02017R2226 — SL — 09.10.2018 — 001.003

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) 2017/2226 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. novembra 2017

o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1. S to uredbo se vzpostavlja „sistem vstopa/izstopa“ (SVI) za:

(a) evidentiranje in shranjevanje datuma, časa ter kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje držav članic, na katerih se uporablja SVI;

(b) izračun trajanja dovoljenega bivanja teh državljanov tretjih držav;

(c) izdajanje opozoril državam članicam, ko se dovoljeno bivanje izteče; in

(d) evidentiranje in shranjevanje datuma, časa in kraja zavrnitve vstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, ter za evidentiranje organa države članice, ki je vstop zavrnil, in razlogov za zavrnitev.

2. Zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj so v tej uredbi določeni tudi pogoji, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Europol pridobijo dostop do SVI zaradi vpogleda.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za:

(a) državljane tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic in pri katerih je treba ob prehajanju meja, na katerih se uporablja SVI, opraviti mejno kontrolo v skladu z Uredbo (EU) 2016/399; in

(b) državljane tretjih držav – pri vstopu na ozemlje držav članic in izstopu s tega ozemlja – ki:

▼C1

(i) so družinski člani državljana Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

▼B

(ii) nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 ( 1 ).

2. Ta uredba se uporablja tudi za državljane tretjih držav, ki jim je zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlje držav članic v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/399.

3. Ta uredba se ne uporablja za:

▼C1

(a) državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in ki imajo dovoljenje za prebivanje na podlagi navedene direktive, ne glede na to, ali tega državljana Unije spremljajo oziroma se mu pridružijo;

▼B

(b) državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljana tretje države, ne glede na to, ali tega državljana tretje države spremljajo oziroma se mu pridružijo, kadar:

(i) ta državljan tretje države na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

(ii) imajo ti državljani tretjih držav dovoljenje za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenje za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002;

(c) imetnike dovoljenj za prebivanje iz točke 16 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) tega odstavka;

(d) državljane tretjih držav, ki uveljavljajo pravico do mobilnosti v skladu z Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) ali Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 );

(e) imetnike vizumov za dolgoročno bivanje;

(f) državljane Andore, Monaka in San Marina ►C1 ter imetnike potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država oziroma Sveti sedež; ◄

(g) osebe ali kategorije oseb, ki so izvzete iz mejne kontrole ali uživajo ugodnosti na podlagi posebnih pravil v zvezi z mejno kontrolo iz točke (g) člena 6a(3) Uredbe (EU) 2016/399;

(h) osebe ali kategorije oseb iz točk (h), (i), (j) in (k) člena 6a(3) Uredbe (EU) 2016/399.

4. Določbe te uredbe, ki se nanašajo na izračun trajanja dovoljenega bivanja in izdajanje opozoril državam članicam, ko se dovoljeno bivanje izteče, se ne uporabljajo za državljane tretjih držav, ki:

▼C1

(a) so družinski člani državljana Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

▼B

(b) nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „zunanje meje“ pomeni zunanje meje, kakor so opredeljene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

(2) „notranje meje“ pomeni notranje meje, kakor so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

(3) „mejni organ“ pomeni mejnega policista, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izvaja mejno kontrolo, kot je opredeljena v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

(4) „organ, pristojen za priseljevanje“ pomeni pristojni organ, ki je v skladu z nacionalnim pravom odgovoren za eno ali več od naslednjega:

(a) preverjanje na ozemlju držav članic, ali so izpolnjeni pogoji za vstop na ozemlje držav članic ali za bivanje na njem;

(b) preučevanje pogojev in sprejemanje odločitev v zvezi s prebivanjem državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic, kolikor ta organ ni „organ za presojo“, kot je opredeljen v točki (f) člena 2 Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), ter, kadar je ustrezno, za svetovanje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 377/2004 ( 5 );

(c) vračanje državljanov tretjih držav v tretjo državo izvora ali tranzita;

(5) „organ, pristojen za izdajo vizumov“ pomeni organ, pristojen za izdajo vizumov, kakor je opredeljen v točki 3 člena 4 Uredbe (ES) št. 767/2008;

(6) „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU, razen oseb, ki na podlagi sporazumov med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjimi državami na drugi strani uživajo pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije do prostega gibanja;

(7) „potna listina“ pomeni potni list ali drug enakovreden dokument, s katerim je imetnik upravičen do prehoda zunanjih meja in v katerega se lahko pritrdi vizum;

(8) „kratkoročno bivanje“ pomeni bivanja na ozemlju držav članic, ki trajajo največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kot je navedeno v členu 6(1) Uredbe (EU) 2016/399;

(9) „vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni vizum, kakor je opredeljen v točki (a) točke 2 člena 2 Uredbe (ESU) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 );

(10) „nacionalni vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica, ki še ne uporablja v celoti določb schengenskega pravnega reda, in sicer za načrtovano bivanje na ozemlju te države članice, ki traja največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni;

(11) „dovoljeno bivanje“ pomeni natančno število dni, ko sme državljan tretje države zakonito bivati na ozemlju držav članic, z začetkom od datuma vstopa v skladu z veljavnimi določbami;

(12) „odgovorna država članica“ pomeni državo članico, ki je vnesla podatke v SVI;

(13) „preverjanje“ pomeni postopek primerjave sklopov podatkov zaradi potrjevanja zatrjevane identitete osebe (preverjanje s primerjanjem z enim vzorcem);

(14) „ugotavljanje identitete“ pomeni postopek ugotavljanja identitete osebe s primerjanjem več sklopov podatkov v zbirki podatkov (preverjanje s primerjanjem z več vzorci);

(15) „alfanumerični podatki“ pomeni podatke, ki so predstavljeni s črkami, številkami, posebnimi znaki, razmiki med znaki in z ločili;

(16) „podatki o prstnih odtisih“ pomeni podatke, povezane s štirimi prstnimi odtisi, in sicer kazalca, sredinca, prstanca in mezinca na desni roki, kadar ta roka ni na voljo, pa na levi roki;

(17) „podoba obraza“ pomeni digitalno sliko obraza;

(18) „biometrični podatki“ pomeni podatke o prstnih odtisih in podobo obraza;

(19) „oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja“ pomeni državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega kratkoročnega bivanja na ozemlju držav članic;

(20) „eu-LISA“ pomeni Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011;

(21) „nadzorni organi“ pomeni nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, oziroma nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680;

(22) „podatki iz SVI“ pomeni vse podatke, shranjene v centralnem sistemu SVI v skladu s členom 14 in členi 16 do 20;

(23) „preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj;

(24) „teroristično kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje po nacionalnem pravu, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz Direktive (EU) 2017/541;

(25) „hudo kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa 2002/584/PNZ, če se po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let;

(26) „imenovani organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje na podlagi člena 29 kot odgovornega za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj;

(27) „samopostrežni sistem“ pomeni samopostrežni sistem, kakor je opredeljen v točki 23 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

(28) „elektronski prehod“ pomeni elektronski prehod, kakor je opredeljen v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

(29) „stopnja neuspelih vpisov“ (FTER) pomeni delež evidentiranj, pri katerih vneseni biometrični podatki niso dovolj kakovostni;

(30) „stopnja napačne pozitivne identifikacije“ (FPIR) pomeni delež dobljenih ujemanj pri iskanju biometričnih podatkov, ki se ne nanašajo na preverjanega potnika;

(31) „stopnja napačne negativne identifikacije“ (FNIR) pomeni delež zgrešenih ujemanj pri iskanju biometričnih podatkov, čeprav so bili potnikovi biometričnimi podatki evidentirani.

2. Izrazi, opredeljeni v členu 4 Uredbe (EU) 2016/679, imajo v tej uredbi enak pomen, kolikor organi držav članic osebne podatke obdelujejo za namene iz člena 6(1) te uredbe.

3. Izrazi, opredeljeni v členu 3 Direktive (EU) 2016/680, imajo v tej uredbi enak pomen, kolikor organi držav članic osebne podatke obdelujejo za namene iz člena 6(2) te uredbe.

Člen 4

Meje, na katerih se uporablja SVI, in uporaba SVI na teh mejah

1. SVI se uporablja na zunanjih mejah.

2. Države članice, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, uvedejo SVI na svojih notranjih mejah z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, a uporabljajo SVI.

3. Države članice, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, in države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, a uporabljajo SVI, uvedejo SVI na svojih notranjih mejah z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti in ne uporabljajo SVI.

4. Države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, vendar uporabljajo SVI, uvedejo SVI na svojih notranjih mejah, kot so opredeljene v točkah (b) in (c) člena 2(1) Uredbe (EU) 2016/399.

5. Z odstopanjem od tretjega in četrtega pododstavka člena 23(2) ter od člena 27, država članica, ki še ne uporablja schengenskega pravnega reda v celoti, vendar uporablja SVI, uvede SVI brez biometričnih funkcij na svojih kopenskih notranjih mejah z državo članico, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, vendar uporablja SVI. Na teh notranjih mejah se, kadar državljan tretje države še ni evidentiran v SVI, oblikuje individualna dokumentacija brez evidentiranja biometričnih podatkov. Biometrični podatki se dodajo na naslednjem mejnem prehodu, kjer se SVI uporablja z biometričnimi funkcijami.

Člen 5

Vzpostavitev SVI

eu-LISA razvije SVI in zagotovi njegovo operativno upravljanje, vključno s funkcijami za obdelavo biometričnih podatkov iz točke (d) člena 16(1) in točk (b) in (c) člena 17(1), kakor tudi ustrezno varnost SVI.

Člen 6

Cilji SVI

1. Cilji SVI so, da se z evidentiranjem in hrambo podatkov v SVI in z zagotavljanjem dostopa državam članicam do takih podatkov:

(a) izboljša učinkovitost mejne kontrole z izračunom in spremljanjem trajanja dovoljenega bivanja pri vstopu in izstopu državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje;

(b) zagotavlja pomoč pri ugotavljanju identitete državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali za kratkoročno bivanje na njem;

(c) omogoča ugotavljanje identitete in odkrivanje oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in pristojnim nacionalnim organom držav članic omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe;

(d) omogoči elektronsko preverjanje zavrnitev vstopa v SVI;

(e) omogoči avtomatizacija mejne kontrole za državljane tretjih držav;

(f) organom, pristojnim za izdajo vizumov, omogoči dostop do informacij o zakoniti rabi predhodno izdanih vizumov;

(g) državljane tretjih držav obvešča o trajanju njihovega dovoljenega bivanja;

(h) zbirajo statistični podatki o vstopih in izstopih, zavrnitvah vstopov in prekoračitvah obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, da se izboljša ocenjevanje tveganja prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja in podpre oblikovanje migracijske politike Unije na podlagi dokazov;

(i) preprečujejo zlorabe identitete in zlorabe potnih listin;

2. Cilji SVI so, da se z omogočanjem dostopa imenovanim organom v skladu s pogoji iz te uredbe:

(a) prispeva k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj;

(b) omogoča pridobivanje informacij za preiskave, povezane s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, vključno z ugotavljanjem identitete storilcev, osumljencev in žrtev teh kaznivih dejanj, ki so prešli zunanje meje.

