02017R0825 — SL — 13.11.2018 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) 2017/825 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. maja 2017

o vzpostavitvi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013







Člen 1

Vzpostavitev in trajanje programa

Ta uredba vzpostavlja program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od 20. maja 2017 do 31. decembra 2020.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „država članica upravičenka“ pomeni državo članico, ki prejme podporo Unije v okviru programa;

(2) „skladi Unije“ pomeni evropske strukturne in investicijske sklade iz člena 1 Uredbe (EU) št. 1303/2013, Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ), Sklad za azil, migracije in vključevanje, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ), instrument za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ), in instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 );

(3) „nacionalni organ“ pomeni enega ali več nacionalnih organov, vključno z organi na regionalni in lokalni ravni, ki sodelujejo v partnerskem duhu v skladu z institucionalnim in pravnim okvirom države članice;

(4) „mednarodna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo v javnem sektorju, ustanovljeno z mednarodnim sporazumom, kakor tudi specializirane agencije, ki jih je ustanovila takšna organizacija, v smislu točke (c)(ii) člena 58(1) finančne uredbe; organizacije, primerljive z mednarodno organizacijo, se v skladu s finančno uredbo štejejo za mednarodne organizacije;

(5) „evropske organizacije“ pomeni Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad, kot sta navedena v točki (c)(iii) člena 58(1) finančne uredbe.

Člen 3

Evropska dodana vrednost

1. Iz programa se financirajo ukrepi in dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo. V ta namen Komisija zagotovi, da so ukrepi in dejavnosti, izbrani za financiranje, zmožni prinesti rezultate, ki imajo v skladu z načelom subsidiarnosti evropsko dodano vrednost, in spremlja, ali je evropska dodana vrednost dejansko dosežena.

2. Ukrepi in dejavnosti programa zagotovijo evropsko dodano vrednost zlasti prek:

(a) razvoja in izvajanja rešitev, ki obravnavajo lokalne, regionalne ali nacionalne izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji, in ki tudi lahko prispevajo k socialni, ekonomski in teritorialni koheziji;

(b) njihovega dopolnjevanja in sinergije z drugimi programi in politikami Unije, po potrebi na regionalni, nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni;

(c) njihovega prispevka k doslednemu in usklajenemu izvajanju prava in politik Unije ter spodbujanje evropskih vrednot, vključno s solidarnostjo;

(d) njihovega prispevka k izmenjavi dobrih praks, tudi za boljšo prepoznavnost programov reform, in oblikovanju platforme in mreže strokovnega znanja na ravni Unije;

(e) spodbujanja vzajemnega zaupanja med državami članicami upravičenkami in Komisijo ter sodelovanje med državami članicami.

▼M1

Člen 4

Splošni cilj

Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore nacionalnim organom za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest, naložbe in socialna vključenost ter prispeva k dejanski konvergenci v Uniji, s čimer se lahko pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.

▼B

Člen 5

Specifični cilji in področje uporabe programa

1. Za uresničitev splošnega cilja iz člena 4 ima program naslednje specifične cilje, ki se zasledujejo v tesnem sodelovanju z državami članicami upravičenkami:

(a) podpreti pobude nacionalnih organov za oblikovanje reform v skladu z njihovimi prednostnimi nalogami, ob upoštevanju začetnega stanja in pričakovanih socialno-ekonomskih učinkov;

(b) podpreti nacionalne organe pri krepitvi njihove zmogljivosti za oblikovanje, razvoj in izvajanje reformnih politik in strategij ter pri uporabi celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti ciljev in sredstev med sektorji;

(c) podpreti prizadevanja nacionalnih organov, da določijo in izvajajo ustrezne postopke in metodologije ob upoštevanju dobrih praks in naukov iz obravnavanja podobnih razmer v drugih državah;

(d) pomagati nacionalnim organom pri izboljšanju učinkovitosti in uspešnosti upravljanja človeških virov, med drugim z okrepitvijo odgovornosti ter izboljšanjem strokovnega znanja in spretnosti ter z jasno določitvijo odgovornosti.

2. Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s kohezijo, konkurenčnostjo, produktivnostjo, inovacijami, pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, delovnimi mesti in naložbami, zlasti na eno ali več od naslednjega:

(a) upravljanje javnih financ in premoženja, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov;

(b) institucionalna reforma ter učinkovito in storitveno usmerjeno delovanje javne uprave, po potrebi tudi s poenostavitvijo pravil, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, korupciji in pranju denarja;

(c) poslovno okolje (tudi MSP), ponovna industrializacija, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, javna udeležba v podjetjih, privatizacijski postopki, trgovina in neposredne tuje naložbe, konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj ter podpora za inovacije in digitalizacijo;

(d) izobraževanje in usposabljanje; politike trga dela, vključno s socialnim dialogom, za ustvarjanje delovnih mest; boj proti revščini; spodbujanje socialne vključenosti; socialna varnost in sistemi socialne varnosti; javno zdravje in sistemi zdravstvenega varstva; kakor tudi kohezija, politike na področju azila, migracij in meja;

(e) politike za izvajanje podnebnih ukrepov in spodbujanje energetske učinkovitosti, za diverzifikacijo oskrbe z energijo, kakor tudi za kmetijski sektor, ribištvo in trajnostni razvoj podeželja;

(f) politike finančnega sektorja, vključno s spodbujanjem finančne pismenosti, finančna stabilnost, dostop do financiranja in kreditiranje realnega gospodarstva; priprava, zagotavljanje in spremljanje kakovosti podatkov in statistik ter politike za boj proti davčnim utajam.

▼M1

Člen 5a

Podpora za pripravo na članstvo v euroobmočju

Z namenom uresničevanja ciljev iz členov 4 in 5 ter v okviru upravičenih ukrepov iz člena 6 se prek programa lahko financirajo ukrepi in dejavnosti tudi v podporo reformam, ki lahko državam članicam pomagajo pri pripravah na pridružitev euroobmočju.

▼B

Člen 6

Upravičeni ukrepi

Za uresničevanje ciljev iz členov 4 in 5 program financira zlasti naslednje vrste ukrepov:

(a) strokovno znanje v zvezi s svetovanjem glede politik, spremembo politik, oblikovanjem strategij in načrtov reform, kakor tudi z zakonodajnimi, institucionalnimi, strukturnimi in upravnimi reformami;

(b) zagotavljanje strokovnjakov, vključno z rezidenčnimi, za krajše ali daljše obdobje za opravljanje nalog na specifičnih področjih ali izvajanje operativnih dejavnosti, po potrebi s tolmačenjem, prevajanjem in podporo za sodelovanje, upravno pomočjo ter infrastrukturo in opremo;

(c) krepitev institucionalne, upravne ali sektorske zmogljivosti ter povezane podporne ukrepe na vseh ravneh upravljanja, ki po potrebi prispevajo tudi k opolnomočenju civilne družbe, zlasti:

(i) seminarji, konference in delavnice;

(ii) delovni obiski v zadevnih državah članicah ali tretjih državah, da bi uradniki pridobili ali poglobili strokovno znanje ali znanje na relevantnih področjih, in

(iii) ukrepi usposabljanja in razvoj spletnih oziroma drugih modulov usposabljanja za podporo potrebnim poklicnim spretnostim in znanju v zvezi z zadevnimi reformami;

(d) zbiranje podatkov in statistik, razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril;

(e) organizacija lokalne operativne podpore na področjih, kot so azil, migracije in mejni nadzor;

(f) krepitev informacijskih zmogljivosti: strokovno znanje, povezano z razvojem, vzdrževanjem, delovanjem ter nadzorom kakovosti informacijske infrastrukture in aplikacij, potrebnih za izvajanje ustreznih reform, kakor tudi strokovno znanje, povezano s programi, usmerjenimi v digitalizacijo javnih storitev;

(g) študije, raziskave, analize in ankete, ocenjevanja in ocene učinka ter priprava in objava navodil, poročil in učnega materiala;

(h) komunikacijski projekti, učenje, sodelovanje, ozaveščanje, dejavnosti razširjanja in izmenjava dobrih praks; organizacija kampanj ozaveščanja in informiranja, medijskih kampanj in dogodkov, vključno z institucionalnim komuniciranjem in komuniciranjem prek družabnih omrežij, kadar je to ustrezno;

(i) zbiranje in objava materialov zaradi širjenja informacij in rezultatov programa, tudi prek razvoja, upravljanja in vzdrževanja sistemov in orodij, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah;

(j) kakršna koli druga ustrezna dejavnost, ki podpira splošne in specifične cilje iz členov 4 in 5.

Člen 7

Zahtevek za podporo

1. Država članica, ki želi prejeti podporo v okviru programa, predloži Komisiji zahtevek za podporo, v katerem opredeli področja politike in prioritete za podporo v okviru programa, kot je določeno v členu 5(2). Ta zahtevek se predloži do 31. oktobra koledarskega leta. Komisija lahko pripravi smernice v zvezi z glavnimi elementi, ki jih mora vsebovati zahtevek za podporo.

