2014O0015 — SL — 09.04.2015 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 4. aprila 2014 o denarni in finančni statistiki (prenovitev) (ECB/2014/15) (2014/810/EU) (UL L 340, 26.11.2014, p.1)

spremenjena z:









▼B

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 4. aprila 2014

o denarni in finančni statistiki

(prenovitev)

(ECB/2014/15)

(2014/810/EU)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 5.1, 12.1 in 14.3 Statuta, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) ( 1 ), ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 2 ), ob upoštevanju Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ( 3 ), ob upoštevanju Smernice ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank ( 4 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Smernica ECB/2007/9 ( 5 ) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, zlasti ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ) o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov ter naknadnih sprememb zadevnih statističnih predpisov Evropske centralne banke (ECB), jo je treba zaradi jasnosti prenoviti. (2) Za pripravo statistike o agregirani bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (MFI) za euroobmočje in za posamezne države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), konsolidirani bilanci stanja sektorja MFI za euroobmočje in ustreznih denarnih agregatih euroobmočja ECB zahteva poročanje podatkov o bilanci stanja ECB ter bilancah stanja, ki se nanašajo na sektor MFI v državah članicah euroobmočja. Podatke morajo poročati nacionalne centralne banke (NCB) v skladu s to smernico in z uporabo podatkov, zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) ( 7 ). (3) Za izpeljavo denarnih agregatov ECB zbira od NCB držav članic euroobmočja statistične informacije o poštnih žiro institucijah, ki sprejemajo vloge od rezidentov euroobmočja, ki niso denarne finančne institucije, v skladu z Uredbo (EU) št. 1074/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/39) ( 8 ) ter o sredstvih in obveznostih centralne države v skladu s to smernico. (4) ECB pripravlja statistiko o agregiranih bilancah stanja podskupin sektorja MFI in predvsem o skladih denarnega trga (SDT) in kreditnih institucijah. Za izpeljavo te statistike za euroobmočje in za posamezne države članice euroobmočja ECB zbira od NCB podatke o sredstvih in obveznostih SDT v skladu s to smernico. (5) NCB lahko posredujejo Mednarodnemu denarnemu skladu (MDS) dodatno statistiko o bilanci stanja sektorja MFI preko ECB v skladu z obrazci, določenimi v tej smernici. (6) Za izboljšanje analize gibanj posojil MFI nefinančnim družbam v euroobmočju in posameznih državah članicah euroobmočja ECB zahteva, da NCB poročajo podatke, kadar so ti na voljo, o posojilih MFI nefinančnim družbam po panogi dejavnosti. Zahteve za podatke so določene v tej smernici. (7) Za dopolnitev analize kreditnih gibanj v euroobmočju in posameznih državah članicah euroobmočja se od NCB zahteva, da zagotovijo informacije o kreditnih linijah MFI, razčlenjene po institucionalnem sektorju, v skladu s to smernico. (8) Za izdelavo statistike o osnovi za obvezne rezerve kreditnih institucij za euroobmočje in posamezne države članice euroobmočja v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) ECB zahteva podatke od NCB v skladu s to smernico. NCB zagotovijo svoje podatke z uporabo podatkov, zbranih od kreditnih institucij po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). (9) Za izpeljavo statistike o obrestnih merah, ki jih uporabljajo MFI za vloge in posojila v razmerju do gospodinjstev in nefinančnih družb, za euroobmočje in posamezne države članice euroobmočja ECB zbira informacije od NCB v skladu s to smernico. NCB zagotovijo svoje podatke z uporabo podatkov, zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/34) ( 9 ). (10) ECB pripravlja statistiko o sredstvih in obveznostih investicijskih skladov in družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (DPFS), za euroobmočje in posamezne države članice euroobmočja na podlagi podatkov, ki jih NCB zagotovijo v skladu s to smernico. NCB zagotovijo svoje podatke z uporabo podatkov, zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) ( 10 ) in Uredbo (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) ( 11 ). (11) Za pridobitev pregleda nad obsegom in gibanjem izdaje elektronskega denarja ECB zahteva, da NCB poročajo statistične informacije o institucijah za izdajo elektronskega denarja v skladu s to smernico. (12) ECB vodi register institucij in povezanih družb (Register of Institutions and Affiliates Database – RIAD), centralni register referenčnih podatkov o institucionalnih enotah, ki so pomembne za statistične namene. V registru RIAD se med drugim hranijo seznam MFI, seznam investicijskih skladov, seznam DPFS in seznam institucij, ki so pomembne za statistiko plačil. Ta smernica vsebuje določbe o tem, kako NCB poročajo ECB zahtevane podatke. (13) ECB pripravlja statistiko o sredstvih in obveznostih pokojninskih skladov za euroobmočje in posamezne države članice euroobmočja na podlagi podatkov, ki jih NCB zagotovijo v skladu s to smernico. (14) Za pridobitev pregleda nad drugimi finančnimi posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (DFP) ECB zahteva, da NCB poročajo statistične informacije o posrednikih z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (PVP), finančnih družbah, ki se ukvarjajo s posojanjem (FDP) in ostalih DFP v skladu s to smernico. Poleg tega ECB zahteva, da NCB poročajo statistične informacije o centralnih nasprotnih strankah (CNS). (15) ECB pripravlja statistiko o izdajah vrednostnih papirjev za euroobmočje in posamezne države članice euroobmočja. Okvir se močno opira na informacije, ki jih ECB zbira od NCB v skladu s to smernico. (16) V skladu s členom 2(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 ECB pripravlja statistiko plačilne bilance za euroobmočje in s tem povezano zunanjo statistiko ter od držav članic euroobmočja zahteva, da poročajo podatke o nacionalni plačilni bilanci. Ocenjevanje kakovosti statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb za euroobmočje ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti bi bilo treba izvajati v skladu z okvirom ECB o kakovosti statistike, ki med drugim obsega zagotavljanje ustrezne skladnosti z zadevno denarno in finančno statistiko za euroobmočje ( 12 ). (17) Za pripravo podatkov o strukturnih finančnih kazalnikih za euroobmočje, konsolidiranih bančnih podatkov za bančne skupine v euroobmočju in statistike o sektorskih in regionalnih izpostavljenostih velikih bančnih skupin v euroobmočju iz naslova kreditnih aranžmajev ECB zahteva, da NCB poročajo statistične informacije v skladu z obrazci, določenimi v tej smernici. (18) Za analizo razvoja plačilnih sistemov v euroobmočju in spremljanje njihove stopnje povezovanja ECB zahteva, da NCB poročajo podatke v skladu s to smernico, ki dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1409/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/43) ( 13 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:







Člen 1

Področje uporabe

1. Splošno

Ta smernica določa obveznosti NCB, da ECB poročajo denarno in finančno statistiko.

2. Sistemi poročanja, standardi in datumi posredovanja

NCB poročajo postavke, navedene v členih 3 do 26, v skladu s sistemi, določenimi v Prilogi II, in v skladu s standardi za elektronsko poročanje, določenimi v Prilogi III. ECB vsako leto do septembra sporoči NCB natančne datume posredovanja v obliki koledarja poročanja za naslednje leto.

3. Zahteve za poročanje preteklih podatkov v primeru sprejetja eura

V primerih sprejetja eura se uporabljajo naslednja pravila:

(a) Za statistiko bilance stanja MFI in SDT ter statistiko sredstev in obveznosti investicijski skladov in DPFS NCB držav članic, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), ki sprejmejo euro po začetku veljavnosti te smernice, poročajo ECB pretekle podatke, ki zajemajo vsa referenčna obdobja od njihovega pristopa k Uniji in v vsakem primeru pretekle podatke, ki zajemajo najmanj tri leta pred njihovim vstopom v euroobmočje. NCB pripravijo podatke, kot če bi bila zadevna država članica del euroobmočja v vseh referenčnih obdobjih. Za izpolnitev te zahteve se NCB držav, ki pristopijo k Uniji, priporoča, da izpolnijo zahteve za te nize podatkov v skladu z obrazci za države članice zunaj euroobmočja.

(b) Poleg te splošne zahteve se v zvezi s statistiko postavk bilance stanja MFI uporabljajo naslednje zahteve: (i) pretekli podatki zajemajo tudi tri leta pred pristopom države članice k Uniji, razen če je z ECB dogovorjeno drugače; (ii) NCB držav članic euroobmočja poročajo stanja v razmerju do držav članic, ki sprejmejo euro po začetku veljavnosti te smernice, ki zajemajo tri leta pred širitvijo euroobmočja, razen če je z ECB dogovorjeno drugače. To načelo se uporablja samo za mesečne neporavnane zneske, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Poročanje je obvezno samo za tiste neporavnane zneske, ki presegajo 50 milijonov EUR, v nasprotnem primeru je poročanje prostovoljno.

(c) Za izdaje vrednostnih papirjev se časovne vrste, posredovane ECB, začnejo decembra 1989 za neporavnane zneske in januarja 1990 za tokove.

(d) Za statistiko plačil se podatki za pet let, vključno z zadnjim referenčnim letom, poročajo po najboljših prizadevanjih.

4. Zahteve za poročanje preteklih podatkov, ki izhajajo iz uvedbe novih zahtev v zvezi z denarno in finančno statistiko

(a) Četrtletni pretekli podatki ali ocene v skladu z zahtevami revidiranega Evropskega sistema računov (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), določenega v Uredbi (EU) št. 549/2013, so potrebni za statistiko postavk bilance stanja, statistiko investicijskih skladov in statistiko DPFS, kakor je določeno v tabelah 1, 2 in 3 Priloge VI za pripravo finančnih računov. Podatki se poročajo ECB po najboljših prizadevanjih, kot sledi: septembra 2014 za referenčna obdobja od četrtega četrtletja leta 2012 do drugega četrtletja leta 2014; decembra 2014 za referenčno obdobje tretjega četrtletja leta 2014; in marca 2015 za referenčno obdobje četrtega četrtletja leta 2014.

(b) Pretekle podatke ali ocene za nove elemente visoke prioritete, sprejete v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), kakor je določeno v tabeli 4 Priloge VI, za referenčna obdobja od junija 2014 je treba zagotoviti po najboljših prizadevanjih do maja 2015, da se izogne zamudi pri dejanski objavi.

(c) Pretekle podatke ali ocene za nove elemente, sprejete v Uredbi (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34) in tej smernici, kakor je določeno v tabeli 5 Priloge VI, za referenčna obdobja od junija 2014 je treba zagotoviti po najboljših prizadevanjih do maja 2015.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej smernici:

1. „poročevalska enota“ in „rezident“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98;

2. „Eurosistem“ pomeni NCB držav članic euroobmočja in ECB;

3. „kreditna institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 );

4. „druge MFI“ pomenijo vse MFI razen centralnih bank.

Člen 3

Statistika postavk bilanc stanja o MFI

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB pripravijo in poročajo dve ločeni agregirani bilanci stanja, obe na bruto osnovi, v skladu s sistemi, določenimi v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33): eno, ki se nanaša na podsektor MFI „centralna banka“, in eno, ki se nanaša na podsektor „druge MFI“.

NCB izpeljejo zahtevane statistične informacije v zvezi z lastnimi bilancami stanja iz svojih računovodskih sistemov s pomočjo namenskih premostitvenih tabel, ki so dostopne na spletni strani ECB ( 15 ). Tabele se bodo po potrebi spremenile v sodelovanju z NCB, da se odrazijo spremenjene okoliščine, na primer, da se zagotovi skladnost s posodobljenimi računovodskimi pravili. Za namene statističnega poročanja ECB izpelje iz lastne bilance stanja podatke, ki ustrezajo podatkom, ki jih NCB izpeljejo iz svojih bilanc stanja.

NCB izpeljejo zahtevane statistične informacije v zvezi z bilancami stanja drugih MFI s pomočjo agregiranja podatkov o postavkah bilance stanja, zbranih od posameznih rezidenčnih MFI, razen rezidenčne NCB.

Te zahteve zajemajo neporavnane zneske (stanja) ob koncu meseca in ob koncu četrtletja, mesečne in četrtletne podatke o popravkih tokov ter mesečne in četrtletne podatke o listinjenju posojil in drugih prenosih posojil. Bilanca stanja se pripravi na zadnji koledarski dan v mesecu/četrtletju ne glede na lokalne praznike; če to ni mogoče, se uporabijo podatki, ki se nanašajo na zadnji delovni dan, v skladu z nacionalnimi tržnimi ali računovodskimi pravili.