3. SVI podpira države članice, če je to ustrezno, pri uporabi njihovih nacionalnih programov za poenostavitev, vzpostavljenih v skladu členom 8d Uredbe (EU) 2016/399, da bi poenostavili prehajanje meja za državljane tretjih držav z:

(a) omogočanjem, da imajo pristojni nacionalni organi iz člena 8d Uredbe (EU) 2016/399 dostop do informacij o predhodnih kratkoročnih bivanjih ali zavrnitvah vstopa za namene obravnave vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev ter sprejetje odločitev iz člena 25 te uredbe;

(b) obveščanjem mejnih organov o odobritvi dostopa do nacionalnega programa za poenostavitev.

Člen 7

Tehnična struktura SVI

1. SVI sestavljajo:

(a) centralni sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem SVI);

(b) nacionalni enotni vmesnik v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah in je enak za vse države članice ter omogoča povezavo centralnega sistema SVI in nacionalnih mejnih infrastruktur v državah članicah na varen način;

(c) varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS;

(d) komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki, ki mora biti varna in šifrirana;

(e) spletna storitev iz člena 13;

(f) repozitorij podatkov, ustanovljen na centralni ravni, kot je navedeno v členu 63(2).

2. Centralni sistem SVI gosti agencija eu-LISA na svojih tehničnih mestih. Zagotavlja funkcionalnosti iz te uredbe v skladu s pogoji glede razpoložljivosti, kakovosti in hitrosti v skladu s členom 37(3).

3. Brez poseganja v Odločbo Komisije 2008/602/ES ( 7 ), imata komunikacijska infrastruktura SVI in komunikacijska infrastruktura VIS iz člena 1(2) Odločbe Sveta 2004/512/ES določene skupne komponente strojne in programske opreme. Zagotovi se logično ločevanje podatkov iz VIS in podatkov iz SVI.

Člen 8

Interoperabilnost z VIS

1. eu-LISA vzpostavi varen komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, da se omogoči interoperabilnost med SVI in VIS. Neposreden vpogled iz SVI v VIS in obratno je mogoč le, če je tako določeno v tej uredbi in Uredbi (ES) št. 767/2008. Ko zadevni organ začne ustrezni postopek, mora biti pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi iz VIS, njihov uvoz v SVI in posodabljanje podatkov iz VIS v SVI avtomatizirano.

2. Interoperabilnost mejnim organom, ki uporabljajo SVI, omogoči vpogled iz SVI v VIS zaradi:

(a) pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in njihovega uvoza v SVI, da se v SVI oblikuje ali posodobi evidenca o vstopu/izstopu ali evidenca o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v skladu s členi 14, 16 in 18 te uredbe ter členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008;

(b) pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in njihovega uvoza v SVI, da se posodobi evidenca o vstopu/izstopu v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 te uredbe ter členi 13, 14 in 18a Uredbe (ES) št. 767/2008;

(c) preverjanja v skladu s členom 23 te uredbe in členom 18(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 verodostojnosti in veljavnosti ustreznega vizuma ali izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399;

(d) preverjanja na mejah, na katerih se uporablja SVI, ali je bil državljan tretje države, ki je izvzet iz vizumske obveznosti, predhodno evidentiran v VIS v skladu s členom 23 te uredbe in členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008; ter

(e) če se identiteta imetnika vizuma preverja na podlagi prstnih odtisov, zaradi preverjanja identitete imetnika vizuma na mejah, na katerih se uporablja SVI, na podlagi primerjave prstnih odtisov imetnika vizuma s prstnimi odtisi v VIS v skladu s členom 23 te uredbe in členom 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008.

3. Interoperabilnost omogoča organom, ki so pristojni za izdajo vizumov in uporabljajo VIS, vpogled v SVI iz VIS zaradi:

(a) obravnavanja vlog za izdajo vizuma in sprejemanja odločitev, povezanih s temi vlogami, v skladu s členom 24 te uredbe in členom 15(4) Uredbe (ES) št. 767/2008;

(b) za države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, vendar uporabljajo SVI, zaradi obravnavanja vlog za izdajo nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje in sprejemanja odločitev o njih;

(c) posodobitve podatkov v zvezi z vizumi v evidenci o vstopu/izstopu v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 te uredbe ter členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 767/2008.

4. Za delovanje spletne storitve SVI iz člena 13, VIS ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje, iz člena 13(5) dnevno posodablja z enosmerno pridobitvijo najmanjše potrebne podmnožice podatkov iz VIS.

Člen 9

Dostop do SVI za vnos, spremembo in izbris podatkov ter za vpogled vanje

1. Dostop do SVI za vnos, spremembo in izbris podatkov iz člena 14 in členov 16 do 20 ter za vpogled vanje je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje nacionalnih organov posamezne države članice, ki so pristojni za namene iz členov 23 do 35. Navedeni dostop je omejen na obseg, potreben za izvajanje nalog teh nacionalnih organov v skladu s temi nameni, in mora biti sorazmeren z zasledovanimi cilji.

2. Vse države članice imenujejo pristojne nacionalne organe, ki so za namene te uredbe mejni organi, organi, pristojni za izdajo vizumov, in organi za priseljevanje. Ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih nacionalnih organov ima dostop do SVI za vnos, spremembo in izbris podatkov ter za vpogled vanje. Vse države članice seznam teh pristojnih nacionalnih organov nemudoma sporočijo agenciji eu-LISA. Na tem seznamu podrobno navedejo, za kateri namen ima posamezni organ dostop do podatkov, shranjenih v SVI.

3. Organi, ki so pooblaščeni za vpogled v podatke iz SVI, ali za dostop do njih zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, se imenujejo v skladu s poglavjem IV.

Člen 10

Splošna načela

1. Vsi pristojni organi, pooblaščeni za dostop do SVI, zagotovijo, da je uporaba SVI nujna, primerna in sorazmerna.

2. Vsak pristojni organ zagotovi, da je uporaba SVI, vključno z zbiranjem biometričnih podatkov, v skladu z zaščitnimi ukrepi, določenimi v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listini Evropske unije o temeljnih pravicah ter v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah. Zlasti pri zbiranju podatkov o otroku se upoštevajo predvsem koristi otroka.

Člen 11

Avtomatizirani kalkulator in obveznost obveščanja državljanov tretjih držav o preostanku dovoljenega bivanja

1. SVI vključuje avtomatizirani kalkulator, ki za državljane tretjih držav, evidentirane v SVI, prikazuje najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

Avtomatizirani kalkulator se ne uporablja za državljane tretjih držav, ki:

▼C1

(a) so družinski člani državljana Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

▼B

(b) nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002.

2. Avtomatizirani kalkulator pristojne organe obvešča o naslednjem:

(a) pri vstopu, najdaljšem trajanju dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav in o tem, ali je že izkoriščeno število dovoljenih vstopov na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop;

(b) pri kontrolah ali preverjanjih, ki se izvajajo na ozemlju držav članic, o preostanku dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav ali o trajanju njihove prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja;

(c) pri izstopu, o vsaki prekoračitvi obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav;

(d) pri obravnavi vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in pri odločanju o njih, o najdaljšem preostalem trajanju dovoljenega bivanja na podlagi načrtovanih datumov vstopa.

3. Mejni organi državljana tretje države obvestijo o najdaljšem trajanju dovoljenega bivanja, pri katerem se upoštevata število vstopov in trajanje bivanja, ki ga dovoljuje vizum, v skladu s členom 8(9) Uredbe (EU) 2016/399. Te informacije zagotovi mejni policist ob mejni kontroli ali se zagotovijo z uporabo opreme, ki je nameščena na mejnem prehodu in omogoča državljanu tretje države vpogled v spletno storitev, kot je navedeno v členu 13(1) in (2) te uredbe.

4. Za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in bivajo na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje ali nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje v državi članici, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, a uporablja SVI, avtomatizirani kalkulator ne pokaže dovoljenega bivanja na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje ali nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje.

V primeru, navedenem v prvem pododstavku, avtomatizirani kalkulator preveri samo:

(a) spoštovanje splošne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni; in

(b) pri vizumih za kratkoročno bivanje, spoštovanje obdobja veljavnosti takšnih vizumov.

5. Za namen preverjanja, ali so državljani tretjih držav, ki imajo vizum za kratkoročno bivanje, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih z vizumom za kratkoročno bivanje, avtomatizirani kalkulator upošteva samo vstope na ozemlje držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red. To preverjanje pa se ne izvede pri vstopu na ozemlje držav članic, ki še ne uporabljajo schengenskega pravnega reda v celoti, vendar uporabljajo SVI.

6. Avtomatizirani kalkulator se uporablja tudi za kratkoročna bivanja na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, izdanega na podlagi točke (b) člena 25(1) Uredbe (ES) št. 810/2009. V tem primeru avtomatizirani kalkulator upošteva dovoljeno bivanje, kot je določeno v takšnem vizumu, ne glede na to, ali celotno bivanje zadevnega državljana tretje države presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.

Člen 12

Mehanizem za obveščanje

▼C1

1. SVI vključuje mehanizem, ki samodejno prepozna, katere evidence o vstopu/izstopu ne vsebujejo datuma izstopa, ki neposredno sledi datumu izteka dovoljenega bivanja, ter samodejno prepozna tudi evidence, pri katerih je bilo prekoračeno najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

▼B

2. Za državljane tretjih držav, ki mejo prestopijo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta, izdanega v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 693/2003 ( 8 ), SVI vključuje mehanizem, ki samodejno prepozna, katere evidence o vstopu/izstopu ne vsebujejo datuma izstopa, ki neposredno sledi datumu izteka dovoljenega bivanja, in samodejno prepozna tudi evidence, pri katerih je bilo prekoračeno najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

3. Pristojnim nacionalnim organom, imenovanim v skladu s členom 9(2), je na voljo seznam, ki ga ustvari SVI in vsebuje podatke iz členov 16 in 17 o vseh osebah, identificiranih kot osebe, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, zato da ti organi lahko sprejmejo ustrezne ukrepe.

Člen 13

Spletna storitev

1. Da lahko državljani tretjih držav kadar koli preverijo preostanek dovoljenega bivanja, jim varen internetni dostop do spletne storitve, ki jo eu-LISA gosti na svojih tehničnih mestih, omogoča, da vnesejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s točko (b) člena 16(1), ter svoj načrtovani datum vstopa ali izstopa oziroma obojega. Na tej podlagi državljani tretjih držav prek spletne storitve prejmejo odgovor OK/NOT OK in informacijo o preostalem dovoljenem bivanju.

2. Z odstopanjem od odstavka 1, za načrtovano bivanje v državi članici, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, prek spletne storitve ni mogoče prejeti nobenih informacij glede dovoljenega bivanja na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje ali nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje

V primeru iz prvega pododstavka državljani tretjih držav s pomočjo spletne storitve lahko preverijo spoštovanje splošne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni in prejmejo informacijo o preostalem dovoljenem bivanju v okviru te omejitve. Ta informacija se nanaša na bivanja v obdobju 180 dni pred poizvedovanjem prek spletne storitve ali njihovim načrtovanim datumom vstopa ali izstopa oziroma obojega.

