02012R0648 — SL — 18.06.2020 — 016.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) št. 648/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (Besedilo velja za EGP) (UL L 201 27.7.2012, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 648/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 4. julija 2012

o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)







NASLOV I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (OTC), zahteve za poročanje o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih in enotne zahteve za izvajanje dejavnosti centralnih nasprotnih strank (CNS) in repozitorijev sklenjenih poslov.

2. Ta uredba se uporablja za CNS in njihove klirinške člane, finančne nasprotne stranke in repozitorije sklenjenih poslov. Za nefinančne nasprotne stranke in mesta trgovanja se uporablja, kadar je to določeno.

3. Naslov V te uredbe se uporablja le za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, kakor so opredeljeni v točki (18)(a) in (b) ter točki (19) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

4. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) člane ESCB in druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, ter druge javne organe Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga;

(b) Banko za mednarodne poravnave;

▼M2

(c) centralne banke in javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, v naslednjih državah: (i) Japonska; (ii) Združene države Amerike; ▼M9 (iii) Avstralija; (iv) Kanada; (v) Hong Kong; (vi) Mehika; (vii) Singapur; (viii) Švica.

▼B

5. Z izjemo obveznosti poročanja iz člena 9 se ta uredba ne uporablja za naslednje subjekte:

(a) multilateralne razvojne banke, kakor so navedene v oddelku 4.2 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES;

(b) osebe javnega sektorja v smislu točke (18) člena 4(1) Direktive 2006/48/ES, če so v lasti enot centralne ravni držav in imajo izrecne sporazume o jamstvu, ki ga zagotavljajo enote centralne ravni držav;

(c) evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za stabilnost.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 82 za spremembo seznama iz odstavka 4 tega člena.

V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 17. novembra 2012 predloži poročilo, kjer oceni mednarodno obravnavo javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank.

Poročilo vsebuje primerjalno analizo obravnave teh organov in centralnih bank v pravnem okviru zadostnega števila tretjih držav, vključno z najmanj tremi najpomembnejšimi jurisdikcijami, kar zadeva obseg pogodb, s katerimi se trguje, in standarde za obvladovanje tveganja, ki se uporabljajo za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, pri katerih so udeleženi ti organi in centralne banke iz teh jurisdikcij. Če se v poročilu ugotovi, zlasti kar zadeva primerjalno analizo, da je potrebna oprostitev monetarnih obveznosti in obveznosti poročanja za centralne banke teh tretjih držav, jih Komisija vključi na seznam iz odstavka 4.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „CNS“ pomeni pravno osebo, ki posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca;

2. „repozitorij sklenjenih poslov“ pomeni pravno osebo, ki centralno zbira in vzdržuje evidence o izvedenih finančnih instrumentih;

3. „kliring“ pomeni postopek vzpostavljanja pozicij, vključno z izračunom neto obveznosti, s katerim se obenem zagotavlja, da so za zaščito izpostavljenosti zaradi teh pozicij na voljo finančni instrumenti, denar ali oboje;

4. „mesto trgovanja“ pomeni sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga v smislu člena 4(1)(1) in 4(1)(13) Direktive 2004/39/ES, ki ni sistematični internalizator, opredeljen v členu 4(1)(7) navedene direktive, in na njem se zbirajo interesi za nakup ali prodajo finančnih instrumentov v okviru sistema, iz česar potem nastane pogodba v skladu z naslovom II ali III navedene direktive;

5. „izvedeni finančni instrument“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih“ pomeni finančni instrument iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, kakor se uporabljajo v členih 38 in 39 Uredbe (ES) št. 1287/2006;

6. „razred izvedenih finančnih instrumentov“ pomeni podmnožico izvedenih finančnih instrumentov, ki imajo enake in bistvene značilnosti, vključujejo pa vsaj odnos do osnovnega premoženja, vrsto osnovnega premoženja in valute nominalne vrednosti. Izvedeni finančni instrumenti, ki spadajo v isti razred, imajo lahko različne roke dospelosti.

▼M7

7. „izvedeni finančni instrument OTC“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC“ pomeni pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a te uredbe;

▼M11

8. „finančna nasprotna stranka“ pomeni: (a) investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ); (b) kreditno institucijo, ki je pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ); (c) zavarovalnico ali pozavarovalnico, ki je pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ); (d) KNPVP in, kadar je ustrezno, njegovo družbo za upravljanje, ki sta pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/65/ES, razen če je ta KNPVP ustanovljen izključno zaradi izvajanja enega ali več programov nakupov delnic za zaposlene; (e) institucijo za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v točki 1 člena 6 Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ); (f) alternativni investicijski sklad (AIS), kot je opredeljen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki ima sedež v Uniji ali ga upravlja upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki je pridobil dovoljenje ali je registriran v skladu z navedeno direktivo, razen če je ta AIS ustanovljen izključno zaradi izvajanja enega ali več programov nakupa delnic za zaposlene ali če je ta AIS subjekt s posebnim namenom pri listinjenju, kot je navedeno v točki (g) člena 2(3) Direktive 2011/61/EU, ter, kadar je ustrezno, njegov UAIS s sedežem v Uniji; (g) centralno depotno družbo, ki je pridobila dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ).

▼B

9. „nefinančna nasprotna stranka“ pomeni podjetje s sedežem v Uniji, ki ni subjekt iz točk (1) in (8);

10. „pokojninska shema“ pomeni: (a) institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje v smislu člena 6(a) Direktive 2003/41/ES, vključno z vsemi pooblaščenimi subjekti, ki so odgovorni za upravljanje takih institucij in delujejo v njihovem imenu, kot je navedeno v členu 2(1) navedene direktive, ter vsemi pravnimi subjekti, ki so ustanovljeni za naložbe teh institucij ter delujejo zgolj in izključno v njihovem interesu; (b) dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja institucij iz člena 3 Direktive 2003/41/ES; (c) dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja življenjskih zavarovalnic, ki jih zajema Direktiva 2002/83/ES, pod pogojem, da se za celotno premoženje in vse obveznosti, ki ustrezajo takšnim dejavnostim, vzpostavi ločena obračunska enota ter da se upravljajo in organizirajo ločeno od drugih dejavnosti zavarovalnic brez možnosti prenosa; (d) vse druge pooblaščene in nadzorovane subjekte, ali sheme, ki delujejo na nacionalni ravni, če: (i) so priznane po nacionalnem pravu in (ii) je njihov glavni namen zagotavljati pokojnine.

11. „kreditno tveganje nasprotne stranke“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka v poslu postane neplačnik pred končno poravnavo denarnih tokov transakcije;

12. „dogovor o interoperabilnosti“ pomeni dogovor med dvema ali več CNS, ki vključuje medsistemsko izvajanje transakcij;

13. „pristojni organ“ pomeni pristojni organ iz zakonodaje iz točke (8) tega člena, pristojni organ iz člena 10(5) ali organ, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 22;

14. „klirinški član“ pomeni podjetje, ki sodeluje v CNS in je odgovorno za izpolnjevanje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz tega sodelovanja;

15. „stranka“ pomeni podjetje v pogodbenem razmerju s klirinškim članom CNS, ki podjetju omogoča kliring transakcij s to CNS;

16. „skupina“ pomeni skupino podjetij, ki jo sestavljajo nadrejeno podjetje in njegova podrejena podjetja v smislu členov 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, ali skupina podjetij iz člena 3(1) ter člena 80(7) in (8) Direktive 2006/48/ES;

17. „finančna institucija“ pomeni podjetje, razen kreditne institucije, katerega osnovna dejavnost je pridobivati kapitalske deleže ali opravljati eno ali več dejavnosti, ki so naštete v točkah 2 do 12 v Prilogi I k Direktivi 2006/48/ES;

18. „finančni holding“ pomeni finančno institucijo, katere podrejena podjetja so izključno ali pretežno kreditne institucije ali finančne institucije, med katerimi je najmanj eno podrejeno podjetje kreditna institucija, in ki ni mešani finančni holding v smislu člena 2(15) Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu ( 6 );

19. „podjetje za pomožne storitve“ pomeni podjetje, katerega osnovna dejavnost je lastništvo ali upravljanje premoženja, izvajanje storitev obdelave podatkov ali katera koli druga podobna dejavnost, ki je pomožna glede na osnovno dejavnost ene ali več kreditnih institucij;

20. „kvalificirani delež“ pomeni vsak neposredni ali posredni delež v CNS ali repozitoriju sklenjenih poslov, ki predstavlja najmanj 10 % kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ( 7 ), ob upoštevanju pogojev o združevanju teh deležev, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje CNS ali repozitorija sklenjenih poslov, v katerem je ta delež;

21. „nadrejeno podjetje“ pomeni nadrejeno podjetje, kakor je opisano v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS;

22. „podrejeno podjetje“ pomeni podrejeno podjetje, kakor je opisano v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, vključno s podrejenim podjetjem podrejenega podjetja vrhovnega matičnega podjetja;

23. „obvladovanje“ pomeni odnos med nadrejenim podjetjem in podrejenim podjetjem, kakor je opisano v členu 1 Direktive 83/349/EGS;

24. „tesne povezave“ pomeni položaj, ko sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi povezani z: (a) udeležbo, kar pomeni z neposrednim lastništvom ali z obvladovanjem, z 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi, ali (b) obvladovanjem ali podobnim odnosom med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem ali podrejeno podjetje podrejenega podjetja, ki se prav tako šteje za podrejeno podjetje nadrejenega podjetja, ki je na čelu teh podjetij. Tudi položaj, v katerem sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi stalno povezani z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja, se šteje za tesno povezavo med takimi osebami;

25. „kapital“ pomeni vpisani kapital v smislu člena 22 Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ( 8 ), če je bil vplačan, vključno s presežkom vplačanega kapitala, in če v celoti pokriva izgube v času rednega poslovanja in je pri stečaju ali likvidaciji uvrščen za vsemi drugimi terjatvami;

26. „rezerve“ pomeni rezerve, kakor so določene v členu 9 Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe ( 9 ), ter prenesene dobičke in izgube iz prejšnjih let, ki izhajajo iz končnih dobičkov ali izgub;

27. „odbor“ pomeni upravni ali nadzorni odbor, ali oboje, v skladu z nacionalnim pravom družb;

28. „neodvisni član“ odbora pomeni člana odbora, ki nima poslovnih, družinskih ali drugih povezav, ki pomenijo navzkrižje interesov v zvezi z zadevno CNS ali njenimi obvladujočimi delničarji, njenim vodstvom ali klirinškimi člani, in ki ni imel takšnih povezav pet let, preden je postal član odbora;

29. „višje vodstvo“ pomeni osebo ali osebe, ki dejansko vodijo poslovanje CNS ali repozitorija sklenjenih poslov, in izvršnega člana ali člane odbora;

▼M10

30. „krita obveznica“ pomeni obveznico, ki izpolnjuje zahteve iz člena 129 Uredbe (EU) št. 575/2013;

31. „subjekt krite obveznice“ pomeni izdajatelja ali kritno premoženje krite obveznice.

▼M7

Člen 2a

Odločitve o enakovrednosti za namene opredelitve izvedenih finančnih instrumentov OTC

1. Trg tretje države se za namene člena 2(7) te uredbe šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES, kadar izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III navedene direktive, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi, kot ju določi Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena.

2. Komisija lahko za namene odstavka 1 sprejme izvedbene akte, v katerih določi, da trg tretje države izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, ter je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tej tretji državi.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 86(2) te uredbe.

3. Komisija in ESMA na svojih spletnih mestih objavita seznam trgov, ki jih je treba šteti za enakovredne v skladu z izvedbenim aktom iz odstavka 2. Navedeni seznam se redno posodablja.

▼B

Člen 3

Transakcije znotraj skupine

1. Transakcija znotraj skupine v zvezi z nefinančno nasprotno stranko pomeni pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z drugo nasprotno stranko, ki je del iste skupine, pri čemer sta obe nasprotni stranki v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo in se zanje uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj ter ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali v tretji državi, pod pogojem, da Komisija sprejme izvedbeni akt iz člena 13(2) v zvezi s to tretjo državo.