Vse postavke so obvezne; vendar pa se v zvezi s polji v tabelah 3 in 4 v delu 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), ki ustrezajo državam članicam zunaj euroobmočja, uporabljajo nekatere posebne določbe, kakor je opisano v odstavku 8. Poleg tega lahko NCB v zvezi z zahtevami iz tabele 5 v delu 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za poročanje olistinjenih posojil, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno in ki jih servisirajo MFI, razširijo zahteve za poročanje na drugače prenesena posojila, ki jih servisirajo MFI. Kolikor te dodatne informacije niso vključene v poročanje po tabeli 5 v delu 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), vendar so na voljo NCB, se podatki vključijo v tabelo 4 v delu 1 Priloge II k tej smernici. Kolikor so informacije o olistinjenih ali drugačne prenesenih posojilih, ki jih ne servisirajo MFI, na voljo NCB (npr. od DFP ali izvajalcev pomožnih finančnih storitev, ki delujejo kot serviserji posojil), se ti podatki vključijo v tabelo 4 v delu 1 Priloge II.

NCB poročajo statistične informacije o postavkah bilance stanja v skladu z delom 1 Priloge II.

(b) Popravki tokov

ECB izračuna transakcije tako, da upošteva razliko med stanji ob koncu meseca in nato odstrani tiste učinke, ki ne izhajajo iz transakcij, na podlagi naslednjih popravkov tokov:

(i) prerazvrstitve in drugi popravki, ki obsegajo spremembe stanj v bilanci stanja, ki nastanejo zaradi sprememb v sestavi in strukturi populacije MFI, spremembe razvrstitve finančnih instrumentov in nasprotnih strank, spremembe statističnih opredelitev in (delne) popravke napak pri poročanju;

(ii) prevrednotovalni popravki zaradi sprememb cen, ki obsegajo vsako spremembo v postavki stanja zaradi vpliva gibanj v cenah sredstev in obveznosti in ki tudi odražajo vpliv odpisov ali delnih odpisov posojil; ter zaradi sprememb deviznih tečajev, ki obsegajo vsako spremembo v postavki stanja zaradi vpliva gibanj deviznega tečaja na sredstva in obveznosti, ki so izražene v tuji valuti.

NCB poročajo ECB mesečne in četrtletne podatke v zvezi s prerazvrstitvami in drugimi popravki ter prevrednotenji zaradi sprememb cen, ki se izračunajo v skladu s Prilogo IV. ECB običajno izračuna prevrednotovalne popravke za spremembe deviznih tečajev, čeprav lahko NCB te popravke, kadar jih lahko pripravijo bolj natančno, posredujejo neposredno ECB.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB in poslovno področje ECB, ki je odgovorno za finančno poročanje, poročajo ECB mesečne podatke do zaključka poslovanja na 15. delovni dan, ki sledi koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo, medtem ko se četrtletni podatki poročajo do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

3. Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti podatke, ki se nanašajo na zadnje obdobje pred tekočim referenčnim obdobjem. Poleg tega lahko pride tudi do popravkov, ki se nanašajo na pretekla obdobja, zaradi, na primer, napak, prerazvrstitev, izboljšanih postopkov poročanja itd. ECB lahko izredne in redne popravke obdela istočasno ali se odloči, da odloži obdelavo izrednih popravkov na čas po koncu mesečnega obdobja izdelave denarnih agregatov.

Politika popravkov mora biti v skladu z načeli iz priročnika ECB za statistiko bilance stanja MFI. Za zagotovitev ravnovesja med kakovostjo denarne statistike in njeno stabilnostjo ter za povečanje skladnosti med mesečnimi in četrtletnimi statističnimi podatki se izredni popravki mesečnih podatkov poročajo v času posredovanja četrtletnih statističnih podatkov. Kadar se poročajo popravki mesečnih podatkov, vendar pa nacionalni okvir izdelave podatkov ne omogoča generiranja ustreznih četrtletnih popravkov, NCB po najboljših prizadevanjih poskrbijo za ohranitev skladnosti med mesečnimi in četrtletnimi podatki, npr. s pomočjo ocen.

4. Preverjanja za spremljanje notranje skladnosti podatkov

NCB in poslovno področje ECB, ki je odgovorno za finančno poročanje, pred posredovanjem podatkov ECB preverijo notranjo skladnosti podatkov v skladu s preverjanji, ki jih opredeli in vodi ECB.

5. Izračun ocene celotne vrednosti

(a) Sestava institucij „na repu“

Kadar NCB odobrijo odstopanja SDT v skladu s členom 9(1)(a) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), morajo zagotoviti, da njihov združeni prispevek k skupni nacionalni bilanci stanja SDT ne presega:

(i) 10 % v vsaki državi članici euroobmočja, kjer nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja več kakor 15 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju;

(ii) 30 % v vseh drugih državah članicah euroobmočja, razen tistih, kjer nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja manj kakor 1 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju, in v tem primeru ne veljajo posebne omejitve glede razporeditve SDT na rep.

Kadar NCB odobrijo odstopanja SDT v skladu s pododstavki (i), (ii) ali (iv) člena 9(2)(b) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), morajo zagotoviti, da za vsako postavko združeni prispevek odstopanj k ustreznemu skupnemu znesku v nacionalni bilanci stanja MFI ne presega 5 %. NCB lahko SDT odobrijo tudi odstopanja od zahteve, da ločeno sporočijo podatke o postavkah sredstev in obveznosti v razmerju do sektorja zavarovalnih družb v euroobmočju in sektorja pokojninskih skladov v skladu s pododstavkom (iii) člena 9(2)(b) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). NCB morajo razlikovati med sredstvi in obveznostmi v razmerju do zavarovalnih družb in pokojninskih skladov ter med postavkami z domačimi institucijami in institucijami, ki so rezidenti drugih držav članic euroobmočja, in lahko nato odobrijo odstopanja v zvezi z vsakim sklopom, katerega prispevek ne presega 5 % skupne nacionalne bilance stanja SDT.

(b) Minimalni standardi za izračun ocene celotne vrednosti

Kadar NCB odobrijo odstopanja MFI v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), pri pripravi mesečnih in četrtletnih podatkov bilance stanja MFI, ki se poročajo ECB, izračunajo oceno celotne vrednosti do 100 % zajetja za te MFI. NCB lahko izberejo postopek za izračun ocene celotne vrednosti do 100 % zajetja, pod pogojem, da ta izpolnjuje naslednje minimalne standarde:

(i) Za manjkajoče podatke razčlenitev se ocene izpeljejo z uporabo razmerij, ki temeljijo na podmnožici dejanske poročevalske populacije, za katero se šteje, da bolje predstavlja institucije „na repu“, kot sledi: — NCB držav članic, katerih prispevek k agregirani bilanci stanja MFI v euroobmočju je večji kakor 2 %, določijo to podmnožico tako, da skupna bilanca stanja subjektov v njej ne presega 35 % nacionalne agregirane bilance stanja MFI. Ta zahteva ne velja, kadar bilance stanj institucij, za katere se odobrijo odstopanja, predstavljajo manj kakor 1 % nacionalne bilance stanja MFI, — NCB držav članic, katerih prispevek k skupni agregirani bilanci stanja MFI v euroobmočju je manjši kakor 2 %, se spodbujajo k temu, da sledijo isti ureditvi. Vendar pa lahko NCB v teh državah članicah v primeru, da bi nastali znatni stroški, namesto tega uporabijo razmerja, ki temeljijo na poročevalski populaciji.

(ii) Pri uporabi točke (i) se lahko tako „rep“ kot podmnožica dejanske poročevalske populacije razdelita na različne skupine glede na vrsto institucije, npr. SDT ali kreditne institucije.

(iii) Kadar prispevek SDT, ki poročajo svoja skupna sredstva samo enkrat letno, presega 30 % skupne bilance stanja SDT v posamezni državi članici, NCB izračunajo oceno skupne vrednosti podatkov, ki jih ločeno poročajo SDT in kreditne institucije, kot sledi: — če obstaja zadostno zajetje s strani SDT, ki so poročevalci v polnem obsegu, se njihova agregirana bilanca stanja uporabi kot podlaga za izračun ocene celotne vrednosti, — če zajetje s strani SDT, ki so poročevalci v polnem obsegu, ni zadostno ali če SDT, ki so poročevalci v polnem obsegu, ni, NCB vsaj enkrat letno ocenijo bilanco stanja za sektor SDT iz alternativnih virov podatkov in to uporabijo kot podlago za izračun ocene celotne vrednosti.

(iv) Kadar so podatki razčlenitev na voljo, vendar z daljšim zamikom ali z manjšo frekvenco, se poročani podatki prenesejo v manjkajoča obdobja: — s ponovitvijo podatkov, kadar so se rezultati izkazali za ustrezne, ali — z uporabo ustreznih tehnik statističnega ocenjevanja, da se upoštevajo trendi v podatkih ali sezonski vzorci.

(v) Razmerja ali kateri koli drug vmesni izračun, ki se zahteva za izvedbo minimalnih standardov za izračun ocene celotne vrednosti, se lahko izpelje iz podatkov, ki se pridobijo od nadzornih organov, če je mogoče vzpostaviti zanesljivo povezavo med statistično razčlenitvijo, za katero je treba izračunati oceno celotne vrednosti, in temi podatki.

(c) Sporočanje ECB

NCB obvestijo ECB o uporabljenih odstopanjih in zagotovijo tudi informacije o glavnih elementih novih postopkov za izračun ocene celotne vrednosti ali o spremembah v obstoječih postopkih, če so te bistvene.

6. Pravila vrednotenja in/ali računovodska pravila

Pri pripravi bilance stanja centralne banke NCB in ECB upoštevajo usklajena računovodska pravila iz Smernice ECB/2010/20, kakor je bila spremenjena, in uporabijo premostitvene tabele, navedene v členu 3(1). Zlasti:

(a) kadar se od NCB in ECB za računovodske namene zahteva, da prevrednotijo svoje portfelje vrednostnih papirjev na mesečni in ne na četrtletni osnovi, se ta prevrednotenja odrazijo tudi v statistični bilanci stanja na mesečni osnovi;

(b) za računovodski postavki 9.5 „druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)“ in 10.4 „druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)“ NCB določijo sredstva ločeno od obveznosti in jih poročajo na bruto osnovi;

(c) kadar je treba računovodsko postavko 14 „računi prevrednotenja“ poročati na bruto osnovi za računovodske namene, jo NCB poročajo na neto osnovi za statistične namene.

Člen 8 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) določa ustrezna računovodska načela za namene statističnega poročanja v zvezi z „drugimi MFI“. Zlasti določa, da se brez poseganja v računovodske prakse in postopke izravnave, ki veljajo v državah članicah euroobmočja, vsa finančna sredstva in obveznosti poročajo v bruto zneskih. Poleg tega se v zvezi z vlogami in posojili poroča neporavnani znesek glavnice, ki ne vključuje zneskov odpisov ali delnih odpisov. NCB lahko izjemoma dovolijo poročanje posojil v neto zneskih brez rezervacij in poročanje odkupljenih posojil po ceni, dogovorjeni v času njihove pridobitve, pod pogoji, določenimi v členu 8 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

V zvezi z vrednotenjem drugih postavk bilance stanja in predvsem imetij vrednostnih papirjev in izdanih vrednostnih papirjev se priporoča, da NCB uporabijo tržno vrednotenje v skladu z zahtevami ESR 2010. Vendar pa splošna zahteva, določena v členu 8 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), da MFI uporabljajo nacionalni predpis, ki prenaša Direktivo 86/635/EGS, in katere koli druge upoštevne mednarodne standarde, kaže, da se prakse vrednotenja vrednostnih papirjev in drugih sredstev razlikujejo. Uporaba nestandardiziranih pravil vrednotenja je zato sprejemljiva le, dokler se knjigovodska vrednost bistveno ne razlikuje od tržne vrednosti.

