2000R1334 — SL — 21.11.2007 — 008.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:







(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v slovenščini.









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1334/2000

z dne 22. junija 2000

o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Blago z dvojno rabo (tudi programska oprema in tehnologija) bi moralo biti učinkovito nadzorovano pri izvozu iz Skupnosti. (2) Potreben je učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Evropske unije, predvsem glede neširjenja orožja. (3) Skupni sistem nadzora in usklajene politike za izvajanje in spremljanje v vseh državah članicah so osnovni pogoj za prosti pretok blaga z dvojno rabo znotraj Skupnosti. (4) Sedanji režim nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo, ki ga določa Uredba (ES) št. 3381/94 ( 2 ) in Sklep št. 94/942/SZVP ( 3 ), je treba bolj uskladiti, da bo še naprej zagotavljal učinkovito izvajanje nadzora. (5) Skupni seznami blaga z dvojno rabo, destinacij in smernic so bistveni elementi učinkovitega sistema nadzora izvoza; ti seznami so bili uveljavljeni s Sklepom št. 94/942/SZVP in poznejšimi spremembami in bi jih morali vključiti v to uredbo. (6) Za odločanje o zahtevkih za izvozna dovoljenja so odgovorni državni organi. Nacionalne določbe in odločitve v zvezi z izvozom blaga z dvojno rabo morajo biti sprejete v okviru skupne trgovinske politike in še zlasti Uredbe Sveta (EGS) št. 2603/69 z dne 20. decembra 1969, ki oblikuje skupna pravila za izvoz ( 4 ). (7) Odločitve o dopolnitvi skupnih seznamov blaga z dvojno rabo morajo biti v celoti skladne z obveznostmi in zavezami, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim dogovorom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza, ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. (8) Prenos programske opreme in tehnologije prek elektronskih medijev, telefaksa ali telefona na območja zunaj Skupnosti bi prav tako moral biti nadzorovan. (9) Posebno pozornost je treba posvetiti ponovnemu izvozu in končni uporabi. (10) 22. septembra 1998 so predstavniki držav članic in Evropske komisije podpisali dodatne protokole k posameznim sporazumom o zaščitnih ukrepih, sklenjenih med državami članicami, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki poleg drugih ukrepov zavezujejo države članice, da dajo podatke o našteti opremi in nejedrskem materialu. (11) Skupnost je sprejela sklop carinskih pravil, vsebovanih v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992, ki vzpostavlja carinski zakonik Skupnosti ( 5 ) in Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 ( 6 ), sprejete na podlagi Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki med drugim vsebujeta določbe, ki se nanašajo na izvoz in ponovni izvoz blaga. Ta uredba ne omejuje pooblastil, podeljenih s carinskim zakonikom Skupnosti ali v skladu z njim in z določbami o njegovem izvajanju. (12) Države članice bodo v okviru in v skladu s členom 30 Pogodbe ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržale pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Evropske skupnosti, da zavarujejo javni red in javno varnost. Če bo ta nadzor povezan z učinkovitostjo nadzora nad izvozom iz Skupnosti, ga bo Svet občasno preverjal. (13) Za zagotovitev pravilne uporabe te uredbe bi vsaka država članica morala sprejeti ukrepe, s katerimi bi pristojni organi dobili ustrezna pooblastila. (14) Vsaka država članica bi morala določiti kazni za kršitve določb te uredbe. (15) Evropski parlament je izrazil svoje mnenje v resoluciji z dne 13. aprila 1999 ( 7 ). (16) Iz gornjih navedb sledi, da bi bilo treba Uredbo (ES) št. 3381/94 razveljaviti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

Predmet in opredelitev pojmov

Člen 1

Ta uredba vzpostavlja sistem Skupnosti za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo.

Člen 2

V tej uredbi:

(a) „blago z dvojno rabo“ pomeni izdelke, vključno s programsko opremo in tehnologijo, ki se lahko uporabljajo v civilne in tudi v vojaške namene, vključuje pa tudi vse blago, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav;

(b) „izvoz“ pomeni: (i) izvozni postopek po členu 161 carinskega zakonika Skupnosti, (ii) ponovni izvoz po členu 182 tega zakonika in (iii) prenos programske opreme ali tehnologije po elektronskih medijih, telefaksu ali telefonu na območje zunaj Skupnosti; za ustni prenos tehnologije po telefonu to velja le, če je ta tehnologija vsebovana v dokumentu, iz katerega se ustrezni del prebere naglas po telefonu, ali če je opisana po telefonu tako, da se doseže v bistvu enak rezultat;

(c) „izvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, ki ima ob sprejemu deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v tretji državi in ima moč odločanja o pošiljanju izdelka zunaj carinskega območja Skupnosti. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, je moč odločanja o pošiljanju izdelka zunaj carinskega območja Skupnosti odločilnega pomena; „izvoznik“ pomeni tudi vsako fizično ali pravno osebo, ki se odloči za prenos programske opreme ali tehnologije po elektronskih medijih, telefaksu ali telefonu na območje zunaj Skupnosti. Če ima v skladu s pogodbo, ki je podlaga za izvoz, pravico razpolaganja z blagom z dvojno rabo oseba s sedežem zunaj Skupnosti, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka s sedežem v Skupnosti;

(d) „izvozna deklaracija“ pomeni listino, s katero oseba v predpisani obliki in na predpisan način napove, da želi začeti izvozni postopek za blago z dvojno rabo.







POGLAVJE II

Področje uporabe

Člen 3

1. Za izvoz blaga z dvojno rabo, naštetega v Prilogi 1, je potrebno dovoljenje.

2. V skladu s členom 4 ali členom 5 se dovoljenje lahko zahteva tudi za izvoz določenega blaga, ki ni vsebovano v Prilogi I, v vsa ali le nekatere destinacije.

3. Ta uredba ne velja za opravljanje storitev ali prenos tehnologije v povezavi s prehodom fizičnih oseb prek državne meje.

4. Ta uredba ne velja za blago z dvojno rabo, ki samo prečka ozemlje Skupnosti, to je tisto, za katero ni določena druga carinsko dovoljena uporaba kakor zunanji tranzitni postopek ali ki se samo vnese v prosto carinsko cono ali prosto carinsko skladišče in ga ni treba vnesti v predpisano evidenco blaga.

Člen 4

1. Dovoljenje je potrebno za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I, če so pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež, obvestili izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za uporabo v zvezi z razvojem, proizvodnjo, rokovanjem, upravljanjem, vzdrževanjem, skladiščenjem, odkrivanjem, identifikacijo ali širjenjem kemičnega, biološkega ali jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav ali z razvojem, proizvodnjo, vzdrževanjem ali skladiščenjem izstrelkov, sposobnih nositi takšno orožje.

2. Dovoljenje je potrebno tudi za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I, če ima država nakupa oziroma namembna država embargo na orožje, uveden s skupnim stališčem ali skupnim programom ukrepov, ki ga sprejme Svet, ali s sklepom OVSE, ali embargo na orožje, ki je uveden z zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta OZN, in če so organi iz odstavka 1 obvestili izvoznika, da so ali bi lahko bili ti izdelki kot celota ali po delih namenjeni za vojaško uporabo. V tem odstavku „za vojaško uporabo“ pomeni:

(a) vključitev v vojaške izdelke s seznama vojaškega blaga držav članic;

(b) uporabo proizvodnih, testnih ali analiznih naprav in njihovih delov za razvoj, proizvodnjo ali vzdrževanje vojaških izdelkov s prej omenjenega seznama;

(c) uporabo kakršnih koli nedokončanih izdelkov v obratu za proizvodnjo vojaških izdelkov, naštetih v prej omenjenem seznamu.

3. Dovoljenje je potrebno tudi za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I, če so organi iz odstavka 1 obvestili izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za uporabo za dele ali sestavine vojaških izdelkov, naštetih v nacionalnem seznamu vojaškega blaga, ki so bili izvoženi iz ozemlja te države članice brez dovoljenja ali je bilo kršeno dovoljenje, predpisano z nacionalno zakonodajo te države članice.

4. Če je izvozniku znano, da je blago z dvojno rabo, ki ga namerava izvoziti in ki ni našteto v Prilogi I, kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavkov 1, 2 in 3, mora o tem obvestiti organe iz odstavka 1, ki bodo odločili, ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje.

5. Države članice lahko sprejmejo ali obdržijo svoje predpise, ki zahtevajo dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I, če ima izvoznik razloge za sum, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavka 1.

6. Država članica, ki pri izvajanju določb iz odstavkov 1 do 5 uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I, po potrebi o tem obvesti druge države članice in Komisijo. Druge države članice to informacijo ustrezno upoštevajo in obvestijo, kolikor je to mogoče, svoje carinske urade ali druge ustrezne državne organe.

7. Določbe člena 9(2) in (3) se uporabljajo v primerih, ko gre za blago z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I.

8. Ta uredba ne vpliva na pravico držav članic, da sprejmejo nacionalne ukrepe v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 2603/69.

Člen 5

1. Država članica zaradi javne varnosti ali spoštovanja človekovih pravic lahko prepove oziroma uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto v Prilogi I.

2. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele v skladu z odstavkom 1, takoj po sprejetju in navedejo natančne razloge zanje.

3. Države članice Komisijo takoj obvestijo tudi o vseh spremembah ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom 1.

4. Komisija ukrepe, o katerih je obveščena v skladu z odstavkoma 2 in 3, objavi v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.







POGLAVJE III

Izvozno dovoljenje

Člen 6

1. Ta uredba uveljavlja splošno izvozno dovoljenje Skupnosti za določen izvoz, naveden v Prilogi II.

2. Dovoljenje za vsak drug izvoz, ki je potrebno v skladu s to uredbo, izdajo pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež. To dovoljenje je ob upoštevanju omejitve iz odstavka 3 lahko enkratno, globalno ali splošno.

Dovoljenje velja po vsej Skupnosti.

Po potrebi je dovoljenje lahko pogojeno z nekaterimi zahtevami, kakršna je obvezna predložitev izjave o končni uporabi.

3. Blago, našteto v delu 2 Priloge II, ni vključeno v splošno dovoljenje.

4. Države članice v splošnih dovoljenjih navedejo, da jih izvoznik ne sme uporabljati, če so ga njegovi organi obvestili, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za kakršno koli uporabo iz odstavkov 1, 2 in 3 člena 4, ali če je izvozniku znano, da je blago namenjeno za prej navedene uporabe.

5. Države članice v svojih nacionalnih predpisih obdržijo ali uvedejo možnost podeljevanja globalnega dovoljenja določenemu izvozniku za neko vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz v eno ali več določenih držav.

6. Države članice predložijo Komisiji seznam državnih organov, pooblaščenih za izdajo izvoznih dovoljenj za blago z dvojno rabo.

Komisija objavi seznam teh organov v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.

Člen 7

1. Če se blago z dvojno rabo, za katero je vložen zahtevek za enkratno izvozno dovoljenje za destinacijo, ki ni navedena v Prilogi II, ali za katero koli destinacijo pri blagu z dvojno rabo, ki je našteto v Prilogi IV, nahaja ali bo nahajalo v eni ali več državah članicah, od katerih nobena ni država, kjer je bil vložen zahtevek, se to dejstvo navede v zahtevku. Pristojni organi države članice, ki so prejeli zahtevek za izdajo dovoljenja, se takoj posvetujejo s pristojnimi organi ustrezne države ali držav članic in jim zagotovijo ustrezne podatke. Pozvana država ali države članice v desetih delovnih dneh sporoči/-jo vse pridržke, ki jih imajo ali bi jih lahko imela/-e glede izdaje takega dovoljenja in so zavezujoče za državo članico, v kateri je bil vložen zahtevek.

Če v desetih delovnih dneh ne prejmejo nobenega pridržka, se šteje, da pozvana država ali države članice nima/-jo pridržkov.

V izjemnih primerih lahko vsaka pozvana država članica prosi za podaljšanje 10-dnevnega roka. Podaljšanje pa ne sme biti daljše od 30 delovnih dni.

2. Če bi neki izvoz utegnil ogrožati bistvene varnostne interese ene države članice, lahko ta zaprosi drugo državo članico, da ne izda izvoznega dovoljenja ali, če je bilo dovoljenje že izdano, zaprosi za njegovo razveljavitev, odlog izvršitve, spremembo ali preklic. Zaprošena država članica z državo članico prosilko takoj začne nezavezujoča posvetovanja, ki se morajo končati v desetih delovnih dneh.

Člen 8

Države članice pri odločanju o izdaji izvoznega dovoljenja po tej uredbi upoštevajo vse s tem povezane dejavnike, ki vključujejo:

(a) obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb;

(b) njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s skupnim stališčem ali skupnim ukrepom, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta OZN;

(c) vprašanja nacionalne zunanje in varnostne politike, vključno s tistimi, ki so zajeta v Pravilih Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja;

(d) vprašanja v zvezi z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve.

