2006L0087 — SL — 31.01.2009 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA 2006/87/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS (2006/87/ES) (UL L 389, 30.12.2006, p.1)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA 2006/87/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2006

o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS

(2006/87/ES)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA — ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 1 ), po posvetovanju z Odborom regij, v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ( 2 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh ( 3 ), je uvedla usklajene pogoje za izdajanje tehničnih spričeval za plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh, v vseh državah članicah, izključila pa je plovbo po Renu. Na evropski ravni kljub temu še vedno veljajo različne tehnične zahteve za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh. Soobstoj različnih mednarodnih in nacionalnih predpisov je doslej oviral prizadevanja za vzajemno priznavanje nacionalnih spričeval za plovbo brez dodatnega pregleda tujih plovil. Standardi iz Direktive 82/714/EGS poleg tega deloma ne ustrezajo več sedanjemu tehnološkemu razvoju. (2) Tehnične zahteve iz prilog k Direktivi 82/714/EGS vsebujejo določbe iz Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, in sicer iz različice, ki jo je leta 1982 odobrila Osrednja komisija za plovbo po Renu (CCNR). Pogoji in tehnične zahteve za izdajanje spričeval za plovbo po celinskih plovnih poteh v smislu člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu so se od tedaj redno prilagajali, zato velja, da odražajo sedanji tehnološki razvoj. Iz razlogov konkurence in varnosti, posebej zaradi pospeševanja usklajevanja na evropski ravni, je zaželeno, da se področje uporabe in vsebina takšnih tehničnih zahtev sprejmeta za celotno omrežje celinskih plovnih poti Skupnosti. V zvezi s tem je treba upoštevati spremembe, nastale v tem omrežju. (3) Spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki potrjujejo, da plovila v celoti izpolnjujejo navedene revidirane tehnične zahteve, morajo veljati na vseh celinskih plovnih poteh Skupnosti. (4) Zaželeno je zagotoviti višjo stopnjo usklajevanja pogojev držav članic za izdajanje dodatnih spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh con 1 in 2 (izlivi) ter cone 4. (5) Zaradi varnosti potniškega prevoza je zaželeno, da se področje uporabe Direktive 82/714/EGS po zgledu Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, razširi tudi na potniška plovila, namenjena prevozu več kot 12 potnikov. (6) Zaradi varnosti je treba doseči usklajenost standardov na visoki ravni, ne da bi se pri tem znižali varnostni standardi na kateri koli celinski plovni poti Skupnosti. (7) Treba je zagotoviti prehodno ureditev za plovila v uporabi, ki ob prvem tehničnem pregledu na podlagi revidiranih tehničnih zahtev, ki jih določa ta direktiva, še nimajo spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. (8) Za vsak posamezen primer je treba, v okviru določenih omejitev in glede na kategorijo zadevnega plovila, določiti trajanje veljavnosti spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. (9) Ukrepe za izvajanje te direktive bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 4 ). (10) Določbe Direktive Sveta 76/135/EGS z dne 20. januarja 1976 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh ( 5 ), je treba še naprej uporabljati za plovila, ki jih ta direktiva ne zajema. (11) Glede na dejstvo, da nekatera plovila spadajo v področje uporabe tako Direktive 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo ( 6 ), kot te direktive, se z ustreznim postopkom v odboru kar najhitreje prilagodijo priloge k obema direktivama, če se ugotovi, da so določbe obeh direktiv protislovne ali nezdružljive. (12) V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje ( 7 ) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo. (13) Direktivo 82/714/EGS je treba razveljaviti — ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Razvrstitev plovnih poti

1. Za namene te direktive se celinske plovne poti Skupnosti razvrstijo na naslednji način:

(a) Cone 1, 2, 3 in 4: (i) Coni 1 in 2: plovne poti s seznama v Poglavju 1 Priloge I; (ii) Cona 3: plovne poti s seznama v Poglavju 2 Priloge I; (iii) Cona 4: plovne poti s seznama v Poglavju 3 Priloge I.

(b) Cona R: tiste plovne poti iz točke (a), za katere se spričevala izdajajo v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, kakor to določa omenjeni člen ob začetku veljavnosti te direktive.

2. Vsaka država članica lahko po posvetovanju s Komisijo spremeni razvrstitev svojih plovnih poti v cone iz Priloge I. O teh spremembah se vsaj šest mesecev pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta direktiva se v skladu s členom 1.01 Priloge II uporablja za naslednje plovne objekte:

(a) plovila, katerih dolžina (L) je enaka ali presega 20 metrov;

(b) plovila, katerih zmnožek dolžine (L) širine (B) ugreza (T) je enak prostornini 100 m3 ali več.

2. Ta direktiva se v skladu s členom 1.01 Priloge II uporablja tudi za vse naslednje plovne objekte:

(a) vlačilce in potisna plovila, namenjena za vleko ali potiskanje plovnih objektov iz odstavka 1 ali plavajoče opreme, ali za vzdolžno premikanje takih plovnih objektov ali plavajoče opreme;

(b) plovila, namenjena potniškemu prevozu, ki poleg posadke prevažajo več kot 12 potnikov;

(c) plavajočo opremo.

3. Iz te direktive so izključeni naslednji plovni objekti:

(a) trajekti;

(b) plovila vojne mornarice;

(c) morska plovila, vključno z morskimi vlačilci in potisnimi plovnimi objekti, ki (i) plujejo ali se nahajajo v vodah s plimo in oseko; (ii) začasno plujejo po celinskih plovnih poteh, če imajo: — spričevalo, ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (SOLAS) ali enakovredno spričevalo in spričevalo, ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o tovornih črtah iz leta 1966, ali enakovredno spričevalo ter mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja z nafto (IOPP), ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (MARPOL); ali — v primeru potniških plovnih objektov, ki jih ne zajemajo vse konvencije iz prve alinee, spričevalo o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje, izdano v skladu z Direktivo Sveta 98/18/ES z dne 17. marca 1998 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje ( 8 ); ali — v primeru plovil za rekreacijo, ki jih ne zajemajo vse konvencije iz prve alinee, spričevalo države, pod katere zastavo plujejo.

Člen 3

Obveznost posedovanja spričevala

1. Plovni objekti, ki plujejo po celinskih plovnih poteh Skupnosti iz člena 1, morajo posedovati:

(a) ob plovbi po plovnih poteh cone R: — spričevalo, izdano na podlagi člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, ali — spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdano ali obnovljeno po 30. decembru 2008, ki brez poseganja v začasne določbe Poglavja 24 Priloge II potrjuje popolno skladnost plovnega objekta s tehničnimi zahtevami, opredeljenimi v Prilogi II, katerih enakovrednost s tehničnimi zahtevami, določenimi ob uporabljanju zgoraj navedene konvencije, je bila potrjena v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo;

(b) ob plovbi po drugih plovnih poteh spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki po potrebi vključuje zahteve iz člena 5.

2. Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela I Priloge V in izda v skladu s to direktivo.

Člen 4

Dodatna spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Vsi plovni objekti z veljavnim spričevalom, izdanim v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, lahko ob upoštevanju določb člena 5(5) te direktive plujejo po plovnih poteh Skupnosti tudi samo s tem spričevalom.

2. Vsi plovni objekti, ki posedujejo spričevalo iz odstavka 1, morajo posedovati tudi dodatno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh:

(a) za plovbo po plovnih poteh con 3 in 4, če hočejo na teh plovnih poteh uveljavljati nižje tehnične zahteve;

(b) za plovbo po plovnih poteh con 1 in 2 ali, v primeru potniških plovil, za plovbo po plovnih poteh cone 3, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, če je zadevna država članica za te plovne poti uvedla dodatne tehnične zahteve v skladu s členom 5(1), (2) in (3).

3. Dodatno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela II Priloge V, izdajajo pa ga pristojni organi na podlagi predložitve spričevala iz odstavka 1 pod pogoji, ki jih določijo organi, pristojni za zadevne plovne poti.

Člen 5

Dodatne ali nižje tehnične zahteve za nekatere cone

1. Vsaka država članica lahko po posvetovanju s Komisijo in kadar je to potrebno, ob upoštevanju zahtev Revidirane konvencije o plovbi po Renu, poleg tehničnih zahtev iz Priloge II, sprejme dodatne tehnične zahteve za plovne objekte, ki plujejo po plovnih poteh con 1 in 2 na njenem ozemlju.

2. Posamezna država članica lahko za potniška plovila, ki plujejo po plovnih poteh cone 3 na njenem ozemlju, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, poleg zahtev iz Priloge II ohrani dodatne tehnične zahteve. Spremembe takšnih tehničnih zahtev mora predhodno odobriti Komisija.

3. Dodatne zahteve so omejene na področja s seznama v Prilogi III. O teh dodatnih zahtevah se vsaj šest mesecev pred datumom začetka njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

4. Izpolnjevanje teh dodatnih zahtev se navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3 ali, če se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. To potrdilo o skladnosti se priznava na plovnih poteh Skupnosti ustrezne cone.

5.

(a) Če bi uporaba prehodnih določb iz Poglavja 24a Priloge II povzročila znižanje obstoječih nacionalnih varnostnih standardov, lahko država članica preneha uporabljati omenjene prehodne določbe za potniška plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice. V tem primeru lahko država članica zahteva, da ta plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane z drugimi, v celoti izpolnjujejo tehnične zahteve iz Priloge II od 30. decembra 2008.

(b) Država članica, ki uporablja določbo iz točke (a), o svoji odločitvi obvesti Komisijo in ji posreduje podrobnosti ustreznih nacionalnih standardov, ki se uporabljajo za potniška plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

(c) Izpolnjevanje zahtev posamezne države članice glede plovbe po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s plovnimi potmi drugih držav članic, je navedeno v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3 ali, če se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh.

6. Plovni objekti, ki plujejo samo po plovnih poteh cone 4, izpolnjujejo pogoje za uveljavitev nižjih zahtev na vseh plovnih poteh te cone, kakor je določeno v Poglavju 19b Priloge II. Izpolnjevanje teh dodatnih zahtev se navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3.

7. Vsaka država članica lahko po posvetovanju s Komisijo odobri znižanje tehničnih zahtev iz Priloge II za plovne objekte, ki plujejo izključno po plovnih poteh con 3 in 4 na njenem ozemlju.

Tako znižanje je omejeno na področja s seznama v Prilogi IV. Če tehnične lastnosti plovnega objekta upravičujejo te nižje tehnične zahteve, se to navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh ali, kadar se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh.

O znižanju tehničnih zahtev iz Priloge II se vsaj šest mesecev pred datumom začetka njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

▼M4 —————

▼B

Člen 7

Odstopanja

1. Države članice lahko odobrijo odstopanja od vseh ali nekaterih določb te direktive za:

(a) plovila, vlačilce, potisna plovila in plavajočo opremo, ki plujejo po plovnih poteh, ki niso povezane po celinski plovni poti s plovnimi potmi drugih držav članic;

(b) plovne objekte, katerih nosilnost ne presega 350 ton, ali plovne objekte, ki niso namenjeni prevozu blaga, imajo vodni izpodriv manjši od 100 m3 in katerih kobilice so bile položene pred 1. januarjem 1950 ter plujejo izključno po nacionalnih plovnih poteh.

2. Države članice lahko za plovbo po svojih nacionalnih plovnih poteh odobrijo odstopanja od ene ali več določb te direktive za omejene krajevne prevoze ali prevoze v pristaniških območjih. Ta odstopanja in prevozi ali območja, za katera veljajo, so navedena v spričevalu plovila.

3. O odstopanjih, odobrenih na podlagi odstavkov 1 in 2, se uradno obvesti Komisijo, ki obvesti ostale države članice.

4. Vsaki državi članici, ki zaradi odstopanj, odobrenih v skladu z odstavkoma 1 in 2, nima plovnih objektov, za katera bi veljale določbe te direktive, ki plujejo po njenih plovnih poteh, ni treba upoštevati členov 9, 10 in 12.

Člen 8

Izdajanje spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, za katera so bile od 30. decembra 2008 položene kobilice, po tehničnem pregledu, opravljenem pred začetkom uporabe plovnega objekta, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II.

2. Spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, ki so bili izključeni iz področja uporabe Direktive 82/714/EGS, a so bili zajeti s to direktivo v skladu s členom 2(1) in (2), po tehničnem pregledu, opravljenem po preteku veljavnosti obstoječega spričevala plovnega objekta, v vsakem primeru najpozneje do 30. decembra 2018, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. V državah članicah, kjer je obdobje veljavnosti obstoječega nacionalnega spričevala krajše od petih let, se tovrstno nacionalno spričevalo lahko izda do pet let po 30. decembru 2008.

Vsako neizpolnjevanje tehničnih zahtev iz Priloge II se navede v spričevalu Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. Če pristojni organi menijo, da te pomanjkljivosti ne predstavljajo očitne nevarnosti, lahko plovni objekti iz prvega pododstavka plujejo, dokler sestavni deli ali področja plovnih objektov, za katere je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje zahtev, niso nadomeščeni ali prilagojeni tako, da izpolnjujejo zahteve iz Priloge II.

