02021R1057 — SL — 30.06.2021 — 000.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) 2021/1057 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013







KAZALO Del I Splošne določbe Člen 1 Predmet urejanja Člen 2 Opredelitev pojmov Člen 3 Splošni cilji ESS+ in metode izvajanja Člen 4 Specifični cilji ESS+ Člen 5 Proračun Člen 6 Enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacija DEL II Izvajanje v okviru deljenega upravljanja Poglavje I Skupne določbe o načrtovanju programov Člen 7 Usklajenost in tematska koncentracija Člen 8 Spoštovanje Listine Člen 9 Partnerstvo Člen 10 Podpora za najbolj ogrožene osebe Člen 11 Podpora za zaposlovanje mladih Člen 12 Podpora za zadevna priporočila za posamezne države Poglavje II Splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja Člen 13 Področje uporabe Člen 14 Socialni inovativni ukrepi Člen 15 Meddržavno sodelovanje Člen 16 Upravičenost Člen 17 Kazalniki in poročanje Poglavje III Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti Člen 18 Področje uporabe Člen 19 Načela Člen 20 Vsebina prednostne naloge Člen 21 Upravičenost operacij Člen 22 Upravičenost izdatkov Člen 23 Kazalniki in poročanje Člen 24 Revizija DEL III Izvajanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Poglavje I Operativni cilji Člen 25 Operativni cilji Poglavje II Upravičenost Člen 26 Upravičeni ukrepi Člen 27 Upravičeni subjekti Člen 28 Horizontalna načela Člen 29 Sodelovanje tretjih držav Poglavje III Splošne določbe Člen 30 Oblike financiranja Unije in metode izvajanja Člen 31 Program dela Člen 32 Spremljanje in poročanje Člen 33 Zaščita finančnih interesov Unije Člen 34 Vrednotenje Člen 35 Revizije Člen 36 Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti DEL IV Končne določbe Člen 37 Izvajanje prenosa pooblastila Člen 38 Postopek v odboru za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja Člen 39 Odbor iz člena 163 PDEU Člen 40 Prehodne določbe za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja Člen 41 Prehodne določbe za sklop EaSI Člen 42 Začetek veljavnosti PRILOGA I Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja PRILOGA II Skupni kazalniki za ukrepe iz ESS+, usmerjene v socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb v okviru specifičnega cilja iz točke l člena 4(1), v skladu s prvim pododstavkom člena 7(5) PRILOGA III Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za obravnavanje materialne prikrajšanosti PRILOGA IV Kazalniki za sklop EaSI







DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki zajema dva sklopa: sklop v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ okviru deljenega upravljanja) in sklop za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI).

Ta uredba določa cilje ESS+, njegov proračun za obdobje 2021 do 2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah, in sicer formalno, neformalno in priložnostno, ki poteka v vseh življenjskih obdobjih in katerega posledica je izboljšanje ali posodobitev znanja, spretnosti, kompetenc in odnosov ali udeležbe v družbi z osebnega, državljanskega, kulturnega, socialnega ali zaposlitvenega vidika, vključno s svetovanjem in usmerjanjem, predšolsko vzgojo in varstvom, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem, izobraževanjem odraslih, mladinskim delom in drugimi učnimi okolji zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja, ter običajno spodbuja medsektorsko sodelovanje in prožnejše učne poti; (2) „državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije, vključno z osebami brez državljanstva in osebami z nedoločljivim državljanstvom; (3) „osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadošča osnovnim potrebam osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki, vključno z ženskimi higienskimi proizvodi, in šolske potrebščine; (4) „prikrajšana skupina“ pomeni skupino oseb v ranljivem socialno-ekonomskem položaju, vključno z ljudmi, ki se soočajo z revščino, socialno izključenostjo ali z različnimi razsežnostmi diskriminacije, ali pa jih tovrstne okoliščine ogrožajo; (5) „ključne kompetence“ pomeni znanje, veščine in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo in sicer pismenost; večjezičnost; matematika, naravoslovje, tehnologija, umetnost in tehnične študije; digitalne veščine; medijske veščine; osebnostne, socialne in učne veščine; spretnosti aktivnega državljanstva; podjetništvo; kulturna in medkulturna zavest in izražanje ter kritično mišljenje; (6) „najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine oseb, vključno z otroki v ranljivih položajih in brezdomci, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi deležniki, pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na določenih geografskih območjih; (7) „končni prejemniki“ pomeni najbolj ogrožene osebe, ki prejemajo podporo iz točke (m) člena 4(1); (8) „socialna inovacija“ pomeni dejavnost, ki ima socialni značaj glede svojih ciljev in tudi svojih načinov, ter zlasti dejavnost, ki se nanaša na razvoj in uresničevanje novih zamisli glede izdelkov, storitev, praks in modelov, ki hkrati izpolnjuje socialne potrebe in ustvarja nove socialne odnose ali sodelovanja med javnimi in zasebnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje; (9) „spremljevalni ukrep“ pomeni dejavnost, ki se zagotavlja poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom obravnavanja socialne izključenosti in prispevanja k izkoreninjenju revščine, kot so napotitev na socialne ali zdravstvene storitve, vključno s psihološko podporo, ali zagotavljanje takih storitev, oziroma zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva; (10) „socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrep politike, katerih cilj je zagotoviti inovativen odgovor na socialne potrebe in ki se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih, vključno z geografskim in sektorskim, ali se izvedejo v širšem obsegu, če so rezultati pozitivni; (11) „čezmejno partnerstvo“ pomeni strukturo sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji ali civilno družbo ali v vsaj dveh državah članicah; (12) „mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000 EUR; (13) „socialno podjetje“ pomeni podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, vključno s podjetji socialnega gospodarstva, ali fizično osebo, ki: (a) ima v skladu s svojimi notranjimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima socialno podjetje sedež, za svoj glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov, ki lahko vključujejo tudi učinke na okolje, namesto ustvarjanja dobička za druge namene in ki zagotavlja storitve ali blago, ki ustvarjajo socialni donos, ali uporablja metode proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje; (b) svoje dobičke uporablja najprej in predvsem za doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila, ki zagotavljajo, da razdelitev dobička ne spodkopava glavnega socialnega cilja; (c) se upravlja podjetniško, participativno, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in deležnikov, na katere imajo njegove poslovne dejavnosti vpliv; (14) „referenčna vrednost“ pomeni vrednost, ki se uporablja za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih; (15) „stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih upravičenec ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči; (16) „mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s storitvami za spremljanje razvoja podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke; (17) „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizma mešanega financiranja ali platforme, opredeljene v točki 6, člena 2 finančne uredbe, ki kombinira nepovratne oblike podpore ali finančne instrumente iz proračuna Unije s odplačnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (18) „pravni subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu s pravom Unije, nacionalnim ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in sposobnost, da deluje v svojem imenu, uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt, ki nima pravne osebnosti, iz točke (c) člena 197(2) finančne uredbe; (19) „skupni kazalnik neposrednih rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke v štirih tednih od dneva, ko je udeleženec zapustil operacijo; (20) „skupni kazalnik dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke šest mesecev po tem, ko je udeleženec zapustil operacijo.

2. Opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060 se uporabljajo tudi za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Člen 3

Splošni cilji ESS+ in metode izvajanja

1. Cilj ESS+ je države članice in regije podpirati pri zagotavljanju visokih stopenj zaposlenosti, pravične socialne zaščite ter usposobljene in odporne delovne sile, pripravljene na prihodnji svet dela, pa tudi vključujočih in povezanih družb, ki si prizadevajo za izkoreninjenje revščine in udejanjanje načel evropskega stebra socialnih pravic.

2. ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti, enak dostop do trga dela, pravični in kakovostni delovni pogoji, socialna zaščita in vključevanje, zlasti s poudarkom na kakovostnem in vključujočem izobraževanju in usposabljanju, vseživljenjskem učenju, naložbah v otroke in mlade ter dostopu do osnovnih storitev.

3. ESS+ se izvaja: (a) v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja), in (b) v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz člena 4(1) in člena 25 (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI).

Člen 4

Specifični cilji ESS+

1. ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja in mobilnosti delovne sile, izobraževanja, socialnega vključevanja, vključno s prispevanjem k izkoreninjanju revščine, s čimer prispeva tudi k doseganju cilja politike za „bolj socialno in vključujočo Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz točke (d) člena 5 Uredbe (EU) 2021/1060: (a) izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijski ukrepi za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, predvsem z izvajanjem jamstva za mlade, dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela ter neaktivne osebe kot tudi s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva; (b) posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po veščinah ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na trgu dela, prehodih in mobilnosti; (c) spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri udeležbi na trgu dela, enakih delovnih pogojev ter boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, tudi z dostopom do cenovno ugodnega otroškega varstva in oskrbe za vzdrževane osebe; (d) spodbujanje prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe, aktivnega in zdravega staranja ter zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki obravnava tveganja za zdravje; (e) izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in relevantnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da bi podprli pridobivanje ključnih kompetenc, tudi podjetniških in digitalnih veščin, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništev; (f) spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse in dostopom za invalide; (g) spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih veščin, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih veščinah na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti; (h) pospeševanje dejavnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti, zlasti za prikrajšane skupine; (i) spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov; (j) spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; (k) krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih in cenovno ugodnih storitev, vključno s storitvami, ki spodbujajo dostop do stanovanj in storitev oskrbe, usmerjene v posameznika, vključno s storitvami zdravstvene oskrbe; posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah; izboljšanje dostopnosti, tudi za invalide, učinkovitosti in odpornosti sistemov zdravstvene oskrbe in storitev dolgotrajne oskrbe; (l) spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialni izključenosti, vključno z najbolj ogroženimi osebami in otroki; (m) obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno otrokom, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključevanje.