Člen 9

1. Izvozniki predložijo pristojnim organom vse ustrezne podatke, potrebne za izdajo izvoznega dovoljenja.

2. Pristojni organi lahko v skladu s to uredbo zavrnejo izdajo izvoznega dovoljenja in lahko razveljavijo, odložijo izvršitev, spremenijo ali prekličejo že izdano izvozno dovoljenje. Če dovoljenje zavrnejo, razveljavijo, odložijo izvršitev, bistveno omejijo ali prekličejo, o tem obvestijo pristojne organe drugih držav članic ter Komisijo in izmenjajo ustrezne podatke z drugimi državami članicami ter Komisijo ob upoštevanju določb člena 15(3) o zaupnosti takih podatkov.

3. Preden ena država članica izda izvozno dovoljenje, ki ga je/so druga država članica ali druge države članice za skoraj povsem enak posel zavrnila/-e v obdobju treh predhodnih letih, se bo najprej posvetovala z državo članico ali državami članicami, ki je/so dovoljenje/-a zavrnila/-e. Če se po posvetovanju država članica kljub vsemu odloči za podelitev dovoljenja, o tem obvesti druge države članice in Komisijo ter svojo odločitev obrazloži z ustreznimi podatki.

Člen 10

1. Vsa enkratna in globalna izvozna dovoljenja se izdajo na obrazcih, skladnih z vzorcem iz Priloge IIIa.

2. Na zahtevo izvoznikov se globalna izvozna dovoljenja, ki vsebujejo količinske omejitve, razdelijo.

3. Splošna izvozna dovoljenja, izdana po členu 6(2), se objavijo v skladu z nacionalnimi predpisi in postopki. Izdajo se v skladu z navedbami iz Priloge IIIb.







POGLAVJE IV

Usklajevanje seznama blaga z dvojno rabo

Člen 11

1. Seznama blaga z dvojno rabo iz Priloge I in Priloge IV se uskladita z obveznostmi in zavezami ter z vsako njihovo spremembo, ki jih je v zvezi s tem sprejela posamezna država članica s pristopom k mednarodnim režimom o neširjenju orožja in k dogovorom o nadzoru izvoza, ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.







POGLAVJE V

Carinski postopki

Člen 12

1. Pri opravljanju formalnosti za izvoz blaga z dvojno rabo pri carinskem uradu, pristojnem za obdelavo carinske deklaracije, izvoznik predloži dokazilo, da so pridobljena vsa potrebna izvozna dovoljenja.

2. Od izvoznika se lahko zahteva prevod predloženih dokaznih dokumentov v uradni jezik države članice, v kateri se vloži deklaracija.

3. Brez vpliva na pooblastila, ki jih država članica dobi s carinskim zakonikom Skupnosti in v skladu z njim, lahko postopek izvoza s svojega ozemlja tudi odloži za obdobje, ki ni daljše od obdobja iz odstavka 4, ali po potrebi drugače prepreči, da bi blago z dvojno rabo iz Priloge I, za katero obstaja veljavno izvozno dovoljenje, zapustilo Skupnost prek njenega ozemlja, če ima razloge za sum, da:

(a) pri izdaji dovoljenja niso bili upoštevani vsi potrebni podatki,

(b) so se od izdaje dovoljenja materialne okoliščine bistveno spremenile.

4. V primeru iz odstavka 3 se takoj posvetuje s pristojnimi organi države članice, ki so izdali izvozno dovoljenje, da bi lahko ukrepala v skladu z členom 9(2). Če se ti pristojni organi odločijo, da dovoljenje ostane veljavno, odgovorijo v desetih delovnih dneh, v izjemnih okoliščinah pa lahko zahtevajo podaljšanje tega roka na 30 delovnih dni. V takem primeru oziroma če ni odgovora v desetih oziroma tridesetih dneh, se blago z dvojno rabo takoj sprosti. Država članica, ki je izdala dovoljenje, obvesti druge države članice in Komisijo.

Člen 13

1. Države članice lahko določijo, da se smejo carinske formalnosti za izvoz blaga z dvojno rabo opravljati samo pri carinskih uradih, ki so za to pooblaščeni.

2. Države članice, ki izkoristijo možnost iz odstavka 1, sporočijo Komisiji imena pooblaščenih carinskih uradov. Komisija objavi podatke v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.

Člen 14

►M3 Določbe členov 843 in 912a do 912g Uredbe (EGS) št. 2454/93 ◄ veljajo za omejitve v zvezi z izvozom, ponovnim izvozom in izhodom s carinskega območja, ko gre za blago z dvojno rabo, za katero je po tej uredbi pri izvozu potrebno dovoljenje.







POGLAVJE VI

Upravno sodelovanje

Člen 15

1. Države članice v povezavi s Komisijo sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjave podatkov med pristojnimi organi, zlasti za preprečitev nevarnosti, da bi morebitna neskladja pri izvajanju nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo lahko vodila v preusmeritev trgovskih tokov, ki bi povzročila težave eni ali več državam članicam.

2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjave podatkov med pristojnimi organi o občutljivih končnih porabnikih, da dobijo izvozniki, ki jih ta uredba zadeva, smernice na dosledni ravni.

3. Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o vzajemni pomoči upravnih organov držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje ( 8 ) ter zlasti določbe o zaupnosti podatkov se smiselno uporabljajo ne glede na člen 18 te uredbe.







POGLAVJE VII

Nadzorni ukrepi

Člen 16

1. Izvozniki morajo voditi podrobne registre ali evidence o svojih izvoznih poslih v skladu s postopki, ki veljajo v posamezni državi članici. Ti registri ali evidence zajemajo predvsem trgovinske dokumente, kakršni so računi, seznami ladijskega blaga ter prevozni in drugi odpremni dokumenti, ki vsebujejo dovolj podatkov, da se lahko razbere:

(a) opis blaga z dvojno rabo;

(b) količina blaga z dvojno rabo;

(c) ime in naslov izvoznika in prejemnika;

(d) če je znano, končna uporaba in končni uporabnik blaga z dvojno rabo.

2. Registri ali evidence in listine iz odstavka 1 se hranijo najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz. Na zahtevo se predložijo pristojnim organom države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež.

Člen 17

Pravilna uporaba te uredbe se zagotovi tako, da vsaka država članica sprejme vse potrebne ukrepe, da pristojni organi lahko:

(a) zberejo podatke o vsakem naročilu ali poslu, ki vključuje blago z dvojno rabo;

(b) ugotovijo, ali se pravilno uporabljajo ukrepi za nadzor izvoza, ki lahko vključujejo predvsem pravico do vstopa v prostore oseb, ki jih zanima neki izvozni posel.







POGLAVJE VIII

Splošne in končne določbe

Člen 18

1. Ustanovi se usklajevalna skupina, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje svojega predstavnika.

Usklajevalna skupina obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki jih sproži predsednik ali predstavnik države članice, inmed drugim:

(a) ukrepe, ki bi jih morale sprejeti države članice za obveščanje izvoznikov o obveznostih, ki jih imajo po tej uredbi;

(b) smernice za obrazce za izvozna dovoljenja.

2. Usklajevalna skupina se lahko vedno, če meni, da je potrebno, posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo izvoznike, ki jih zadeva ta uredba.

Člen 19

Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravo uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve določb te uredbe ali tistih, ki so bile sprejete na njeni podlagi. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvrnilne.

Člen 20

Vsaka država članica obvesti Komisijo o zakonih in drugih predpisih, sprejetih na podlagi te uredbe, ter o ukrepih iz člena 19. Komisija te podatke pošlje drugim državam članicam. Vsaka tri leta Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe. Države članice dajo Komisiji vse potrebne podatke za pripravo poročila.

Člen 21

1. Za blago z dvojno rabo iz Priloge IV je pri prenosih znotraj Skupnosti potrebno dovoljenje. Blago, našteto v delu 2 Priloge IV, ne more biti predmet splošnega dovoljenja.

2.

(a) Država članica lahko uvede obvezno dovoljenje za prenos drugega blaga z dvojno rabo s svojega ozemlja v drugo državo članico, če ob prenosu: — izvajalec ve, da je to blago namenjeno na destinacijo zunaj Skupnosti, — je v državi članici, iz katere se to blago prenaša, potrebno dovoljenje v skladu s členi 3, 4 in 5 za izvoz tega blaga na to destinacijo, in za tak neposredni izvoz z njenega ozemlja ni splošnega ali globalnega dovoljenja, — to blago v državi članici, v katero se prenašajo, ne sme biti predelano ali obdelano, kakor določa člen 24 carinskega zakonika Skupnosti.

(b) Zahtevek za dovoljenje za prenos je treba vložiti v državi članici, iz katere se blago z dvojno rabo prenaša.

(c) V primerih, ko je država članica, iz katere se blago prenaša, v posvetovalnem postopku iz člena 7 že odobrila naknadni izvoz blaga z dvojno rabo, se izvajalcu takoj izda dovoljenje za prenos, če se okoliščine niso bistveno spremenile.

(d) Država članica, ki sprejme predpise s tako zahtevo, obvesti Komisijo in druge države članice o ukrepih, ki jih je sprejela. Komisija objavi ta podatek v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.

3. Ukrepa iz odstavkov 1 in 2 ne vključujeta izvajanja nadzora na notranjih mejah Skupnosti, ampak samo nadzor, ki se nediskriminacijsko izvaja kot del običajnih nadzornih postopkov na celotnem ozemlju Skupnosti.

4. Uporaba ukrepov iz odstavkov 1 in 2 ne sme povzročiti bolj restriktivnih pogojev za prenos blaga iz ene države članice v drugo od tistih, ki veljajo za izvoz tega blaga v države nečlanice.

5. Listine in evidence o prenosih blaga z dvojno rabo iz Priloge I znotraj Skupnosti se hranijo vsaj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen prenos in se na zahtevo predložijo pristojnim organom države članice, iz katere so bili ti izdelki preneseni.

6. Država članica lahko s svojimi predpisi za tisto blago iz Skupine 5 v delu 2 Priloge I, ki ni našteto v Prilogi IV, zahteva predložitev dodatnih podatkov svojim pristojnim organom za vsak prenos z njenega območja na območje znotraj Skupnosti.

7. V trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na prenose znotraj Skupnosti, ko gre za blago z dvojno rabo iz Priloge I, je jasno navedeno, da se pri izvozu iz Skupnosti nad tem blagom izvaja nadzor. Med te trgovinske dokumente sodijo zlasti vse prodajne pogodbe, potrditve naročil, fakture ali odpremnice.

Člen 22

Ta uredba ne vpliva na:

— uporabo člena 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

— uporabo Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo.

Člen 23

S to uredbo se razveljavi Uredba (ES) št. 3381/94.

Pri zahtevkih za izvozna dovoljenja, vloženih pred začetkom veljavnosti te uredbe, se ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 3381/94 še uporabljajo.

Člen 24

Ta uredba začne veljati devetdeset dni po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M9









PRILOGA I

SEZNAM BLAGA IN TEHNOLOGIJE Z DVOJNO RABO

(iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1334/2000)

Organ, ki izdaja dovoljenje:

Ta seznam izvaja mednarodno dogovorjeno kontrolo nadzor blaga z dvojno rabo, vključno z Wassenaarskim sporazumom, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Avstralsko skupino in Konvencijo o kemičnem orožju (CWC). Pri tem ni bilo upoštevano blago, ki ga želijo države članice uvrstiti na seznam izločenega blaga. Upoštevana ni bila nobena nacionalna kontrola (nerežimska), ki jo države članice lahko ohranijo.

SPLOŠNE OPOMBE K PRILOGI I

1. Za kontrolo blaga, ki je izdelano ali prirejeno za vojaško rabo, glej ustrezni seznam oziroma sezname za kontrolo vojaškega blaga, ki jih vodijo posamezne države članice. Sklicevanja v tej prilogi z navedbo „GLEJ TUDI KONTROLA VOJAŠKEGA BLAGA“ se nanašajo prav na te sezname.

2. Predmet nadzora iz te priloge ne sme biti izvožen v obliki nekontroliranega blaga (vključno s postroji), ki vsebuje eno ali več kontroliranih komponent, kadar je kontrolirana komponenta oziroma kadar so nadzorovane komponente osnovni elementi tega blaga in jo oziroma jih je mogoče fizično odstraniti in porabiti za druge namene. NAPOTILO: Pri presojanju, ali naj se kontrolirana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti, potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, ki lahko določijo, da so ena ali več kontroliranih komponent osnovni element blaga, ki se pošilja.

3. Blago, navedeno v tej prilogi, se nanaša tako na novo kot na rabljeno blago.

OPOMBA O JEDRSKI TEHNOLOGIJI (NTN Nuclear Technology Note)

(Upoštevati v povezavi z oddelkom E Skupine 0)

„Tehnologija“, ki je v neposredni povezavi z blagom iz Skupine 0, je predmet nadzora v skladu z določbami Skupine 0.

„Tehnologija“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ kontroliranega blaga ostane pod kontrolo, tudi če jo je mogoče uporabljati za nekontrolirano blago.

Odobritev izvoza blaga pomeni tudi dovoljenje, da se istemu končnemu uporabniku izvozi tudi najmanj toliko„tehnologije“, kolikor jo je potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje in popravilo blaga.

Kontrola nad prenosom „tehnologije“ ne velja za „splošno znane“ podatke oziroma za „temeljne znanstvene raziskave“.