3. Očitna nevarnost v smislu tega člena se domneva zlasti ob neizpolnjevanju zahtev glede strukturne trdnosti konstrukcije, plovnosti ali manevrske sposobnosti ali posebnih lastnosti iz Priloge II. Odstopanja, odobrena v skladu s Prilogo II, ne štejejo za pomanjkljivosti, ki predstavljajo očitno nevarnost.

Zamenjava obstoječih delov z identičnimi deli ali deli, proizvedenimi z enakovredno tehnologijo in zasnovo, med rednimi pregledi in vzdrževanjem ne šteje za zamenjavo v smislu tega člena.

4. Skladnost plovnega objekta z dodatnimi zahtevami iz člena 5(1), (2) in (3) se po potrebi preveri pri tehničnih pregledih, predvidenih v odstavkih 1 in 2 tega člena, ali pri tehničnem pregledu, opravljenem na zahtevo lastnika plovnega objekta.

Člen 9

Pristojni organi

1. Spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh lahko izdajo pristojni organi vseh držav članic.

2. Vsaka država članica sestavi seznam svojih organov, pristojnih za izdajanje spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o tem uradno obvesti Komisijo. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

Člen 10

Izvajanje tehničnih pregledov

1. Tehnični pregled iz člena 8 opravijo pristojni organi, ki lahko plovilo v celoti ali delno oprostijo tehničnega pregleda, če je iz veljavnega spričevala, ki ga je v skladu s členom 1.01 Priloge II izdal priznan klasifikacijski zavod, razvidno, da plovilo v celoti ali delno izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. Priznani so le tisti klasifikacijski zavodi, ki izpolnjujejo pogoje iz dela I Priloge VII.

2. Vsaka država članica sestavi seznam svojih organov, pristojnih za opravljanje tehničnih pregledov in o tem uradno obvesti Komisijo. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

Člen 11

Veljavnost spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. V skladu s Prilogo II določi obdobje veljavnosti spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh za vsak posamezen primer organ, pristojen za izdajanje teh spričeval.

2. Vsaka država članica lahko v primerih iz členov 12 in 16 te direktive ter iz Priloge II izda začasna spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh. Začasno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela III Priloge V.

Člen 12

Nadomestitev spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Vsaka država članica določi pogoje, pod katerimi se lahko veljavno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki je bilo izgubljeno ali poškodovano, nadomesti.

Člen 13

Obnova spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Spričevalo Skupnosti se obnovi ob poteku obdobja veljavnosti spričevala za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s pogoji iz člena 8.

2. Za obnovo spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdanih pred 30. decembrom 2008, se uporabljajo prehodne določbe Priloge II.

3. Za obnovo spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdanih po 30. decembru 2008, se uporabljajo prehodne določbe Priloge II, ki so začele veljati po izdaji takšnih spričeval.

Člen 14

Podaljšanje veljavnosti spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo Skupnosti, lahko izjemoma podaljša njegovo veljavnost brez tehničnega pregleda v skladu s Prilogo II. Tako podaljšanje mora biti označeno v tem spričevalu.

Člen 15

Izdaja novih spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Ob večjih spremembah ali popravilih, ki vplivajo na strukturno trdnost konstrukcije, plovnost ali manevrsko sposobnost plovila ali njegove posebne lastnosti v skladu s Prilogo II, mora plovilo pred kakršno koli nadaljnjo plovbo opraviti tehnični pregled iz člena 8. Po tem pregledu se izda novo spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki navaja tehnične lastnosti plovila, ali pa se obstoječe spričevalo ustrezno spremeni. Če je to spričevalo izdano v državi članici, ki ni izdala ali obnovila prvotnega spričevala, je treba v enem mesecu o tem obvestiti pristojni organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo.

Člen 16

Zavrnitev izdaje ali obnovitve in odvzem spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh

Za vsako odločitev o zavrnitvi izdaje ali obnovitve spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh je treba navesti utemeljene razloge. Zadevna oseba je o tem uradno obveščena, kakor tudi o pravnih sredstvih in rokih za njihovo vložitev v zadevni državi članici.

Pristojni organ, ki je izdal ali obnovil veljavno spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, ga lahko odvzame, če plovilo ne izpolnjuje več tehničnih zahtev, navedenih v spričevalu.

Člen 17

Dodatni pregledi

Pristojni organi države članice lahko v skladu s Prilogo VIII kadar koli preverijo, ali plovni objekt poseduje veljavno spričevalo v skladu s to direktivo in izpolnjuje zahteve, navedene v tem spričevalu, ter ali predstavlja očitno nevarnost za osebe na krovu, okolje ali plovbo. Pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe v skladu s Prilogo VIII.

Člen 18

Priznavanje spričeval o plovnosti plovnih objektov tretjih držav

Dokler se ne sklenejo sporazumi o vzajemnem priznavanju spričeval o plovnosti med Skupnostjo in tretjimi državami, lahko pristojni organi posamezne države članice priznavajo spričevala o plovnosti plovnih objektov tretjih držav za plovbo po plovnih poteh te države članice.

Spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh plovnim objektom tretjih držav se morajo izdajati v skladu s členom 8(1).

Člen 19

Postopek odbora

1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh ( 9 ) (v nadaljevanju „odbor“).

2. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▼M1

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in 5(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so 21 dni, 15 dni in en mesec.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▼M1

Člen 20

Prilagoditev prilog in priporočil za začasna spričevala

1. V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3) se sprejmejo vse spremembe, potrebne za prilagoditev prilog k tej direktivi zaradi tehničnega napredka ali razvoja na tem področju, ki so posledica delovanja ostalih mednarodnih organizacij, zlasti Osrednje komisije za plovbo po Renu (CCNR), da se zagotovi, da se obe spričevali iz člena 3(1)(a) izdajata na podlagi tehničnih zahtev, ki zagotavljajo enakovredno stopnjo varnosti, ali da se upošteva primere iz člena 5. V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 19(4).

Te spremembe se izvedejo hitro, da se zagotovi stopnja varnosti, ki jo zagotavljajo tehnične zahteve za izdajo spričevala Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, priznanega za plovbo po Renu, enakovredna tisti stopnji varnosti, ki je potrebna za izdajo spričevala iz člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu.

2. Ne glede na določbe iz odstavka 1 Komisija sprejme homologacije iz člena 5(2) v skladu s postopkom iz člena 19(2).

3. O priporočilih odbora za izdajanje začasnih spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh odloča Komisija v skladu s členom 2.19 iz Priloge II.

▼B

Člen 21

Nadaljnja uporaba Direktive 76/135/EGS

Za plovne objekte, ki ne sodijo v področje uporabe člena 2(1) in (2) te direktive, temveč v področje uporabe člena 1(a) Direktive 76/135/EGS, se uporabljajo določbe slednje direktive.

Člen 22

Dodatne ali nižje nacionalne zahteve

Dodatne zahteve, ki veljajo v državi članici pred 30. decembrom 2008 za plovila, ki plujejo po plovnih poteh con 1 in 2 na njenem ozemlju ali nižje tehnične zahteve za plovila, ki plujejo po plovnih poteh con 3 in 4 na njenem ozemlju, ki so veljale v državah članicah pred tem datumom, veljajo še naprej, do začetka veljavnosti dodatnih zahtev v skladu s členom 5(1) ali znižanih tehničnih zahtev v skladu s členom 5(7) Priloge II, vendar le do 30. junija 2009.

Člen 23

Prenos

1. Države članice s celinskimi plovnimi potmi iz člena 1(1) sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, z učinkom od 30. decembra 2008. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji nemudoma posredujejo besedilo določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti države članice.

Člen 24

Kazni

Države članice določijo sistem kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvrševanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 25

Razveljavitev Direktive 82/714/EGS

Direktiva 82/714/EGS se razveljavi z učinkom od 30. decembra 2008.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice, ki imajo celinske plovne poti iz člena 1(1).









SEZNAM PRILOG

Priloga I Seznam celinskih plovnih poti Skupnosti, razvrščenih v geografske cone 1, 2, 3 in 4 Priloga II Minimalne tehnične zahteve za plovila na celinskih plovnih poteh con 1, 2, 3 in 4 Priloga III Področja možnih dodatnih tehničnih zahtev za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh v conah 1 in 2 Priloga IV Področja možnih nižjih tehničnih zahtev, ki veljajo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh v conah 3 in 4 Priloga V Vzorec spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh Priloga VI Vzorec registra spričeval Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh Priloga VII Klasifikacijski zavodi Priloga VIII Poslovnik za opravljanje inšpekcijskih pregledov Priloga IX Zahteve glede signalnih luči, radarske opreme in kazalnikov stopnje obratov









PRILOGA I

SEZNAM CELINSKIH PLOVNIH POTI SKUPNOSTI, RAZVRŠČENIH V GEOGRAFSKE CONE 1, 2, 3 IN 4

POGLAVJE 1

Cona 1

Zvezna republika Nemčija







Ems Od črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče v Eemshaven proti odprtemu morju do zemljepisne širine 53° 30' S in zemljepisne dolžine 6° 45' V, to je nekoliko v smeri proti morju od območja iztovarjanja za plovila za prevoz suhega tovora v Alte Ems (1) (1) V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče drugje, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II str. 602).

Republika Poljska

Del zaliva Pomorska južno od črte, ki povezuje Nord Perd na otoku Rügen in svetilnik Niechorze.

Del zaliva Gdańska južno od črte, ki povezuje svetilnik Hel in vhodno bojo v zaliv Baltijsk.

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska







ŠKOTSKA Blue Mull Sound med Gutcherjem in Belmontom Yell Sound med Tofts Voejem in Ulstom Sullom Voe znotraj črte, ki poteka od severovzhodne točke Gluss Island do severne točke Calback Ness Dales Voe Pozimi: znotraj črte, ki poteka od severne točke Kebister Ness do obale Breiwick na zemljepisni dolžini 1° 10,8' Z Dales Voe Poleti: kot za Lerwick Lerwick Pozimi: znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta od Scottle Holma do Scarfi Tainga na reki Bressay, na jugu pa črta, ki poteka od svetilnika Twageos Point do Whalpa Tainga na reki Bressay Lerwick Poleti: znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od Brim Nessa do severovzhodnega kota Inner Scora, na jugu pa črta, ki poteka od južnega konca Ness of Sounda do Kirkabisternessa Kirkwall med Kirkwallom in Rousayjem, vendar ne vzhodno od črte med Point of Graandom (Egilsay) in Galt Nessom (Shapinsay) ali med Head of Workom (Mainland) skozi signalno luč Helliar Holm do obale Shapinsay; ne severozahodno od jugovzhodnega roba otoka Eynhallow, ne proti odprtem morju in črta med obalo Rousay na 59° 10,5' S 002° 57,1' Z in obalo Egilsay na 59° 10,0' S 02° 56,4' Z Stromness do Scapa, vendar ne zunaj Scapa Flowa Scapa Flow znotraj območja, ki ga omejujejo črte, ki potekajo od Point of Clettsa na otoku Hoy do triangulacijske točke Thomson's Hill na otoku Fara in od tam do Gibraltar Piera na otoku Flotta; od St Vincent Piera na otoku Flotta do najbolj zahodne točke Calf of Flotta; od najbolj vzhodne točke Calf of Flotta do Needle Pointa na otoku South Ronaldsay in od Ness on Mainland do svetilnika Oxan Point na otoku Graemsay ter od tam do Bu Pointa na otoku Hoy; in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Balnakiel Bay med Eilean Dubhom in A'Chleitom Cromarty Firth znotraj črte, ki poteka od North Sutora do valoloma Nairn in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Inverness znotraj črte, ki poteka od North Sutora do valoloma Nairn in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Tay — Dundee znotraj črte, ki poteka od Broughty Castla do Tayporta in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Firth of Forth in reka Forth znotraj črte, ki poteka od Kirkcaldyja do reke Portobello in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Solway Firth znotraj črte, ki poteka od Southerness Pointa do Sillotha Jezero Ryan znotraj črte, ki poteka od Finnart's Pointa do Milleur Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 The Clyde Zunanja meja: črta, ki poteka od Skipnessa do mesta, ki je eno milje južno od Garroch Heada in od tam do Farland Heada Notrajna meja pozimi: črta, ki poteka od svetilnika Cloch do pomola Dunoon Notrajna meja poleti: črta, ki poteka od Bogany Pointa, Isle of Bute do Skelmorlie Castla, in črta, ki poteka od Ardlamont Pointa do najbolj južne meje zaliva Ettrick Bay znotraj Kyles of Bute Opomba: Navedena poletna meja se od vključno 5. junija do vključno 5. septembra razširi s črto, ki poteka od točke, ki se nahaja dve milji od obale Ayrshire pri Skelmorlie Castlu do Tomont Enda, Cumbraeja, in črto, ki poteka od Portachur Pointa, Cumbraeja, do Inner Brigurd Pointa, Ayrshir. Oban znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od svetilnika Dunollie Point do Ard na Chruidh, na jugu pa črta, ki poteka od Rudha Seanach do Ard na Cuile Kyle of Lochalsh skozi Loch Alsh do konca Loch Duicha Jezero Gairloch Pozimi: nič Poleti: južno od črte, ki poteka vzhodno od Rubha na Moine do Eilan Horrisdale in od tam do Rubha nan Eanntag SEVERNA IRSKA Belfast Lough Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Carrickfergusa do Bangora in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Loch Neagh v razdalji več kot 2 milji od obale VZHODNA OBALA ANGLIJE Reka Humber Pozimi: znotraj črte, ki poteka od New Hollanda do Paulla Poleti: znotraj črte, ki poteka od pomola Cleethorpes do cerkve Patrington in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 WALES IN ZAHODNA OBALA ANGLIJE Reka Severn Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Wye Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Newport Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cardiff Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Barry Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Swansea znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov Menai Straits znotraj ožin Menai Straits od črte, ki povezuje signalno luč na Llanddwyn Islandu z Dinas Dinlleujem, in črt, ki povezujejo južni konec otoka Puffin s Trwyn DuPointom in železniško postajo Llanfairfechan ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Dee Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Hilbre Pointa do Point of Air Poleti: znotraj črte, ki poteka od Formby Pointa do Point of Air in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Mersey Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Formby Pointa do Point of Air in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Preston in Southport znotraj črte, ki poteka od Southporta do Blackpoola znotraj bregov in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Fleetwood Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Lune Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Heysham Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada Morecambe Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada Workington znotraj črte, ki poteka od Southerness Pointa do Sillotha in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 JUŽNA ANGLIJA Reka Colne -Colchester Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra Reka Blackwater Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Crouch in reka Roach Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Temza in njeni pritoki Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Medway in Swale Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Chichester znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Pristanišče Langstone znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Portsmouth znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Bembridge, Isle of Wight znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cowes, Isle of Wight znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Southampton znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Beaulieu River znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Keyhaven Lake znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Weymouth znotraj Portland Harbourja ter med reko Wey in Portland Harbourjem Plymouth znotraj črte, ki poteka od Cawsanda do Breakwatra in Staddona in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Falmouth Pozimi: znotraj črte, ki poteka od St. Anthony Heada do Rosemulliona Poleti: znotraj črte, ki poteka od St.Anthony Heada do Nare Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Camel znotraj črte, ki poteka od Stepper Pointa do Trebetherick Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Bridgewater znotraj sipine in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Avon (Avon) Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2