2. Transakcija znotraj skupine v zvezi s finančno nasprotno stranko pomeni:

(a) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z drugo nasprotno stranko, ki je del iste skupine, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) finančna nasprotna stranka ima sedež v Uniji ali v tretji državi, pod pogojem, da Komisija sprejme izvedbeni akt iz člena 13(2) v zvezi s to tretjo državo; (ii) druga nasprotna stranka je finančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja; (iii) obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo in (iv) za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj;

(b) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z drugo nasprotno stranko, pri čemer sta obe nasprotni stranki del iste institucionalne jamstvene sheme iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES, če so izpolnjeni pogoji iz točke (a)(ii) tega odstavka;

(c) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno med kreditnimi institucijami, povezanimi z istim centralnim organom, ali med takšno kreditno institucijo in centralnim organom iz člena 3(1) Direktive 2006/48/ES, ali

(d) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z nefinančno nasprotno stranko, ki je del iste skupine, pri čemer sta obe nasprotni stranki v celoti vključene v isto konsolidirano poročilo in se zanje uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj ter ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali v tretji državi, za katero je Komisija sprejela izvedbeni akt iz člena 13(2) v zvezi s to tretjo državo.

3. Za namene tega člena se šteje, da sta nasprotni stranki vključene v isto konsolidirano poročilo, če sta obe:

(a) vključeni v konsolidirano poročilo v skladu z Direktivo 83/349/EGS ali mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (IFRS), sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 ali, v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima glavni sedež v tretji državi v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli tretje države, potrjenimi za enakovredne standardom IFRS v skladu z Uredbo (ES) št. 1569/2007 (ali računovodski standardi tretjih držav, katerih uporaba je dovoljena v skladu s členom 4 navedene uredbe), ali

(b) če obe zajema isti konsolidirani nadzor v skladu z Direktivo 2006/48/ES ali Direktivo 2006/49/ES ali, v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima glavni sedež v tretji državi, enak konsolidirani nadzor s strani pristojnega organa tretje države, ki je potrjen kot enakovreden tistemu, ki ga določajo načela iz člena 143 Direktive 2006/48/ES ali iz člena 2 Direktive 2006/49/ES.







NASLOV II

KLIRING, POROČANJE IN ZMANJŠEVANJE TVEGANJA ZA IZVEDENE FINANČNE INSTRUMENTE OTC

Člen 4

Obveznost kliringa

1. Nasprotne stranke izvedejo kliring za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega velja obveznost kliringa v skladu s členom 5(2), če te pogodbe izpolnjujejo oba od naslednjih pogojev:

(a) sklenjene so bile na enega od naslednjih načinov: ▼M11 (i) med dvema finančnima nasprotnima strankama, ki izpolnjujeta pogoje iz drugega pododstavka člena 4a(1); (ii) med finančno nasprotno stranko, ki izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 4a(1), in nefinančno nasprotno stranko, ki izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 10(1); (iii) med dvema nefinančnima nasprotnima strankama, ki izpolnjujeta pogoje iz drugega pododstavka člena 10(1); (iv) med finančno nasprotno stranko, ki izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 4a(1), ali nefinančno nasprotno stranko, ki izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 10(1), na eni strani in subjektom s sedežem v tretji državi, za katerega bi, če bi imel sedež v Uniji, veljala obveznost kliringa, na drugi strani; ▼B (v) med dvema subjektoma iz ene ali več tretjih držav, za katera bi veljala obveznost kliringa, če bi imela sedež v Uniji, pod pogojem, da ima pogodba neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji, ali če je takšna obveznost potrebna ali ustrezna za preprečevanje izogibanja kateri koli določbi te uredbe, in

▼M11

(b) so sklenjene ali prenovljene na datum, od katerega začne veljati obveznost kliringa, ali po njem, pod pogojem, da na datum njihove sklenitve ali prenovitve obe nasprotni stranki izpolnjujeta pogoje iz točke (a).

▼B

2. Brez poseganja v tehnike zmanjševanja tveganja iz člena 11 za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so transakcije znotraj skupine, kakor je opisano v členu 3, ne velja obveznost kliringa.

Izjema iz pododstavka 1 se uporablja samo:

(a) če sta dve nasprotni stranki s sedežem v Uniji, ki pripadata isti skupini, predhodno pisno obvestili pristojne organe, da nameravata uveljaviti izjemo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih skleneta med seboj. Obvestilo se posreduje najpozneje v 30 koledarskih dneh pred uporabo izjeme. V 30 koledarskih dneh po prejemu obvestila lahko pristojni organ nasprotuje uveljavitvi te izjeme, če transakcije med nasprotnima stranema ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3, brez poseganja v pravico pristojnega organa, da nasprotuje po tem obdobju 30 koledarskih dni, kadar pogoji niso več izpolnjeni. Če pride do nesoglasja med pristojnimi organi, lahko ESMA v skladu s svojimi pooblastili iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 tem organom pomaga pri doseganju dogovora;

(b) za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC med dvema nasprotnima strankama, ki pripadata isti skupini in imata sedež v državi članici in v tretji državi, kadar ima nasprotna stranka, ki ima sedež v Uniji, dovoljenje svojega pristojnega organa, da v 30 koledarskih dneh po prejemu obvestila nasprotne stranke s sedežem v Uniji uveljavi izjemo, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 3. Pristojni organ o tej odločitvi obvesti ESMA.

3. Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa v skladu z odstavkom 1, se kliring izvede v CNS, ki ima v skladu s členom 14 dovoljenje za kliring navedenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC ali je v skladu s členom 25 priznana kot za to pristojna in je naveden v registru v skladu s členom 6(2)(b).

Za ta namen nasprotna stranka postane klirinški član, stranka ali vzpostavi posredne ureditve kliringa s klirinškim članom, pod pogojem, da te ureditve ne povečajo tveganja nasprotne stranke in da zagotovijo, da so premoženje in pozicije nasprotne stranke zaščitene z enakim učinkom kot je opredeljeno v členih 39 in 48.

4. Da bi zagotovili dosledno uporabo tega člena, ESMA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi pogodbe, za katere velja, da imajo neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji, ali primere, kjer je potrebno ali ustrezno preprečiti izogibanje kateri koli določbi te uredbe, kot je opredeljeno v odstavku 1(a)(v), in vrste neposrednih pogodbenih ureditev, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka odstavka 3.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M10

5. Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic v zvezi s kritimi obveznicami ali subjekti s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi z listinjenjem, v smislu Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta ( 10 ), pod pogojem, da:

(a) v primeru subjektov s posebnim namenom pri listinjenju subjekt s posebnim namenom pri listinjenju izdaja izključno listinjenja, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 18 in členov 19 do 22 ali 23 do 26 Uredbe (EU) 2017/2402 [uredba o listinjenju];

(b) se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporabljajo samo za zavarovanje obrestnih ali valutnih neusklajenosti v okviru kritih obveznic ali listinjenja; in

(c) dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotnih strank v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenili subjekti kritih obveznic ali subjekti s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi s kritimi obveznicami ali listinjenjem.

6. Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena in ob upoštevanju potrebe po preprečitvi regulativne arbitraže, evropski nadzorni organi pripravijo osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo merila za določitev, kateri dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotne stranke v smislu odstavka 5.

Evropski nadzorni organi te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predložijo do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 uredb(EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 ali (EU) št. 1095/2010.

▼M11

Člen 4a

Finančne nasprotne stranke, za katere velja obveznost kliringa

1. Finančna nasprotna stranka, ki prevzame pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, lahko vsakih 12 mesecev izračuna svojo skupno povprečno pozicijo ob koncu meseca za zadnjih 12 mesecev v skladu z odstavkom 3.

Kadar finančna nasprotna stranka ne izračuna svojih pozicij ali kadar rezultat tega izračuna presega katerega koli od pragov kliringa, določenega v skladu s točko (b) člena 10(4), finančna nasprotna stranka:

(a) o tem takoj uradno obvesti ESMA in zadevni pristojni organ ter, kadar je ustrezno, navede obdobje, uporabljeno za izračun;

(b) v štirih mesecih po uradnem obvestilu iz točke (a) tega pododstavka vzpostavi klirinške ureditve in

(c) zanjo začne veljati obveznost kliringa iz člena 4 za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se nanašajo na vse razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa, in so sklenjene ali prenovljene po preteku štirih mesecev po datumu uradnega obvestila iz točke (a) tega pododstavka;

2. Za finančno nasprotno stranko, za katero 17. junija 2019 velja obveznost kliringa iz člena 4 ali za katero ta začne veljati v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1, ta obveznost velja še naprej in mora še naprej izvajati kliring, dokler zadevnemu pristojnemu organu ne dokaže, da njena skupna povprečna pozicija ob koncu meseca za zadnjih 12 mesecev ne presega praga kliringa, določenega na podlagi točke (b) člena 10(4).

Finančna nasprotna stranka mora biti zadevnemu pristojnemu organu sposobna dokazati, da izračun skupne povprečne pozicije ob koncu meseca za 12 zadnjih mesecev ne vodi v sistematično podcenjevanje te pozicije.

3. Finančna nasprotna stranka v izračun pozicij iz odstavka 1 vključi vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklene bodisi ona sama bodisi drugi subjekti znotraj skupine, kateri ta finančna nasprotna stranka pripada.

Ne glede na prvi pododstavek se za KNPVP in AIS pozicije iz odstavka 1 izračunajo na ravni sklada.

Družbe za upravljanje KNPVP, ki upravljajo več kot en KNPVP, in UAIS, ki upravljajo več kot en AIS, morajo biti sposobne dokazati zadevnemu pristojnemu organu, da izračun pozicij na ravni sklada ne vodi v:

(a) sistematično podcenjevanje pozicij skladov, ki jih upravljajo, ali pozicij upravitelja, in

(b) izogibanje obveznosti kliringa.

Zadevni pristojni organi finančne nasprotne stranke in drugih subjektov znotraj skupine vzpostavijo postopke sodelovanja, s katerimi zagotovijo, da bodo pozicije na ravni skupine ustrezno izračunane.

▼B

Člen 5

Postopek v zvezi z obveznostjo kliringa

▼M11

1. Kadar pristojni organ izda CNS dovoljenje za izvajanje kliringa določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC v skladu s členom 14 ali 15 ali če je razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega namerava CNS začeti izvajati kliring, zajet v obstoječem dovoljenju, izdanem v skladu s členom 14 ali 15, pristojni organ o tem dovoljenju ali razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega namerava CNS začeti izvajati kliring, takoj uradno obvesti ESMA.

▼B

2. V šestih mesecih po tem, ko je prejel obvestilo v skladu z odstavkom 1 ali je zaključil postopek za priznanje iz člena 25, ESMA po opravljenem javnem posvetovanju in posvetovanju z ESRB ter po potrebi z nadzornimi organi tretjih držav pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov in ga predloži Komisiji v odobritev, v katerem določi naslednje:

(a) razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega bi morala veljati obveznost kliringa iz člena 4;

(b) datum ali datume, na katerega ali katere začne učinkovati obveznost kliringa, tudi vsakršno postopno uvajanje in kategorije nasprotnih strank, za katere velja ta obveznost.

▼M11 —————

▼B

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M4

ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov v skladu s tem odstavkom ne posega v predhodno določbo glede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, kot je določeno v členu 95 Direktive 2014/65/EU ( 11 ).

▼B

3. ESMA na lastno pobudo ter po opravljenem javnem posvetovanju in posvetovanju z ESRB, po potrebi pa tudi s pristojnimi organi tretjih držav, v skladu z merili iz točk (a), (b) in (c) odstavka 4 opredeli razrede izvedenih finančnih instrumentov, za katere bi morala veljati obveznost kliringa iz člena 4, vendar pa zanje še nobena CNS ni prejela dovoljenja, ter o tem uradno obvesti Komisijo.