SPLOŠNA OPOMBA O TEHNOLOGIJI (GTN General Technology Note)

(Upoštevati v povezavi z oddelkom E skupin 1 do 9)

Izvoz „tehnologije“, ki je „potrebna“ za„razvoj“, „proizvodnjo“ ali za „uporabo“ blaga pod kontrolo iz skupin 1 do 9, se kontrolira v skladu z določbami skupin 1 do 9.

„Tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga pod kontrolo, ostane pod kontrolo, tudi če jo je mogoče uporabiti za nekontrolirano blago.

Kontrola se ne nanaša na minimum „tehnologije“, potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje (preverjanje) in popravilo blaga, ki ni predmet nadzora ali katerega izvoz je bil dovoljen.

NAPOTILO: To ne odvezuje „tehnologije“, prikazane v točkah 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a in 8E002.b.

Kontrola nad prenosom „tehnologije“ ne velja za „splošno znane“„v splošni rabi“, za „temeljne znanstvene raziskave“ oziroma za najnujnejše minimalne podatke, potrebne za prijavo patenta.

SPLOŠNA OPOMBA O PROGRAMSKI OPREMI (GSN General Software Note)

(Ta opomba ima prednost pred katerim koli kontrolo v oddelku D skupin 0 do 9)

Blago iz skupin 0 do 9 tega seznama ni predmet nadzora, če gre za „programsko opremo“, ki je bodisi:

a. splošno dostopna javnosti, ker: 1. se brez omejitev prodaja iz zaloge na prodajnih mestih za prodajo na drobno prek: a. proste prodaje; b. prodaje po pošti; c. elektronske prodaje; ali d. telefonske prodaje; in 2. je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja; ali NAPOTILO: Točka a. Splošne opombe o programski opremi ne velja za„programsko opremo“ iz Skupine 5 – del 2 („Informacijska varnost“).

b. „splošno znana“.

UREDNIŠKA PRAKSA

V skladu s pravili iz odstavka 101 na strani 86 Medinstitucionalnih pravil o objavah (izdaja 1997) se za besedila v angleščini, objavljena v Uradnem listu Evropskih Skupnosti:

— vejica uporablja za ločevanje celih števil od decimalnih števil,

— cela števila podajajo v sklopih treh števk, pri čemer je vsak sklop razmejen od drugega s presledkom.

OPREDELITVE POJMOV, UPORABLJENIH V TEJ PRILOGI

Opredelitve pojmov med „enojnimi navednicami“ so prikazane v Tehnični opombi za vsak zadevni predmet.

Opredelitve pojmov med „dvojnimi navednicami“ so naslednje:

NAPOTILO: Sklici na skupine so prikazani v oklepajih za opredeljenim predmetom.

„Točnost“ (2 6), ki se navadno meri s pojmi netočnosti, pomeni največje pozitivno ali negativno odstopanje določene vrednosti od pričakovane standardne ali dejanske vrednosti.

„Aktivni sistemi za krmarjenje leta“ (7) so sistemi, katerih naloga je preprečiti neželeno gibanje „zrakoplova“, projektila ali strukturne obremenitve preko avtonomne obdelave izhodnih podatkov večvrstnih senzorjev in posledičnega zagotavljanja potrebnih preventivnih ukazov za izvajanje avtomatičnega krmiljenja.

„Aktivna pika“ (6 8) je najmanjši (posamezni) element polprevodniškega niza, ki ima, fotoelektrično prenosno funkcijo, kadar je izpostavljen svetlobnemu (elektromagnetnemu) sevanju.

„Prilagojeno za uporabo v vojni“ (1) pomeni vse spremembe ali izločanja (kakor so spremembe čistosti, časa uporabnosti, kužnosti, lastnosti širjenja ali odpornost proti UV sevanju), ki so zasnovani za povečanje učinkovitosti pri povzročanju smrtnih primerov med ljudmi in živalmi, škode na opremi ali pridelkih oziroma v okolju.

„Korigirana največja zmogljivost“ (4) je korigirana največja zmogljivost, s katero izvajajo „digitalni računalniki“ 64-bitna ali večja seštevanja ali množenja, in je izražena v teraflops (WT) v enotah ►C1 1012 ◄ korigiranih operacij s plavajočo vejico na sekundo. NAPOTILO: Glej Skupino 4, Tehnična opomba.

„Zrakoplov“ (1 7 9) pomeni letečo napravo s fiksnimi krili, z gibljivimi krili, z rotacijskimi krili (helikopter), z nagibnim rotorjem ali nagibnimi krili. NAPOTILO: Glej tudi „civilne zrakoplove“.

„Z vsemi razpoložljivimi kompenzacijami“ (2) pomeni, vse mogoče ukrepe, ki so na voljo proizvajalcu za zmanjšanje vseh sistemskih napak pri pozicioniranju določenega modela obdelovalnega orodja.

„Dodeljeno po ITU“ (3 5) pomeni dodelitev frekvenčnih pasov v skladu z zadnjo izdajo ITU Pravilnika o radiokomunikacijah za primarne, dovoljene in sekundarne radijske službe. NAPOTILO: Dodatne in alternativne dodelitve niso vključene.

„Naključen hod kota“ (7) pomeni kotni pogrešek, ki nastane s časom zaradi belega šuma hitrosti vrtenja. (IEEE STD 528–2001)

„Kotni pogrešek“ (2) pomeni največjo razliko med kotnim položajem in dejanskim točno izmerjenim kotnim položajem, potem ko se pritrdilni okvir obdelovanca premakne iz začetnega položaja (gl. VDI/VDE 2617, Osnutek: „Vrtljive mize koordinatnih merilnih strojev“).

„APP“ (4) je ekvivalent „korigirani največji zmogljivosti“.

„Asimetrični algoritem“ (5) je kriptografski algoritem, ki uporablja različne matematične ključe za šifriranje (enkripcijo) in dešifriranje (dekripcijo). NAPOTILO: Splošna raba „asimetričnih algoritmov“ je ključno upravljanje.

„Avtomatsko sledenje cilju“ (6) pomeni tehniko obdelave, ki samodejno (avtomatično) ugotavlja in v realnem času zagotavlja ekstrapolirano izhodno vrednost najverjetnejšega položaja cilja.

„Povprečna izhodna moč“ (6) pomeni celotno „lasersko“ izhodno energijo v joulih deljeno s „trajanjem laserja“ v sekundah.

„Propagacijska zakasnitev osnovnih vrat“ (3) pomeni vrednost zakasnitve propagacije, kakršno imajo osnovna vrata „monolitnega integriranega vezja“. Za določeno „družino“„monolitnih integriranih vezij“ se lahko navaja kot propagacijska zakasnitev na tipična vrata dane „družine“ ali kot tipična zakasnitev na vrata dane „družine“. NAPOTILO 1: „Propagacijske zakasnitve osnovnih vrat“ se ne sme zamenjevati z vhodno/izhodno zakasnitvijo kompleksnega „monolitnega integriranega vezja“. NAPOTILO 2: „Družino“ tvorijo vsa integrirana vezja, za katera veljajo, razen njihovih funkcij, naslednje proizvodne metodologije in specifikacije: a. ista programska in strojna oprema; b. isto oblikovanje in procesna tehnologija; in c. iste osnovne značilnosti.

„Temeljne znanstvene raziskave“ (GTN, NTN) pomenijo eksperimentalno ali teoretično delo, ki se opravlja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih principih, pojavov ali dejstev, ki se dajo opazovati, in ni prvenstveno usmerjeno v specifičen praktičen namen ali cilj.

„Prosti tek“ (merilnika pospeška) (7) je izhodni podatek merilnika pospeška, kadar merjenega pospeška ni.

„Aksialno opletanje“ (2) pomeni aksialni premik pri enem obratu delovnega vretena, izmerjen pravokotno na čelno stran vretena v bližini oboda čelne strani (sklic: ISO 230/1 1986, odstavek 5.63).

„Predoblike ogljikovih vlaken“ (1) so urejene oblike neprevlečenih ali prevlečenih ogljikovih vlaken, ki tvorijo okvirni del pred vstavitvijo „matrik“, da nastane „kompozit“.

„CE“ je ekvivalent „izračunskemu elementu“.

„CEP“ (krog enake verjetnosti) (7) je merilo točnosti; pomeni krog s polmerom in središčem v cilju, na določeni razdalji, v katerega zadeva 50 % koristnega signala.

„Kemični laser“ (6) je „laser“, v katerem se za vzbujanje snovi uporablja energija, sproščena pri kemični reakciji.

„Mešanica kemikalij“ (1) pomeni trd, tekoč ali plinast proizvod, sestavljen iz dveh ali več komponent, ki pod pogoji, v katerih se mešanica hrani, med seboj ne reagirajo.

„Cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni sistemi za vodenje smeri“ (7) so sistemi, ki izkoriščajo tok zraka prek aerodinamičnih površin za povečanje ali krmiljenja sil, ki jih generirajo te površine.

„Civilni zrakoplov“ (1 7 9) so „zrakoplovi“, z oznakami navedena v seznamih certifikatov letalnosti, ki jih objavljajo civilne letalske oblasti zaradi izvajanja komercialnega civilnega zračnega prevoza na notranjih in zunanjih letalskih progah ali zaradi legalizacije njihove uporabe za civilno, zasebno ali poslovno rabo. NAPOTILO: Glej tudi „zrakoplov“.

„Mešano vlakno“ (1) pomeni prepletanje filamentov termoplastičnih vlaken in ojačitvenih vlaken, da se proizvede ojačitvena vlaknena mešanica „matriks“.

„Kominucija“ (1) je postopek redukcije materiala na delce z drobljenjem ali mletjem.

„Signalizacija po skupnem kanalu“ (5) je način signaliziranja med centralama, pri katerem en sam kanal prek označenih sporočil prenaša signalizacijske informacije glede števila vodov/priključkov ali klicev in drugih informacij, npr. informacij za upravljanje omrežja.

„Krmilnik komunikacijskega kanala“ (4) je fizični vmesnik, ki krmili tok sinhronih ali asinhronih digitalnih informacij. To je naprava, ki jo je mogoče vgraditi v računalnik ali telekomunikacijsko opremo za zagotovitev komunikacijskega dostopa.

„Kompenzacijski sistemi“ (6) se sestojijo iz primarnega skalarnega senzorja, enega ali več referenčnih senzorjev (npr. vektorskih magnometrov) in programske opreme, ki omogoča zmanjšanje rotacijskega hrupa platforme togega telesa. „Kompozit“ (1 2 6 8 9) pomeni „matriko“ in dodatno ali dodatne faze iz delcev, laskov, vlaken ali katere koli njihove kombinacije, namenjene za specifičen namen ali namene.

„Sestavljena rotacijska miza“ (2) je miza, ki omogoča vrtenje in nagibanje obdelovanca okoli dveh nevzporednih osi, ki ju je mogoče simultano koordinirati za „vodenje po konturni“.

„Izračunski element“ („CE“) (4) je najmanjša izračunska enota, ki še daje aritmetični ali logični rezultat.

„Vodenje po konturi“ (2) sestoji iz dveh ali več „numerično krmiljenih“ pogonov, delujočih v skladu z navodili, ki določajo naslednji želeni položaj in želene hitrosti podajanja v tem položaju. Te hitrosti podajanja se spreminjajo v medsebojni odvisnosti tako, da generirajo želeno konturo (sklic ISO/DIS 2806–1980).

„Kritična temperatura“ (1 3 6) (včasih navedena tudi kot temperatura prehoda) določene „superprevodne“ snovi je temperatura, pri kateri ta snov izgubi vso upornost za pretok enosmernega električnega toka.

„Kriptografija“ (5) je disciplina načel, sredstev in metod preoblikovanja podatkov za zakrivanje vsebine te informacije, zaščito pred njenim nezaznavnim spreminjanjem te ali pred njeno nepooblaščeno rabo. „Kriptografija“ se omejuje na preoblikovanje informacij z uporabo enega ali več „tajnih parametrov“ (tj. kriptospremenljivk) ali vgrajenega ključa. NAPOTILO: „Tajni parameter“: konstanta ali ključ, ki ni znan drugim oziroma je znan le znotraj skupine.

„CW laser“ (6) pomeni „laser“, ki proizvaja nominalno konstantno izhodno energijo za več kot 0,25 sekunde.

Sistemi „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“) (7) so sistemi, ki za zagotavljanje točnih navigacijskih podatkov v dinamičnih pogojih uporabljajo različne vire predhodno izmerjenih in integriranih geokartografskih podatkov. Podatkovni viri obsegajo izobatne (batimetrične; globinske) zemljevide, zvezdne karte, gravitacijske zemljevide, magnetne zemljevide ali digitalne tridimenzionalne (3D).

„Deformirljiva zrcala“ (6) (znana tudi kot prilagodljiva optična zrcala) so pomenijo zrcala, ki imajo: ali a. več optičnih odbojnih elementov, ki jih lahko vrtilni momenti ali sile posamično in dinamično premeščajo po površini, in tako kompenzirajo popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo; ali b. več optičnih odbojnih elementov, ki jih lahko vrtilni momenti ali sile posamično in dinamično premeščajo po površini, in tako kompenzirajo popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo.