7. Pojasnila

NCB in ECB pri posredovanju podatkov ECB zagotovijo pojasnila k posebnim gibanjem v zadnjem referenčnem obdobju, vključno s pojasnili v zvezi s „prerazvrstitvami in drugimi popravki“ ter zadevnimi popravki za pretekla obdobja. Zlasti se pojasnila poročajo za gibanja, „prerazvrstitve in druge popravke“ ter popravke, ki so večji od 5 milijard EUR (v absolutni vrednosti), ali v drugih primerih, kadar štejejo za ekonomsko pomembne, npr. kadar se gibanja v poročanih vrstah podatkov nanašajo na velike transakcije v poročevalskem obdobju, ali kadar popravki pomenijo pomembne spremembe v ekonomski razlagi agregiranih gibanj. NCB in ECB zagotovijo dodatna pojasnila o poročanih podatkih na zahtevo ECB.

V pojasnilih se tudi navede, ali so ugotovljena pomembna gibanja, popravki ali „prerazvrstitve in drugi popravki“, ki vplivajo na poročane vrste podatkov, dokončni ali še vedno predmet pregleda.

NCB sporočijo pojasnila po možnosti v času posredovanja podatkov in v vsakem primeru pred zaključkom izdelave podatkov.

ECB centralno hrani pojasnila, ki jih prejme od NCB, za namene spremljanja podatkov in zagotavljanja statističnih pojasnil. ECB obravnava informacije iz pojasnil ob upoštevanju veljavnega režima zaupnosti.

8. Posebne določbe, ki se nanašajo na tabeli 3 in 4 v delu 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33)

NCB se lahko odločijo, da v zvezi s polji v tabelah 3 in 4 v delu 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), ki ustrezajo državam članicam zunaj euroobmočja, od MFI ne bodo zahtevale poročanja v polnem obsegu, če so podatki, zbrani na bolj agregirani ravni, nepomembni. NCB v rednih presledkih in najmanj enkrat letno preverijo, ali se te določbe še vedno uporabljajo. Kadar se odobrijo ta odstopanja, NCB poročajo četrtletne ocene, ki se izpeljejo v skladu z naslednjimi merili:

(a) četrtletni podatki se ocenijo na podlagi podatkov, ki jih poročajo MFI z manjšo frekvenco; ti podatki se prenesejo v manjkajoče(-a) obdobje(-a) s ponovitvijo podatkov ali z uporabo ustreznih statističnih tehnik, da se odrazi vsak trend v podatkih ali sezonski vzorec;

(b) četrtletni podatki se ocenijo na podlagi podatkov, ki jih poročajo MFI na bolj agregirani osnovi, ali na podlagi posebnih razčlenitev, ki jih NCB štejejo za smiselne;

(c) četrtletni podatki se ocenijo na podlagi četrtletnih podatkov, ki se zberejo od velikih MFI, odgovornih za najmanj 80 % poslov z državami, za katere velja izjema od poročanja;

(d) četrtletni podatki se ocenijo na podlagi alternativnih virov podatkov, kot je Banka za mednarodne poravnave, ali na podlagi podatkov o plačilni bilanci, po izvedbi vseh potrebnih popravkov, ki se zahtevajo zaradi različnih konceptov in opredelitev, uporabljenih v teh alternativnih virih, v primerjavi s tistimi, ki se uporabljajo v denarni in finančni statistiki; ali

(e) četrtletni podatki se ocenijo na podlagi podatkov za države, za katere velja izjema od poročanja, ki jih MFI četrtletno poročajo kot eno skupno vrednost.

Člen 4

Spremljanje skladnosti med statistično bilanco stanja NCB in njeno računovodsko bilanco stanja

1. Obseg spremljanja

NCB in ECB spremljajo skladnost med svojimi agregiranimi bilancami stanja ob koncu meseca za statistične namene, kakor se poročajo po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), in svojimi računovodskimi postavkami, kakor se poročajo za tedenski računovodski izkaz Eurosistema po Smernici ECB/2010/20, kakor je bila spremenjena.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB opravljajo preverjanja za vsako postavko mesečnih podatkov v skladu s predlogo, določeno v delu 2 Priloge I. Preverjanja se posredujejo ECB z ustreznimi četrtletnimi podatki in v istem roku, kakor je določen v členu 3(2) za četrtletne podatke.

Za obdobja poročanja, ko datumi za agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene in računovodske postavke, kakor se poročajo za tedenski računovodski izkaz Eurosistema, ne sovpadajo, lahko NCB primerjajo statistične podatke z dnevno bilanco stanja, izdelano za zadnji delovni dan v mesecu. ECB kot pripravljavka lastne bilance stanja upošteva isti postopek.

3. Spremljanje ECB

ECB spremlja izide preverjanj skladnosti in lahko zahteva, da v zvezi s pomembnimi odstopanji NCB nadalje ukrepajo.

Člen 5

Statistika o elektronskem denarju

(a) Zahteve za mesečno ali četrtletno statistično poročanje o elektronskem denarju, ki ga izdajo MFI, ki jim ni bilo odobreno odstopanje po členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33)

1. Obseg poročanja

ECB v sodelovanju z NCB na letni osnovi ugotovi in zabeleži elemente shem elektronskega denarja, ki se uporabljajo v Uniji, razpoložljivost zadevnih statističnih informacij in metode pripravljanja informacij, ki se uporabljajo v zvezi z njimi. NCB poročajo statistične informacije o elektronskem denarju, ki ga izdajo vse MFI, ki jim ni bilo odobreno odstopanje po členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), v skladu s seznamom postavk v tabeli 1 v delu 2 Priloge II k tej smernici.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Mesečni podatki se poročajo ECB skupaj s posredovanjem mesečnih podatkov o statistiki postavk bilance stanja MFI, kakor je določeno v členu 3(2). Ob odsotnosti podatkov NCB uporabijo, kjer je mogoče, ocene ali začasne podatke.

(b) Zahteve za letno statistično poročanje o elektronskem denarju, ki ga izdajo vse institucije za izdajo elektronskega denarja, ki niso kreditne institucije, ali manjše MFI, ki jim je bilo odobreno odstopanje po členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33)

1. Obseg poročanja

To poročanje zajema institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom v obliki izdajanja elektronskega denarja in so tako skladne z opredelitvijo MFI, ter institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ne ukvarjajo s finančnim posredništvom v obliki izdajanja elektronskega denarja in tako niso skladne z opredelitvijo MFI. To poročanje vključuje tudi poročanje manjših MFI, ki jim je bilo odobreno odstopanje po členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), ne glede na to, ali so kreditne institucije ali ne.

NCB poročajo statistične informacije v skladu s seznamom postavk v tabeli 2 v delu 2 Priloge II k tej smernici. Podatki o izdajateljih elektronskega denarja, ki niso skladni z opredelitvijo MFI in zanje zato ne veljajo zahteve za redno statistično poročanje postavk bilance stanja, se poročajo, kolikor jih NCB lahko pridobijo od svojih ustreznih nadzornih organov ali iz drugih primernih virov.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Vrste podatkov se ECB poročajo letno, do zadnjega delovnega dne v mesecu, ki sledu koncu referenčnega obdobja. Ob odsotnosti podatkov NCB uporabijo, kjer je mogoče, ocene ali začasne podatke.

Člen 6

Statistika o poštnih žiro institucijah in centralni državi

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB zbirajo statistične informacije o poštnih žiro institucijah v skladu z Uredbo (EU) št. 1074/2013 (ECB/2013/39). Zahteve zajemajo denarne obveznosti v razmerju do rezidentov euroobmočja, ki niso denarne finančne institucije, tj. bližnje substitute za obveznosti denarnih finančnih institucij iz naslova vlog, ter imetja gotovine in vrednostnih papirjev, ki jih izdajo MFI euroobmočja. NCB poročajo ECB te podatke v skladu z delom 3 Priloge II.

NCB pri poročanju po delu 3 Priloge II zajamejo tudi denarne obveznosti centralne države ter imetja gotovine in vrednostnih papirjev, ki jih izdajo MFI euroobmočja. Kjer ta sredstva in obveznosti ne obstajajo ali so nepomembne, se poročanje po načelu de minimis ne zahteva.

(b) Popravki tokov

Podatki o popravkih tokov se poročajo v skladu s členom 3(1)(b).

2. Frekvenca in roki za poročanje

Vrste podatkov se poročajo mesečno in v istem roku, kakor je določen v členu 3(2) za mesečno statistiko postavk bilance stanja.

Člen 7

Pojasnjevalne postavke

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

Kolikor so podatki na voljo, vključno na podlagi najboljše ocene, NCB poročajo nadaljnje statistične informacije v skladu s seznamom pojasnjevalnih postavk, določenim v delu 4 Priloge II, kot dodatek k statistiki postavk bilance stanja ter z enako frekvenco in v istem roku kot za statistiko postavk bilance stanja, kakor sta določena v členu 3(2). ECB v sodelovanju z NCB ugotovi in zabeleži razpoložljivost zadevnih statističnih informacij in z njimi povezane metode pripravljanja informacij. Te pojasnjevalne postavke predstavljajo informacije, ki so potrebne za pripravo denarnih agregatov euroobmočja, statistike obrestnih mer MFI in finančnih računov denarne unije, in imajo visoko prioriteto, razen če je v tabelah navedeno drugače. V skladu z dogovorom med ECB in NCB slednjim ni treba poročati postavk v zvezi z razdelitvijo izdanih dolžniških vrednostnih papirjev MFI po rezidenčnosti imetnika v tabeli 2 iz oddelka 1 v delu 4 Priloge II, kadar ECB uporabi alternativne vire podatkov.

(b) Popravki tokov

Podatki o tokovih se lahko zagotovijo v skladu z dvostranskim dogovorom med ECB in zadevno NCB. Podatki o popravkih tokov se poročajo v skladu s členom 3(1)(b).

2. Frekvenca in roki za poročanje

Vrste podatkov se poročajo mesečno za postavke, navedene v oddelkih 1 in 2 v delu 4 Priloge II, in četrtletno za postavke, navedene v oddelku 3 v delu 4 Priloge II, ter v istem roku kot obvezni mesečni in četrtletni statistični podatki bilance stanja MFI, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

3. Pravila vrednotenja in/ali računovodska pravila

Pojasnjevalne postavke, ki se zahtevajo po tem členu, se poročajo ob upoštevanju enakih pravil vrednotenja in računovodskih pravil, kot veljajo za podatke, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Člen 8

Statistika osnove za obvezne rezerve

1. Obseg poročanja

Mesečni statistični podatki o agregirani osnovi za obvezne rezerve, razčlenjeni po vrsti obveznosti, se izračunajo kot stanja ob koncu meseca v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) in kategorijami, določenimi v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Podatki, ki se zahtevajo za izdelavo te statistike v skladu z delom 5 Priloge II, se pripravijo na podlagi podatkov, ki jih kreditne institucije, ki so obvezniki za obvezne rezerve, posredujejo NCB.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Statistika osnove za obvezne rezerve obsega šest časovnih vrst podatkov za kreditne institucije, ki se nanašajo na podatke o stanjih ob koncu meseca in jih je treba ECB prek sistema izmenjave podatkov Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) pošiljati mesečno, najpozneje do zadnjega delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv. Kreditne institucije na repu poročajo NCB podatke omejene razčlenitve četrtletno. Za te kreditne institucije na repu se uporablja poenostavljena statistika osnove za obvezne rezerve za tri obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv. NCB uporabijo četrtletne podatke o osnovi za obvezne rezerve, ki jih pridobijo od kreditnih institucij na repu, za mesečne podatke, ki jih poročajo ECB, v treh posredovanjih podatkov po njihovi objavi.

3. Politika popravkov

Popravki, ki jih poročevalske institucije napravijo v osnovi za obvezne rezerve in/ali k zahtevam za obvezne rezerve po tem, ko se je obdobje izpolnjevanja že začelo, ne smejo voditi k popravkom statističnih podatkov o osnovi za obvezne rezerve in o zahtevah za obvezne rezerve.

Člen 9

Statistika makro razmerij

1. Obseg poročanja

ECB mesečno spremlja, z uporabo statističnih informacij ob koncu meseca, ki jih kreditne institucije posredujejo NCB v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), točnost tekočih standardiziranih odbitkov od osnove za obvezne rezerve, ki jih lahko kreditne institucije odštejejo od neporavnanega zneska iz naslova njihovih izdanih dolžniških vrednostnih papirjev z dogovorjeno zapadlostjo do dveh let. NCB pripravijo zahtevane agregate v skladu z delom 6 Priloge II in jih poročajo ECB.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Tri časovne vrste podatkov za kreditne institucije, ki se nanašajo na podatke o stanjih ob koncu meseca, se ECB posredujejo mesečno, najpozneje do delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja.

