2001R0070 — SL — 01.01.2007 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 70/2001

z dne 12. januarja 2001

o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za nekatere skupine horizontalne državne pomoči ( 1 ) ter zlasti točk (a)(i) in (b) člena 1(1) Uredbe, po objavi osnutka te uredbe ( 2 ), po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 994/98 v skladu s členom 87 Pogodbe pooblašča Komisijo za izjavo, da je pod nekaterimi pogoji pomoč za majhna in srednje velika podjetja združljiva s skupnim trgom in je ni treba priglasiti v skladu s členom 88(3) Pogodbe. (2) Uredba (ES) št. 994/98 v skladu s členom 87 Pogodbe pooblašča Komisijo, da razglasi, ali je pomoč, ki je sicer v skladu s karto, ki jo potrdi Komisija za vsako državo članico za odobritev regionalne pomoči, združljiva s skupnim trgom in je ni treba priglasiti v skladu s členom 88(3) Pogodbe. (3) Komisija je člena 87 in 88 Pogodbe uporabljala za majhna in srednje velika podjetja na območjih s posebnimi davčnimi olajšavami in zunaj njih v številnih odločbah ter je tudi pojasnila svojo politiko, nazadnje v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja ( 3 ) in v Smernicah o državni regionalni pomoči ( 4 ). Glede na znatne izkušnje Komisije z uporabo teh členov pri majhnih in srednje velikih podjetjih ter glede na splošna besedila, ki se nanašajo na ta podjetja in regionalno pomoč, ki jih je izdala Komisija na podlagi teh členov, je primerno, da Komisija, upoštevajoč učinkovit nadzor in poenostavitev upravnih postopkov, uporabi pooblastila iz Uredbe (ES) št. 994/98, ne da bi zmanjšala lastne možnosti spremljanja. (4) Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč za majhna in srednje velika podjetja. Priglasitve bo Komisija ocenila, zlasti glede na merila, določena v tej uredbi. Smernice o državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja se razveljavijo z dnem začetka veljavnosti te uredbe, ker slednja nadomešča njihovo vsebino. (5) Majhna in srednje velika podjetja imajo odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in veljajo na splošno kot dejavnik socialne trdnosti in gospodarskega zagona. Vendar je lahko njihov razvoj omejen zaradi tržnih pomanjkljivosti. Ta podjetja imajo pogosto težave pri pridobivanju sredstev ali posojil zaradi omejenih jamstev, ki jih lahko ponudijo, in zaradi finančnih trgov, ki niso pripravljeni prevzeti tveganja. Zaradi omejenih virov imajo manjši dostop do informacij, zlasti glede nove tehnologije in možnih trgov. Upoštevajoč ta razmišljanja, mora biti namen pomoči, ki je sproščena s to uredbo, olajšanje razvoja gospodarskih dejavnosti majhnih in srednje velikih podjetij pod pogojem, da takšna pomoč ne vpliva negativno na pogoje trgovanja, tako da bi bila v nasprotju s skupnimi interesi. (6) S to uredbo se izvzame vsaka pomoč, ki izpolnjuje vse ustrezne zahteve, in vsak program pomoči pod pogojem, da vsaka pomoč, ki bi lahko bila odobrena v okviru programa, izpolnjuje ustrezne zahteve te uredbe. Zaradi učinkovitega nadzora in poenostavitve upravnih postopkov, ne da bi Komisija pri tem zmanjšala lastne možnosti spremljanja, se morajo programi pomoči in posamična pomoč, ki je odobrena neodvisno od katerega koli programa pomoči, izrecno sklicevati na to uredbo. (7) Ta uredba velja brez poseganja v posebna pravila iz uredb in direktiv v zvezi z državno pomočjo v nekaterih panogah, kot trenutno obstajajo za ladjedelništvo, ne uporabljajo pa se za kmetijstvo, ribištvo in akvakulturo. (8) Da bi se izognili razlikam, ki bi lahko vodile k izkrivljanju konkurenčnosti, da bi olajšali usklajevanje med različnimi ukrepi Skupnosti in držav članic glede majhnih in srednje velikih podjetij ter da bi zboljšali jasnost pri upravnih postopkih in pravno varnost, mora biti za opredelitev „majhnih in srednje velikih podjetij“, ki se uporablja v tej uredbi, odločilno Priporočilo Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij ( 5 ). Ta opredelitev se je uporabljala tudi v Smernicah Skupnosti za državno pomoč za majhna in srednje velika podjetja ( 6 ). (9) V skladu z uveljavljeno prakso Komisije ter da bi bila pomoč sorazmerna in omejena na potrebni znesek, naj se prag pomoči izrazi v njeni intenzivnosti glede na razne upravičene stroške in ne v najvišjih zneskih pomoči. (10) Zaradi ugotavljanja, ali je pomoč združljiva s skupnim trgom po tej uredbi, je treba upoštevati intenzivnost pomoči in tako znesek pomoči, ki je izražen kot ekvivalent subvencije. Izračun ekvivalenta subvencije, plačljive v več tranšah, in izračun pomoči kot ugodnem posojilu se opravi na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo ob odobritvi subvencije. Zaradi enotne, jasne in enostavne uporabe predpisov v zvezi z državno pomočjo se tržne obrestne mere za namene te uredbe štejejo kot referenčne obrestne mere pod pogojem, da je v primeru ugodnega posojila to zavarovano pod običajnimi pogoji in ni obremenjeno z nenavadno visokim tveganjem. Za referenčne obrestne mere veljajo tiste, ki jih periodično določi Komisija na podlagi objektivnih meril ter so objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti in na medmrežju. (11) Glede na razlike med majhnimi in srednje velikimi podjetji je treba določiti različno najvišjo intenzivnost pomoči za majhna in za srednje velika podjetja. (12) Glede na dosedanje izkušnje Komisije bi morala biti najvišja intenzivnost pomoči določena na ravni, ki vzpostavlja primerno sorazmerje med zmanjšanjem izkrivljanja konkurence v podprti panogi in ciljem olajšati razvoj gospodarskih dejavnosti v majhnih in srednje velikih podjetjih. (13) Določiti je treba nadaljnje pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za sprostitev programa pomoči ali posamične pomoči s to uredbo. V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe takšna pomoč ne sme imeti izključnega namena tekoče in redno zniževati obratovalne stroške, ki bi jih navadno nosil upravičenec, in mora biti sorazmerna z omejitvami, ki jih je treba preseči, da bi zagotovili socialnoekonomske koristi v interesu Skupnosti. Zato je primerno omejiti veljavnost te uredbe na tisto pomoč, ki se odobri za nekatere naložbe v osnovna sredstva in nematerialne naložbe, nekatere storitve za upravičence in nekatere druge dejavnosti. Zaradi čezmerne zmogljivosti Skupnosti v transportnem sektorju, razen tirnih vozil, se pri podjetjih, katerih težišče poslovanja je prevoz, prevozna sredstva in oprema ne štejejo k stroškom naložb, ki so upravičeni do pomoči. (14) V skladu s to uredbo se pomoč za majhna in srednje velika podjetja sprosti ne glede na lokacijo. Naložbe in ustvarjanje delovnih mest lahko prispevajo h gospodarskemu razvoju območij z omejenimi možnostmi v Skupnosti. Majhna in srednje velika podjetja na takšnih območjih so zapostavljena zaradi strukturnih pomanjkljivosti lokacije in zaradi svoje velikosti. Zato je treba povišati intenzivnost pomoči za ta podjetja na območjih z omejenimi možnostmi. (15) Da dejavnik naložb v kapital ne bi imel prednosti pred dejavnikom delovne sile, mora obstajati možnost obračunavanja pomoči za naložbe na podlagi stroškov naložb, pa tudi stroškov novih zaposlitev v zvezi z izvajanjem naložbenega projekta. (16) V skladu z Sporazumom Svetovne trgovinske organizacije (STO) o subvencijah in izravnalnih ukrepih ( 7 ) se s to uredbo ne sprosti izvozna pomoč ali pomoč, ki daje prednost domačim izdelkom pred uvoženimi. Pomoč, ki omogoča sodelovanje na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu, ponavadi ni izvozna pomoč. (17) Ker je treba vzpostaviti primerno ravnovesje med čim manjšo možnostjo izkrivljanja konkurence v podprti panogi in cilji te uredbe, se po slednji ne sprosti posamična pomoč, ki presega določen najvišji znesek, ne glede na to, ali je odobrena v okviru programa pomoči, sproščenega s to uredbo. (18) Za zagotovitev, da je pomoč potrebna in da spodbuja razvoj nekaterih dejavnosti, ta uredba ne sprošča pomoči za dejavnosti, v katerih bi upravičenec sodeloval tudi brez pomoči, zgolj pod tržnimi pogoji. (19) Ta uredba ne izvzema pomoči, zbranih z drugo državno pomočjo, tudi pomočjo, ki so jo odobrili državni, regionalni in lokalni organi, ali s pomočjo Skupnosti v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če ta zbrana pomoč presega prag, določen v tej uredbi. (20) Zaradi jasnosti in učinkovitega spremljanja v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 994/98 je treba pripraviti standardno obliko poročila, v katerem države članice predložijo Komisiji kratek povzetek podatkov, kadar je v skladu s to uredbo uveden program pomoči ali odobrena posamična pomoč, neodvisno od programa pomoči, zato da se predloženi podatki objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Iz istih razlogov je primerno določiti pravila o evidenci, ki jo morajo voditi države članice v zvezi s pomočjo, ki se sprosti s to uredbo. Glede letnega poročila, ki ga morajo države članice predložiti Komisiji, je primerno, da ta določi zanj posebne zahteve, vključno s podatki v računalniški obliki glede na široko dostopnost potrebne tehnologije. (21) Glede na dosedanje izkušnje Komisije na tem področju in zlasti ker je treba politiko na področju državne pomoči na splošno pogosto na novo pregledati in popravljati, je primerno, da se omeji obdobje veljavnosti te uredbe. Če se slednja po preteku veljavnosti ne podaljša, ostanejo programi pomoči, izvzeti po tej uredbi, izvzeti še za nadaljnjih šest mesecev – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Področje uporabe