„Osiromašeni uran“ (0) je uran, z zmanjšano koncentracijo urana 235 pod vrednost njegove naravne koncentracije.

„Razvoj“ (GTN, NTN, povsod) se nanaša na vse faze pred serijsko proizvodnjo, kakor so: snovanje, raziskovanje zasnov, analiza zasnov, koncepti zasnov, sestava in preskušanje prototipov, sheme pilotske proizvodnje, podatki o zasnovi, proces preoblikovanja podatkov o zasnovi v proizvod, zasnova konfiguracije, zasnova integriranja, razpored/postavitev/izgled.

„Difuzijsko spajanje“ (1 2 9) je hladna molekularna združitev najmanj dveh ločenih kovin v en kos s trdnostjo spoja, ki je enaka trdnosti najšibkejšega materiala.

„Digitalni računalnik“ (4 5) je naprava, ki lahko s pomočjo ene ali več diskretnih spremenljivk: a. sprejema podatke; b. shranjuje podatke ali ukaze v bralnih (stalnih) ali spremenljivih (vpisljivih) pomnilnikih; c. obdeluje podatke s pomočjo shranjene ukazne sekvence, ki je spremenljiva; in d. zagotavlja izhodne podatke. NAPOTILO: Spremembe shranjene ukazne sekvence vključujejo zamenjavo bralnih (stalnih) pomnilnikov, vendar ne tudi fizične menjave ožičenja ali medsebojnih povezav.

„Digitna prenosna hitrost“ je skupna bitna hitrost informacije, ki se neposredno prenaša na katero koli vrsto medija. NAPOTILO: Glej tudi „skupna digitna prenosna hitrost“.

„Neposredno hidravlično stiskanje“ (2) je postopek deformiranja z uporabo gibkega mehurja, napolnjenega s fluidom, ki deluje neposredno na obdelovanca.

„Stopnja zdrsa z delovne točke“ (žiroskopi) (7) pomeni komponento žiroskopskega izhoda, ki je funkcionalno neodvisna od izhodne rotacije. Izražena je kot hitrost vrtenja. (IEEE STD 528–2001).

„Dinamično adaptivno usmerjanje“ (5) pomeni avtomatično preusmerjanje prometa na podlagi zaznave in analize tekočih dejanskih omrežnih pogojev. NAPOTILO: Tovrstne odločitve ne vključujejo usmerjanja na podlagi vnaprej določenih informacij.

„Dinamični analizatorji signalov“ (3) so „analizatorji signalov“, ki uporabljajo tehnike digitalnega vzorčenja in preoblikovanja za tvorbo Fourierevega spektralnega prikaza dane valovne oblike, vključno z informacijami o amplitudi in fazi. NAPOTILO: Glej tudi „signalni analizatorji“.

„Efektivni gram“ (0 1) „posebno cepljivi materiali“ pomeni: a. pri plutonijevih izotopih in uranu 233 maso izotopa v gramih; b. pri uranu, obogatenem za 1 odstotek ali več z izotopom urana 235 maso elementa v gramih, pomnoženo s kvadratom njegove bogatitve, izraženo kot decimalni masni delež; c. pri uranu, obogatenem za manj kot 1 odstotek z izotopom urana 235 maso elementa v gramih, pomnoženo z 0,0001.

„Elektronski sestav“ (2 3 4 5) pomeni več elektronskih komponent (tj. „elementov vezja“, „diskretnih komponent“, integriranih vezij itn.), ki so med seboj povezane, da izvajajo specifično funkcijo oziroma specifične funkcije in so kot celota zamenljive ter jih je mogoče razstaviti. NAPOTILO 1: „Element vezja“: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. NAPOTILO 2: „Diskretna komponenta“: ločeno pakirani „element vezja“ z lastnimi zunanjimi povezavami.

„Elektronsko krmiljen fazni antenski niz“ (5 6) je antena, ki oblikuje žarek prek faznega sklapljanja tako, da smer žarka krmilijo kompleksni koeficienti vzbujanja sevalnih elementov in da se lahko smer tega žarka s pomočjo električnega signala spreminja po azimutu ali elevaciji ali po obeh, pri oddajanju in sprejemanju.

„Končne enote“(2) vključujejo prijemala, „aktivne orodne enote“ in vsa druga orodja, pritrjena na osnovno ploščo na koncu roke „robotskega“ manipulatorja. NAPOTILO: „Aktivna orodna enota“ je naprava, ki pri delu z obdelovancem uporablja prenos gibalne sile, procesno energijo ali otip.

„Ekvivalentna gostota“ (6) je masa optičnega elementa na enoto optične površine, projiciranega na optično ploskev.

„Ekspertni sistemi“ (7) so sistemi, ki dajejo rezultate z uporabo pravil za podatke, ki so shranjeni neodvisno od „programa“ in ki lahko: a. avtomatično (samodejno) spremenijo „izvorno kodo“, ki jo predloži uporabnik; b. zagotavljajo znanje o vrsti problemov v skoraj naravni govorici; ali c. pridobivajo znanje, potrebno za njihov razvoj (simbolni trening/usposabljanje).

„FADEC“ – full authority digital engine control) je ekvivalent za „popolnemu digitalnemu krmiljenju motorja“.

„Toleriranje okvar“ (znosnost za okvare) (4) je zmožnost računalniškega sistema, da po vsakem motenem delovanju katere koli komponente strojne ali „programske“ opreme deluje še naprej brez človekovega posega, in to na dani storitveni ravni, ki zagotavlja: nadaljevanje obratovanja, celovitost (integriteto) podatkov in oživitev funkcije v danem času.

„Vlakneni ali nitasti materiali“ (0 1 2 8) so: a. kontinualne „monofilamente“; b. kontinualno „prejo“ in „rovinge“; c. „trakove“, tkanine, neurejene štrene in kite; d. razcepljena vlakna, speta vlakna in koherentne vlaknene prevleke; e. monokristalinske ali polikristalinske lase kakršne koli dolžine; f. aromatski poliamid-imidi.

„Integrirano vezje na filmu“ (3) pomeni niz „elementov vezja“ in njihovih kovinskih medsebojnih povezav, narejenih z depozicijo debele ali tanke plasti na izolirno „podlago“. NAPOTILO: „Element vezja“ je posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot je na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn.

„Fiksen“ – (nespremenljiv) (5) pomeni, da kodirni ali kompresivni algoritem ne more sprejeti parametrov od zunaj (npr. kriptografskih ali ključnih spremenljivk) in ga uporabnik ne more spremeniti.

„Niz optičnih senzorjev za krmarjenje leta“ (7) je omrežje razpostavljenih optičnih senzorjev, ki z „laserskim“ žarki zagotavlja realnočasovne podatke kontrole letenja za potrebe njihove obdelave na krovu.

„Optimizacija poti leta“ (7) je postopek minimiziranja odklonov od želene štiridimenzionalne (prostor in čas) trajektorije (krivulje leta), ki temelji na maksimiranju zmogljivosti ali učinkovitosti naloge misije.

„Žariščnoravninski detektorski nizi“ (6) so linearne ali dvodimenzionalne ravninske plasti ali kombinacija ravninskih plasti posamičnih detektorskih elementov, ki delujejo na žariščni ravni, z elektroniko ali brez elektronike za branje podatkov. NAPOTILO: Ta opredelitev ne vključuje plastne razporeditve posamičnih detektorskih elementov ali poljubnih detektorjev z dvema, tremi ali štirimi elementi, če ne delujejo po načelu časovne zakasnitve in integracije.

„Delna pasovna širina“ (3) pomeni „trenutno pasovno širino“, deljeno s središčno frekvenco, izraženo v odstotkih.

„Frekvenčni skoki“ (5) pomenijo obliko „razpršenega spektra“, kjer se oddajna frekvenca posameznega komunikacijskega kanala spreminja z naključnim ali psevdonaključnim zaporedjem diskretnih korakov.

„Čas preklopa frekvence“ (3 5) je maksimalni čas (tj. zakasnitev), ki ga porabi signal za preklop z ene izbrane izhodne frekvence na drugo izbrano izhodno frekvenco, da se doseže: a. frekvenca znotraj 100 Hz končne frekvence; ali b. izhodna raven znotraj 1 dB končne izhodne ravni.

„Frekvenčni sintezator“ (3) pomeni vsako vrsto frekvenčnega vira ali signalnega generatorja, ne glede na uporabljeno tehniko, ki proizvaja več simultanih ali alternativnih izhodnih frekvenc na enem ali več izhodih, krmiljenih, izvedenih ali urejenih iz manjšega števila standardnih (ali osnovnih) frekvenc.

„Popolno digitalno krmiljenje motorja“ (FADEC) (7 9) je elektronski krmilni sistem za plinske turbine ali za stroje s kombiniranim ciklom, ki uporablja digitalni računalnik za krmiljenje spremenljivk, potrebnih, za regulacijo potisne ali osne moči v celotnem obratovalnem območju stroja od začetka merjenja pretoka do zaprtja dovoda goriva.

„Plinska atomizacija“ (1) je postopek redukcije toka staljene kovinske zlitine na drobce premera 500 mikrometrov ali manj z uporabo curka plina pod visokim tlakom.

„Geografsko razpršen“ (6) pomeni, da so vse lokacije med seboj oddaljene več kot 1 500 m v vseh smereh. Za mobilna zaznavala (senzorje) se vedno šteje, da so „geografsko razpršena“.

„Krmilni sistem“ (7) je sistem, ki združuje postopek merjenja in izračunavanja položaja in hitrosti vozila (tj. navigacije) s sistemom izračunavanja in pošiljanja ukazov sistemom kontrole letenja vozila s ciljem, da se popravi pot leta.

„Vroče izostatično zgoščevanje“ (2) je postopek izpostavljanja odlitka pritisku pri temperaturah nad 375 K (102 °C) v zaprti kletki z uporabo različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.) za vzpostavitev enake sile v vseh smereh, da bi s tem zmanjšali poroznost v odlitku.

„Hibridni računalnik“ (4) pomeni oprema, ki lahko: a. sprejema podatke; b. obdeluje podatke v analogni, in digitalni obliki; in c. zagotavlja izhodne podatke.

„Hibridno integrirano vezje“ (3) pomeni vsako kombinacijo integriranega vezja oziroma vezij ali integriranega vezja in „elementov vezja“ ali „diskretnih komponent“, ki v medsebojni povezavi opravlja določeno funkcije ali določene funkcije in ima vse naslednje značilnosti: a. ima najmanj eno nezaprto napravo; b. je povezana z uporabo tipičnih metod IC proizvodnje; c. je zamenljiva kot celota; in d. je navadno ni mogoče razstaviti. NAPOTILO 1: „Element vezja“: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. NAPOTILO 2: „Diskretna komponenta“: ločeno pakirani „element vezja“ z lastnimi zunanjimi povezavami.

„Izboljšava slike“ (4) pomeni obdelavo dospele slike-nosilke informacij z algoritmi, kakor so časovna kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ali preoblikovanje med področji (npr. hitra Fouriereva transformacija ali Walsheva transformacija). To ne vključuje algoritmov, ki uporabljajo samo linearno ali rotacijsko transformacijo ene same slike, kakor so prevod, izvleček posamičnih znamenj, zajetje slike ali napačna koloracija.

„Imunotoksin“ (1) je izpeljanka enoceličnega monoklonalnega protitelesa in „toksina“ali „podenote toksina“, ki selektivno prizadene okužene celice.

„Splošno znano“ (GTN, NTN, GSN) v smislu tega besedila pomeni „tehnologijo“ ali „programsko opremo“, ki je dostopna brez kakršnih koli omejitev njene nadaljnje distribucije (avtorske omejitve ne pomenijo, da ta „tehnologija“ oziroma „programska oprema“ ne bi bila „splošno znana“).

„Informacijska varnost“ (4 5) pomeni vsa sredstva in funkcije, ki zagotavljajo dostopnost, zaupnost ali celovitost informacij ali komunikacij, razen sredstev in funkcij varovanja pred napačnim delovanjem. Sem sodi „kriptografija“, „kriptoanaliza“, zaščita pred odtekanjem podatkov in računalniška varnost. NAPOTILO: „Kriptoanaliza“: je analiza kriptografskega sistema ali njegovih vhodov in izhodov zaradi zakrivanja zaupnih spremenljivk ali občutljivih podatkov, vključno z odprtim besedilom.

„Trenutna pasovna širina“ (3 5 7) je širina frekvenčnega pasu, kjer ostane izhodna moč konstantna znotraj 3 dB brez prilagajanja drugih operativnih parametrov.

„Opravilno območje“ (6) je določeno nedvoumno prikazovalno območje radarja.

„Izolacija“ (9) se nanaša na komponente raketnega motorja, to je ohišje, dulec, vstopne odprtine, zapirala ohišja, in vključuje vulkanizirani ali polvulkanizirani vezni material iz gume, v katerega je vložen izolacijski ali refrakcijski material. Lahko služi tudi kot blažilec napetosti.

„Medsebojno povezani radarski senzorji“ (6) sta dva ali več radarskih senzorjev, ki so med seboj povezani, kadar si med seboj realnočasovno izmenjujejo podatke.