Te vrste podatkov se posredujejo, tudi če se z njimi povezane postavke bilance stanja v določeni državi članici ne uporabljajo.

Člen 10

Statistika bilance stanja SDT

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB poročajo ECB ločene podatke o postavkah bilance stanja za sektor SDT v skladu s tabelama 1 in 2 v delu 7 Priloge II. ECB uporablja podatke za pripravo statistike bilance stanja SDT in statistike bilance stanja kreditnih institucij. Ker se podatki za celotni sektor MFI že poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), veljajo zahteve, določene v tem členu, samo za SDT. Čeprav je v nekaterih državah članicah med MFI razvrščeno manjše število drugih institucij, se te institucije štejejo za količinsko nepomembne.

(b) Popravki tokov

Podatki o prerazvrstitvenih in prevrednotovalnih popravkih iz tabele 2 v delu 7 Priloge II se poročajo v skladu s členom 3(1)(b) ob upoštevanju odstopanj, odobrenih po členu 9(2) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Kadar velja za poročanje prevrednotovalnih popravkov odstopanje, ki ga NCB odobrijo SDT po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), NCB poročajo podatke za postavke, pri katerih so prevrednotovalni popravki lahko pomembni, po najboljših prizadevanjih.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Podatke je treba poročati četrtletno, v 28 delovnih dneh po koncu referenčnega obdobja.

3. Izračun ocene celotne vrednosti

Podatki, ki se poročajo v zvezi z bilanco stanja SDT, zajemajo 100 % institucij, ki so razvrščene v ta sektor. Kjer je dejansko zajetje poročanja zaradi izvzetja institucij na repu manjše od 100 %, NCB izračunajo oceno celotne vrednosti predloženih podatkov v skladu s členom 3(5), da se zagotovi 100 % zajetje.

4. Politika popravkov

Popravki podatkov za SDT morajo biti skladni z ustreznimi podatki za druge MFI ob koncu četrtletja. Če posredovanje novih ali popravljenih podatkov za SDT pomeni spremembo podatkov za ustrezno referenčno obdobje za druge MFI, je treba posredovati tudi zahtevane popravke podatkov za druge MFI.

Člen 11

Strukturni finančni kazalniki

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB poročajo podatke o drugih strukturnih finančnih kazalnikih v skladu z delom 8 Priloge II.

NCB zagotovijo podatke v zvezi s kazalniki, določenimi v delu 8 Priloge II, v skladu s konceptualnimi in metodološkimi pravili iz navedenega dela. Upoštevati je treba statistična načela, sprejeta za pripravljanje statistike postavk bilance stanja, in sicer:

(i) podatki se agregirajo in ne konsolidirajo;

(ii) načelo rezidenčnosti sledi „pristopu države gostiteljice“;

(iii) podatki bilance stanja se poročajo na bruto osnovi.

(b) Popravki tokov

Podatki o popravkih tokov se poročajo v skladu s členom 3(1)(b).

2. Frekvenca in roki za poročanje

Podatki za izračun strukturnih finančnih kazalnikov o kreditnih institucijah se poročajo vsako leto do konca marca za preteklo leto. Kazalnik „število zaposlenih v kreditnih institucijah“ je treba zagotoviti, če je mogoče, vsako leto do konca maja za preteklo leto.

3. Politika popravkov

Pri popravljanju poročanih podatkov NCB uporabljajo naslednja splošna načela:

(a) med vsemi rednimi letnimi posredovanji podatkov se poleg podatkov za zadnje leto po potrebi pošljejo redni popravki za podatke preteklega leta in izredni popravki;

(b) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo tudi med letom.

4. Izračun ocene celotne vrednosti

Zbrani podatki zajemajo 100 % institucij, ki so opredeljene kot kreditne institucije v skladu s členom 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Kjer je dejansko zajetje poročanja manjše od 100 %, NCB izračunajo oceno celotne vrednosti v skladu s členom 3(5), da se zagotovi 100 % zajetje.

5. Pojasnila

NCB poročajo ECB kakršno koli odstopanje od zgornjih opredelitev in pravil, da se omogoči spremljanje nacionalnih praks. NCB predložijo pojasnila, v katerih pojasnijo razloge za znatne popravke.

Člen 12

Konsolidirani bančni podatki

1. Obseg poročanja

NCB poročajo konsolidirane bančne podatke v skladu z delom 9 Priloge II ter pri zagotavljanju teh podatkov upoštevajo konceptualna in metodološka pravila iz navedenega dela.

Konsolidirani bančni podatki se poročajo z uporabo kratkoročnega pristopa v skladu s standardi poročanja FINREP/COREP, ki jih je vzpostavil Evropski bančni organ.

Da se zagotovi največje možno zajetje, se zbirajo podatki o vseh kreditnih institucijah, kakor so opredeljene v nacionalnih predpisih.

Podatki se v celoti konsolidirajo na čezmejni in medsektorski osnovi, pri čemer se pojem „čezmejno“ nanaša na podružnice in podrejene družbe domačih bank, ki se nahajajo zunaj domačega trga, in so vključene med podatke, ki jih poroča nadrejena institucija, pojem „medsektorsko“ pa se nanaša na podružnice in podrejene družbe bank, ki se razvrstijo kot druge finančne institucije. Zavarovalne družbe niso vključene v konsolidacijo.

Konsolidirani bančni podatki se poročajo ločeno za:

— majhne domače bančne skupine in samostojne kreditne institucije,

— srednje domače bančne skupine in samostojne kreditne institucije,

— velike domače bančne skupine in samostojne kreditne institucije,

— podrejene družbe pod tujim nadzorom (zunaj Evropske unije),

— podružnice pod tujim nadzorom (zunaj Evropske unije),

— podrejene družbe pod tujim nadzorom (iz Evropske unije),

— podružnice pod tujim nadzorom (iz Evropske unije).

Za namene tega člena se banke razvrstijo kot velike bančne skupine ali samostojne kreditne institucije, če so njihova sredstva večja od 0,5 % skupnih konsolidiranih sredstev bank v Evropski uniji; kot srednje banke, če so njihova sredstva med 0,5 % in 0,005 % teh skupnih konsolidiranih sredstev; in kot majhne banke, če so njihova sredstva pod 0,005 % teh skupnih konsolidiranih sredstev.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Konsolidirani bančni podatki se poročajo dvakrat letno. Celoten niz podatkov se poroča za podatke ob koncu leta. Prvo posredovanje teh letnih podatkov, ki ga je treba opraviti do sredine aprila v naslednjem letu, zajema postavke, označene z zvezdico (*), v delu 9 Priloge II. Celoten letni niz podatkov se poroča do sredine maja.

Niz podatkov, ki se osredotoča na omejen nabor postavk, se poroča z referenčnim datumom konec junija do sredine oktobra istega leta. Vrste podatkov se poročajo v skladu z delom 9 Priloge II.

3. Politika popravkov

Popravki poročanih podatkov se izvedejo v skladu z naslednjimi splošnimi načeli:

(a) med vsemi rednimi letnimi in polletnimi posredovanji podatkov se poleg podatkov za zadnje leto po potrebi pošljejo redni popravki za podatke preteklega leta in izredni popravki;

(b) pri znatnih popravkih se ECB pošljejo pojasnila.

4. Pojasnila

NCB poročajo ECB kakršno koli odstopanje od zgornjih opredelitev in pravil, da se omogoči spremljanje nacionalnih praks. NCB predložijo pojasnila, v katerih pojasnijo razloge za znatne popravke.

Člen 13

Mednarodna konsolidirana bančna statistika

(sektorske in regionalne izpostavljenosti velikih bančnih skupin iz naslova kreditnih aranžmajev)

1. Obseg poročanja

NCB poročajo svetovne konsolidirane mednarodne terjatve domačih bančnih pisarn velikih bančnih skupin v domači lasti, kakor so opredeljene v členu 12, razčlenjene po zapadlosti, instrumentu, geografski regiji posojilojemalca in sektorju posojilojemalca, kakor se poročajo za mednarodno konsolidirano bančno statistiko Banke za mednarodne poravnave.

Podatki se poročajo na način, ki sovpada s četrtletnim poročanjem agregiranih podatkov Banki za mednarodne poravnave za mednarodno konsolidirano bančno statistiko. Podatki se poročajo ECB v skladu s sistemom poročanja, ki se uporablja za posredovanje agregiranih podatkov Banki za mednarodne poravnave. NCB agregirajo posamezna poročila zadevnih bančnih skupin.

Poročanje je omejeno na tiste NCB, ki poročajo podatke za mednarodno konsolidirano bančno statistiko Banke za mednarodne poravnave in v državah katerih imajo velike bančne skupine sedež.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB poročajo ECB četrtletne podatke z največ dvotedenskim zamikom od formalnega roka za poročanje Banki za mednarodne poravnave.

3. Politika popravkov

Popravki poročanih podatkov se uskladijo s tistimi, ki se poročajo Banki za mednarodne poravnave.

4. Pojasnila

NCB poročajo ECB kakršno koli odstopanje od teh pravil, da se omogoči spremljanje nacionalnih praks. NCB predložijo pojasnila, v katerih pojasnijo razloge za znatne popravke.

Člen 14

Podatki za potrebe MDS

1. Obseg poročanja

Brez poseganja v statutarne obveznosti NCB v razmerju do MDS lahko NCB posredujejo MDS dodatne statistične podatke o postavkah bilance stanja MFI preko ECB v skladu z naslednjimi tehničnimi ureditvami.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB posredujejo ECB postavke bilance stanja MFI v skladu z delom 10 Priloge II v okviru mesečnega rednega posredovanja podatkov o postavkah bilance stanja. Frekvenca in roki za posredovanje podatkov sovpadajo s tistimi, ki veljajo za redno poročanje ECB podatkov o postavkah bilance stanja v skladu s členom 3(2).

Člen 15

Statistika o DFP (razen DPFS)

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB poročajo statistične informacije o DFP (razen DPFS) v skladu z delom 11 Priloge II. Podatki se posredujejo ločeno za naslednje podkategorije DFP: (i) PVP; (ii) FDP; in (iii) ostali DFP.

Podatki, ki se nanašajo na DFP, se posredujejo na podlagi podatkov, ki so trenutno na voljo na nacionalni ravni. Kadar dejanski podatki niso na voljo ali jih ni mogoče obdelati, se zagotovijo nacionalne ocene. Kjer osnovni ekonomski pojav obstaja, vendar se ga statistično ne spremlja in zato ni mogoče zagotoviti nacionalnih ocen, se lahko NCB odločijo, bodisi da te časovne vrste ne poročajo bodisi da jo poročajo kot manjkajočo. Vsaka časovna vrsta, ki se ne poroča, se zato šteje kot „podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo“, ECB pa lahko naredi domneve in ocene za namen priprave agregatov euroobmočja. Referenčno poročevalsko populacijo sestavljajo vse vrste DFP (razen DPFS), ki so rezidenti držav članic euroobmočja: institucije, ki se nahajajo na ozemlju, vključno s podrejenimi družbami nadrejenih družb, ki se nahajajo zunaj tega ozemlja, in rezidenčne podružnice institucij, ki imajo svojo glavno upravo zunaj tega območja.

Zagotovijo se naslednji ključni kazalniki in dodatne informacije:

— ključni kazalniki, ki jih je treba posredovati za pripravo agregatov euroobmočja: vse države članice euroobmočja posredujejo te podrobne podatke, ko so dejanski podatki na voljo. Kadar dejanski podatki niso na voljo za zahtevane razčlenitve ali za dogovorjeno frekvenco, v rokih ali časovnem obdobju, se zagotovijo ocene, če je to izvedljivo,

— dodatne informacije, ki jih je treba posredovati kot „pojasnjevalne postavke“: te podatke morajo posredovati države, za katere so te informacije trenutno na voljo.

(b) Popravki tokov

Podatki o popravkih tokov se lahko poročajo v primeru pomembnih prekinitev v stanjih ali kadar pride do prerazvrstitev in drugih popravkov. Zlasti se lahko podatki o popravkih tokov zagotovijo po najboljših prizadevanjih zaradi prerazvrstitev v kontekstu izvedbe okvira ESR 2010.