3. Zaradi izpolnjevanja obveznosti, določene v točki (b) člena 26(1) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, prevozniki uporabljajo spletno storitev, da preverijo, ali so državljani tretjih držav, ki imajo vizum za kratkoročno bivanje, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih na podlagi svojega vizuma, ali ne. Prevozniki predložijo podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) te uredbe. Na tej podlagi prevozniki prek spletne storitve prejmejo odgovor OK/NOT OK. Prevozniki lahko poslane informacije in prejet odgovor shranijo v skladu z veljavnim pravom. Prevozniki vzpostavijo avtentikacijsko shemo, s katero zagotovijo, da lahko do spletne storitve dostopa samo pooblaščeno osebje. Odgovor OK/NOT OK ni mogoče šteti za odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399.

4. Za namen izvajanja člena 26(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ali namen reševanja kakršnih koli morebitnih sporov na podlagi člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, eu-LISA vodi dnevnike vseh postopkov obdelave podatkov, ki jih v okviru spletne storitve izvedejo prevozniki. Ti dnevniki vsebujejo datum in čas vsakega postopka, podatke, uporabljene pri poizvedovanju, podatke, posredovane prek spletne storitve, in ime zadevnega prevoznika.

Dnevniki se hranijo dve leti. Dnevniki morajo biti z ustreznimi ukrepi zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom.

5. Spletna storitev uporablja ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje in se dnevno posodablja z enosmerno pridobitvijo najmanjše potrebne podmnožice podatkov v SVI in VIS. eu-LISA je odgovorna za varnost spletne storitve, za varnost osebnih podatkov, ki jih vsebuje, in za postopek pridobitve osebnih podatkov v ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje.

6. Prevozniki prek spletne storitve ne morejo preverjati, ali so državljani tretjih držav z nacionalnim vizumom za kratkoročno bivanje, izdanim za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih na podlagi tega vizuma.

7. Komisija sprejme izvedbene akte glede podrobnih pravil o pogojih delovanja spletne storitve ter pravil o varstvu podatkov in varnosti, ki se uporabljajo za spletno storitev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).







POGLAVJE II

VNOS IN UPORABA PODATKOV S STRANI PRISTOJNIH ORGANOV

Člen 14

Postopki za vnos podatkov v SVI

1. Mejni organi v skladu s členom 23 preverijo, ali je bila v SVI za državljana tretje države oblikovana predhodna individualna dokumentacija, preverijo pa tudi njegovo identiteto. Kadar državljan tretje države za predhodni vpis podatkov ali za izvajanje mejnih kontrol uporabi samopostrežni sistem, se preverjanje izvede prek tega sistema.

2. Kadar je bila oblikovana predhodna individualna dokumentacija za državljana tretje države oblikovana, mejni organ po potrebi:

(a) posodobi podatke v tej individualni dokumentaciji, in sicer podatke iz členov 16, 17 in 18, kot je ustrezno, ter

(b) vnese evidenco o vstopu za vsak vstop in evidenco o izstopu za vsak izstop v skladu s členoma 16 in 17 ali, kadar je ustrezno, evidenco o zavrnitvi vstopa v skladu s členom 18.

Evidenca iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka se poveže z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države.

Kadar je ustrezno, se evidenci o vstopu/izstopu zadevnega državljana tretje države dodajo podatki iz člena 19(1), (2), (4) in (5). Potne listine in identitete, ki jih državljan tretje države zakonito uporablja, se dodajo v individualno dokumentacijo državljana tretje države.

Kadar je predhodna individualna dokumentacija že evidentirana in državljan tretje države predloži veljavno potno listino, ki se razlikuje od predhodno evidentirane potne listine, se v skladu s členom 15 posodobijo tudi podatki iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1).

3. Kadar je treba vnesti ali posodobiti podatke v evidenci o vstopu/izstopu imetnika vizuma, lahko mejni organi podatke iz točk (c) do (f) člena 16(2) te uredbe pridobijo iz VIS in uvozijo v SVI v skladu s členom 8 te uredbe in členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.

4. Kadar državljan tretje države predhodno ni bil evidentiran v SVI, mejni organ za tega državljana tretje države oblikuje individualno dokumentacijo, tako da vnese podatke iz členov 16(1) in (6), 17(1) ter 18(1), kakor je ustrezno.

5. Kadar državljan tretje države za predhodni vpis podatkov uporabi samopostrežni sistem, se uporablja člen 8a Uredbe (EU) 2016/399. V tem primeru lahko državljan tretje države predhodno vpiše podatke individualne dokumentacije ali, kadar je ustrezno, podatke v evidenci o vstopu/izstopu, ki jih je treba posodobiti. Podatke ob sprejetju odločitve o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 potrdijo mejni organi. Podatki iz točk (c) do (f) člena 16(2) te uredbe in se lahko pridobijo iz VIS in uvozijo v SVI.

6. Kadar državljan tretje države za izvajanje mejnih kontrol uporabi samopostrežni sistem, se uporablja člen 8b Uredbe (EU) 2016/399. V tem primeru se preverjanje iz odstavka 1 tega člena izvede prek samopostrežnega sistema.

7. Kadar državljan tretje države za prehod zunanjih meja ali notranjih meja, kjer nadzor ni bil odpravljen, uporabi elektronski prehod, se uporablja člen 8b Uredbe (EU) 2016/399. V tem primeru se evidenca o vstopu/izstopu ustrezno evidentira in poveže z zadevno individualno dokumentacijo prek elektronskega prehoda.

8. Brez poseganja v člen 20 te uredbe in člen 12(3) Uredbe (EU) 2016/399 lahko v primeru, kadar se kratkoročno bivanje državljana tretje države, ki se nahaja na ozemlju države članice, začne neposredno po bivanju na podlagi dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje in predhodna individualna dokumentacija ni bila oblikovana, državljan tretje države od pristojnih organov iz člena 9(2) te uredbe zahteva, da oblikujejo individualno dokumentacijo in evidenco o vstopu/izstopu, tako da vnesejo podatke iz člena 16(1), (2) in (6) ter člena 17(1) te uredbe. Namesto podatkov iz točke (a) člena 16(2) te uredbe navedeni pristojni organi vnesejo datum začetka kratkoročnega bivanja, namesto podatkov iz točke (b) člena 16(2) te uredbe pa vnesejo ime organa, ki je vnesel te podatke.

Člen 15

Podoba obraza državljanov tretjih držav

1. Kadar je treba ustvariti individualno dokumentacijo ali posodobiti podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1), se podoba obraza posname v živo.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se v izjemnih primerih, kadar ni mogoče izpolniti zahtev glede kakovosti in ločljivosti za vnos podobe obraza, posnete v živo, v SVI, lahko podoba obraza pridobi elektronsko s čipa elektronske strojno berljive potne listine (electronic Machine Readable Travel Document – eMRTD). V takšnih primerih se podoba obraza vključi v individualno dokumentacijo šele potem, ko se z elektronskim postopkom preveri, ali podoba obraza, evidentirana na čipu elektronske strojno berljive potne listine, ustreza posneti podobi obraza zadevnega državljana tretje države.

3. Vsaka država članica enkrat letno pošlje Komisiji poročilo o uporabi odstavka 2. To poročilo vključuje informacijo o številu zadevnih državljanov tretjih držav in obrazložitev, zakaj so bili obravnavani kot izjemni primeri.

4. Podoba obraza državljanov tretjih držav mora biti v ustrezni ločljivosti in kakovosti slike, da jo je mogoče uporabiti pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov.

5. Komisija v dveh letih po začetku delovanja SVI pripravi poročilo o standardih kakovosti podob obraza, shranjenih v VIS, in o tem, ali omogočajo ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov z namenom uporabe podob obraza, shranjenih v VIS na mejah in na ozemlju držav članic zaradi preverjanja identitete državljanov tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, brez shranjevanja teh podob obraza v SVI. Komisija to poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Kadar meni, da je ustrezno, Komisija poročilu priloži zakonodajne predloge, vključno s predlogi za spremembo te uredbe, Uredbe (ES) št. 767/2008 ali obeh glede uporabe podob obraza državljanov tretjih držav, ki so shranjene v VIS, za namene, navedene v tem odstavku.

Člen 16

Osebni podatki državljanov tretje države, za katere velja vizumska obveznost

1. Na mejah, na katerih se uporablja SVI, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, tako da vnese naslednje podatke:

(a) priimek; ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol;

(b) vrsto in številko potne listine ali potnih listin ter tričrkovno oznako države izdajateljice potne listine ali potnih listin;

(c) datum izteka veljavnosti potne listine ali potnih listin;

(d) podobo obraza iz člena 15.

2. Ob vsakem vstopu državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, se na meji, na kateri se uporablja SVI, v evidenco o vstopu/izstopu vnesejo naslednji podatki:

(a) datum in čas vstopa;

(b) vstopni mejni prehod in organ, ki je dovolil vstop;

(c) kadar je ustrezno, status tega državljana tretje države, v katerem je navedeno, da gre za državljana tretje države, ki:

(i) je družinski član državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

(ii) nima dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002.

▼C1

(d) kadar je ustrezno, številka vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice, vrsto vizuma za kratkoročno bivanje, končni datum najdaljšega trajanja bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, ki se mora posodobiti ob vsakem vstopu, in datum izteka veljavnosti vizuma za kratkoročno bivanje;

▼B

(e) ob prvem vstopu na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, število vstopov in trajanje bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, kot je navedeno na vizumski nalepki za kratkoročno bivanje;

(f) kadar je ustrezno, informacijo o tem, da je bil vizum za kratkoročno bivanje izdan z omejeno ozemeljsko veljavnostjo na podlagi točke (b) člena 25(1) Uredbe (ES) št. 810/2009;

(g) za države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI, kadar je ustrezno, obvestilo, da je državljan tretje države za vstop izkoristil nacionalni vizum za kratkoročno bivanje.

Evidenca o vstopu/izstopu iz prvega pododstavka se poveže z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države na podlagi individualne referenčne številke, ki se v SVI ustvari ob oblikovanju navedene individualne dokumentacije.

3. Ob vsakem izstopu državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, se na meji, na kateri se uporablja SVI, v evidenco o vstopu/izstopu vnesejo naslednji podatki:

(a) datum in čas izstopa;

(b) izstopni mejni prehod.

Kadar zadevni državljan tretje države uporablja drug vizum, kot je vizum, evidentiran v zadnji evidenci o vstopu, se temu ustrezno posodobijo podatki v evidenci o vstopu/izstopu, navedeni v točkah (d) do (g) odstavka 2.

Evidenca o vstopu/izstopu iz prvega pododstavka se poveže z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države,

4. Kadar datumu izteka dovoljenega bivanja ne sledi neposredno datum izstopa, se v SVI evidenca o vstopu/izstopu označi z zastavico, podatki državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost in ki je bil identificiran kot oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja, pa se vnesejo v seznam iz člena 12.

5. Mejni organ lahko za vnos ali posodobitev evidence o vstopu/izstopu državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, podatke iz točk (c) do (f) odstavka 2 tega člena pridobi iz VIS in jih uvozi v SVI v skladu s členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.