2. Komisija ob upoštevanju načel preglednosti, enakega obravnavanja in dobrega finančnega poslovodenja, na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, preuči zahtevek za podporo iz odstavka 1 na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socialno-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice.

Komisija se na podlagi te analize in ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov Unije ali njenih drugih programov, z zadevno državo članico v okviru načrta za sodelovanje in podporo dogovori o prednostnih področjih za podporo, ciljih, okvirnem časovnem razporedu, obsegu podpornih ukrepov, ki se zagotovijo, ter o približnem skupnem finančnem prispevku za tako podporo.

3. Zahtevek za podporo se lahko predloži v zvezi z naslednjim:

(a) izvajanjem reform, ki jih države članice začnejo na lastno pobudo, zlasti za doseganje trajnostne gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest;

(b) izvajanjem programov za ekonomsko prilagoditev v državah članicah, ki prejemajo finančno pomoč Unije v okviru obstoječih instrumentov, zlasti v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) za države članice euroobmočja in Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 ( 6 ) za države članice, ki niso v euroobmočju;

(c) izvajanjem reform za ohranjanje rasti v okviru procesa ekonomskega upravljanja, zlasti priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra ali ukrepov v zvezi z izvajanjem prava Unije.

Člen 8

Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta o načrtih za sodelovanje in podporo

1. Komisija načrt za sodelovanje in podporo s privolitvijo države članice upravičenke brez nepotrebnega odlašanja posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Država članica upravičenka lahko odreče tako privolitev zaradi občutljivih ali zaupnih informacij, katerih razkritje bi ogrozilo njene javne interese.

2. Vseeno pa Komisija posreduje načrt za sodelovanje in podporo Evropskemu parlamentu in Svetu v naslednjih primerih:

(a) takoj ko država članica upravičenka redigira vse občutljive ali zaupne informacije, katerih razkritje bi ogrozilo njene javne interese;

(b) po razumnem časovnem obdobju, po katerem razkritje ustreznih informacij ne bi negativno vplivalo na izvajanje podpornih ukrepov iz programa, v vsakem primeru pa najpozneje v dveh mesecih po izvedbi takih ukrepov na podlagi načrta za sodelovanje in podporo.

Člen 9

Organizacija podpore in partnerji pri reformi

1. Komisija lahko s privolitvijo države članice upravičenke podporo na podlagi programa organizira v sodelovanju z drugimi državami članicami ali evropskimi in mednarodnimi organizacijami.

2. Država članica upravičenka lahko v usklajevanju s Komisijo sklene partnerstvo z eno ali več drugimi državami članicami, ki delujejo kot partnerji pri reformi glede specifičnega področja reforme. Partner pri reformi v usklajevanju s Komisijo ter na podlagi medsebojnega dogovora z državo članico upravičenko in Komisijo pomaga oblikovati strategijo, načrte reform in kakovostno pomoč ali nadzirati izvajanje strategije in projektov.

Člen 10

Finančna sredstva

▼M1

1. Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo 222 800 000 EUR v tekočih cenah.

▼B

2. Finančna sredstva, dodeljena za program, lahko krijejo tudi stroške, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, zlasti za študije, sestanke strokovnjakov in ukrepe obveščanja in sporočanja, vključno z institucionalnim komuniciranjem glede političnih prioritet Unije, če so povezane s splošnim ciljem te uredbe, stroške, povezane z informacijskimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, ter vse druge stroške za tehnično in upravno pomoč, ki nastanejo Komisiji v zvezi z upravljanjem programa. ►M1 Stroški lahko zajemajo tudi stroške drugih podpornih dejavnosti, kot sta nadzor kakovosti in spremljanje projektov podpore na terenu. ◄

3. Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.

Člen 11

Drugi finančni prispevki v proračun programa

1. Poleg finančnih sredstev iz člena 10 se lahko program financira tudi z dodatnimi prostovoljnimi prispevki držav članic.

2. Dodatni prispevki iz odstavka 1 tega člena so lahko prispevki iz sredstev, zagotovljenih za tehnično pomoč na pobudo držav članic v skladu s členom 59 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in preneseni na podlagi člena 25 navedene uredbe.