1. Ne glede na posebne uredbe Skupnosti ali direktive po Pogodbi ES, ki se uporabljajo za odobritev državne pomoči v nekaterih panogah, in ne glede na to, ali so bolj ali manj omejevalne od te uredbe, se uporablja za pomoč majhnim in srednje velikim podjetjem v vseh panogah ta uredba.

2. Ta uredba se ne uporablja:

▼M2

(a) za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, zajete v Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000 ( 8 ) in za dejavnosti, povezane s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov; za proizvodnjo in trženje proizvodov, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode;

▼B

(b) za pomoč dejavnostim v zvezi z izvozom, tj. pomoč, ki je neposredno povezana z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem prodajne mreže in s tekočimi izdatki v zvezi z izvoznimi dejavnostmi;

(c) za pomoč, ki je odvisna od uporabe domačih proizvodov v breme uvoženih proizvodov;

▼M1

(d) za pomoč, ki sodi v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 ( 9 ).

▼B

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) „pomoč“ pomeni vse ukrepe, ki izpolnjujejo merila iz člena 87(1) Pogodbe;

(b) „majhna in srednje velika podjetja“ pomenijo podjetja, kakor so opredeljena v Prilogi I;

(c) „naložbe v materialna sredstva“ pomenijo naložbe v osnovna sredstva, ki so povezane z ustanovitvijo novega ali razširitvijo obstoječega podjetja ali pa z dejavnostjo, ki vključuje temeljno spremembo proizvoda ali proizvodnega procesa v obstoječem podjetju (zlasti z racionalizacijo, povečevanjem raznovrstnosti ali posodobitvijo). K naložbam v osnovna sredstva se prišteva tudi prevzem podjetja, ki je bilo zaprto ali bi se zaprlo, če prevzema ne bi bilo;

(d) „naložbe v nematerialna sredstva“ pomenijo naložbe v prenos tehnologije z nakupom patentnih pravic, licenc, tehnološkega znanja in nepatentiranega tehničnega znanja;