Prerazvrstitveni popravki se poročajo v skladu s členom 3(1)(b).

2. Frekvenca in roki za poročanje

Frekvenca poročanja ECB je četrtletna. Statistični podatki o DFP se posredujejo ECB najpozneje na zadnji koledarski dan tretjega meseca, ki sledi koncu referenčnega obdobja, ali na predhodni delovni dan NCB, če zadnji koledarski dan v mesecu ni delovni dan NCB. Točni datumi posredovanja se vnaprej sporočijo NCB v obliki koledarja poročanja, ki ga ECB zagotovi do septembra vsako leto.

3. Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti podatke, posredovane v preteklem četrtletju. Poleg tega lahko pride tudi do popravkov podatkov za zgodnejša četrtletja.

Uporabljajo se naslednja splošna načela:

(a) ob rednih četrtletnih posredovanjih podatkov se lahko poleg podatkov za zadnje četrtletje pošljejo samo „redni“ popravki, tj. popravki podatkov, posredovanih za predhodno četrtletje;

(b) izredni popravki se omejijo in poročajo na datume, ki so različni od datumov rednega poročanja. Manjši rutinski zgodovinski popravki podatkov se pošljejo samo letno, skupaj s posredovanjem podatkov za četrto četrtletje;

(c) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo med letom izven rednih ciklov izdelave.

4. Pravila vrednotenja in/ali računovodska pravila

Računovodska pravila, ki jih DFP upoštevajo pri sestavljanju svojih računovodskih izkazov, morajo biti v skladu z nacionalnim predpisom, ki prenaša Direktivo 86/635/EGS, in drugimi veljavnimi mednarodnimi standardi. Brez poseganja v veljavne računovodske prakse v državah članicah se za statistične namene vsa sredstva in vse obveznosti poročajo na bruto osnovi. Metode vrednotenja so navedene pri ustreznih kategorijah.

5. Pojasnila

NCB zagotovijo ECB pojasnila v skladu z oddelkom 3 v delu 11 Priloge II. NCB zagotovijo pojasnila za znatne popravke.

Člen 16

Statistika izdaj vrednostnih papirjev

1. Obseg poročanja

NCB poročajo statistične informacije, ki zajemajo vse izdaje vrednostnih papirjev s strani rezidentov euroobmočja v kateri koli valuti, domače in mednarodne, v skladu z delom 12 Priloge II.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Frekvenca poročanja ECB je mesečna. Statistični podatki o izdajah vrednostnih papirjev se posredujejo ECB najpozneje pet tednov po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo. ECB vnaprej sporoči NCB točne datume posredovanja podatkov v obliki koledarja poročanja.

3. Pojasnila

NCB zagotovijo ECB pojasnila, kakor je določeno v oddelku 3 v delu 12 Priloge II.

Člen 17

Statistika obrestnih mer MFI

1. Obseg poročanja

Za namene statistike obrestnih mer MFI poročajo NCB agregirane nacionalne mesečne statistične podatke, ki se nanašajo na stanje zadolženosti in nove posle, kakor je določeno v dodatkih 1 in 2 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34). Poleg tega NCB poročajo agregirane nacionalne mesečne statistične informacije, ki se nanašajo na nove posle, kakor je določeno v delu 13 Priloge II.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Te statistične informacije se poročajo v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in sporoči NCB vsako leto do konca septembra.

3. Odstopanja

NCB lahko odobrijo odstopanja v zvezi s poročanjem obrestnih mer, ki se uporabljajo za posojila nefinančnim družbam, ki so zavarovana s premoženjem/jamstvi, in obsegom poslov iz naslova takšnih posojil, to so kazalniki 62 do 85, vključeni v tabelah 3 in 4 iz Dodatka 2 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34). Ta odstopanja se lahko odobrijo, če nacionalni agregirani obseg poslov odgovarjajoče postavke (kazalniki 37 do 54), ki zajema vsa posojila, predstavlja manj kakor 10 % nacionalnega agregiranega obsega vsote vseh posojil v isti kategoriji velikosti posojila in manj kakor 2 % obsega poslov v isti kategoriji velikosti posojila in začetnega obdobja določitve obrestne mere na ravni euroobmočja. Če se odstopanja odobrijo, se te mejne vrednosti preverjajo letno.

4. Izbor poročevalske populacije in izračun ocene celotne vrednosti

Kjer je dejansko zajetje poročanja obrestnih mer MFI zaradi uporabe vzorčenja manjše od 100 %, NCB izberejo in vzdržujejo vzorec ter izračunajo oceno celotne vrednosti za podatke o obsegu novih poslov, da se zagotovi 100 % zajetje, kakor je določeno v delu 14 Priloge II. Če se odobri odstopanje, določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34) ali v odstavku 3 tega člena, se podatki, ki se poročajo četrtletno, prenesejo v manjkajoča mesečna obdobja z uporabo ustreznih tehnik statističnega ocenjevanja, da se upoštevajo trendi v podatkih in sezonski vzorci.

5. Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti vrednosti za pretekle referenčne mesece. Pride lahko tudi do popravkov zaradi, na primer, napak, prerazvrstitev, izboljšanih postopkov poročanja itd. za podatke pred preteklim referenčnim mesecem.

Uporabljajo se naslednja splošna načela:

(a) kjer NCB popravijo podatke za obdobje pred preteklim referenčnim mesecem, predložijo ECB pojasnila;

(b) NCB zagotovijo tudi pojasnila za znatne popravke;

(c) pri posredovanju popravljenih podatkov NCB upoštevajo veljavne roke za redno poročanje statističnih podatkov o obrestnih merah MFI. Izredni popravki se poročajo izven mesečnih obdobij izdelave.

Člen 18

Statistika plačil

1. Obseg poročanja

NCB poročajo ECB informacije o statistiki plačil v skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) št. 1409/2013 (ECB/2013/43) in delom 16 Priloge II k tej smernici. To med drugim obsega naslednje:

(a) podatki o številu institucij, plačilnih računov, plačilnih kartic, terminalov, udeležencev v plačilnih sistemih in izbranih postavkah bilance stanja se poročajo za vse postavke v tabelah 1, 2, 3 in 6 iz Priloge III k Uredbi ter v tabelah 1, 2 in 5 iz dela 16 Priloge II. Ti podatki o stanjih se nanašajo na podatke ob koncu obdobja, razen za postavko v tabeli 1 iz dela 16 Priloge II, ki se nanaša na „povprečje za zadnje obdobje izpolnjevanja obveznih rezerv“;

(b) podatki o plačilnih transakcijah po instrumentu, terminalu in/ali sistemu, vključeni v tabelah 4, 5 in 7 iz Priloge III k Uredbi ter v tabelah 3, 4, 6 in 7 iz dela 16 Priloge II, se poročajo kot bruto tokovi, tj. skupne vrednosti, za obdobje.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Vrste podatkov se ECB poročajo letno, vsako leto do konca maja za preteklo koledarsko leto. Kazalniki iz Uredbe (EU) št. 1409/2013 (ECB/2013/43) se poročajo letno. Dodatni podatki, zahtevani v delu 16 Priloge II, se lahko poročajo mesečno, četrtletno ali letno, v skladu s specifikacijami iz zadevne tabele.

Za tabele v tej smernici in ob odsotnosti dejanskih podatkov NCB bodisi zahtevajo ustrezne dodatne informacije od poročevalskih enot bodisi uporabijo ocene ali začasne podatke. Metodologijo za te ocene opredeli vsaka NCB, odvisno od posebnosti v posamezni državi. Kjer je primerno, NCB zagotovijo pojasnila, da pojasnijo uporabljeni pristop.

3. Politika popravkov

Pri popravljanju poročanih podatkov NCB uporabljajo naslednja splošna načela:

(a) med vsemi rednimi letnimi posredovanji podatkov se poleg podatkov za zadnje obdobje po potrebi pošljejo redni popravki za podatke preteklega leta in izredni popravki;

(b) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo tudi med letom, če to odobri ECB.

4. Pojasnila

NCB zagotovijo ECB pojasnila, v katerih podrobno pojasnijo odstopanja od zahtev za poročanje in strukturne prekinitve, vključno z vplivom na podatke.

Člen 19

Statistika sredstev in obveznosti investicijskih skladov

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB poročajo statistične informacije o sredstvih in obveznostih investicijskih skladov v skladu z delom 17 Priloge II za vsakega od naslednjih podsektorjev, ki se razvrstijo po naravi investicije: delniški skladi, obvezniški skladi, mešani skladi, nepremičninski skladi, hedge skladi in drugi skladi. Vsak od teh podsektorjev se nadalje razčleni na odprte sklade in zaprte sklade, tj. po vrsti investicijskega sklada. Za namen investicijskih skladov, razčlenjenih po naravi investicije, se investicijski skladi, ki v glavnem investirajo v delnice ali enote investicijskih skladov (tj. skladi skladov), razvrstijo v kategorijo skladov, v katere prvenstveno investirajo.

Te zahteve zajemajo stanja ob koncu meseca in ob koncu četrtletja ter mesečne in četrtletne popravke tokov, pa tudi mesečne informacije o novih izdajah/prodajah in odkupih delnic/enot investicijskih skladov.

Vsa stanja ob koncu meseca in mesečni popravki tokov se poročajo tudi za podsektor indeksni investicijski skladi (ETF), kot postavka „od tega“ pri „skupaj skladi“.

Kolikor so podatki na voljo, vključno na podlagi najboljše ocene, se stanja ob koncu četrtletja in četrtletni popravki tokov poročajo tudi za podsektor skladi zasebnega kapitala (vključno s skladi tveganega kapitala), kot postavka „od tega“ pri „skupaj skladi“.

(b) Popravki tokov

NCB poročajo ECB ločene podatke o prevrednotovalnih popravkih zaradi sprememb cen in deviznih tečajev in prerazvrstitvenih popravkih, kakor je določeno v delu 17 Priloge II in v skladu s Prilogo IV.

Finančne transakcije in s tem popravki se izpeljejo v skladu z ESR 2010, ta izpeljava pa se imenuje „metoda ESR 2010“. NCB lahko odstopajo od ESR 2010 zaradi različnih nacionalnih praks v skladu z Uredbo (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38). Kadar so na voljo informacije o stanjih po posameznih vrednostnih papirjih, se lahko prevrednotovalni popravki izpeljejo v skladu s skupno metodo Eurosistema, tj. metodo izpeljave tokov, navedeno v delu 4 Priloge IV.

(c) Prinosniške delnice

Če so podatki o prinosniških delnicah, ki jih poročajo investicijski skladi, MFI in/ali DFP v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38), nepopolni ali še niso na voljo, NCB zagotovijo podatke o prinosniških delnicah na podlagi najboljše ocene glede na geografsko in sektorsko razčlenitev v tabeli 1 iz dela 17 Priloge II.

(d) Delitev nasprotnega sektorja „zavarovalne družbe in pokojninski skladi“ v dva nasprotna sektorja: „zavarovalne družbe“ in „pokojninski skladi“

Kolikor so podatki na voljo, vključno na podlagi najboljše ocene, in ne štejejo za nepomembne, NCB četrtletno poročajo ločene informacije o nasprotnih sektorjih zavarovalne družbe in pokojninski skladi v skladu s tabelo 1 iz dela 17 Priloge II.

(e) ETF, razčlenjeni v sintetične in fizične ETF

Stanja ob koncu meseca in mesečni popravki tokov se za ETF, razčlenjene v sintetične in fizične ETF, začnejo poročati takoj, ko bo Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) dal na voljo primerno opredelitev za to razčlenitev. ECB redno preverja, ali je ta opredelitev že na voljo, in, kadar je to primerno, izda potrebne sisteme za poročanje.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB poročajo ECB mesečne in četrtletne podatke o investicijskih skladih do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu meseca/četrtletja, na katerega/katero se podatki nanašajo.

