2013D0755 — SL — 01.01.2014 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SKLEP SVETA 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, p.1)





popravljena z:









▼B

SKLEP SVETA 2013/755/EU

z dne 25. novembra 2013

o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji

(Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 203 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Ta sklep nadomešča Sklep Sveta 2001/822/ES ( 1 ), ki se uporablja do 31. decembra 2013. Svet mora v skladu s členom 62 Sklepa 2001/822/ES opredeliti določbe, ki jih je treba določiti za nadaljnjo uporabo načel iz členov 198 do 202 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). (2) Svet je v svojih sklepih z dne 22. decembra 2009 o odnosih EU s čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO) pozval Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za spremembo sklepa o pridružitvi čezmorskih držav do julija 2012. Svet je sprejel predlog Komisije, da bo prihodnje partnerstvo med EU in ČDO temeljilo na treh bistvenih elementih: (1) povečanju konkurenčnosti, (2) krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti čezmorskih držav in ozemelj, ter (3) spodbujanju sodelovanja in povezovanja med ČDO in drugimi partnerji oziroma sosednjimi regijami. (3) Komisija je med junijem in oktobrom 2008 organizirala javno posvetovanje in predlagala več smernic za nov sklep o pridružitvi. Rezultati tega posvetovanja so bili strnjeni v sporočilu z dne 6. novembra 2009 z naslovom „Prvine novega partnerstva med Evropsko unijo ter čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO)“. (4) PDEU in njena sekundarna zakonodaja se ne uporabljajo samodejno za ČDO, razen nekaterih določb, v katerih je to izrecno določeno. Čeprav ČDO niso tretje države, niso del enotnega trga in morajo upoštevati obveznosti, ki jih imajo tretje države v zvezi s trgovino, predvsem pravila o poreklu, standarde za zdravje in zdravstveno varstvo rastlin ter zaščitne ukrepe. (5) Posebni odnosi med Unijo in ČDO bi morali napredovati od klasičnega razvojnega sodelovanja k vzajemnemu partnerstvu, ki bi podpiralo trajnostni razvoj ČDO. Poleg tega bi morala solidarnost med Unijo in ČDO temeljiti na edinstvenih odnosih med njimi in na dejstvu, da so ČDO del iste „evropske družine“. (6) Prispevanje civilne družbe k razvoju ČDO je mogoče izboljšati s krepitvijo organizacij civilne družbe na vseh ravneh sodelovanja. (7) Glede na geografski položaj ČDO bi bilo treba v interesu vseh strani uresničevati sodelovanje med njimi in njihovimi sosedami, kljub različnim statusom glede na pravo Unije vsakega od akterjev na določenem geografskem območju, pri čemer je poseben poudarek dan področjem, ki so v skupnem interesu, ter spodbujanju vrednot in standardov Unije. Poleg tega bi lahko bila ČDO regionalna središča ali centri odličnosti v posameznih regijah. (8) Unija bi morala podpirati politiko in strategije ČDO na področju skupnega interesa na podlagi posebnih potreb, možnosti in izbire zadevnih ČDO. (9) Namen pridružitve bi moralo biti zagotavljanje ohranjanja, obnove in trajnostne uporabe biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, kot ključnega elementa za uresničitev trajnostnega razvoja. (10) ČDO imajo bogato kopensko in morsko biotsko raznovrstnost. Podnebne spremembe bi lahko vplivale na naravno okolje ČDO in ogrožale njihov trajnostni razvoj. Ukrepi na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjšanja tveganja nesreč, trajnostnega upravljanja naravnih virov in spodbujanja trajnostne energije bo lahko prispevali k prilagoditvi in ublažitvi podnebnih sprememb v ČDO. (11) V odnosih med Unijo in ČDO bi bilo treba priznati, da bi slednji lahko pomembno prispevali k izpolnjevanju zavez Unije v okviru večstranskih okoljskih sporazumov. (12) ČDO je treba podpreti v njihovih prizadevanjih, da postanejo manj odvisni od fosilnih goriv, z namenom zmanjšanja njihove ranljivosti zaradi težkega dostopa do goriva in cenovne nestabilnosti, ker bi bilo s tem njihovo gospodarstvo bolj prilagodljivo in manj občutljivo na zunanje pretrese. (13) Unija bi lahko ČDO pomagala zmanjšati njihovo ranljivost zaradi nesreč in podprla dejavnosti in ukrepe, ki jih izvajajo v ta namen. (14) Posledice oddaljenosti ČDO ovirajo njihovo konkurenčnost in zato je pomembno izboljšati dostopnost do ČDO. (15) Unija in ČDO priznavajo, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje pomembna za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO. (16) Nadaljnji gospodarski in socialni razvoj ČDO bi se morala medsebojno podpirati in bi morala biti usmerjena h krepitvi konkurenčnosti gospodarstva ČDO ter doseganju socialne varnosti in vključenosti, zlasti kar za ranljive skupine in invalidne osebe. V ta namen bi moralo sodelovanje med Unijo in ČDO vključevati izmenjavo informacij in najboljših praks na zadevnih področjih, vključno z razvojem strokovne usposobljenosti in socialne zaščite ter prizadevanji za uveljavljanje pravic invalidov, ob upoštevanju načel Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. Poleg tega bi morala pridružitev ČDO Uniji prispevati k spodbujanju dostojnih delovnih pogojev, uporabi najboljših praks v socialnem dialogu, ter k spoštovanju temeljnih delovnih standardov, enakih možnosti, nediskriminaciji in dostopnosti v ČDO in njihovih regijah. (17) Unija in ČDO bi lahko sodelovali na področju turizma. S tem sodelovanjem bi morali podpirati prizadevanja organov ČDO za čim večji možni izkoristek lokalnega, regionalnega in mednarodnega turizma ter spodbujati priliv zasebnih finančnih sredstev iz Unije in drugih virov za razvoj turizma v ČDO. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vključevanju turizma v socialno, kulturno in gospodarsko življenje ljudi ter upoštevanju zahtev na področju varstva okolja. (18) Pojav nalezljivih bolezni v ČDO, kot je dinga v karibskih in pacifiških državah ter čikungunja v regijah Indijskega oceana, ima lahko znatne negativne zdravstvene in gospodarske posledice. Poleg tega, da epidemije v ČDO zmanjšujejo produktivnost prizadetega prebivalstva, bodo verjetno znatno vplivale na turizem, ki je glavna gospodarska panoga v večini ČDO. Zaradi velikega števila turistov in delavcev migrantov, ki potujejo v ČDO, jih ogroža vnos nalezljivih bolezni. Po drugi strani pa bi veliko število ljudi, ki potujejo iz ČDO, lahko vneslo nalezljive bolezni v Evropo. Zagotavljanje „varnega turizma“ je zato eden kritičnih dejavnikov za vzdržnost gospodarstva tistih ČDO, ki se močno opirajo na turizem. (19) Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala upoštevati ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati. (20) Unija priznava, da je treba s ČDO razviti bolj dejavno partnerstvo, kar zadeva dobro upravljanje in boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, terorizmu in korupciji. (21) Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja ter varstva okolja. (22) Globalne spremembe, ki se kažejo v trajnem procesu liberalizacije trgovine, na splošno vključujejo Unijo, kot glavno trgovinsko partnerico ČDO, pa tudi sosednje države AKP in njihove druge gospodarske partnerje. (23) ČDO so občutljiva otoška okolja, ki potrebujejo ustrezno zaščito, vključno z vidika ravnanja z odpadki. Kar zadeva radioaktivne odpadke, to zagotavljata člen 198 Pogodbe Euratom in z njo povezana sekundarna zakonodaja, razen glede Grenlandije, za katero se Pogodba Euratom ne uporablja. Za druge odpadke je treba določiti, katera pravila Unije naj se uporabljajo v zvezi s ČDO. (24) Ta sklep bi moral zagotavljati bolj prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z novimi možnostmi kumulacije porekla. Kumulacija bi morala biti mogoča ne le s ČDO in državami podpisnicami Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ampak pod določenimi pogoji tudi za proizvode s poreklom iz držav, s katerimi Unija uporablja sporazum o prosti trgovini, in za proizvode, ki v Unijo vstopajo brez dajatev in kvot v okviru splošnega sistema preferencialov Unije ( 2 ), tudi v skladu s pogoji. Ti pogoji so potrebni za preprečitev izogibanja izpolnjevanju obvez iz trgovinskih določb in za zagotovitev pravilnega delovanja sistemov kumulacije. (25) Postopke za potrjevanje porekla iz ČDO bi bilo treba posodobiti, in sicer v interesu gospodarskih subjektov in zadevnih uprav v ČDO. Določbe o upravnem sodelovanju med Unijo in ČDO bi bilo treba prav tako ustrezno posodobiti. (26) Treba bi bilo določiti načine upravnega sodelovanja in možnost začasnega umika preferencialne obravnave za vse ali nekatere proizvode s poreklom iz ČDO v primeru goljufij, nepravilnosti ali sistematskega neizpolnjevanja pravil o poreklu proizvodov ali nezagotavljanja upravnega sodelovanja. Poleg tega je treba določiti tudi dovolj podrobne predpise o zaščiti in nadzoru. To bo omogočilo ČDO, pristojnim organom Unije in gospodarskim subjektom, da se zanašajo na jasna in pregledna pravila in postopke. Navsezadnje je v skupnem interesu, da se zagotovi pravilna uporaba postopkov in ureditev, ki ČDO omogočajo izvoz blaga v Unijo brez dajatev in kvot. (27) Ob upoštevanju ciljev integracije in razvoja svetovne trgovine na področju storitev in ustanavljanja podjetij, je treba podpirati razvoj trgov storitev in naložbenih možnosti z izboljšanjem tržnega dostopa storitev in naložb ČDO na trg Unije. Glede na to bi morala Unija ČDO ponuditi najboljšo možno raven obravnave, kot jo nudi vsem drugim trgovinskim partnerjem s splošnimi klavzulami o državi z največjimi ugodnostmi, ob čemer bi se morale ČDO zagotoviti možnosti za bolj prilagodljive trgovinske odnose, in sicer tako, da se obravnava, ki jih ČDO zagotavljajo Uniji, omeji na obravnavo, ki jo zagotavljajo drugim velikim trgovinskim partnerjem oz. gospodarstvom. (28) Pravice intelektualne lastnine so odločilnega pomena za spodbujanje inovacij in so orodje za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja. Državam koristijo s tem, da lahko zaščitijo intelektualne stvaritve in lastnino. Njihova zaščita in uveljavljanje olajšujeta trgovino, rast in tuje naložbe ter pomagata v boju proti varnostnim in zdravstvenim tveganjem ponarejenih izdelkov. ČDO ima lahko koristi od politike na področju pravic intelektualne lastnine, zlasti v okviru ohranjanja biotske raznovrstnosti in razvoja tehnologije. (29) Sanitarni in fitosanitarnih ukrepi ter tehnične ovire za trgovino lahko vplivajo na trgovino in zahtevajo sodelovanje. Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje bi morala zajeti tudi politiko konkurence in pravice intelektualne lastnine, ki vplivajo na pravično porazdelitev koristi trgovanja. (30) Da bi zagotovili najboljše pogoje za sodelovanje ČDO tako na notranjem trgu Unije kot tudi na regionalnih, podregionalnih in mednarodnih trgih, je treba razviti zmogljivosti ČDO na ustreznih področjih. Te vključujejo razvoj človeških virov in sposobnosti, razvoj malih in srednjih podjetij, diverzifikacijo gospodarskih sektorjev in izvajanje ustreznega pravnega okvira za doseganje poslovnega okolja, ki spodbuja naložbe. (31) Sodelovanje na področju finančnih storitev med Unijo in ČDO bi moralo prispevati k oblikovanju varnejšega, zanesljivejšega, preglednejšega finančnega sistema, ki je bistven za spodbujanje svetovne finančne stabilnosti ter podpiranje trajnostne rasti. Prizadevanja na tem področju bi morala biti usmerjena na približevanje mednarodno dogovorjenim standardom in približevanje predpisov ČDO pravnemu redu Unije na področju finančnih storitev. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi upravne zmogljivosti organov ČDO, med drugim tudi na področju nadzora. (32) Finančno pomoč za ČDO bi bilo treba dodeliti na osnovi enotnih, preglednih in učinkovitih meril, upoštevajoč potrebe in dosežene rezultate ČDO. V takšnih merilih bi bilo treba upoštevati število prebivalcev, višino bruto domačega proizvoda (BDP), raven prejšnjih dodelitev sredstev iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) in omejitve zaradi geografske oddaljenosti ČDO. (33) Za namene učinkovitosti, poenostavitve in priznavanja upravljavskih sposobnosti organov ČDO, bi bilo treba finančna sredstva, ki se dodelijo ČDO, upravljati na podlagi vzajemnega partnerstva. Poleg tega bi morali organi ČDO prevzeti odgovornost za oblikovanje in izvajanje tistih politik, o katerih sta se pogodbenici dogovorili, da jih bosta sprejeli kot strategije sodelovanja. (34) V skladu s postopki glede finančne pomoči bi morale biti za načrtovanje in izvajanje programov sodelovanja v okviru 11. ERS odgovorne zlasti ČDO. Sodelovanje bi se moralo izvajati predvsem v skladu z ozemeljskimi predpisi ČDO in bi moralo okrepiti podporo spremljanju, vrednotenju in reviziji programskih dejavnosti. Pri načrtovanju in izvajanju programov bi bilo treba upoštevati dejstvo, da so upravni in človeški viri v ČDO omejeni. Poleg tega je treba pojasniti, da so ČDO upravičeni do različnih virov financiranja. (35) ČDO bi lahko bili na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) vključeni v evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS). Regionalno sodelovanje ČDO bi torej lahko obsegalo njihovo vključevanje v EZTS, v skladu z ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so ČDO povezani. ČDO, ki bi bili včlanjeni v EZTS, so lahko upravičeni do financiranja na regionalni ravni. (36) Da bi upoštevali tehnološki razvoj in spremembe v carinski zakonodaji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo dodatkov k Prilogi VI. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (37) Na podlagi tega sklepa bi moral biti Svet zmožen za vse zgoraj navedene dejavnike izdelati inovativni pristop, ki je koherenten in prilagojen različnim razmeram – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:







DEL 1

SPLOŠNE DOLOČBE O PRIDRUŽITVI ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ UNIJI







Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 1

Namen

1. Ta sklep vzpostavlja pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) Uniji (v nadaljnjem besedilu: pridružitev), ki je partnerstvo, ki temelji na členu 198 PDEU in katerega namen je podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati uveljavljanje vrednot in standardov Unije v širšem svetu.