Cona 2

Češka

Umetno jezero Lipno

Zvezna republika Nemčija







Ems od črte, ki poteka prek Emsa blizu vhoda v pristanišče Papenburg med črpalno postajo Diemen in odprtino nasipa pri Halteju, do črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče v Eemshavenu Jade znotraj črte, ki povezuje signalno luč Schillig in cerkveni stolp Langwarden Weser od severozahodnega roba železniškega mosta v Bremnu do črte, ki povezuje cerkvena stolpa Langwarden in Cappel, vključno s stranskimi rokavi Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm in Schweiburg Laba od spodnje meje pristanišča Hamburg do črte, ki povezuje obalno luč Döse in zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand), vključno s Spodnjo Labo in pritoki Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau in Stör (vedno od ustja do jeza) Meldorfer Bucht znotraj črte, ki povezuje zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand) in zahodno konico pomola Büsum Eider od kanala Gieselau do jeza Eider Flensburger Förde znotraj črte, ki povezuje svetilnik Kegnäs in Birknack Schlei znotraj črte med konicami pomolov v Schleimünde Eckernförder Bucht znotraj črte, ki povezuje Boknis-Eck in severovzhodno točko celine blizu Dänisch Nienhofa Kieler Förde znotraj črte, ki povezuje svetilnik Bülk in pomorski spomenik Laboe Kanal Nord-Ostsee-Kanal (Kiel Canal) od črte, ki povezuje konice pomola Brunsbüttel, do črte, ki povezuje vhodne luči v Kiel-Holtenauu in Obereidersee z Enge, Audorfer See, Borgstedter See z Enge, Schirnauer See, Flemhuder See in kanal Achterwehrer Trave od severozahodnega roba železniškega mostu in severnega roba mostu Holstenbrücke (Stadttrave) v Lübecku do črte, ki povezuje južno notranjo in severno zunanjo konico pomola v Travemündeju, vključno s Pötenitzer Wiek, Dassower See in Altarmen na otoku Teerhof Leda od vhoda v zunanje pristanišče morske zapornice Leer do ustja Hunte od pristanišča Oldenburg in 140 m navzdol od mostu Amalienbrücke v Oldenburgu do ustja Lesum od železniškega mostu Bremen-Burg do ustja Este od mirnega toka reke pri zapornici Buxtehude do jeza Este Lühe od mirnega toka reke pri Au-Mühle v Horneburgu do jeza Lühe Schwinge od zapornice Salztor v Stadeju do jeza Schwinge Oste od severovzhodnega roba mlinske pregrade Bremervörde do jeza Oste Pinnau od jugozahodnega roba železniškega mostu v Pinneburgu do jeza Pinnau Krückau od jugozahodnega roba mostu, ki vodi v Wedenkamp v Elmshornu ali iz njega, do jeza Krückau Stör od plimomera Rensing do jeza Stör Freiburger Hafenpriel od vzhodnega roba zapornice v Freiburgu na Labi do ustja Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff in pristaniško območje Wismar v smeri proti odprtemu morju do črte, ki povezuje Hoher Wieschendorf Huk in signalno luč Timmendorf, in črte, ki povezuje signalno luč Gollwitz na otoku Poel in južno točko polotoka Wustrow Warnow, vključno z Breitlingom in stranskimi rokavi navzdol od jeza Mühlendamm od severnega roba Geinitzbrücke v Rostocku proti morju do črte, ki povezuje severne točke zahodnega in vzhodnega pomola v Warnemündeju Vode, ki jih obkroža kopno, polotoka Darß in Zingst ter otoka Hiddensee in Rügen (vključno s pristaniškim območjem Stralsund) v smeri proti morju med — polotokom Zingst in otokom Bock: do zemljepisne širine 54° 26' 42'' S — otokoma Bock in Hiddensee: do črte, ki povezuje severno točko otoka Bock in južno točko otoka Hiddensee — otokom Hiddensee in otokom Rügen (Bug): do črte, ki povezuje jugovzhodno točko Neubessin in Buger Haken Greifswalder Bodden in pristaniško območje Greifswald, vključno z Rycomkom v smeri proti morju do črte, ki poteka od vzhodne točke Thiessower Haken (Südperd) do vzhodne točke otoka Ruden in se nadaljuje do severne točke otoka Usedom (54° 10' 37'' S, 13° 47' 51'' V) Vode, ki jih obkroža kopno in otok Usedom (Peenestrom, vključno s pristaniškim območjem Wolgast, Achterwasser in Stettiner Haff) v smeri proti vzhodu do meje z Republiko Poljsko v Stettiner Haffu

Opomba: V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče v drugi državi, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II str. 602).

Francoska republika







Dordogne od kamnitega mostu v Libournu do ustja Garona in Gironde od kamnitega mostu v Bordeauxu do ustja Loara od mostu Haudaudine prek stranskega rokava Madeleine do ustja in od mostu Pirmil prek stranskega rokava Pirmil Rona od mostu Trinquetaille v Arlesu in preko v smeri proti Marseillu Sena od mostu Jeanne d'Arc v Rouenu do ustja

Republika Madžarska

Blatno jezero

Kraljevina Nizozemska

Dollard

Eems

Waddenzee: vključno s povezavami s Severnim Morjem

Ijsselmeer: vključno z Markermeerjem in Ijmeerjem, vendar brez Gouwzeeja

Nieuwe Waterweg in Scheur

CalandKanaal zahodno od pristanišča Benelux

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal in povezana pristanišča

Haringvliet in Vuile Gat: vključno s plovnimi potmi med Goeree-Overflakkeejem na eni strani in Voorne-Puttenom ter Hoeksche Waardom na drugi strani

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer in Brouwerschavensche Gat: vključno z vsemi plovnimi potmi med Schouwen-Duivelandom in Goeree-Overflakkeejem

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, vzhodna Šelda in Roompot: vključno s plovnimi potmi med Walcherenom, Noord-Bevelandom in Zuid-Bevelandom na eni strani in Schouwen-Duivelandom ter Tholenom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren

Šelda in zahodna Šelda ter njeno morsko ustje: vključno s plovnimi potmi med Zeeland Flanders na eni strani in Walcherenom ter Zuid-Bevelandom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren

Republika Poljska

Laguna Szczecin

Laguna Kamień

Laguna Wisła

Zaliv Puck

Zbiralni bazen Włocławski

Jezero Śniardwy

Jezero Niegocin

Jezero Mamry

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska







ŠKOTSKA Scapa Flow znotraj območja, ki ga omejujejo črte, ki potekajo od Whartha na otoku Flotta do Martello Towra na South Wallsu in od Point Clettsa na otoku Hoy do triangulacije točke Thomson na otoku Fara in od tam do Gibraltar Piera na otoku Flotta Kyle of Durness južno od Eilean Dubha Cromarty Firth znotraj črte, ki poteka med North Sutorom in South Sutorom Inverness znotraj črte, ki poteka od Fort Georgea do Chanonry Pointa Findhorn Bay znotraj rta Aberdeen znotraj črte, ki poteka od pomola South Jetty do pomola Abercromby Jetty Porečje Montrose Basin zahodno od črte, ki poteka od severa proti jugu čez vhod v pristanišče pri svetilniku Scurdie Ness Reka Tay Dundee znotraj črte od plimovalnega zaliva (ribiški dok) Dundee do Craig Heada, East Newport Firth of Forth in reka Forth znotraj Firth of Fortha, vendar ne vzhodno od železniškega mostu Forth Dumfries znotraj črte, ki poteka od Airds Pointa do Scar Pointa Jezero Ryan znotraj črte, ki poteka od Cairn Pointa do Kircolm Pointa Pristanišče Ayr znotraj sipine The Clyde nad vodami cone 1 Kyles of Bute med Colintraive in Rhubodachom Pristanišče Campbeltown znotraj črte, ki poteka od Macringan's Pointa do Ottercharach Pointa Loch Etive znotraj jezera Etive nad slapovi Lore Loch Leven nad mostom pri Ballachulishu Loch Linnhe severno od signalne luči Corran Point Loch Eil celo jezero Caledonian Canal Loch Lochy, Loch Oich in Loch Ness Kyle of Lochalsh znotraj Kyle Akina, ne zahodno od signalne luči Eilean Ban ali vzhodno od Eileanan Dubha Loch Carron med Stromemorejem in Strome Ferryjem Loch Broom, Ullapool znotraj črte, ki poteka od signalne luči Ullapool Point do Aultnaharrija Kylesku čez Loch Cairnbawn na območju med najvzhodnejšo točko Garbh Eilean in najzahodnejšo točko Eilean na Rainich Pristanišče Stornoway znotraj črte od Arnish Pointa do svetilnika Sandwick Bay, severozahodna stran Sound of Scalpay ne vzhodno od Berry Cove (Scalpay) in ne zahodno od Croc a Loin (Harris) North Harbour, Scalpay in pristanišče Tarbert znotraj ene milje od obale otoka Harris Loch Awe celo jezero Loch Katrine celo jezero Loch Lomond celo jezero Loch Tay celo jezero Loch Loyal celo jezero Loch Hope celo jezero Loch Shin celo jezero Loch Assynt celo jezero Loch Glascarnoch celo jezero Loch Fannich celo jezero Loch Maree celo jezero Loch Gairloch celo jezero Loch Monar celo jezero Loch Mullardach celo jezero Loch Cluanie celo jezero Loch Loyne celo jezero Loch Garry celo jezero Loch Quoich celo jezero Loch Arkaig celo jezero Loch Morar celo jezero Loch Shiel celo jezero Loch Earn celo jezero Loch Rannoch celo jezero Loch Tummel celo jezero Loch Ericht celo jezero Loch Fionn celo jezero Loch Glass celo jezero Loch Rimsdale/nan Clar celo jezero SEVERNA IRSKA Strangford Lough znotraj črte, ki poteka od Cloghy Pointa do Dogtail Pointa Belfast Lough znotraj črte, ki poteka od Holywooda do Macedon Pointa Larne znotraj črte, ki poteka od Larne Piera do trajektnega pomola na otoku Magee River Bann od proti morju obrnjenih koncev valolomov do mostu Toome Lough Erne zgornji in spodnji Lough Erne Lough Neagh znotraj dveh milj od obale VZHODNA OBALA ANGLIJE Berwick znotraj valolomov Warkworth znotraj valolomov Blyth znotraj zunanjih konic pomolov Reka Tyne od Dunston Staithes do konic pomola Tyne Reka Wear od Fatfielda do konic pomola Sunderland Seaham znotraj valolomov Hartlepool znotraj črte, ki poteka od pomola Middleton Jetty do konice pomola Old Pier znotraj črte, ki povezuje konico pomola North Pier s konico pomola South Pier Reka Tees znotraj črte, ki poteka proti zahodu od pomola Government Jetty do jeza Tees Whitby znotraj konic pomola Whitby Reka Humber znotraj črte, ki poteka od North Ferribyja do South Ferribyja Grimsby Dock znotraj črte, ki poteka od zahodnega pomola plimovalnega zaliva do vzhodnega pomola ribiških dokov, severno nabrežje Boston znotraj New Cuta Dutch River cel kanal Reka Hull od Beverley Becka do reke Humber Kielder Water celo jezero Reka Ouse pod zapornico Naburn Reka Trent pod zapornico Cromwell Reka Wharfe od stičišča z reko Ouse do mostu Tadcaster Scarborough znotraj konic pomola Scarborough WALES IN ZAHODNA OBALA ANGLIJE Reka Severn severno od črte, ki poteka proti zahodu od Sharpness Pointa (51° 43,4' S) do Llanthonyja in Maisemore Weirs ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Reka Wye pri Chepstowu, severno od zemljepisne širine (51° 38,0' S) do Monmoutha Newport severno od nadzemnih električnih kablov, ki prečkajo Fifoots Points Cardiff znotraj črte, ki poteka od pomola South Jetty do Penarth Heada in zaprtih vod zahodno od jeza Cardiff Bay Barry znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov Port Talbot znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov na reki Afran zunaj zaprtih dokov. Neath znotraj črte, ki poteka proti severu od proti morju obrnjenega konca pomola za tankerje v zalivu Baglan (51° 37,2' S, 3° 50,5' Z) Llanelli in Burry Port znotraj območja, ki ga omejuje črta, ki poteka od zahodnega pomola v Burry Portu do Whiteford Pointa Milford Haven znotraj črte, ki poteka od South Hook Pointa do Thorn Pointa Fishguard znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce severnih in vzhodnih valolomov Cardigan znotraj ožin pri Pen-Yr-Ergydu Aberystwyth znotraj proti morju obrnjenih koncov valolomov Aberdyfi znotraj črte, ki poteka od železniške postaje Aberdyfi do obalne luči Twyni Beach Barmouth znotraj črte, ki poteka od železniške postaje Barmouth do Penrhyn Pointa Portmadoc znotraj črte, ki poteka od Harlech Pointa do Graig Dduja Holyhead znotraj območja, ki ga omejujeta glavni valolom in črta, ki poteka od konca valoloma do Brynglas Pointa, zaliv Towyn Menai Straits znotraj ožin Menai med črto, ki povezuje Aber Menai Point in Belan Point, in črto, ki povezuje pomol Beaumaris in Pen-y-Coed Point Conway znotraj črte, ki poteka od Mussel Hilla do Tremlyd Pointa Llandudno znotraj valoloma Rhyl znotraj valoloma Reka Dee nad Connah's Quayjem do točke vodnega črpališča Barrelwell Hill Reka Mersey znotraj črte, ki poteka med svetilnikom Rock Lighthouse in severozahodnim dokom Seaforth, vendar brez drugih dokov Preston in Southport znotraj črte, ki poteka od Lythama do Southporta in znotraj dokov v Prestonu Fleetwood znotraj črte, ki poteka od Low Lighta do Knotta Reka Lune znotraj črte, ki poteka od Sunderland Pointa do Chapel Hilla do vključno doka Glasson Barrow znotraj črte, ki povezuje Haws Point, Isle of Walney in Roa Island Slipway Whitehaven znotraj valoloma Workington znotraj valoloma Maryport znotraj valoloma Carlisle znotraj črte, ki povezuje Carlisle Point s Torduffom Coniston Water celo jezero Derwentwater celo jezero Ullswater celo jezero Windermere celo jezero JUŽNA ANGLIJA Blakeney in pristanišče Morston ter dostopi vzhodno od črte, ki poteka južno od Blakeney Pointa do vhoda reke Stiffkey Reka Orwell in reka Stour reka Orwell znotraj črte, ki poteka od valoloma Blackmanshead do Landguard Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3. Reka Blackwater vse plovne poti znotraj črte, ki poteka od jugozahodnega konca otoka Mersea do Sales Pointa Reka Crouch in reka Roach reka Crouch znotraj črte, ki poteka od Holliwell Pointa do Foulness Pointa, vključno z reko Roach Reka Temza in njeni pritoki reka Temza nad črto, ki poteka od severa proti jugu čez najbolj vzhodni konec pomola v pristanišču Denton, Gravesend do zapornice Teddington Reka Medway in Swale reka Medway od črte, ki poteka med Garrison Pointom in Grain Towrom do zapornice Allington; in Swale od Whitstabla do Medwaya Reka Stour (Kent) reka Stour nad ustjem do pristajališča pri Flagstaff Reachu Pristanišče Dover znotraj črt, ki potekajo čez vzhodni in zahodni vhod v pristanišče Reka Rother reka Rother nad signalno postajo za plimovanje v Camberju do zapornice Scots Float in do vhodne zapornice na reki Brede Reka Adur in kanal Southwick znotraj črte, ki poteka čez vhod v pristanišče Shoreham do zapornice kanala Southwick in do zahodnega konca Tarmac Wharfa Reka Arun reka Arun nad pomolom Littlehampton do marine Littlehampton Reka Ouse (Sussex) Newhaven reka Ouse od črte, ki poteka čez vhodne pomole pristanišča Newhaven do severnega konca North Quayja Brighton zunanje pristanišče marine Brighton znotraj črte, ki poteka od južnega konca West Quayja do severnega konca South Quayja Chichester znotraj črte, ki poteka med Eastoke Pointom in zvonikom cerkve v West Witteringu ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Pristanišče Langstone znotraj črte, ki poteka med Eastney Pointom in Gunner Pointom Portsmouth znotraj črte, ki poteka čez vhod v pristanišče od Port Blockhousa do Round Towra Bembridge, Isle of Wight znotraj pristanišča Brading Cowes, Isle of Wight reka Medina znotraj črte, ki poteka od signalne luči valoloma na vzhodnem bregu do House Lighta na zahodnem bregu Southampton znotraj črte, ki poteka od Calshot Castla do obalne luči Hook Beaulieu River znotraj Beaulieu River, vendar ne vzhodno od črte, ki poteka od severa proti jugu čez Inchmery House Keyhaven Lake znotraj črte, ki poteka proti severu od spodnjega svetilnika Hurst Point do Keyhaven Marshes Christchurch The Run Poole znotraj črte Chain Ferry med Sandbanks in South Haven Pointom Exeter znotraj črte, ki poteka od vzhoda proti zahodu od Warren Pointa do priobalne postaje za rešilne čolne nasproti Checkstone Ledgea Teignmouth znotraj pristanišča Reka Dart znotraj črte, ki poteka od Kettle Pointa do Battery Pointa Reka Salcombe znotraj črte, ki poteka od Splat Pointa do Limebury Pointa Plymouth znotraj črte, ki poteka od pomola Mount Batten do Raveness Pointa čez otoke Drake. Reka Yealm znotraj črte, ki poteka od Warren Pointa do Misery Pointa Fowey znotraj pristanišča Falmouth znotraj črte, ki poteka od St. Anthony Heada do Pendennis Pointa Reka Camel znotraj črte, ki poteka od Gun Pointa do Brea Hilla Reki Taw in Torridge znotraj črte, ki vodi 200° od svetilnika Crow Point do obale pri Skern Pointu Bridgewater južno od črte, ki poteka proti vzhodu od Stert Pointa (51° 13,0' S) Reka Avon (Avon) znotraj črte, ki poteka od pomola Avonmouth do Wharf Pointa in Netham Dama

POGLAVJE 2

Cona 3

Kraljevina Belgija

Pomorska Šelda (v smeri toka od odprtega sidrišča Antwerpen)

▼M2

Republika Bolgarija

Donava: od rkm 845,650 do rkm 374,100

▼B

Češka republika

Laba: od zapornice Ústí nad Labem-Střekov do zapornice Lovosice

Umetna jezera: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice

Jezero Máchovo

Vodno območje Velké Žernoseky

Ribniki: Oleksovice, Svět, Velké Dářko

Jezera, nastala z izkopom gramoza: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov

Zvezna republika Nemčija







Donava: od Kelheima (2 414,72 km) do nemško-avstrijske meje Ren: od nemško-švicarske meje do nemško-nizozemske meje Laba: od ustja kanala Laba-Seiten do spodnje meje pristanišča Hamburg Müritz

Francoska republika

Ren

Republika Madžarska

Donava: od rkm 1812 do rkm 1433

Donava Moson: od rkm 14 do rkm 0

Donava Szentendre: od rkm 32 do rkm 0

Donava Ráckeve: od rkm 58 do rkm 0

Reka Tisa: od rkm 685 do rkm 160

Reka Drava: od rkm 198 do rkm 70

Reka Bodrog: od rkm 51 do rkm 0

Reka Kettős-Körös: od rkm 23 do rkm 0

Reka Hármas-Körös: od rkm 91 do rkm 0

Kanal Sió: od rkm 23 do rkm 0

Jezero Velence

Jezero Fertő

Kraljevina Nizozemska

Ren

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Gooimeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, pristanišče Ijmuiden, pristaniško območje Rotterdam, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, kanal Bijlandsch, Boven Rijn, kanal Pannersdensch, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, kanal Amsterdam-Ren, Veerse Meer, kanal Šelda-Ren od državne meje do ustja v Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse navzdol od Venla, Gooimeerja, Europorta, Calandkanaala (vzhodno od pristanišča Beneluks), Hartelkanaala

Republika Avstrija

Donava: od nemške meje do slovaške meje

Inn: od ustja do elektrarne Passau-Ingling

Traun: od ustja do 1,80 km

Enns: od ustja do 2,70 km

March: do 6,00 km

Republika Poljska

— Reka Biebrza od izliva kanala Augustowski do izliva v reko Narwia

— Reka Brda od povezave s kanalom Bydgoski v Bydgoszczu do izliva v reko Vislo

— Reka Bug od izliva reke Muchawiec do izliva v reko Narwio

— Jezero Dąbie do meje z notranjimi morskimi vodami

— Kanal Augustowski od povezave z reko Biebrzo do državne meje, skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala

— Kanal Bartnicki od jezera Ruda Woda do jezera Bartężek

— Kanal Bydgoski

— Kanal Elbląski od jezera Druzno do jezera Jeziorak in jezera Szeląg Wielki, skupaj s temi jezeri in jezeri vzdolž kanala, in stranski kanal v smeri Zalewa od jezera Jeziorak do jezera Ewingi, vključno s tem jezerom

— Kanal Gliwicki skupaj s kanalom Kędzierzyński

— Kanal Jagielloński od povezave z reko Elblągo do reke Nogat

— Kanal Łączański

— Kanal Ślesiński skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala, in jezero Gopło

— Kanal Żerański

— Reka Martwa Visla od reke Visle v Przegalinu do meje z notranjimi morskimi vodami

— Reka Narew od izliva reke Biebrza do izliva reke Visle, skupaj z jezerom Zegrzyński

— Reka Nogat od reke Visle do izliva v laguno Visle

— Reka Noteć (zgornji tok) od jezera Gopło do povezave s kanalom Górnonotecki in kanal Górnonotecki ter reka Noteć (spodnji tok) od povezave s kanalom Bydgoski do izliva v reko Warto

— Nysa Łużycka od Gubina do izliva v Odro

— Reka Odra od mesta Racibórz do povezave z vzhodno Odro, ki postane reka Regalica od prekopa Klucz-Ustowo, skupaj s to reko in njenimi stranskimi pritoki do jezera Dąbie, kakor tudi stranski toki reke Odre od zapornice Opatowice do zapornice v mestu Wrocław

— Zahodna Odra od jeza v Widuchowau (704,1 km reke Odre) do meje z notranjimi morskimi vodami, skupaj s stranskimi pritoki, kakor tudi prekopom Klucz-Ustowo, ki povezuje Vzhodno in Zahodno Odro

— Reka Parnica in prekop Parnicki od Zahodne Odre do meje z notranjimi morskimi vodami

— Reka Pisa od jezera Roś do izliva reke Narew

— Reka Szkarpawa od reke Visle do izliva v laguno Visle

— Reka Warta od jezera Ślesiński do izliva reke Odre

— Omrežje Wielkie Jeziora Mazurskie, ki obsega jezera, povezana z rekami in kanali, ki predstavljajo glavno povezavo od jezera Roś (vključno z njim) v Piszi do kanala Węgorzewski (vključno s kanalom) v Węgorzewou, skupaj z jezeri: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty in Święcajty, skupaj s kanalom Giżycki in kanalom Niegociński ter kanalom Piękna Góra, in stranska pot jezera Ryńskie (vključno z njim) v Rynu do jezera Nidzkie (do 3 km, kar ustvarja mejo z naravnim rezervatom „jezero Nidzkie“), skupaj z jezeri: Bełdany, Guzianka Mała in Guzianka Wielka

— Reka Visla od izliva reke Przemsza do povezave s kanalom Lączański, kakor tudi od izliva tega kanala v Skawino do izliva Visle v Gdanski zaliv, izključujoč rezervoar Włocławski

▼M2

Romunija

Donava: od srbsko-romunske meje (km 1 075) do Črnega morja vzdolž kanala Sulina.