„Notranja obloga“ (9) je primerna za povezovalni vmesnik med trdnim gorivom in ohišjem ali izolacijskim slojem. Navadno se po notranjih stenah ohišja naprši ali nanese disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji.

„Lastni (intrinsični) magnetni gradiometer“ (6) je en sam, na gradient magnetnega polja občutljiv element s pripadajočo elektroniko, katerega izhodna vrednost je merilo gradienta magnetnega polja. NAPOTILO: Glej tudi „magnetni gradiometer“.

„Izolirane žive kulture“ (1) vključujejo kulture živih mikroorganizmov v mirujočem stanju in v suhih preparatih.

„Izostatična stiskalnica“ (2) je naprava, ki deluje na obdelovanca ali material v zaprtih kletkah s pritiskom prek različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.), s čimer vzpostavlja enak pritisk v vseh smereh na obdelovanca ali material.

„Laser“ (0 2 3 5 6 7 8 9) je sklop komponent, ki proizvajo prostorsko in časovno koherentno svetlobo, ojačano z vzbujanim oddajanjem sevanja. NAPOTILO: Glej tudi: „Kemični laser“; „Laser s preklopom Q“; „Visokozmogljivi laser“; „Transferni laser“.

„Trajanje laserja“ (6) pomeni čas, v katerem „laser“ oddaja „lasersko“ sevanje, ki za „impulzne laserje“ ustreza času, v katerem je oddan posamezni impulz ali niz zaporednih impulzov.

„Vozila lažja od zraka“ (9) pomeni balone in zrakoplove, ki potrebujejo za vzlet vroč zrak ali druge pline, lažje od zraka, npr. helij ali vodik.

„Linearnost“ (2) (navadno merjena kot nelinearnost) pomeni maksimalni pozitivni ali negativni odklon od dejanskih značilnosti (povprečja odbirkov navzgor in navzdol) od ravne črte, ki je pozicionirana tako, da izravnala in minimizirala maksimalne odklone.

„Lokalno omrežje“ (4) je podatkovni komunikacijski sistem, ki: a. omogoča neposredno medsebojno komuniciranje med poljubnim številom neodvisnih „podatkovnih naprav“; in b. je omejen na zmerno veliko geografsko območje (npr. upravna zgradba, obrat, kampus, skladišče). NAPOTILO: „Podatkovna naprava“ je oprema, sposobna oddajati ali sprejemati sekvence digitalnih informacij.

„Magnetni gradiometri“ (6) so instrumenti za odkrivanje magnetnih sprememb v prostoru zaradi virov zunaj instrumenta. Sestoje iz več „magnetometrov“ in pripadajoče elektronike, katerih izhodne vrednosti so merilo magnetnega poljskega gradienta. NAPOTILO: Glej tudi „lastni magnetni gradiometer“.

„Magnetometri“ (6) so instrumenti za odkrivanje magnetnega polja, povzročenega zaradi vira zunaj instrumenta. Sestoje iz enega samega elementa, občutljivega na magnetno polje in pripadajoče elektronike, katerega izhodna vrednost je merilo magnetnega polja.

„Glavni pomnilnik“ (4) pomeni primarni pomnilnik podatkov ali ukazov, do katerih ima centralna procesna enota hitri dostop. Sestoji iz notranjega pomnilnika „digitalnega računalnika“ in vsake njegove hierarhične razširitve, kot je na primer predpomnilnik ali razširjeni pomnilnik z nesekvenčnim dostopom.

„Materiali, odporni proti koroziji z UF6“ (0) so lahko baker, nerjavno jeklo, aluminij, aluminijev oksid, aluminijeve zlitine, nikelj ali zlitine, ki vsebujejo 60 utežnih odstotkov ali več niklja, in fluorirani ogljikovodikovi polimeri, odporni proti UF6, glede na način postopka ločevanja.

„Matrika“ (1 2 8 9) je snovno polnilo, ki zapolnjuje prostor med delci, vlaknatimi kristali ali vlakni.

„Merilna negotovost“ (2) je značilni parameter, ki določa, v katerem območju izhodne vrednosti je prava vrednost merljive spremenljivke s 95 % stopnjo zaupanja. Upošteva nepopravljene sistemske odklone, nepopravljeni mrtvi tek in naključne odklone (v zvezi z ISO 10360–2, ali VDI/VDE 2617).

„Mehansko zlitje“ (1) pomeni postopek mešanja, ki poteka z mehanskim združevanjem, lomljenjem in ponovnim združevanjem elementov prahu in osnovne zlitine. Nekovinske delce je mogoče zlitini dodati z dodatkom ustreznega prahu.

„Ekstrakcija iz taline“ (1) je postopek „hitrega strjevanja“ in ekstrakcije zlitine v obliki traku z vstavitvijo kratkega kosa vrtečega se in ohlajenega bloka v kad s staljeno kovinsko zlitino. NAPOTILO: „Hitro strjevanje“: strjevanje staljenega materiala s hitrostjo ohlajevanja več kot 1 000 K/s.

„Predenje iz taline“ (1) je postopek „hitrega strjevanja“, tako da se prek vrtečega se in ohlajenega bloka usmeri curek staljene kovine, pri čemer nastane proizvod v obliki luskin, trakov ali palic. NAPOTILO: „Hitro strjevanje“: strjevanje staljenega materiala s hitrostjo ohlajevanja več kot 1 000 K/s.

„Mikroračunalniško mikrovezje“ (3) pomeni „monolitno integrirano vezje“ ali „vezje z več čipi“, ki vsebuje aritmetično logično enoto (ALU), zmožno izvajati splošne ukaze iz notranjega pomnilnika glede podatkov, shranjenih v notranjem pomnilniku. NAPOTILO: Notranji pomnilnik je lahko povečan z zunanjim pomnilnikom.

„Mikroprocesorsko mikrovezje“ (3) pomeni „monolitno integrirano vezje“ ali „veččipno vezje“, ki vsebuje aritmetično logično enoto (ALU), zmožno izvajati serije splošnih ukazov iz zunanjega pomnilnika. NAPOTILO:1: „Mikroprocesorsko mikrovezje“ navadno nima integralnega pomnilnika, dostopnega uporabniku, čeprav se lahko pomnilnik na čipu uporablja za izvajanje njegovih logičnih funkcij. NAPOTILO 2: Vključeni so tudi nizi čipov, namenjeni za skupno delovanje pri zagotavljanju funkcij „mikroprocesorskega mikrovezja“.

„Mikroorganizmi“ (1 2) pomenijo bakterije, viruse, mikroplazme, rikecije, chlamydiae ali gobe, naravne, gojene ali modificirane, bodisi v obliki „izoliranih živih kultur“ bodisi v obliki materiala, ki vsebuje žive kulture, namerno cepljene ali okužene s takšnimi kulturami.

„Projektili“ (1 3 6 7 9) pomenijo kompletne raketne sisteme in letalske sisteme brez posadke, ki lahko nosijo najmanj 500 kg tovora in imajo doseg najmanj 300 km.

„Monofilament“ (1) ali filament je najmanjši prirastek vlakna, katerega premer je navadno nekaj mikrometrov.

„Monolitno integrirano vezje“ (3) je kombinacija pasivnih ali aktivnih „elementov vezja“ ali obojega, ki: a. so izdelani s postopki difuzije, implantacije ali depozicije v en ali na en sam kos polprevodniškega materiala, tako imenovani „čip“; b. jih je mogoče šteti za neločljivo sestavljene; in c. opravljajo funkcijo ali funkcije vezja. NAPOTILO: „Element vezja“ je posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot je na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn.

„Monospektralni slikovni senzorji“ (6) so sposobni pridobivati slikovne podatke iz posameznega spektralnega pasu.

„Veččipno integrirano vezje“ (3) pomeni dve monočipni integrirani vezji ali več „monolitnih integriranih vezij“, bondiranih na skupno „podlago“.

„Obdelava večpodatkovnega toka“ (4) pomeni „mikroprogram“ ali tehniko arhitekture naprave, ki omogoča hkratno obdelavo dveh ali več podatkovnih zaporedij pod nadzorom enega ali več zaporedij ukazov, v smislu: a. arhitektur za enoukazno obdelavo več podatkov (SIMD), kakor so na primer vektorski ali matrični procesorji; b. arhitektur za večkratno enoukazno obdelavo več podatkov (MSIMD); c. arhitektur za večukazno obdelavo več podatkov (MIMD), vključno s tistimi, ki so trdno sklopljene, tesno sklopljene ali ohlapno sklopljene; ali d. strukturiranih nizov procesnih elementov, vključno s sistoličnimi nizi. NAPOTILO: „Mikroprogram“ pomeni zaporedje osnovnih ukazov, shranjenih v posebnem pomnilniku, katerih izvajanje se začne z uvedbo njegovega referenčnega ukaza v ukazni register.

„Multispektralni slikovni senzorji“ (6) so sposobni simultanega ali zaporednega zbiranja slikovnih podatkov iz dveh ali več diskretnih spektralnih pasov. Senzorji, ki imajo več kot 20 diskretnih spektralnih pasov, se včasih imenujejo hiperspektralni senzorji.

„Naravni uran“ (0) pomeni uran, vsebujoč mešanice izotopov, ki se pojavljajo v naravi.

„Krmilnik za dostop do omrežja“ (4) pomeni fizični vmesnik do omrežja s porazdeljeno komutacijo. Uporablja skupni medij, ki deluje ves čas z isto „hitrostjo digitalnega prenosa“ in pri tem za prenos uporablja presojo (tj. med znakom ali nosilcem). Neodvisno od vseh drugih izbira pakete podatkov ali skupine podatkov (tj. IEEE 802), naslovljene nanj. To je naprava, ki jo je mogoče vgraditi v računalnik ali telekomunikacijsko opremo za zagotovitev komunikacijskega dostopa.

„Nevronski računalnik“ (4) je računalniška naprava, namenjena ali oblikovana za oponašanje nevronov ali skupine nevronov, to je računalniška naprava, ki ji strojna oprema daje sposobnost modulacije teže in števila medpovezav in številnih računalniških komponent na podlagi poprejšnjih podatkov.

„Šumni nivo“ (6) pomeni električni signal, prikazan z izrazi moči spektralne gostote. Razmerje „šumnega nivoja“ je izraženo z razmerjem med temenskima vrednostma z enačbo S2 pp = 8No(f2–f1), pri čemer je Spp medtemenska vrednost signala (npr. nanotesla), No je moč spektralne gostote (npr. (nanotesla)2/Hz), (f2-f1) pa določa zadevno pasovno širino.

„Jedrski reaktor“ (0) pomeni predmete znotraj reaktorske posode ali neposredno pritrjene na reaktorsko posodo, naprave, ki nadzirajo moč v reaktorski sredici, in komponente, ki navadno vsebujejo primarno hladilo sredice reaktorja, hladilo nadzorujejo ali prihajajo v neposredni stik z njim.

„Numerično krmiljenje“ (2) pomeni avtomatično krmiljenje postopka, ki ga izvaja naprava, tako da uporabi numerične podatke, navadno vnesene med postopkom (v zvezi z ISO 2382).

„Objektni kod“ (9) pomeni strojno izvedljivo obliko primernega izraza za en proces ali več procesov („izvorna koda“ (izvorni jezik)), ki jo je pretvoril programirni sistem.

„Optično ojačanje“ (5) v optičnih komunikacijah je tehnika ojačevanja, ki ojačuje optične signale, proizvedene v različnih optičnih virih, brez pretvorbe v električne signale, to je z uporabo polprevodniških optičnih ojačevalnikov ali ojačevalnikov luminescenčnih optičnih vlaken.

„Optični računalnik“ (4) pomeni računalnik, namenjen ali izdelan za izrabo svetlobe pri predstavitvi podatkov, katerega računalniški logični elementi temeljijo na neposredno sklopljenih optičnih napravah.

„Optično integrirano vezje“ (3) je „monolitno integrirano vezje“ ali „hibridno integrirano vezje“, ki vsebuje enega ali več delov, izdelanih tako, da delujejo kot svetlobni senzorji ali svetlobni oddajniki ali pa opravljajo optično ali elektrooptično funkcijo oziroma funkcije.

„Optična komutacija“ (5) pomeni usmerjanje ali preklapljanje signalov v optični obliki brez pretvorbe v električne signale.

„Celotna tokovna gostota“ (3) pomeni skupno število amperskih ovojev v tuljavi (tj. vsoto števila ovojev, pomnoženo z maksimalnim tokom v vsakem ovoju), deljeno s skupnim prerezom tuljave (vključno s superprevodniškimi filamenti, kovinsko matrico, v kateri so superprevodniški filamenti, zalivnim materialom, hladilnimi kanali itn.).

„Sodelujoča država“ (7 9) je država članica Wassenaarskega sporazuma. (Glej www.wassenaar.org).

„Maksimalna moč“ (6) pomeni najvišjo raven moči, dosežene pri „trajanju laserja“.

„Personalizirana pametna kartica“ (5) je pametna kartica z mikrovezjem, ki je programirano za posebno aplikacijo in ga uporabnik ne more reprogramirati za druge aplikacije.

„Upravljanje moči“ (7) pomeni spremembo posredovane moči višinomerovega signala, tako da je prejeta moč na višini „zrakoplova“ vedno na minimumu, potrebnem za določanje višine.