2. Partnerji v pridružitvi so Unija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani.

Člen 2

Ozemeljska veljavnost

Ta pridružitev se uporablja za ČDO, navedene v Prilogi II k PDEU.

Člen 3

Cilji, načela in vrednote

1. Pridružitev med Unijo in ČDO temelji na ciljih, načelih in vrednotah, ki so skupni ČDO, državam članicam, s katerimi so povezani, in Uniji.

2. Namen pridružitve je uresničiti splošne cilje iz člena 199 PDEU, in sicer s povečanjem konkurenčnosti ČDO, krepitvijo prilagodljivosti ČDO, zmanjšanjem njihove ogroženosti na področju gospodarstva in varstva okolja ter spodbujanjem sodelovanja med njimi in drugimi partnerji.

3. Pri uresničevanju teh ciljev je treba spoštovati temeljna načela svobode, demokracije, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravne države, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja, ki so skupna ČDO in državam članicam, s katerimi so povezani.

4. Na področjih sodelovanja iz tega sklepa ne sme biti nobenega razlikovanja na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

5. Partnerji priznavajo pravice drugih partnerjev, da določijo svojo politiko trajnostnega razvoja in prednostne naloge na tem področju ter določijo lastne ravni domačega varstva okolja in zaščite dela ter da ustrezno sprejemajo ali spreminjajo relevantne zakone in politiko v skladu z mednarodno priznanimi standardi in sporazumi. Pri tem si prizadevajo zagotoviti visoko raven varstva okolja in zaščite dela.

6. Partnerji pri izvajanju tega sklepa ravnajo po načelih preglednosti, subsidiarnosti in učinkovitosti ter enako obravnavajo vse tri stebre trajnostnega razvoja ČDO: gospodarski razvoj, družbeni razvoj in varstvo okolja.

Člen 4

Upravljanje pridružitve

Pridružitev upravljajo Komisija in organi ČDO ter, če je potrebno, država članica, s katero je posamezen ČDO povezan, v skladu njihovimi posameznimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pristojnostmi.

Člen 5

Skupni interesi, dopolnjevanje in prednostne naloge

1. Pridružitev je okvir za politični dialog in sodelovanje pri vprašanjih skupnega interesa.

2. Prednost ima sodelovanje na področjih skupnega interesa, kot so:

(a) gospodarska diverzifikacija gospodarstev ČDO, vključno z nadaljnjim povezovanjem v svetovna in regionalna gospodarstva;

(b) spodbujanje okolju prijazne gospodarske rasti;

(c) trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z ohranjanjem in trajnostno uporabo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev;

(d) prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih vplivov;

(e) ukrepi za zmanjšanje tveganja nesreč;

(f) spodbujanje raziskav, inovacij in dejavnosti znanstvenega sodelovanja;

(g) spodbujanje družbenih, kulturnih in gospodarskih izmenjav med ČDO, njihovimi sosednjimi državami in drugimi partnerji.

3. Cilj sodelovanja na področjih skupnega interesa je spodbuditi samozadostnost ČDO in razvoj njihovih zmogljivosti za oblikovanje, izvajanje in spremljanje strategij in politik iz odstavka 2.

Člen 6

Spodbujanje pridružitve

1. Za krepitev odnosov med Unijo in ČDO si Unija in slednji prizadevajo seznaniti svoje državljane glede pridružitve, zlasti s spodbujanjem povezovanja in sodelovanja med organi, akademsko skupnostjo, civilno družbo in podjetji ČDO na eni strani in njihovimi sogovorniki v Uniji na drugi strani.

2. ČDO si prizadevajo za krepitev in spodbujanje svojih odnosov z Unijo kot celoto. Države članice podpirajo ta prizadevanja.

Člen 7

Regionalno sodelovanje, regionalno povezovanje in sodelovanje z drugimi partnerji

1. V skladu s členom 3 tega sklepa je namen te pridružitve podpreti ČDO pri njihovih prizadevanjih za udeležbo v ustreznih mednarodnih, regionalnih in/ali podregionalnih pobudah sodelovanja ter regionalnih ali podregionalnih postopkih povezovanja v skladu z njihovimi lastnimi željami ter cilji in prednostnimi nalogami, ki jih opredelijo pristojni organi ČDO.

2. V ta namen lahko Unija in ČDO izmenjujejo informacije in najboljše prakse ali vzpostavijo druge oblike tesnega sodelovanja in usklajevanja z drugimi partnerji v okviru članstva ČDO v regionalnih in mednarodnih organizacijah, če je primerno, s pomočjo mednarodnih sporazumov.

3. Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih 2 in 3 tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, njihovimi sosednjimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: države AKP) in državami, ki niso AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med programi sodelovanja, ki jih podpirajo različni finančni instrumenti EU. Unija si tudi prizadeva za vključevanje ČDO v različne oblike dialoga, ki ga ima z njihovimi sosednjimi državami, ne glede na to, ali so ali niso države AKP, in z najbolj oddaljenimi regijami, kadar je to primerno.

4. Podpora članstvu ČDO v ustreznih organizacijah za regionalno povezovanje je osredotočena zlasti na:

(a) vzpostavljanje zmogljivosti ustreznih regionalnih organizacijah in institucij, katerih članice so ČDO;

(b) regionalne ali podregionalne pobude, kot je izvajanje sektorskih reformnih politik, ki se nanašajo na področja sodelovanja, opredeljena v delih 2 in 3 tega sklepa;

(c) ozaveščenost ČDO o učinkih procesov regionalnega povezovanja na različnih področjih in njihovo razumevanje;

(d) sodelovanje ČDO pri razvoju regionalnih trgov v okviru organizacij regionalnega povezovanja;

(e) čezmejne naložbe med ČDO in njihovimi sosedami.

Člen 8

Sodelovanje v evropskih združenjih za teritorialno sodelovanje

Na podlagi uporabe člena 7(1) do (3) tega sklepa pobude za sodelovanje ali druge oblike sodelovanja pomenijo tudi to, da vladni organi, regionalne in podregionalne organizacije, lokalni organi in po potrebi tudi javni in zasebni organi ali institucije (vključno s ponudniki javnih storitev) iz ČDO lahko sodelujejo v evropskih združenjih za teritorialno sodelovanje (EZTS) v skladu s pravili in cilji dejavnosti sodelovanja, ki se opravljajo na podlagi tega sklepa in Uredbe (ES) št. 1082/2006 ter v skladu z ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so ČDO povezane.

Člen 9

Posebna obravnava

1. Pri pridružitvi se upošteva raznolikost ČDO v smislu gospodarskega razvoja in njihove sposobnosti, da v celoti izkoristijo regionalno sodelovanje in regionalno povezovanje iz člena 7.

2. Posebna obravnava se vzpostavi za odročne ČDO.

3. Da bi se odpravile strukturne in druge ovire za razvoj geografsko oddaljenih ČDO, ta posebna obravnava upošteva njihove posebne težave, med drugim pri določanju obsega finančne pomoči in pogojev v zvezi z njo.

4. ČDO, ki jih je treba obravnavati kot geografsko oddaljene, so navedeni v Prilogi I.







Poglavje 2

Akterji sodelovanja

Člen 10

Splošno

1. Pridružitev temelji na širokem dialogu in posvetovanjih o vprašanjih skupnega interesa med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, in Komisijo ter, če je primerno, Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB).

2. ČDO organizirajo, kadar je to ustrezno, dialog in posvetovanja z organi in institucijami, kot so:

(a) pristojni lokalni in drugi javni organi,

(b) gospodarski in socialni partnerji,

(c) drug ustrezen organ, ki predstavlja civilno družbo, okoljske partnerje, nevladne organizacije in institucije, odgovorne za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami.

Člen 11

Akterji sodelovanja

1. Akterji sodelovanja v ČDO so:

(a) vladni organi ČDO,

(b) lokalni organi v ČDO,

(c) ponudniki javnih storitev ter organizacije civilne družbe, kot so družbena in poslovna združenja ter združenja delodajalcev in sindikatov in lokalne, nacionalne ali mednarodne nevladne organizacije,

(d) regionalne in podregionalne organizacije.

2. Države članice, s katerimi so povezani ČDO, Komisijo v treh mesecih od začetka veljavnosti tega sklepa obvestijo o vladnih in lokalni organih iz točk (a) in (b) odstavka 1.

Člen 12

Odgovornosti nevladnih akterjev

1. Nevladni akterji imajo lahko vlogo v izmenjavi informacij in pri posvetovanjih o sodelovanju, ter zlasti pri pripravi in izvajanju pomoči glede sodelovanja, ter projektov ali programov sodelovanja. Nanje se lahko prenesejo pooblastila finančnega upravljanja za izvajanje teh projektov ali programov za podporo lokalnim razvojnim pobudam.

2. Nevladni akterji, ki so lahko izbrani za necentralizirano upravljanje projektov ali programov, se določijo v soglasju med organi ČDO, Komisijo in državo članico, s katero je ČDO povezan, upoštevajoč zadevno temo, njihovo strokovno znanje in izkušnje ter področje delovanja. Postopek določitve se v vsakem ČDO izvaja v okviru širšega dialoga in posvetovanja iz člena 10.

3. Namen pridružitve je prispevati k prizadevanjem ČDO za krepitev organizacij civilne družbe, zlasti glede njihovega ustanavljanja in razvoja ter oblikovanja ukrepov, potrebnih za začetek njihovega vključevanja v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje razvojnih strategij in programov.







Poglavje 3

Institucionalni okvir pridružitve

Člen 13

Vodilna načela za dialog

1. Unija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, redno sodelujejo v celovitem in političnem dialogu.

2. Dialog se izvaja ob popolnem upoštevanju ustreznih institucionalnih, pravnih in finančnih pristojnosti Unije, ČDO in držav članic, s katerimi so povezani. Biti mora prožen, lahko je formalen ali neformalen, na ustrezni ravni ali v ustrezni obliki ter se izvaja v okviru iz člena 14.

3. Dialog omogoča, da se ČDO popolnoma vključijo v izvajanje pridružitve.

4. Dialog je med drugim usmerjen na določena politična vprašanja, ki so v skupnem interesu ali splošnega pomena doseganje ciljev pridružitve.

Člen 14

Pridružitvena telesa

1. V okviru pridružitve se vzpostavijo naslednje oblike dialoga:

(a) forum za dialog med ČDO–EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic in Komisija. Člani Evropskega parlamenta, predstavniki EIB in predstavniki najbolj oddaljenih regij se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU;

(b) Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se organizirajo vsaj štirikrat letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani.

(c) V soglasju med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, in Komisijo, se za spremljanje izvajanja pridružitve oblikujejo delovne skupine, ki imajo svetovalno vlogo, in sicer v obliki, ki je primerna za obravnavana vprašanja. Te delovne skupine se lahko oblikujejo na zahtevo Komisije, države članice ali ČDO. Zagotavljajo tehnične razprave o zadevah, ki so posebnega pomena za ČDO in države članice, s katerimi so povezani, in dopolnjujejo delo, opravljeno v forumu ČDO–EU in/ali na tristranskih posvetovanjih.

2. Komisija predseduje forumu ČDO–EU, tristranskim posvetovanjem in delovnim skupinam ter na teh srečanjih opravlja sekretarske naloge.