3. Dodatni prispevki iz odstavka 1 se uporabijo za podporo ukrepom, ki prispevajo k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Prispevek države članice upravičenke v skladu z odstavkom 2 se uporabi izključno v tej državi članici.

Člen 12

Preprečevanje dvojnega financiranja

Ukrepi, ki se financirajo po tej uredbi, lahko prejmejo podporo iz drugih programov, instrumentov ali skladov Unije v okviru proračuna Unije, pod pogojem, da taka podpora ne krije istih stroškovnih postavk.

Člen 13

Izvajanje programa

1. Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo.

2. Ukrepe programa lahko izvaja neposredno Komisija ali pa jih posredno izvajajo subjekti in osebe, ki niso države članice, v skladu s členom 60 finančne uredbe. Finančna podpora Unije za ukrepe iz člena 6 te uredbe se zagotovi v obliki:

(a) nepovratnih sredstev, vključno z nepovratnimi sredstvi za nacionalne organe držav članic;

(b) pogodb o izvedbi javnega naročila;

(c) povračil stroškov zunanjim strokovnjakom, vključno s strokovnjaki nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov držav članic, ki zagotavljajo ali prejemajo podporo;

(d) prispevkov za skrbniške sklade, ki so jih vzpostavile mednarodne organizacije, in

(e) ukrepi, ki se izvajajo v okviru posrednega upravljanja.

3. Nepovratna sredstva se lahko dodelijo nacionalnim organom držav članic, skupini Evropske investicijske banke, mednarodnim organizacijam, osebam javnega ali zasebnega prava ter subjektom, ki so bili zakonito ustanovljeni v:

(a) državah članicah in

(b) državah evropskega sporazuma o prosti trgovini, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu.

Delež sofinanciranja za nepovratna sredstva znaša do 100 % upravičenih stroškov, brez poseganja v načeli sofinanciranja in neprofitnosti.

4. Podporo lahko zagotovijo tudi posamezni strokovnjaki, ki so lahko pozvani, da prispevajo k izbranim dejavnostim, organiziranim v okviru programa, če je to potrebno za doseganje specifičnih ciljev iz člena 5.

5. Komisija za izvedbo programa z izvedbenimi akti sprejme letne delovne programe, o katerih obvesti Evropski parlament in Svet. V letnih delovnih programih se opredelijo ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje, v skladu s splošnimi in specifičnimi cilji iz členov 4 in 5 te uredbe, merili za izbiro in dodeljevanje nepovratnih sredstev ter z vsemi elementi, ki jih določa finančna uredba.

6. Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost sredstev, se omejen del letnega delovnega programa predvidi za posebne ukrepe v primeru nepredvidenih in ustrezno utemeljenih nujnih razlogov, ki terjajo takojšnje ukrepanje, vključno z resnimi motnjami v gospodarstvu ali pomembnimi okoliščinami, ki resno vplivajo na gospodarske ali socialne razmere v državi članici, nad katerimi država članica nima nadzora. Komisija lahko na zahtevo države članice, ki želi prejeti podporo, sprejme posebne ukrepe v skladu s cilji in ukrepi, določenimi v tej uredbi, za podporo nacionalnim organom pri obravnavanju nujnih potreb. Taki posebni ukrepi so začasni in zanje ne veljajo pogoji iz člena 7(1) in (2). Izvajati se nehajo po šestih mesecih, lahko pa jih nadomesti podpora v skladu s pogoji iz člena 7.

Člen 14

Usklajevanje in komplementarnost

1. Komisija in države članice upravičenke v okviru svojih pristojnosti spodbujajo sinergijo in zagotavljajo učinkovito usklajevanje programa z drugimi programi in instrumenti Unije, zlasti z ukrepi, ki se financirajo iz skladov Unije. V ta namen:

(a) zagotavljajo dopolnjevanje in sinergijo med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, kadar je to ustrezno pa tudi na regionalni ravni, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz skladov Unije, tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja;

(b) izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in

(c) zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, ki so odgovorni za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni ravni, kadar je to ustrezno pa tudi na regionalni ravni, da dosežejo skladne in racionalizirane podporne ukrepe.

2. Komisija si kar najbolj prizadeva zagotoviti dopolnjevanje in sinergijo s podporo, ki jo zagotavljajo druge ustrezne mednarodne organizacije.

3. Ustrezni letni delovni programi lahko služijo kot usklajevalni okvir, kadar je podpora predvidena na katerem koli področju iz člena 5(2).

Člen 15

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugi nezakonitim dejanjem, z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi programa.