6. Kadar je državljan tretje države upravičenec v nacionalnem programu za poenostavitev posamezne države članice v skladu s členom 8d Uredbe (EU) 2016/399, zadevna država članica v individualno dokumentacijo tega državljana vnese obvestilo, pri čemer navede nacionalni program za poenostavitev zadevne države članice.

7. Posebne določbe iz Priloge II se uporabljajo za državljane tretjih držav, ki prestopijo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta.

Člen 17

Osebni podatki državljanov tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti

1. Mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo državljana tretje države, izvzetega iz vizumske obveznosti, tako da vnese naslednje:

(a) podatke, določene v točkah (a), (b) in (c) člena 16(1);

(b) podobo obraza, kot je navedeno v členu 15;

(c) podatke o prstnih odtisih na desni roki, če je ta na voljo, sicer pa ustrezne podatke o prstnih odtisih na levi roki; podatki o prstnih odtisih morajo imeti zadostno ločljivost in biti dovolj kakovostni, da jih je mogoče uporabiti pri avtomatiziranemu ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov;

(d) kadar je ustrezno, podatke, določene v členu 16(6).

2. Za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, se smiselno uporabljajo točke (a), (b) in (c) člena 16(2), točki (a) in (b) člena 16(3) ter člen 16(4).

3. Otroci, mlajši od 12 let, so izvzeti iz obveznosti odvzema prstnih odtisov.

4. Osebe, pri katerih je odvzem prstnih odtisov fizično nemogoč, so izvzete iz obveznosti odvzema prstnih odtisov.

Če je fizični odvzem nemogoč le začasno, se to evidentira v SVI, oseba pa da prstne odtise pri izstopu ali pri naslednjem vstopu. Ta informacija se izbriše iz SVI, potem ko so odvzeti prstni odtisi. Mejni organi lahko zahtevajo dodatna pojasnila v zvezi z razlogi za to, da začasno ni mogoče odvzeti prstnih odtisov. Države članice zagotovijo, da so uvedeni ustrezni postopki za zagotovitev spoštovanja dostojanstva osebe, če se pri odvzemu prstnih odtisov pojavijo težave.

5. Če je zadevna oseba izvzeta iz obveznosti odvzema prstnih odtisov v skladu z odstavkom 3 ali 4, se v posebno podatkovno polje vnese „ni relevantno“.

Člen 18

Osebni podatki državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop zavrnjen

1. Kadar mejni organ v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/399 in s Prilogo V k navedeni uredbi sprejme odločitev o zavrnitvi vstopa državljana tretje države za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic in če za zadevnega državljana tretje države v SVI še ni evidentirana predhodna dokumentacija, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo, v katero vnese:

(a) za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost: alfanumerične podatke, zahtevane v skladu s členom 16(1) te uredbe in, kadar je ustrezno, podatke iz člena 16(6) te uredbe;

(b) za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti: alfanumerične podatke, zahtevane v skladu s členom 17(1) te uredbe.

2. Kadar je državljanu tretje države zavrnjen vstop iz razlogov, navedenih v točki B, D ali H dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399 in če za zadevnega državljana tretje države v SVI ni evidentirana predhodna dokumentacija z biometričnimi podatki, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo, v katero vnese alfanumerične podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 16(1) ali členom 17(1) te uredbe, kakor je ustrezno, in tudi naslednje podatke:

(a) za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) te uredbe;

(b) za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, biometrične podatke, zahtevane v skladu s točkama (b) in (c) člena 17(1) te uredbe;

(c) za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in niso evidentirani v VIS, podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) te uredbe in podatke o prstnih odtisih iz točke (c) člena 17(1) te uredbe.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena v primeru, če se uporabi razlog iz točke H dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399 in so biometrični podatki državljana tretje države evidentirani v razpisu ukrepa v SIS, na podlagi katerega je zavrnjen vstop, se biometrični podatki državljana tretje države ne vnesejo v SVI.

4. Kadar je državljanu tretje države zavrnjen vstop iz razloga iz točke I dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399 in v SVI ni bila evidentirana predhodna dokumentacija z biometričnimi podatki za zadevnega državljana tretje države, se biometrični podatki evidentirajo v SVI samo v primeru, kadar je vstop zavrnjen zato, ker se za tega državljana tretje države šteje, da predstavlja nevarnost za notranjo varnost, vključno z elementi javnega reda, če je ustrezno.

5. Kadar je državljanu tretje države vstop zavrnjen na podlagi razloga iz točke J dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo tega državljana tretje države brez vnosa biometričnih podatkov. Če ima državljan tretje države elektronsko strojno berljivo potno listino, se podoba obraza pridobi iz te elektronske strojno berljive potne listine.

6. Kadar mejni organ v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/399 in s Prilogo V k navedeni uredbi sprejme odločitev o zavrnitvi vstopa državljana tretje države za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, se v ločeno evidenco o zavrnitvi vstopa vnesejo naslednji podatki:

(a) datum in čas zavrnitve vstopa,

(b) mejni prehod;

(c) organ, ki je zavrnil vstop;

(d) točka oziroma točke, ki ustrezajo razlogom za zavrnitev vstopa v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399.

Poleg tega se za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, vnesejo v evidenco o zavrnitvi vstopa tudi podatki iz točk (d) do (g) člena 16(2) te uredbe.

Pristojni mejni organ lahko za oblikovanje ali posodobitev evidence o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, podatke iz točk (d), (e) in (f) člena 16(2) te uredbe pridobi iz VIS in jih uvozi v SVI v skladu s členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.

7. Evidenca o zavrnitvi vstopa iz odstavka 6 mora biti povezana z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države.

Člen 19

Podatki, ki se dodajo ob preklicu, razveljavitvi ali podaljšanju dovoljenja za kratkoročno bivanje

1. Kadar se dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum prekliče ali razveljavi ali kadar se trajanje dovoljenega bivanja ali vizuma podaljša, pristojni organ, ki je o tem odločil, v zadnjo ustrezno evidenco o vstopu/izstopu doda naslednje podatke:

(a) informacije o statusu, ki kažejo, da je bilo dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum preklicano ali razveljavljeno ali da je bilo trajanje dovoljenega bivanja ali vizum podaljšano;

(b) identiteta organa, ki je preklical ali razveljavil dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum ali podaljšal trajanje dovoljenega bivanja ali vizum;

(c) kraj in datum odločitve o preklicu ali razveljavitvi dovoljenja za kratkoročno bivanje ali vizuma ali za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja ali vizuma;

(d) kadar je ustrezno, številko nove vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države izdajateljice;

(e) kadar je ustrezno, obdobje, za katero je bilo podaljšano trajanje dovoljenega bivanja;

(f) kadar je ustrezno, nov datum izteka veljavnosti dovoljenega bivanja ali vizuma.

2. Kadar je bilo trajanje dovoljenega bivanja podaljšano v skladu s členom 20(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, pristojni organ, ki je podaljšal trajanje dovoljenega bivanja, v zadnjo ustrezno evidenco o vstopu/izstopu doda podatke v zvezi z obdobjem podaljšanja dovoljenega bivanja in, kadar je ustrezno, navedbo, da je bilo dovoljeno bivanje podaljšano v skladu s točko (b) člena 20(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma.

3. Kadar je bila sprejeta odločitev o razveljavitvi, preklicu ali podaljšanju vizuma, organ, pristojen za izdajo vizumov, ki je sprejel odločitev, nemudoma pridobi podatke iz odstavka 1 tega člena iz VIS in jih uvozi neposredno v SVI v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 767/2008.

4. V evidenci o vstopu/izstopu se navedejo razlogi za preklic ali razveljavitev kratkoročnega bivanja, ki so:

(a) odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 );

(b) katera koli druga odločitev pristojnih organov države članice v skladu z nacionalnim pravom, na podlagi katerih je potrebna vrnitev, odstranitev ali prostovoljni odhod državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem.

5. V evidenci o vstopu/izstopu se navedejo razlogi za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja.

6. Kadar oseba na podlagi odločitve iz odstavka 4 tega člena odide ali je odstranjena z ozemlja držav članic, pristojni organ v skladu s členom 14(2) v povezano evidenco o vstopu/izstopu vnese podatke o tem vstopu.

Člen 20

Podatki, ki se dodajo v primeru ovrženja domneve, da državljan tretje države ne izpolnjuje pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja

Ne glede na člen 22 lahko v primeru, kadar za državljana tretje države, ki se nahaja na ozemlju ene od držav članic, ni bila oblikovana individualna dokumentacija v SVI ali kadar za takega državljana tretje države ne obstaja zadnja ustrezna evidenca o vstopu/izstopu, pristojni organi lahko domnevajo, da zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic.

V primeru iz prvega odstavka tega člena se uporablja člen 12 Uredbe (EU) 2016/399 in, če se ta domneva ovrže v skladu s členom 12(3) navedene uredbe, pristojni organi:

(a) v SVI po potrebi oblikujejo individualno dokumentacijo za zadevnega državljana tretje države;

(b) posodobijo zadnjo evidenco o vstopu/izstopu, tako da vnesejo manjkajoče podatke v skladu s členoma 16 in 17 te uredbe; ali

(c) izbrišejo obstoječo dokumentacijo, kadar je tak izbris določen v členu 35 te uredbe.

Člen 21

Nadomestni postopki, kadar je tehnično nemogoče vnesti podatke ali v primeru izpada delovanja SVI

1. Kadar je tehnično nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI ali v primeru izpada njegovega delovanja, se podatki iz členov 16 do 20 začasno shranijo na nacionalnem enotnem vmesniku. Kadar to ni mogoče, se podatki začasno shranijo lokalno v elektronski obliki. V obeh primerih se podatki v centralni sistem SVI vnesejo, takoj ko to ni več tehnično nemogoče oziroma po odpravi izpada delovanja. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe in uporabijo potrebno infrastrukturo, opremo in vire za zagotovitev, da se lahko takšna začasna lokalna hramba izvede kadar koli in za kateri koli njihov mejni prehod.

2. Brez poseganja v obveznost izvajanja mejne kontrole v skladu z Uredbo (EU) 2016/399, v izjemnih razmerah, ko je tehnično nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI in v nacionalni enotni vmesnik ter je tehnično nemogoče začasno shraniti podatke lokalno v elektronski obliki, mejni organ ročno shrani podatke iz členov 16 do 20 te uredbe, razen biometričnih podatkov, ter odtisne vstopni ali izstopni žig v potno listino državljana tretje države. Navedeni podatki se vnesejo v centralni sistem SVI, takoj ko je to tehnično mogoče.

V izjemnih razmerah iz prvega pododstavka tega odstavka države članice obvestijo Komisijo o žigosanju potnih listin. Komisija sprejme izvedbene akte o podrobnih pravilih o informacijah, ki jih je treba poslati Komisiji. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom s pregledom iz člena 68(2).

3. V SVI se navede, da so bili podatki iz členov 16 do 20 vneseni zaradi nadomestnega postopka in da v individualni dokumentaciji, oblikovani na podlagi odstavka 2 tega člena, manjkajo biometrični podatki. Biometrični podatki se vnesejo v SVI pri naslednjem prehodu meje.