3. Politika popravkov

Za popravke mesečnih in četrtletnih podatkov veljajo naslednja splošna pravila:

(a) popravki se izvedejo tako, da so mesečni in četrtletni podatki med seboj skladni;

(b) med rednimi obdobji izdelave, tj. od 28. delovnega dne, ki sledi koncu referenčnega meseca/četrtletja, do dneva, ko se podatki pošljejo nazaj NCB, lahko NCB popravijo podatke, ki se nanašajo na preteklo referenčno četrtletje, na dva meseca pred tem četrtletjem ter na mesece, ki sledijo preteklemu referenčnemu četrtletju;

(c) izven rednih obdobij izdelave lahko NCB popravijo tudi podatke, ki se nanašajo na referenčna obdobja pred dvema mesecema pred preteklim referenčnim četrtletjem, med drugim v primeru napak, prerazvrstitev ali izboljšanih postopkov poročanja.

4. Odstopanja in izračun ocene celotne vrednosti

Za zagotovitev kakovosti statistike investicijskih skladov za euroobmočje NCB, kadar te odobrijo odstopanja najmanjšim investicijskim skladom v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38), pri pripravi mesečnih in četrtletnih podatkov o investicijskih skladih, ki se poročajo ECB, za te investicijske sklade izračunajo oceno celotne vrednosti do 100 % zajetja.

NCB lahko same izberejo postopek za izračun ocene celotne vrednosti do 100 % zajetja, pod pogojem, da ta izpolnjuje naslednje minimalne standarde:

(a) za podatke manjkajočih razčlenitev se ocene izpeljejo z uporabo razmerij, ki temeljijo na ustreznem podsektorju investicijskih skladov, npr. če odprti obvezniški sklad spada na rep in se zberejo samo podatki o izdanih delnicah/enotah investicijskih skladov, se manjkajoče razčlenitve izpeljejo z uporabo strukture kategorije odprtih obvezniških skladov;

(b) noben podsektor investicijskih skladov, npr. odprti nepremičninski skladi, zaprti nepremičninski skladi itd., ni popolnoma izključen.

V skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38) se lahko odstopanja odobrijo investicijskim skladom, ki zaradi nacionalnih računovodskih pravil svoja sredstva vrednotijo z manjšo frekvenco od četrtletne. Ne glede na taka odstopanja mesečni in četrtletni podatki o investicijskih skladih, ki jih NCB poročajo ECB, vedno vključujejo podatke, ki se nanašajo na te investicijske sklade.

5. Izpeljava agregiranih podatkov

NCB izpeljejo agregirane podatke o četrtletnih sredstvih in obveznostih podsektorjev investicijskih skladov v skladu s tabelo 1 iz dela 17 Priloge II, kot sledi:

(a) Za vrednostne papirje z javno dostopnimi identifikacijskimi kodami NCB priredijo informacije, zagotovljene na podlagi posameznih vrednostih papirjev, informacijam, ki so izpeljane iz centralizirane baze vrednostnih papirjev (Centralised Securities Database – CSDB) kot glavne referenčne baze podatkov. Tako prirejene informacije po posameznih vrednostnih papirjih se uporabijo za pripravo vrednosti sredstev in obveznosti v eurih in za izpeljavo potrebnih razčlenitev za vsak posamezni vrednosti papir investicijskega sklada. Če identifikatorjev vrednostnih papirjev ni mogoče najti v CSDB ali če informacije, potrebne za pripravo sredstev in obveznosti v skladu s tabelo 1 iz dela 17 Priloge II, niso na voljo v CSDB, NCB oceni manjkajoče podatke. NCB lahko tudi zberejo informacije o vrednostnih papirjih brez javno dostopnih identifikacijskih kod po posameznih vrednostnih papirjih z uporabo internih identifikatorjev vrednostnih papirjev NCB.

(b) NCB agregirajo podatke o vrednostnih papirjih, izpeljane pod (a), in jih dodajo informacijam, ki se poročajo za vrednostne papirje brez javno dostopnih identifikacijskih kod, da se izdelajo agregati za: (i) dolžniške vrednostne papirje, razčlenjene po zapadlosti, valuti in nasprotni stranki; (ii) lastniški kapital in delnice investicijskih skladov, razčlenjeno po instrumentu in nasprotni stranki; ter (iii) vse izdane delnice/enote investicijskega sklada.

(c) NCB izpeljejo zahtevane statistične informacije o sredstvih in obveznostih investicijskih skladov z dodajanjem podatkov o vrednostnih papirjih, izpeljanih pod (b), ter sredstev in obveznosti, ki niso vrednostni papirji, zbranih od posameznih rezidenčnih investicijskih skladov.

(d) NCB agregirajo sredstva in obveznosti vseh investicijskih skladov, ki so rezidenti države članice in spadajo v isti podsektor.

Zgoraj navedeno se uporablja tudi, kadar NCB mesečno zbirajo podatke o sredstvih in obveznostih investicijskih skladov v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38).

6. Ocena mesečnih podatkov

V skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38) NCB mesečno zbirajo podatke o izdanih delnicah/enotah investicijskih skladov. Za referenčne mesece, ki niso meseci ob koncu četrtletja, NCB ocenijo mesečne podatke o sredstvih in obveznostih investicijskih skladov, razen o izdanih delnicah/enotah investicijskih skladov, na podlagi zbranih mesečnih in četrtletnih podatkov, razen če se podatki zbirajo mesečno, kakor je določeno v členu 5(2) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Kjer je mogoče, NCB izvedejo ocene na ravni posameznega sklada. Alternativno lahko NCB izvedejo ocene po podsektorju investicijskih skladov ali zahtevajo od ECB, da izvede ocene. V slednjem primeru lahko ECB zahteva dodatne informacije, kot so podatki po posameznih skladih ali podatki po posameznih vrednostnih papirjih.

7. Pravila vrednotenja in/ali računovodska pravila

Pravila vrednotenja in/ali računovodska pravila iz Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38) veljajo tudi, kadar NCB poročajo ECB podatke o investicijskih skladih. Vendar se za postavke, za katere veljajo obračunane obresti, uporabljajo naslednja pravila:

(a) „dolžniški vrednostni papirji“ vključujejo obračunane obresti;

(b) „terjatve iz naslova vlog in posojil“ in „prejete vloge in posojila“ izključujejo obračunane obresti, ki so zabeležene med preostalimi sredstvi/obveznostmi.

8. Pojasnila

NCB predložijo pojasnila, v katerih pojasnijo razloge za znatne popravke. Poleg tega NCB zagotovijo ECB pojasnila v zvezi s prerazvrstitvenimi popravki. NCB zagotovijo tudi pojasnila v zvezi s popravki, navedenimi v členu 19(3)(c).

9. Skupinsko poročanje

V skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38) lahko NCB investicijskim skladom omogočijo, da poročajo svoja sredstva in obveznosti kot skupina, pod pogojem, da to vodi do rezultatov, ki so podobni kot pri poročanju po posameznih skladih. Investicijski skladi, ki poročajo kot skupina, spadajo v isti podsektor; na primer, zaprti nepremičninski skladi ali odprti nepremičninski skladi.

Člen 20

Statistika sredstev in obveznosti DPFS

1. Obseg poročanja

NCB pripravijo in poročajo ločene agregirane statistične informacije o sredstvih in obveznostih DPFS v skladu z delom 18 Priloge II. Podatki se predložijo za naslednje štiri podkategorije: (a) DPFS, ki so vključene v tradicionalno listinjenje; (b) DPFS, ki so vključene v sintetično listinjenje; (c) DPFS, ki opravljajo listinjenje, povezano z zavarovalniškim tveganjem; in (d) druge DPFS.

Te zahteve zajemajo podatke o neporavnanih zneskih, finančnih transakcijah in odpisih/delnih odpisih, ki se zagotovijo četrtletno.

NCB lahko ECB predložijo zahtevane podatke o odpisih/delnih odpisih po najboljših prizadevanjih.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB poročajo ECB podatke o neporavnanih zneskih, finančnih transakcijah in odpisih/delnih odpisih DPFS četrtletno, do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

3. Politika popravkov

Za popravke četrtletnih podatkov veljajo naslednja splošna pravila:

(a) med rednimi obdobji izdelave, tj. od 28. delovnega dne, ki sledi koncu referenčnega četrtletja, do dneva pred dnevom, ko se podatki pošljejo nazaj NCB, lahko NCB popravijo podatke, ki se nanašajo na preteklo referenčno četrtletje;

(b) izven rednih obdobij izdelave lahko NCB popravijo tudi podatke, ki se nanašajo na referenčna obdobja pred preteklim referenčnim četrtletjem, med drugim v primeru napak, prerazvrstitev ali izboljšanih postopkov poročanja;

(c) popravki podatkov, ki se poročajo po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) o posojilih, pri katerih so originatorji in serviserji MFI euroobmočja, se vključijo, kjer je primerno, v statistiko DPFS v skladu z odstavkoma (a) in (b).

4. Pristopi k pripravi podatkov

Za izpolnjevanje zahtev za statistično poročanje, katerih so DPFS oproščene po členu 5(1)(c) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), se NCB po posvetovanju z ECB odločijo o najustreznejšem načinu priprave podatkov o sredstvih in obveznostih DPFS, odvisno od organiziranosti upoštevnih trgov in razpoložljivosti drugih pomembnih statističnih, javnih ali nadzornih informacij.

5. Viri podatkov in standardi kakovosti podatkov

Če NCB izpeljejo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS iz drugih statističnih virov podatkov, javnih virov, kot so poročila pred prodajo ali poročila vlagateljev, ali iz nadzornih virov podatkov, se uporabljajo spodaj opisani standardi kakovosti podatkov.

Za podatke, ki so v delu 18 Priloge II k tej smernici opredeljeni kot sidrne vrste podatkov, veljajo visoki standardi kakovosti, primerljivi s tistimi za podatke, ki jih DPFS neposredno poročajo v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40). Podatki, ki so v delu 18 Priloge II k tej smernici opredeljeni kot nesidrne vrste podatkov, se lahko ocenijo v skladu z manj strogimi standardi kakovosti, npr. z uporabo interpolacij in ekstrapolacij, kadar se podatki zbirajo iz javnih ali nadzornih virov z manjšo frekvenco od četrtletne in v rokih, daljših od 28. delovnega dne, ki sledi referenčnemu obdobju.

Če DPFS ne poročajo podatkov neposredno v skladu s členom 5(1)(c) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), NCB spremljajo kakovost podatkov na podlagi informacij, ki so na voljo iz letnih računovodskih izkazov. NCB pošljejo ECB rezultate preverjanja kakovosti vsako leto do konca septembra ali v najkrajšem možnem času po tem v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravnimi praksami države članice, v kateri je DPFS rezident. Če navzkrižna preverjanja med četrtletno izpeljanimi podatki in letnimi računovodskimi izkazi kažejo, da visoki standardi kakovosti niso izpolnjeni, NCB sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da podatki izpolnjujejo zahtevane standarde kakovosti, vključno z možnostjo neposrednega zbiranja podatkov po Uredbi (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Če NCB izpeljejo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS iz nadzornih virov podatkov, zagotovijo, da so ti viri zadostno usklajeni s statističnimi koncepti in opredelitvami iz zahtev za poročanje o DPFS. Enako velja za podatke, ki se izpeljejo iz drugih statističnih virov podatkov.

Če se za podatke o izdajah dolžniških vrednostnih papirjev DPFS kot vir podatkov uporabi CSDB ali druga baza podatkov o vrednostnih papirjih, NCB letno spremljajo zajetje in kakovost podatkov. NCB pošljejo ECB rezultate preverjanja kakovosti vsako leto do konca februarja, pri čemer kot referenca služijo podatki ob koncu decembra preteklega leta. Če kazalniki zajetja in kakovosti kažejo, da visoki standardi kakovosti niso izpolnjeni, NCB sprejmejo potrebne ukrepe za izpolnitev zahtevanih standardov kakovosti, vključno z možnostjo neposrednega zbiranja podatkov po Uredbi (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40).

6. Posojila, pri katerih so originatorji in serviserji MFI euroobmočja, in izmenjava čezmejnih informacij

Vsaka NCB izmenja podatke o olistinjenih posojilih, pri katerih so originatorji in serviserji domače MFI, za DPFS, ki so rezidenti v drugih državah članicah euroobmočja, z agregiranjem servisiranih posojil ločeno za vsako državo članico, v kateri so DPFS rezidenti, v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in tabelo 3 iz dela 18 Priloge II k tej smernici.

