2115, države članice zagotovijo, da so upravni in kontrolni postopki, ki se uporabljajo za te intervencije, skladni z integriranim sistemom iz poglavja II tega naslova v zvezi z naslednjim:

(a) identifikacijskimi sistemi za kmetijske parcele;

(b) pregledi.

Člen 64

Varščine

1. Kadar tako narekuje kmetijska zakonodaja, države članice zahtevajo polog varščine, ki zagotavlja, da bo v primeru neizpolnjevanja določene obveznosti na podlagi navedene zakonodaje v korist pristojnega organa plačan ali zasežen določen znesek.

2. Razen v primeru višje sile se varščina v celoti ali delno zaseže, kadar določena obveznost ni bila izpolnjena ali je bila izpolnjena le delno.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 102 za dopolnitev te uredbe s pravili, ki zagotavljajo nediskriminatorno obravnavo, enakost in spoštovanje sorazmernosti pri pologu varščine in ki: (a) določajo odgovorno osebo v primeru neizpolnjevanja obveznosti; (b) določajo posebne primere, ko lahko pristojni organ opusti zahtevo po varščini; (c) določajo pogoje, ki se uporabljajo za varščino, ki bo položena, in za garanta ter pogoje za polog in sprostitev te varščine; (d) določajo posebne pogoje, povezane z varščino, položeno v okviru predplačil; (e) določajo posledice kršitve obveznosti, za katere je bila položena varščina, kakor je določeno v odstavku 1, vključno z zasegom varščin in stopnjo zmanjšanja, ki se uporabi pri sprostitvi varščin za nadomestila, dovoljenja, ponudbe, razpise ali posebne zahtevke in kadar obveznost, zajeta v tej varščini, delno ali v celoti ni izpolnjena, pri čemer se upošteva vrsta obveznosti, količina, pri kateri je bila obveznost kršena, obdobje, ki presega rok, do katerega naj bi bila obveznost izpolnjena, in čas, v katerem se predložijo dokazi o izpolnitvi obveznosti.

4. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o: (a) obliki varščine, ki bo položena, in postopku za polog varščine, sprejem varščine in nadomestitev prvotne varščine; (b) postopkih za sprostitev varščine; (c) uradnih obvestilih, ki jih morajo poslati države članice in Komisija.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 103(3).







POGLAVJE II

Integrirani administrativni in kontrolni sistem

Člen 65

Področje uporabe in opredelitev pojmov v zvezi s tem poglavjem

1. Vsaka država članica vzpostavi in upravlja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: integrirani sistem).

2. Integrirani sistem se uporablja za intervencije na osnovi površin in živali iz naslova III, poglavji II in IV, Uredbe (EU) 2021/2115 ter ukrepe iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013.

3. Integrirani sistem se v potrebnem obsegu uporablja tudi za upravljanje in kontrolo pogojenosti in intervencij v vinskem sektorju, kot je določeno v naslovu III Uredbe (EU)2021/2115.

4. V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „geoprostorska vloga“ pomeni elektronski obrazec za vlogo, ki vključuje aplikacijo informacijske tehnologije na podlagi geografskega informacijskega sistema, ki omogoča upravičencem, da prijavijo lokacijo kmetijskih parcel kmetijskega gospodarstva, kot je opredeljeno v členu 3, točka (2), Uredbe (EU) 2021/2115, in nekmetijskih površin, za katere se zahteva plačilo; (b) „sistem za spremljanje površin“ pomeni postopek rednega in sistematičnega opazovanja, sledenja in ocenjevanja kmetijskih dejavnosti in praks na kmetijskih površinah na podlagi podatkov satelitov Sentineli programa Copernicus in drugih vsaj enakovrednih podatkov; (c) „sistem za identifikacijo in registracijo živali“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo gojenih kopenskih živali, določen v delu IV, naslov I, poglavje 2, oddelek 1, Uredbe (ES) št. 2016/492 Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ); (d) „kmetijska parcela“ pomeni s strani držav članic opredeljeno enoto kmetijske površine, določene v skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) 2021/2115; (e) „sistem geografskih informacij“ pomeni računalniški sistem, ki omogoča pridobivanje, shranjevanje, analiziranje in prikazovanje geografsko vezanih informacij; (f) „samodejni sistem zahtevkov“ pomeni sistem za vloge za intervencije na osnovi površin ali živali, v katerem so v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja država članica, na voljo podatki, ki jih zahteva upravni organ najmanj za posamezne površine ali živali, za katere se zaprosi za pomoč, in se po potrebi dajo na voljo upravičencu.