(e) „bruto intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek stroškov, za katere je projekt upravičen do pomoči. Vsi uporabljeni zneski so zneski pred odbitkom neposrednih davkov. Če se pomoč ne odobri kot subvencija, temveč v drugačni obliki, je znesek pomoči enak ekvivalentu subvencije. Pomoč, plačljiva v več tranšah, se eskontira na vrednost v trenutku odobritve. Obrestna mera, ki se uporabi pri eskontiranju in za izračun zneska pomoči v primeru ugodnega posojila, je referenčna obrestna mera, uporabna ob odobritvi. Za pomoč za raziskave in razvoj se bruto intenzivnost pomoči za raziskovalni ali razvojni projekt, ki se izvaja v sodelovanju med javnimi raziskovalnimi ustanovami ter podjetji, izračuna na podlagi kombinirane pomoči iz neposredne vladne podpore za posebne raziskovalne projekte in, kadar ti pomenijo pomoč, prispevke javnih neprofitnih visokošolskih institucij ali raziskovalnih ustanov za projekt;

(f) „neto intenzivnost pomoči“ pomeni znesek po odbitku davkov, izražen kot odstotek stroškov, za katere je projekt upravičen do pomoči;

(g) „število zaposlenih“ pomeni število letnih delovnih enot (LDE), tj. število zaposlenih za polni delovni čas v enem letu, pri čemer se honorarno zaposleni in sezonski delavci upoštevajo kot delež LDE;

▼M1

(h) „temeljne raziskave“ pomenijo dejavnost, namenjeno širjenju znanstvenega in tehničnega znanja, ki ni povezana z industrijskimi ali komercialnimi cilji;

(i) „industrijske raziskave“ pomeni načrtovane raziskave ali kritične preiskave, katerih namen je pridobivanje novega znanja, in cilj katerih je, da je to znanje uporabno pri razvijanju novih izdelkov, procesov ali storitev ali pri zagotavljanju pomembnih izboljšav obstoječih proizvodov, procesov ali storitev;

(j) „predkonkurenčni razvoj“ pomeni oblikovanje rezultatov industrijskih raziskav v načrt, ureditev ali zasnovo za nove, spremenjene ali izboljšane izdelke, procese ali storitve, če so ti namenjeni za prodajo ali uporabo, vključno z ustvarjanjem začetnega prototipa, ki ga ni mogoče uporabiti v komercialne namene. To lahko vključuje tudi konceptualno oblikovanje in zasnovo drugih izdelkov, procesov ali storitev ter začetne predstavitvene projekte ali pilotne projekte, če teh projektov ni mogoče spremeniti ali uporabiti za industrijsko uporabo ali izkoristiti v komercialne namene. Ne vključuje rutinskih ali rednih sprememb izdelkov, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih dejavnosti v teku, tudi če bi take spremembe lahko predstavljale izboljšave;

▼M2

(k) „kmetijski proizvod“ pomeni: (i) proizvodi, navedeni v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zajetih v Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000; (ii) proizvodi, ki se uvrščajo pod oznake KN 4502, 4503 in 4505 (plutasti izdelki); (iii) proizvodi, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode, kakor je navedeno v členu 3(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 ( 10 );

(l) „proizvodi, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode“ pomeni proizvode, ki bi jih lahko zamenjevali z mlekom in/ali mlečnimi proizvodi, vendar pa se njihova sestava razlikuje od takih proizvodov, ker vsebujejo maščobe in/ali beljakovine nemlečnega izvora z ali brez beljakovin, pridobljenih iz mleka („proizvodi, ki niso mlečni proizvodi“, kot jih opisuje člen 3(2) Uredbe (EGS) št. 1898/87);

(m) „predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

(n) „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponudbe za prodajo, dobave ali katerega koli drugega načina dajanja v promet razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu in vsake dejavnosti priprave proizvoda za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih.

▼B

Člen 3

Pogoji za izjeme

1. Posamična pomoč, odobrena izven programa pomoči, ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3) Pogodbe in je oproščena zahteve obvezne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe pod pogojem, da se izrecno sklicuje na to uredbo in da sta navedena njen naslov in stran objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

2. Programi pomoči, ki izpolnjujejo vse pogoje te uredbe, so združljivi s skupnim trgom po členu 87(3) Pogodbe in oproščeni obvezne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe pod pogojem:

(a) da katera koli pomoč, ki bi lahko bila odobrena po tem programu, izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe;

(b) da se program izrecno sklicuje na to uredbo ter da sta navedena njen naslov in stran objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

3. Pomoč, odobrena v skladu s programi iz odstavka 2, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3) Pogodbe in je oproščena obvezne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe pod pogojem, da neposredno izpolnjuje vse pogoje te uredbe.

Člen 4

Naložbe

1. Pomoč za naložbe v materialna in nematerialna sredstva znotraj ali zunaj Skupnosti je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3) Pogodbe in je oproščena zahteve obvezne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 6.

▼M1

2. Kadar se naložba opravi na območjih ali v sektorjih, ki niso upravičeni do regionalne pomoči po členu 87(3)(a) in (c) Pogodbe v času sprostitve pomoči, bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati:

(a) 15 % pri majhnih podjetjih;

(b) 7,5 % pri srednje velikih podjetjih.

3. Kadar se naložba opravi na območjih in v sektorjih, ki so upravičeni do regionalne pomoči v času odobritve pomoči, intenzivnost pomoči ne sme presegati praga regionalne pomoči za naložbe, določene v kartah, ki jih odobri Komisija za vsako državo članico, za več kot:

(a) 10 odstotnih točk bruto na območjih po členu 87(3)(c) pod pogojem, da skupna neto intenzivnost pomoči ne presega 30 %; ali

(b) 15 odstotnih točk bruto na območjih po členu 87(3)(a) pod pogojem, da skupna neto intenzivnost pomoči ne presega 75 %.

Višji prag za regionalno pomoč se uporablja samo, če se pomoč dodeli pod pogojem, da bo naložba ostala v regiji prejemnika za najmanj pet let, in znaša prispevek upravičenca pri financiranju vsaj 25 %.