„Tlačni pretvorniki“ (2) so naprave, ki pretvarjajo vrednosti izmerjenega tlaka v električne signale.

„Poprej ločen“ (0 1) se navezuje na uporabo katerega koli postopka, katerega namen je povečati koncentracijo nadzorovanega izotopa.

„Primarno krmarjenje letenja“ (7) so krmilne enote za stabilizacijo ali manevriranje „zrakoplova“, ki uporabljajo generatorje sile/momenta, to je aerodinamične krmilne površine ali vektorsko krmiljenje propulzivnega potiska.

„Osnovni element“ (4), kakor se uporablja v Skupini 4, je „osnovni element“, če je njegova nadomestna vrednost več kot 35 % celotne vrednosti sistema, katerega element je. Vrednost elementa je cena, ki jo za element plača proizvajalec sistema ali sestavljavec sistema. Celotna vrednost je normalna mednarodna prodajna cena, ki velja za nepovezane stranke v kraju proizvodnje ali integracije dobave.

„Proizvodnja“ (GTN, NTN, povsod) pomeni vse proizvodne faze, kakor so: načrtovanje, proizvodni inženiring, izdelava, integracija, sestavljanje (montaža), nadzor, preskušanje, zagotavljanje kakovosti.

„Proizvodna oprema“ (1 7 9) pomeni orodje, šablone, vpenjalne glave, vpenjalne osi stružnic, kalupe, matrike, pritrjevala, zlagalne mehanizme, preskušalno opremo, druge stroje in njihove komponente, vendar se omejuje na tiste, ki so posebej izdelani ali predelani za „razvoj“ ali za eno ali več faz „proizvodnje“.

„Proizvodne zmogljivosti“ (7 9) pomenijo opremo in posebej zanjo razvito programsko opremo, ki sta integrirani v instalacije za „razvoj“ ali za eno ali več faz „proizvodnje“.

„Program“ (2 6) je sosledje ukazov za izvedbo procesa, ki ima takšno obliko oziroma se lahko pretvori v takšno obliko, da ga lahko izvede računalnik.

„Kompresija impulzov“ (6) je kodiranje in obdelava dolgega impulza radarskega signala v kratek impulz ob ohranitvi prednosti visoke impulzne energije.

„Trajanje impulza“ (6) je trajanje „laserskega“ impulza, merjeno po lestvici „celotna dolžina in polovična jakost“ (Full Width Half Intensity (FWHI)).

„Impulzni laser“ (6) pomeni „laser“, katerega „trajanje impulza“ je 0,25 sekunde ali manj.

„Kvantna kriptografija“ (5) pomeni družino tehnik za vzpostavitev skupnega ključa za „kriptografijo“ z merjenjem kvanto-mehanskih lastnosti fizičnega sistema (vključno s tistimi fizičnimi lastnostmi, ki jih izrecno urejajo kvantna optika, kvantna teorija polja ali kvantna elektrodinamika).

„Laser s preklopom Q“ (6) je „laser“, v katerem se energija shrani v populacijski inverziji ali v optičnem resonatorju in nato odda v impulzu.

„Agilnost radarske frekvence“ (6) pomeni vsako tehniko, ki po pseudo-naključnem zaporedju spreminja nosilno frekvenco pulzirajočega radarskega oddajnika med impulzi ali skupinami impulzov z vrednostjo, ki je enaka ali večja kakor pasovna širina impulza.

„Radar z razpršenim spektrom“ (6) pomeni vsako modulacijsko tehniko razprševanja energije, ki izvira iz signala z razmeroma ozkim frekvenčnim pasom, prek veliko širšega frekvenčnega pasu z uporabo naključnega ali psevdo-naključnega kodiranja.

„Realnočasovna pasovna širina“ (2 3) pri „analizatorjih dinamičnih signalov“ je najširše frekvenčno območje, ki ga lahko analizator prikaže na prikazovalniku ali shrani v masovnem pomnilniku, ne da bi pri tem povzročil prekinitve analize vhodnih podatkov. Za analizatorje z več kot enim kanalom se za izračun uporabi konfiguracija kanalov, ki omogoča najširšo „realnočasovno pasovno širino“.

„Realnočasovna obdelava“ (6 7) pomeni obdelavo podatkov z računalniškim sistemom, ki zagotavlja zahtevano raven storitve kot funkcijo razpoložljivih virov v okviru zagotovljenega odzivnega časa, ne glede na obremenitev sistema, kadar je stimuliran od zunaj.

„Ponovljivost“ (7) pomeni stopnjo skladnosti med ponovljenimi meritvami iste spremenljivke pod istimi delovnimi pogoji, kadar se med meritvami pojavijo spremenjeni pogoji ali obdobja neobratovanja. (Sklic: IEEE STD 528–2001 (ena sigma standardne deviacije))

„Zahtevana“ (GTN 1–9), kot se uporablja v zvezi s „tehnologijo“, se nanaša samo na tisti delež „tehnologije“, ki je posebej nujen za doseganje ali izboljšanje zmogljivosti, značilnosti ali funkcij, ki so predmet nadzora. Takšna „potrebna“„tehnologija“ je lahko skupna za različno blago.

„Razločljivost“ (2) pomeni najmanjši inkrement merilne naprave; pri digitalnih instrumentih je to najmanj pomembni bit (v zvezi z ANSI B-89.1.12).

„Robot“ (2 8) je manipulacijski mehanizem za stalne ali sporadične delovne operacije, ki lahko uporablja senzorje in ki: a. je večfunkcionalen; b. je sposoben nameščanja ali usmerjanja materiala, delov, orodij ali posebnih naprav z uporabo različnih gibov v tridimenzionalnem prostoru; c. vsebuje tri ali več servo naprav z zaprto ali odprto zanko, ki lahko vključujejo tudi koračne motorje; in d. ima „uporabniku dostopno programirljivost“ z metodo pokažem-ponovi ali prek elektronskega računalnika, ki je lahko tudi programirljivi logični krmilnik, to je ne potrebuje mehanskih posegov. NAPOTILO: Gornja opredelitev ne zajema naslednjih naprav: 1. manipulacijski mehanizmi, ki se krmilijo le ročno/prek teleoperaterja; 2. manipulacijski mehanizmi s stalnim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujejoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. Program je mehansko omejen z vnaprej določenimi zaporami, kot so na primer zatiči ali naperki. Sosledje gibov in izbor poti ali kotov nista spremenljiva ali zamenljiva z mehanskimi, elektronskimi ali električnimi sredstvi; 3. manipulacijski mehanizmi z mehansko krmiljenim spremenljivim zaporedjem gibov; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko določenimi programiranimi gibi. Program je mehansko omejen z določenimi, vendar nastavljivimi zaporami, kakor so na primer zatiči ali naperki. Zaporednje gibov in izbor poti ali kotov sta spremenljiva v okviru fiksiranega programskega vzorca. Spremembe ali modifikacije programskega vzorca (npr. menjave zatičev ali naperkov) na eni ali več oseh gibanja se izvajajo le prek mehanskih operacij; 4. manipulacijski mehanizmi s spremenljivim zaporedjem brez servokrmiljenja; to so avtomatsko gibajoče se naprave, delujoče v skladu z mehansko fiksiranimi programiranimi gibi. Program je spremenljiv, vendar si koraki sledijo le po binarnem signalu iz mehansko fiksiranih električnih binarnih naprav ali nastavljivih ustavitev; 5. skladalni žerjavi, opredeljeni kot kartezijski koordinatni manipulacijski sistemi, proizvedeni kot integralni del navpičnega sklopa skladiščnih košar in narejeni tako, da omogočajo dostop do vsebine teh košar ter za vstavljanje ali odnašanje te vsebine.

„Rotacijska atomizacija“ (1) pomeni postopek redukcije curka ali bazena staljene kovine na drobce s premerom 500 mikrometrov ali manj z uporabo centrifugalne sile

„Predpreja“ (1) je snop (navadno 12–120) približno vzporednih „pramenov“. NAPOTILO: „Pramen“ je snop „monofilamentov“ (navadno več kot 200), urejenih približno vzporedno.

„Opletanje“ (2) (out-of-true running) pomeni radialni odmik med enim obratom glavne gredi, merjen na ravnini, pravokotni na os gredi v točki na zunanji ali notranji vrteči se površini, ki je predmet preskušanja (v zvezi z ISO 230/1 1986, odstavek 5.61).

„Faktor lestvice“ (žirometra ali merilnika pospeška) (7) pomeni razmerje med izhodno in vhodno spremembo, ki je predmet meritve. Faktor lestvice se navadno ocenjuje kot nagib ravne črte, ki jo je mogoče potegniti po metodi najmanjših kvadratov vhodnih-izhodnih podatkov, dobljenih s cikličnim spreminjanjem vhodne vrednosti čez območje vhodnih podatkov.

„Čas umirjanja“ (3) pomeni potreben čas, da pride izhodna vrednost v območje pol bita končne vrednosti, kadar gre za preklapljanje med katerima koli nivojema pretvornika.

„SHPL“ (super high power laser) pomeni „visokozmogljivi laser“.

„Analizatorji signalov“ (3) so aparati za merjenje in prikazovanje osnovnih lastnosti enofrekvenčnih komponent večfrekvenčnih signalov.

„Obdelava signala“ (3 4 5 6) pomeni postopek obdelave od zunaj pridobljenih signalov, nosilcev informacij, z algoritmi, kot so časovna kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ali transformacija med domenami (npr. hitra Fouriereva transformacija ali Walsheva transformacija).

„Programska oprema“ (GSN, povsod) je zbirka enega ali več „programov“ ali „mikroprogramov“, nameščenih na katerem koli otipljivem izraznem mediju. NAPOTILO: „Mikroprogram“ pomeni zaporedje osnovnih ukazov, shranjenih v posebnem pomnilniku, katerih izvajanje se začne z uvedbo njegovega referenčnega ukaza v ukazni register.

„Izvorna koda“ (ali izvorni jezik) (4 6 7 9) je primeren izraz za en ali več postopkov, ki jih programski sistem lahko pretvori v obliko, izvedljivo z opremo („objektni kod“ (ali objektni jezik)).

„Vesoljsko plovilo“ (7 9) so aktivni in pasivni sateliti in vesoljske sonde.

„Primerni za vesolje“ (3 6) se nanaša na proizvode, ki so zasnovani, izdelani in preskušeni za izpolnjevanje posebnih električnih, mehanskih ali okoljskih zahtev in ki se uporabljajo za lansiranje in razporejanje satelitov ali letalnih sistemov za velike višine (100 km ali več).

„Posebno cepljivi materiali“ (0) pomenijo: plutonij 239, uran 233, „uran, obogaten z izotopom urana 235 ali urana 233“, in vsaka snov, ki vsebuje navedene snovi.

„Specifični modul“ (0 1 9) je Youngov modul elastičnosti v paskalih, enak vrednosti N/m2, deljen s specifično maso v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in pri relativni vlažnosti (50 ± 5) %.

„Specifična natezna trdnost“ (0 1 9) je natezna trdnost v paskalih, enaka vrednosti N/m2, deljeni s specifično maso v N/m3, merjeno pri temperaturi (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) in pri relativni vlažnosti (50 ± 5) %.

„Hlajenje curka“ (1) pomeni postopek „hitrega strjevanja“ curka staljene kovine prek ohlajenega bloka, pri čemer nastane proizvod tipa luskin. NAPOTILO: „Hitro strjevanje“ je strjevanje staljenega materiala s hitrostjo prek 1 000 K/s.

„Razpršeni spekter“ (5) je tehnika, pri kateri se energija razmeroma ozkega pasu komunikacijskega kanala razprši prek veliko širšega energijskega spektra.

Radar „z razpršenim spektrom“ (6) – glej „Radar z razpršenim spektrom“.

„Stabilnost“ (7) pomeni standardni odklon (1 sigma) variacije posameznega parametra od njegove kalibrirane vrednosti, umerjene v stabilnih temperaturnih pogojih. Lahko je izražena kot funkcija časa.

„Države, ki (ni) so članice Konvencije o kemičnem orožju“ (1), so tiste države, za katere je (oziroma ni) Konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja in uporabe kemičnega orožja začela veljati. (Glej www.opcw.org)

„Podlaga“ (3) je rezina osnovnega materiala z medpovezavami ali brez njih, na kateri ali v kateri so nameščene „diskretne komponente“ ali integrirana vezja ali oboji. NAPOTILO 1: „Diskretna komponenta“: ločeno pakirani „element vezja“ z lastnimi zunanjimi povezavami. NAPOTILO 2: „Element vezja“: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn.

„Surovi substrati“ (6) so monolitne zmesi dimenzij, primernih za proizvodnjo optičnih elementov, kot so ogledala ali optična okna.

„Podenota toksina“ (1) je strukturno in funkcionalno posamična komponenta celotnega „toksina“.

„Superzlitine“ (2 9) so zlitine na osnovi niklja, kobalta ali železa, katerih trdnost presega katero koli zlitino iz serije AISI 300 in to pri temperaturah nad 922 K (649 °C) v zahtevnih okoljskih in delovnih pogojih.