Kanal Donava–Črno morje (64,410 km dolžine): od stičišča z Donavo pri km 299,300 Donave pri Cernavodă (tj. km 64,410 kanala) do pristanišča Constanta-jug–Agigea (km „0“ kanala).

Poarta Albă–kanal Midia Năvodari (34,600 km dolžine): od stičišča Donavakanal Črnega morja pri km 29,410 pri Poarta Albă (tj. km 27,500 kanala) do pristanišča Midia (km „0“ kanala)

▼B

Slovaška republika

Donava: od Devína (1880,26 km) do slovaško-madžarske meje

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska







ŠKOTSKA Leith (Edinburgh) znotraj valolomov Glasgow Strathclyde Loch Crinan Canal od Crinana do Ardrishaiga Caledonian Canal deli kanala SEVERNA IRSKA Reka Lagan od Lagan Weira do Stranmillisa VZHODNA ANGLIJA reka Wear (kjer ni plimovanja) od starega železniškega mostu, Durham, do mostu Prebends, Durham Reka Tees po reki navzgor od jeza Tees Grimsby Dock znotraj zapornic Immingham Dock znotraj zapornic Hull Docks znotraj zapornic Dok Boston znotraj vrat zapornic Aire and Calder Navigation od Goole Docksa do Leedsa; stičišče s kanalom Leeds- Liverpool; stičišče Bank Dole do Selbyja (zapornica na reki Ouse); stičišče Castleford do Wakefielda (spodnja zapornica) Reka Ancholme odtočni kanal Ferriby do Brigga Calder and Hebble Canal Wakefield (zapornica Falling) do zapornice Broadcut Top Reka Foss od stičišča (Blue Bridge) z reko Ouse do Monk Bridgea Fossdyke Canal stičišče z reko Trent do Brayford Poola Goole Dock znotraj vrat zapornice Hornsea Mere cel kanal Reka Hull od zapornice Struncheon Hill do Beverley Becka Market Weighton Canal zapornica na reki Humber do zapornice Sod Houses New Junction Canal cel kanal Reka Ouse od zapornice Naburn do Nun Monktona Sheffield and South Yorkshire Canal zapornica Keadby do zapornice Tinsley Reka Trent zapornica Cromwell do Shardlowa Reka Witham zapornica Boston do Brayford Poola (Lincoln) WALES IN ZAHODNA ANGLIJA Reka Severn nad Llanthonyjem in jezom Maisemore Reka Wye nad Monmouthom Cardiff Roath Park Lake Port Talbot znotraj zaprtih dokov Swansea znotraj zaprtih dokov Reka Dee nad vodnim črpališčem Barrelwell Hill Reka Mersey doki (razen Seaforth Docka) Reka Lune nad dokom Glasson Reka Avon (Midland) zapornica Tewkesbury do Eveshama Gloucester mestni doki v Gloucestru, kanal Gloucester/Sharpness Hollingworth Lake celo jezero Manchester Ship Canal cel kanal in doki Salford, vključno z reko Irwell Pickmere Lake celo jezero Reka Tawe med morskim jezom/marino in športnim stadionom Morfa Rudyard Lake celo jezero Reka Weaver pod Northwichem JUŽNA ANGLIJA Reka Nene Wisbech Cut in reka Nene do zapornice Dog-in-a-Doublet Lock Reka Great Ouse Kings Lynn Cut in reka Great Ouse pod cestnim mostom West Lynn Yarmouth izliv reke Yare od črte, ki poteka med konci pomolov severnega in južnega vhoda, vključno z Breydon Water Lowestoft pristanišče Lowestoft pod zapornico Mutford Lock do črte, ki poteka med zunanjimi pomoli vhoda v prisanišče Reki Alde in Ore nad vhodom v reko Ore do Westrow Pointa Reka Deben nad vhodom v reko Deben do Felixstowe Ferryja Reka Orwell in reka Stour od črte, ki poteka od Fagbury Pointa do Shotley Pointa na reki Orwell do doka Ipswich; in od črte, ki poteka od severa proti jugu čez Erwarton Ness na reki Stour do Manningtreeja Chelmer and Blackwater Canal vzhodno od zapornice Beeleigh Reka Temza in njeni pritoki reka Temza nad zapornico Teddington do Oxforda Reka Adur and Southwick Canal reka Adur nad zahodnim koncem Tarmac Wharfa in znotraj kanala Southwick Reka Arun reka Arun nad marino Littlehampton Reka Ouse (Sussex), Newhaven reka Ouse nad severnim koncem severnega North Quayja Bewl Water celo jezero Grafham Water celo jezero Rutland Water celo jezero Thorpe Park Lake celo jezero Chichester vzhodno od črte, ki povezuje Cobnor Point in Chalkdock Point Christchurch znotraj pristanišča Christchurch, razen Run Exeter Canal cel kanal Reka Avon (Avon) mestni doki v Bristolu jez Neztam do Pulteney Weira

POGLAVJE 3

Cona 4

Kraljevina Belgija

Vse belgijske celinske plovne poti, razen plovnih poti v coni 3

Češka republika

Vse plovne poti, ki niso zajete v conah 1, 2 in 3

Zvezna republika Nemčija

Vse celinske plovne poti, razen plovnih poti v conah 1, 2 in 3

Francoska republika

Vse francoske celinske plovne poti, razen plovnih poti v conah 1, 2 in 3

Italijanska republika

Reka Pad: od Piacenze do ustja

kanal Milan-Cremona, reka Pad: zadnjih 15 km do reke Pad

Reka Mincio: od Mantove, Governola, do reke Pad

Plovna pot Ferrara: od reke Pad (Pontelagoscuro), Ferrare, do Porto Garibaldi

Kanala Brondolo in Valle: od Po di Levante do beneške lagune

Kanal Fissero — Tartaro — Canalbianco: od Jadrana do Po di Levante

Beneška obala: od beneške lagune do Gradeža

Republika Litva

Cela litovska mreža

Veliko vojvodstvo Luksemburg

Mozela

Republika Madžarska

Vse plovne poti, ki niso zajete v conah 2 in 3

Kraljevina Nizozemska

Vse druge reke, kanali in celinska morja, ki niso zajeti v conah 1, 2 in 3

Republika Avstrija

Thaya: do Bernhardsthala

March: nad 6,00 km

Republika Poljska

Vse druge plovne poti, ki niso zajete v conah 1, 2 in 3

▼M2

Romunija

Vse druge plovne poti, ki niso zajete v coni 3

▼B

Slovaška republika

Vse druge plovne poti, ki niso zajete v coni 3

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska







ŠKOTSKA Ratho and Linlithgow Union Canal cel kanal Glasgow Forth & Clyde Canal Monkland Canal — deli Faskine in Drumpellier Hogganfield Loch VZHODNA ANGLIJA Reka Ancholme Brigg do zapornice Harram Hill Calder and Hebble Canal od zgornje zapornice Broadcut do mostu Sowerby Chesterfield Canal od West Stockwitha do Worksopa Cromford Canal cel kanal Reka Derwent od stičišča z reko Ouse do mostu Stamford Driffield Navigation od zapornice Struncheon Hill do Great Driffielda Erewash Canal od zapornice Trent do zapornice Langley Mill Huddersfield Canal od stičišča s Calder in Hebble pri mostu Coopers do kanala Huddersfield Narrow pri Huddersfieldu med Ashton-Under-Lynom in Huddersfieldom Leeds and Liverpool Canal od zapornice na reki Leeds do Skipton Wharfa Light Water Valley Lake celo jezero The Mere, Scarborough celo jezero Reka Ouse nad Nun Monkton Poolom Pocklington Canal od stičišča z reko Derwent do porečja Melbourne Basin Sheffield and South Yorkshire Canal od zapornice Tinsley do Sheffielda Reka Soar od stičišča z reko Trent do Loughborougha Trent and Mersey Canal od Shardlowa do zapornice Dellow Lane Reka Ure in Ripon Canal od stičišča z reko Ouse do kanala Ripon Canal (porečje Ripon) Ashton Canal cel kanal WALES IN ZAHODNA ANGLIJA Reka Avon (Midland) nad Eveshamom Birmingham Canal Navigation cel kanal Birmingham and Fazeley Canal cel kanal Coventry Canal cel kanal Grand Union Canal (od Napton Junction do Birminghama in Fazeleyja celoten odsek kanala Kennet and Avon Canal (od Batha do Newburyja) celoten odsek kanala Lancaster Canal cel kanal Leeds and Liverpool Canal cel kanal Llangollen Canal cel kanal Caldon Canal cel kanal Peak Forest Canal cel kanal Macclesfield Canal cel kanal Monmouthshire and Brecon Canal cel kanal Montgomery Canal cel kanal Rochdale Canal cel kanal Swansea Canal cel kanal Neath & Tennant Canal cel kanal Shropshire Union Canal cel kanal Staffordshire and Worcester Canal cel kanal Stratford-upon-Avon Canal cel kanal Reka Trent cela reka Trent and Mersey Canal cel kanal Reka Weaver nad Northwichem Worcester and Birmingham Canal cel kanal JUŽNA ANGLIJA Reka Nene nad zapornico Dog-in-a-Doublet Reka Great Ouse Kings Lynn nad mostom West Lynn; reka Great Ouse in vse povezane plovne poti Fenlanda, vključno z reko Cam in plovno potjo Middle Level Navigation Norfolk in Suffolk Broads vse plovne reke z bibavico in brez nje, reke v nižinah, kanali in plovne poti znotraj Norfolk in Suffolk Broads, vključno z Oulton Broad, in reke Waveney, Yare, Bure, Ant in Thurne, razen kot je določeno za Yarmouth in Lowestoft Reka Blyth vhod reke Blyth do Blythburgha Reki Alde in Ore na reki Alde nad Westrow Pointom Reka Deben reka Deben nad Felixstowe Ferryjem Reka Orwell in reka Stour vse plovne poti na reki Stour nad Manningtreejem Chelmer & Blackwater Canal zahodno od zapornice Beeleigh Reka Temza in njeni pritoki reka Stort in reka Lee nad Bow Creekom. Grand Union Canal nad zapornico Brentford in Regents Canal nad porečjem Limehouse ter vsi povezani kanali. Reka Wey nad zapornico Temze. Kennet and Avon Canal. Reka Temza nad Oxfordom. Oxford Canal Reka Medway in Swale reka Medway nad zapornico Allington Reka Stour (Kent) reka Stour nad pristajališčem pri Flagstaff Reachu Pristanišče Dover celo pristanišče Reka Rother reka Rother in Royal Military Canal nad zapornico Scots Float in reka Brede nad vhodno zapornico Brighton notranje pristanišče marine Brighton nad zapornico Wickstead Park Lake celo jezero Kennet & Avon Canal cel kanal Grand Union Canal cel kanal Reka Avon (Avon) nad Pulteney Weirom Bridgewater Canal cel kanal