▼B

4. Prag iz odstavkov 2 in 3 se uporablja za intenzivnost pomoči, izračunano kot odstotek stroškov naložbe, za katere se lahko pridobi pomoč, ali kot odstotek plačnih stroškov za nove zaposlitve, ustvarjene z naložbo (pomoč za ustvarjanje delovnih mest), ali kot kombinacija obeh, pri čemer pomoč ne sme presegati najugodnejšega zneska pomoči, ki izhaja iz enega ali drugega izračuna.

5. Če so osnova za izračun pomoči stroški naložb, se pri naložbah v osnovna sredstva kot upravičene za pomoč upoštevajo naložbe v zemljišča, stavbe, stroje in opremo. V transportnem sektorju prevozna sredstva in oprema, razen tirnih vozil, ne spadajo med naložbene stroške, za katere se lahko pridobi pomoč. Sprejemljivi stroški nematerialnih naložb so stroški za pridobitev tehnologije.

6. Če so osnova za izračun pomoči ustvarjena delovna mesta, se znesek pomoči izrazi kot odstotek plačnih stroškov v obdobju dveh let za nova delovna mesta, ustvarjena pod naslednjimi pogoji:

(a) ustvarjanje delovnih mest bo povezano z izvajanjem projekta naložb v materialna in nematerialna sredstva. Delovna mesta morajo biti ustvarjena v treh letih po koncu vlaganja;

(b) naložbeni projekt mora privesti do neto povečanja števila zaposlenih v zadevnem podjetju v primerjavi s povprečnim številom zaposlenih v preteklih dvanajstih mesecih; in

(c) novoustvarjena delovna mesta se morajo ohraniti vsaj za petletno obdobje.

▼M2

7. Kjer naložba zadeva predelavo in trženje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi, bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati:

(a) 75 % upravičenih naložb v najbolj oddaljenih regijah;

(b) 65 % upravičenih naložb na manjših egejskih otokih v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2019/93 ( 11 );

(c) 50 % upravičenih naložb na območjih, upravičenih v skladu s členom 87(3)(a) ES;

(d) 40 % upravičenih naložb na drugih območjih.

▼B

Člen 5

Svetovanje ter druge storitve in dejavnosti

Pomoč majhnim in srednje velikim podjetjem, ki izpolnjujejo naslednje pogoje, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(3) Pogodbe in je oproščena obveznosti priglasitve v skladu s členom 88(3) Pogodbe:

(a) za storitve zunanjih svetovalcev bruto pomoč ne sme presegati 50 % stroškov takšnih storitev. Le-te se ne smejo uporabljati nepretrgano ali periodično, prav tako ne smejo biti povezane z običajnimi obratovalnimi stroški podjetja, denimo za običajne storitve iz davčnega svetovanja, za pravno svetovanje in reklame;

(b) bruto pomoč za udeležbo na sejmih in razstavah ne sme presegati 50 % dodatnih stroškov, ki nastanejo z najemom, postavitvijo in upravljanjem stojnice. Izjema se uporablja samo za prvo udeležbo nekega podjetja na določenem sejmu ali razstavi.

▼M1

Člen 5a

Pomoč za raziskave in razvoj

1. Pomoč za raziskave in razvoj je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe in se izvzame iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 5.

2. Projekt, za katerega se sprosti pomoč, mora v celoti soditi v faze raziskav in razvoja, določene v členu 2(h), (i) in (j).

3. Bruto intenzivnost pomoči, izračunana na podlagi upravičenih stroškov projekta, ne sme presegati:

(a) 100 % za temeljne raziskave;

(b) 60 % za industrijske raziskave;

(c) 35 % za predkonkurenčni razvoj.

Če projekt zajema različne faze raziskav in razvoja, se dovoljena intenzivnost pomoči določi na podlagi tehtanega povprečja ustreznih dovoljenih intenzivnosti pomoči, izračunanih na osnovi vključenih upravičenih stroškov.

Za skupne projekte, najvišji znesek pomoči za vsakega upravičenca ne sme presegati dovoljene intenzivnosti pomoči, izračunane s sklicem na upravičene stroške zadevnega upravičenca.

4. Prag iz odstavka 3 je mogoče povečati do najvišje bruto intenzivnosti pomoči v višini 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčni razvoj, kot sledi:

(a) če se projekt izvaja na območju, ki je v času odobritve pomoči upravičeno do regionalne pomoči, se najvišja intenzivnost pomoči lahko poveča za 10 odstotnih točk bruto na območjih, ki jih zajema člen 87(3)(a) Pogodbe, ter za pet odstotnih točk bruto na območjih, ki jih zajema člen 87(3)(c) Pogodbe;

(b) če je cilj projekta izvajanje raziskav z možno večsektorsko uporabo in se osredotoča na multidisciplinarni pristop v skladu z ciljem, nalogami in tehničnimi cilji posameznega projekta ali programa, izvedenega na podlagi Šestega okvirnega programa za raziskave in razvoj, ki ga vzpostavlja Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ) ali vsak kasnejši okvirni program za raziskave in razvoj ali Eureka, se najvišja intenzivnost pomoči lahko poveča za 15 odstotnih točk bruto;

(c) najvišja intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk, če je izpolnjen eden naslednjih pogojev: (i) projekt zajema učinkovito čezmejno sodelovanje med najmanj dvema neodvisnima partnerjema v dveh državah članicah, zlasti v smislu usklajevanja nacionalnih politik za raziskave in razvoj; nobeno posamezno podjetje v državi članici, ki dodeljuje pomoč, ne sme nositi več kot 70 % upravičenih stroškov; ali (ii) projekt zajema učinkovito sodelovanje med podjetjem in javno raziskovalno ustanovo, zlasti v smislu usklajevanja nacionalnih politik za raziskave in razvoj, kadar javna raziskovalna ustanova nosi najmanj 10 % upravičenih stroškov projekta in ima pravico objaviti rezultate, v kolikor ti izhajajo iz raziskav, ki jih je opravila ta ustanova; ali (iii) rezultate projekta se razglasi na tehničnih in znanstvenih konferencah ali objavi v znanstvenih in tehničnih publikacijah. Za namene točk (i) in (ii) se podizvajalske pogodbe ne štejejo kot učinkovito sodelovanje.