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 ( 7 ) izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih posredno ali neposredno zadeva tako financiranje, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo v zvezi s financiranjem Unije, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Brez poseganja v prvi in drugi pododstavek sporazumi o sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih in pogodbe, ki so posledica izvajanja te uredbe, Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

Člen 16

Spremljanje in ocenjevanje

1. Komisija spremlja izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz programa, in meri uresničevanje splošnega cilja iz člena 4 in specifičnih ciljev iz člena 5(1) v skladu s kazalniki, določenimi v Prilogi.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 17 glede sprememb seznama kazalnikov iz Priloge.

2. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju izvajanja programa. To poročilo vsebuje informacije o:

(a) zahtevkih držav članic za podporo iz člena 7(1);

(b) analizah uporabe meril iz člena 7(2), ki se uporabljajo za preučitev zahtevkov držav članic za podporo;

(c) načrtih za sodelovanje in podporo iz člena 7(2);

(d) sodelovanju partnerjev pri reformi iz člena 9;

(e) sprejetih posebnih ukrepih iz člena 13(6) in

▼M1

(f) izvajanje podpornih ukrepov.

▼B

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu prav tako predloži neodvisno poročilo o vmesni oceni, in sicer najpozneje do sredine leta 2019, ter neodvisno poročilo o naknadni oceni do 31. decembra 2021.

3. Poročilo o vmesni oceni vključuje informacije o uresničevanju ciljev programa, učinkovitosti porabe virov in evropski dodani vrednosti programa. Obravnava tudi nadaljnjo smotrnost vseh ciljev in ukrepov. V poročilu o naknadni oceni se oceni program kot celota in vključuje informacije o njegovem dolgoročnejšem vplivu.

Člen 17

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 16(1) se prenese na Komisijo za obdobje od 20. maja 2017 do 31. decembra 2020.

3. Prenos pooblastila iz drugega pododstavka člena 16(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi drugega pododstavka člena 16(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 18

Spremembe Uredbe (EU) št. 1303/2013

Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:

1. člen 25 se spremeni:

(a) naslov se nadomesti z naslednjim:

„Upravljanje tehnične pomoči za države članice“;

(b) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Na zahtevo države članice v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta ( *1 ) se lahko v soglasju s Komisijo del virov iz člena 59 te uredbe, ki so programirana v skladu s pravili za posamezni sklad, prenese na tehnično podporo na pobudo Komisije za izvajanje ukrepov v zvezi z zadevno državo članico v skladu s točko (1) tretjega pododstavka člena 58(1) te uredbe, in sicer z neposrednim ali posrednim upravljanjem.

(c) v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Država članica zahteva prenos iz odstavka 1 za koledarsko leto do 31. januarja v letu, ko naj bi se prenos izvedel. K zahtevku se priloži predlog za spremembo programa ali programov, iz katerega ali katerih naj bi se prenos opravil. V skladu s členom 30(2) se ustrezno spremeni partnerski sporazum, da se določi skupni znesek, ki se vsako leto prenese na Komisijo.“;

(d) doda se naslednji odstavek:

„4. Za sredstva, ki jih država članica prenese v skladu z odstavkom 1 tega člena, se uporablja pravilo prenehanja obveznosti iz člena 136 te uredbe in člena 38 Uredbe (EU) št. 1306/2013“;

2. točka (l) tretjega pododstavka člena 58(1) se nadomesti z naslednjim:

„(1) ukrepe, financirane v skladu z Uredbo (EU) 2017/825, ki prispevajo k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast.“;

3. v členu 91 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3. Na pobudo Komisije se za tehnično pomoč dodeli 0,35 % skupnih virov, potem ko se od teh odštejeta podpora Instrumentu za povezovanje Evrope iz člena 92(6) in pomoč za najbolj ogrožene iz člena 92(7), od česar se do 112 233 000 EUR v tekočih cenah dodeli programu za podporo strukturnim reformam, ustanovljenim z Uredbo (EU) 2017/825, za uporabo v okviru področja uporabe in namena navedenega programa.“

Člen 19

Sprememba Uredbe (EU) št. 1305/2013

V členu 51 Uredbe (EU) št. 1305/2013 se prvi pododstavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