ESMA po prejemu obvestila objavi razpis za razvojne predloge za kliring teh razredov izvedbenih finančnih instrumentov.

4. V osnutkih regulativnih tehničnih standardov za del iz odstavka 2(a) se zaradi poglavitnega cilja zmanjšanja sistemskega tveganja upoštevajo naslednja merila:

(a) stopnja standardizacije pogodbenih pogojev in operacijskih procesov zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(b) velikost in likvidnost zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(c) razpoložljivost pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen v zadevnem razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC;

ESMA lahko pri oblikovanju navedenih osnutkov regulativnih tehničnih standardov upošteva medsebojno povezanost nasprotnih strank, ki uporabljajo ustrezne razrede izvedenih finančnih instrumentih OTC, pričakovani medsebojni učinek na ravni kreditnega tveganja nasprotnih strank ter učinek na konkurenco v vsej Uniji.

Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, kjer podrobneje določi merila iz točk (a), (b) in (c) iz prvega pododstavka.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5. Pri osnutkih regulativnih tehničnih standardov za del iz odstavka 2(b) se upoštevajo naslednja merila:

(a) pričakovana velikost zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(b) ugotovitev, ali se prek več kot ene CNS že opravlja kliring istega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(c) zmožnost zadevnih CNS za obvladovanje pričakovane velikosti in za upravljanje tveganja zaradi kliringa zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(d) vrsta in število nasprotnih strank, ki so aktivne ali za katere se pričakuje, da bodo aktivne na trgu zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(e) čas, ki ga nasprotna stranka, za katero velja obveznost kliringa, potrebuje, da uredi izvedbo kliringa za svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC prek CNS;

(f) obvladovanje tveganja ter pravna in operativna zmogljivost tistih nasprotnih strank, ki so aktivne na trgu zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC in za katere bi veljala obveznost kliringa na podlagi člena 4(1).

6. Če razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC nima več CNS, ki ima na podlagi te uredbe dovoljenje za kliring navedenih pogodb ali priznana kot za to pristojna, zanj ne velja več obveznost kliringa iz člena 4, ampak se uporablja odstavek 3 tega člena.

Člen 6

Javni register

1. ESMA vzpostavi, vzdržuje in posodablja javni register za pravilno in nedvoumno opredelitev razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa. Javni register je dostopen na spletnem mestu ESMA.

2. Register vključuje:

(a) razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki so predmet obveznosti kliringa v skladu s členom 4;

▼M12

(b) tiste CNS, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 17 ali so priznane v skladu s členom 25, in datum izdaje dovoljenja oziroma datum priznanja, pri čemer se navedejo tiste CNS, ki imajo dovoljenje ali so priznane za namen obveznosti kliringa;

▼B

(c) datume, od katerih obveznosti kliringa veljajo, tudi pri postopnem izvajanju;

(d) razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki jih je ESMA opredelil v skladu s členom 5(3);

▼M11 —————

▼B

(f) CNS, ki ga je ESMA priglasil pristojni organ za namen obveznosti kliringa in datuma izdaje dovoljenja za vsakega izmed njih.

▼M11

3. Če CNS nima več dovoljenja za izvajanje kliringa določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC ali ni priznana kot za to pristojna v skladu s to uredbo, ESMA takoj odstrani to CNS iz javnega registra za ta razred izvedenih finančnih instrumentov OTC.

▼B

4. Za zagotovitev dosledne uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi podrobnosti, ki jih je treba vnesti v javni register iz odstavka 1.

ESMA vsak tak osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M11

Člen 6a

Uvedba mirovanja obveznosti kliringa

1. ESMA lahko zahteva, da Komisija za določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC ali za določeno vrsto nasprotne stranke uvede mirovanje obveznosti kliringa iz člena 4(1), kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a) določeni razredi izvedenih finančnih instrumentov OTC na podlagi meril iz prvega pododstavka člena (5)4 in iz člena 5(5) niso več primerni za centralni kliring;

(b) CNS bo verjetno prenehala opravljati kliring za te določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, kliringa zanje pa brez prekinitve ne more opraviti nobena druga CNS;

(c) mirovanje obveznosti kliringa za te določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC ali za določeno vrsto nasprotne stranke je treba uvesti zato, da se prepreči ali odpravi resna grožnja za finančno stabilnost ali za pravilno delovanje finančnih trgov v Uniji, pri čemer je ta uvedba mirovanja sorazmerna s temi cilji.

Za namene točke (c) prvega pododstavka se ESMA pred vložitvijo zahteve iz prvega pododstavka posvetuje z ESRB in pristojnimi organi, določenimi v skladu s členom 22.

Zahtevi iz prvega pododstavka se priložijo dokazi, da je izpolnjen vsaj eden od v njem navedenih pogojev.

Kadar ESMA meni, da je uvedba mirovanja obveznosti kliringa bistvena sprememba meril za začetek veljavnosti obveznosti trgovanja iz člena 32(5) Uredbe (EU) št. 600/2014, lahko zahteva iz prvega pododstavka tega odstavka vključuje tudi zahtevo za uvedbo mirovanja obveznosti trgovanja iz člena 28(1) in (2) navedene uredbe za iste določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, na katere se nanaša zahteva za uvedbo mirovanja obveznosti kliringa.

2. Organi, pristojni za nadzor nad klirinškimi člani, in pristojni organi, določeni v skladu s členom 22, lahko pod pogoji iz odstavka 1 tega člena od ESMA zahtevajo, da zahtevo za uvedbo mirovanja obveznosti kliringa predloži Komisiji. Pristojni organi pri vložitvi take zahteve navedejo razloge in predložijo dokaze, da je izpolnjen vsaj eden od pogojev iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena.

ESMA v 48 urah po prejemu zahteve pristojnega organa iz prvega pododstavka tega odstavka in na podlagi razlogov in dokazov, ki jih ta navede oziroma predloži, bodisi zahteva, da Komisija uvede mirovanje obveznosti kliringa iz člena 4(1), bodisi zahtevo iz prvega pododstavka tega odstavka zavrne. ESMA pristojni organ obvesti o svoji odločitvi. ESMA morebitno zavrnitev zahteve pristojnega organa pisno obrazloži.

3. Zahtevi iz odstavkov 1 in 2 se ne objavita.

4. Komisija po prejemu zahteve iz odstavka 1 brez nepotrebnega odlašanja na podlagi razlogov in dokazov, ki jih ESMA navede oziroma predloži, bodisi za določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC ali za določeno vrsto nasprotne stranke iz odstavka 1 z izvedbenim aktom uvede mirovanje obveznosti kliringa bodisi zavrne zahtevano uvedbo mirovanja. Kadar Komisija zahtevano uvedbo mirovanja zavrne, o razlogih za to pisno obvesti ESMA. Komisija o tem takoj obvesti Evropski parlament in Svet ter jima pošlje razloge, predložene ESMA. Take informacije se ne objavijo.

Izvedbeni akt iz prvega pododstavka tega odstavka se sprejme v skladu s postopkom iz člena 86(3).

5. Kadar tako zahteva ESMA v skladu s četrtim pododstavkom odstavka 1 tega člena, se lahko z izvedbenim aktom, s katerim se za določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC uvede mirovanje obveznosti kliringa, za iste določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja uvedba mirovanja obveznosti kliringa, obenem uvede mirovanje obveznosti trgovanja iz člena 28(1) in (2) Uredbe (EU) št. 600/2014.

6. Uvedba mirovanja obveznosti kliringa in po potrebi obveznosti trgovanja se sporoči ESMA in objavi v Uradnem listu Evropske unije, na spletni strani Komisije in v javnem registru iz člena 6.

7. Mirovanje obveznosti kliringa iz odstavka 4 velja za začetno obdobje, ki ne presega treh mesecev od datuma začetka učinkovanja tega mirovanja.

Mirovanje obveznosti trgovanja iz odstavka 5 ima enako začetno obdobje veljavnosti.

8. Kadar razlogi za mirovanje še vedno obstajajo, lahko Komisija z izvedbenim aktom podaljša obdobje mirovanja iz odstavka 4 za dodatna obdobja, ki ne presegajo treh mesecev, pri čemer skupno obdobje mirovanja ne presega 12 mesecev. Podaljšanja obdobja mirovanja se objavijo v skladu z odstavkom 6.

Izvedbeni akt iz prvega pododstavka tega odstavka se sprejme v skladu s postopkom iz člena 86(3).

ESMA dovolj zgodaj pred koncem obdobja mirovanja iz odstavka 7 tega člena ali obdobja podaljšanja iz prvega pododstavka tega odstavka Komisiji izda mnenje, ali razlogi za mirovanje še vedno obstajajo. Za namene točke (c) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena se ESMA posvetuje z ESRB in pristojnimi organi, določenimi v skladu s členom 22. ESMA izvod tega mnenja pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. To mnenje se ne objavi.

Z izvedbenim aktom, ki podaljšuje mirovanje obveznosti kliringa, se lahko tudi podaljša obdobje mirovanja obveznosti trgovanja iz odstavka 7.

Podaljšanje mirovanja obveznosti trgovanja je veljavno za enako obdobje kot podaljšanje mirovanja obveznosti kliringa.

▼B

Člen 7

Dostop do CNS

▼M4

1. CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC mediskriminatorno in pregledno sprejme kliring takšnih pogodb, tudi kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja. To zlasti zagotovi, da bo imelo mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave pogodb, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, kar zadeva:

(a) zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota ekonomsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke realizacije in druge postopke pobota CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov; ter

(b) navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, skladnega s členom 41.

CNS lahko zahteva, da zadevno mesto trgovanja izpolnjuje operativne in tehnične zahteve CNS, tudi zahteve o obvladovanju tveganja.

▼B

2. V treh mesecih po tem, ko mesto trgovanja uradno zaprosi za dostop, CNS to prošnjo odobri ali zavrne.

3. Če CNS zavrne dostop v skladu z odstavkom 2, mestu trgovanja v celoti pojasni razloge za zavrnitev.

4. Razen kadar pristojni organ mesta trgovanja ali pristojni organ CNS zavrne dostop, CNS ob upoštevanju drugega pododstavka odobri dostop CNS v treh mesecih po odločitvi glede uradne prošnje mesta trgovanja v skladu z odstavkom 2.

Pristojni organ mesta trgovanja in pristojni organ CNS lahko zavrne dostop do CNS, potem ko mesto trgovanja zanj uradno zaprosi, le če bi tak dostop utegnil ogroziti nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplival na sistemsko tveganje.

5. V primeru nesoglasij med pristojnimi organi ESMA razreši spore med njimi v skladu z njegovimi pooblastili na podlagi člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M4

6. Pogoji iz odstavka 1 glede nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS, se natančneje določijo s tehničnimi standardi, ki se sprejmejo v skladu s členom 35(6)(e) Uredbe (EU) št. 600/2014 ( 12 ).

▼B

Člen 8

Dostop do mesta trgovanja

1. Mesto trgovanja kateri koli CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, na njeno zahtevo nediskriminatorno in pregledno zagotovi podatke o trgovanju.

2. Ko CNS pri mestu trgovanja uradno vloži prošnjo za dostop do njega, to mesto trgovanja CNS na prošnjo odgovori v treh mesecih.

3. Če mesto trgovanja dostop zavrne, o tem ustrezno uradno obvesti CNS in to v celoti utemelji.

4. Mesto trgovanja brez poseganja v odločitev pristojnih organov mesta trgovanja in CNS omogoči dostop v roku treh mesecev od pozitivnega odgovora na prošnjo za dostop.

Dostop CNS do mesta trgovanja se odobri le, če tak dostop ne zahteva interoperabilnosti ali ne ogroža nemotenega in urejenega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti, in če je mesto trgovanja pripravilo ustrezne mehanizme za preprečevanje takšne drobitve.