5. Upravičeni stroški za namene tega člena so naslednji:

(a) stroški dela (raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje do obsega, kot so zaposleni na projektu);

(b) stroški inštrumentov in opreme do obsega in za obdobje, ki ga predvideva projekt. Če se ti instrumenti in oprema ne uporabljajo za raziskovalni projekt skozi njihovo celotno življenjsko dobo, se štejejo za upravičene stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta;

(c) stroški stavb in zemljišča, v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za raziskovalni projekt. Za stavbe se štejejo kot upravičeni stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta. Za zemljišče se štejejo kot upravičeni stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala.

(d) stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, ki se uporabljajo izključno za raziskovalno dejavnost, vključno z raziskavami, tehničnim znanjem in patenti, kupljenimi ali najetimi od zunanjih virov po tržnih cenah, kadar se posel opravi prostovoljno in brez vsakega elementa tajnega dogovora. Ti stroški se štejejo kot upravičeni le v višini 70 % skupnih upravičenih stroškov.

(e) dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica raziskovalnega projekta;

(f) drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti.

Člen 5b

Pomoč za študije tehnične izvedljivosti

Pomoč za študije tehnične izvedljivosti kot pripravo na raziskovalne dejavnosti ali dejavnosti predkonkurenčnega razvoja je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe in se izvzame iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če bruto intenzivnost pomoči, izračunana na podlagi stroškov študije, ne presega 75 %.

Člen 5c

Pomoč za stroške patentiranja

1. Pomoč za stroške, povezane s pridobivanjem in potrjevanjem patentov in drugih pravic industrijske lastnine je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe in se izvzame iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe do iste višine pomoči, ki bi se obravnavala kot pomoč za raziskave in razvoj v zvezi z raziskovalnimi dejavnostmi, ki so vodile k zadevnim pravicam industrijske lastnine.

2. Upravičeni stroški za namene odstavka 1 so naslednji:

(a) vsi stroški, nastali pred podelitvijo pravice na izvirni stopnji pristojnosti, vključno s stroški, ki so povezani s pripravo, vlaganjem in obravnavo prošnje kot tudi stroški, nastali pri obnovi prijave pred podelitvijo pravice;

(b) stroški prevajanja in drugi stroški, nastali zaradi pridobivanja ali potrditve pravice na drugih stopnjah pristojnosti;

(c) stroški, nastali pri zaščiti veljavnosti pravice med uradno obravnavo prošnje in možni postopki za nasprotovanje, tudi če so ti stroški nastali po podelitvi pravice.

▼M1

Člen 6

Velike individualne pomoči

1. V primeru pomoči po členih 4 in 5 se individualna pomoč v skladu s to uredbo ne izvzame, če je dosežen eden od naslednjih pragov:

(a) skupni upravičeni stroški celotnega projekta znašajo najmanj 25 000 000 EUR; in (i) bruto intenzivnost pomoči znaša najmanj 50 % praga iz člena 4(2) na območjih ali v sektorjih, ki niso upravičeni do regionalne pomoči; (ii) neto intenzivnost pomoči obsega najmanj 50 % praga neto pomoči, določene v karti regionalne pomoči za območja ali sektorje, ki so upravičeni do regionalne pomoči; ali

(b) skupni bruto znesek pomoči znaša najmanj 15 000 000 EUR.

2. V primeru pomoči po členih 5a, 5b in 5c se individualna pomoč v skladu s to uredbo ne izvzame, če je dosežen eden od naslednjih pragov:

(a) skupni upravičeni stroški celotnega projekta, nastali pri vseh podjetjih, ki so sodelovala pri projektu, znašajo najmanj 25 000 000 EUR; in

(b) priporočljivo je zagotoviti pomoč z ustreznim bruto zneskom pomoči najmanj 5 000 000 EUR za eno ali več posameznih podjetij.

V primeru pomoči za Eureka projekt se pragi iz prvega pododstavka nadomestijo z naslednjimi:

(a) skupni upravičeni stroški Eureka projekta, nastali pri vseh podjetjih, ki so sodelovala pri projektu, znašajo najmanj 40 000 000 EUR; in

(b) priporočljivo je zagotoviti pomoč z ustreznim bruto zneskom pomoči najmanj 10 000 000 EUR za eno ali več posameznih podjetij.

▼M1

Člen 6a

Pomoč, ki ostaja predmet predhodne priglasitve Komisiji

1. V skladu s to uredbo ni izvzeta nobena pomoč, bodisi individualna ali pomoč, dodeljena po shemi pomoči, v obliki enega ali več predplačil, ki so vračljiva le v primeru uspešnega izida raziskovalnih dejavnosti, kadar skupni znesek predplačil, izražen v odstotkih upravičenih stroškov, presega intenzivnosti iz členov 5a, 5b ali 5c ali časovni okvir iz člena 6(2).

2. Ta uredba ne vpliva na obveznost države članice, da priglasi individualne pomoči, dodeljene na podlagi drugih instrumentov pomoči države, in zlasti na obveznost države članice, da Komisiji priglasi ali jo obvesti o pomoči podjetjem, ki prejemajo pomoč za prestrukturiranje v smislu Smernic Skupnosti za državno pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah ( 13 ) ter obveznost, da priglasi regionalno pomoč za velike naložbene projekte po veljavnem večsektorskem Okviru.

▼B

Člen 7

Nujnost pomoči

Pomoč je v skladu s to uredbo izvzeta samo, če je pred začetkom projekta:

— upravičenec vložil prošnjo za pomoč pri pristojnem uradu države članice; ali

— država članica sprejela pravne predpise, ki v skladu z objektivnimi merili uvajajo pravno pravico do pomoči, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku.

Člen 8

Kumulacija

▼M1

1. Pragovi pomoči, določeni v členih od 4 do 6 se uporabljajo tako v primeru, ko je projekt v celoti financiran iz državnih virov, kot tudi v primeru, ko je delno financiran s strani Skupnosti.