Člen 22

Prehodno obdobje in prehodni ukrepi

1. Da bi pri vstopu in izstopu preverili, ali državljani tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje, v 180 dneh po začetku delovanja SVI niso presegli najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja in, kadar je ustrezno, pri vstopu preverili, da državljani tretjih držav niso presegli števila vstopov, dovoljenih na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, pristojni mejni organi upoštevajo bivanja na ozemlju držav članic v 180 dneh pred vstopom ali izstopom, in sicer tako, da poleg podatkov o vstopu/izstopu, evidentiranih v SVI, preverijo tudi žige v potnih listinah.

2. Kadar državljan tretje države vstopi na ozemlje držav članic pred začetkom delovanja SVI in ga zapusti po začetku delovanja SVI, se individualna dokumentacija državljana tretje države oblikuje pri izstopu, v evidenco o vstopu/izstopu pa se v skladu s členom 16(2) vnese datum vstopa, kot je žigosan v potnem listu. To pravilo ni omejeno na 180 dni po začetku delovanja SVI iz odstavka 1 tega člena. V primeru razlik med vstopnim žigom in podatki iz SVI, se upošteva žig.

Člen 23

Uporaba podatkov za preverjanje na mejah, na katerih se uporablja SVI

1. Mejni organi imajo dostop do SVI za preverjanje identitete in predhodnega evidentiranja državljana tretje države, po potrebi za posodobitev podatkov, evidentiranih v SVI, in za vpogled v podatke v obsegu, ki je potreben za izvajanje mejne kontrole.

2. Pri izvajanju nalog iz odstavka 1 tega člena imajo mejni organi dostop do iskanja s podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ter točke (a) člena 17(1).

Poleg tega mejni organi za namene vpogleda v VIS zaradi preverjanja v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 767/2008 za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, izvedejo iskanje v VIS neposredno iz SVI, pri čemer uporabijo iste alfanumerične podatke, ali, kadar je ustrezno, ►C1 vpogledajo v VIS v skladu s členom 18(3) Uredbe (ES) št. 767/2008. ◄

Če se pri iskanju v SVI s podatki iz prvega pododstavka tega odstavka izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o zadevnem državljanu tretje države, mejni organi primerjajo podobo obraza državljana tretje države, posneto v živo, s podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1) te uredbe, oziroma pri državljanih tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti, mejni organi preverijo prstne odtise v SVI, pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, pa prstne odtise preverijo neposredno v VIS v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organi lahko pri preverjanju prstnih odtisov imetnikov vizumov v VIS začnejo iskanje v VIS neposredno iz SVI, kot je določeno v členu 18(6) navedene uredbe.

Če preverjanje podobe obraza ni uspešno, se izvede preverjanje prstnih odtisov, in obratno.

3. Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 2 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, ima mejni organi pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidence oziroma evidenc o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa ali z njo povezanih evidenc.

4. Kadar se pri iskanju po alfanumeričnih podatkih iz odstavka 2 tega člena izkaže, da v SVI niso evidentirani podatki o državljanu tretje države, kadar preverjanje državljana tretje države v skladu z odstavkom 2 tega člena ni uspešno ali kadar obstajajo dvomi glede identitete državljana tretje države, imajo mejni organi dostop do podatkov za ugotavljanje identitete v skladu s členom 27 te uredbe.

Poleg tega se za ugotavljanje identitete iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo naslednje določbe:

(a) če se pri državljanu tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, pri iskanju v VIS s podatki iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 izkaže, da so podatki tega državljan tretje države evidentirani v VIS, se izvede preverjanje prstnih odtisov v VIS v skladu s členom 18(5) Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organ lahko v ta namen začne iskanje v VIS iz SVI, kot je določeno v členu 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008. Kadar preverjanje državljana tretje države v skladu z odstavkom 2 tega člena ni uspešno, imajo mejni organi dostop do podatkov iz VIS za ugotavljanje identitete v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008.

(b) Pri državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in glede katerih v SVI po ugotavljanju identitete v skladu s členom 27 te uredbe ni mogoče najti nobenih podatkov, se izvede iskanje v VIS v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organ lahko začne iskanje v VIS iz SVI v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008.

5. Za državljane tretjih držav, katerih podatki so evidentirani v SVI, a je njihovo individualno dokumentacijo v SVI oblikovala država članica, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, uporablja pa SVI, in so bili njihovi podatki vneseni v SVI na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, mejni organi opravijo vpogled v VIS v skladu s točko (a) drugega pododstavka odstavka 4, kadar namerava državljan tretje države prvič po oblikovanju individualne dokumentacije prestopiti mejo države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red in uporablja SVI.







POGLAVJE III

UPORABA SVI S STRANI DRUGIH ORGANOV

Člen 24

Uporaba SVI pri obravnavi vizumov in odločanju o njih

1. Organi, pristojni za izdajo vizumov, v skladu z Uredbo (ES) št. 810/2009 opravijo vpogled v SVI pri obravnavi vlog za izdajo vizuma in sprejemanju odločitev v zvezi z njimi, med drugim odločitev glede razveljavitve, preklica ali podaljšanja obdobja veljavnosti izdanih vizumov.

Organi, pristojni za izdajo vizumov, v državah članicah, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, uporabljajo pa SVI, poleg tega opravijo vpogled v SVI pri obravnavi vlog za izdajo nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje in pri sprejemanju odločitev v zvezi z njimi, vključno z odločitvami o razveljavitvi, preklicu ali podaljšanju obdobja veljavnosti izdanih nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje.

2. Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo pravico do iskanja v SVI neposredno iz VIS z enim ali več od naslednjih podatkov:

(a) podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1);

(b) številko vizumske nalepke vizuma za kratkoročno bivanje, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice iz točke (d) člena 16(2);

(c) podatki o prstnih odtisih ali podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza.

3. Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 2 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidenc o vstopu/izstopu, kakor tudi vseh evidenc o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo. Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo pravico do vpogleda v avtomatizirani kalkulator, da preverijo najdaljše preostalo trajanje dovoljenega bivanja. Organom, pristojnim za izdajo vizumov, se pri obravnavi novih vlog za izdajo vizuma in pri sprejemanju odločitev o njih prav tako omogoči vpogled v SVI in v avtomatizirani kalkulator, da lahko samodejno določijo najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

4. Organi, pristojni za izdajo vizumov, države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, imajo pravico do iskanja v SVI z enim ali več podatkov iz odstavka 2. Če se pri iskanju izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, imajo pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidenc o vstopu/izstopu, kakor tudi vseh evidenc o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo. Organi, pristojni za izdajo vizumov, države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, imajo pravico do uporabe avtomatiziranega kalkulatorja za namen ugotavljanja najdaljšega preostalega trajanja dovoljenega bivanja. Organi, pristojni za izdajo vizumov, se pri obravnavi novih vlog za izdajo vizuma in pri sprejemanju odločitev o njih prav tako omogoči tudi vpogled v SVI in njegov avtomatizirani kalkulator, da lahko določijo najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

Člen 25

Uporaba SVI pri obravnavi vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev

1. Pristojni organi iz člena 8d Uredbe (EU) 2016/399 vpogledajo v SVI pri obravnavi vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev iz navedenega člena v zvezi z uporabo SVI in sprejemanjem odločitev v zvezi s temi vlogami, vključno z odločitvami o zavrnitvi, preklicu ali podaljšanju obdobja veljavnosti dostopa do nacionalnih programov za poenostavitev v skladu z navedenim členom.

2. Pristojni organ ima pravico do iskanja z enim ali več od naslednjega:

(a) podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ali podatki iz točke (a) člena 17(1);

(b) podatki o prstnih odtisih ali podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza.

3. Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 2 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, ima pristojni organ pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidenc o vstopu/izstopu, pa tudi vseh evidenc o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo.

Člen 26

Dostop do podatkov za preverjanje na ozemlju držav članic

1. Organi držav članic, pristojni za priseljevanje, imajo dostop do iskanja s podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ter točke (a) člena 17(1) za namene preverjanja identitete državljana tretje države, ali kontrole ali preverjanja, ali izpolnjuje pogoje za vstop ali bivanje na ozemlju držav članic, ali obojega.

Če se pri iskanju izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o zadevnem državljanu tretje države, lahko organi, pristojni za priseljevanje:

(a) primerjajo podobo obraza državljana tretje države, posneto v živo, s podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1) te uredbe; ali

(b) pri državljanih tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti, preverijo prstne odtise v SVI, pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, pa preverijo prstne odtise v VIS v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 767/2008.

2. Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 1 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, imajo organi, pristojni za priseljevanje, pravico do vpogleda v avtomatizirani kalkulator, podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države, v evidenco oziroma evidence o vstopu/izstopu in v vse evidence o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo.

3. Kadar se pri iskanju s podatki iz odstavka 1 tega člena izkaže, da v SVI niso evidentirani podatki o državljanu tretje države, kadar preverjanje državljana tretje države ni uspešno ali kadar obstajajo dvomi glede identitete državljana tretje države, imajo organi, pristojni za priseljevanje, dostop do podatkov za ugotavljanje identitete v skladu s členom 27.

Člen 27

Dostop do podatkov za ugotavljanje identitete

1. Mejni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, imajo dostop do iskanja s podatki o prstnih odtisih ali s podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza, pri čemer je edini namen ugotavljanje identitete državljana tretje države, ki je bil morda že prej evidentiran v SVI z drugo identiteto ali ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop ali bivanje na ozemlju držav članic.

Kadar se pri iskanju s podatki o prstnih odtisih ali s podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza izkaže, da v SVI še niso evidentirani podatki o zadevnem državljanu tretje države, se do podatkov za ugotavljanje identitete osebe dostopa v VIS v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008. Na mejah, na katerih se uporablja SVI, pristojni organi pred ugotavljanjem identitete v VIS najprej dostopajo do VIS v skladu s členom 18 ali 19a Uredbe (ES) št. 767/2008.

Če prstnih odtisov zadevnega državljana tretje države ni mogoče uporabiti ali iskanje s podatki o prstnih odtisih ali s podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza ni uspešno, se iskanje izvede po vseh ali nekaterih podatkih iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ter točke (a) člena 17(1).

2. Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 1 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, ima pristojni organ pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije in v evidence o vstopu/izstopu ter evidence o zavrnitvi vstopa, ki so z njo povezane.

Člen 28

Hramba podatkov, pridobljenih iz SVI

Podatki, pridobljeni iz SVI v skladu s tem poglavjem, se lahko hranijo v nacionalnih dokumentacijah samo, če je to potrebno v posameznem primeru, v skladu z namenom, za katerega so bili pridobljeni, in z ustreznimi predpisi Unije, zlasti s tistimi o varstvu podatkov, in ne dlje, kot je nujno potrebno v posameznem primeru.







POGLAVJE IV

POSTOPEK IN POGOJI ZA DOSTOP DO SVI ZARADI PREPREČEVANJA, ODKRIVANJA IN PREISKOVANJA KAZNIVIH DEJANJ

Člen 29

Imenovani organi držav članic

1. Države članice imenujejo organe, ki so upravičeni do vpogleda v podatke iz SVI, za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

2. Vsaka država članica vodi seznam imenovanih organov. Vsaka država članica uradno obvesti eu-LISA in Komisijo o svojih imenovanih organih, uradno obvestilo pa lahko kadar koli spremeni ali nadomesti.