DEL 2

PODROČJA SODELOVANJA ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ V OKVIRU PRIDRUŽITVE







Poglavje 1

Okoljska vprašanja, podnebne spremembe in zmanjšanje tveganja nesreč

Člen 15

Splošni cilji in načela

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju okolja, podnebnih sprememb in zmanjševanja tveganja nesreč nanaša na:

(a) podporo pri prizadevanjih ČDO za opredelitev in izvajanje politik, strategij, akcijskih načrtov in ukrepov;

(b) podporo pri prizadevanjih ČDO za povezovanje v regionalne mreže in pobude;

(c) spodbujanje trajnostne uporabe virov in učinkovite rabe virov ter razdruževanja gospodarske rasti in degradacije okolja in

(d) podpora prizadevanjem ČDO, da delujejo kot regionalna središča ali centri odličnosti.

Člen 16

Trajnostno upravljanje ter ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega upravljanja ter ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev nanaša na:

(a) spodbujanje vzpostavitve in učinkovitega upravljanja morskih in kopenskih zavarovanih območij ter izboljšanega upravljanja obstoječih zavarovanih območij;

(b) spodbujanje trajnostnega upravljanja morskih in kopenskih virov, ki prispevajo k zaščiti vrst, habitatov in funkcij ekosistemov zunaj zavarovanih območij in zlasti ogroženih, občutljivih in redkih vrst;

(c) krepitev ohranjanja in trajnostne rabe morske in kopenske biotske raznovrstnosti in ekosistemov z: (i) obravnavo širšega izziva, ki ga podnebne spremembe predstavljajo za ekosisteme, z ohranjanjem zdravih, odpornih ekosistemov in spodbujanjem okolju prijazne infrastrukture in na ekosistemu temelječih pristopov k prilagajanju na podnebne spremembe ter za ublažitev njihovih posledic, saj taki pristopi pogosto prinesejo več koristi; (ii) krepitvijo zmogljivosti na lokalni, regionalni in/ali mednarodni ravni s spodbujanjem izmenjave informacij, znanja in najboljših praks med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z javnimi organi, lastniki zemlje, zasebnim sektorjem, raziskovalci in civilno družbo; (iii) krepitvijo obstoječih programov za ohranjanje narave in s tem povezanih prizadevanj znotraj in zunaj varstvenih območij; (iv) širitvijo baze znanja in zapolnjevanjem vrzeli v znanju, vključno z opredelitvijo vrednosti funkcij ekosistema in ekosistemskih storitev;

(d) spodbujanje in omogočanje regionalnega sodelovanja pri obravnavi vprašanj, kot so invazivne tuje vrste ali vplivi podnebnih sprememb;

(e) razvoj mehanizmov za pridobitev sredstev, vključno s plačili za ekosistemske storitve.

Člen 17

Trajnostno gospodarjenje z gozdovi

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nanaša na uveljavljanje ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, vključno z njihovo vlogo pri varovanju okolja pred erozijo in (pri) nadzoru dezertifikacije, ter na pogozdovanje in upravljanje izvoza lesa.

Člen 18

Celovito upravljanje obalnega pasu

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju celovitega upravljanja obalnega pasu nanaša na:

(a) podporo pri prizadevanjih ČDO za učinkovito trajnostno upravljanje morskih in obalnih območij z opredelitvijo strateških in celostnih pristopov k načrtovanju in upravljanju morskih in obalnih območij;

(b) uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo in akvakultura, turizem, pomorski promet in kmetijstvo, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti.

Člen 19

Pomorske zadeve

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju pomorskih zadev nanaša na:

(a) krepitev dialoga o zadevah skupnega interesa na tem področju;

(b) spodbujanje znanja o morju in uporabe biotehnologije, energije oceanov, pomorskega nadzora, upravljanja obalnih območij in upravljanja na podlagi ekosistemskega pristopa;

(c) spodbujanje celovitih pristopov na mednarodni ravni.

Člen 20

Trajnostno upravljanje staležev rib

1. V okviru pridružitve sodelovanje na področju trajnostnega upravljanja staležev rib temelji na naslednjih načelih:

(a) obveznost odgovornega upravljanja ribištva in odgovorne ribolovne prakse;

(b) opustitev ukrepov ali dejavnosti, ki niso v skladu z načeli trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov;

(c) brez poseganja v obstoječe ali prihodnje dvostranske ribiške sporazume o partnerstvu med Unijo in ČDO, se obe strani želita redno posvetovati o ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in izmenjavati informacije o trenutnem stanju virov v okviru ustreznih pridružitvenih teles iz člena 14.

2. Sodelovanje na področju iz odstavka 1 se lahko nanaša na:

(a) dejavno spodbujanje dobrega upravljanja, najboljših praks in odgovornega upravljanje ribištva pri ohranjanju in trajnostnem upravljanju staležev rib, vključno s staleži rib v skupnem interesu tistimi, ki jih upravljajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva;

(b) dialog in sodelovanje za ohranjanje staležev rib, med drugim z ukrepi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in učinkovitim sodelovanjem z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru. Dialog in sodelovanje zajemata programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, spodbude in obveznosti za učinkovitejše dolgoročno upravljanje ribištva in obalnega okolja.

Člen 21

Trajnostno gospodarjenje z vodami

1. V okviru pridružitve lahko Unija in ČDO sodelujejo na področju trajnostnega gospodarjenja z vodami prek vodne politike in vzpostavljanja institucij, zaščite vodnih virov, oskrbe z vodo na podeželskih in mestnih območjih za gospodinjske, industrijske ali kmetijske namene ter prek shranjevanja, distribucije in gospodarjenja z vodnimi viri ter ravnanja z odpadno vodo.

2. Na področju oskrbe z vodo in v sanitarnem sektorju se posebna pozornost nameni dostopu do oskrbe s pitno vodo in sanitarnih storitev na slabo pokritih področjih ter tistim, ki so posebej izpostavljenim naravnim nesrečam, kar neposredno prispeva k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in povečanjem produktivnosti.

3. Sodelovanje na teh področjih se ravna po načelu, da je treba stalno potrebo po širitvi zagotavljanja osnovnih storitev v zvezi z vodo in sanitarijami tako mestnemu kot podeželskemu prebivalstvu obravnavati na okoljsko trajnosten način.

Člen 22

Ravnanje z odpadki

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju ravnanja z odpadki nanaša na spodbujanje uporabe najboljše okoljske prakse v vseh dejavnostih, povezanih z ravnanjem z odpadki, vključno z zmanjšanjem odpadkov, recikliranjem ali drugimi postopki za predelavo, na primer z energetsko predelavo in odstranjevanjem odpadkov.

Člen 23

Energija

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostne energije nanaša na:

(a) proizvodnjo in distribucijo energije ter dostop do nje, zlasti razvoj, spodbujanje, uporabo in shranjevanje trajnostne energije iz obnovljivih virov;

(b) energetske politike in predpisi, zlasti oblikovanje politik in sprejetje predpisov, ki zagotavljajo stroškovno sprejemljive in trajnostne tarife za energijo;

(c) energetsko učinkovitost, zlasti razvoj in uvedbo standardov energetske učinkovitosti in izvajanja ukrepov za energetsko učinkovitost v različnih sektorjih (industrijskem, komercialnem ter javnem sektorju in v gospodinjstvih), pa tudi spremljevalne vzgojne dejavnosti in dejavnosti ozaveščanja;

(d) prevoz, zlasti razvoj, spodbujanje in uporabo okolju prijaznih javnih in zasebnih prevoznih sredstev, kot so vozila na hibridni, električni ali vodikov pogon, sheme za souporabo avtomobila in kolesarjenje;

(e) prostorsko načrtovanje in gradbeništvo, zlasti spodbujanje in uvedbo visokih okoljskih standardov kakovosti in visoke energetske učinkovitosti pri urbanističnem načrtovanju in gradnji ter

(f) turizem, zlasti spodbujanje energetsko samozadostnih infrastruktur (ki temeljijo na obnovljivih virih energije) in/ali infrastruktur zelenega turizma.

Člen 24

Podnebne spremembe

V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju podnebnih sprememb podpreti pobude ČDO pri blažitvi posledic podnebnih sprememb in prilagajanju na negativne posledice teh sprememb ter lahko zajema:

(a) pridobivanje dokazov, opredelitev ključnih tveganj ter ozemeljskih, regionalnih in/ali mednarodnih dejavnosti, načrtov ali ukrepov za prilagajanje na podnebne spremembe ali blažitev njihovih negativnih posledic;

(b) vključitev prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve njihovih posledic v javne politike in strategije;

(c) pripravo in zbiranje statističnih podatkov in kazalnikov, ki so osnovno orodje za oblikovanje politike in njeno izvajanje ter

(d) spodbujanje sodelovanja ČDO v regionalnih in mednarodnih dialogih, da bi spodbujali sodelovanje, vključno z izmenjavo znanja in izkušenj.

Člen 25

Zmanjševanje tveganja nesreč

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju zmanjševanja tveganja nesreč nanaša na:

(a) razvoj ali izpopolnjevanje sistemov, vključno z infrastrukturami, za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje, vključno s sistemi predvidevanja in zgodnjega opozarjanja, za zmanjšanje posledic nesreč;

(b) razvoj podrobnega poznavanja izpostavljenosti nesrečam in sedanjih zmogljivosti odziva v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo;

(c) krepitev obstoječih ukrepov preprečevanja nesreč in priprave nanje na lokalnih, nacionalnih in regionalnih ravneh;

(d) izboljšanje sposobnosti odzivanja zadevnih akterjev, da bi bili ti bolj usklajeni, učinkoviti in uspešni;

(e) izboljšanje ozaveščanja in obveščanja prebivalstva glede izpostavljenosti tveganjem, preprečevanja, priprave in odziva v primeru nesreče, s ustreznim upoštevanjem posebnih potreb invalidnih oseb;

(f) krepitev sodelovanja med ključnimi akterji, ki so vključeni v civilno zaščito ter

(g) spodbujanje sodelovanja ČDO v regionalnih, evropskih in/ali mednarodnih telesih, da se omogoči bolj redno izmenjavo informacij in tesnejše sodelovanje med različnimi partnerji v primeru nesreče.







Poglavje 2

Dostopnost

Člen 26

Splošni cilji

1. V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju dostopnosti:

(a) zagotoviti boljši dostop ČDO do svetovnih prometnih omrežij in

(b) zagotoviti boljši dostop ČDO do informacijskih in komunikacijskih tehnologij in storitev.

2. Sodelovanje v smislu odstavka 1 lahko obsega:

(a) oblikovanje politik in vzpostavljanje institucij;

(b) cestni, železniški, zračni in pomorski prevoz oziroma prevoz po celinskih plovnih poteh in

(c) skladiščne zmogljivosti na morju in na letališčih.

Člen 27

Pomorski promet

1. V okviru pridružitve je sodelovanje na področju pomorskega prometa namenjeno razvoju in spodbujanju stroškovno učinkovitih ter učinkovitih storitev pomorskega prevoza v ČDO in se lahko nanaša na:

(a) spodbujanje učinkovite odpreme tovora po ekonomičnih in trgovinsko sprejemljivih cenah;

(b) spodbujanje večje udeležbe ČDO pri opravljanju mednarodnih pomorskih prevoznih storitev;

(c) spodbujanje regionalnih programov;

(d) pomoč za vključitev lokalnega zasebnega sektorja v pomorske prevozne dejavnosti in

(e) razvoj infrastrukture.

2. Unija in ČDO spodbujajo varnost pomorskega prevoza, varnost posadk in preprečevanje onesnaževanja.

Člen 28

Letalski prevoz

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju letalskega prevoza nanaša na:

(a) reforme in modernizacijo industrij ČDO na področju letalskega prevoza;

(b) spodbujanje komercialne sposobnosti preživetja in konkurenčnosti industrij ČDO na področju letalskega prevoza;

(c) omogočanje naložb in udeležbe zasebnega sektorja ter

(d) spodbujanje izmenjave znanja in dobrih poslovnih praks.

Člen 29

Varnost letalskega prevoza

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju varnosti letalskega prevoza namenjeno podpori ČDO pri njihovih prizadevanjih za uskladitev z ustreznimi mednarodnimi standardi in lahko med drugim zajema:

(a) uvajanje sistemov varnosti zračne plovbe;

(b) izvajanje letališke varnosti in povečanje zmogljivosti uprav za civilno letalstvo glede obvladovanja vseh vidikov operativne varnosti, ki je pod njihovim nadzorom, in

(c) razvoj infrastrukture in človeških virov.