▼B

2. V zvezi z istimi primernimi stroški se pomoč, izvzeta s to uredbo, ne sme kumulirati z drugo državno pomočjo po členu 87(1) Pogodbe ali z drugimi sredstvi Skupnosti, če bi bila s tem presežena največja dovoljena intenzivnost pomoči, določena s to uredbo.

Člen 9

Preglednost in spremljanje

1. Države članice v 20 delovnih dneh po začetku izvajanja programa pomoči ali odobritvi posamične pomoči izven programa, izvzetih na podlagi te uredbe, predložijo Komisiji kratek povzetek podatkov o programu pomoči ali posamični pomoči v skladu z vzorcem iz Priloge II, zato da se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

2. Države članice vodijo natančno evidenco o programih pomoči, izvzetih po tej uredbi, o posamični pomoči, odobreni po teh programih, in o posamični pomoči, izvzeti s to uredbo in odobreni zunaj katerega koli obstoječega programa pomoči. Takšna evidenca vsebuje vse potrebne podatke, da se ugotovi, ali so pogoji za izjemo po tej uredbi izpolnjeni, vključno s podatki, da ima podjetje status MSP. Države članice hranijo evidenco o posamični pomoči 10 let od datuma odobritve in evidenco o programih pomoči 10 let od datuma, ko je bila odobrena zadnja posamična pomoč po programu. Komisija lahko od države članice pisno zahteva, da v 20 delovnih dneh ali daljšem roku, če je tako določeno v zahtevku, predloži vse podatke, za katere Komisija meni, da so potrebni za ugotovitev, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe.

▼M1

3. Države članice pripravijo letno poročilo o izvajanju te uredbe v skladu z izvedbenimi določbami glede oblike in vsebine letnih poročil, ki so določena na podlagi člena 27 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 ( 14 ).

Do začetka veljavnosti teh določb, države članice pripravijo letno poročilo o uporabi te uredbe glede vsakega koledarskega leta ali njegovega dela, v katerem se ta uredba uporablja, v obliki, kakršna je določena v Prilogi III, tudi v elektronski obliki. Poročilo mora država članica predložiti Komisiji najpozneje tri mesece po preteku obdobja, na katerega se poročilo nanaša.

▼M1

Člen 9a

Prehodne določbe

1. Priglasitve pomoči za raziskave in razvoj, vložene do 19. marca 2004 bodo še naprej ocenjene na podlagi Okvira za državno pomoč za raziskave in razvoj, medtem ko bodo ostale priglasitve ocenjene skladno z določbami te uredbe.

2. Sheme pomoči, ki se izvajajo pred začetkom veljavnosti te uredbe, in pomoči, ki se po teh shemah dodelijo v odsotnosti dovoljenja Komisije in se z njimi krši obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, so združljivi s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in so izvzeti teh obveznosti, če izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2)(a) in člena 3(3) te uredbe.

Individualna pomoč, ki se dodeli zunaj sheme pomoči pred začetkom veljavnosti te uredbe, v odsotnosti dovoljenja Komisije in se z njo krši obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je oproščena te obveznosti, če izpolnjuje pogoje iz te uredbe, z izjemo zahteve iz člena 3(1), da se izrecno sklicuje na to uredbo.

Vsako pomoč, ki ne izpolnjuje teh pogojev, oceni Komisija v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

▼B

Člen 10

Začetek in trajanje veljavnosti

1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

▼M3

Uporablja se do 30. junija 2008.

▼B

2. Po preteku obdobja veljavnosti te uredbe ostanejo programi pomoči, izvzeti po tej uredbi, še naprej izvzeti v prilagoditvenem šestmesečnem obdobju.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA I

Opredelitev majhnih in srednje velikih podjetij

(Izvleček iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij, UL L 124, 20.5.2003, str. 36)

OPREDELITEV MIKRO, MAJHNIH IN SREDNJE VELIKIH PODJETIJ, KI JO JE SPREJELA KOMISIJA

Člen 1

Podjetje

Podjetje je vsaka pravna ali fizična oseba, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ne glede na njeno pravno obliko. To zlasti vključuje samozaposlene osebe in družinska podjetja, ki se ukvarjajo z obrtjo ali drugimi dejavnostmi, ter partnerska podjetja ali združenja, ki se redno ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo.

Člen 2

Število zaposlenih in najvišje finančne vrednosti, ki določajo vrsto podjetja

1. Kategorijo mikro, majhnih in srednje velikih podjetij sestavljajo podjetja, ki imajo manj kakor 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR.

2. V kategoriji MSP se majhno podjetje opredeljuje kot tisto, ki ima manj kakor 50 zaposlenih in ima letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 10 milijonov EUR.

3. V kategoriji MSP se mikro podjetje opredeljuje kot tisto, ki ima manj kakor 10 zaposlenih in ima letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 2 milijona EUR.

Člen 3

Vrste podjetij, upoštevane pri izračunu števila zaposlenih in finančnih zneskov

1. „Neodvisno podjetje“ je vsako podjetje, ki ne izpolnjuje opredelitve partnerskega podjetja v smislu odstavka 2 ali povezanega podjetja v smislu odstavka 3.

2. Partnerska podjetja so vsa podjetja, ki ne izpolnjujejo opredelitve povezanih podjetij v smislu odstavka 3 in med katerimi obstaja naslednje razmerje: podjetje (podjetje višje v lastniški verigi) ima samo ali skupaj z enim ali več povezanimi podjetji v smislu odstavka 3, v lasti 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic drugega podjetja (podjetje nižje v lastniški verigi).

Vendar se podjetje lahko obravnava kot neodvisno, in torej nima partnerskih podjetij, tudi če 25 % prag dosežejo ali presežejo naslednji investitorji, če ti investitorji posamezno ali skupaj niso povezani z zadevnim podjetjem v smislu odstavka 3:

(a) javne investicijske družbe, družbe za tvegani kapital, posamezniki ali skupine posameznikov, ki redno vlagajo lastniški kapital v podjetja, ki ne kotirajo na borzi (poslovni angeli), če je skupno vlaganje teh poslovnih angelov v isto podjetje manjše od 1 250 000 EUR.