3. Vsaka država članica imenuje centralno točko dostopa, ki ima dostop do SVI. Centralna točka dostopa preveri, ali so izpolnjeni pogoji za zahtevanje dostopa do SVI iz člena 32.

Imenovani organ in centralna točka dostopa sta lahko dela iste organizacije, če je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, vendar centralna točka dostopa pri opravljanju nalog na podlagi te uredbe deluje popolnoma neodvisno od imenovanih organov. Je ločena od imenovanih organov in od njih ne prejema navodil v zvezi z izidom preverjanja, ki ga mora izvajati neodvisno.

Države članice lahko zaradi svoje organizacijske in upravne ureditve v okviru izpolnjevanja svojih ustavnih ali zakonskih zahtev imenujejo več centralnih točk dostopa.

4. Države članice uradno obvestijo eu-LISA in Komisijo, katere so njihove centralne točke dostopa, uradno obvestilo pa lahko kadar koli spremenijo ali nadomestijo.

5. Vsaka država članica na nacionalni ravni vodi seznam operativnih enot v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščeni, da prek centralnih točk dostopa zahtevajo dostop do podatkov iz SVI.

6. Le ustrezno pooblaščeno osebje centralnih točk dostopa ima pooblastila za dostop do SVI v skladu s členoma 31 in 32.

Člen 30

Europol

1. Europol imenuje eno od svojih operativnih enot za „imenovani organ Europola“ in jo pooblasti, da lahko zahteva dostop do SVI prek centralne točke dostopa Europola iz odstavka 2, zaradi podpore in krepitve ukrepov držav članic za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

2. Europol imenuje posebno enoto, ki jo sestavljajo ustrezno pooblaščeni uradniki Europola, da deluje kot centralna točka dostopa Europola. Centralna točka dostopa Europola preveri, ali so izpolnjeni pogoji za zahtevanje dostopa do SVI iz člena 33.

Centralna točka dostopa Europola pri opravljanju nalog v okviru te uredbe deluje neodvisno in od imenovanega organa Europola ne sprejema navodil v zvezi z izidom preverjanja.

Člen 31

Postopek za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

1. Operativna enota iz člena 29(5) centralni točki dostopa iz člena 29(3) predloži obrazloženo elektronsko ali pisno zahtevo za dostop do podatkov iz SVI. Ta centralna točka dostopa po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz člena 32. Če so izpolnjeni pogoji za dostop, centralna točka dostopa obdela zahtevo. Podatki iz SVI, do katerih se dostopa, se operativni enoti iz člena 29(5) posredujejo tako, da ni ogrožena varnost podatkov.

2. V nujnih primerih, kadar je treba preprečiti neposredno nevarnost za življenje ljudi, povezano s terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, centralna točka dostopa iz člena 29(3) nemudoma obdela zahtevo in šele naknadno preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 32, vključno s tem, ali je dejansko šlo za nujen primer. Naknadno preverjanje se izvede brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje sedem delovnih dni po obdelavi zahteve.

3. Kadar se na podlagi naknadnega preverjanja ugotovi, da dostop do podatkov iz SVI ni bil upravičen, vsi organi, ki so dostopali do takih podatkov, izbrišejo informacije iz SVI, do katerih so dostopali, in o njihovem izbrisu obvestijo ustrezno centralno točko dostopa države članice, v kateri je bila podana zahteva.

Člen 32

Pogoji dostopa imenovanih organov do podatkov iz SVI

1. Imenovani organi imajo lahko dostop do SVI za vpogled, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) dostop zaradi vpogleda je potreben za namene preprečevanja, ►C1 odkrivanja ali preiskovanja terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja; ◄

(b) dostop zaradi vpogleda je v določeni zadevi potreben in sorazmeren;

(c) obstajajo dokazi ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz SVI pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba.

2. Dostop do SVI kot orodja za namen ugotavljanja identitete neznanega osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, se omogoči, kadar so poleg pogojev iz odstavka 1 izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) izvedeno je bilo predhodno iskanje v nacionalnih zbirkah podatkov; in

(b) v primeru iskanja s prstnimi odtisi, je bilo začeto predhodno iskanje v sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, kadar je primerjava prstnih odtisov tehnično izvedljiva, in je bilo to iskanje izvedeno v celoti ali pa to iskanje ni bilo izvedeno v celoti v dveh dneh od njegovega začetka.

Dodatni pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka pa se ne uporabljajo, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da na podlagi primerjave s sistemi drugih držav članic ne bo mogoče preveriti identitete posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali v nujnih primerih, če je treba preprečiti neposredno nevarnost za življenje ljudi, povezano s terorističnim kaznivim dejanjem ali z drugim hudim kaznivim dejanjem. Navedeni utemeljeni razlogi morajo biti vključeni v elektronsko ali pisno zahtevo, ki jo operativna enota imenovanega organ pošlje centralni točki dostopa.

Za istega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se hkrati z zahtevo za vpogled v VIS lahko predloži tudi zahteva za vpogled v SVI v skladu s pogoji iz Sklepa Sveta 2008/633/PNZ ( 10 ).

3. Dostop do SVI kot orodja za vpogled v potovalno zgodovino osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, ali v njihova obdobja bivanja na ozemlju držav članic, se omogoči, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.

4. Vpogled v SVI zaradi ugotavljanja identitete iz odstavka 2 je omejen na iskanje po individualni dokumentaciji s katerimi koli od naslednjih podatkov v SVI:

(a) prstnimi odtisi državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, ali imetnikov poenostavljenega tranzitnega dokumenta. Zaradi takšnega vpogleda v SVI se lahko uporabijo sledi prstnih odtisov in se torej lahko primerjajo s prstnimi odtisi, shranjenimi v SVI;

(b) podobami obraza.

V primeru zadetka pri vpogledu v SVI se omogoči dostop do vseh drugih podatkov iz individualne dokumentacije, navedenih v členu 16(1) in (6), členu 17(1) in členu 18(1).

5. Vpogled v potovalno zgodovino zadevnega državljana tretje države v SVI je omejen na iskanje z enim ali več od naslednjih podatkov v SVI v individualni dokumentaciji, v evidencah o vstopu/izstopu ali v evidencah o zavrnitvi vstopa:

(a) priimek; ime ali imena, datum rojstva, državljanstvo ali državljanstva, spol;

(b) vrsta in številka potne listine ali potnih listin, tričrkovna oznaka države članice izdajateljice in datum izteka veljavnosti potne listine;

(c) številka vizumske nalepke in datum izteka veljavnosti vizuma;

(d) prstni odtisi, vključno s sledmi prstnih odtisov;

(e) podoba obraza;

(f) datum in čas vstopa, organ, ki je dovolil vstop, in vstopni mejni prehod;

(g) datum in čas izstopa ter izstopni mejni prehod.

V primeru zadetka pri vpogledu v SVI se omogoči dostop do podatkov iz prvega pododstavka ter do vseh drugih podatkov iz individualne dokumentacije, evidenc o vstopu/izstopu in evidenc o zavrnitvi vstopa, vključno s podatki v zvezi s preklicem ali podaljšanjem dovoljenja za kratkoročno bivanje v skladu s členom 19.

Člen 33

Pogoji za dostop Europola do podatkov iz SVI

1. Europol ima dostop za vpogled v SVI, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) vpogled je potreben zaradi podpore in krepitve ukrepov držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v okviru pooblastil Europola;

(b) vpogled je v določeni zadevi potreben in sorazmeren;

(c) obstajajo dokazi ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke v SVI pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba.

2. Dostop do SVI kot orodja za ugotavljanje identitete neznanega osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja se omogoči, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, s predhodnim vpogledom v podatke, shranjene v zbirkah podatkov, ki so Europolu tehnično in pravno dostopne, pa ni bilo mogoče identificirati zadevnega posameznika.

Za istega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se hkrati z zahtevo za vpogled v VIS lahko predloži tudi zahteva za vpogled v SVI v skladu s pogoji iz Sklepa 2008/633/PNZ.

3. Ustrezno se uporabljajo pogoji iz člena 32(3), (4) in (5).

4. Imenovani organ Europola lahko svoji centralni točki dostopa iz člena 30(2) predloži obrazloženo elektronsko zahtevo za vpogled v vse podatke iz SVI ali v določen nabor podatkov iz SVI. Centralna točka dostopa Europola po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Če so izpolnjeni vsi pogoji za dostop, ustrezno pooblaščeno osebje centralne točke dostopa Europola obdela zahteve. Podatki iz SVI, do katerih se dostopa, se imenovanemu organu Europola posredujejo tako, da varnost podatkov ni ogrožena.

5. Europol lahko obdeluje informacije, pridobljene z vpogledom v SVI, samo če to odobri država članica, iz katere te informacije izvirajo. Navedena odobritev se pridobi prek nacionalne enote Europola v zadevni državi članici.







POGLAVJE V

HRAMBA IN SPREMEMBA PODATKOV

Člen 34

Obdobje hrambe podatkov

1. Vsaka evidenca o vstopu/izstopu ali evidenca o zavrnitvi vstopa, povezana z individualno dokumentacijo, se hrani v centralnem sistemu SVI tri leta od datuma evidence o izstopu oziroma evidence o zavrnitvi vstopa.

2. Če v treh letih po datumu zadnje evidence o izstopu ali zadnje evidence o zavrnitvi vstopa ni evidence o vstopu, se vsaka individualna dokumentacija skupaj s povezano evidenco ali povezanimi evidencami o vstopu/izstopu ali evidencami o zavrnitvi vstopa hrani v centralnem sistemu SVI tri leta in en dan po datumu zadnje evidence o izstopu ali zadnje evidence o zavrnitvi vstopa.

3. Če po datumu izteka obdobja dovoljenega bivanja ni evidence o izstopu, se podatki hranijo pet let po datumu izteka obdobja dovoljenega bivanja. SVI tri mesece vnaprej samodejno obvesti države članice o načrtovanem izbrisu podatkov o osebah, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, da lahko sprejmejo ustrezne ukrepe.

4. Z odstopanjem od odstavka 1 se vsaka evidenca o vstopu/izstopu, evidentirana za državljane tretjih držav, ki imajo status iz točke (b) člena 2(1), hrani v SVI največ eno leto po izstopu teh državljanov tretjih držav. Če evidence o izstopu ni, se podatki hranijo pet let po datumu zadnje evidence o vstopu.

5. Ob izteku obdobja hrambe iz odstavkov 1 do 4 se zadevni podatki samodejno izbrišejo iz centralnega sistema SVI.

Člen 35

Sprememba podatkov in predčasen izbris podatkov

1. Odgovorna država članica ima pravico do spremembe podatkov, ki jih je vnesla v SVI, tako da jih popravi, dopolni ali izbriše.

2. Če ima odgovorna država članica dokaz, iz katerega izhaja, da so podatki, evidentirani v SVI, vsebinsko netočni ali nepopolni ali da so bili podatki v SVI obdelani v nasprotju s to uredbo, preveri zadevne podatke ter jih po potrebi brez odlašanja popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI in, kadar je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3). Podatki se lahko preverijo in popravijo, dopolnijo ali izbrišejo tudi na zahtevo zadevne osebe v skladu s členom 52.

3. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena, kadar ima država članica, ki ni odgovorna država članica, dokaz, iz katerega izhaja, da so podatki, evidentirani v SVI, vsebinsko netočni ali nepopolni ali da so bili podatki v SVI obdelani v nasprotju s to uredbo, če je mogoče, preveri zadevne podatke brez posvetovanja z odgovorno državo članico ter jih po potrebi brez odlašanja popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI in, kjer je primerno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3). Kadar podatkov ni mogoče preveriti brez posvetovanja z odgovorno državo članico, zadevna država članica v sedmih dneh vzpostavi stik z organi odgovorne države članice, ki v enem mesecu preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave. Podatki se lahko preverijo in popravijo, dopolnijo ali izbrišejo tudi na zahtevo zadevnega državljana tretje države v skladu s členom 52.

4. Če ima država članica dokaz, iz katerega izhaja, da so podatki v zvezi z vizumi, evidentirani v SVI, vsebinsko netočni ali nepopolni ali da so bili taki podatki v SVI obdelani v nasprotju s to uredbo, najprej preveri točnost teh podatkov v VIS in jih po potrebi popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI. Kadar so podatki v VIS enaki kot tisti, evidentirani v SVI, o tem v skladu s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 prek infrastrukture VIS nemudoma obvesti državo članico, odgovorno za vnos navedenih podatkov v VIS. Država članica, odgovorna za vnos podatkov v VIS, preveri navedene podatke in jih po potrebi nemudoma popravi ali dopolni v VIS ali izbriše iz VIS ter o tem obvesti zadevno državo članico, ki po potrebi te podatke brez odlašanja popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI in, če je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3).

5. Podatki o identificiranih osebah iz člena 12 se nemudoma izbrišejo s seznama iz navedenega člena in popravijo ali dopolnijo v SVI, kadar zadevni državljan tretje države v skladu z nacionalnim pravom odgovorne države članice ali države članice, pri kateri je bila zahteva vložena, predloži dokaze, da je bil zaradi nepredvidljivih in resnih dogodkov prisiljen preseči trajanje dovoljenega bivanja, da je pridobil zakonito pravico do kratkoročnega bivanja, ali če se odkrijejo napake. Brez poseganja v kakršna koli razpoložljiva upravna ali nesodna sredstva, ima ta državljan tretje države pravico do učinkovitega pravnega sredstva za zagotovitev popravka, dopolnitve ali izbrisa podatkov.

6. Kadar državljan tretje države pred iztekom ustreznega obdobja iz člena 34 pridobi državljanstvo ene od držav članic ali ga zajame področje uporabe člena 2(3), se individualna dokumentacija in evidence o vstopu/izstopu, povezane s to individualno dokumentacijo, v skladu s členoma 16 in 17 ter evidence o zavrnitvi vstopa, povezane s to individualno dokumentacijo, v skladu s členom 18 brez odlašanja izbrišejo iz SVI in, če je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12 (3), in sicer v vsakem primeru najpozneje pet delovnih dni od datuma, ko je ta državljan tretje države pridobil državljanstvo države članice ali ga zajame področje uporabe člena 2(3) pred iztekom obdobja iz člena 34, s strani:

(a) države članice, katere državljanstvo je pridobil, ali

(b) države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje.

►C1 Kadar državljan tretje države pridobi državljanstvo Andore, Monaka ali San Marina ali kadar je državljan tretje države imetnik potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država oziroma Sveti sedež, on sam o tej spremembi ◄ obvesti pristojne organe države članice naslednjega vstopa. Ta država članica njegove podatke brez odlašanja izbriše iz SVI. Zadevni državljan tretje države ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva za zagotovitev izbrisa podatkov.

7. Centralni sistem SVI nemudoma obvesti vse države članice o izbrisu podatkov iz SVI in, kjer je primerno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3).

8. Kadar je spremembe ali izbris podatkov v skladu s to uredbo izvedla država članica, ki ni odgovorna država članica, je ta država članica pristojna za popravek, dopolnitev ali izbris. V SVI se evidentirajo vsi popravki, dopolnitve in izbrisi podatkov.







POGLAVJE VI

RAZVOJ, DELOVANJE IN ODGOVORNOST

Člen 36

Izvedbeni akti, ki jih Komisija sprejme pred razvojem sistema

Komisija sprejme izvedbene akte, potrebne za razvoj in tehnično izvajanje centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov, komunikacijske infrastrukture, spletne storitve iz člena 13 in repozitorija podatkov iz člena 63(2), in sicer zlasti ukrepe za:

(a) specifikacije glede kakovosti, ločljivosti in uporabe prstnih odtisov za biometrično preverjanje in ugotavljanje identitete v SVI;

(b) specifikacije glede kakovosti, ločljivosti in uporabe podobe obraza za biometrično preverjanje in ugotavljanje identitete v SVI, vključno s tistimi, posnetimi v živo ali pridobljenimi elektronsko iz elektronske strojno berljive potne listine;

(c) vnos podatkov v skladu s členi 16 do 20;

(d) dostop do podatkov v skladu s členi 23 do 33;

(e) spremembo, izbris in predčasni izbris podatkov v skladu s členom 35;

(f) vodenje in dostop do dnevnikov v skladu s členom 46;

(g) zahteve glede učinkovitosti, vključno z minimalnimi specifikacijami za tehnično opremo in zahtevami glede biometrične učinkovitosti SVI, zlasti z vidika zahtevane stopnje napačne pozitivne identifikacije, stopnje napačne negativne identifikacije in stopnje neuspelih vpisov;

(h) specifikacije in pogoje za spletno storitev iz člena 13, vključno s posebnimi določbami o varstvu podatkov, ki jih zagotovijo prevozniki ali jih ti pridobijo;

(i) vzpostavitev interoperabilnosti in njeno zasnovo na visoki ravni iz člena 8;

(j) specifikacije in pogoje za repozitorij podatkov iz člena 63(2);

(k) pripravo seznama identificiranih oseb iz člena 12(3) in postopka za dajanje tega seznama na voljo državam članicam;

(l) specifikacije za tehnične rešitve za povezavo centralnih točk dostopa v skladu s členi 31, 32 in 33 ter za tehnično rešitev za zbiranje statističnih podatkov, zahtevanih na podlagi člena 72(8).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).

Odbor, ustanovljen s členom 68 te uredbe, se pri sprejetju izvedbenih aktov iz točke (i) prvega odstavka tega člena posvetuje z Odborom VIS, ustanovljenim s členom 49 Uredbe (ES) št. 767/2008.

Člen 37

Razvoj in operativno upravljanje

1. eu-LISA je pristojna za razvoj centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov, komunikacijske infrastrukture in varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS. eu-LISA je pristojna tudi za razvoj spletne storitve iz člena 13 in repozitorija podatkov iz člena 63(2) v skladu s podrobnimi pravili iz členov 13(7) in 63(2) ter specifikacijami in pogoji, sprejetimi na podlagi točk (h) in (j) prvega odstavka člena 36.

eu-LISA določi zasnovo fizične strukture SVI, vključno z njegovo komunikacijsko infrastrukturo ter tehnične specifikacije v zvezi s centralnim sistemom SVI in njihov razvoj, enotnimi vmesniki, varnim komunikacijskim kanalom med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, spletno storitvijo iz člena 13 te uredbe in repozitorijem podatkov iz člena 63(2) te uredbe. Te tehnične specifikacije na podlagi ugodnega mnenja Komisije sprejme upravni odbor eu-LISA. eu-LISA izvede tudi morebitne prilagoditve VIS, ki so potrebne zaradi vzpostavitve interoperabilnosti s SVI in izvajanja sprememb Uredbe (ES) št. 767/2008 iz člena 61 te uredbe.

eu-LISA razvije in vzpostavi centralni sistem SVI, nacionalne enotne vmesnike, komunikacijsko infrastrukturo, varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, spletno storitev iz člena 13 in repozitorij podatkov iz člena 63(2) čim prej po sprejetju ukrepov Komisije iz člena 36.

Razvoj zajema pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje in splošno usklajevanje projektov.

Naloge eu-LISA pri razvoju in pri izvajanju centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov, komunikacijske infrastrukture, varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, spletne storitve iz člena 13 in repozitorija podatkov iz člena 63(2) so:

(a) izvajanje ocene tveganja;

(b) upoštevanje načela vgrajenega in privzetega varstva zasebnosti v celotnem življenjskem ciklu razvoja SVI;

(c) izvajanje varnostne ocene tveganja v zvezi z interoperabilnostjo z VIS iz člena 8 in oceno varnostnih ukrepov, potrebnih za izvajanje interoperabilnosti z VIS.

2. V fazi zasnove in razvoja se ustanovi Odbor za upravljanje programa z največ desetimi člani. Sestavlja ga sedem članov, ki jih izmed svojih članov ali nadomestnih članov imenuje upravni odbor eu-LISA, predsednik svetovalne skupine za SVI iz člena 69, en član, ki zastopa eu-LISA in ga imenuje njen izvršni direktor, in en član, ki ga imenuje Komisija. Člani, ki jih imenuje upravni odbor eu-LISA, so lahko samo iz tistih držav članic, za katere je v celoti zavezujoče pravo Unije zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi vseh obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja agencija eu-LISA, in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 66(2).

Odbor za upravljanje programa se sestaja redno in vsaj trikrat v četrtletju. Zagotavlja ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja SVI ter skladnost med osrednjimi in nacionalnimi projekti v zvezi s SVI.

Odbor za upravljanje programa upravnemu odboru eu-LISA mesečno predloži pisna poročila o napredku projekta. Odbor za upravljanje programa nima nobene pristojnosti za sprejemanje odločitev ali pooblastil za zastopanje članov upravnega odbora eu-LISA.

Upravni odbor eu-LISA določi poslovnik Odbora za upravljanje programa, ki vključuje zlasti pravila o:

(a) svojem predsedovanju;

(b) krajih sej;

(c) pripravi sej;

(d) sprejemu strokovnjakov na sejah;

(e) komunikacijskih načrtih, ki zagotavljajo popolno obveščenost nesodelujočih članov upravnega odbora eu-LISA.

Sejam Odbora za upravljanje programa predseduje država članica, ki jo v skladu s pravom Unije v celoti zavezujejo zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi vseh obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja eu-LISA.

Vse potne stroške in dnevnice članov Odbora za upravljanje programa krije eu-LISA, pri čemer se smiselno uporablja člen 10 Poslovnika eu-LISA. Sekretariat Odboru za upravljanje programa zagotovi eu-LISA.

Med fazo zasnove in razvoja svetovalno skupino za SVI iz člena 69 sestavljajo upravljavci nacionalnih projektov v zvezi s SVI, predseduje pa ji eu-LISA. Svetovalna skupina za SVI se do začetka uporabe SVI srečuje redno in vsaj trikrat v četrtletju. Po vsakem srečanju poroča Odboru za upravljanje programa. Zagotavlja tehnično strokovno znanje za pomoč pri nalogah Odbora za upravljanje programa in spremlja pripravljenost držav članic.