„V skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1306/2013 lahko EKSRP na pobudo Komisije in/ali na lastno pobudo porabi do 0,25 % letno dodeljenih sredstev za financiranje nalog iz člena 58 Uredbe (EU) št. 1303/2013, vključno s stroški vzpostavitve in delovanja Evropske mreže za razvoj podeželja iz člena 52 te uredbe in mreže EIP iz člena 53 te uredbe, od česar se do 30 567 000 EUR v tekočih cenah dodeli programu za podporo strukturnim reformam, ustanovljenim z Uredbo (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta ( *2 ), za uporabo v okviru področja uporabe in namena navedenega programa.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

Kazalniki

Doseganje ciljev iz člena 4 in člena 5(1) se meri na podlagi naslednjih kazalnikov:

(a) število in vrsta nacionalnih organov, upravnih služb in drugih javnih subjektov, kot so nacionalna ministrstva ali regulativni organi, po državi članici upravičenki, ki ji je bila zagotovljena podpora v okviru programa;

(b) število in vrsta ponudnikov podpore, kot so državni organi, subjekti javnega prava in subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, ter mednarodne organizacije, po specifičnih ciljih, področjih politik in državah članicah upravičenkah;

(c) število in vrsta izvedenih upravičenih ukrepov v skladu s členom 6, kot so zagotavljanje strokovnjakov, ukrepi usposabljanja ali seminarji itd., razčlenjenih po:

(i) priporočilih za posamezne države ali ustreznih ukrepih v zvezi z izvajanjem prava Unije, programi za ekonomsko prilagoditev in reformami na lastno pobudo države članice;

(ii) specifičnih ciljih, področjih politike in državah članicah prejemnicah;

(iii) ponudnikih podpore, kot so državni organi, subjekti javnega prava in subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, ali mednarodne organizacije;

(iv) prejemnikih podpore iz države članice prejemnice, kot so nacionalni organi;

(d) število in vrsta dogovorov glede politik in pravnih ureditev, kot so politični memorandumi o soglasju ali pisma o nameri, sporazumi in pogodbe, sklenjeni med Komisijo, partnerji pri reformi – odvisno od primera – in ponudniki podpore, za dejavnosti v okviru programa, po specifičnih ciljih, področjih politike in državah članicah prejemnicah;

(e) število sprejetih pobud o politikah (na primer akcijski načrti, načrti, smernice, priporočila in priporočena zakonodaja) po specifičnih ciljih, področjih politike in državah članicah prejemnicah na podlagi ustreznih dejavnosti, podprtih s programom;

(f) število izvedenih ukrepov po področju politike in državah članicah prejemnicah, ki so rezultat podpornih ukrepov, zagotovljenih v okviru programa, razčlenjenih po priporočilih za posamezno državo ali ustreznih ukrepih v zvezi z izvajanjem prava Unije, programih za ekonomsko prilagoditev in reformah na lastno pobudo države članice;

(g) povratne informacije nacionalnih organov, upravnih služb in drugih javnih subjektov, ki so prejeli podporo v okviru programa, ter, če so na voljo, drugih deležnikov ali udeležencev glede rezultatov ali učinkov ukrepov v okviru programa po specifičnih ciljih, področjih politike in državah članicah prejemnicah, podprtimi z razpoložljivimi kvantitativnimi ali empiričnimi podatki, kjer so na voljo;

(h) povratne informacije ponudnikov podpore glede rezultatov ali učinkov podpore, ki so jo zagotovili v okviru programa v zvezi s specifičnim ciljem in področjem politike, na katerem so delovali, po državah članicah prejemnicah, podprtimi z razpoložljivimi kvantitativnimi ali empiričnimi podatki, kjer so na voljo;

(i) razvoj stališč zadevnih deležnikov v zvezi s prispevkom programa k uresničevanju reform po specifičnih ciljih, področjih politike in državah članicah upravičenkah, podprtim z razpoložljivimi ustreznimi kvantitativnimi ali empiričnimi podatki, kadar so na voljo in

(j) število ciljev iz načrta za sodelovanje in podpora, ki so jih uresničile države članice prejemnice, med drugim zaradi podpore, prejete iz programa.

Navedeni kazalniki se uporabljajo glede na razpoložljive podatke in informacije, vključno z ustreznimi kvantitativnimi ali empiričnimi podatki.

Poleg tega Komisija izvede kvalitativno analizo, da se ugotovijo povezave med podporo iz programa, ki se izmeri na podlagi informacij, pridobljenih s pomočjo navedenih kazalnikov, in institucionalnimi, upravnimi in strukturnimi reformami držav članic prejemnic za okrepitev konkurenčnosti, produktivnosti, rasti, delovnih mest, kohezije in naložb.