„Superprevodni“ (1 3 6 8) so materiali, to je kovine, zlitine ali spojine, ki lahko izgubijo vso električno upornost, to je, ki lahko ohranijo neskončno električno prevodnost in prevajajo zelo velike električne tokove, ne da bi pri tem prišlo do joulskega segrevanja. NAPOTILO: „Superprevodno“ stanje materiala se v posamičnih primerih označuje s „kritično temperaturo“, s kritičnim magnetnim poljem, ki je funkcija temperature, in s kritično tokovno gostoto, ki je pravzaprav funkcija magnetnega polja in temperature.

„Visokozmogljivi laser“ („SHPL“ – Super High Power Laser) (6) pomeni „laser“, sposoben oddajati (v celoti ali po poljubno velikih količinskih delih) izhodno energijo, ki presega 1 kJ v 50 ms ali ki ima povprečno ali CW moč prek 20 kW.

„Superplastično oblikovanje“ (1 2) pomeni postopek deformiranja s segrevanjem kovin, za katere je navadno značilna nizka stopnja razteznosti (manj kot 20 %) pri zlomni točki, ugotovljeni pri sobni temperaturi z običajnim preskušanjem natezne trdnosti, da se med preizkusom dosežejo raztezki, ki so vsaj za dvakrat večji od stopnje raztezanja.

„Superplastično oblikovanje“ (1 2) pomeni postopek deformiranja, ki uporablja segrevanje za kovine, za katere je navadno značilna nizka stopnja razteznosti (manj kot 20 %), definirana pri nateznem preizkusu na sobni temperaturi, katerega namen je doseči raztezke, ki so vsaj za dvakrat večji od začetnih vrednosti.

„Simetrični algoritem“ (5) je kriptografski algoritem, ki uporablja isti ključ za enkripcijo in dekripcijo. NAPOTILO: Običajna uporaba „simetričnih algoritmov“ je zaupnost podatkov.

„Sistemske sledi“ (6) so obdelana, medsebojno povezana (vnos radarskih podatkov o cilju v položaj po načrtu letenja) in osvežena poročila o položaju zrakoplova med letenjem, ki so na voljo kontrolorjem v centrih za vodenje letalskega prometa.

„Sistolični matrični računalnik“ (4) je računalnik, pri katerem lahko uporabnik dinamično nadzoruje tok in modifikacijo podatkov na nivoju logičnih vrat.

„Trak“ (1) je material iz prepletenih ali v eno samo smer usmerjenih „monofilamentov“, pramenov, „predprej“, „prediv“ ali „prej“ itn., navadno prevlečenih s smolo. NAPOTILO: „Pramen“ je snop „monofilamentov“ (navadno več kot 200), urejenih približno vzporedno.

„Tehnologija“ (GTN, NTN, povsod) pomeni specifične informacije, potrebne za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga. Te informacije imajo obliko „tehničnih podatkov“ ali „tehnične pomoči“. NAPOTILO 1: „Tehnična pomoč“ lahko nastopa v obliki napotkov, posebnih strokovnih znanj, usposabljanja, prenašanja delovnih izkušenj in svetovanja in lahko vključuje tudi prenos „tehničnih podatkov“. NAPOTILO 2: „Tehnični podatki“ so lahko v obliki shem, načrtov, diagramov, modelov, formul, tabel, tehničnih zasnov in specifikacij, priročnikov in navodil, natisnjenih ali posnetih na druge medije ali naprave, kakor so diskete, trakovi, bralni pomnilniki.

„Nihajno vreteno“ (2) pomeni vreteno, ki je nosilec orodja in ki med strojnim postopkom spreminja kotni položaj svojega središča glede na druge osi.

„Časovna konstanta“ (6) je čas, ki poteče od trenutka uporabe svetlobnega dražljaja do takrat, ko tokovni inkrement doseže vrednost, enako 1–1/e krat končna vrednost (tj. 63 % končne vrednosti).

„Celovito krmarjenje leta“ (7) je avtomatzirano krmiljenje spremenljivk stanja „zrakoplova“ in smeri letenja, da se zagotovijo cilji misije, ki ustrezajo realnočasovnim spremembam podatkov glede ciljev, tveganj ali drugih „zrakoplovov“.

„Skupna digitalna prenosna hitrost“ (5) pomeni število bitov, vključno z linijskim kodiranjem itd., v časovni enoti, ki preidejo skozi ustrezno napravo v digitalnem prenosnem sistemu. NAPOTILO: Glej tudi „digitalna prenosna hitrost“.

„Predivo“ (1) je snop navadno približno vzporednih „monofilamentov“.

„Toksini“ (1 2) pomenijo toksine v obliki namerno izoliranih preparatov ali mešanic, ne glede na način njihove proizvodnje, razen toksinov kot kontaminantov drugih materialov, kakor so na primer patološki vzorci, pridelki, živila ali semena „mikroorganizmov“.

„Transferni laser“ (6) pomeni „laser“, pri katerem se oddajanje koherentne svetlobe (laseriranje) snovi vzbudi tako, da pride pri prenosu energije do kolizije atoma ali molekule, ki ne oddaja koherentne svetlobe (ne laserira) z atomom ali molekulo snovi, ki oddaja koherentno svetlobo (laserira).

„Nastavljiv“ (6) pomeni zmožnost „laserja“, da deluje neprekinjeno na vseh valovnih dolžinah prek območja z več „laserskimi“ prehodi. „Laser“, ki se lahko izbira linijsko, proizvaja diskretne valovne dolžine v enem „laserskem“ prehodu, se ne pojmuje za „nastavljivega“.

„Zrakoplov brez posadke“ („UAV“) (9) pomeni kateri koli zrakoplov, ki zmore vzleteti ter zdržema nadzorovano leteti in navigirati brez posadke na krovu.

„Uran, obogaten z izotopom 235 ali 233“ (0) pomeni uran, ki vsebuje izotop urana 235, urana 233 ali oba, in to v tolikšni količini, da je obogatitveno razmerje med vsoto navedenih izotopov in izotopa urana 238 večje od razmerja med izotopom urana 235 in izotopom urana 238, kakor se pojavlja v naravnem stanju (izotopno razmerje 0,71 – odstotno).

„Uporaba“ (GTN, NTN, povsod) pomeni opravilo, vgradnjo (vključno z vgradnjo na kraju samem), vzdrževanje (preverjanje), popravilo, tehnični pregled in obnavljanje.

„Uporabniku dostopna programirljivost“ (6) pomeni lastnost, ki omogoča uporabniku vstaviti, spremeniti ali nadomestiti „programe“, razen če gre za: a. fizične spremembe vezja ali medpovezav; ali b. namestitve funkcionalnih nadzorov, vključno z vnosom parametrov.

„Vakcina“ (1) je medicinski proizvod v farmacevtski sestavi ki ima dovoljenje regulativnih organov iz države proizvajalke ali uporabnice oziroma ima njihovo dovoljenje za promet ali klinični preskus, namenjena za stimuliranje zaščitnih imunoloških odzivov človeka in živali, da prepreči bolezen pri osebah ali živalih, ki jo dobivajo.

„Vakuumska atomizacija“ (1) je postopek redukcije curka staljene kovine na drobce premera 500 mikrometrov ali manj z uporabo hitre sprostitve plina v vakuumu.

„Spremenljiva geometrija aerodinamičnega profila“ (7) se nanaša na uporabo spuščanja in dvigovanja koničnih loput ali jezičkov ali vodenja koničnih reber ali nosnega stožera, katerih položaj je mogoče med letom krmiliti.

„Preja“ (1) je snop posukanih „pramenov“. NAPOTILO: „Pramen“ je snop „monofilamentov“ (navadno več kot 200), urejenih približno vzporedno.

ZAČETNICE IN OKRAJŠAVE, UPORABLJENE V TEJ PRILOGI

Začetnico ali okrajšavo, uporabljeno kakor opredeljeni pojem, je mogoče najti v besedilu „Opredelitve pojmov, uporabljenih v tej prilogi“.







Kratica Pomen ABEC Annular Bearing Engineers Committee (Inženirski odbor za kroglične ležaje) AGMA American Gear Manufacturers' Association (Združenje ameriških proizvajalcev menjalnikov) AHRS attitude and heading reference systems (referenčni sistemi za lego in smer) AISI American Iron and Steel Institute (Ameriški inštitut za železo in jeklo) ALU arithmetic logic unit (aritmetična logična enota) ANSI American National Standards Institute (Ameriški državni inštitut za standarde) ASTM the American Society for Testing and Materials (Ameriško združenje za preskušanje in materiale) ATC air traffic control (vodenje zračnega prometa) AVLIS atomic vapour laser isotope separation (lasersko ločevanje izotopov v atomski pari) CAD computer-aided-design (računalniško podprto načrtovanje) CAS Chemical Abstracts Service (Služba za kemično destilacijo) CCITT International Telegraph and Telephone Consultative Committee (Mednarodni posvetovalni odbor za področje telegrafije in telefonije) CDU control and display unit (krmilna in prikazovalna enota) CEP circular error probable (verjetnost cirkularne napake) CNTD controlled nucleation thermal deposition (termalno nanašanje s krmiljeno nukleacijo) CRISLA chemical reaction by isotope selective laser activation (postopek izotopno selektivnega laserskega vzbujanja kemične reakcije) CVD chemical vapour deposition (nanašanje s kemičnim naparevanjem) CW chemical warfare (kemična bojna sredstva) CW continuous wave (for lasers) (zvezni val (pri laserjih)) DME distance measuring equipment (oprema za merjenje razdalje) DS directionally solidified (smerno strjeni) EB-PVD electron beam physical vapour deposition (fizično nanašanje z naparjevanjem z uporabo elektronskega žarka) EBU European Broadcasting Union (Evropska radiodifuzna zveza) ECM electro-chemical machining (elektrokemična strojna izdelava) ECR electron cyclotron resonance (elektronska ciklotronska resonanca) EDM electrical discharge machines (elektro-erozijski stroji) EEPROMS electrically erasable programmable read only memory (električno izbrisljiv in programirljiv bralni pomnilnik) EIA Electronic Industries Association (Združenje elektronske industrije) EMC electromagnetic compatibility (elektromagnetna združljivost) ETSI European Telecommunications Standards Institute (Evropski institut za telekomunikacijske standarde) FFT Fast Fourier Transform (hitra Fouriereva transformacija) GLONASS global navigation satellite system (globalni navigacijski satelitski sistem) GPS global positioning system (globalni sistem za določanje položaja) HBT hetero-bipolar transistors (heterobipolarni tranzistorji) HDDR high density digital recording (digitalno snemanje z veliko gostoto) HEMT high electron mobility transistors (tranzistorji z visoko mobilnostjo elektronov) ICAO International Civil Aviation Organisation (Mednarodna organizacija za civilno letalstvo) IEC International Electro-technical Commission (Mednarodna komisija za elektrotehniko) IEEE Institute of Electrical and Electronic Engineers (Inštitut inženirjev elektrotehnike in elektronike) IFOV instantaneous-field-of-view (trenutno polje opazovanja) ILS instrument landing system (sistem za slepo pristajanje) IRIG inter-range instrumentation group (skupina za medobmočno instrumentacijo) ISAR inverse synthetic aperture radar (nasprotno sintetično odprtinski radar) ISO International Organization for Standardization (Mednarodna organizacija za standarde) ITU International Telecommunication Union (Mednarodna telekomunikacijska zveza) JIS Japanese Industrial Standard (Japonski industrijski standard) JT Joule-Thomson (Joule-Thomson) LIDAR light detection and ranging (zaznavanje in določevanje svetlobe) LRU line replaceable unit (hitro zamenljiva enota) MAC message authentication code (šifra za ugotavljanje avtentičnosti sporočila) Mach ratio of speed of an object to speed of sound (after Ernst Mach) (razmerje med hitrostjo objekta in hitrostjo zvoka (po Ernstu Machu)) MLIS molecular laser isotopic separation (lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari) MLS microwave landing systems (mikrovalovni pristajalni sistemi) MOCVD metal organic chemical vapour deposition (nanašanje kovin s kemičnim naparjevanjem) MRI magnetic resonance imaging (slikanje z uporabo magnetne resonance) MTBF mean-time-between-failures (srednji čas med odpovedmi) Mtops million theoretical operations per second (milijon teoretičnih operacij na sekundo) MTTF mean-time-to-failure (srednji čas do odpovedi) NBC Nuclear, Biological and Chemical (jedrski, biološki in kemični) NDT non-destructive test (neporušitveni preizkus) PAR precision approach radar (radar za natančno približevanje) PIN personal identification number (osebna identifikacijska številka) ppm parts per million (delov na milijon) PSD power spectral density (moč spektralne gostote) QAM quadrature-amplitude-modulation (kvadraturno-amplitudna modulacija) RF radio frequency (radijska frekvenca) SACMA Suppliers of Advanced Composite Materials Association (Zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov) SAR synthetic aperture radar (sintetično odprtinski radar) SC single crystal (monokristal) SLAR sidelooking airborne radar (letalski stranski radar) SMPTE Society of Motion Picture and Television Engineers (Društvo filmskih in televizijskih tehnikov) SRA shop replaceable assembly (enostavno nadomestljivi sestav) SRAM static random access memory (statični vpisovalno/bralni pomnilnik) SRM SACMA Recommended Methods (postopki, ki jih priznava zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov) SSB single sideband (enobočni pas) SSR secondary surveillance radar (radar za sekundarni nadzor) TCSEC trusted computer system evaluation criteria (merila za ocenjevanje stopnje zaupanja v računalniške sisteme) TIR total indicated reading (popolnoma enoznačno odbiranje) UV Ultraviolet (ultravijolično) UTS ultimate tensile strength (skrajna natezna trdnost) VOR very high frequency omni-directional range (zelo visokofrekvenčno večsmerno območje) YAG yttrium/aluminium garnet (itrij-aluminijev granat)