2. Z ukrepi, izvedenimi v sklopu ESS+ v okviru deljenega upravljanja za doseganje specifičnih ciljev iz odstavka 1 tega člena, je cilj ESS+ prispevati k doseganju drugih ciljev politik iz člena 5 Uredbe (EU) 2021/1060, zlasti ciljem glede: (a) pametnejše Evrope z razvojem veščin za pametno specializacijo, veščin za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji in grozdi ter podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu; (b) bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev veščin in kvalifikacij, izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem, energijo, krožnim gospodarstvom ter biogospodarstvom.

3. Kadar je to nujno potrebno kot začasni ukrep za odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine iz člena 20 Uredbe (EU) 2021/1060 in omejeno na obdobje 18 mesecev, lahko ESS+ podpira: (a) financiranje shem skrajšanega delovnega časa brez zahteve, da jih je treba kombinirati z aktivnimi ukrepi; (b) dostop do zdravstvenega varstva, tudi za ljudi, ki niso neposredno socialno-ekonomsko ogroženi.

4. Kadar Komisija na zahtevo zadevnih držav članic ugotovi, da so pogoji iz odstavka 3 izpolnjeni, sprejme izvedbeni sklep, v katerem določi obdobje, v katerem se odobri začasna dodatna podpora iz ESS+.

5. Komisija spremlja izvajanje odstavka 3 tega člena in oceni, ali začasna dodatna podpora iz ESS+ zadostuje, da se olajša uporaba podpore iz ESS+ v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine. Komisija na podlagi svoje ocene po potrebi pripravi predloge za spremembe te uredbe, vključno z zahtevami glede tematske koncentracije iz člena 7, razen zahteve glede tematskega koncentriranja iz člena 7(5) in (6).

Člen 5

Proračun

1. Finančna sredstva za izvajanje ESS+ za obdobje 2021-2027 znašajo 87 995 063 417 EUR v cenah iz leta 2018.

2. Del finančnih sredstev za izvajanje sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za prispevanje k cilju „naložbe za rast in delovna mesta“ v državah članicah in regijah iz točke (a) člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1060 znaša 87 319 331 844 EUR v cenah iz leta 2018, od česar se 175 000 000 EUR dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz točke (i) člena 25 te uredbe, 472 980 447 EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede cilja 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem, Norveškem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6).

3. Del finančnih sredstev za izvajanje sklopa EaSI za obdobje 2021-2027 znaša 675 731 573 EUR v cenah iz leta 2018.

4. Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje sklopa EaSI, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Člen 6

Enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacija

Države članice in Komisija podpirajo specifične ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje horizontalnih načel iz člena 9(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/1060 ter člena 28 te uredbe pri katerem koli cilju ESS+. Med temi ukrepi so lahko ukrepi za zagotavljanje dostopnosti za invalide, vključno z vidika informacijske in komunikacijske tehnologije, in spodbujanje prehoda z bivalne ali institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti.

Cilj držav članic in Komisije je prek ESS+ povečati udeležbo žensk v zaposlovanju ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, boj proti feminizaciji revščine in spolni diskriminaciji na trgu dela ter v izobraževanju in usposabljanju.







DEL II

IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA







POGLAVJE I

Skupne določbe o načrtovanju pomoči

Člen 7

Usklajenost in tematska koncentracija

1. Države članice svoja sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja načrtujejo s prednostno obravnavo ukrepov, ki obravnavajo izzive, opredeljene v evropskem semestru, pa tudi v njihovih nacionalnih programih reform in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice iz evropskega stebra socialnih pravic ter nacionalnih in regionalnih strategij, pomembnih za cilje ESS+, in s tem prispevajo k doseganju ciljev iz člena 174 PDEU.

Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije v fazi načrtovanja in tudi med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med subjekti, pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi.

2. Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra, ki spadajo na področje uporabe specifičnih ciljev ESS+ iz člena 4(1) te uredbe.

3. Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje jamstva za otroke s ciljno usmerjenimi ukrepi in strukturnimi reformami za odpravljanje revščine otrok v okviru specifičnih ciljev iz točke (f) in točk (h) do (l) člena 4(1).

Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja otrok, mlajših od 18 let, ki jim je v obdobju 2017–2019 grozila revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije, dodelijo vsaj 5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo ciljno usmerjenim ukrepom in strukturnim reformam za odpravljanje revščine otrok iz prvega pododstavka.

4. Države članice dodelijo vsaj 25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz točk (h) do (l) člena 4(1), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav.

5. Države članice dodelijo vsaj 3 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo najbolj ogroženim osebam v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) ali, v ustrezno utemeljenih primerih v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1) oziroma obeh specifičnih ciljev.

Sredstva se ne upoštevajo pri preverjanju skladnosti z minimalnimi dodelitvami iz odstavkov 3 in 4.

6. Države članice dodelijo ustrezen znesek sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih, poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti vajeništva, in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov v okviru jamstva za mlade.

Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki v obdobju 2017–2019 niso bili zaposleni, se izobraževali ali usposabljali, nad povprečjem Unije, za leta 2021 do 2027 dodelijo vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo strukturnim reformam in ciljno usmerjenim ukrepom iz prvega pododstavka.

Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka, dodelijo vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme iz prvega pododstavka. Ta dodelitev se po potrebi upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz drugega pododstavka.

Države članice pri izvajanju ciljnih ukrepov in strukturnih reform iz tega odstavka dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za ozaveščanje.

7. Odstavki 2 do 6 tega člena se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6.

8. Odstavki 1 do 6 se ne uporabljajo za tehnično pomoč.

Člen 8

Spoštovanje Listine

1. Vse operacije je treba izbrati in izvajati ob spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in v skladu z ustreznimi določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060.

2. V skladu s členom 69(7) Uredbe (EU) 2021/1060 države članice zagotavljajo učinkovit pregled pritožb. To ne posega v splošno možnost državljanov in deležnikov, da naslovijo pritožbe na Komisijo, tudi v zvezi s kršitvami Listine.

3. Kadar Komisija ugotovi, da je prišlo do kršitve Listine, upošteva težo kršitve pri svoji določitvi korektivnih ukrepov, ki jih je treba uporabiti v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 9

Partnerstvo

1. Države članice zagotovijo smiselno sodelovanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

2. Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v vsakem programu za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, tudi v obliki usposabljanja, ukrepov mreženja in krepitve socialnega dialoga, ter za dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji.

Kadar je krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe opredeljena v ustreznem priporočilu za posamezno državo, sprejetem v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, zadevna država članica v ta namen dodeli ustrezen znesek v višini vsaj 0,25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Člen 10

Podpora za najbolj ogrožene osebe

Sredstva iz člena 7(5) v okviru specifičnih ciljev iz točk (l) in (m) člena 4(1) se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa. Stopnja sofinanciranja za to prednostno nalogo ali program je 90 %.

Člen 11

Podpora za zaposlovanje mladih

Podpora v skladu z drugim in tretjim odstavkom člena 7(6) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa ter je namenjena vsaj podpori, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (a) člena 4(1), lahko pa vključuje tudi podporo, ki prispeva k doseganju specifičnih ciljev iz točk (f) in (l) člena 4(1).

Člen 12

Podpora za zadevna priporočila za posamezne države

Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države in v evropskem semestru, kot je določeno v členu 7(2), se načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1) v podporo izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in v okviru ene ali več prednostnih nalog, ki se lahko financirajo iz več skladov.







POGLAVJE II

Splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Člen 13

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, ki prispeva k doseganju specifičnih ciljev iz točk (a) do (l) člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja).

Člen 14

Socialni inovativni ukrepi

1. Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in socialno eksperimentiranje, vključno z ukrepi s socialno-kulturnim elementom, ali krepijo pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi, socialnimi partnerji, socialnimi podjetji, zasebnim sektorjem in civilno družbo.

2. Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu in razvitih v okviru sklopa EaSI ter drugih programov Unije.

3. Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz točk (a) do (l) člena 4(1).

4. Države članice namenijo vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavka 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za take prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalnih sredstev v okviru sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

5. Države članice v programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij in socialnega eksperimentiranja, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic.

6. Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem in spodbujanjem dobrih praks in metodologij.

Člen 15

Transnacionalno sodelovanje

Države članice lahko podpirajo ukrepe transnacionalnega sodelovanja v okviru katerega koli specifičnega cilja iz točk (a) do (l) člena 4(1).

Člen 16

Upravičenost

1. Poleg neupravičenih stroškov iz člena 64 Uredbe (EU) 2021/1060 do splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški: (a) nakup zemljišč in nepremičnin ter infrastrukture; in (b) nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je tak nakup potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani med operacijo ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost.

2. Prispevki v naravi v obliki nadomestil ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so prispevki v naravi v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili, in ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba.

3. Posebna dodatna dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6, se uporabi za podporo pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1).

4. Neposredni stroški osebja so upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so v skladu z običajno prakso upravičenca glede plačila za zadevno funkcionalno kategorijo ali če so v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami ali uradnimi statistikami.

Člen 17

Kazalniki in poročanje

1. Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi I. Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

2. Kadar država članica v skladu s prvim pododstavkom člena 7(5) dodeli svoja sredstva za specifični cilj iz točke (l) člena 4(1) za najbolj ogrožene osebe, se uporabljajo skupni kazalniki iz Priloge II.

3. Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti navedenih kazalnikov določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti kazalnikov učinka se izrazijo v absolutnih številkah.

4. Referenčna vrednost skupnih kazalnikov rezultatov in kazalnikov rezultatov za posamezne programe, pri katerih je bila določena ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti skupnih kazalnikov rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah.

5. Podatki o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki 1.1 Priloge I v zvezi z navedenimi udeleženci.

6. Kadar so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, lahko države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje in vrednotenje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev podatkov iz teh registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s točkama (c) in (e) člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/679.

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za spremembo kazalnikov v prilogah I in II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. Take spremembe so sorazmerne ob upoštevanju upravnega bremena držav članic in upravičencev. Z delegiranimi akti v skladu s tem odstavkom se ne spreminja metodologija za zbiranje podatkov iz prilog I in II.