ECB zagotovi, skladno z veljavnimi pravnimi akti o varstvu zaupnih podatkov, tehnični portal za izmenjavo čezmejnih informacij. NCB posredujejo te informacije ECB do 23. delovnega dne, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. ECB posreduje nazaj podatke zadevnim NCB na 24. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

NCB, ki so vključene v izmenjavo podatkov za obstoječe primere listinjenja, razčistijo vsa odprta vprašanja in zadeve glede koordinacije dvostransko in si, če je potrebno, izmenjajo ustrezne informacije. Pri novih primerih listinjenja lahko zadevne NCB zaprosijo ECB, da deluje kot koordinator.

Izpolnitev zgoraj navedenih obveznosti omogoča, da NCB v skladu s členom 5(1)(a) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40) del podatkov o DPFS, ki se nanašajo na neporavnane zneske in finančne transakcije olistinjenjih posojil, pri katerih so originatorji MFI euroobmočja in pri katerih MFI še naprej servisirajo olistinjena posojila, pripravijo na podlagi podatkov, zbranih od MFI v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), namesto zbiranja teh podatkov neposredno od DPFS.

7. Odstopanja in izračun ocene celotne vrednosti

Če NCB pripravijo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS na podlagi informacij, zbranih neposredno od DPFS, in, kjer je primerno, na podlagi podatkov, ki jih poročajo MFI po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), ter odobrijo odstopanja DPFS v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), NCB pri pripravi četrtletnih podatkov o sredstvih in obveznostih DPFS, ki se poročajo ECB za neporavnane zneske, finančne transakcije in odpise/delne odpise, za vse DPFS izračunajo oceno celotne vrednosti do 100 % zajetja.

Če NCB pripravijo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS na podlagi drugih statističnih, javnih in/ali nadzornih virov, lahko taka priprava temelji na vzorcu DPFS, kolikor te DPFS predstavljajo najmanj 95 % skupnega neporavnanega zneska sredstev referenčne poročevalske populacije DPFS v zadevni državi članici, kakor je izkazana na seznamu DPFS. NCB pri pripravi četrtletnih podatkov o sredstvih in obveznostih DPFS, ki se poročajo ECB za neporavnane zneske, finančne transakcije in odpise/delne odpise, izračunajo oceno celotne vrednosti do 100 % zajetja.

8. Pojasnila

NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke, pa tudi za vse popravke, narejene po členu 20(3)(b).

Člen 21

Statistika o posojilih MFI nefinančnim družbam po panogi dejavnosti

1. Obseg poročanja

NCB poročajo ECB podatke, kadar so na voljo, o posojilih MFI domačim nefinančnim družbam in o posojilih MFI nefinančnim družbam v drugih državah članicah euroobmočja, razčlenjene po panogi dejavnosti v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Uniji (NACE Rev. 2), v skladu z delom 19 Priloge II.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB poročajo ECB podatke četrtletno, do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

3. Politika popravkov

NCB poročajo popravke v skladu z naslednjimi načeli:

(a) z vsakim rednim posredovanjem podatkov se pošljejo popravki za pretekla referenčna obdobja, če je to potrebno;

(b) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo takoj, ko so na voljo.

4. Pojasnila

NCB poročajo ECB kakršne koli pomembne spremembe v uporabljenih nacionalnih opredelitvah in razvrstitvah ter predložijo pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke, kjer je to potrebno. Poleg tega NCB zagotovijo informacije o večjih prerazvrstitvah v sektorju MFI in, če so na voljo, večjih prerazvrstitvah nefinančnih družb v posredovanih razčlenitvah po NACE Rev. 2.

Člen 22

Statistika o kreditnih linijah MFI

1. Obseg poročanja

NCB pripravijo in poročajo agregirane statistične informacije o kreditnih linijah MFI, odobrenih domačim rezidentom, in o kreditnih linijah MFI, odobrenih drugim nedomačim rezidentom euroobmočja, razčlenjene po institucionalnem sektorju, v skladu z delom 20 Priloge II.

Kreditne linije MFI imajo enak pomen kot „prevzete kreditne obveznosti“, razvrščene pod „srednje tveganje“, „srednje/nizko tveganje“ in „nizko tveganje“, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 575/2013. NCB uporabljajo to opredelitev po najboljših prizadevanjih in lahko, kadar se za kreditne linije uporablja drugačna nacionalna opredelitev, poročajo z uporabo nacionalne opredelitve, vendar si morajo prizadevati za uskladitev priprave podatkov o kreditnih linijah MFI, da se dolgoročno poveča primerljivost podatkov med državami.

NCB izračunajo sektorske razčlenitve in jih posredujejo ECB. Če se te sektorske razčlenitve ne zbirajo na nacionalni ravni, lahko NCB zahtevajo te dodatne informacije od poročevalskih enot ali, alternativno, ocenijo sektorske razčlenitve z uporabo informacij, ki so na voljo na nacionalni ravni iz drugih virov.

NCB predložijo ECB podatke o statističnih prerazvrstitvah po najboljših prizadevanjih.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB poročajo ECB podatke četrtletno. Četrtletni podatki o neporavnanih zneskih in prerazvrstitvenih popravkih se ECB posredujejo do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

3. Politika popravkov

NCB poročajo popravke v skladu z naslednjimi načeli:

(a) z vsakim rednim posredovanjem podatkov se pošljejo popravki za preteklo referenčno četrtletje, če je to potrebno;

(b) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo takoj, ko so na voljo.

4. Pojasnila

NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke.

Člen 23

Statistika sredstev in obveznosti centralnih nasprotnih strank

1. Obseg poročanja

NCB pripravijo in poročajo ločene agregirane statistične informacije o sredstvih in obveznostih centralnih nasprotnih strank v skladu z delom 21 Priloge II.

Za namen tega statističnega poročanja so centralne nasprotne stranke tisti subjekti, ki jih kot centralne nasprotne stranke opredeli ESMA in ki so „drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov“ (S.125) ali „izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti“ (S.126), kakor je določeno z razvrstitvijo institucionalnih sektorjev v poglavju 23 ESR 2010.

Centralne nasprotne stranke, ki jih opredeli ESMA in so v okviru ESR 2010 razvrščene v institucionalni sektor „denarne finančne institucije (MFI)“, niso del tega statističnega poročanja.

2. Spodnje mejne vrednosti za obvezno poročanje

NCB obvezno poročajo ECB podatke glede na naslednje mejne vrednosti:

(a) za polja, ki se nanašajo na pogodbe o začasni prodaji in so označena s črko „R“ v delu 21 Priloge II, velja obvezno poročanje, če bilančni neporavnani znesek katerega koli od teh polj presega 10 milijard EUR, z izjemo tistih polj, ki se nanašajo na pozicije do MFI. Če eno ali več polj, označenih z „R“, dosega mejno vrednost, se poročajo vsa tako označena polja, ne glede na njihovo dejansko bilančno vrednost;

(b) za polja, ki se ne nanašajo na pogodbe o začasni prodaji in so označena s črkama „NR“ v delu 21 Priloge II, velja obvezno poročanje, če se poročanje zahteva pod (a) ali če bilančni neporavnani znesek katerega koli od teh polj presega 10 milijard EUR. Če eno ali več polj, označenih z „NR“, dosega mejno vrednost, se poročajo vsa polja, označena z „NR“, ne glede na njihovo dejansko bilančno vrednost.

Če nobena mejna vrednost iz (a) ali (b) ni dosežena, NCB prostovoljno predložijo ECB podatke o bilanci stanja centralnih nasprotnih strank. Če NCB izberejo, da prostovoljno ne bodo poročale podatkov, najmanj enkrat letno spremljajo, ali ta pragova nista dosežena.

3. Frekvenca in roki za poročanje

NCB poročajo ECB podatke četrtletno. Četrtletni podatki o neporavnanih zneskih in prerazvrstitvenih popravkih se ECB posredujejo do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

4. Politika popravkov

NCB poročajo popravke v skladu z naslednjimi načeli:

(a) z vsakim rednim posredovanjem podatkov se pošljejo popravki za preteklo referenčno četrtletje, če je to potrebno;

(b) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo takoj, ko so na voljo.

5. Pojasnila

NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke.

Člen 24

Beleženje referenčnih podatkov o institucionalnih enotah, pomembnih za statistične namene

1. Enotno mesto hrambe referenčnih podatkov

NCB sporočajo in hranijo vse referenčne podatke o institucionalnih enotah ali, kjer je primerno, pravnih enotah, ki se zahtevajo za statistične namene, v registru institucij in povezanih družb (Register of Institutions and Affiliates Database – RIAD), centralnem registru, ki vsebuje atribute o posameznih organizacijskih enotah in različne vrste razmerij med njimi ter med drugim omogoča izpeljavo struktur skupin glede na različne opredelitve.

Register RIAD omogoča obdelavo informacij po posameznem atributu, pridobljenih iz več kakor enega vira. Če je to potrebno, se morajo NCB dogovoriti o posebni metodi, ki naj se v registru RIAD uporabi za izpeljavo „končne“ verzije referenčnih podatkov iz raznolikih nacionalnih „predloženih“ virov podatkov.

Posebne zahteve za zagotovitev podatkov za posamezne skupine (finančnih) družb so opisane v členu 25 in Prilogi V.

2. Upravljanje z identifikatorji v registru RIAD

Vse organizacijske enote, ki so zabeležene v registru RIAD, lahko imajo različne identifikatorje. NCB so odgovorne za dodeljevanje in upravljanje glavnega identifikatorja, imenovanega „RIAD code“ (koda RIAD), s čimer se zagotavlja izmenjava nedvoumnih podatkov med registrom RIAD in katerim koli drugim (lokalnim) sistemom za pošiljanje/prejemanje podatkov.

V registru RIAD se lahko posameznim subjektom dodeli tudi katera koli nacionalna ali nadnacionalna koda („aliases“ (druga imena)), ki bi morala po možnosti upoštevati razpoložljive standarde.

3. Korporacijska dejanja

Da bi lahko upravljale z referenčnimi podatki subjekta, NCB najprej ustvarijo take podatke v registru RIAD. Pozneje NCB upravljajo z vsemi demografskimi spremembami, kot so začetek opravljanja dejavnosti, posodobitev posameznih atributov in celo prenehanje subjekta, s poročanjem novih vrednosti atributov in/ali prilagajanjem obdobij veljavnosti vrednosti. (Dejanski izbrisi so predvideni samo v izjemnih primerih napačne vključitve subjekta).

NCB morajo opisati združitve (ali obratno delitve) enot s celotnim naborom spremljajočih korporacijskih dejanj, kot so prenehanje, sprememba in/ali ustanovitev ene ali več enot.

Spremembe v sektorju ESR, npr. prerazporeditev enega subjekta s seznama MFI na seznam investicijskih skladov, je treba poročati prek posodobitve vrednosti in obdobja veljavnosti v atributu „sektor ESR“.

4. Standardi za posredovanje

NCB pred posredovanjem posodobitev ECB izvedejo preverjanja veljavnosti, ki ustrezajo zadevnim specifikacijam za izmenjavo podatkov. Pri uporabi postopkov vnosa morajo NCB voditi ustrezen niz kontrol, da se čim bolj zmanjšajo operativne napake ter zagotovita točnost in skladnost posodobitev, ki se poročajo prek registra RIAD.

V primeru izpada registra RIAD posredujejo NCB posodobitve po elektronski pošti na naslednji naslov: RIAD-Support@ecb.europa.eu.

NCB lahko uporabijo svoj nacionalni nabor znakov, pod pogojem, da uporabijo latinico. NCB uporabijo Unicode (UTF-8), da se pri prejemanju informacij od ECB prek registra RIAD pravilno prikažejo vsi nabori posebnih znakov.

5. Potrditev prejema in potrditev napake

Po prejemu posodobitev ECB nemudoma izvede preverjanja, da preveri formalno točnost in notranjo skladnost zagotovljenih informacij.

ECB nemudoma vrne NCB: (a) potrditev prejema, ki vsebuje povzetek informacij o posodobitvah, ki so bile obdelane in uspešno vnesene v ustrezni niz podatkov; in/ali (b) potrditev napake, ki vsebuje podrobne informacije o posodobitvah in preverjanjih veljavnosti, ki niso bila uspešna.

Po prejemu potrditve napake NCB sprejmejo ukrepe, da posredujejo popravljene informacije. Če so pravilne informacije odvisne od posodobitev, ki so jih nedavno poslale druge NCB in niso na voljo na spletni strani ECB, se NCB obrnejo na ECB, skupaj s podrobnim opisom zahtevanih informacij.