5. Za zagotovitev dosledne usklajenosti tega člena ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo pojem drobitve likvidnosti.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 9

Obveznost poročanja

▼M11

1. Nasprotne stranke in CNS zagotovijo, da se o podrobnostih morebitnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih sklenejo, in morebitnih spremembah ali prenehanju pogodb, v skladu z odstavki 1a do 1f tega člena poroča v repozitorij sklenjenih poslov, registriran v skladu s členom 55 ali priznan v skladu s členom 77. Poroča se najpozneje na delovni dan po sklenitvi, spremembi ali prenehanju pogodbe.

Obveznost poročanja velja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki:

(a) so bile sklenjene pred 12. februarjem 2014 in so še vedno veljavne na ta dan;

(b) so bile sklenjene 12. februarja 2014 ali pozneje.

Ne glede na člen 3 se obveznost poročanja ne uporablja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjene znotraj iste skupine, pri katerih je vsaj ena nasprotna stranka nefinančna nasprotna stranka ali bi štela za nefinančno nasprotno stranko, če bi imela sedež v Uniji, in sicer pod naslednjimi pogoji:

(a) obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidacijo;

(b) za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj ter

(c) nadrejeno podjetje ni finančna nasprotna stranka.

Nasprotne stranke o svoji nameri uveljavljanja izjeme iz tretjega pododstavka uradno obvestijo svoje pristojne organe. Izjema je veljavna, razen če se v treh mesecih po datumu uradnega obvestila obveščeni pristojni organi ne strinjajo, da so pogoji iz tretjega pododstavka izpolnjeni.

▼M11

1a. Finančne nasprotne stranke so edine odgovorne, tudi pravno, za poročanje v imenu obeh nasprotnih strank o podrobnostih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjenih z nefinančno nasprotno stranko, ki ne izpolnjuje pogojev iz drugega pododstavka člena 10(1), in za zagotavljanje točnosti sporočenih podrobnosti.

Za zagotovitev, da ima finančna nasprotna stranka vse podatke, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svoje obveznosti poročanja, nefinančna nasprotna stranka predloži podrobnosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki sta jih sklenili med sabo, za katere ni razumno pričakovati, da jih finančna nasprotna stranka ima. Nefinančna nasprotna stranka je odgovorna za točnost predloženih podrobnosti.

Ne glede na prvi pododstavek se lahko nefinančne nasprotne stranke, ki so že vložile sredstva v sistem poročanja, odločijo, da bodo podrobnosti svojih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC s finančnimi nasprotnimi strankami sporočale v repozitorij sklenjenih poslov. V tem primeru nefinančne nasprotne stranke pred sporočanjem teh podrobnosti o svoji odločitvi obvestijo finančne nasprotne stranke, s katerimi so sklenile pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. V tem primeru so nefinančne nasprotne stranke odgovorne, tudi pravno, za sporočanje teh podrobnosti in zagotavljanje njihove točnosti.

Nefinančni nasprotni stranki, ki ne izpolnjuje pogojev iz drugega pododstavka člena 10(1) in ki s subjektom s sedežem v tretji državi sklene pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ni treba poročati na podlagi tega člena in ni pravno odgovorna za poročanje ali zagotavljanje točnosti podrobnosti takih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, pod pogojem, da:

(a) bi se ta subjekt iz tretje države štel za finančno nasprotno stranko, če bi imel sedež v Uniji;

(b) je bila pravna ureditev za poročanje, ki velja za ta subjekt iz tretje države, določena za enakovredno na podlagi člena 13 ter

(c) je finančna nasprotna stranka iz tretje države take informacije na podlagi pravne ureditve za poročanje te tretje države sporočila repozitorijem sklenjenih poslov, za katere velja pravno zavezujoča in izvršljiva obveznost, da subjektom iz člena 81(3) omogočijo neposreden in takojšen dostop do podatkov.

1b. Za poročanje o podrobnostih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, pri katerih je nasprotna stranka KNPVP, in za zagotavljanje točnosti sporočenih podrobnosti je odgovorna, tudi pravno, družba za upravljanje tega KNPVP.

1c. Za poročanje o podrobnostih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, pri katerih je zadevna nasprotna stranka AIS, in za zagotavljanje točnosti sporočenih podrobnosti je odgovoren, tudi pravno, UAIS.

1d. Pooblaščeni subjekt, odgovoren za upravljanje in delovanje v imenu institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki v skladu z nacionalnim pravom nima pravne osebnosti, je odgovoren, tudi pravno, za poročanje o podrobnostih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, pri katerih je ta institucija nasprotna stranka, in za zagotavljanje točnosti sporočenih podrobnosti.

1e. Nasprotne stranke in CNS, ki morajo poročati o podrobnostih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovijo, da so te podrobnosti sporočene točno in brez podvajanja.

1f. Nasprotne stranke in CNS, za katere velja obveznost poročanja iz odstavka 1, lahko to obveznost poročanja prenesejo na koga drugega.

▼B

2. Nasprotne stranke najmanj pet let po prenehanju pogodb vodijo evidenco o vseh pogodbah o izvedenih instrumentih, ki so jih sklenile, in o vseh spremembah.

3. Če ni repozitorija sklenjenih poslov, ki bi zabeležil podrobnosti pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, nasprotne stranke in CNS zagotovijo, da se o teh podrobnostih poroča ESMA.

Tedaj ESMA zagotovi, da imajo vsi zadevni subjekti iz člena 81(3) dostop do vseh podrobnosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih potrebujejo za izpolnitev svojih odgovornosti in nalog.

4. Nasprotna stranka ali CNS, ki v imenu druge nasprotne stranke poroča v repozitorij sklenjenih poslov ali ESMA o podrobnostih pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ali subjekt, ki o tem poroča v imenu nasprotne stranke ali CNS, ne krši nobene omejitve o razkritju informacij, uvedene s to pogodbo ali z zakonom ali drugim predpisom.

Poročevalec ali njegovi direktorji ali zaposleni ne nosijo nobene odgovornosti, ki izhaja iz razkritja.

5. Za zagotovitev dosledne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti in vrste poročil iz odstavkov 1 in 2 za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov.

Poročila iz odstavka 1 in 3 navedejo vsaj:

(a) stranke pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih in, če se razlikuje, upravičenca do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe;

(b) glavne značilnosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, vključno z njihovo vrsto, osnovno zapadlostjo, nominalno vrednostjo, ceno in datumom poravnave.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M11

6. Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavkov 1 in 3, ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo:

(a) podatkovne standarde in oblike za informacije, ki jih je treba sporočiti, kar vključuje vsaj: (i) mednarodne identifikatorje pravnih subjektov (LEI); (ii) mednarodne identifikacijske številke vrednostnih papirjev (ISIN); (iii) edinstvene identifikatorje sklenjenega posla (UTI);

(b) metode in ureditve za poročanje;

(c) pogostost poročanja;

(d) datum, do katerega je treba sporočiti podatke o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih.

ESMA pri pripravi teh osnutkov izvedbenih tehničnih standardov upošteva mednarodni razvoj ter standarde, dogovorjene na ravni Unije ali na svetovni ravni, in njihovo skladnost z zahtevami glede poročanja iz člena 4 Uredbe (EU) 2015/2365 ( 13 ) in člena 26 Uredbe (EU) št. 600/2014.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. junija 2020.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼B

Člen 10

Nefinančne nasprotne stranke

▼M11

1. Nefinančna nasprotna stranka, ki prevzame pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, lahko vsakih 12 mesecev izračuna svojo skupno povprečno pozicijo ob koncu meseca za zadnjih 12 mesecev v skladu z odstavkom 3.

Kadar nefinančna nasprotna stranka ne izračuna svojih pozicij ali kadar rezultat tega izračuna za enega ali več razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC presega pragove kliringa, določene v skladu s točko (b) prvega pododstavka odstavka 4:

(a) ta nefinančna nasprotna stranka o tem takoj uradno obvesti ESMA in zadevni pristojni organ ter, kadar je ustrezno, navede obdobje, uporabljeno za izračun;

(b) ta nefinančna nasprotna stranka v štirih mesecih po uradnem obvestilu iz točke (a) tega pododstavka vzpostavi klirinške ureditve;

(c) za to nefinančno nasprotno stranko začne veljati obveznost kliringa iz člena 4 v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjenimi ali prenovljenimi več kot štiri mesece po uradnem obvestilu iz točke (a) tega pododstavka, ki se nanašajo na kategorije sredstev, za katere rezultat izračuna presega pragove kliringa, ali ki se nanašajo - kadar nefinančna nasprotna stranka ne izračuna svoje pozicije – na kateri koli razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega velja obveznost kliringa.

2. Za nefinančno nasprotno stranko, za katero 17. junija 2019 velja obveznost kliringa iz člena 4 ali za katero obveznost kliringa začne veljati v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 tega člena, ta obveznost velja še naprej in mora še naprej izvajati kliring, dokler zadevnemu pristojnemu organu ne dokaže, da njena skupna povprečna pozicija ob koncu meseca za zadnjih 12 mesecev ne presega praga kliringa, določenega v skladu s točko (b) odstavka 4 tega člena.

Nefinančna nasprotna stranka mora biti zadevnemu pristojnemu organu sposobna dokazati, da izračun skupne povprečne pozicije ob koncu meseca za zadnjih 12 mesecev ne vodi v sistematično podcenjevanje pozicije.

▼M11

2a. Zadevni pristojni organi nefinančne nasprotne stranke in drugih subjektov znotraj skupine vzpostavijo postopke sodelovanja, s katerimi zagotovijo, da bodo pozicije na ravni skupine ustrezno izračunane.

▼B

3. Pri izračunu pozicij iz odstavka 1 nefinančna nasprotna stranka upošteva vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklene nefinančna nasprotna stranka ali drugi nefinančni subjekti v skupini, kateri pripada nefinančna nasprotna stranka, in ki objektivno merljivo ne zmanjšujejo tveganj, neposredno povezanih s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja nefinančne nasprotne stranke ali te skupine.

4. Za zagotovitev dosledne uporabe tega člena ESMA po posvetovanju z ESRB in drugimi zadevnimi organi oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

(a) merila za določitev tega, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja iz odstavka 3, in

(b) višino pragov kliringa, ki se določijo ob upoštevanju sistemske pomembnosti vsote neto pozicij in izpostavljenosti nasprotne stranke na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC.

Po odprtem javnem posvetovanju ESMA Komisiji do 30. septembra 2012 predloži osnutke regulativnih tehničnih standardov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M11

ESMA po posvetovanju z ESRB in drugimi zadevnimi organi redno pregleduje pragove kliringa iz točke (b) prvega pododstavka ter po potrebi in ob upoštevanju zlasti medsebojne povezanosti finančnih nasprotnih strank, predlaga spremembo regulativnih tehničnih standardov v skladu s tem odstavkom.

Temu periodičnemu pregledu se priloži poročilo ESMA o tej zadevi.

▼B

5. Vsaka država članica imenuje organ, ki je odgovoren za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz odstavka 1.

Člen 11

Tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih brez kliringa prek CNS

1. Finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki sklenejo pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC brez kliringa prek CNS, z ustrezno skrbnostjo zagotovijo, da so vzpostavljeni ustrezni postopki in ureditve za merjenje, spremljanje in zmanjševanje operativnega tveganja in kreditnega tveganja nasprotne stranke, ki vključujejo vsaj:

(a) pravočasno potrditev pogojev zadevne pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu OTC, kjer je mogoče, v elektronski obliki;

(b) formalizirane postopke, ki so zanesljivi, odporni in preverljivi, za uskladitev portfeljev, upravljanje povezanega tveganja ter hitro prepoznavanje in reševanje sporov med strankami ter spremljanje vrednosti odprtih pogodb.

2. Finančne in nefinančne nasprotne stranke iz člena 10 dnevno po tekočih tržnih cenah vrednotijo vrednost odprtih pogodb. Če tržne razmere preprečujejo vrednotenje po tekočih tržnih cenah, se vrednotenje opira na uporabo smotrnega in zanesljivega notranjega modela.