POGLAVJE III

Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti

Člen 18

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1).

Člen 19

Načela

1. Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov.

2. Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov in plastike za enkratno uporabo. Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb.

Hrana ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata najbolj ogroženim osebam neposredno ali posredno, na primer prek kuponov ali kartic, v elektronski ali drugi obliki, pod pogojem, da se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč. Podpora najbolj ogroženim osebam je dodatek h kakršni koli socialni pomoči, ki se končnim prejemnikom lahko zagotovi v okviru nacionalnih socialnih sistemov ali v skladu z nacionalnim pravom.

Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ), pod pogojem, da je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam.

Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo.

3. Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb.

4. Države članice dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči dopolnijo s spremljevalnimi ukrepi, kot je preusmeritev na pristojne službe, v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) ali s spodbujanjem socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1).

Člen 20

Vsebina prednostne naloge

1. Prednostna naloga, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), določi: (a) vrsto podpore; (b) glavne ciljne skupine; in (c) opis nacionalnih ali regionalnih programov podpore.

2. V primeru programov, omejenih na to podporo iz odstavka 1 in povezano tehnično pomoč, prednostna naloga vključuje tudi merila za izbor operacij.

Člen 21

Upravičenost dejavnosti

1. Nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ki se zagotavljata najbolj ogroženim osebam, lahko opravi upravičenec ali se opravi v njegovem imenu ali pa se hrana in/ali osnovna materialna pomoč upravičencu dasta na voljo brezplačno.

2. Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se najbolj ogroženim osebam razdeljujeta brezplačno.

Člen 22

Upravičenost odhodkov

1. Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so: (a) stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom; (b) kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški; (c) upravni stroški, stroški prevoza, skladiščenja in priprave, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a); ali 7 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013; (d) stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja; in (e) stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a).

2. Stroški priprave shem kuponov ali kartic v elektronski ali drugi obliki ter ustrezni operativni stroški so upravičeni v okviru tehnične pomoči, če jih krije organ upravljanja ali drug javni organ, ki ni upravičenec, ki razdeljuje kupone ali kartice končnim prejemnikom, ali če niso zajeti s stroški iz točke (c) odstavka 1.

3. Zmanjšanje upravičenih stroškov iz točke (a) odstavka 1 zaradi neupoštevanja veljavnega prava s strani organa, pristojnega za nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ne privede do zmanjšanja upravičenih stroškov iz točk (c) in (e) navedenega odstavka.

4. Naslednji stroški niso upravičeni: (a) obresti na dolgove; (b) nakup infrastrukture; in (c) stroški rabljenega blaga.

Člen 23

Kazalniki in poročanje

1. Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za obravnavanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi III. Te prednostne naloge lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

2. Določijo se referenčne vrednosti skupnih kazalnikov rezultatov in kazalnikov rezultatov za posamezne programe.

3. Organi upravljanja Komisiji dvakrat poročajo o rezultatih strukturirane anonimne raziskave o končnih prejemnikih v zvezi s podporo, prejeto iz ESS+, izvedene predhodno leto, pri čemer je poudarek tudi na njihovih življenjskih razmerah in naravi njihove materialne prikrajšanosti. Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenim aktom. Prvo tako poročanje se opravi do 30. junija 2025 in drugo do 30. junija 2028.

4. Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 38(2).

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za spremembo kazalnikov v Prilogi III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. Take spremembe so sorazmerne ob upoštevanju upravnega bremena držav članic in upravičencev. Z delegiranimi akti v skladu s tem odstavkom se ne spreminja metodologija za zbiranje podatkov iz Priloge III.

Člen 24

Revizija

Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije.







DEL III

IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA







POGLAVJE I

Operativni cilji

Člen 25

Operativni cilji

Sklop EaSI ima naslednje operativne cilje:

(a) razvijati primerjalno visokokakovostno analitično znanje za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4(1) temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in lokalnim okoliščinam;

(b) pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih politik iz člena 4(1), da bi pomagali pri oblikovanju ustreznih ukrepov politike;

(c) podpirati socialno eksperimentiranje na področjih politik iz člena 4(1) ter krepiti zmogljivost deležnikov na nacionalni in lokalni ravni za pripravo, oblikovanje in izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike, zlasti glede razširitve projektov, ki jih razvijejo lokalni deležniki na področju socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav;

(d) spodbujati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev in povečati zaposlitvene priložnosti prek razvijanja in zagotavljanja posebnih podpornih storitev delodajalcem in iskalcem zaposlitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki zajemajo storitve vse od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine, kot so osebe v ranljivem položaju;

(e) podpirati razvoj tržnega ekosistema v zvezi z zagotavljanjem mikrofinanciranja mikropodjetjem v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšnim, ki so jih ustanovile ranljive osebe ali takšne osebe zaposlujejo;

(f) podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi deležniki ter med njimi na področjih politik iz člena 4(1) ter prispevati k izgradnji institucionalne zmogljivosti vključenih deležnikov, vključno z javnimi službami za zaposlovanje, javnimi institucijami socialne varnosti in zdravstvenega zavarovanja, civilno družbo, mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem in socialnemu gospodarstvu;

(g) podpirati razvoj socialnih podjetij in pojav trga socialnih naložb, olajšati interakcije med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu;

(h) zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture, potrebne za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

(i) podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih politike iz člena 4(1) ter

(j) podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih politik iz člena 4(1).