Člen 30

Storitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij

V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v ČDO spodbuditi inovacije, gospodarsko rast ter izboljšati vsakdanje življenje državljanov in poslovanje podjetij, vključno s povečanjem dostopnosti za invalidne osebe. Sodelovanje se usmeri zlasti na krepitev regulativne zmogljivosti ČDO in lahko podpre širitev omrežij IKT in storitev z naslednjimi ukrepi:

(a) oblikovanje predvidljivega zakonodajnega okolja, ki je v koraku s tehnološkim razvojem, spodbuja rast in inovacije ter spodbuja konkurenco in varstvo potrošnikov;

(b) dialog o različnih vidikih politike glede spodbujanja in spremljanja informacijske družbe;

(c) izmenjava informacij o standardih in vprašanjih interoperabilnosti;

(d) krepitev sodelovanja na področju raziskav IKT ter na področju raziskovalnih infrastruktur na osnovi IKT;

(e) razvoj storitev in aplikacij na področjih z velikim družbenim vplivom.







Poglavje 3

Raziskave in inovacije

Člen 31

Sodelovanje na področju raziskav in inovacij

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju raziskav in inovacij zajema znanost, tehnologijo, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se prispeva k trajnostnemu razvoju ČDO in spodbuja vlogo ČDO kot regionalnih centrov in centrov odličnosti ter njihovo industrijsko konkurenčnost. Sodelovanje lahko zajema zlasti:

(a) dialog, usklajevanje in oblikovanje sinergij med politikami in pobudami ČDO in Unije na področju znanosti, tehnologije in inovacij;

(b) politiko in vzpostavljanje institucij v ČDO ter usklajene ukrepe na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni z namenom razvijanja dejavnosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij ter njihove uporabe;

(c) sodelovanje med pravnimi subjekti iz ČDO, Unije, držav članic in tretjih držav;

(d) sodelovanje posameznih raziskovalcev iz ČDO, raziskovalnih organov in pravnih subjektov iz ČDO v okviru sodelovanja v zvezi s programi raziskav in inovacij v Uniji in Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) ter

(e) usposabljanje in mednarodno mobilnost raziskovalcev ČDO in njihove izmenjave.







Poglavje 4

Mladi, izobraževanje, usposabljanje, zdravje, zaposlovanje in socialna politika

Člen 32

Mladi

1. Unija zagotovi, da lahko fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, sodelujejo pri pobudah Unije, ki zadevajo mlade, na enaki podlagi kot državljani držav članic.

2. Cilj pridružitve je krepitev vezi med mladimi, ki živijo v ČDO in Uniji, med drugim s spodbujanjem učne mobilnosti mladih iz ČDO in spodbujanjem medsebojnega razumevanja med mladimi.

Člen 33

Izobraževanje in usposabljanje

1. V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja zajema:

(a) zagotavljanje visokokakovostnega, vključujočega izobraževanja na osnovnošolski, srednješolski in visokošolski ravni ter na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter

(b) podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik in politik za poklicno usposabljanje.

2. Unija zagotovi, da lahko fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, sodelujejo pri pobudah Unije na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja na enaki podlagi kot državljani držav članic.

3. Unija zagotovi, da se lahko izobraževalni organi in ustanove iz ČDO vključijo v pobude sodelovanja Unije na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja na enaki podlagi kot izobraževalni organi in ustanove držav članic.

Člen 34

Zaposlovalna in socialna politika

1. Unija in ČDO vzdržujejo dialog na področju politike zaposlovanja in socialne politike, da bi prispevali h gospodarskemu in socialnemu razvoju ČDO ter spodbujali uveljavljanje dostojnih delovnih pogojev v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo. Namen takšnega dialoga je med drugim podpreti prizadevanja organov ČDO za razvijanje politik in zakonodaje na tem področju.

2. Dialog obsega predvsem izmenjavo informacij in najboljših praks v zvezi s politikami in zakonodajo na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so v skupnem interesu Unije in ČDO. V zvezi s tem je treba upoštevati področja, kot so razvoj spretnosti in znanj, socialna zaščita, socialni dialog, politika enakih možnosti, nediskriminacija in dostopnost za invalidne osebe, zdravje in varnost pri delu ter drugi delovni standardi.

Člen 35

Javno zdravje

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju javnega zdravja namenjeno krepitvi zmogljivosti ČDO za nadzor, zgodnje odkrivanje in odziv na izbruhe nalezljivih bolezni z ukrepi, ki vključujejo:

(a) ukrepe za krepitev pripravljenost in zmogljivosti odzivanja na čezmejne nevarnosti za zdravje, kot so infekcijske bolezni, ki bi morali biti zasnovani na obstoječih strukturah in biti usmerjeni na neobičajne dogodke;

(b) vzpostavljanje zmogljivosti s krepitvijo javno zdravstvenih omrežij na regionalni ravni, omogočanje izmenjave informacij med strokovnjaki in spodbujanje ustreznega usposabljanja;

(c) razvoj orodij in komunikacijskih platform ter programov e-učenja, ki so prilagojeni posebnim potrebam ČDO.







Poglavje 5

Kultura

Člen 36

Kulturne izmenjave in dialog

1. V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju kulturnih izmenjav in dialoga nanaša na:

(a) povečanje samostojnosti ČDO v okviru procesa, ki je osredotočen na samo prebivalstvo in zakoreninjen v kulturi vsakega posameznega prebivalstva;

(b) pomoč politiki in ukrepom, ki so jih sprejeli pristojni organi ČDO za krepitev človeških virov, povečanje ustvarjalnih sposobnosti in krepitev kulturnih identitet;

(c) sodelovanje prebivalstva v procesu razvoja;

(d) razvoj skupnega razumevanja in boljšo izmenjavo informacij o kulturnih in avdiovizualnih zadevah prek dialoga.

2. EU in ČDO si s sodelovanjem prizadevajo za spodbujanje kulturnih izmenjav med njimi, in sicer prek:

(a) sodelovanja med kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji vseh partnerjev;

(b) spodbujanja kroženja kulturnih in ustvarjalnih del in izvajalcev med njimi;

(c) političnega sodelovanja za krepitev razvoja politike, inovacij, privabljanje občinstva in uvajanje novih poslovnih modelov.

Člen 37

Avdiovizualno sodelovanje

1. V okviru pridružitve je sodelovanje na avdiovizualnem področju namenjeno spodbujanju medsebojnih avdiovizualne produkcij in lahko zajema naslednje ukrepe:

(a) sodelovanje in izmenjavo med zadevnimi radiodifuzijskimi industrijami,

(b) spodbujanje izmenjave avdiovizualnih del;

(c) izmenjavo informacij in pogledov na avdiovizualno in radiodifuzijsko politiko ter zakonodajni okvir med pristojnimi organi;

(d) spodbujanje obiskov in sodelovanje na mednarodnih prireditvah, ki se odvijajo na ozemlju druge pogodbenice in v tretjih državah.

2. Koprodukcijska avdiovizualna dela so upravičena do ugodnosti iz sheme pomoči za spodbujanje lokalnih ali regionalnih kulturnih vsebin iz Unije, ČDO in držav članic, s katerimi so povezani.

Člen 38

Uprizoritvene umetnosti

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju uprizoritvenih umetnosti nanaša na:

(a) lažje in pogostejše stike med izvajalci uprizoritvenih umetnosti na področjih, kot so poklicne izmenjave in usposabljanje, vključno z udeležbo na avdicijah, razvoj mrež in spodbujanje povezovanja v mreže;

(b) spodbujanje skupne produkcije med producenti ene ali več držav članic Unije ter ene ali več ČDO in

(c) spodbujanje razvoja mednarodnih tehnoloških standardov za gledališča in uporabo gledaliških odrskih oznak, tudi prek ustreznih organov za standardizacijo.

Člen 39

Varstvo kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju materialne in nematerialne kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks s pomočjo:

(a) omogočanja izmenjave strokovnjakov;

(b) sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja;

(c) ozaveščanja lokalne javnosti ter

(d) svetovanja glede varstva zgodovinskih spomenikov in zavarovanih območij ter glede zakonodaje in izvajanja ukrepov v zvezi z dediščino, zlasti njenega vključevanja v lokalno življenje.







Poglavje 6

Boj proti organiziranemu kriminalu

Člen 40

Boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok, terorizmu in korupciji

1. V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu vključuje:

(a) razvoj inovativnih in učinkovitih sredstev za policijsko in pravosodno sodelovanje, vključno s sodelovanjem z drugimi zainteresiranimi stranmi, kot je civilna družba, pri preprečevanju organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, terorizma in korupcije ter boja proti njim in

(b) pomoč za povečanje učinkovitosti politik ČDO za preprečevanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, terorizma in korupcije ter boja proti njim, pa tudi preprečevanje proizvodnje, razpečevanja in trgovine z vsemi vrstami mamil in psihotropnih snovi in boja proti njim, ob hkratnem preprečevanju in zmanjševanju uživanja drog in škode zaradi uživanja drog, ob upoštevanju dela, ki so ga na teh področjih opravili mednarodni organi, med drugim: (i) usposabljanje in vzpostavljanje zmogljivosti za preprečevanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, terorizma in korupcije ter boja proti njim; (ii) preprečevanje, ki vključuje usposabljanje, izobraževanje in spodbujanje zdravja, ter zdravljenje in rehabilitacija uživalcev drog, ki vključujeta projekte za reintegracijo odvisnih uživalcev drog v delovno in socialno okolje; (iii) razvoj učinkovitih ukrepov kazenskega pregona; (iv) tehnična, finančna in upravna pomoč pri razvoju učinkovitih politik in zakonodaje o trgovini z ljudmi, zlasti kampanje za ozaveščanje, mehanizmi za napotitev, in zaščitni sistemi, v katere so vključene vse zadevne zainteresirane strani in civilna družba; (v) tehnična, finančna in upravna pomoč v zvezi s preprečevanjem, obravnavo in zmanjševanjem posledic, povezanih z uživanjem drog; (vi) tehnična pomoč za podporo razvoju zakonodaje in politike proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter (vii) tehnična pomoč in usposabljanje za podporo vzpostavljanju zmogljivosti in spodbujanje skladnosti z mednarodnimi standardi za boj proti korupciji, zlasti tistimi, ki so določeni v Konvenciji ZN proti korupciji.

2. V okviru pridružitve ČDO sodelujejo z Unijo pri preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma v skladu s členoma 70 in 71.







Poglavje 7

Turizem

Člen 41

Turizem

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju turizma vključuje:

(a) ukrepe za določanje, prilagajanje in razvoj trajnostnih politik na področju turizma;

(b) ukrepe in dejavnosti za razvoj in podporo trajnostnemu turizmu ter

(c) ukrepe za vključevanje trajnostnega turizma v družbeno, kulturno in gospodarsko življenje državljanov ČDO.







DEL 3

TRGOVINA IN S TRGOVINO POVEZANO SODELOVANJE







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 42

Splošni cilji

Splošni cilji trgovine in s trgovino povezanega sodelovanja med Unijo in ČDO so:

(a) spodbujanje gospodarskega in družbenega razvoja ČDO z vzpostavitvijo tesnih gospodarskih odnosov med njimi in Unijo kot celoto;

(b) spodbujanja učinkovitega vključevanja ČDO v regionalno in svetovno gospodarstvo ter razvoj trgovine z blagom in storitvami;

(c) pomoč ČDO pri oblikovanju ugodnega okolja za naložbe za podporo družbenega in gospodarskega razvoja ČDO;

(d) spodbujanje stabilnosti, celovitosti in preglednosti svetovnega finančnega sistema ter dobrega upravljanja na davčnem področju;

(e) spodbujanja diverzifikacije gospodarstev ČDO;

(f) podpore zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj njihove trgovine z blagom in storitvami;

(g) podpore izvoznim in trgovinskim zmogljivostim ČDO;

(h) podpora prizadevanjem ČDO za uskladitev ali zbliževanje njihove lokalne zakonodaje z zakonodajo Unije, kjer je potrebno;

(i) zagotovitev možnosti za ciljno usmerjeno sodelovanje in dialog z Unijo o trgovini in področjih, povezanih s trgovino.







NASLOV II

UREDITEV ZA TRGOVINO Z BLAGOM IN STORITVAMI TER ZA USTANAVLJANJE PODJETIJ







Poglavje 1

Ureditev za trgovino z blagom

Člen 43

Prost dostop za blago s poreklom iz ČDO

1. Proizvodi s poreklom iz ČDO se v Unijo uvažajo brez uvoznih dajatev.

2. Opredelitev proizvodov s poreklom in načini upravnega sodelovanja v zvezi z njimi so opredeljeni v Prilogi VI.

Člen 44

Količinske omejitve in ukrepi z enakim učinkom

1. Unija za uvoz blaga s poreklom iz ČDO ne uporablja nobenih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom.

2. Odstavek 1 ne izključuje možnosti prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali tranzita blaga, ki so utemeljene z javno moralo ali javno politiko, zaščito zdravja in življenja ljudi, živali in rastlin, zaščito nacionalnih zakladov, ki imajo umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednost, ohranitvijo neobnovljivih naravnih virov ali zaščito industrijske ali poslovne lastnine.