3. eu-LISA je pristojna za operativno upravljanje centralnega sistema SVI, varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS. V sodelovanju z državami članicami zagotavlja, da se v skladu z analizo stroškov in koristi vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija za centralni sistem SVI, enotne nacionalne vmesnike, komunikacijsko infrastrukturo, varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS ter za spletno storitev iz člena 13 in repozitorij podatkov iz člena 63(2). eu-LISA je odgovorna tudi za operativno upravljanje komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki ter za spletno storitev iz člena 13 in repozitorij podatkov iz člena 63(2).

Operativno upravljanje SVI v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni v tednu, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja SVI, zlasti glede odzivnega časa, ki ga mejni organi potrebujejo za poizvedovanje v centralnem sistemu SVI, v skladu s tehničnimi specifikacijami.

4. Ne glede na člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 11 ), eu-LISA zagotovi, da tisti člani njenega osebja, ki morajo delati s podatki iz SVI ali s podatki, shranjenimi v SVI, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali drugih enakovrednih obvez glede zaupnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo svoj položaj ali prekinejo delovno razmerje ali dokončajo svoje dejavnosti.

Člen 38

Odgovornosti držav članic in Europola

1. Vse države članice so odgovorne za:

(a) povezovanje obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom;

(b) organizacijo, upravljanje, delovanje in vzdrževanje obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo s SVI za namene člena 6, razen člena 6(2);

(c) organizacijo centralnih točk dostopa in njihovo povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj;

(d) upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja in osebja z ustreznimi pooblastili pristojnih nacionalnih organov do SVI v skladu s to uredbo ter za vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov.

2. Vse države članice imenujejo nacionalni organ, ki pristojnim organom iz člena 9(2) zagotovi dostop do SVI. Vse države članice ta nacionalni organ povežejo z nacionalnim enotnim vmesnikom. Vse države članice povežejo svoje centralne točke dostopa iz člena 29 z nacionalnim enotnim vmesnikom.

3. Vse države članice uporabljajo avtomatizirane postopke za obdelavo podatkov iz SVI.

4. Države članice zagotovijo natančno spremljanje tehnične učinkovitosti infrastrukture za izvajanje nadzora meje, njene dostopnosti, trajanja mejne kontrole in kakovosti podatkov, da bi zagotovili, da izpolnjujejo splošne zahteve za pravilno delovanje SVI in učinkovitost postopka izvajanja mejne kontrole.

5. Preden osebje organov, ki ima pravico dostopa do SVI, dobi dovoljenje za obdelavo podatkov, shranjenih v SVI, opravi ustrezno usposabljanje, zlasti v zvezi s pravili o varnosti podatkov in o varstvu podatkov, kakor tudi o zadevnih temeljnih pravicah.

6. Države članice smejo obdelovati podatke v ali iz SVI, samo za namene, določene v tej uredbi.

7. Europol prevzame odgovornosti iz točke (d) odstavka 1 in odstavkov 3, 5 in 6. Europol poveže centralno točko dostopa Europola s SVI in prevzame odgovornost za to povezavo.

Člen 39

Odgovornost za obdelavo podatkov

1. V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v SVI vsaka država članica imenuje organ, ki se v skladu s točko (7) člena 4 Uredbe (EU) 2016/679 šteje za upravljavca in ima glavno odgovornost pri obdelavi podatkov, ki jo opravlja ta država članica. Vsaka država članica posreduje kontaktne podatke tega organa Komisiji.

Vse države članice zagotovijo zakonito obdelavo podatkov, zbranih in evidentiranih v SVI, zlasti pa zagotavljajo, da ima dostop do podatkov za izvajanje nalog le ustrezno pooblaščeno osebje. Odgovorna država članica zagotovi zlasti, da so podatki:

(a) pridobljeni zakonito in ob popolnem upoštevanju človekovega dostojanstva zadevnega državljana tretje države;

(b) v SVI evidentirani zakonito;

(c) ob posredovanju v SVI točni in posodobljeni.

2. eu-LISA zagotavlja, da se SVI uporablja v skladu s to uredbo in izvedbenimi akti iz člena 36. eu-LISA zlasti:

(a) sprejema potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema SVI in komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnim enotnim vmesnikom, brez poseganja v odgovornosti držav članic;

(b) zagotavlja, da ima dostop do podatkov, obdelanih v SVI, le ustrezno pooblaščeno osebje.

3. eu-LISA obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo ter Evropskega nadzornika za varnost podatkov o ukrepih, ki jih sprejme v skladu z odstavkom 2 zaradi začetka delovanja SVI.

Člen 40

Hramba podatkov v nacionalnih dokumentacijah in nacionalnih sistemih vstopa/izstopa

1. Država članica lahko v svojem nacionalnem sistemu vstopa/izstopa ali enakovrednih nacionalnih dokumentacijah hrani alfanumerične podatke, ki jih je sama vnesla v SVI, v skladu z nameni SVI in ob popolnem spoštovanju prava Unije.

2. Podatki se v nacionalnih sistemih vstopa/izstopa ali enakovrednih nacionalnih dokumentacijah ne hranijo dlje, kot se hranijo v SVI.

3. Vsaka uporaba podatkov, ki ni skladna z odstavkom 1, se šteje za zlorabo v skladu z nacionalnim pravom posamezne države članice in pravom Unije.

4. Ta člen se ne razlaga, kot da zahteva kakršno koli tehnično prilagoditev SVI. Države članice lahko hranijo podatke v skladu s tem členom na svoje stroške in z lastnim tveganjem ter s svojimi tehničnimi sredstvi.

Člen 41

Pošiljanje podatkov tretjim državam, mednarodnim organizacijam in zasebnim subjektom

1. Podatki, shranjeni v sistemu vstopa/izstopa, se ne posredujejo ali dajo na voljo tretjim državam, mednarodnim organizacijam ali kateremu koli zasebnemu subjektu.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko mejni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, podatke iz člena 16(1) ter iz točk (a), (b) in (c) člena 17(1) te uredbe posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam iz Priloge I k tej uredbi v posameznih primerih, če je to potrebno – zgolj zaradi vračanja –, da se dokaže identiteta državljanov tretjih držav, le kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a) Komisija je sprejela sklep o ustrezni ravni varstva osebnih podatkov v zadevni tretji državi v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679;

(b) zagotovljeni so ustrezni zaščitni ukrepi, kot je določeno v členu 46 Uredbe (EU) 2016/679, na primer s sporazumom o ponovnem sprejemu, ki velja med Evropsko unijo ali državo članico in zadevno tretjo državo;

(c) uporablja se točka (d) člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679.

3. Podatki iz člena 16(1) ter iz točk (a), (b) in (c) člena 17(1) te uredbe se lahko posredujejo v skladu z odstavkom 2 tega člena, samo če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) podatki se prenesejo v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, zlasti določbami o varstvu podatkov, vključno s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679 ter s sporazumi o ponovnem sprejemu in v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki prenaša podatke;

(b) tretja država ali mednarodna organizacija je privolila v obdelavo podatkov le za namene, za katere so bili zagotovljeni; ter

(c) za zadevnega državljana tretje države je bila izdana odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES, pod pogojem, da se izvršitev te odločbe o vrnitvi ne zadrži, in pod pogojem, da ni bila vložena pritožba, zaradi katere bi bila njena izvršitev lahko zadržana.

4. Posredovanje osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam na podlagi odstavka 2 ne posega v pravice prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do te zaščite, zlasti kar zadeva njihovo nevračanje.

5. Osebni podatki, ki jih država članica ali Europol pridobi iz centralnega sistema SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, se ne smejo posredovati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Zadevna prepoved velja tudi, kadar se navedeni podatki nadalje obdelujejo na nacionalni ravni ali če jih države članice skupaj obdelujejo v skladu z Direktivo (EU) 2016/680.

6. Z odstopanjem od odstavka 5 tega člena lahko imenovani organ podatke iz točk (a) do (c) člena 16(1), točk (a) in (b) člena 16(2), točk (a) in (b) člena 16(3) ter točke (a) člena 17(1) prenese tretji državi v posameznih primerih le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) gre za izjemno nujen primer, v katerem obstaja:

(i) neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem; ali

(ii) neposredna nevarnost za življenje ljudi in je ta nevarnost povezana s hudim kaznivim dejanjem,

(b) je prenos podatkov potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje takega terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja na ozemlju držav članic ali v zadevni tretji državi;

(c) ima imenovani organ dostop do takih podatkov v skladu s postopkom in pogoji iz členov 31 in 32;

(d) je prenos izveden v skladu z veljavnimi pogoji iz Direktive (EU) 2016/680, zlasti poglavja V navedene direktive;

(e) je predložena ustrezno utemeljena pisna ali elektronska zahteva tretje države ter

(f) je zagotovljeno vzajemno posredovanje vseh informacij o evidencah vstopa/izstopa, ki jih ima tretja država prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI.

Kadar je prenos izveden na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo dana na voljo nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680, vključno z datumom in uro prenosa, podatki o pristojnem organu prejemniku, utemeljitvijo prenosa in posredovanimi osebnimi podatki.

Člen 42

Pogoji za posredovanje podatkov državam članicam, ki še ne uporabljajo SVI, in državam članicam, za katere se ta uredba ne uporablja

1. Imenovani organ lahko podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1), točk (a) in (b) člena 16(2), točk (a) in (b) člena 16(3)) ter točke (a) člena 17(1) posreduje državi članici, ki še ne uporablja SVI, in državi članici, za katero se ta uredba ne uporablja, v posameznih primerih in le, kadar so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

(a) gre za izjemno nujen primer, v katerem obstaja:

(i) neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem; ali

(ii) hudo kaznivo dejanje

(b) je prenos podatkov potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje takšnega terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja;

(c) ima imenovani organ dostop do takih podatkov v skladu s postopkom in pogoji iz členov 31 in 32;

(d) se uporablja Direktiva (EU) 2016/680;

(e) je predložena ustrezno utemeljena pisna ali elektronska zahteva in

(f) je zagotovljeno vzajemno posredovanje vseh informacij o evidencah vstopa/izstopa, ki jih ima država članica prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI.

Kadar je prenos izveden na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo dana na voljo nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680, vključno z datumom in uro prenosa, podatki o pristojnem organu prejemniku, utemeljitvijo prenosa in posredovanimi osebnimi podatki.

2. Če se podatki zagotovijo na podlagi tega člena, se smiselno uporabljajo enaki pogoji, kot so določeni v členu 43(1), členu 45(1) in (3), členu 48 in členu 58(4).

Člen 43

Varovanje podatkov

1. Odgovorna država članica zagotavlja varovanje podatkov pred in med njihovim prenosom v nacionalni enotni vmesnik. Vse države članice zagotavljajo varovanje podatkov, ki jih pridobijo iz SVI.

2. V zvezi z nacionalno mejno infrastrukturo vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom neprekinjenega delovanja in sanacijskim načrtom po nesreči, za:

(a) fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih;

(b) preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do opreme za obdelavo podatkov in nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja dejavnosti v skladu z nameni SVI;

(c) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali odstranjevanja nosilcev podatkov;

(d) preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nedovoljenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja shran