3. Finančne nasprotne stranke imajo vzpostavljene postopke obvladovanja tveganja, za katere je potrebna pravočasna, natančna in ustrezno ločena izmenjava zavarovanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklenejo 16. avgusta 2012 ali pozneje. Nefinančne nasprotne stranke iz člena 10 imajo vzpostavljene postopke upravljanja tveganja, za katere je potrebna pravočasna, natančna in ustrezno ločena izmenjava zavarovanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklenejo na datum prekoračitve praga kliringa ali po njem.

4. Finančne nasprotne stranke razpolagajo z ustreznim in sorazmernim deležem kapitala za upravljanje tveganja, ki ga ustrezna izmenjava zavarovanja s premoženjem ne krije.

5. Zahteva iz odstavka 3 tega člena se ne uporablja za transakcije znotraj skupine iz člena 3, ki jih sklenejo nasprotne stranke, ki imajo sedež v isti državi članici, če ni trenutne ali predvidene dejanske ali pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

6. Transakcije znotraj skupine iz člena 3(2)(a), (b) ali (c), ki jih skleneta nasprotni stranki, ki imata sedež v različnih državah članicah, so na podlagi pozitivne odločitve zadevnih pristojnih organov obeh v celoti ali delno izvzete iz zahteve iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) postopki upravljanja tveganja nasprotnih strank so dovolj zanesljivi, trdni in skladni s kompleksnostjo transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti;

(b) ni trenutne ali predvidene dejanske ali pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

Če pristojni organi v 30 koledarskih dneh po prejemu vloge za izvzetje ne sprejmejo pozitivne odločitve, lahko ESMA v skladu s svojimi pooblastili iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 tem organom pomaga pri doseganju dogovora.

7. Transakcije znotraj skupine iz člena 3(1), ki jih sklenejo nefinančne nasprotne stranke, ki imajo sedež v različnih državah članicah, so izvzete iz zahteve iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) postopki upravljanja tveganja nasprotnih strank so dovolj zanesljivi, trdni in skladni s kompleksnostjo transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti;

(b) ni trenutne ali predvidene dejanske ali pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

Nefinančne nasprotne stranke o svoji nameri uveljavljanja izjeme obvestijo pristojne organe iz člena 10(5). Izjema je veljavna, razen če se v treh mesecih po datumu obvestila kateri od obveščenih pristojnih organov ne strinja, da so pogoji iz točke (a) ali (b) prvega pododstavka izpolnjeni.

8. Transakcije znotraj skupine iz člena 3(2)(a) do (d), ki jih skleneta nasprotna stranka, ki ima sedež v Uniji, in nasprotna stranka s sedežem pod pristojnostjo tretje države, so na podlagi pozitivne odločitve zadevnega pristojnega organa, odgovornega za nadzor nasprotne stranke s sedežem v Uniji, v celoti ali delno izvzete iz zahteve iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) postopki upravljanja tveganja nasprotnih strank so dovolj zanesljivi, trdni in skladni s kompleksnostjo transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti;

(b) ni trenutne ali predvidene dejanske ali pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

9. Transakcije znotraj skupine iz člena 3(1), ki jih skleneta nefinančna nasprotna stranka, ki ima sedež v Uniji, in nasprotna stranka s sedežem pod pristojnostjo tretje države, so izvzete iz zahteve iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) postopki upravljanja tveganja nasprotnih strank so dovolj zanesljivi, trdni in skladni s kompleksnostjo transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti;

(b) ni trenutne ali predvidene dejanske ali pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

Nefinančna nasprotna stranka o svoji nameri uveljavitve izjeme obvesti pristojne organe iz člena 10(5). Izjema je veljavna, razen če se v treh mesecih po datumu obvestila kateri od obveščenih pristojnih organov ne strinja, da so pogoji iz točke (a) ali (b) prvega pododstavka izpolnjeni.

10. Transakcije znotraj skupine iz člena 3(1), ki jih skleneta nefinančna nasprotna stranka in finančna nasprotna stranka, ki imata sedež v različnih državah članicah, so na podlagi pozitivne odločitve zadevnega pristojnega organa, odgovornega za nadzor finančne nasprotne stranke, v celoti ali delno izvzete iz zahteve iz odstavka 3 tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) postopki upravljanja tveganja nasprotnih strank so dovolj zanesljivi, trdni in skladni s kompleksnostjo transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti;

(b) ni trenutne ali predvidene dejanske ali pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

Zadevni pristojni organ, odgovoren za nadzor finančne nasprotne stranke, o vseh takih odločitvah obvesti pristojni organ iz člena 10(5). Izjema je veljavna, razen če se obveščeni pristojni organ ne strinja glede izpolnjevanja pogojev iz točke (a) ali (b) prvega pododstavka. Če pride do nesoglasja med pristojnimi organi, lahko ESMA v skladu s svojimi pooblastili iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 tem organom pomaga pri doseganju dogovora.

11. Nasprotna stranka, ki sklene transakcije znotraj skupine, za katere se uporablja izvzetje od zahteve iz odstavka 3, javno objavi informacije o izvzetju.

Pristojni organ obvesti ESMA o vseh odločitvah, sprejetih v skladu z odstavki 6, 8 ali 10, ali obvestilih, prejetih v skladu z odstavki 7, 9 ali 10, in mu pošlje podrobne podatke o zadevni transakciji znotraj skupine.

12. Obveznosti iz odstavkov 1 do 11 veljajo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene med subjekti iz tretjih držav, za katere bi te obveznosti veljale, če bi imeli sedež v Uniji, in sicer pod pogojem, da imajo te pogodbe neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji, ali če je takšna obveznost potrebna ali ustrezna za preprečevanje izogibanja kateri koli določbi te uredbe.

13. ESMA redno nadzira dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se ne izvaja kliring, da bi prepoznal možnosti, kjer bi utegnil posamezen razred izvedenih finančnih instrumentov predstavljati sistemsko tveganje, in za preprečevanje regulativne arbitraže med transakcijami z izvedenimi finančnimi instrumenti z opravljenim kliringom in brez njega. ESMA po posvetovanju z ESRB ukrepa v skladu s členom 5(3) ali pregleda regulativne tehnične standarde o zahtevah po kritju iz odstavka 14 tega člena in člena 41.

14. Da se zagotovi dosledno izvajanje tega člena, ESMA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

(a) postopke in ureditve iz odstavka 1;

(b) tržne pogoje, ki preprečujejo vrednotenje po tekočih tržnih cenah, in merila za uporabo notranjega modela iz odstavka 2;

(c) podrobne informacije o izvzetih transakcijah znotraj skupine, ki jih je treba vključiti v obvestilo iz odstavkov 7, 9 in 10;

(d) podrobne informacije o izvzetih transakcijah znotraj skupine iz odstavka 11;

(e) pogodbe, za katere velja, da imajo neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji ali primere, ko je potrebno ali primerno preprečiti izogibanje kateri koli določbi te uredbe, kot določa odstavek 12.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼M10

15. Za zagotovitev enotne uporabe tega člena evropski nadzorni organi pripravijo skupne osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

▼M11

(a) postopke upravljanja tveganja, vključno z ravnmi in vrsto ureditve zavarovanja in ločevanja iz odstavka 3;

▼M11

(aa) nadzorne postopke, ki zagotavljajo začetno in tekočo potrditev teh postopkov upravljanja tveganja;

▼M10

(b) postopke, ki jih nasprotne stranke in ustrezni pristojni organi uporabljajo, ko uveljavljajo izjeme iz odstavkov 6 do 10;

(c) veljavna merila iz odstavkov 5 do 10, vključno zlasti z določitvijo, kaj se šteje za dejansko ali pravno oviro za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

Raven in vrsta zahtevanega zavarovanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic v zvezi s kritimi obveznicami ali subjekt s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi z listinjenjem v smislu te uredbe ter ki izpolnjujejo pogoje iz člena 4(5) te uredbe in zahteve iz člena 18 in členov 19 do 22 ali 23 do 26 Uredbe (EU) 2017/2402 [uredba o listinjenju], se določita ob upoštevanju vseh morebitnih ovir pri izmenjavi zavarovanja v zvezi z obstoječimi dogovori o zavarovanju v okviru kritih obveznic ali listinjenja.

▼M11

Evropski nadzorni organi te osnutke regulativnih tehničnih standardov, razen tistih iz točke (aa) prvega pododstavka, Komisiji predložijo do 18. julija 2018.

EBA v sodelovanju z ESMA in EIOPA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz točke (aa) prvega pododstavka Komisiji predloži do 18. junija 2020.

▼M10

Odvisno od pravne narave nasprotne stranke se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 ali (EU) št. 1095/2010.

▼B

Člen 12

Kazni

1. Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve pravil v okviru tega naslova, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Navedene kazni vključujejo vsaj upravne globe. Tako določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2. Države članice zagotovijo, da pristojni organi, odgovorni za nadzor finančnih in po potrebi nefinančnih nasprotnih strank, javno razkrijejo vsako izrečeno kazen za kršitve členov 4, 5 in 7 do 11, razen če bi takšno razkritje resno ogrozilo finančne trge ali povzročilo nesorazmerno škodo vpletenim strankam. Države članice v rednih intervalih objavljajo ocenjevalna poročila o učinkovitosti veljavnih pravil o kaznih. Tako razkritje in objava ne zajemata osebnih podatkov v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES.

Države članice do 17. februarja 2013 obvestijo Komisijo o pravilih iz odstavka 1. Komisijo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

3. Kršitev pravil iz tega naslova ne vpliva na veljavnost pogodbe o izvedenem instrumentu OTC ali na možnost, da pogodbeni stranki izvršita določila tovrstne pogodbe. Stranke pogodbe o izvedenem instrumentu OTC niso upravičene do nadomestila zaradi kršitev pravil iz tega naslova.

Člen 13

Mehanizmi za preprečevanje podvajanja in nasprotujočih si pravil

1. Komisija ob pomoči ESMA spremlja, kako se na mednarodni ravni izvajajo načela iz členov 4, 9, 10 in 11, predvsem kar zadeva morebitne podvajajoče ali medsebojno nasprotujoče si zahteve o udeležencih na trgu, in priporoči možne ukrepe; o vsem tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi, da so pravne, nadzorne in izvršilne ureditve tretje države:

(a) enakovredne ureditvam, določenim v tej uredbi iz členov 4, 9, 10 in 11;

(b) zagotavljajo zaščito poslovne skrivnosti, ki je enakovredna tisti iz te uredbe, in

(c) uporabljajo in izvršujejo učinkovito, enakopravno in brez izkrivljanja konkurence, tako da zagotavljajo učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 86(2).

3. V izvedbenem aktu o enakovrednosti iz odstavka 2 se predpostavlja, da se za nasprotne stranke, ki sklenejo transakcijo, ki je predmet te uredbe, šteje, da so izpolnile obveznosti iz členov 4, 9, 10 in 11, če ima najmanj ena od nasprotnih strank sedež v tretji državi.

4. Komisija ob pomoči ESMA spremlja, ali tretje države, za katere je bil sprejet izvedbeni akt o enakovrednosti, učinkovito izpolnjujejo zahteve, ki so enakovredne zahtevam, določenim v členih 4, 9, 10 in 11, in o vsem tem redno, najmanj enkrat letno, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Kadar poročilo razkrije, da organi tretje države nezadostno ali nedosledno uporabljajo enakovredne zahteve, Komisija v 30 koledarskih dneh po predstavitvi poročila razveljavi priznanje enakovrednosti zadevnega pravnega okvira tretje države. Če se izvedbeni akt o enakovrednosti razveljavi, za nasprotne stranke samodejno spet začnejo veljati vse zahteve iz te uredbe.