Prepovedi ali omejitve iz prvega pododstavka nikakor ne smejo predstavljati samovoljne ali neupravičene diskriminacije ali skritega omejevanja trgovine na splošno.

Člen 45

Ukrepi, ki jih sprejmejo ČDO

1. Organi ČDO lahko za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije ohranijo ali uvedejo take carine ali količinske omejitve, za katere menijo, da so potrebne za njihove razvojne potrebe.

2. ČDO na področjih, zajetih v tem poglavju, Uniji zagotavljajo obravnavo, ki ni nič manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki se uporablja za katero koli večje tržno gospodarstvo, kot je opredeljeno v odstavku 4.

3. Odstavek 2 ne preprečuje ČDO, da nekaterim drugim ČDO ali drugim državam v razvoju odobri obravnavo, ki je ugodnejša od tiste, ki je odobrena Uniji.

4. Za namene tega naslova je „večje tržno gospodarstvo“ katera koli razvita država ali katera koli država, katere delež svetovnega blagovnega izvoza je večji od enega odstotka oziroma ne glede na odstavek 3 katera koli skupina držav, ki nastopajo individualno, kolektivno ali prek sporazuma o gospodarskem povezovanju, katere skupni delež svetovnega blagovnega izvoza je večji 1,5 %. Za ta izračun se uporabijo najnovejši uradni podatki STO o vodilnih izvoznikih v svetovnem trgovanju z blagom (brez trgovine znotraj Unije).

5. Organi ČDO do 2. aprila 2014 Komisiji sporočijo carinske tarife in sezname količinskih omejitev, ki jih uporabljajo v skladu s tem sklepom.

Organi ČDO Komisiji sporočijo tudi vse poznejše spremembe teh ukrepov, ko se sprejmejo.

Člen 46

Nediskriminacija

1. Unija ne sme različno obravnavati ČDO in ČDO ne smejo različno obravnavati držav članic.

2. V skladu s členom 65 izvajanje posebnih določb tega sklepa ter zlasti določb člena 44(2), členov 45, 48, 49, in 51 ter člena 59(3) tega sklepa ne šteje za diskriminacijo.

Člen 47

Pogoji za premeščanje odpadkov

1. Premeščanje odpadkov med državami članicami in ČDO se nadzira v skladu z mednarodnim pravom in pravom Unije. Unija podpira vzpostavitev in razvoj učinkovitega mednarodnega sodelovanja na tem področju za namene varstva okolja in javnega zdravja.

2. Unija prepove vsak neposredni ali posredni izvoz odpadkov v ČDO, razen izvoza nenevarnih odpadkov, namenjenih za postopke predelave, hkrati pa organi ČDO prepovejo neposredni ali posredni uvoz teh odpadkov na njihovo ozemlje iz Unije ali katere koli tretje države, brez poseganja v mednarodne obveznosti v zvezi s temi področji, ki so sprejete ali se v pristojnih mednarodnih forumih lahko sprejmejo v prihodnosti.

3. V zvezi s ČDO, ki zaradi svojega ustavnega statusa niso podpisnice Baselske konvencije, njihovi zadevni organi pospešijo sprejetje potrebne notranje zakonodaje in upravnih predpisov za izvedbo določb Baselske konvencije v teh ČDO.

4. Poleg tega se države članice, s katerimi so povezane ČDO, zavzemajo za to, da ČDO sprejmejo potrebno notranjo zakonodajo in upravne predpise za izvajanje:

(a) Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), in sicer: — člena 40 glede izvoza odpadkov v čezmorske države ali ozemlja; — člena 46 glede uvoza odpadkov iz čezmorskih držav ali ozemelj;

(b) Uredbe Komisije (ES) št. 1418/2007 ( 5 ) in

(c) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/59/ES ( 6 ) ob upoštevanju rokov za prenos, določenih v členu 16 navedene direktive.

5. Ena ali več ČDO in države članice, s katerimi so povezani, lahko uporabljajo svoje nacionalne postopke za izvoz odpadkov iz ČDO v to državo članico.

6. V tem primeru država članica, s katero je ČDO povezan, do 2. julija 2014 uradno obvesti Komisijo o zakonodaji, ki se uporablja, ter o vsaki prihodnji ustrezni nacionalni zakonodaji in vseh poznejših spremembah te zakonodaje.

Člen 48

Začasen umik preferencialov

Če Komisija meni, da je dovolj razlogov za dvom o pravilnem izvajanju tega sklepa, se začne posvetovati s ČDO in državo članico, s katero ima ČDO posebne odnose, da bi zagotovili pravilno izvajanje tega sklepa. Če s pogajanji ni mogoče zagotoviti pravilnega izvajanja tega sklepa, ki bi bilo sprejemljivo za obe strani, lahko Unija začasno umakne preferenciale za zadevni ČDO v skladu s Prilogo VII.

Člen 49

Zaščitni in nadzorni ukrepi

Za zagotovitev pravilnega izvajanja tega sklepa lahko Unija sprejme zaščitne in nadzorne ukrepe iz Priloge VIII.







Poglavje 2

Ureditev za trgovino s storitvami in za ustanavljanje podjetij

Člen 50

Opredelitve

V tem poglavju:

(a) „fizična oseba iz ČDO“ pomeni osebo, ki ima običajno prebivališče v ČDO in je državljan države članice ali ima pravni status, specifičen za posamezno ČDO. Ta opredelitev ne posega v pravice, pridobljene z državljanstvom Unije v smislu PDEU.

(b) „pravna oseba iz ČDO“ pomeni pravno osebo v ČDO, ki je bila ustanovljena v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v posamezni ČDO in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na ozemlju v tej ČDO; če ima ta pravna oseba v ČDO le registriran sedež ali centralno upravo, ne šteje za pravno osebo ČDO, razen če opravlja dejavnost, ki je dejansko in stalno povezana z gospodarstvom te države ali ozemlja;

(c) se zadevne opredelitve iz sporazumov o gospodarskem povezovanju, navedene v členu 51(1), uporabljajo za obravnavo, odobreno med Unijo in ČDO.

Člen 51

Najugodnejša obravnava

1. V zvezi s kakršnimi koli ukrepi, ki vplivajo na trgovino s storitvami in ustanavljanje v gospodarskih dejavnostih:

(a) Unija odobri fizičnim in pravnim osebam iz ČDO obravnavo, ki ni nič manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki se uporablja za podobne fizične in pravne osebe iz katere koli tretje države, s katero Unija sklepa ali je sklenila sporazum o gospodarskem povezovanju;

(b) posamezna ČDO odobri fizičnim in pravnim osebam iz Unije obravnavo, ki ni nič manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki se uporablja za podobne fizične in pravne osebe iz katerega koli večjega tržnega gospodarstva, s katerim sklene sporazum o gospodarskem povezovanju po 1. januarju 2014.

2. Obveznosti iz odstavka 1 tega člena ne veljajo za obravnavo, odobreno:

(a) v okviru notranjega trga, ki zahteva, da pogodbenice okvira znatno približajo svojo zakonodajo, da odstranijo nediskriminacijske ovire za pravico do ustanavljanja in trgovino s storitvami

(b) na podlagi ukrepov, ki določajo priznavanje kvalifikacij, dovoljenj ali previdnostnih ukrepov v skladu s členom VII Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami ali Prilogo k navedenemu sporazumu o finančnih storitvah. To ne posega v posebne ukrepe ČDO na podlagi tega člena;

(c) na podlagi katerega koli mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje,

(d) v skladu z ukrepi, za katere se uporablja izjema po načelu države z največjimi ugodnostmi, navedena v skladu s členom II.2 Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami.

3. Organi ČDO lahko za spodbujanje lokalnega zaposlovanja ali v podporo temu sprejmejo predpise za pomoč fizičnim osebam in lokalnim dejavnostim. V tem primeru organi ČDO o sprejetih predpisih uradno obvestijo Komisijo, da lahko o tem obvesti države članice.

Člen 52

Poklicne kvalifikacije

Za poklice zdravnik, zobozdravnik, babica, medicinska sestra/bolničar, farmacevt in veterinarski kirurg, Svet v skladu s členom 203 PDEU sprejme seznam poklicnih kvalifikacij, specifičnih za prebivalce ČDO, ki jih priznavajo države članice.







NASLOV III

PODROČJA, POVEZANA S TRGOVINO







Poglavje 1

Trgovina in trajnostni razvoj

Člen 53

Splošni pristop

Cilj trgovine in s trgovino povezanega sodelovanja v okviru pridružitve je prispevati k trajnostnem razvoju v njegovih gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnostih.

V tem okviru se strogosti domačih okoljskih ali delovnih zakonov in predpisov ČDO ne sme zmanjšati z namenom spodbujanja trgovine in naložb.

Člen 54

Okoljski standardi in standardi boja proti podnebnim spremembam v trgovini

1. Namen trgovine in s trgovino povezanega sodelovanja v okviru pridružitve je krepitev vzajemne podpore med trgovino ter okoljskimi politikami in obveznostmi. Pri trgovini in s trgovino povezanem sodelovanju v okviru pridružitve se upoštevajo načela mednarodnega okoljskega upravljanja in večstranskih okoljskih sporazumov.

2. Treba je uresničiti končni cilj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola. Sodelovanje temelji na razvoju prihodnjega pravno zavezujočega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah, ki bo vključeval zaveze vseh podpisnic o blažitvi posledic, v skladu z odločitvami, ki izhajajo iz konferenc pogodbenic UNFCCC.

3. Ukrepov za izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov se ne uporablja na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med partnerji ali prikrito omejevanje trgovine.

Člen 55

Delovni standardi v trgovini

1. Cilj pridružitve je spodbujati trgovino tako, da ta vodi k polni in produktivni zaposlenosti ter dostojnim delovnim pogojem za vse.

2. Mednarodno priznani temeljni delovni standardi, kakor so opredeljeni v ustreznih konvencijah Mednarodne organizacije dela, se upoštevajo in so vključeni v zakonodajo in prakso. Ti delovni standardi vključujejo zlasti spoštovanje svobode združevanja, pravice do kolektivnega pogajanja, odpravo vseh oblik prisilnega ali obveznega dela, odpravo najhujših oblik otroškega dela, minimalno starost za zaposlitev in nediskriminacijo pri zaposlovanju.

3. Kršitve temeljnih standardov dela se ne sme uveljavljati ali kako drugače uporabiti kot legitimno primerjalno prednost. Ti standardi se ne smejo uporabiti v protekcionistične namene.

Člen 56

Trajnostno trgovanje z ribiškimi proizvodi

Pridružitev lahko za namene spodbujanja trajnostnega upravljanje staležev rib vključuje sodelovanje v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in z njim povezanem trgovanju. Namen sodelovanja na tem področju je:

(a) spodbujanje izvajanja ukrepov za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in z njim povezani trgovini v ČDO;

(b) omogočanje sodelovanja med ČDO in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, zlasti glede na razvoj in učinkovito izvajanje nadzora in inšpekcijskih pregledov, pobud in ukrepov za učinkovito dolgoročno upravljanje ribištva in morskih ekosistemov.

Člen 57

Trajnostno trgovanje z lesom

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju trgovine z lesom namenjeno spodbujanju trgovine z zakonito posekanim lesom. Takšno sodelovanje lahko vključuje dialog o regulativnih ukrepih ter izmenjavo informacij o ukrepih, ki jih narekuje trg, ali prostovoljnih ukrepih, kot so certificiranje gozdov ali politike zelenih javnih naročil.

Člen 58

Trajnostni razvoj trgovine

1. V okviru pridružitve bi bilo sodelovanje na področju trajnostnega razvoja mogoče uresničiti z:

(a) omogočanjem in spodbujanjem trgovine z okoljskim blagom in storitvami, med drugim s pripravo in izvajanjem lokalne zakonodaje, ter z blagom, ki prispeva k izboljšanju socialnih razmer v ČDO, in naložb v zvezi z njimi;

(b) omogočanjem odprave ovir v trgovini ali naložbe za blago in storitve, ki so še posebej pomembne za ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so trajnostno obnovljiva energija in energetsko učinkoviti izdelki in storitve, vključno s sprejetjem okvirov politike za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in s spodbujanjem uveljavitve standardov, ki upoštevajo okoljske in gospodarske potrebe in zmanjšujejo tehnične ovire v trgovini;

(c) spodbujanjem trgovine z blagom, ki prispeva k socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom, ki je predmet prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so programi pravične in etične trgovine, eko oznake ter programi certificiranja za proizvode naravnega izvora;

(d) spodbujanjem mednarodno priznanih načel in smernic na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb, in spodbujanjem podjetij, ki na ozemlju ČDO delujejo za njihovo izvajanje;

(e) izmenjavo informacij in najboljših praks na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb.

2. Pri načrtovanju in izvajanju ukrepov, katerih cilj je varstvo okolja in delovnih pogojev, ki lahko vplivajo na trgovino ali naložbe, Unija in ČDO upoštevajo razpoložljive znanstvene in tehnične informacije ter ustrezne mednarodne standarde, smernice ali priporočila, vključno s previdnostnim načelom.