PRILOGA II

MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA PLOVILA NA CELINSKIH PLOVNIH POTEH CON 1, 2, 3 IN 4

VSEBINA DEL I POGLAVJE 1 SPLOŠNO Člen 1.01 — Opredelitev pojmov Člen 1.02 — (prazno) Člen 1.03 — (prazno) Člen 1.04 — (prazno) Člen 1.05 — (prazno) Člen 1.06 — Začasne zahteve Člen 1.07 — Upravna navodila POGLAVJE 2 POSTOPEK Člen 2.01 — Inšpekcijski organ Člen 2.02 — Prošnja za pregled Člen 2.03 — Predstavitev plovila za pregled Člen 2.04 — (prazno) Člen 2.05 — Začasno spričevalo Skupnosti Člen 2.06 — Veljavnost spričevala Skupnosti Člen 2.07 — Podrobnosti in spremembe spričevala Skupnosti Člen 2.08 — (prazno) Člen 2.09 — Redni pregled Člen 2.10 — Prostovoljni pregled Člen 2.11 — (prazno) Člen 2.12 — (prazno) Člen 2.13 — (prazno) Člen 2.14 — (prazno) Člen 2.15 — Stroški Člen 2.16 — Informiranje Člen 2.17 — Register spričeval Skupnosti ▼M3 Člen 2.18 — Enotna evropska identifikacijska številka za plovila ▼B Člen 2.19 — Enakovrednosti in odstopanja DEL II POGLAVJE 3 ZAHTEVE V ZVEZI Z GRADNJO LADIJ Člen 3.01 — Temeljna zahteva Člen 3.02 — Trdnost in stabilnost Člen 3.03 — Ladijski trup Člen 3.04 — Strojnica, kotlovnica in prostori za gorivo POGLAVJE 4 VARNOSTNA RAZDALJA, PROSTI BOK IN UGREZNE OZNAKE Člen 4.01 — Varnostna razdalja Člen 4.02 — Prosti bok Člen 4.03 — Najmanjši prosti bok Člen 4.04 — Ugrezne oznake Člen 4.05 — Največji dovoljeni ugrez natovorjenih plovil, katerih skladišča niso vedno zaprta in s tem odporna proti brizganju in vremenskim vplivom Člen 4.06 — Ugrezne lestvice POGLAVJE 5 MANEVRSKE SPOSOBNOSTI Člen 5.01 — Splošno Člen 5.02 — Preskusi plovnosti Člen 5.03 — Območje preskusa Člen 5.04 — Stopnja obremenitve plovil in konvojev med preskusi plovnosti Člen 5.05 — Uporaba naprav na krovu za preskus plovnosti Člen 5.06 — Predpisana hitrost (naprej) Člen 5.07 — Sposobnost zaustavljanja Člen 5.08 — Sposobnost vzvratne vožnje Člen 5.09 — Sposobnost umikanja Člen 5.10 — Sposobnost obračanja POGLAVJE 6 KRMILNI SISTEM Člen 6.01 — Splošne zahteve Člen 6.02 — Pogonske enote krmilne naprave Člen 6.03 — Pogonska enota hidravlične krmilne naprave Člen 6.04 — Vir energije Člen 6.05 — Ročna pogonska enota Člen 6.06 — Sistemi krmnega propelerja, vodnega curka, cikloidnega propelerja in premčnega bočnega propelerja Člen 6.07 — Kazalniki in nadzorne naprave Člen 6.08 — Regulatorji stopnje obratov ▼M3 Člen 6.09 — Potrjevanje in redni pregledi ▼B POGLAVJE 7 PROSTOR ZA KRMILJENJE Člen 7.01 — Splošno Člen 7.02 — Neoviran pogled Člen 7.03 — Splošne zahteve glede opreme za nadzor, prikazovanje in spremljanje Člen 7.04 — Posebne zahteve glede opreme za nadzor, prikazovanje in spremljanje glavnih strojev in krmilnega sistema Člen 7.05 — Navigacijske luči, svetlobni signali in zvočni signali Člen 7.06 — Radarske naprave in kazalniki stopnje obratov Člen 7.07 — Radiotelefonski sistemi za plovila s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe Člen 7.08 — Zmogljivost za interno komuniciranje na plovilu Člen 7.09 — Alarmni sistem Člen 7.10 — Gretje in prezračevanje Člen 7.11 — Oprema za upravljanje krmnega sidra Člen 7.12 — Prostor za krmiljenje, ki se lahko spusti Člen 7.13 — Vpis plovil s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe v spričevalo Skupnosti POGLAVJE 8 KONSTRUKCIJA MOTORJEV Člen 8.01 — Splošno Člen 8.02 — Varnostna oprema Člen 8.03 — Pogonski agregat Člen 8.04 — Motorni izpušni sistem Člen 8.05 — Rezervoarji za gorivo, cevovodi in pomožne naprave Člen 8.06 — Rezervoarji za shranjevanje mazivnega olja, cevovodi ter pomožne naprave Člen 8.07 — Rezervoarji za shranjevanje olja, ki se uporablja v sistemih za prenos moči, sistemih nadzora in aktiviranja ter sistemih ogrevanja, cevovodi in pomožne naprave Člen 8.08 — Drenažne črpalke in drenažni sistemi Člen 8.09 — Naprave za zbiranje oljne vode in uporabljenega olja Člen 8.10 — Hrup, ki ga oddajajo plovila Poglavje 8a (prazno) POGLAVJE 9 ELEKTRIČNA OPREMA Člen 9.01 — Splošno Člen 9.02 — Sistemi za oskrbo z električno energijo Člen 9.03 — Zaščita pred fizičnim stikom, vdorom trdih predmetov in vdorom vode Člen 9.04 — Zaščita pred eksplozijo Člen 9.05 — Ozemljitev Člen 9.06 — Najvišje dovoljene napetosti Člen 9.07 — Razdelilni sistemi Člen 9.08 — Priključitev z obale ali drugih zunanjih omrežij Člen 9.09 — Oskrba drugih plovnih objektov z električno energijo Člen 9.10 — Generatorji in motorji Člen 9.11 — Akumulatorji Člen 9.12 — Namestitev stikal Člen 9.13 — Zasilni prekinjevalci električnega tokokroga Člen 9.14 — Inštalacijska oprema Člen 9.15 — Kabli Člen 9.16 — Razsvetljava Člen 9.17 — Navigacijske luči Člen 9.18 — (prazno) Člen 9.19 — Alarmni in varnostni sistemi za mehansko opremo Člen 9.20 — Elektronska oprema Člen 9.21 — Elektromagnetna združljivost POGLAVJE 10 OPREMA Člen 10.01 — Sidrna oprema Člen 10.02 — Druga oprema Člen 10.03 — Prenosni gasilni aparat Člen 10.03a — Stalno nameščeni protipožarni sistemi v bivalnih prostorih, prostorih za krmiljenje in potniških prostorih Člen 10.03b — Stalno nameščeni protipožarni sistemi v strojnicah, kotlovnicah in črpalnicah ▼M3 Člen 10.03c — Stalno nameščeni protipožarni sistemi za zaščito predmetov ▼B Člen 10.04 — Čolni Člen 10.05 — Rešilni pasovi in jopiči Poglavje 11 Varnost na delovnih postajah Člen 11.01 — Splošno Člen 11.02 — Zaščita pred padcem Člen 11.03 — Velikost delovnih prostorov Člen 11.04 — Bočne palube Člen 11.05 — Dostop do delovnih prostorov Člen 11.06 — Izhodi in zasilni izhodi Člen 11.07 — Lestve, stopnice in podobne naprave Člen 11.08 — Notranji prostori Člen 11.09 — Zaščita pred hrupom in vibracijami Člen 11.10 — Pokrovi žrel Člen 11.11 — Vitli Člen 11.12 — Žerjavi Člen 11.13 — Hranjenje vnetljivih tekočin POGLAVJE 12 BIVALNI PROSTORI Člen 12.01 — Splošno Člen 12.02 — Posebni oblikovni pogoji Člen 12.03 — Sanitarna oprema Člen 12.04 — Kuhinje Člen 12.05 — Pitna voda Člen 12.06 — Gretje in prezračevanje Člen 12.07 — Druge naprave v bivalnih prostorih POGLAVJE 13 KURILNA, KUHALNA IN HLADILNA OPREMA NA GORIVO Člen 13.01 — Splošno Člen 13.02 — Uporaba tekočih goriv, oprema na nafto Člen 13.03 — Peči z uparjalnimi oljnimi gorilniki in kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje Člen 13.04 — Peči z uparjalnim oljnim gorilnikom Člen 13.05 — Kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje Člen 13.06 — Kurilne naprave z umetnim dotokom zraka Člen 13.07 — Ogrevanje s trdnimi gorivi POGLAVJE 14 NAPRAVE, KI DELUJEJO NA UTEKOČINJENI PLIN, NAMENJENE ZA GOSPODINJSKO RABO Člen 14.01 — Splošno Člen 14.02 — Naprave Člen 14.03 — Posode Člen 14.04 — Namestitev in postavitev napajalnih enot Člen 14.05 — Rezervne in prazne posode Člen 14.06 — Regulatorji tlaka Člen 14.07 — Tlak Člen 14.08 — Cevovodi in prožne cevi Člen 14.09 — Razdelilni sistem Člen 14.10 — Naprave, ki delujejo na plin, in njihova namestitev Člen 14.11 — Prezračevanje in odvajanje odpadnih plinov Člen 14.12 — Navodila za uporabo in varnost Člen 14.13 — Potrditveni preskus Člen 14.14 — Preskušanje Člen 14.15 — Potrdilo POGLAVJE 15 POSEBNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKA PLOVILA Člen 15.01 — Splošne določbe Člen 15.02 — Trupi plovil Člen 15.03 — Stabilnost Člen 15.04 — Varnostna razdalja in prosti bok Člen 15.05 — Največje dovoljeno število potnikov Člen 15.06 — Prostori in območja za potnike Člen 15.07 — Pogonski sistem Člen 15.08 — Varnostne naprave in oprema Člen 15.09 — Reševalna oprema Člen 15.10 — Električna oprema Člen 15.11 — Protipožarna zaščita Člen 15.12 — Preprečevanje požarov Člen 15.13 — Organizacija varnosti Člen 15.14 — Naprave za zbiranje odpadne vode in njeno odstranjevanje Člen 15.15 — Izjeme za določena potniška plovila POGLAVJE 15a POSEBNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKA JADRALNA PLOVILA Člen 15a.01 — Uporaba dela II Člen 15a.02 — Odstopanja za določena potniška jadralna plovila Člen 15a.03 — Zahteve glede stabilnosti plovil z jadri Člen 15a.04 — Zahteve v zvezi z gradnjo ladij in strojne zahteve Člen 15a.05 — Vrvje na splošno Člen 15a.06 — Jambori ter debla in križi na splošno Člen 15a.07 — Posebne določbe za jambore Člen 15a.08 — Posebne določbe za podaljške jamborov Člen 15a.09 — Posebne določbe za poševnike Člen 15a.10 — Posebne določbe za podaljške poševnikov Člen 15a.11 — Posebne določbe za debla krmnega jambora Člen 15a.12 — Posebne določbe za glavna debla Člen 15a.13 — Splošne določbe za nepremično in premično vrvje Člen 15a.14 — Posebne določbe za nepremično vrvje Člen 15a.15 — Posebne določbe za premično vrvje Člen 15a.16 — Pribor in deli vrvja Člen 15a.17 — Jadra Člen 15a.18 — Oprema Člen 15a.19 — Preskušanje POGLAVJE 16 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE, KI BODO VKLJUČENI V POTISNI ALI VLEČNI KONVOJ ALI VZPOREDNO NAVEZO Člen 16.01 — Plovni objekt, primeren za potiskanje Člen 16.02 — Plovni objekt, primeren, da se ga potiska Člen 16.03 — Plovni objekt, primeren za poganjanje vzporednih navez Člen 16.04 — Plovni objekt, primeren za poganjanje v konvojih Člen 16.05 — Plovni objekt, primeren za vleko Člen 16.06 — Preskusi plovnosti konvojev Člen 16.07 — Navedbe v spričevalu Skupnosti POGLAVJE 17 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLAVAJOČO OPREMO Člen 17.01 — Splošno Člen 17.02 — Odstopanja Člen 17.03 — Dodatne zahteve Člen 17.04 — Preostala varnostna razdalja Člen 17.05 — Preostali prosti bok Člen 17.06 — Nagibni preskus Člen 17.07 — Potrditev stabilnosti Člen 17.08 — Potrditev stabilnosti pri zmanjšanem preostalem prostem boku Člen 17.09 — Ugrezne oznake in ugrezne lestvice Člen 17.10 — Plavajoča oprema brez potrditve o stabilnosti POGLAVJE 18 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE NA DELOVNI LOKACIJI Člen 18.01 — Obratovalni pogoji Člen 18.02 — Uporaba dela II Člen 18.03 — Odstopanja Člen 18.04 — Varnostna razdalja in prosti bok Člen 18.05 — Čolni POGLAVJE 19 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA ZGODOVINSKE VREDNOSTI (prazno) POGLAVJE 19a POSEBNE ZAHTEVE ZA KANALSKE BARŽE (prazno) POGLAVJE 19b POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO PLOVNIH POTEH V CONI 4 Člen 19b.01 — Uporaba poglavja 4 POGLAVJE 20 POSEBNE ZAHTEVE ZA MORSKA PLOVILA (prazno) POGLAVJE 21 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA ZA REKREACIJO Člen 21.01 — Splošno Člen 21.02 — Uporaba dela II Člen 21.03 — (prazno) POGLAVJE 22 STABILNOST PLOVIL, KI PREVAŽAJO ZABOJNIKE Člen 22.01 — Splošno Člen 22.02 — Mejni pogoji in metoda izračunavanja za potrditev stabilnosti za prevoz nezavarovanih zabojnikov Člen 22.03 — Mejni pogoji in metoda izračunavanja za potrditev stabilnosti za prevoz zavarovanih zabojnikov Člen 22.04 — Postopek za ocenjevanje stabilnosti na plovilu POGLAVJE 22a POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJRKTE DALJŠE OD 110 m Člen 22a.01 — Uporaba dela I Člen 22a.02 — Uporaba dela II Člen 22a.03 — Trdnost Člen 22a.04 — Vzgon in stabilnost Člen 22a.05 — Dodatne zahteve Člen 22a.06 — Uporaba dela IV pri predelavi POGLAVJE 22b POSEBNE ZAHTEVE ZA VISOKOHITROSTNA PLOVILA Člen 22b.01 — Splošno Člen 22b.02 — Uporaba dela I Člen 22b.03 — Uporaba dela II Člen 22b.04 — Sedeži in varnostni pasovi Člen 22b.05 — Prosti bok Člen 22b.06 — Vzgon, stabilnost in pregrajevanje Člen 22b.07 — Prostor za krmiljenje Člen 22b.08 — Dodatna oprema Člen 22b.09 — Zaprta območja Člen 22b.10 — Izhodi in zasilni izhodi Člen 22b.11 — Protipožarna zaščita in preprečevanje požarov Člen 22b.12 — Prehodne določbe DEL III POGLAVJE 23 OPREMA PLOVIL GLEDE NA ŠTEVILO ČLANOV POSADKE Člen 23.01 — (prazno) Člen 23.02 — (prazno) Člen 23.03 — (prazno) Člen 23.04 — (prazno) Člen 23.05 — (prazno) Člen 23.06 — (prazno) Člen 23.07 — (prazno) Člen 23.08 — (prazno) Člen 23.09 — Oprema plovil Člen 23.10 — (prazno) Člen 23.11 — (prazno) Člen 23.12 — (prazno) Člen 23.13 — (prazno) Člen 23.14 — (prazno) Člen 23.15 — (prazno) DEL IV POGLAVJE 24 PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 24.01 — Uporaba prehodnih določb za plovne objekte, ki so že v uporabi Člen 24.02 — Odstopanja za plovne objekte, ki so že v uporabi Člen 24.03 — Odstopanja za plovne objekte, zgrajene najpozneje 1. aprila 1976 Člen 24.04 — Druga odstopanja Člen 24.05 — (prazno) Člen 24.06 — Odstopanja za plovne objekte, ki jih ne zajema člen 24.01 Člen 24.07 — (prazno) POGLAVJE 24a DODATNE PREHODNE DOLOČBE ZA PLOVNE OBJEKTE, KI NE PLUJEJO PO PLOVNI POTI CONA R Člen 24a.01 — Uporaba prehodnih določb za plovne objekte, ki so že v uporabi, in veljavnost prejšnjih spričeval Skupnosti Člen 24a.02 — Odstopanja za plovne objekte, ki so že v uporabi Člen 24a.03 — Odstopanja za plovne objekte, katerih kobilice so bile zgrajene pred 1. januarjem 1985 Člen 24a.04 — Druga odstopanja DODATEK I — VARNOSTNI ZNAKI DODATEK II — UPRAVNA NAVODILA DODATEK III — VZOREC ENOTNE EVROPSKE IDENTIFIKACIJSKE ŠTEVILKE ZA PLOVILA DODATEK IV — PODATKI ZA IDENTIFIKACIJO PLOVILA