POGLAVJE II

Upravičenost

Člen 26

Upravičeni ukrepi

1. Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3(1) in (2), člena 4(1) in člena 25.

2. Iz sklopa EaSI se lahko podpirajo naslednji ukrepi: (a) analitične dejavnosti, vključno v povezavi s tretjimi državami, zlasti: (i) raziskave, študije, statistične podatke, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalnike in podporo opazovalnim skupinam na evropski ravni ter primerjalne analize; (ii) socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij; (iii) spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije; (b) izvajanje politik, zlasti: (i) čezmejno partnerstvo, zlasti med javnimi zavodi za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji, in podporne storitve v čezmejnih regijah; (ii) ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokažejo primanjkljaji; (iii) podpora za mikrofinanciranje institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem, vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in veščin; (iv) podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev; (c) krepitev zmogljivosti, zlasti: (i) mrež na ravni Unije na področjih politik iz člena 4(1); (ii) nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa EaSI; (iii) uprav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovne sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih sklopu EaSI na podlagi člena 29; (iv) deležnikov, vključno s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, z namenom transnacionalnega sodelovanja; (d) dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti: (i) vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz; (ii) vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih politik iz člena 4(1); (iii) informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih politik iz člena 4(1); (iv) dogodki, ki jih organizira predsedstvo Sveta, konference, seminarji in dejavnosti osveščanja.

Člen 27

Upravičeni subjekti

1. Ob upoštevanju meril iz člena 197 finančne uredbe so upravičeni naslednji subjekti: (a) pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav ali ozemelj: (i) državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii) tretji državi, ki je pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29; (iii) tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavkov 2 in 3; (b) vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije.

2. Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29, so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa.

3. Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29, načeloma krijejo stroške svoje udeležbe.

Člen 28

Horizontalna načela

1. Komisija zagotovi, da se pri pripravi, izvajanju, spremljanju, poročanju in vrednotenju operacij, ki jih podpira sklop EaSI, upoštevajo in spodbujajo enakost spolov, vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola.

2. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da bi med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem operacij, ki jih podpira sklop EaSI, preprečili vsako diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Med celotno pripravo in izvajanjem sklopa EaSI se zlasti upošteva dostopnost za invalide.

Člen 29

Sodelovanje tretjih držav

Sklop EaSI je na podlagi sporazuma z Unijo odprt za sodelovanje naslednjih tretjih držav:

(a) članic Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

(b) držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

(c) drugih tretjih držav, v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki zajema udeležbo tretje države v sklopu EaSI, če sporazum: (i) zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; (ii) določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe ali sklope programov, ter njihove upravne stroške; (iii) na tretjo državo ne prenaša pooblastila za odločanje o sklopu EaSI; (iv) jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese.

Prispevki iz točke (c)(ii) prvega odstavka tega člena so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.







POGLAVJE III

Splošne določbe

Člen 30

Oblike financiranja Unije in metode izvajanja

1. Iz sklopa EaSI se lahko za finančne prispevke zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje.

2. Sklop EaSI se izvaja neposredno, kot je določeno v točki (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali posredno z organi iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) navedene uredbe.

Komisijo za ocenjevanje iz člena 150 finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki.

3. Operacije mešanega financiranja v okviru sklopa EaSI se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/523 in naslovom X finančne uredbe.

Člen 31

Program dela

1. Sklop EaSI se izvaja na podlagi programov dela iz člena 110 finančne uredbe. Vsebina teh programov dela se opredeli v skladu z operativnimi cilji iz člena 25 te uredbe in z upravičenimi ukrepi iz člena 26 te uredbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

2. Komisija zbere strokovno znanje o pripravi programov dela s posvetovanjem z delovno skupino iz člena 39(8).

3. Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med ESS + in drugimi ustreznimi instrumenti Unije ter med sklopoma ESS+.

Člen 32

Spremljanje in poročanje

Kazalniki za poročanje o napredku sklopa EaSI pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1) in operativnih ciljev iz člena 25 so določeni v Prilogi IV.

Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov sklopa EaSI zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno.

V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 33

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država sodeluje v sklopu EaSI po odločitvi, sprejeti na podlagi mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. V primeru OLAF take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanji na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

Člen 34

Vrednotenje

1. Vrednotenje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja.

2. Komisija do 31. decembra 2024 opravi vmesno vrednotenje sklopa EaSI na podlagi zadostnih informacij o njegovem izvajanju.