3. Unija in ČDO pri razvoju, uvedbi in izvajanju kakršnih koli ukrepov, katerih cilj je varstvo okolja in delovnih pogojev, ki vplivajo na trgovino ali naložbe, uveljavljajo popolno preglednost.







Poglavje 2

Druga področja, povezana s trgovino

Člen 59

Tekoča plačila in pretok kapitala

1. Za nobena plačila v prosto zamenljivi valuti na tekoči račun plačilne bilance med prebivalci Unije in ČDO se ne sme določati omejitev.

2. Države članice in upravni organi ČDO v zvezi s transakcijami v kapitalski plačilni bilanci za neposredne naložbe v družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo sprejemne države članice, države ali ozemlja, ne uvedejo nobenih omejitev prostega pretoka kapitala, da bi zagotovili unovčenje in ponovno vrnitev premoženja, ustvarjenega s temi naložbami, ter katerega koli dobička, ki iz njih izhaja.

3. Unija in ČDO imajo pravico, da sprejmejo ukrepe iz členov 64, 65, 66, 75 in 215 PDEU v skladu s pogoji, ki so smiselno določeni v tej prilogi.

4. Organi ČDO, zadevne države članice ali Unija nemudoma obvestijo drug drugega o vseh takih ukrepih in predložijo časovni razpored za njihovo odpravo, kakor hitro je mogoče.

Člen 60

Politike konkurence

Odprava izkrivljanja konkurence ob primernem upoštevanju različnih stopenj razvoja in ravni gospodarskih potreb vsake ČDO vključuje izvajanje lokalnih, nacionalnih ali regionalnih pravil in politik, vključno z nadzorom in, pod določenimi pogoji, s prepovedjo dogovorov med podjetji, sklepov združenj podjetij in usklajenih ravnanj podjetij, katerih cilj ali učinek je preprečitev, omejitev ali izkrivljanje konkurence. Taka prepoved se nanaša tudi na zlorabo prevladujočega položaja na ozemlju Unije ali ČDO s strani enega ali več podjetij.

Člen 61

Varstvo pravic intelektualne lastnine

1. Če je primerno, se v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi za namene zmanjšanja izkrivljanja in motenj dvostranske trgovine zagotovi ustrezna in učinkovita raven varstva pravic intelektualne lastnine, vključno s sredstvi za uveljavljanje teh pravic.

2. V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na tem področju nanaša na pripravo zakonov in predpisov za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, preprečevanje zlorab takih pravic s strani imetnikov pravic ter kršitev teh pravic s strani konkurentov in podporo za regionalne organizacije za intelektualno lastnino, ki so vključene v uveljavljanje in varstvo, vključno z usposabljanjem osebja.

Člen 62

Tehnične ovire v trgovini

Pridružitev lahko vključuje sodelovanje na področjih tehničnih predpisov za blago, standardizacijo, ugotavljanje skladnosti, akreditacijo, nadzor trga in zagotavljanje kakovosti, z namenom odstranitve nepotrebnih tehničnih ovir v trgovini med Unijo in ČDO in zmanjšanja razlik na teh področjih.

Člen 63

Potrošniška politika, varovanje zdravja potrošnikov in trgovina

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju potrošniške politike, varovanja zdravja potrošnikov in trgovine vključuje pripravo zakonov in predpisov na področju potrošniške politike in varstva zdravja potrošnikov, z namenom preprečevanja nepotrebnih ovir v trgovini.

Člen 64

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

V okviru združenja je cilj sodelovanja na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov:

(a) omogočati trgovino med Unijo in ČDO kot celoto ter med ČDO in tretjimi državami, ob tem pa varovati zdravje in življenje ljudi, živali in rastlin v skladu s Sporazumom STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

(b) obravnavati težave, ki izhajajo iz sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

(c) zagotavljati preglednost glede sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki se uporabljajo za trgovino med Unijo in ČDO;

(d) spodbujati uskladitve ukrepov z mednarodnimi standardi, v skladu s Sporazumom STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

(e) podpreti učinkovito sodelovanje ČDO v organizacijah, ki določajo mednarodne sanitarne in fitosanitarne standarde;

(f) spodbujati posvetovanja in izmenjave med ČDO ter evropskimi inštituti in laboratoriji;

(g) vzpostaviti in krepiti tehnične zmogljivosti ČDO za izvajanje in spremljanje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

(h) spodbujati prenos tehnologije na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.

Člen 65

Prepoved zaščitnih ukrepov

Določbe poglavij 1 in 2 se ne uporabljajo kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine.







Poglavje 3

Monetarne in davčne zadeve

Člen 66

Davčna izjema

1. Ne glede na določbe člena 67 se načelo največjih ugodnosti, odobreno v skladu s tem sklepoma, ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih države članice ali organi ČDO že zagotavljajo ali jih bodo lahko zagotavljali v prihodnosti na podlagi sporazumov o preprečevanju dvojnega obdavčevanja ali drugih davčnih ureditev ali veljavne domače davčne zakonodaje.

2. Ničesar v tem sklepu ni mogoče razlagati kot oviro, da se na podlagi davčnih določb sporazumov o preprečevanju dvojne obdavčitve ali drugih davčnih ureditev ali veljavne domače davčne zakonodaje sprejme ali izvede kateri koli ukrep, katerega cilj je preprečiti davčne goljufije ali izogibanje plačevanju davkov ali davčne utaje.

3. Ničesar v tem sklepu ni mogoče razlagati kot oviro, da bi ustrezni pristojni organi pri uporabi relevantnih določb svoje davčne zakonodaje razlikovali med davkoplačevalci, ki niso v enakem položaju, zlasti glede kraja njihovega stalnega prebivališča ali glede kraja, kjer so naložili svoj kapital.

Člen 67

Davčni in carinski postopki za pogodbe, ki jih financira Unija

1. ČDO za pogodbe, ki jih financira Unija, uporabljajo davčne in carinske postopke, ki niso manj ugodni od tistih, ki jih uporabljajo za državo članico, s katero je posamezen ČDO povezan, ali za države, ki jim je odobren status države z največjimi ugodnostmi, ali za mednarodne razvojne organizacije, s katerimi so povezani, če je to obravnavanje najbolj ugodno.

2. Brez poseganja v odstavek 1 se za pogodbe, ki jih financira Unija, uporabljajo naslednji postopki:

(a) v upravičenem ČDO se za pogodbo ne uporabljajo kolki ali pristojbine za registracijo ali davščine z enakim učinkom ne glede na to, ali te dajatve že obstajajo ali bodo uvedene v prihodnosti; vendar se te pogodbe registrirajo v skladu z veljavno zakonodajo v ČDO, pri čemer se za opravljeno storitev lahko zaračuna ustrezna pristojbina;

(b) dobiček in/ali prihodek, ki izhaja iz izvedbe pogodb, je obdavčljiv na podlagi notranje davčne ureditve upravičenega ČDO, pod pogojem, da ima fizična ali pravna oseba, ki ta dobiček in/ali prihodek doseže, stalni kraj poslovanja v tem ČDO ali da izvedba pogodbe traja dlje od šest mesecev;

(c) podjetja, ki morajo uvoziti opremo za izvedbo gradbenih pogodb na svojo zahtevo, izkoristijo sistem začasnega dovoljenja za vstop, kakor je določen z zakonodajo upravičenega ČDO v zvezi s to opremo;

(d) za profesionalno opremo, ki je potrebna za opravljanje nalog, opredeljenih v pogodbi o opravljanju storitev, se dovoli začasni vstop v upravičeni ČDO brez davčnih, uvoznih in carinskih dajatev ter drugih dajatev z enakim učinkom, če te pristojbine in dajatve ne predstavljajo nadomestila za opravljene storitve;

(e) uvoz v upravičeni ČDO na podlagi dobavnih pogodb se dovoli brez carinskih ali uvoznih dajatev, davkov ali davščin z enakim učinkom. Pogodbe za dobave blaga, ki izvira iz zadevnega ČDO, se sklenejo na podlagi cene dobavljenega blaga franko tovarna, h kateri se lahko doda tista notranja davščina, ki se lahko uporablja za to dobavljeno blago v zadevnem ČDO;

(f) za goriva, maziva in ogljikovodikova veziva ter na splošno vse materiale, ki se uporabljajo pri izvedbi gradbenih pogodb, se šteje, da so kupljeni na lokalnem trgu in za njih veljajo davčni predpisi, ki se uporabljajo v okviru veljavne zakonodaje v upravičenem ČDO;

(g) osebni ali gospodinjski predmeti, ki jih za lastno uporabo uvažajo fizične osebe, razen lokalno zaposlenega osebja, ki jim je zaupano opravljanje nalog, opredeljenih v pogodbi o opravljanju storitev, in njihovi družinski člani, so v mejah veljavne zakonodaje upravičenega ČDO oproščeni carin ali uvoznih dajatev, davkov ali drugih davščin z enakim učinkom.

3. Za vse pogodbene zadeve, ki niso zajete v odstavkih 1 in 2, se še naprej uporablja zakonodaja zadevnega ČDO.







Poglavje 4

Razvoj trgovinskih zmogljivosti

Člen 68

Splošno

Da bi se zagotovilo, da ČDO pridobijo največjo korist na podlagi določb tega sklepa in da lahko sodelujejo v najboljših možnih pogojih na notranjem trgu Unije, kakor tudi regionalnih, podregionalnih in mednarodnih trgih, je cilj pridružitve prispevati k razvoju trgovinskih zmogljivosti ČDO, in sicer:

(a) s povečanjem konkurenčnosti ČDO, samozadostnosti in gospodarske prožnosti, namreč s povečanjem raznolikosti, vrednosti in obsega trgovine ČDO z blagom in storitvami ter s krepitvijo sposobnosti ČDO za privabljanje zasebnih naložb v raznih sektorjih gospodarske dejavnosti;

(b) z izboljšanjem sodelovanja v trgovini z blagom in storitvami ter na področju ustanavljanja med ČDO in sosednjimi državami.

Člen 69

Trgovinski dialog, sodelovanje in razvoj zmogljivosti

V okviru pridružitve lahko trgovinski dialog, sodelovanje in pobude za razvoj zmogljivosti vključujejo:

(a) krepitev zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj trgovine z blagom in storitvami;

(b) spodbujanje prizadevanj ČDO za vzpostavitev ustrezne pravnih, regulativnih in institucionalnih okvirov ter potrebnih upravnih postopkov;

(c) spodbujanje razvoja zasebnega sektorja, zlasti MSP;

(d) omogočanje razvoja trga in proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov;

(e) prispevanje k razvoju človeških virov in poklicnih znanj v zvezi s trgovino z blagom in storitvami;

(f) krepitev zmogljivosti poslovnih posrednikov za zagotavljanje storitev podjetjem v ČDO, ki so pomembne za njihove izvozne dejavnosti, kot so informacije o stanju na trgu;

(g) prispevanje k ustvarjanju poslovnega ozračja, ki spodbuja naložbe.







Poglavje 5

Sodelovanje na področju finančnih storitev in davčnih zadev

Člen 70

Sodelovanje glede mednarodnih finančnih storitev

Za spodbujanje stabilnost, celovitosti in preglednosti svetovnega finančnega sistema pridružitev lahko vključuje sodelovanje na področju mednarodnih finančnih storitev. Takšno sodelovanje lahko zajema:

(a) zagotavljanje učinkovitega in ustreznega varstva vlagateljev in drugih uporabnikov finančnih storitev;

(b) preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima;

(c) spodbujanje sodelovanja med različnimi akterji finančnega sistema, vključno z regulatorji in nadzorniki;

(d) vzpostavitev neodvisnih in učinkovitih mehanizmov za nadzor finančnih storitev.

Člen 71

Uskladitev predpisov na področju finančnih storitev

Unija in ČDO spodbujajo približevanje pravnih ureditev priznanim mednarodnim standardom za regulacijo in nadzor na področju finančnih storitev, ki vključujejo naslednje dokumente: „Temeljno načelo za učinkovit bančni nadzor“ Baselskega odbora za bančni nadzor, „Temeljna načela zavarovanja“ Mednarodnega združenja zavarovalnih nadzornikov, „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, „Sporazum o izmenjavi informacij v davčnih zadevah“ Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj, „Poročilo o preglednosti in izmenjavi informacij za davčne namene“ skupine G-20, „Ključne lastnosti učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost in „Mednarodni standardi o pranju denarja ter financiranju terorizma in širjenju orožja – priporočila projektne skupine za finančno ukrepanje“.

Unija in zadevni ČDO si po potrebi ali na zahtevo slednjega prizadevata za večjo uskladitev zakonodaje ČDO z zakonodajo Unije o finančnih storitvah.