SKUPINA 0

JEDRSKI MATERIALI, OBJEKTI IN OPREMA

0ASistemi, oprema in komponente

0A001„Jedrski reaktorji“ in posebej izdelana oprema ter sestavni deli zanjo:

a. „jedrski reaktorji“, ki so zmožni vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo;

b. kovinske posode ali njihovi glavni tovarniško izdelani deli, ki so posebej izdelani ali izdelani tako, da lahko vsebujejo sredico „jedrskega reaktorja“, vključno z glavo reaktorske tlačne posode;

c. oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vstavljanje ali premeščanje goriva v „jedrskem reaktorju“;

d. kontrolne palice, ki so posebej konstruirane ali izdelane za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice;

e. tlačne cevi, ki so posebej konstruirane ali izdelane za vstavitev gorivnih elementov in primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“ pri delovnem tlaku nad 5,1 MPa;

f. kovinski cirkonij in cirkonij v zlitinah, v obliki cevi ali snopov cevi, kjer je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1:500, in ki so posebej konstruirane ali izdelane za uporabo v „jedrskih reaktorjih“;

g. črpalke, ki so posebej konstruirane ali izdelane za kroženje primarnega hladila v „jedrskih reaktorjih“;

h. „notranji deli jedrskega reaktorja“, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v „jedrskih reaktorjih“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami; Opomba: Pojem „notranji deli jedrskega reaktorja“ v točki 0A001.h. pomeni kateri koli glavni element znotraj reaktorske posode, ki ima eno ali več pomožnih nalog, kakor je na primer podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

i. toplotni izmenjevalniki (uparjalniki), ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v primarnem hladilnem sredstvu „jedrskega reaktorja“;

j. instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti, ki so posebej konstruirani ali izdelani za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“.

0BOprema za testiranje, pregledovanje in proizvodnjo

0B001Obrat za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“ in posebej konstruirana ali izdelana oprema in njeni sestavni deli:

a. obrati, ki so posebej izdelani ali izdelani za ločevanje izotopov „naravnega urana“, „osiromašenega urana“ in „posebnih cepljivih materialov“, so: 1. obrat za ločevanje s plinsko centrifugo; 2. obrat za ločevanje s plinsko difuzijo; 3. obrat za aerodinamično ločevanje; 4. obrat za ločevanje s kemično izmenjavo; 5. obrat za ločevanje z ionsko izmenjavo; 6. obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v atomski pari (AVLIS); 7. obrat za „lasersko“ ločevanje izotopov v molekularni pari (MLIS); 8. obrat za ločevanje s plazmo; 9. obrat za elektromagnetno ločevanje;

b. plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za postopke ločevanja v plinskih centrifugah, so: Opomba: Pojem „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“ v točki 0B001.b pomeni katerega koli od naslednjih materialov: a. maraging jeklo z natezno trdnostjo najmanj 2 050 MPa ali več; b. aluminijeve zlitine z natezno trdnostjo najmanj 460 MPa ali več; ali c. „vlaknene ali nitaste materiale“ s „specifičnim modulom“ več kot 3,18 × 106 m in s „specifično natezno trdnostjo“ več kot 76,2 × 103 m; 1. plinske centrifuge; 2. celoviti sklopi rotorjev; 3. cevi za rotorje, ki so posebej izdelani tanko stenski valji debeline 12 mm ali manj, s premerom od 75 do 400 mm, ki so izdelani iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 4. obroči ali spojke z debelino stene do 3 mm in s premerom od 75 mm do 400 mm, ki so izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za zaporedno povezavo več rotorskih cevi in so izdelani iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 5. lopute s premerom od 75 do 400 mm, ki se vgrajujejo v notranjost rotorskih cevi in so izdelane iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 6. končniki s premerom od 75 do 400 mm, ki so izdelani za tesnjenje obeh koncev rotorskih cevi in so iz „materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto“; 7. magnetni viseči ležaji iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom, pri čemer je ohišje zaščiteno ali izdelano iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, magnet pa je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi; 8. posebej izdelani centrirni skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik; 9. molekularne črpalke, ki so sestavljene iz valjev z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami; 10. obročasti statorji motorjev za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) motorje, ki sinhronizirano delujejo v vakuumu, v frekvenčnem območju od 600 do 2 000 Hz in z razponom moči od 50 do 1 000 VA; 11. ohišja in sprejemni deli centrifug za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug, ki sestojijo iz togega valja z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelavo obeh koncev in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 12. odvodne cevi z notranjim premerom do 12 mm, za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi centrifuge, ki delujejo po principu Pitotove cevi in so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 13. frekvenčni pretvorniki (konverterji ali inverterji), posebej konstruirane ali izdelane naprave za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, ki se uporabljajo pri procesu obogatitve s plinskimi centrifugami, in tudi sestavni deli takšnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. večfazni izhod s frekvencami od 600 do 2 000 Hz; b. frekvenčno krmiljenje boljše od 0,1 %, c. harmonično popačenje manj kot 2 %; in d. izkoristek nad 80 %; 14. posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 10 do 160 mm;

d. oprema in sestavni deli, posebej izdelani in pripravljeni za postopek ločevanja s plinsko difuzijo: 1. pregrade za difuzijo plinov, narejene iz poroznega kovinskega, polimernega ali keramičnega „materiala, odpornega proti koroziji z UF6“, in z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike in s premerom največ 25 mm; 2. ohišja difuzorjev plina, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 3. kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno zmogljivostjo najmanj 1 m3/UF6/min in izotopnim tlakom do 666,7 kPa, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 4. tesnila rotacijskih gredi, namenjena za kompresorje ali puhala, ki so navedeni v točki 0B001.c.3. in izdelani tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 vmesnega plina na minuto; 5. toplotni izmenjevalniki, izdelani iz aluminija, bakra, niklja ali zlitin z najmanj 60 utežnih odstotkov niklja ali s kombinacijo teh kovin za obloge cevi, izdelani za delovanje v področju pod atmosferskim tlakom, pri čemer je tlačna izguba zaradi puščanja manjša od 10 Pa/h pod tlačno razliko 100 kPa; 6. posebni zaporni in regulacijski ventili, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“ ali z njimi zaščiteni, s premerom od 40 do 1 500 mm;

d. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za postopek aerodinamičnega ločevanja, so: 1. ločevalne šobe, ki imajo režasto ukrivljene kanale s krivinskim polmerom, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6 ter imajo pri izstopu iz šobe ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči plin na dva tokova; 2. valjaste ali konične cevi s tangencialnim vstopom medija (vrtinčne cevi), ki so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali so z njimi zaščitene, s premerom od 0,5 do 4 cm ter razmerjem med dolžino in premerom 20:1 ali manj, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami; 3. kompresorji (izpodrivni, centrifugalni in aksialni) ali puhala s sesalno zmogljivostjo najmanj 2 m3 UF6/min, so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, vključno z osnimi tesnili; 4. toplotni izmenjevalniki, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 5. ohišja elementov za aerodinamično ločevanje, izdelana iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, v katera se vgrajujejo vrtinčne (vortex) cevi ali ločevalne šobe; 6. ventili z mehom, izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, s premerom od 40 do 1 500 mm; 7. procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij) do deleža UF6 na manj kot 1 ppm, ki vključujejo: a. kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (–120 °C) ali manj; b. kriogene hladilne enote za temperature 153 K (–120 °C) ali manj; c. ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; d. hladne plasti za UF6 za temperature 253 K (–20 °C) ali manj;

e. oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so: 1. pulzne kolone za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani solni kislini (izdelane ali zaščitene so npr. iz primernih plastičnih materialov, kakor so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo); 2. centrifugalni kontaktorji za hitro izmenjavo v sistemu tekoče-tekoče, v katerih se raztopine zadržujejo do 30 sekund in so odporne proti koncentrirani solni kislini (izdelani ali zaščiteni so npr. iz primernih plastičnih materialov, kakor so polimeri na osnovi fluorogljikov ali steklo); 3. celice za elektrokemično redukcijo, ki so odporne proti koncentrirani solni kislini in so namenjene za redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje; 4. oprema za preskrbovanje elektrokemičnih redukcijskih celic z U+4 iz organske faze, ki je izdelana ali zaščitena s primernim materialom (steklo, polimeri fluorogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit), in deli, ki prihajajo v stik z medijem; 5. sistemi za pripravo vhodnih komponent za proizvodnjo raztopine uranovega klorida visoke čistote, ki so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, solventno ekstrakcijo in/ali iz opreme za ionsko izmenjavo v procesu čiščenja in iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+6 ali U+4 v U+3; 6. sistemi za oksidacijo urana iz U+3 v U+4;

f. oprema in sestavni deli, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za postopek ločevanja s kemično izmenjavo, in so: 1. visokoaktivne smole ionsko-izmenjalne smole, zrnate ali porozne makromrežaste smole, v katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na površino neaktivne porozne nosilne strukture, druge kompozitne strukture v kakršni koli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni premera 0,2 mm ali manj, ki so odporne proti koncentrirani solni kislini in so pripravljene tako, da imajo razpolovni čas izmenjave manjši kot 10 sekund, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C); 2. kolone za ionsko izmenjavo (valjaste) s premerom nad 1 000 mm, ki so izdelane iz materialov, odpornih proti koncentrirani solni kislini (npr. titan ali fluorogljikova plastika), ali so zaščitene z njimi, in so primerne za delo pri temperaturah od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa; 3. povratni sistemi osnovani na ionski izmenjavi (kemični ali elektrokemični oksidacijski ali redukcijski sistemi) za regeneriranje redukcijskih ali oksidacijskih snovi, ki se uporabljajo v posameznih stopnjah obogatitve urana z ionsko izmenjavo;

g. oprema in sestavni deli, posebej konstruirani ali izdelani za „lasersko“ ločevanje v atomski pari (AVLIS): 1. sestavljeni iz pasovnih ali skenirnih elektronskih topov, ki oddajajo elektronske curke z močjo, ki znaša na tarči več kot 2,5 kW/cm, namenjene za uporabo v sistemih za uparjevanje urana; 2. sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom ali s talinami njegovih zlitin, sestavljeni iz talilnih loncev, izdelanih iz primernnih materialov, odpornih proti koroziji in visokim temperaturam (npr. tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz oksidov redkih zemelj ali njihovih zmesi), ali zaščitenih z njimi, in iz opreme za hlajenje talilnih loncev; NAPOTILO: GLEJ TUDI TOČKO 2A225. 3. sistemi za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana, izdelani ali obloženi z materiali, odpornimi proti visokim temperaturam in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, kakor sta na primer grafit s prevleko iz itrija ali tantal; 4. ohišja ločevalnikov (valjaste ali pravokotne posode) za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana; 5. „laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra, za delovanje v daljšem časovnem obdobju; NAPOTILO: GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205.

h. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za molekularno „lasersko“ izotopsko ločevanje (MLIS) ali za kemijske reakcije z izotopsko selektivno lasersko aktivacijo (CRISLA), so: 1. nadzvočne ekspanzijske šobe, ki so namenjene za hlajenje mešanice UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (–123 °C) ali manj ter so izdelane iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“; 2. zbiralniki produktov uranovega pentafluorida (UF5), ki so sestavljeni iz filtra, udarnega ali ciklonskega zbiralnika ali iz kombinacije obeh in so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF5/UF6“; 3. kompresorji, ki so izdelani iz „materialov, odpornih proti koroziji z UF6“, ali zaščiteni z njimi, in osna tesnila; 4. oprema za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6; 5. sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (npr. dušik ali argon), ki vključujejo: a. kriogene toplotne izmenjevalnike in kriogene ločevalnike za temperature 153 K (–120 °C) ali manj; b. kriogene hladilne enote za temperature 153 K (–120 °C) ali manj; c. hladne plasti za UF6 za temperature 253 K (–20 °C) ali manj; 6. „laserji“ ali „laserski“ sistemi za ločevanje uranovih izotopov s stabilizatorjem frekvenčnega spektra, za delovanje v daljšem časovnem obdobju; NAPOTILO: GLEJ TUDI TOČKI 6A005 IN 6A205.

i. oprema in sestavni deli, posebej izdelani ali pripravljeni za ločevanje s plazmo: 1. generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov, z izhodno frekvenco nad 30 GHz in s povprečno izhodno močjo nad 50 kW; 2. radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo s povprečno močjo nad 40 kW; 3. sistemi za generiranje uranove plazme; 4. sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim ura