Člen 66

Elementi integriranega sistema

1. Integrirani sistem obsega naslednje elemente: (a) identifikacijski sistem za kmetijske parcele; (b) sistem za geoprostorske vloge in, kadar je ustrezno, sistem za vloge za živali; (c) sistem za spremljanje površin; (d) sistem za identifikacijo upravičencev do intervencij in ukrepov iz člena 65(2); (e) sistem kontrol in sankcij; (f) po potrebi sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic; (g) po potrebi sistem za identifikacijo in registracijo živali.

2. Integrirani sistem zagotavlja informacije, ki so relevantne za poročanje o kazalnikih iz člena 7 Uredbe (EU) 2021/2115.

3. Integrirani sistem deluje na podlagi elektronskih podatkovnih zbirk in geografskih informacijskih sistemov ter omogoča izmenjavo in integracijo podatkov med elektronskimi podatkovnimi zbirkami in geografskimi informacijskimi sistemi. Kadar je ustrezno, geografski informacijski sistem omogoča to izmenjavo in vključitev podatkov o kmetijskih parcelah na razmejenih varovanih območjih in določenih območjih, vzpostavljenih v skladu z zakonodajo Unije iz Priloge XIII k Uredbi (EU) 2021/2115, kot so območja Natura 2000 ali območja, občutljiva za onesnaževanje z nitrati v smislu člena 2, točka (k), Direktive Sveta 91/676/EGS ( 8 ), pa tudi o krajinskih značilnostih v dobrih kmetijskih in okoljskih razmerah, opredeljenih v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2021/2115, ali zajetih v intervencije iz naslova III, poglavji II in IV, navedene uredbe.

4. Komisija lahko brez poseganja v odgovornosti držav članic za izvajanje in uporabo integriranega sistema zaprosi za pomoč specializirane organe ali osebe, da bi olajšala vzpostavitev, spremljanje in delovanje integriranega sistema, ter zlasti, da bi pristojnim organom držav članic zagotovila tehnično svetovanje.

5. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za pravilno vzpostavitev in delovanje integriranega sistema in si, kadar za to zaprosi druga država članica, vzajemno pomagajo za namene tega poglavja.

Člen 67

Hramba in izmenjava podatkov

1. Države članice evidentirajo in hranijo vse podatke in dokumentacijo o letnih učinkih, sporočenih v okviru letne potrditve smotrnosti iz člena 54, in sporočenem napredku pri doseganju ciljev iz strateškega načrta SKP, ki se spremljajo v skladu s členom 128 Uredbe (EU) 2021/2115.

Podatki in dokumentacija iz prvega pododstavka v zvezi s tekočim koledarskim ali tržnim letom in v zvezi s preteklimi 10 koledarskimi ali tržnimi leti so na voljo za vpogled prek digitalnih zbirk podatkov pristojnega organa države članice.

Podatki, ki se uporabljajo za sistem za spremljanje površin, se lahko hranijo kot neobdelani podatki na strežniku, ki je ločen od pristojnih organov. Ti podatki se na strežniku hranijo najmanj tri leta.

Z odstopanjem od drugega pododstavka morajo države članice, ki so k Uniji pristopile leta 2013 ali pozneje, zagotoviti, da so podatki na voljo za vpogled šele od leta njihovega pristopa.

Z odstopanjem od drugega pododstavka se od držav članic zahteva le, da zagotovijo, da so podatki in dokumentacija v zvezi s sistemom za spremljanje površin iz člena 66(1), točka (c), na voljo za posvetovanje z dnem začetka izvajanja sistema za spremljanje površin.

2. Države članice lahko uporabljajo zahteve iz odstavka 1 na regionalni ravni pod pogojem, da so te zahteve in upravni postopki za beleženje podatkov in dostop do njih enotni na celotnem ozemlju države članice in da omogočajo združevanje podatkov na nacionalni ravni.

3. Države članice zagotovijo, da se nabori podatkov, zbrani prek integriranega sistema, ki so relevantne za namene Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ) ali za spremljanje politik Unije, brezplačno izmenjujejo med javnimi organi države članice in da so javno dostopni na nacionalni ravni. Države članice zagotovijo tudi, da imajo institucije in organi Unije dostop do teh naborov podatkov.

4. Države članice zagotovijo, da se nabori podatkov, zbrani prek integriranega sistema in relevantni za izdelavo evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ), brezplačno izmenjujejo med Komisijo (Eurostat), nacionalnimi statističnimi uradi in po potrebi drugimi nacionalnimi organi, odgovornimi za izdelavo evropske statistike.

5. Države članice omejijo javni dostop do naborov podatkov iz odstavkov 3 in 4, kadar bi tak dostop neugodno vplival na zaupnost osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

6. Države članice vzpostavijo svoje sisteme tako, da zagotovijo, da imajo upravičenci dostop do vseh relevantnih podatk