(b) univerze ali neprofitni raziskovalni centri;

(c) institucionalni investitorji, vključno z regionalnimi razvojnimi skladi;

(d) avtonomne lokalne oblasti z letnim proračunom manj kot 10 milijonov EUR in z manj kot 5 000 prebivalci.

3. „Povezana podjetja“ so podjetja, med katerimi obstaja eno naslednjih razmerij:

(a) podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju;

(b) podjetje ima pravico, da imenuje ali odstavi večino članov upravnega, upravljavskega ali nadzornega organa v drugem podjetju;

(c) podjetje ima pravico, da izvaja prevladujoč vpliv nad drugim podjetjem na podlagi pogodbe, podpisane s tem podjetjem, ali določbe v statutu tega podjetja;

(d) podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, nadzoruje, na podlagi sporazuma z drugimi delničarji ali družbeniki tega podjetja, večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v tem podjetju.

Domneva, da v podjetju ni prevladujočega vpliva, obstaja, če se investitorji iz drugega pododstavka odstavka 2 ne vključujejo, neposredno ali posredno, v upravljanje zadevnega podjetja, ne glede na svoje pravice kot delničarji podjetja.

Kot povezana se obravnavajo tudi podjetja, ki imajo z enim ali več povezanimi podjetji katero koli razmerje, opisano v prvem pododstavku, ali vsi investitorji iz odstavka 2.

Kot povezana podjetja se obravnavajo tudi podjetja, ki imajo eno takih razmerij s fizično osebo ali skupino fizičnih oseb, ki posluje skupaj, če so vključena v njihovo dejavnost ali del njihove dejavnosti na istem trgu ali na sosednih trgih.

„Sosedni trg“ je trg za izdelek ali storitev, ki je na vertikalni razdelitvi trgov neposredno nad ali pod ustreznim trgom.

4. Podjetje se ne obravnava kot MSP, če 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ni v neposredni ali posredni, skupni ali posamezni lasti enega ali več javnih organov, razen v primerih iz odstavka 2.

5. Podjetje lahko poda uradno izjavo o svojem statusu neodvisnega podjetja, partnerskega podjetja ali povezanega podjetja, vključno s podatki o najvišjih vrednostih iz člena 2. Izjavo lahko poda tudi, če zaradi razpršenosti kapitala ni mogoče natančno ugotoviti lastništva, vendar v tem primeru v dobri veri izrazi svojo legitimno domnevo, da 25 % ali več kapitala ni v lasti enega samega podjetja ali v skupni lasti več podjetij. Take izjave se podajo, ne da bi posegale v preverjanja in preiskave v skladu z državnimi pravili in pravili Skupnosti.

Člen 4

Podatki za določanje števila zaposlenih ter finančni zneski in referenčna obdobja

1. Podatki za uporabo glede števila zaposlenih in finančnih zneskov so podatki, ki se navezujejo na zadnje potrjeno obračunsko obdobje in se izračunajo na letni osnovi. Podatki se upoštevajo od datuma zaključka poslovnih knjig. Višina prometa se izračuna brez davka na dodano vrednost (DDV) in drugih posrednih davkov.

2. Če podjetje na dan zaključka poslovnih knjig ugotovi, da je za preteklo leto preseglo ali padlo pod zaposlitveni prag ali najvišje finančne vrednosti iz člena 2, izgubi ali pridobi status srednje velikega, majhnega ali mikropodjetja samo, če se to ponovi v dveh zaporednih finančnih letih.

3. V primeru novo ustanovljenih podjetij, katerih zaključni računi še niso bili potrjeni, se podatki za uporabo izpeljejo iz dobroverne ocene med finančnim letom.

Člen 5

Število zaposlenih

Število zaposlenih ustreza številu letnih delovnih enot (LDE), tj. številu zaposlenih za polni delovni čas, ki so delali v zadevnem podjetju ali v njegovem imenu celo obravnavano leto. Delo oseb, ki niso delale celo leto, delo honorarno zaposlenih ne glede na trajanje dela ter delo sezonskih delojemalcev se upošteva kot del LDE. Osebje podjetja sestavljajo:

(a) zaposleni;

(b) osebe, ki opravljajo delo za podrejeno podjetje in se po državni zakonodaji obravnavajo kot delojemalci;

(c) lastniki podjetniki;

(d) partnerji, ki se redno vključujejo v dejavnost podjetja in imajo koristi od finančnih prednosti podjetja.

Vajenci ali študentje, vključeni v poklicno usposabljanje na podlagi vajeniške pogodbe ali pogodbe o poklicnem usposabljanju niso del osebja. Trajanje materinskega ali starševskega dopusta ni všteto.

Člen 6

Določitev podatkov o podjetju

1. Za neodvisna podjetja se podatki, tudi o številu zaposlenih, določajo izključno na podlagi računovodskih izkazov tega podjetja.

2. Za podjetje, ki ima partnerska podjetja ali povezana podjetja se podatki, tudi glede števila zaposlenih, določijo na podlagi računovodskih izkazov in drugih podatkov podjetja ali na podlagi konsolidiranih zaključnih računov podjetja ali konsolidiranih zaključnih računov podjetja, v katerega je podjetje vključeno za namene konsolidacije, če ti obstajajo.

Podatkom iz prvega pododstavka se prištejejo podatki za vsako partnersko podjetje zadevnega podjetja, ki se z vidika lastniške verige nahaja neposredno nad ali pod zadevnim podjetjem. Agregiranost podatkov je sorazmerna z deležem kapitala ali glasovalnih pravic (kar je večje). Za navzkrižna lastništva velja višji odstotek.

Podatkom iz prvega in drugega pododstavka se prištejejo v višini 100 % podatki za vsako podjetje, ki je neposredno ali posredno povezano z zadevnim podjetjem, če podatki niso bili že vključeni v zaključne račune z uskupinjenjem.

3. Za uporabo odstavka 2 se podatki o partnerskih podjetjih zadevnega podjetja izpeljejo iz njihovih zaključnih računov in drugih podatkov v konsolidirani obliki, če ti obstajajo. Tem se prištejejo v višini 100 % podatki za vsa podjetja, ki so povezana s temi partnerskimi podjetji, razen če njihovi podatki niso bili že vključeni z uskupinjenjem.