NASLOV III

IZDAJA DOVOLJENJA CNS IN NADZOR NAD CNS







POGLAVJE 1

Pogoji za pridobitev dovoljenja in postopki za izdajo dovoljenja CNS

Člen 14

Izdaja dovoljenja CNS

1. Kadar namerava pravna oseba s sedežem v Uniji opravljati klirinške storitve kot CNS, v skladu s postopkom iz člena 17 zaprosi pristojni organ države članice, kjer ima sedež (pristojni organ CNS), za dovoljenje.

2. Dovoljenje, izdano v skladu s členom 17, velja na celotnem ozemlju Unije.

3. Dovoljenje iz odstavka 1 se izda le za dejavnosti, povezane s kliringom, in določa storitve ali dejavnosti, ki jih CNS lahko zagotavlja ali opravlja, vključno z razredi finančnih instrumentov, ki jih zajema to dovoljenje.

4. CNS ves čas izpolnjuje pogoje, ki jih je morala izpolnjevati za pridobitev dovoljenja.

CNS takoj uradno obvesti pristojni organ o kakršnih koli pomembnih spremembah, ki vplivajo na pogoje za pridobitev dovoljenja.

5. Ne glede na dovoljenje iz odstavka 1 lahko države članice v zvezi s CNS, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, sprejmejo ali nadalje uporabljajo dodatne zahteve, tudi nekatere zahteve glede dovoljenj v skladu z Direktivo 2006/48/ES.

Člen 15

Širitev dejavnosti in storitev

1. CNS, ki želi razširiti svoje poslovanje na dodatne storitve ali dejavnosti, ki niso zajete v začetnem dovoljenju, vloži prošnjo za razširitev na pristojni organ CNS. Ponujanje storitev kliringa, za katere CNS še ni pridobila dovoljenja, se šteje za razširitev tega dovoljenja.

Za razširitev dovoljenja se uporabi postopek, določen v členu 17.

2. Kadar želi CNS razširiti poslovanje v državo članico, kjer nima sedeža, pristojni organ CNS takoj obvesti pristojni organ druge države članice.

▼M12

3. Za zagotovitev dosledne uporabe tega člena ESMA v sodelovanju z ESCB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so določeni pogoji, pod katerimi dodatne storitve ali dejavnosti, na katere želi CNS razširiti svoje poslovanje, niso zajete v začetnem dovoljenju in je zato potrebna razširitev dovoljenja v skladu z odstavkom 1 tega člena, in tudi določen postopek za posvetovanje s kolegijem, ustanovljenim v skladu s členom 18, o tem, ali so ti pogoji izpolnjeni ali ne.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 2. januarja 2021.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼B

Člen 16

Kapitalske zahteve

1. Za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 14 ima CNS stalen in razpoložljiv začetni kapital vsaj v višini 7,5 milijonov EUR.

2. Kapital CNS, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami CNS, je sorazmeren s tveganjem, ki izhaja iz dejavnosti CNS. Vedno ga je dovolj, da se zagotovita prenehanje v skladu s predpisi ali prestrukturiranje dejavnosti v ustreznem časovnem obdobju in primerna zaščita CNS pred kreditnim tveganjem, tveganjem za nasprotne stranke, tržnim, operativnim, pravnim in naložbenim tveganjem, ki še niso krita s posebnimi finančnimi sredstvi iz členov 41 do 44.

3. Da bi zagotovil skladno uporabo tega člena, evropski bančni organ v tesnem sodelovanju z ESCB in po posvetovanju z EMSA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo zahteve v zvezi s kapitalom, zadržanim dobičkom in rezervami CNS iz odstavka 2.

EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 17

Postopek za izdajo in zavrnitev dovoljenja

1. CNS vlagateljica vlogo za dovoljenje predloži pristojnemu organu v državi članici, kjer ima sedež.

2. CNS vlagateljica zagotovi vse podatke, ki jih pristojni organ potrebuje, da se prepriča, da ima CNS vlagateljica v času dovoljenja vse potrebne ureditve za izpolnjevanje zahtev iz te uredbe. Pristojni organ vse informacije, ki jih je prejel od CNS vlagateljice, nemudoma posreduje ESMA in kolegiju iz člena 18(1).

▼M12

3. Pristojni organ v 30 delovnih dneh od prejema vloge oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, določi rok, v katerem mora CNS vlagateljica predložiti dodatne informacije. Po prejemu takih dodatnih informacij jih pristojni organ takoj posreduje ESMA in kolegiju, ustanovljenemu v skladu s členom 18(1). Potem ko pristojni organ oceni, da je vloga popolna, o tem uradno obvesti CNS vlagateljico, člane kolegija in ESMA.

▼B

4. Pristojni organ izda dovoljenje le, če je popolnoma prepričan, da CNS vlagateljica izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe, in če je CNS uradno priglašena kot sistem v skladu z Direktivo 98/26/ES.

Pristojni organ CNS ustrezno upošteva mnenje kolegija, sprejeto v skladu s členom 19. Kadar se pristojni organ CNS ne strinja s pozitivnim mnenjem kolegija, v svoji odločitvi v celoti utemelji in obrazloži vsakršno občutno odstopanje od tega pozitivnega mnenja.

CNS ne dobi dovoljenja, kadar vsi člani kolegija, razen organov države članice, kjer ima CNS sedež, soglasno sprejmejo skupno mnenje, v skladu s členom 19(1), da CNS ne bi smela dobiti dovoljenja. V tem mnenju je v pisni obliki v celoti in podrobno utemeljeno, zakaj je kolegij mnenja, da zahteve iz te uredbe ali druge zakonodaje Unije niso izpolnjene.

Kadar skupnega mnenja, kakor je navedeno v tretjem pododstavku, ni bilo mogoče sprejeti soglasno in kadar dvotretjinska večina članov kolegija poda negativno mnenje, lahko kateri koli zadevni pristojni organ na podlagi dvotretjinske večine članov kolegija zadevo preda ESMA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 v 30 koledarskih dneh po sprejetju negativnega mnenja.

V predani odločitvi mora biti v celoti in podrobno utemeljeno, zakaj so posamezni člani kolegija mnenja, da zahteve iz te uredbe ali drugih delov zakonodaje Unije niso izpolnjene. V takšnem primeru pristojni organ CNS odloži svojo odločitev glede dovoljenja in počaka na odločitev glede dovoljenja, ki jo ESMA lahko sprejme v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010. Pristojni organ sprejme odločitev v skladu z odločitvijo ESMA. Po izteku tridesetdnevnega roka iz četrtega pododstavka se zadeva ne more predati ESMA.

Kadar vsi člani kolegija, razen organov države članice, kjer ima CNS sedež, soglasno sprejmejo skupno mnenje, v skladu s členom 19(1), da se CNS ne bi smelo izdati dovoljenje, lahko pristojni organ CNS zadevo preda ESMA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Pristojni organ države članice, kjer ima CNS sedež, odločitev pošlje drugim zadevnim pristojnim organom.

5. ESMA v primeru, da pristojni organ CNS ni uporabil določb te uredbe ali pa jih je uporabil tako, da je kršil pravo Unije, ukrepa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

ESMA lahko na zahtevo katerega koli člana kolegija ali na lastno pobudo ter po tem, ko je obvestil pristojni organ CNS, preišče domnevno kršitev ali neuporabo prava Unije.

6. Noben član kolegija ne sme pri opravljanju svojih nalog s svojimi dejanji neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic kot mesta za izvajanje klirinških storitev v kateri koli valuti.

7. Pristojni organ v šestih mesecih po vložitvi popolne vloge pisno obvesti CNS vlagateljico, ali se ji dovoljenje izda ali zavrne, in to izčrpno obrazloži.

Člen 18

Kolegij

▼M12

1. Pristojni organ CNS v 30 koledarskih dneh po vložitvi popolne vloge v skladu s členom 17 zaradi lažjega izvajanja nalog iz členov 15, 17, 30, 31, 32, 35, 49, 51 in 54 ustanovi kolegij, ga upravlja in mu predseduje.

▼B

2. Kolegij sestavljajo:

▼M12

(a) predsednik ali kateri koli neodvisni član nadzornega obora za CNS iz točk (a) in (b) člena 24a(2);

▼B

(b) pristojni organ CNS;

▼M12

(c) pristojni organi, odgovorni za nadzor klirinških članov CNS s sedežem v treh državah članicah, ki v obdobju enega leta na zbirni osnovi skupaj največ prispevajo v jamstveni sklad CNS iz člena 42 te uredbe, po potrebi vključno z ECB v okviru nalog, ki zadevajo bonitetni nadzor kreditnih institucij v okviru enotnega nadzornega mehanizma in so nanjo prenesene v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 ( 14 );

▼M12

(ca) pristojni organi, odgovorni za nadzor klirinških članov CNS, razen tistih iz točke (c), s soglasjem pristojnega organa CNS. Ti pristojni organi od pristojnega organa CNS zahtevajo soglasje za njihovo udeležbo na kolegiju, zahtevo pa utemeljijo z oceno učinka, ki bi ga finančne težave CNS lahko imele na finančno stabilnost njihove države članice. Če pristojni organ CNS zahteve ne odobri, predloži celovito in podrobno pisno obrazložitev;

▼B

(d) pristojni organi, odgovorni za nadzor mest trgovanja, za katere dela CNS;

(e) pristojni organi, ki nadzorujejo CNS, s katerimi so bili sklenjeni dogovori o interoperabilnosti;

(f) pristojni organi, ki nadzorujejo centralne registre vrednostnih papirjev, s katerimi je povezan CNS;

(g) zadevne članice ESCB, odgovorne za nadzor nad CNS, in zadevne članice ESCB, odgovorne za nadzor CNS, s katerimi so bili sklenjeni dogovori o interoperabilnosti;

(h) centralne banke, ki izdajajo najpomembnejše valute Unije za finančne instrumente, pri katerih se opravi kliring;

▼M12

(i) centralne banke, ki izdajajo valute Unije za finančne instrumente, katerih kliring opravljajo ali bodo opravile CNS, razen tistih iz točke (h), s soglasjem pristojnega organa CNS. Te centralne banke od pristojnega organa CNS zahtevajo soglasje za njihovo udeležbo na kolegiju, zahtevo pa utemeljijo z oceno učinka, ki bi ga finančne težave CNS lahko imele na valuto, ki jo izdajajo. Če pristojni organ CNS zahteve ne odobri, predloži celovito in podrobno pisno obrazložitev.

Pristojni organ CNS na svojem spletnem mestu objavi seznam članov kolegija. Pristojni organ CNS posodablja ta seznam brez nepotrebnega odlašanja po vsaki spremembi sestave kolegija. Pristojni organ CNS v 30 koledarskih dneh od ustanovitve kolegija ali spremembe njegove sestave priglasi ta seznam ESMA. Po prejemu priglasitve s strani pristojnega organa CNS ESMA na svojem spletnem mestu brez nepotrebnega odlašanja objavi seznam članov tega kolegija.

▼B

3. Pristojni organ države članice, ki ni član kolegija, lahko od kolegija zahteva vsakršne informacije, ki so pomembne za opravljanje njegovih nadzornih dolžnosti.

4. Kolegij brez poseganja v odgovornosti pristojnih organov po tej uredbi zagotavlja:

(a) pripravo mnenja iz člena 19;

(b) izmenjavo informacij, vključno z zahtevami za informacije, v skladu s členom 84;

(c) dogovor o prostovoljnem poverjanju nalog med člani;

(d) usklajevanje programov nadzorstvenih pregledov na podlagi ocene tveganja CNS, in

(e) določitev postopkov in kriznih načrtov v primeru izrednih razmer v skladu s členom 24.

▼M12

Da se olajša opravljanje nalog, dodeljenih kolegijem na podlagi prvega pododstavka, imajo lahko člani kolegija iz odstavka 2 pravico prispevati k oblikovanju dnevnega reda sej kolegija, zlasti tako, da nanj dodajo točke.