DEL I

POGLAVJE 1

SPLOŠNO

Člen 1.01

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

Vrste plovnih objektov 1. „plovni objekt“: plovilo ali del plavajoče opreme; 2. „plovilo“: plovilo, ki pluje po celinskih plovnih poteh, ali morska ladja; 3. „plovilo, ki pluje po celinskih plovnih poteh“: plovilo, namenjeno izključno ali predvsem za plovbo po celinskih plovnih poteh; 4. „morska ladja“: plovilo, registrirano za pomorsko plovbo; 5. „motorno plovilo“: motorni tanker ali motorno tovorno plovilo; 6. „motorni tanker“: plovilo za prevoz blaga v pritrjenih cisternah, ki pluje samostojno z lastnim pogonom; 7. „motorno tovorno plovilo“: plovilo za prevoz blaga, ki pluje samostojno z lastnim pogonom, razen motornih tankerjev; 8. „kanalska barža“: plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki ne presega 38,5 m dolžine in 5,05 m širine in ki običajno pluje po prekopu Ren-Rona; 9. „vlačilec“: plovilo, zgrajeno posebej za opravljanje vleke; 10. „potiskač“: plovilo, zgrajeno posebej za poganjanje potisnega konvoja; 11. „barža“: barža brez lastnega pogona ali tankerska barža; 12. „tankerska barža“: plovilo za prevoz blaga v pritrjenih cisternah, zgrajeno, da ga vlečejo, ki nima lastnega pogona ali ima zadosten lastni pogon zgolj za izvajanje omejenih manevrov; 13. „barža brez lastnega pogona“: plovilo za prevoz blaga, ki ni tankerska barža, zgrajeno, da ga vlečejo, in ki nima lastnega pogona ali ima zadosten lastni pogon zgolj za izvajanje omejenih manevrov; 14. „maona“: tankerska maona, tovorna maona ali ladijska maona; 15. „tankerska maona“: plovilo za prevoz blaga v pritrjenih cisternah, zgrajeno ali posebej prirejeno, da ga vlečejo, ki nima lastnega pogona ali ima zadosten lastni pogon zgolj za izvajanje omejenih manevrov, kadar ni sestavni del potisnega konvoja; 16. „tovorna maona“: plovilo za prevoz blaga, ki ni tankerska maona, zgrajeno ali posebej prirejeno, da ga vlečejo, in ki nima lastnega pogona ali ima zadosten lastni pogon zgolj za izvajanje omejenih manevrov, kadar ni sestavni del potisnega konvoja; 17. „ladijska maona“: maona, zgrajena za prevažanje z morskimi ladjami in za plovbo po celinskih plovnih poteh; 18. „potniško plovilo“: plovilo za dnevne izlete ali plovilo s kabinami, zgrajeno in opremljeno za prevoz več kot 12 potnikov; 19. „potniško jadralno plovilo“: potniško plovilo, zgrajeno in opremljeno tudi za pogon na jadra; 20. „plovilo za dnevne izlete“: potniško plovilo brez potniških spalnih kabin; 21. „plovilo s kabinami“: potniško plovilo s potniškimi spalnimi kabinami; 22. „visokohitrostno plovilo“: motorizirano plovilo, ki lahko v vodi doseže hitrost več kot 40 km/h; 23. „plavajoča oprema“: plavajoča naprava, ki nosi delovno orodje, kot so žerjavi, oprema za izkopavanje, ovni ali dvigala; 24. „plovni objekt na delovni lokaciji“: plovilo, ki je ustrezno zgrajeno in opremljeno za uporabo na delovnih lokacijah, kot je barža za izsuševanje, barža z bagrom ali pontonska barža, ponton ali plovilo za pobiranje kamenja; 25. „plovilo za rekreacijo“: plovilo za šport ali prosti čas, ki ni potniško plovilo; 26. „pomožni čoln“: čoln za uporabo v prevozu, reševanju ljudi in plovil ter za delovne naloge; 27. „plavajoči objekt“: katera koli plavajoča naprava, ki običajno ni namenjena premikanju, kot so kopališče, dok, pomol ali čolnarna; 28. „plavajoči predmet“: splav ali druga konstrukcija, objekt ali sestav, ki je primeren za plovbo in ni plovilo, plavajoča oprema ali plavajoči objekt.

Sestave plovnih objektov 29. „konvoj“: tog ali vlečen konvoj plovnih objektov; 30. „naveza“: način sestave konvoja; 31. „tog konvoj“: konvoj v potisni ali vzporedni navezi; 32. „konvoj v potisni navezi“: toga sestava plovnih objektov, od katerih je vsaj eden, ki se imenuje „potiskač“, postavljen na začetek plovila in zagotavlja pogonsko moč za konvoj; za togega velja tudi konvoj, ki je sestavljen iz potiskača in plovila v potisni navezi, ki sta spojena tako, da je mogoče usmerjeno sestavljanje; 33. „vzporedna naveza“ sestava plovnih objektov, trdno povezanih vzporedno drugo ob drugem, od katerih nobeno ni postavljeno na začetek plovila za pogon sestave; 34. „vlečni konvoj“: sestava enega ali več plovil, plavajočih objektov ali plavajočih naprav, ki jih vleče eno ali več plovil z lastnim pogonom, ki tvorijo del konvoja;

Posebna območja na plovilu 35. „glavna strojnica“: prostor, kjer so nameščeni pogonski motorji; 36. „strojnica“: prostor, kjer so nameščeni motorji z notranjim izgorevanjem; 37. „kotlovnica“: prostor, kjer so nameščene naprave, ki delujejo na gorivo, namenjene za proizvodnjo pare ali ogrevanje tople vode; 38. „zaprta nadgradnja“: za vodo neprepustna, trdna in neprekinjena struktura s trdnimi stenami, ki je trajno in za vodo neprepustno pritrjena na krov; 39. „prostor za krmiljenje“: prostor, v katerem so nameščeni vsi krmilni in nadzorni instrumenti, potrebni za upravljanje plovila; 40. „bivalni prostor“: prostor za osebe, ki običajno bivajo na plovilu, vključno z ladijsko kuhinjo, prostorom za shranjevanje živil, toaletnimi in umivalnimi prostori, pralnicami, predsobami in prehodi, razen prostora za krmiljenje; 41. „prostor za potnike“: prostori na krovu plovila, namenjeni potnikom, in zaprti prostori, kot so saloni, pisarne, trgovine, frizerski saloni, sušilnice, pralnice, savne, toaletni in umivalni prostori, prehodi, povezovalni hodniki in stopnice, ki jih ne obkrožajo stene; 42. „nadzorni center“ prostor za krmiljenje, kjer je nameščen zasilni agregat ali njegovi deli, ali prostor s centrom, ki ga stalno zaseda ladijsko osebje ali člani posadke, na primer za opremo za požarni alarm, daljinsko upravljanje vrat ali dušilcev ognja; 43. „prostor za stopnišče“: prostor za notranje stopnišče ali dvigalo; 44. „salon“: del bivalnega prostora ali prostora za potnike. Na potniških plovilih se ladijske kuhinje ne obravnavajo kot saloni; 45. „ladijska kuhinja“: prostor s štedilnikom ali podobno napravo za kuhanje; 46. „shramba“: prostor za shranjevanje vnetljivih tekočin ali prostor s površino več kot 4 m2 za shranjevanje zalog; 47. „ladijsko skladišče“: del plovila, ki je spredaj in zadaj omejen s pregradami in se odpira ali zapira s pokrovi žrel, namenjen za prevoz pakiranega ali razsutega blaga ali za skladiščenje cistern, ki ne tvorijo del ladijskega trupa; 48. „pritrjena cisterna“: cisterna, pripojena plovilu tako, da so stene cisterne sam ladijski trup ali pa okvir, ki je ločen od ladijskega trupa; 49. „delovna postaja“: prostor, kjer člani posadke opravljajo svoje naloge, vključno z mostičkom, ladijskim žerjavom in čolnom; 50. „prehod“: prostor, namenjen običajnemu gibanju oseb in blaga; 51. „varen prostor“: prostor, ki je od zunaj ograjen z navpično površino, ki poteka v razdalji 1/5 BWL (širine vodne črte) vzporedno s smerjo ladijskega trupa po črti največjega ugreza; 52. „zbirni prostori“: posebej zaščiteni prostori na plovilu, kjer se potniki zbirajo v primeru nevarnosti; 53. „evakuacijski prostori“: deli zbirnih prostorov na plovilu, iz katerih se osebe lahko evakuirajo.

Izrazi iz ladijskega strojništva 54. „ploskev največjega dovoljenega ugreza“: vodna ploskev, ki je enaka največjemu ugrezu, pri katerem je plovilu dovoljena plovba; 55. „varnostna razdalja“: razdalja med ploskvijo največjega dovoljenega ugreza in vzporedno ploskvijo, ki poteka po najnižji točki, nad katero plovilo ne velja več za neprepustno za vodo; 56. „preostala varnostna razdalja“: v primeru nagnjenja plovila razpoložljiva navpična razdalja med nivojem vode in najnižjo točko potopljene strani, nad katerim plovilo ne velja več za neprepustno za vodo; 57. „prosti bok (f)“: razdalja med ploskvijo največjega dovoljenega ugreza in vzporedno ploskvijo, ki gre skozi najnižjo točko robnice, ali če plovilo nima robnice, skozi najnižjo točko zgornjega roba ladijskega boka; 58. „preostali prosti bok“: v primeru nagnjenja plovila razpoložljiv navpični pas med nivojem vode in zgornjo površino krova na najnižji točki potopljene strani ali, če plovilo nima krova, najnižji točki zgornje površine pritrjenega ladijskega boka; 59. „mejna črta“: namišljena črta, ki poteka po bočni kovinski oplati najmanj 10 cm pod pregradnim krovom in najmanj 10 cm pod najnižjo točko ladijskega boka, ki ni neprepustna za vodo. Če plovilo nima pregradnega krova, se uporabi črta, ki poteka najmanj 10 cm pod najnižjo črto, do katere je zunanja kovinska oplata neprepustna za vodo; 60. „vodni izpodriv ( )“: potopljena prostornina plovila v m3; 61. „izpodriv (Δ)“: skupna masa plovila v tonah, vključno s tovorom; 62. „koeficient upora (CB)“: razmerje med vodnim izpodrivom in zmnožkom dolžine LWL, širine BWL in ugreza T; 63. „prečna ploskev nad vodo (AV)“: prečna ploskev plovila nad vodno gladino v m2; 64. „pregradna paluba“: paluba, do katere potekajo zahtevane pregrade, ki so neprepustne za vodo, in od katere se meri prosti bok; 65. „pregrada“: običajno navpična stena določene višine, ki ločuje plovilo in ki jo omejujejo dno plovila, kovinska oplata ali druge pregrade; 66. „prečna pregrada“: pregrada, ki sega od ene strani do druge strani plovila; 67. „stena“: deljiva površina, običajno navpična; 68. „ločilna stena“ stena, ki ni neprepustna za vodo; 69. „dolžina (L)“: največja dolžina trupa v metrih, brez smernega krmila in poševnika; 70. „skupna dolžina (LOA)“: največja dolžina plovila v metrih, vključno z vsemi pritrjenimi napravami, kot so deli krmilnega sistema ali agregat, mehanske ali podobne naprave; 71. „dolžina vodne gladine (LWL)“: dolžina ladijskega trupa v metrih, izmerjena po črti največjega dovoljenega ugreza; 72. „širina (B)“: največja širina v metrih, merjena do zunanjega roba kovinske oplate ogrodja (brez koles, ograj in podobnega); 73. „skupna širina (BOA)“: največja širina plovila v metrih vključno z vso pritrjeno opremo, kot so kolesa, ograje, mehanske naprave in podobno; 74. „širina vodne gladine (BWL)“: širina ladijskega trupa v metrih, merjena od zunanje strani bočne kovinske oplate po črti največjega dovoljenega ugreza; 75. „višina (H)“: najkrajša navpična razdalja v metrih med najnižjo točko trupa ali kobilice in najnižjo točko krova na boku plovila; 76. „ugrez (T)“: navpična razdalja v metrih med najnižjo točko trupa ali kobilice in črto največjega ugreza; 77. „prednja navpičnica“: navpična črta na sprednji točki preseka ladijskega trupa s črto največjega dovoljenega ugreza; 78. „čista širina bočne palube“: razdalja med navpično črto, ki gre skozi najbolj vidni del odprtine žrela na strani bočne palube, in navpično črto, ki gre skozi notranji rob zaščite pred zdrsom (varovalna ograja, ograja v višini gležnjev) na zunanji strani bočne palube.