Komisija na podlagi člena 34 finančne uredbe oceni smotrnost programa in zlasti njegovo uspešnost, učinkovitost, skladnost, relevantnost in dodano vrednost Unije, vključno glede na horizontalna načela iz člena 28 te uredbe, ter na kvalitativni in kvantitativni podlagi meri napredek, dosežen pri izpolnjevanju ciljev sklopa EaSI.

Vmesno vrednotenje temelji na informacijah, pridobljenih z ureditvami spremljanja in kazalniki, vzpostavljenimi v skladu s členom 32, da se opravijo potrebne prilagoditve politike in prednostnih nalog financiranja.

3. Komisija do 31. decembra 2031, na koncu obdobja izvajanja, opravi končno vrednotenje sklopa EaSI.

4. Komisija zaključke vmesnih in končnih vrednotenj skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 35

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastile institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 36

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1. Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem celovitih, učinkovitih in sorazmerno ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2. Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopom EaSI, ukrepi na podlagi sklopa EaSI in doseženimi rezultati.

Finančna sredstva, dodeljena sklopu EaSI, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3(1) in (2), člena 4(1) in člena 25.







DEL IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(7) in člena 23(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 1. julija 2021.

3. Prenos pooblastila iz člena 17(7) in člena 23(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 17(7) ali člena 23(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 38

Postopek v odboru za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja

1. Komisiji pomaga odbor iz člena 115(1) Uredbe (EU) 2021/1060. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 39

Ustanovitev odbora iz člena 163 PDEU

1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS+).

2. Vsaka država članica imenuje za največ sedem let po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.

3. Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije.

4. Odbor ESS+, vključno z njegovimi delovnimi skupinami iz odstavka 7, lahko na svoje sestanke povabi predstavnike deležnikov brez glasovalne pravice. To lahko vključuje predstavnike Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter ustrezne organizacije civilne družbe.

5. Z Odborom ESS+ se opravi posvetovanje o načrtovani uporabi tehnične pomoči iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/1060 v primeru podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, pa tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije, relevantnih za ESS+.

6. Odbor ESS+ lahko poda mnenja o: (a) vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra, kot so nacionalni programi reform; (b) vprašanjih v zvezi z Uredbo (EU) 2021/1060, relevantnih za ESS+; (c) vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 5.

Mnenja odbora ESS+ se sprejmejo z absolutno večino veljavno oddanih glasov in se posredujejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Komisija odbor ESS+ pisno obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.

7. Odbor ESS+ ustanovi delovne skupine za vsakega izmed sklopov ESS+.

8. Komisija se o programu dela posvetuje z delovno skupino, ki se ukvarja s sklopom EaSI. To delovno skupino obvesti, na kakšen način je upoštevala rezultate tega posvetovanja. Ta delovna skupina zagotovi posvetovanje o programu dela z deležniki, vključno s predstavniki civilne družbe.

Člen 40

Prehodne določbe za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Uredba (EU) št. 1304/2013, Uredba (EU) št. 223/2014 ali kateri koli akt, sprejet na podlagi navedenih uredb, se še naprej uporabljajo za programe in operacije, ki so podprti na podlagi teh uredb v programskem obdobju 2014–2020.

Člen 41

Prehodne določbe za sklop EaSI

1. Uredba (EU) št. 1296/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021. Sklicevanja na Uredbo (EU) št. 1296/2013 se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

2. Finančna sredstva za izvajanje sklopa EaSI lahko krijejo tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med ESS+ in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1296/2013.

3. Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje stroškov iz člena 5(4), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

4. Povračila iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1296/2013, se vložijo v finančne instrumente „sklopa politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti“ iz točke (d) člena 8(1) Uredbe (EU) 2021/523.

5. V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, določenih v sklepu o financiranju, in za omejeno obdobje, dejavnosti, podprte na podlagi te uredbe, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so se izvajale in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

Člen 42

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021 za sklop EaSI.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

SKUPNI KAZALNIKI ZA SPLOŠNO PODPORO IZ SKLOPA ESS+ V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarne osebe“ ( 2 )).

Če nekateri rezultati niso možni, podatkov za take rezultate ni treba zbirati ali sporočati.

Po potrebi se lahko o skupnih kazalnikih učinka poroča na podlagi ciljne skupine operacije.

1. Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam 1.1 Skupni kazalniki učinka za udeležence so: — brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi ( *1 ), — dolgotrajno brezposelni (*1) — neaktivni (*1) — zaposleni, vključno s samozaposlenimi (*1) — število otrok, mlajših od 18 let (*1) — mladi, stari med 18 in 29 let (*1) — število udeležencev, starih 55 let in več (*1) — z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2) (*1) — z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4) (*1) — s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8) (*1) — skupno število udeležencev ( 3 ). Kazalniki, navedeni v tej točki, se ne uporabljajo za podporo ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1), razen za naslednje kazalnike: „število otrok, mlajših od 18 let“, „ mladi, stari med 18 in 29 let“, „število udeležencev, starih 55 let ali več“ in „skupno število udeležencev“. Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve. 1.2 Drugi skupni kazalniki učinka za udeležence so: — invalidi ( *2 ), — državljani tretjih držav (*1) — udeleženci tujega porekla (*1) — manjšine (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*2) — brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti na področju nastanitve (*1) — udeleženci s podeželskih območij (*1) 4 ). Zbiranje podatkov je potrebno le, kadar je to primerno in ustrezno. Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 1.2, se lahko določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci. Za kazalnike, navedene v točki 1.2, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve, razen za naslednja kazalnika: „državljani tretjih držav“ in „udeleženci s podeželskih območij“.