▼B

5. Ustanovitev in delovanje kolegija temelji na pisnem dogovoru med vsemi njegovimi člani.

▼M12

Ta dogovor določa praktične ureditve delovanja kolegija, vključno s podrobnimi pravili o:

(i) postopkih glasovanja iz člena 19(3);

(ii) postopkih oblikovanja dnevnega reda sej kolegija;

(iii) pogostosti sej kolegija;

(iv) obliki in obsegu informacij, ki jih mora pristojni organ CNS predložiti članom kolegija, zlasti informacij, ki jih je treba predložiti v skladu s členom 21(4);

(v) ustreznih minimalnih časovnih okvirih, v katerih člani kolegija ocenijo zadevno dokumentacijo;

(vi) načinih komunikacije med člani kolegija.

Dogovor lahko določa tudi naloge, ki se zaupajo pristojnemu organu CNS ali drugemu članu kolegija.

6. Da se zagotovi dosledno in usklajeno delovanje kolegijev v vsej Uniji, ESMA v sodelovanju z ESCB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo pogoje, pod katerimi se bodo valute Unije iz točke (h) odstavka 2 štele za najpomembnejše, in podrobnosti o praktičnih ureditvah iz odstavka 5.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 2. januarja 2021.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▼B

Člen 19

Mnenje kolegija

1. Pristojni organ CNS v štirih mesecih po vložitvi popolne vloge v skladu s členom 17 opravi oceno tveganja CNS in kolegiju predloži poročilo.

Kolegij v 30 koledarskih dneh po prejemu poročila in na podlagi njegovih ugotovitev sprejme skupno mnenje, v katerem ugotovi, ali CNS vlagateljica izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe.

Brez poseganja v četrti pododstavek člena 17(4) in če ne sprejme skupnega mnenja v skladu z drugim pododstavkom, kolegij v enakem roku sprejme večinsko mnenje.

▼M12

1a. Kadar kolegij da mnenje v skladu s to uredbo, na zahtevo katerega koli njegovega člana in potem ko ga je kolegij sprejel z večino v skladu z odstavkom 3 tega člena, lahko to mnenje, poleg ugotovitve, ali je CNS skladna s to uredbo, vključuje tudi priporočila, namenjena odpravi pomanjkljivosti pri upravljanju tveganj CNS in povečanju njene prožnosti.

Kadar kolegij lahko da mnenje, lahko katera koli centralna banka izdajateljica, ki je članica kolegija v skladu s točkama (h) in (i) člena 18(2), sprejme priporočila o valuti, ki jo izdaja.

▼B

2. ESMA v skladu s svojo splošno usklajevalno funkcijo iz člena 31 Uredbe (EU) št. 1095/2010 omogoči sprejetje skupnega mnenja.

▼M12

3. Večinsko mnenje kolegija se sprejme z navadno večino članov.

V kolegijih, ki jih sestavlja do vključno 12 članov, lahko glasujeta največ dva člana kolegija iz iste države članice, vsak član z glasovalno pravico pa ima po en glas. V kolegijih, ki jih sestavlja več kot 12 članov, lahko glasujejo največ trije člani iz iste države članice, vsak član z glasovalno pravico pa ima po en glas.

Kadar je v skladu s točkama (c) in (h) člena 18(2) članica kolegija ECB, ima dva glasova.

Člani kolegija iz točk (a), (ca) in (i) člena 18(2) nimajo pravice glasovati o mnenjih kolegija.

▼M12

4. Brez poseganja v postopek, predpisan v členu 17, pristojni organ CNS ustrezno upošteva mnenje kolegija, sprejeto v skladu z odstavkom 1 tega člena, vključno z morebitnimi priporočili, namenjenimi odpravi pomanjkljivosti pri upravljanju tveganj CNS in povečanju njene prožnosti. Če se pristojni organ CNS ne strinja z mnenjem kolegija, vključno z morebitnimi priporočili iz mnenja, namenjenimi odpravi pomanjkljivosti pri upravljanju tveganj CNS in povečanju njene prožnosti, celovito utemelji svojo odločitev in obrazloži vsakršno pomembnejše odstopanje od tega mnenja ali priporočil.

▼B

Člen 20

Odvzem dovoljenja

1. Pristojni organ CNS brez poseganja v člen 22(3) odvzame dovoljenje, kadar CNS:

(a) ne uporabi dovoljenja v 12 mesecih, če se mu izrecno odreče ali če v predhodnih šestih mesecih ne opravi nobene storitve ali ne izvede nobene dejavnosti;

(b) pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način;

(c) ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi ji je bilo dovoljenje izdano, in v določenem časovnem okviru ni sprejela popravnih ukrepov, ki jih je zahteval pristojni organ CNS;

(d) resno in sistematično krši katere koli zahteve iz te uredbe.

2. Kadar pristojni organ CNS meni, da je prišlo do ene od okoliščin iz odstavka 1, o tem v petih delovnih dneh uradno obvesti ESMA in člane kolegija.

3. Člani kolegija so zaprošeni za nasvet o tem, ali je odvzem dovoljenja CNS nujen, razen če je odločitev potrebna takoj.

4. Vsi člani kolegija lahko kadar koli zahtevajo, da pristojni organ CNS preveri, ali CNS še vedno izpolnjuje pogoje, pod katerimi ji je bilo dovoljenje izdano.

5. Pristojni organ CNS lahko odvzem dovoljenja omeji na določeno storitev, dejavnost ali razred finančnega instrumenta.

6. Pristojni organ CNS pošlje ESMA in članom kolegija svojo natančno utemeljeno odločitev, ki upošteva pridržke članov kolegija.

7. Odločitev o odvzemu dovoljenja velja po celotni Uniji.

Člen 21

Pregled in ocena

▼M12

1. Pristojni organi iz člena 22 brez poseganja v vlogo kolegija pregledajo ureditve, strategije, postopke in mehanizme, ki jih izvajajo CNS za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in ocenijo tveganja, med drugim vsaj finančna in operativna tveganja, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene CNS.

▼B

2. Pregled in ocena iz odstavka 1 se opravita v skladu z zahtevami za CNS iz te uredbe.

▼M12

3. Pristojni organi določijo pogostost in izčrpnost pregleda in ocene iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo predvsem velikost, sistemski pomen, naravo, obseg in kompleksnost dejavnosti zadevnih CNS ter njihove povezanosti z drugimi infrastrukturami finančnega trga. Pregled in ocena se izvajata vsaj vsako leto.

V CNS se izvajajo inšpekcijski pregledi na kraju samem. Pristojni organ lahko na zahtevo ESMA povabi njegovo osebje, da sodeluje pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem.

Pristojni organ lahko EMA posreduje vse informacije, ki jih prejme od CNS med inšpekcijskimi pregledi na kraju samem ali v zvezi z njimi.

▼B

4. Pristojni organi redno in vsaj enkrat letno obveščajo kolegij o rezultatih pregleda in ocene iz odstavka 1, tudi o vseh izvedenih popravnih ukrepih ali izrečenih kaznih.

5. Pristojni organi od CNS, ki ne izpolnjuje zahtev te uredbe, zahtevajo, da dovolj zgodaj sprejme potrebne ukrepe za ureditev razmer.

▼M12

6. ESMA do 2. januarja 2021, da bi zagotovil usklajeno obliko, pogostost in izčrpnost pregleda, ki ga izvajajo pristojni nacionalni organi v skladu s tem členom, izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010, v katerih na način, ki ustreza velikosti, strukturi in notranji organiziranosti CNS ter naravi, obsegu in kompleksnosti njihovih dejavnosti, podrobneje opredeli skupne postopke in metodologije za proces nadzornega pregleda in ocenjevanja iz odstavkov 1 in 2 ter prvega pododstavka odstavka 3 tega člena.

▼B







POGLAVJE 2

Nadzor in pregled nad delovanjem CNS

Člen 22

Pristojni organ

1. Vsaka država članica določi pristojni organ, odgovoren za izvajanje dolžnosti, ki izhajajo iz te uredbe, glede izdaje dovoljenja CNS in nadzora nad delovanjem CNS s sedežem na njenem ozemlju, ter o tem obvesti Komisijo in ESMA.

Če država članica imenuje več kot en pristojni organ, jasno opredeli njihove vloge in imenuje en sam organ, ki je odgovoren za usklajevanje sodelovanja in izmenjavo informacij s Komisijo, ESMA, pristojnimi organi drugih držav članic, EBA in zadevnimi članicami ESCB v skladu s členi 23, 24, 83 in 84.

2. Vsaka država članica zagotovi, da ima pristojni organ vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje svojih funkcij.

3. Vsaka država članica zagotovi, da se lahko v skladu z nacionalno zakonodajo sprejmejo ali uvedejo ustrezni upravni ukrepi proti fizičnim ali pravnim osebam, odgovornim za neizpolnjevanje te uredbe.

Ti ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, vključujejo pa lahko tudi zahteve po popravnem ukrepu v danem časovnem okviru.

4. ESMA objavi na svojem spletnem mestu seznam pristojnih organov, določenih v skladu z odstavkom 1.







POGLAVJE 3

Sodelovanje

Člen 23

Sodelovanje med organi

1. Pristojni organi tesno sodelujejo med seboj in z ESMA, po potrebi pa tudi z ESCB.

2. Pristojni organi pri opravljanju svojih splošnih nalog na podlagi informacij, ki so na voljo v tistem trenutku, ustrezno upoštevajo možne učinke svojih odločitev na stabilnost finančnega sistema v vseh drugih zadevnih državah članicah, še zlasti izredne razmere iz člena 24.

▼M12

Člen 23a

Sodelovanje med pristojnimi organi in ESMA pri nadzoru nad CNS, ki imajo dovoljenje

1. ESMA skrbi za usklajevanje med pristojnimi organi in kolegiji s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks, zagotovitve enotnih postopkov in doslednih pristopov ter okrepitve usklajenosti rezultatov nadzora, zlasti na področjih nadzora, ki imajo čezmejno razsežnost ali morebiten čezmejni učinek.

2. Pristojni organi pred sprejetjem katerega koli akta ali ukrepa na podlagi členov 7, 8, 14, 15, 29 do 33, 35, 36 in 54 ESMA predložijo osnutke svojih odločitev.

Pristojni organi lahko osnutke odločitev predložijo ESMA tudi pred sprejetjem drugega akta ali ukrepa v skladu z njihovimi dolžnostmi iz člena 22(1).

3. ESMA v 20 delovnih dneh po prejemu osnutka odločitve, predloženega v skladu z odstavkom 2 v zvezi z določenim členom, o tem osnutku predloži mnenje pristojnemu organu, če je to potrebno za spodbujanje dosledne in usklajene uporabe zadevnega člena.

Kadar je iz osnutka odločitve, predloženega ESMA v skladu z odstavkom 2, razvidno pomanjkanje konvergence ali usklajenosti pri uporabi te uredbe, ESMA izda smernice ali priporočila, da bi spodbudila ustrezno doslednost ali usklajenost pri uporabi te uredbe na podlagi člena 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4. Kadar ESMA sprejme mnenje v skladu z odstavkom 3, ga pristojni organ ustrezno upošteva in ESMA obvesti o vseh nadaljnjih ukrepih ali o tem, da ne bo ukrepal. Kadar se pristojni organ z mnenjem ESMA ne strinja, mu predloži pripombe o vseh pomembnih odstopanjih od tega mnenja.

▼M12

Člen 24

Izredne razmere

Pristojni organ CNS ali kateri koli drug zadevni organ brez nepotrebnega odlašanja obvesti ESMA, kolegij, zadevne članice ESCB in druge zadevne organe o morebitnih izrednih razmerah, povezanih s CNS, vključno z razvojem dogodkov na finančnih trgih, ki bi lahko negativno vplivale na likvidnost trga, transmisijo denarne politike, nemoteno delovanje plačilnih sistemov ali stabilnost finančnega sistema v kateri koli državi članici, v kateri ima sedež CNS ali eden izmed njenih klirinških članov.