Krmilni sistemi 79. „krmilni sistem“: vsa oprema, potrebna za krmiljenje plovila, s katero se zagotovijo manevrske sposobnosti, določene v poglavju 5; 80. „krmilo“: krmilo ali krmila z držajem, vključno s krmilnim kvadrantom in elementi, ki ga povezujejo s krmilno napravo; 81. „krmilna naprava“: del krmilnega sistema, ki omogoča premikanje krmila; 82. „pogonska enota“: gonilo krmilne naprave med virom energije in krmilno napravo; 83. „vir energije“: električno napajanje naprave za upravljanje krmila in krmilne naprave z energijo iz ladijskega omrežja, baterij ali motorja z notranjim izgorevanjem; 84. „naprava za upravljanje krmila“: sestavni deli in vezje za delovanje naprave za upravljanje krmila na električni pogon; 85. „pogonska enota krmilne naprave“: nadzor krmilne naprave, njene pogonske enote in njenega vira energije; 86. „ročni pogon“: sistem, ki z ročnim upravljanjem ročnega krmilnega kolesa premika krmilo z mehanskim prenosom brez kakršnega koli dodatnega vira energije; 87. „ročni hidravlični pogon“: ročno upravljanje, ki aktivira hidravlični prenos; 88. „regulator hitrosti obračanja“: oprema, ki avtomatično ustvarja in ohranja določeno hitrost obračanja plovila v skladu z vnaprej izbranimi vrednostmi; 89. „prostor za krmiljenje, kjer lahko z radarjem krmili ena oseba“: prostor za krmiljenje, ki je urejen tako, da lahko med plovbo z radarjem s plovilom upravlja ena oseba.

Lastnosti strukturnih elementov in materialov 90. „neprepusten za vodo“: strukturni elementi ali naprave, opremljene tako, da se prepreči vdor vode; 91. „odporen proti brizganju in vremenskim vplivom“ strukturni elementi ali naprave, opremljene tako, da v normalnih razmerah prepuščajo zanemarljivo majhno količino vode; 92. „nepropusten za plin“: strukturni elementi ali naprave, opremljene tako, da se prepreči vdor plina in hlapov; 93. „nevnetljiv“: snov, ki ne gori in ne proizvaja vnetljivih hlapov v takih količinah, da bi se spontano vžgali pri segrevanju na približno 750 °C; 94. „negorljiv“: material, ki se ne vname hitro ali katerega površina vsaj omeji širjenje plamenov v skladu s postopkom iz oddelka 1(c) člena 15.11; 95. „požarna odpornost“: lastnost strukturnih elementov ali naprav, kot je potrjena s postopki preskušanja iz oddelka 1(d) člena 15.11; 96. „Kodeks o postopkih preskušanja požarne varnosti“: Mednarodni kodeks o uporabi postopkov preskušanja požarne varnosti v skladu z Odločbo MSC.61(67) Odbora za pomorsko varnost Mednarodne pomorske organizacije.

Opredelitev drugih pojmov 97. „priznani klasifikacijski zavod“: klasifikacijski zavod, ki je priznan v skladu z merili in postopki iz Priloge VI k tej direktivi; 98. „radarska naprava“: elektronski navigacijski pripomoček za odkrivanje in prikazovanje okolice in prometa; 99. „celinska elektronska pomorska karta s podatki (ECDIS)“: standardiziran sistem prikazovanja elektronske navigacijske karte za celinske plovne poti in povezanih informacij, ki prikazuje izbrane informacije iz navigacijskih kart za celinske plovne poti, po izbiri pa tudi informacije iz drugih senzorjev plovila; 100. „naprava za celinsko elektronsko pomorsko karto s podatki (ECDIS)“: naprava za prikazovanje elektronskih navigacijskih kart za celinske plovne poti, ki se lahko upravlja na dva različna načina: v informacijskem in navigacijskem prikazu; 101. „informacijski prikaz“: uporaba celinske elektronske pomorske karte s podatki (ECDIS) le zaradi informacij, brez radarskega prikaza; 102. „navigacijski prikaz“: uporaba celinske elektronske pomorske karte s podatki (ECDIS) z radarskim prikazom za krmiljenje plovila; 103. „ladijsko osebje“: vsi zaposleni na potniškem plovilu, ki niso člani posadke; 104. „osebe z zmanjšano gibljivostjo“: osebe s posebnimi težavami pri uporabi javnega prevoza, kot so starejše osebe, invalidi, osebe z okvarami vida in sluha, osebe v invalidskih vozičkih, nosečnice in osebe, ki spremljajo majhne otroke; 105. „spričevalo Skupnosti“: spričevalo, ki ga za plovilo izda pristojni organ in potrjuje skladnost s tehničnimi zahtevami te direktive.

Člen 1.02

(prazno)

Člen 1.03

(prazno)

Člen 1.04

(prazno)

Člen 1.05

(prazno)

▼M1

Člen 1.06

Začasne zahteve

Začasne zahteve, s katerimi se nebistveni elementi te direktive spremenijo z njeno dopolnitvijo, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 19(4) te direktive, kadar se ugotovi, da je to nujno potrebno zaradi prilagoditve tehničnemu napredku na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, da se omogoči odstopanje od določb te direktive ali da se omogočijo preskusi. Zahteve se objavijo in veljajo največ tri leta. Veljati začnejo hkrati in se razveljavijo pod enakimi pogoji v vseh državah članicah.

▼B

Člen 1.07

Upravna navodila

Da bi bilo izvajanje te direktive lažje in enotno se lahko sprejmejo zavezujoča upravna navodila za inšpekcijski pregled v skladu s postopkom, določenim v členu 19(2) te direktive.

POGLAVJE 2

POSTOPEK

Člen 2.01

Inšpekcijski organ

1. Države članice ustanovijo inšpekcijske organe.

2. Inšpekcijski organi sestojijo iz predsednika in strokovnjakov.

V vsakem organu so vsaj naslednji strokovnjaki:

(a) uradnik iz uprave, ki je odgovoren za plovbo;

(b) strokovnjak za projektiranje plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, in njihovih motorjev;

(c) pomorski strokovnjak s spričevalom za plovbo.

3. Predsednika in strokovnjake vsakega organa imenujejo organi v državi, kjer je organ ustanovljen. Predsednik in strokovnjaki pri prevzemanju svojih obveznosti predložijo pisno izjavo, da jih bodo izvajali popolnoma neodvisno. Od uradnikov se ne zahteva nikakršna izjava.

4. Inšpekcijskim organom lahko pomagajo posebni strokovnjaki v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami.

Člen 2.02

Prošnja za pregled

1. Za postopek vložitve prošnje za pregled in določitve kraja in časa pregleda so pristojni organi, ki izdajo spričevalo Skupnosti. Pristojni organ določi, katere dokumente je treba predložiti. Postopek se opravi tako, da se zagotovi, da se pregled lahko opravi v ustreznem času po vložitvi prošnje.

2. Za spričevalo Skupnosti lahko zaprosi lastnik plovnega objekta, za katerega ne velja ta direktiva, ali njegov zastopnik. Njegovi prošnji se ugodi, če plovilo izpolnjuje zahteve te direktive.

Člen 2.03

Predstavitev plovila za pregled

1. Lastnik ali njegov zastopnik predstavi plovilo v raztovorjenem, očiščenem in opremljenem stanju. Med pregledom zagotovi kakršno koli potrebno pomoč, kot je zagotovitev ustreznega čolna in osebja ter odkrivanje kakršnih koli delov ladijskega trupa ali opreme, ki niso neposredno dostopni ali vidni.

2. Inšpekcijski organ prvič zahteva suh pregled. Tak suh pregled pa ni potreben, če se lahko predloži klasifikacijsko spričevalo ali spričevalo odobrenega klasifikacijskega zavoda, da konstrukcija izpolnjuje zahteve, ali če se predloži spričevalo, ki dokazuje, da je pristojni organ že opravil suh pregled v druge namene. Pri rednem pregledu ali pregledu, določenem v členu 15 te direktive, lahko inšpekcijski organ zahteva pregled zunaj vode.

Inšpekcijski organ opravi poskusno vožnjo ob prvem pregledu motornih plovil ali konvojev ali ob večjih spremembah pogona ali krmilne opreme.

3. Inšpekcijski organ lahko zahteva nadaljnje preglede in poskusne vožnje ter druga dokazila. Ta določba velja tudi med gradnjo plovnega objekta.

Člen 2.04

(prazno)

Člen 2.05

Začasno spričevalo Skupnosti

1. Pristojni organ lahko izda začasno spričevalo Skupnosti za:

(a) plovni objekt, ki je namenjen potovati v določen kraj z dovoljenjem pristojnega organa, da bi pridobil spričevalo Skupnosti;

(b) plovni objekt, ki mu je bilo začasno odvzeto spričevalo Skupnosti v enem od primerov, navedenih v členu 2.07 ali v členih 12 in 16 te direktive;

(c) plovni objekt, za katerega se pripravlja spričevalo Skupnosti po uspešno opravljenem pregledu;

(d) plovni objekt, kadar niso izpolnjeni vsi pogoji, potrebni za pridobitev spričevala Skupnosti, kot je navedeno v delu I Priloge V;

(e) plovni objekt, ki je tako poškodovan, da njegovo stanje ni več skladno s spričevalom Skupnosti;

(f) plavajoče naprave ali opremo, kadar organi, odgovorni za poseben prevoz, določijo, da je za dovoljenje za opravljanje posebnega prevoza, kot to določajo veljavni predpisi organa za plovbo držav članic, treba pridobiti tako spričevalo Skupnosti;

(g) plovni objekt, ki odstopa od določb iz dela II, kot to določa oddelek 2 v členu 2.19.

2. Začasno spričevalo Skupnosti se sestavi na podlagi vzorca iz dela III Priloge V, kadar se zdi, da je ustrezno zagotovljena plovnost plovnega objekta, plavajoče naprave ali plavajoče opreme.

Zajema pogoje, za katere pristojni organ meni, da so potrebni, in velja:

(a) v primerih, navedenih v oddelku 1(a) in (d) do (f), za eno določeno potovanje, ki se opravi v ustreznem obdobju, ki ni daljše od enega meseca;

(b) v primerih, navedenih v oddelku 1(b) in (c), za ustrezno obdobje;

(c) v primerih, navedenih v oddelku 1(g), za šest mesecev. Začasno spričevalo Skupnosti se lahko vsakič podaljša za šest mesecev, dokler odbor ne sprejme odločitve.

Člen 2.06

Veljavnost spričevala Skupnosti

1. Obdobje veljavnosti spričeval Skupnosti, ki se izdajo za na novo zgrajena plovila v skladu z določbami te direktive, določi pristojni organ, in sicer za največ:

(a) pet let za potniška plovila;

(b) deset let za vse druge plovne objekte.

Obdobje veljavnosti se vpiše v spričevalo Skupnosti.

2. Za plovila, ki obratujejo že pred pregledom, pristojni organ določi obdobje veljavnosti spričevala Skupnosti za vsak primer posebej glede na rezultate pregleda. Vendar pa veljavnost ne sme biti daljša od obdobij, določenih v oddelku 1.

Člen 2.07

Podrobnosti in spremembe spričevala Skupnosti

1. Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik mora pristojni organ seznaniti s kakršno koli spremembo imena ali lastništva plovnega objekta, dimenzije ali ►M3 evropske identifikacijske številke za plovila ◄ , registracije ali matičnega pristanišča in mu poslati spričevalo Skupnosti, da vpiše spremembo.

2. Kateri koli pristojni organ