Člen 72

Sodelovanje med regulatornimi in nadzornimi organi

Unija in ČDO spodbujajo sodelovanje med ustreznimi regulatornimi in nadzornimi organi, vključno z izmenjavo informacij, izmenjavo strokovnega znanja o finančnih trgih in druge take ukrepe. Posebna pozornost je namenjena razvoju upravne zmogljivosti teh organov, med drugim tudi z izmenjavo osebja in njegovim skupnim usposabljanjem.

Člen 73

Sodelovanje v davčnih zadevah

Unija in ČDO spodbujajo sodelovanje na davčnem področju, da bi olajšali pobiranje zakonitih davčnih prihodkov in razvili ukrepe za učinkovito izvajanje načel dobrega upravljanja na davčnem področju, vključno s preglednostjo, izmenjavo informacij in pošteno davčno konkurenco.







DEL 4

INSTRUMENTI ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ







Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 74

Splošni cilji

Unija prispeva k doseganju splošnih ciljev pridružitve z zagotavljanjem:

(a) ustreznih finančnih sredstev in primerne tehnične pomoči, namenjenih krepitvi zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje strateških in regulativnih okvirov;

(b) dolgoročnega financiranja za spodbujanje gospodarske rasti zasebnega sektorja.

Člen 75

Opredelitve

V tem delu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „programljiva pomoč“ pomeni nepovratno pomoč v okviru Evropskega razvojnega sklada, dodeljeno ČDO za financiranje teritorialnih ali regionalnih strategij ter prednostnih nalog, določenih v programskih dokumentih;

(b) „načrtovanje programov“ pomeni postopek organiziranja, odločanja in dodeljevanja okvirnih finančnih sredstev, namenjenih izvajanju ukrepov za doseganje ciljev pridružitve glede trajnostnega razvoja ČDO na večletni osnovi na posameznih področjih iz dela 2 tega sklepa;

(c) „programski dokument“ pomeni dokument, ki določa strategijo, prednostne naloge in ureditve ČDO in v katerem so jasno izraženi cilji ČDO v okviru njihovega trajnostnega razvoja, da bi se lahko uresničevali cilji pridružitve;

(d) „razvojni načrti“ iz člena 83 pomeni skladen niz ukrepov, ki jih opredelijo in financirajo izključno ČDO v okviru svojih politik in strategij razvoja, ter tistih, dogovorjenih med ČDO in državo članico, s katero je povezan;

(e) „ozemeljska dodelitev sredstev“, pomeni znesek, dodeljen posameznemu ČDO za programljivo pomoč v okviru Evropskega razvojnega sklada za financiranje ozemeljske strategije in prednostnih nalog, določenih v programskih dokumentih;

(f) „regionalna dodelitev sredstev“ pomeni znesek, dodeljen za programljivo pomoč v okviru Evropskega razvojnega sklada za financiranje strategij regionalnega sodelovanja ali tematskih prednostnih nalog, ki so skupne več ČDO in določene v programskih dokumentih;

(g) „sklep o financiranju“ pomeni akt Komisije, s katerim ta podrobno opredeli finančne prispevke Unije in dovoli dodelitev finančne pomoči iz Evropskega razvojnega sklada.

Člen 76

Načela finančnega sodelovanja

1. Finančna pomoč Unije temelji na načelih partnerstva, prevzemanja odgovornosti, prilagajanja ozemeljskim sistemom, dopolnjevanja in subsidiarnosti.

2. Dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, so lahko v obliki programljive ali neprogramljive pomoči.

3. Finančna pomoč Unije:

(a) se izvaja ob ustreznem upoštevanju različnih geografskih, socialnih in kulturnih značilnosti ČDO ter njihovega posebnega potenciala;

(b) zagotavlja, da se pretok virov uresničuje na predvidljivi in redni osnovi;

(c) je prožna in prilagojena razmeram v vsaki ČDO ter

(d) se izvaja v popolni skladnosti z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pooblastili vsake partnerice.

4. Upravni organi zadevne ČDO so odgovorni za izvajanje postopkov brez poseganja v pooblastila Komisije, da se zagotovi dobro finančno poslovodenje uporabe sredstev Unije.







Poglavje 2

Finančni viri

Člen 77

Viri financiranja

ČDO so upravičeni do naslednjih virov financiranja:

(a) sredstev, dodeljenih ČDO v okviru notranjega sporazuma med državami članicami Unije o ustanovitvi 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS);

(b) programov in instrumentov Unije, določenih v splošnem proračunu Unije ter

(c) skladov, ki jih upravlja EIB v okviru lastnih sredstev EIB, in sredstev, dodeljenih Skladu ERS za spodbujanje naložb v skladu s pogoji, določenimi v notranjem sporazumu med državami članicami Unije o ustanovitvi 11. ERS ( 7 ) (v nadaljnjem besedilu: notranji sporazum za 11. ERS).







Poglavje 3

Posebne določbe za finančno pomoč v okviru 11. ERS

Člen 78

Vsebina in področje uporabe

V okviru strategije in prednostnih nalog, ki jih določijo zadevni ČDO na lokalni ali regionalni ravni, in brez poseganja v humanitarno in nujno pomoč, se finančna podpora lahko dodeli za naslednje dejavnosti, ki pomagajo pri doseganju ciljev iz tega sklepa:

(a) sektorske politike in reforme ter projekte, ki so z njimi usklajeni;

(b) institucionalni razvoj, vzpostavljanje zmogljivosti in vključevanje okoljskih vidikov;

(c) tehnično sodelovanje in

(d) dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza blaga in storitev iz člena 82.

Člen 79

Humanitarna in nujna pomoč

1. Humanitarna in nujna pomoč se dodeli ČDO, ki se spopadajo s hujšimi gospodarskimi in socialnimi težavami izjemne narave, ki so posledica naravnih nesreč, nesreč, ki jih povzroči človek, ali izjemnih okoliščin s podobnimi posledicami. Humanitarna in nujna pomoč se zagotavlja toliko časa, kolikor je potrebno za obvladovanje nujnih problemov, ki izhajajo iz teh razmer.

Humanitarna in nujna pomoč se dodeli izključno na osnovi potreb in interesov žrtev nesreče.

2. Namen humanitarne in nujne pomoči je:

(a) reševati človeška življenja, preprečevati in lajšati trpljenje ter ohranjati človeško dostojanstvo v času kriz in v razmerah po krizi;

(b) prispevati k financiranju in dostavi humanitarne pomoči in k neposrednem dostopu vseh predvidenih upravičencev do nje s pomočjo vseh logističnih sredstev, ki so na voljo;

(c) izvajanje kratkoročne sanacije in obnove, da se žrtvam omogoči minimalno raven družbenogospodarske integracije in se čim hitreje vzpostavijo pogoji za nadaljevanje razvoja na podlagi dolgoročnih ciljev;

(d) reševanje težav, ki izhajajo iz razseljenosti ljudi, kot so begunci, razseljene osebe in povratniki, zaradi naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, da bi za tako dolgo, kot je potrebno, zadovoljili vse potrebe beguncev in razseljenih oseb, ne glede na to, kje se nahajajo, in omogočili ukrepe za njihovo prostovoljno vrnitev in reintegracijo v njihovi matični državi, ter

(e) pomoč ČDO pri vzpostavljanju kratkoročnih mehanizmov za preprečevanje naravnih nesreč in pripravljenost nanje, vključno s sistemi napovedovanja in zgodnjega opozarjanja, s ciljem zmanjšati posledice nesreč.

3. Pomoč iz tega člena se prav tako lahko dodeli ČDO, ki sprejmejo begunce ali povratnike zaradi zadovoljevanja akutnih potreb, ki jih nujna pomoč ne zajema.

4. Pomoč, ki se zagotovi skladno s tem členom, se financira iz splošnega proračuna Unije. Vendar se, poleg financiranja iz zadevne proračunske postavke, izjemoma lahko financira iz dodelitev, ki so opredeljene v Prilogi II.

5. Ukrepi humanitarne in nujne pomoči se izvajajo na zahtevo prizadetega ČDO, Komisije, države članice, s katero je zadevni ČDO povezan, mednarodnih organizacij ali lokalnih ali mednarodnih nevladnih organizacij. Ta pomoč se upravlja in izvaja po postopkih, ki zagotavljajo hitro, prožno in učinkovito ukrepanje.

Člen 80

Razvoj zmogljivosti

1. Finančna pomoč lahko med drugim prispeva k podpori ČDO pri razvoju potrebnih zmogljivosti za opredelitev, izvajanje in spremljanje ozemeljskih in/ali regionalnih strategij in ukrepov za doseganje splošnih ciljev na področjih sodelovanja, navedena v delih 2 in 3.

2. Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih.

3. Unija lahko podpira ČDO pri prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov.

Člen 81

Tehnična pomoč

1. Na pobudo Komisije se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo, da se zagotovi priprava, spremljanje, vrednotenje in nadzor, ki so potrebni za izvedbo tega sklepa in njegovo celotno oceno. Tehnična pomoč, ki se zagotavlja lokalno, se izvaja v vseh primerih v skladu s pravili, ki se uporabljajo za decentralizirano finančno upravljanje.

2. Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvajanjem dejavnosti, ki so predvidene v programskih dokumentih. Komisija se lahko odloči za financiranje teh ukrepov bodisi iz programljive pomoči bodisi iz sredstev za ukrepe tehničnega sodelovanja.

Člen 82

Dodatna podpora ob nihanju prihodkov od izvoza

1. Za omilitev nasprotnih učinkov katerega koli kratkoročnega nihanja pri izvoznih prihodkih, zlasti v kmetijskem, ribiškem in rudarskem sektorju, ki bi lahko ogrozilo doseganje razvojnih ciljev zadevnih ČDO, se v okviru dodelitve sredstev iz Priloge II vzpostavi sistem dodatne podpore.

2. Namen podpore ob kratkoročnem nihanju izvoznih prihodkov je zaščititi makroekonomske in panožne reforme in politike, ki so ogrožene zaradi zmanjšanja prihodka, ter popraviti škodljive učinke nestabilnosti prihodkov od izvoza, zlasti od kmetijskih in rudarskih proizvodov.

Pri dodelitvi sredstev iz Priloge V se upošteva odvisnost gospodarstev ČDO od izvoza, zlasti v kmetijskem in rudarskem sektorju. V tem okviru so odročni ČDO iz Priloge I deležni ugodnejše obravnave v skladu z merili iz Priloge V.

3. Dodatna sredstva se zagotovijo v skladu s posebnimi modalitetami podpornih mehanizmov, kakor so določeni v Prilogi V.

4. Unija zagotovi tudi podporo shemam zavarovanja na tržni osnovi, zasnovanim za ČDO, ki se poskušajo zaščititi pred nevarnostjo nihanja prihodkov od izvoza.

Člen 83

Načrtovanje programov

1. Za namene tega sklepa programljiva pomoč temelji na programskem dokumentu.

2. V programskem dokumentu se lahko upoštevajo ozemeljski razvojni načrti ali drugi načrti, dogovorjeni med ČDO in državami članicami, s katerimi so povezani.

3. V skladu s členom 10 organi ČDO prevzamejo glavno odgovornost za oblikovanje strategij, prednostnih nalog in ureditev s pripravo programskih dokumentov v sodelovanju s Komisijo in državo članico, s katero je ČDO povezan.

4. Upravni organi ČDO so odgovorni za:

(a) določitev svojih prednostnih nalog, na katerih temelji strategija, in

(b) oblikovanje predlogov projektov in programov, ki se predložijo Komisiji in preučijo skupaj z njo.

Člen 84

Priprava, ocena in odobritev programskega dokumenta

1. Pristojni teritorialni - ali v primeru regionalnih programov - regionalni odredbodajalec pripravi predlog programskega dokumenta po posvetovanjih s čim več interesnimi skupinami in pri tem upošteva pridobljene izkušnje in najboljše prakse.

2. Predlogi programskih dokumentov so prilagojeni potrebam in posebnim razmeram v posameznih ČDO. V njih je(so) naveden(i) osrednji sektor(ji), izbrani(i) za financiranje iz sredstev Unije, posebni cilji, pričakovani rezultati, kazalniki uspešnosti za ocenjevanje in vrednotenje ter okvirna predvidena finančna sredstva. Spodbujajo lokalno odgovornost za programe sodelovanja.

3. Med ČDO, zadevnimi državami članicami in Komisijo poteka izmenjava mnenj o predlogu programskega dokumenta od začetka načrtovanja programov, da bi spodbujali dopolnjevanje in usklajenost različnih dejavnosti sodelovanja.

4. Komisija oceni predlog programskega dokumenta, da bi preverila, ali vključuje vse zahtevane elemente in je skladen s cilji tega sklepa ter zadevnimi politikami Unije. Komisija se o osnutku programskega dokumenta posvetuje z EIB.

5. Da bi omogočili Komisiji čim bolj učinkovito oceno osnutka, ČDO zagotovijo vse potrebne informacije, vključno z rezultati vseh študij izvedljivosti.

▼C1

6. Upravni organi ČDO in Komisija so skupaj odgovorni za odobritev programskega dokumenta. Komisija potrdi programski dokument po postopku iz člena 87.