▼M12







POGLAVJE 3A

Nadzorni odbor za CNS

Člen 24a

Nadzorni odbor za CNS

1. ESMA v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ustanovi stalni notranji odbor za namene priprave osnutkov odločitev, ki jih sprejme odbor nadzornikov, in izvajanje nalog, določenih v odstavkih 7, 9 in 10 tega člena (v nadaljnjem besedilu: nadzorni odbor za CNS).

2. Nadzorni odbor za CNS sestavljajo:

(a) predsednik, ki ima glasovalno pravico;

(b) dva neodvisna člana, ki imata glasovalno pravico;

(c) pristojni organi držav članic iz člena 22 te uredbe s CNS z dovoljenjem, ki imajo glasovalno pravico; kadar je država članica določila več pristojnih organov, se lahko vsak od teh pristojnih organov zadevne države članice odloči, da bo imenoval predstavnika za namene sodelovanja iz te točke, vendar pa se pri postopku glasovanja iz člena 24c predstavniki zadevne države članice skupaj štejejo za enega člana z glasovalno pravico;

(d) naslednje centralne banke izdajateljice: (i) kadar se nadzorni odbor za CNS sestane v zvezi s CNS iz tretjih držav, kar zadeva pripravo vseh odločitev, ki se nanašajo na člene iz odstavka 10 tega člena v zvezi s CNS stopnje 2 in na člen 25(2a), centralne banke izdajateljice iz točke (f) člena 25(3), ki so zahtevale članstvo v nadzornem odboru za CNS iz tretjih držav in ki nimajo glasovalne pravice; (ii) kadar se nadzorni odbor za CNS sestane v zvezi s CNS, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 14, v kontekstu razprav o točki (b) in podtočki (iv) točke (c) odstavka 7 tega člena, centralne banke, ki izdajajo valute Unije za finančne instrumente, za katere kliring opravlja CNS z dovoljenjem, ki so zahtevale članstvo v odboru za konvergenco nadzora in ki nimajo glasovalne pravice.

Članstvo za namene podtočk (i) in (ii) se odobri avtomatično na podlagi enkratne pisne zahteve, naslovljene na predsednika.

3. Predsednik lahko na zasedanja nadzornega odbora za CNS, če je primerno in potrebno, kot opazovalce povabi člane kolegijev iz člena 18.

4. Seje nadzornega odbora za CNS skliče njegov predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo katerega od članov odbora z glasovalno pravico. Nadzorni odbor za CNS se sestane vsaj petkrat na leto.

5. Predsednik in neodvisna člana nadzornega odbora za CNS so neodvisni strokovnjaki, zaposleni za polni delovni čas. Imenuje jih odbor nadzornikov na podlagi odprtega izbirnega postopka ter na podlagi zaslug, znanja, poznavanja področja kliringa, potrgovanja, bonitetnega nadzora in finančnih zadev, pa tudi izkušenj, relevantnih za nadzor in regulacijo CNS.

Pred imenovanjem predsednika in neodvisnih članov nadzornega odbora za CNS in najpozneje en mesec po tem, ko jih je izbral odbor nadzornikov, ki Evropskemu parlamente pošlje svoj seznam kandidatov, ki so v ožjem izboru, pripravljen ob upoštevanju načela uravnotežene zastopanosti spolov, Evropski parlament zasliši izbrane kandidate ter jih nato potrdi ali zavrne.

Kadar predsednik ali kateri od neodvisnih članov nadzornega odbora za CNS ne izpolnjuje več pogojev, zahtevanih za opravljanje svojih nalog, ali je bil spoznan za krivega hude kršitve, lahko Svet na predlog Komisije, ki ga je odobril Evropski parlament, sprejme izvedbeni sklep, s katerim ga odstavi s položaja. Svet odloča s kvalificirano večino.

Evropski parlament ali Svet lahko Komisijo obvestita, da so pogoji za odstavitev predsednika, podpredsednika ali neodvisnega člana nadzornega odbora za CNS s položaja po njunem mnenju izpolnjeni, na kar Komisija poda svoj odgovor.

Mandat predsednika in neodvisnih članov nadzornega odbora za CNS traja pet let in ga je mogoče enkrat podaljšati.

6. Predsednik in neodvisna člana nadzornega odbora za CNS ne opravljajo drugih funkcij na nacionalni ravni, ravni Unije ali mednarodni ravni. Delujejo neodvisno in objektivno, izključno v interesu Unije kot celote ter ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od institucij ali organov Unije, katere koli vlade države članice ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov.

Države članice, institucije ali organi Unije in noben drug javni ali zasebni organ ne smejo poskušati vplivati na predsednika in neodvisna člana nadzornega odbora za CNS pri opravljanju njihovih nalog.

V skladu s Kadrovskimi predpisi iz člena 68 Uredbe (EU) št. 1095/2010 predsednika in neodvisna člana nadzornega odbora za CNS po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravnajo pošteno in diskretno.

7. V zvezi s CNS, ki imajo dovoljenje ali so zanj zaprosile v skladu s členom 14 te uredbe, nadzorni odbor za CNS za namene člena 23a(1) te uredbe pripravlja odločitve in izvaja naloge, zaupane ESMA v členu 23a(3) te uredbe in v naslednjih točkah:

(a) vsaj enkrat letno v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1095/2010 izvede analizo medsebojnega strokovnega pregleda nadzornih dejavnosti vseh pristojnih organov v zvezi z izdajo dovoljenja CNS in nadzorom nad njimi;

(b) vsaj enkrat letno v skladu s členom 32(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 začne in uskladi ocene glede prožnosti CNS na ravni celotne Unije v zvezi z neugodnim razvojem dogodkov na trgu;

(c) spodbuja redno izmenjavo in razpravo med pristojnimi organi, določenimi v skladu s členom 22(1) te uredbe, v zvezi z: (i) zadevnimi nadzornimi dejavnostmi in odločitvami, ki so jih pri opravljanju svojih nalog v skladu s to uredbo sprejeli pristojni organi iz člena 22 ter zadevajo izdajo dovoljenja CNS, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, in nadzor nad njimi; (ii) osnutki odločitev, ki jih je pristojni organ predložil ESMA v skladu s prvim pododstavkom člena 23a(2); (iii) osnutki odločitev, ki jih je pristojni organ prostovoljno predložil ESMA v skladu z drugim pododstavkom člena 23a(2); (iv) ustreznim razvojem dogodkov na trgu, vključno z okoliščinami ali dogodki, ki vplivajo oziroma bodo verjetno vplivali na bonitetno ali finančno stabilnost ali na prožnost CNS, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 14, ali njihovih klirinških članov;

(d) je seznanjen z vsemi mnenji in priporočili, ki jih sprejmejo kolegiji v skladu s členom 19 te uredbe, in o njih razpravlja, s čimer prispeva k doslednemu in usklajenemu delovanju kolegijev ter spodbuja skladnost pri uporabi te uredbe med njimi.

Za namene točk (a) do (d) prvega pododstavka pristojni organi brez nepotrebnega odlašanja predložijo ESMA vse ustrezne informacije in dokumentacijo.

8. Kadar je iz dejavnosti ali izmenjave iz točk (a) do (d) odstavka 7 razvidno pomanjkanje konvergence in usklajenosti pri uporabi te uredbe, ESMA izda potrebne smernice ali priporočila na podlagi člena 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ali da mnenja na podlagi člena 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Kadar so iz ocene iz točke (b) odstavka 7 razvidne pomanjkljivosti pri prožnosti ene ali več CNS, ESMA izda potrebna priporočila na podlagi člena 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9. Nadzorni odbor za CNS lahko poleg tega:

(a) na podlagi svojih dejavnosti v skladu s točkami (a) do (d) odstavka 7 od odbora nadzornikov zahteva, naj preuči, ali je sprejetje smernic, priporočil in mnenj s strani ESMA potrebno za odpravo pomanjkanja konvergence in usklajenosti pri uporabi te uredbe med pristojnimi organi in kolegiji. Odbor nadzornikov take zahteve ustrezno upošteva in nanje odgovori;

(b) odboru nadzornikov predloži mnenja o odločitvah, ki bodo sprejete v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 1095/2010 – razen o odločitvah iz členov 17 in 19 navedene uredbe – in se nanašajo na naloge, ki so bile prenesene na pristojne organe iz člena 22 te uredbe.

10. Nadzorni odbor za CNS v zvezi s CNS iz tretjih držav pripravlja osnutke odločitev, ki jih bo sprejel odbor nadzornikov, in izvaja naloge, zaupane ESMA v členih 25, 25a, 25b, 25c, 25d, 25e, 25f do 25q in 85(6).

11. Nadzorni odbor kolegiju za CNS iz tretjih držav iz člena 25c pred svojimi sejami pošlje dnevne rede sej, ki zadevajo te CNS, nato pa tudi zapisnike sej, celovite osnutke odločitev, ki jih predloži odboru nadzornikov, in končne odločitve, ki jih je sprejel odbor nadzornikov.

12. Nadzornemu odboru za CNS pomaga namensko osebje ESMA, ki ima zadostno znanje, spretnosti in izkušnje, da:

(a) pripravi njegove seje;

(b) pripravi analize, potrebne za izvajanje nalog nadzornega odbora za CNS;

(c) ga podpira pri mednarodnem sodelovanju na upravni ravni.

13. Za namene te uredbe ESMA zagotovi, da so nadzorni odbor za CNS in druge funkcije iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 strukturno ločeni.

Člen 24b

Posvetovanje s centralnimi bankami izdajateljicami

1. Kar zadeva odločitve, ki bodo sprejete na podlagi členov 41, 44, 46, 50 in 54 v zvezi s CNS stopnje 2, se nadzorni odbor za CNS posvetuje s centralnimi bankami izdajateljicami iz točke (f) člena 25(3). Odgovori lahko katera koli centralna banka izdajateljica. Odgovor mora prispeti v desetih delovnih dneh od posredovanja osnutka odločitve. V izrednih razmerah navedeno obdobje ne presega 24 ur. Kadar centralna banka izdajateljica predlaga spremembe osnutkov odločitev na podlagi členov 41, 44, 46, 50 in 54 oziroma poda ugovor nanje, predloži celovito in podrobno pisno obrazložitev. Nadzorni odbor za CNS po izteku obdobja za posvetovanje ustrezno upošteva spremembe, ki so jih predlagale centralne banke izdajateljice.

2. Kadar nadzorni odbor za CNS v svojem osnutku odločitve ne upošteva sprememb, ki jih je predlagala centralna banka izdajateljica, v pisnem obvestilu slednji celovito utemelji, zakaj ni upošteval sprememb zadevne centralne banke izdajateljice, in obrazloži vsa odstopanja od teh sprememb. Spremembe, ki so jih predlagale centralne banke izdajateljice, in svojo utemeljitev tega, zakaj jih ni upošteval, predloži odboru nadzornikov, skupaj s svojim osnutkom odločitve.

3. Kar zadeva odločitve, ki bodo sprejete na podlagi členov 25(2c) in 85(6), si nadzorni odbor za CNS prizadeva pridobiti soglasje centralnih bank izdajateljic iz točke (f) člena 25(3) za zadeve, ki so povezane z valuto, ki jo izdajajo. Soglasje posamezne centralne banke izdajateljice se šteje za dano, razen če slednja v 10 delovnih dneh po posredovanju osnutka odločitve predlaga spremembe oziroma poda ugovor. Kadar centralna banka izdajateljica predlaga spremembe osnutka odločitve oziroma poda ugovor nanj, predloži celovito in podrobno pisno obrazložitev. Kadar centralna banka izdajateljica predlaga spremembe v zvezi z zadevami, ki so povezane z valuto, ki jo izdaja, lahko nadzorni odbor za CNS odboru nadzornikov predloži le temu ustrezno spremenjen osnutek odločitve. Kadar centralna banka izdajateljica poda ugovor v zvezi z zadevami, ki so povezane z valuto, ki jo izdaja, nadzorni odbor za CNS teh zadev ne vključi v osnutek odločitve, ki ga predloži v sprejetje