Za uporabo istega odstavka 2 se podatki o podjetjih, povezanih z zadevnim podjetjem, izpeljejo iz njihovih zaključnih računov in drugih podatkov v konsolidirani obliki, če ti obstajajo. Tem se sorazmerno prištejejo podatki vsakega možnega partnerskega podjetja tega povezanega podjetja, ki se z vidika lastniške verige nahaja neposredno nad ali pod zadevnim podjetjem, razen če niso bili njihovi podatki že vključeni v konsolidirane zaključne račune v odstotku, ki je najmanj sorazmeren z odstotkom, ugotovljenim na podlagi drugega pododstavka odstavka 2.

4. Če v konsolidiranih zaključnih računih ni podatkov o osebju zadevnega podjetja, se število zaposlenih izračuna s sorazmernim agregiranjem podatkov za partnerska podjetja ter s prištevanjem podatkov podjetij, s katerimi je zadevno podjetje povezano.

▼B









PRILOGA II

Oblika povzetka podatkov, ki ga je treba predložiti, kadar se izvaja program pomoči, izvzet s to uredbo, ali kadar se zunaj programa odobri posamična pomoč, izvzeta s to uredbo







Povzetek podatkov o državni pomoči, odobreni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 Podatki, ki jih je treba vpisati Opombe Država članica Regija Navedite ime regije, če pomoč odobri nepooblaščeni organ. Naslov programa pomoči ali ime podjetja, ki prejema posamično pomoč Navedite ime programa pomoči oziroma v primeru posamične pomoči ime upravičenca. V drugem primeru naknadno letno poročilo ni potrebno! Pravna podlaga Navedite natančno pravno podlago države za program pomoči ali za posamično pomoč. Načrtovani letni izdatki po programu ali skupni znesek posamične pomoči, odobrene podjetju Zneski se navedejo v evrih ali, če je treba, v državni valuti. Pri programu pomoči: navedite skupni letni znesek sredstev proračuna ali ocenjeni izpad davka na leto za vse elemente pomoči, vključene v programu. Pri posamični pomoči: navedite skupni znesek pomoči/izpada davka. Če je treba, navedite tudi, koliko let se bo pomoč izplačevala v tranšah ali koliko let bodo davki izpadali. Za jamstva v obeh primerih navedite (najvišji) znesek zajamčenih posojil. Največja intenzivnost pomoči Navedite največjo intenzivnost pomoči ali najvišji znesek pomoči na postavko, ki ustreza pogojem. Datum začetka izvajanja Navedite datum, od katerega se lahko odobri pomoč po programu ali ko se odobri posamična pomoč. Trajanje programa ali odobritev posamične pomoči Navedite datum (leto in mesec), do katerega se lahko odobri pomoč po programu ali pri posamični pomoči, in če je treba, pričakovani datum (leto in mesec) zadnje tranše za plačilo. Cilj pomoči Razumljivo je, da je glavni cilj pomoč MSP. To okence daje tudi možnost, da navedete nadaljnje (sekundarne) cilje (npr. samo majhna podjetja ali MSP; pomoč za naložbe/svetovanje).

►(1) M2









PRILOGA III

Oblika poročila, ki se periodično predloži Komisiji

Standardna oblika letnega poročila o programih pomoči, ki je izvzeta po uredbi o skupinski oprostitvi, sprejeti v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98

Poročila, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji v skladu z uredbo o skupinski oprostitvi, sprejeto na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98, morajo biti predložena v spodaj prikazani standardni obliki.

Poročila morajo biti predložena tudi v elektronski obliki.

Potrebni podatki za vse programe pomoči, izvzete po uredbi o skupinski oprostitvi, sprejeti v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98

1. Ime programa pomoči

2. Uporabljena uredba Komisije o oprostitvi

3. Izdatki Za vsak element programa pomoči ali posamično pomoč je treba navesti ločene podatke (npr. subvencija, ugodno posojilo itd.). Zneski morajo biti navedeni v evrih ali po potrebi v državni valuti. Pri davčnih izdatkih je treba navesti letni izpad davkov. Če natančni zneski niso na voljo, se lahko izpadi davka ocenijo. Podatki o izdatkih morajo biti predloženi na naslednji podlagi: Za pregledano leto navedite ločeno vsak element programa pomoči (npr. subvencija, ugodno posojilo, jamstvo itd.): 3.1 rezervirana sredstva, (ocenjeni) izpadi davkov ali drugi izpadi prihodkov, podatki o jamstvih npr. za nove podprte projekte. Pri programih jamstev je treba navesti celotni znesek na novo izdanih jamstev; 3.2 dejanska plačila, (ocenjeni) izpadi davkov ali drugi izpadi prihodkov, podatki o jamstvih npr. za nove in tekoče projekte. Pri programih jamstev je treba navesti naslednje podatke: celotni znesek jamstev, premijski dohodki, prihodki iz poteklih jamstev, izplačane odškodnine, tekoči poslovni rezultat programa za pregledano leto; 3.3 število na novo podprtih projektov; 3.4 ocenjeno število s projektom na novo ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest (če je ustrezno); 3.5 ocenjeni skupni obseg naložb, podprtih z novimi projekti; 3.6 regionalna razčlenitev zneskov iz točke 3.1 po regijah, opredeljenih na NUTS-ravni 2 ( 15 ) ali nižje, ali po regijah iz člena 87(3)(a), po regijah iz člena 87(3)(c) in po regijah, ki nimajo posebnih davčnih olajšav; 3.7 panožna razčlenitev zneskov iz točke 3.1 po panogah upravičencev (če gre za več panog, navedite delež vsake): Rudarstvo Predelovalna industrija Od tega: jeklo ladjedelništvo sintetična vlakna motorna vozila druga predelovalna industrija (prosimo, navedite katera) Storitve Od tega: transportne storitve finančne storitve druge storitve (prosimo, navedite katere) Druge panoge (prosimo, navedite katere)

4. Drugi podatki in opombe