▼B

Člen 85

Izvajanje

1. Komisija sprejme sklep o financiranju na podlagi programskega dokumenta v skladu s standardi, določenimi v finančni uredbi, ki se uporablja za 11. ERS, po postopku iz člena 87.

2. Komisija sredstva 11. ERS v ČDO izvrši na načine, določene v finančni uredbi, ki se uporablja za 11. ERS in v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu in njegovih izvedbenih ukrepih. V ta namen z ustreznimi organi ČDO sklene sporazume o financiranju.

3. Upravni organi ČDO so odgovorni za:

(a) pripravo, pogajanja in sklepanje pogodb;

(b) izvajanje in upravljanje projektov in programov ter

(c) nadaljevanje projektov in programov ter zagotovitev njihove vzdržnosti.

4. Zadevni upravni organi ČDO in Komisije so skupno odgovorni za:

(a) zagotavljanje enakih pogojev za udeležbo pri razpisih za zbiranje ponudb in pri sklepanju pogodb;

(b) spremljanje in oceno učinkov ter rezultatov projektov in programov ter

(c) zagotovitev ustrezne, hitre ter učinkovite izvedbe projektov in programov.

5. Da bi poenostavili izmenjavo mnenj, se vsaj enkrat letno organizirajo tehnični sestanki, na katerih sodelujejo teritorialni odredbodajalci ter predstavniki zadevnih držav članic in Komisije, ki so vključeni v načrtovanje, zlasti z uporabo modernih tehnologij ali, če je možno, razširitvijo dialoga foruma ČDO–EU.

6. Dejavnosti, financirane iz sredstev 11. ERS, se lahko izvajajo z vzporednim ali skupnim sofinanciranjem v skladu z določbami finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS.

Člen 86

Teritorialni in regionalni odredbodajalci

1. Vlade posameznih ČDO imenujejo teritorialnega odredbodajalca za zastopanje v vseh dejavnostih, ki se financirajo iz sredstev 11. ERS, ki jih upravljata Komisija in EIB. Teritorialni odredbodajalec imenuje enega ali več namestnikov, ki ga nadomestijo v primeru, če ne more opravljati svojih dolžnosti, in o tem imenovanju obvestijo Komisijo. Ko so izpolnjeni pogoji v zvezi z institucionalnimi zmogljivostmi in dobrim finančnim poslovodenjem, lahko teritorialni odredbodajalec svoje funkcije pri izvajanju zadevnih programov in projektov prenese na odgovorno službo v pristojnem organu ČDO. V vseh takšnih primerih predhodno obvesti Komisijo.

Če Komisija ugotovi, da obstajajo problemi pri postopkih, povezanih z upravljanjem sredstev iz 11. ERS, v povezi s teritorialnim odredbodajalcem vzpostavi vse potrebne stike za odpravo tega stanja in sprejme vse potrebne ukrepe. Teritorialni odredbodajalec prevzame finančno odgovornost samo za izvršilne naloge, ki so mu dodeljene.

Če je upravljanje sredstev iz 11. ERS posredno in vezano na kakršna koli dodatna Komisiji dodeljena pooblastila, je teritorialni odredbodajalec:

(a) odgovoren za usklajevanje, načrtovanje, redno spremljanje in preglede izvajanja sodelovanja ter za usklajevanje z donatorji;

(b) odgovoren, v tesnem sodelovanju s Komisijo, za pripravo, predložitev in oceno programov in projektov.

2. Če je upravljanje sredstev iz 11. ERS posredno in vezano na kakršna koli dodatna Komisiji dodeljena pooblastila, je zadevni teritorialni odredbodajalec naročnik za programe, ki se izvajajo z javnimi razpisi ali razpisi za predloge, pri čemer Komisija opravi predhodni nadzor.

3. Teritorialni odredbodajalec pri izvajanju dejavnosti in v skladu z zahtevo po obveščanju Komisije, odloča o:

(a) podrobnostih v zvezi s tehničnimi prilagoditvami in spremembami programov in projektov, če te ne vplivajo na sprejete tehnične rešitve, pri tem upošteva omejitve rezervnih sredstev za prilagoditve, določene v sporazumu o financiranju;

(b) spremembah lokacije programov ali projektov z več sklopi, če je to upravičeno iz tehničnih, ekonomskih ali socialnih razlogov;

(c) izreku ali oprostitvi kazni za zamudo;

(d) razreševanju porokov;

(e) podizvajalcih;

(f) končnem prevzemu, če je Komisija potrdila začasni prevzem, ustreznem zapisniku, po potrebi je navzoč pri končnem prevzemu, zlasti če je zaradi obsega pridržkov, zabeleženih pri začasnem prevzemu, potrebno znatno dodatno delo; in o najemu svetovalcev in drugih strokovnjakov za tehnično pomoč.

4. Pri regionalnih programih organi sodelujočega ČDO imenujejo regionalnega odredbodajalca, ki ga izberejo med akterji sodelovanja iz člena 11. Dolžnosti regionalnega odredbodajalca smiselno ustrezajo nalogam teritorialnega odredbodajalca.

Člen 87

Odbor ERS–ČDO

1. Komisiji po potrebi pomaga odbor, ki se ustanovi na podlagi notranjega sporazuma o 11. ERS.

2. Ta odbor se pri izvajanju pooblastil, ki so mu poverjena s tem sklepom, imenuje „Odbor ERS–ČDO“. Postopki odbora iz notranjega sporazuma za 11. ERS in izvedbene uredbe za 11. ERS se uporabljajo samo za Odbor ERS–ČDO. Do začetka veljavnosti zadevne uredbe se uporabljajo postopki, določeni v Uredbi Sveta (ES) 617/2007 ( 8 ).

3. Odbor usmerja svoje delo na bistvena vprašanja sodelovanja na ravni ČDO in na regionalni ravni. Zaradi koherentnosti, koordinacije in dopolnjevanja Odbor spremlja uresničevanje programskih dokumentov.

4. Odbor da svoje mnenje o:

(a) osnutkih programskih dokumentov in katerih koli njihovih spremembah ter

(b) sklepih o financiranju za izvajanje tega dela Sklepa.

Člen 88

Vloga delegacij Unije

1. Če Unijo zastopa delegacija, ki jo vodi vodja delegacije, se uporabljajo določbe finančne uredbe za 11. ERS, ki se nanašajo na odredbodajalce in podrejene računovodje.

2. Teritorialni in/ali regionalni odredbodajalec tesno sodelujeta in delata skupaj z vodjo delegacije, ki je glavna točka za stike za različne akterje sodelovanja v zadevnem ČDO.

Člen 89

Pravila o nacionalnosti in poreklu v postopkih oddaje javnih naročil, donacij in drugih postopkih dodeljevanja ČDO

1. Splošna pravila o upravičenosti:

(a) V postopkih oddaje javnih naročil, donacij in drugih postopkih dodeljevanja za ukrepe, ki financirajo v korist tretjih oseb na podlagi tega sklepa, lahko sodelujejo vse fizične osebe, ki so državljani upravičenih držav ali ozemelj, kakor so določeni v odstavku 2, ter pravne osebe s sedežem v teh državah ali ozemljih in mednarodne organizacije.

(b) V primeru ukrepov, ki jih sofinancira partner ali drug donator ali ki jih država članica izvaja v okviru skupnega upravljanja ali prek skrbniškega sklada, ki ga ustanovi Komisija, so upravičene tudi države, ki so upravičene v skladu s pravili tega partnerja, drugega donatorja ali države članice ali ki so določene v ustanovni listini skrbniškega sklada. Kadar se ukrepi izvajajo prek pooblaščenih organov, ki so države članice ali njihove agencije, prek EIB ali mednarodnih organizacij ali njihovih agencij, so prav tako upravičene fizične in pravne osebe, ki so upravičene v skladu s pravili tega pooblaščenega organa, kot so opredeljeni v sporazumih, sklenjenih z organom za sofinanciranje ali izvedbenim organom.

(c) V primeru ukrepov, ki so hkrati financirani na podlagi tega sklepa in poleg tega še drugega instrumenta za zunanje delovanje, vključno s Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 ( 9 ), kakor je bil spremenjen v Ouagadougouju 22. junija 2010 ( 10 ), se države, določene v katerem koli od teh instrumentov, štejejo za upravičene za namene tega ukrepa. V primeru ukrepov globalnega, regionalnega ali čezmejnega pomena, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, lahko v postopkih, s katerimi se ti ukrepi izvajajo, sodelujejo fizične in pravne osebe iz držav, ozemelj in regij, ki jih ukrep zadeva.

(d) Vso blago, kupljeno na podlagi postopkov javnih naročil ali v skladu s sporazumom o donaciji, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, ima poreklo iz upravičene države ali ozemlja. Vendar ima lahko poreklo iz katere koli države ali ozemlja, kadar je količina kupljenega blaga pod pragom, določenim za uporabo postopka s pogajanji. Za namene tega člena je izraz „poreklo“ določen v členih 23 in 24 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ( 11 ) in drugi zakonodaji Unije, ki se nanašajo na nepreferencialno poreklo.

(e) Pravila iz tega člena se ne uporabljajo in ne uvajajo nacionalnih omejitev za fizične osebe, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali drugačno pogodbo z upravičenim izvajalcem, oziroma, če je primerno, podizvajalcem.

(f) Upravičenost, kakor je opredeljena v tem členu, se lahko omeji glede na nacionalnost, lokacijo ali naravo prijaviteljev, kadar tako zahtevajo narava in cilji ukrepa in če je to potrebno za njegovo učinkovito izvajanje.

(g) Fizične in pravne osebe, ki so jim bila oddana javna naročila, spoštujejo veljavno okoljsko zakonodajo, vključno z večstranskimi okoljskimi sporazumi, ter temeljne mednarodno sprejete delovne standarde.

2. Do financiranja na podlagi tega sklepa so upravičeni naslednji ponudniki, prijavitelji in kandidati:

(a) države članice, države kandidatke in potencialne kandidatke, kakor jih priznava Unija, ter članice Evropskega gospodarskega prostora;

(b) ČDO;

(c) države in ozemlja v razvoju, ki so vključeni na seznam OECD-DAC prejemnic uradne razvojne pomoči, ki niso članice skupine G-20;

(d) države, za katere je Komisija zagotovila vzajemni dostop do zunanje pomoči. Vzajemni dostop se lahko odobri za omejeno obdobje najmanj enega leta, če država odobri upravičenost pod enakimi pogoji za subjekte iz Unije ter ČDO;

(e) države članice OECD, in sicer v primeru pogodb, ki se izvajajo v najmanj razvitih državah;

(f) če je predhodno najavljeno v dokumentih postopka: (i) države s tradicionalnimi gospodarskimi, trgovinskimi ali geografskimi povezavami s sosednjimi državami upravičenkami; (ii) vse države, v nujnih primerih ali če izdelki in storitve niso na voljo na trgih v državah upravičenkah.

3. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija sprejme kot upravičene ponudnike, prijavitelje in kandidate iz držav, ki niso upravičenke, ali blago, ki nima upravičenega porekla“ če bi pravila o upravičenosti onemogočala ali prekomerno oteževala uresničitev projekta, programa ali ukrepa.

4. Za ukrepe, ki se izvajajo v okviru skupnega upravljanja, sme zadevna država članica, na katero je Komisija prenesla naloge izvajanja, v imenu Komisije sprejeti kot upravičene ponudnike, prijavitelje in kandidate ter blago iz drugih držav, ki niso upravičene v skladu s točko (f) odstavka 2, in sprejeti kot upravičene ponudnike, prijavitelje in kandidate iz držav, ki niso upravičene v skladu z odstavkom 3, ali blago z neupravičenim poreklom v skladu s točko (d) odstavka 1.

Člen 90

Zaščita finančnih interesov Unije in finančni nadzor

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2. Komisija in Računsko sodišče lahko opravita revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije.

Evropski urad za boj proti goljufijam lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 12 ), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja.

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, sporazumih o donacijah, sklepih o donacijah in pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z ustrezno finančno uredbo ERS.

3. ČDO nosijo glavno odgovornost za finančni nadzor sredstev Unije. Kadar je primerno, se ta nadzor izvaja v koordinaciji z državo članico, s katero je ČDO povezan, skladno z veljavno nacionalno zakonodajo.

4. Komisija je odgovorna:

(a) za zagotavljanje sistemov upravljanja in nadzora in njihovega pravilnega delovanja v zadevnem ČDO za zagotovitev ustrezne in učinkovite uporabe sredstev Unije ter

(b) v primeru nepravilnosti za pošiljanje priporočil ali zahtevkov za korektivne ukrepe za odpravo teh nepravilnosti in popravo vsake ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju.

5. Komisija, posamezen ČDO in, če je primerno, država članica, s katero je ČDO povezan, sodelujejo na podlagi upravnih dogovorov v okviru sej, ki se skličejo enkrat na leto ali na dve leti za