2. Skupni kazalniki učinka za subjekte Skupni kazalniki učinka za subjekte so: — število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; — število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji). Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

3. Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so: — udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev (*1) — udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (*1) — udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja (*1) — udeleženci, ki imajo po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo) (*1) Kazalniki, navedeni v tej točki, se ne uporabljajo za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1). Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

4. Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence so: — udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (*1) — udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest mesecev po zaključku sodelovanja (*1) Kazalniki, navedeni v tej točki, se ne uporabljajo za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1). Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve. Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence se sporočijo do 31. januarja 2026 v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in se navedejo v končnem poročilu o smotrnosti iz člena 43 navedene uredbe. Minimalna zahteva je, da skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence temeljijo na reprezentativnem vzorcu udeležencev pri specifičnih ciljih iz točk (a) do (k) člena 4(1). Notranja veljavnost vzorca se zagotovi tako, da se podatki lahko posplošijo na ravni specifičnega cilja.









PRILOGA II

SKUPNI KAZALNIKI ZA UKREPE IZ ESS+, USMERJENE V SOCIALNO VKLJUČEVANJE NAJBOLJ OGROŽENIH OSEB V OKVIRU SPECIFIČNEGA CILJA IZ TOČKE (L) ČLENA 4(1), V SKLADU S PRVIM PODODSTAVKOM ČLENA 7(5)

Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarne osebe“ ( 5 )).

1. Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam 1.1 Skupni kazalniki učinka za udeležence so: — skupno število udeležencev — število otrok, mlajših od 18 let ( *3 ); — število mladih, starih med 18 in 29 let (*3) — število udeležencev, starih 65 let in več (*3) Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 1.1, se lahko določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci. 1.2 Ostali skupni kazalniki učinka so: — invalidi ( *4 ), — državljani tretjih držav (*3) — število udeležencev tujega rodu (*3) , pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*4) — število brezdomcev ali prizadetih zaradi izključenosti na področju nastanitve (*3) Zbiranje podatkov je potrebno le, kadar je to primerno in ustrezno. Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 1.2, se lahko določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.









PRILOGA III

SKUPNI KAZALNIKI ZA PODPORO IZ ESS+ ZA OBRAVNAVANJE MATERIALNE PRIKRAJŠANOSTI

1. Kazalniki učinka 1.1 Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga: 1.1.1 skupna vrednost pomoči v hrani ( 6 ); 1.1.1.1 skupna denarna vrednost hrane za brezdomce; 1.1.1.2 skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine; 1.1.2 skupna vrednost razdeljenega blaga ( 7 ); 1.1.2.1 skupna denarna vrednost blaga za otroke; 1.1.2.2 skupna denarna vrednost blaga za brezdomce; 1.1.2.3 skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine; 1.2 skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah) ( 8 ) 1.2.1 delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %); ▼C1 1.2.2 delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, ki jo razdelijo upravičenci (v %). ▼B Vrednosti za kazalnike, navedene v točkah 1.2.1 in 1.2.2, se določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.

2. Skupni kazalniki rezultatov 2.1 Število končnih prejemnikov pomoči v hrani — število otrok, mlajših od 18 let, — število mladih, starih med 18 in 29 let, — število žensk, — število končnih prejemnikov, starih 65 let in več, — število končnih prejemnikov, ki so invalidi ( *5 ), — število državljanov tretjih držav (*5) — število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*5) — število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*5) 2.2 Število končnih prejemnikov materialne pomoči — število otrok, mlajših od 18 let, — število mladih, starih med 18 in 29 let, — število žensk, — število končnih prejemnikov, starih 65 let in več, — število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*5) — število državljanov tretjih držav (*5) — število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*5) — število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*5) 2.3 Število končnih prejemnikov, ki so upravičeni do kuponov ali kartic — Število otrok, mlajših od 18 let, — Število mladih, starih med 18 in 29 let, — Število končnih prejemnikov, starih 65 let ali več, — Število žensk, — Število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*5) — Število državljanov tretjih držav (*5) — Število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*5) — Število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*5) Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 2, se določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.









PRILOGA IV

KAZALNIKI ZA SKLOP EaSI

Kazalniki za sklop EaSI

— število analitičnih dejavnosti,

— število dejavnosti izmenjave informacij in vzajemnega učenja,

— število socialnih eksperimentiranj,

— število dejavnosti krepitve zmogljivosti in mreženja,

— število posredovanj zaposlitev v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti.

Podatki za kazalnik „število posredovanj zaposlitev v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti“ se zbirajo samo vsaki dve leti.