6. Zaupnost

NCB določijo status zaupnosti za vsak atribut, ki opisuje organizacijsko enoto, z izbiro ene od treh vnaprej opredeljenih vrednosti: „F“ pomeni prosto, tj. ni zaupno; „N“ pomeni, da se lahko podatkovni atribut objavi samo za uporabo ESCB in povezanih institucij, za katere obstaja memorandum o soglasju, tj. ni za zunanjo objavo«; ali „C“ za zaupne statistične informacije.

Člen 25

Seznami finančnih institucij, ki se vodijo za statistične namene

1. Vrste seznamov, ki jih je treba voditi in objaviti

Da se omogoči vzpostavitev in vodenje seznama MFI za statistične namene, navedenega v členu 4 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), je treba v registru RIAD zbirati spremenljivke, določene v delih 1 in 2 Priloge V, v predpisanih časovnih presledkih. NCB nemudoma poročajo vse posodobitve teh spremenljivk, zlasti ko institucija vstopi v sektor MFI, tj. v primeru ustanovitve MFI zaradi združitve, ustanovitve novih pravnih subjektov zaradi delitve obstoječe MFI, ustanovitve nove MFI ali spremembe statusa, zaradi katere prej ne-MFI postane MFI, ali ko obstoječa MFI izstopi iz sektorja MFI, tj. v primeru udeležbe MFI pri združitvi, nakupa MFI s strani druge institucije, delitve MFI v ločene pravne subjekte, spremembe statusa, zaradi katere MFI postane ne-MFI, ali likvidacije MFI.

Redno posodobljeni referenčni podatki v registru RIAD omogočajo vodenje uradnega seznama MFI, ki temelji na klasifikaciji institucionalnih sektorjev, statusu dejavnosti in drugih značilnostih institucije. V tem kontekstu se lahko posebna pozornost nameni primerom, kjer je institucija s seznama MFI omejena pri izvajanju svojih dejavnosti finančnega posredništva, npr. pri sprejemanju vlog ali odobravanju posojil, zlasti pred njeno likvidacijo in/ali izstopom iz sektorja MFI. Da se omogoči natančno spremljanje skladnosti z nacionalnimi klasifikacijami MFI, lahko ECB periodično zahteva dodatne informacije od zadevnih NCB.

Da se omogoči vzpostavitev in vodenje seznama investicijskih skladov za statistične namene, navedenega v členu 3 Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38), je treba v registru RIAD zbirati spremenljivke, določene v delih 1 in 2 Priloge V, v predpisanih časovnih presledkih. NCB poročajo vse posodobitve teh spremenljivk, zlasti ko institucija vstopi v populacijo investicijskih skladov ali ko obstoječi investicijski sklad izstopi iz populacije investicijskih skladov.

Da se omogoči vzpostavitev in vodenje seznama DPFS za statistične namene, navedenega v členu 3 Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), je treba v registru RIAD zbirati spremenljivke, določene v delih 1 in 2 Priloge V, v predpisanih časovnih presledkih. NCB poročajo vse posodobitve teh spremenljivk, zlasti ko institucija vstopi v populacijo DPFS ali ko iz nje izstopi.

Da se omogoči vzpostavitev in vodenje seznama „institucij, ki so pomembne za statistiko plačil“ za statistične namene, navedenega v členu 5 Uredbe (EU) št. 1409/2013 (ECB/2013/43), je treba v registru RIAD zbirati spremenljivke, določene v delu 1 Priloge V, v predpisanih časovnih presledkih. NCB poročajo vse posodobitve teh spremenljivk, zlasti ko institucija vstopi v populacijo institucij, ki so pomembne za statistiko plačil, ali ko iz nje izstopi.

2. Frekvenca in roki za poročanje

NCB posredujejo ECB, kjer je mogoče, posodobitve spremenljivk, določenih za MFI, takoj po nastanku sprememb v sektorju MFI ali v atributih obstoječih MFI. Če to ni mogoče, NCB zagotovijo pisno pojasnilo za zamik med nastankom dogodka in njegovim poročanjem ECB.

NCB najmanj četrtletno posredujejo ECB posodobitve spremenljivk, določenih za investicijske sklade, z rokom dveh mesecev po referenčnem datumu. Vendar pa se spremenljivka čiste vrednosti sredstev letno posodobi za vse investicijske sklade, z zakasnitvijo največ dveh mesecev po referenčnem datumu konec decembra.

NCB najmanj četrtletno posredujejo ECB posodobitve spremenljivk, določenih za DPFS, v 14 delovnih dneh po referenčnem datumu.

NCB posredujejo ECB posodobitve spremenljivk, določenih za institucije, ki so pomembne za statistiko plačil, ob koncu leta z rokom treh mesecev po referenčnem datumu.

3. Posredovanje in objava

ECB na svoji spletni strani objavi kopijo podatkovnega niza MFI vsak delovni dan ECB do 18.00 po srednjeevropskem času. Istočasno z objavo seznama MFI na svoji spletni strani ECB pošlje ta seznam NCB prek registra RIAD. Istočasno ECB objavi seznam sprememb v populaciji MFI vsem NCB, in sicer vsak delovni dan ECB. V to posredovanje se vključijo vse podrobnosti o vsaki od naslednjih sprememb, ki jih poročajo NCB: (a) nove MFI in (b) izbrisane MFI.

ECB na zadnji delovni dan ECB vsakega koledarskega meseca do 18.00 po srednjeevropskem času naredi kopijo podatkovnega niza MFI in jo združi s spremenljivko iz podatkovnega niza primernih nasprotnih strank za operacije denarne politike (Monetary Policy Eligible Counterparties), ki datira na isti dan, tj. spremenljivka „rezerve“, ki izkazuje, ali je kreditna institucija, rezidenčna v euroobmočju, obveznik za obvezne rezerve. ECB nato objavi ta seznam MFI in institucij, ki so obvezniki za obvezne rezerve, na svoji spletni strani.

ECB na četrti delovni dan po roku za posredovanje posodobitev do 18.00 po srednjeevropskem času naredi kopijo podatkovnega niza investicijskih skladov in ga da na voljo NCB. ECB nato objavi seznam investicijskih skladov na svoji spletni strani.

ECB na drugi delovni dan po roku za posredovanje posodobitev do 18.00 po srednjeevropskem času naredi kopijo podatkovnega niza DPFS in ga da na voljo NCB. ECB nato objavi seznam DPFS na svoji spletni strani.

ECB na zadnji delovni dan ECB vsakega koledarskega meseca do 18.00 po srednjeevropskem času naredi kopijo vseh institucij, zabeleženih v registru RIAD, in jo da na voljo NCB.

ECB ne objavi podatkov, ki so označeni z oznako „zaupno“ ali „ni za objavo“. ECB tudi ne posreduje NCB vrednosti, če so označene z oznako „zaupno“. Vendar pa lahko ECB v zvezi s kvantitativnimi ukrepi, ki so označeni z oznako „zaupno“ ali „ni za objavo“, objavi ali posreduje nabor razredov velikosti.

Člen 26

Statistika pokojninskih skladov

1. Obseg poročanja

(a) Splošno

NCB poročajo ECB statistične informacije o pokojninskih skladih v skladu z delom 22 Priloge II. Podatki, ki se nanašajo na pokojninske sklade, se posredujejo na podlagi podatkov, ki so trenutno na voljo na nacionalni ravni. Kadar dejanski podatki niso na voljo, se zagotovijo ocene po najboljših prizadevanjih.

Poročevalska populacija zajema pokojninske sklade, kakor so opredeljeni v ESR 2010 (v odstavkih 2.105 in 2.106), in vključuje vse pokojninske sklade, ki so rezidenti v državah članicah euroobmočja.

(b) Neporavnani zneski in finančne transakcije

NCB poročajo neporavnane zneske ob koncu referenčnega obdobja in finančne transakcije med četrtletjem, ki se izpeljejo v skladu z ESR 2010.

2. Frekvenca in roki za poročanje

Frekvenca poročanja ECB je četrtletna. Statistični podatki o pokojninskih skladih, opisani v odstavku 1(a), se poročajo ECB v obdobju, ki ne presega 85 koledarskih dni od konca referenčnega četrtletja. Z začetkom poročanja v prvem četrtletju leta 2017 se statistični podatki o pokojninskih skladih poročajo ECB v obdobju, ki ne presega 82 koledarskih dni od konca referenčnega četrtletja. ECB vsako leto do septembra vnaprej sporoči NCB točne datume posredovanja podatkov v obliki koledarja poročanja.

3. Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti podatke, posredovane v preteklem četrtletju. Poleg tega lahko pride tudi do popravkov podatkov za zgodnejša četrtletja.

Uporabljajo se naslednja splošna načela:

(a) ob rednih četrtletnih posredovanjih podatkov se lahko poleg podatkov za zadnje četrtletje pošljejo samo „redni“ popravki, tj. popravki podatkov, posredovanih za predhodno četrtletje;

(b) izredni popravki se omejijo in poročajo na datume, ki so različni od datumov rednega poročanja. Manjši rutinski zgodovinski popravki podatkov se pošljejo samo letno, skupaj s posredovanjem podatkov za četrto četrtletje;

(c) izredni popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, se lahko pošljejo tudi med letom izven rednih ciklov izdelave.

4. Pravila vrednotenja in/ali računovodska pravila

Brez poseganja v veljavne računovodske prakse v državah članicah se za statistične namene vsa sredstva in vse obveznosti poročajo na bruto osnovi. Metode vrednotenja morajo biti v skladu z ESR 2010. Sredstva in obveznosti se morajo načeloma vrednotiti z uporabo trenutnih tržnih cen na datum, na katerega se bilanca stanja nanaša. Obveznosti iz naslova vlog in posojila se poročajo v nominalnem znesku, ki je neporavnan ob koncu četrtletja.

5. Pojasnila

NCB zagotovijo ECB pojasnila, vključno z viri podatkov, sistemi za zbiranje podatkov, postopkom pripravljanja podatkov, pravnim okvirom, odstopanji od navodil ECB za poročanje in poročevalsko populacijo. NCB zagotovijo pojasnila za znatne popravke in zlasti za prekinitve v zgodovinskih podatkih.

Člen 27

Preverjanje

Brez poseganja v pravice ECB glede preverjanja, določene v Uredbi (ES) št. 2533/98 in Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), NCB spremljajo in zagotavljajo kakovost in zanesljivost statističnih informacij, ki se dajo na voljo ECB.

Člen 28

Standardi za posredovanje

Za elektronsko posredovanje statističnih informacij, ki jih zahteva ECB, NCB uporabljajo ESCB-Net, ki ga zagotavlja ESCB. Format statističnega sporočila za to elektronsko izmenjavo statističnih informacij je standardni format, dogovorjen v Odboru za statistiko. Ta zahteva ne preprečuje uporabe drugih načinov posredovanja statističnih informacij kot nadomestne rešitve ob predhodnem soglasju ECB.

Člen 29

Poenostavljen postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB je upravičen, da ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko izvede tehnične spremembe prilog k tej smernici, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. Izvršilni odbor o kateri koli taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.

Člen 30

Objava

NCB ne objavijo nacionalnih prispevkov k mesečnim denarnim agregatom euroobmočja in njihovim protipostavkam, dokler teh agregatov ne objavi ECB. Kadar NCB objavijo take podatke, morajo biti enaki podatkom, ki prispevajo k nazadnje objavljenim agregatom euroobmočja. Kadar NCB navajajo agregate euroobmočja, ki jih objavi ECB, jih morajo navajati točno.

Člen 31

Razveljavitev

Smernica ECB/2007/9 se razveljavi.

Člen 32

Učinkovanje in izvedba

Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene NCB držav članic euroobmočja. NCB držav članic euroobmočja morajo postopati v skladu s členi 11, 12, 13 in 16 od datuma, ko so uradno obveščene o Smernici, v skladu s členom 26 od 1. januarja 2016, v skladu s preostalimi določbami Smernice pa od 1. januarja 2015.

Izvršilni odbor do 31. decembra 2018 predloži Svetu ECB poročilo, ki upošteva stališča Odbora za statistiko v povezavi z drugimi ustreznimi odbori, v zvezi s (a) potrebo in možnim časovnim okvirom za združitev zahtev za poročanje na področju statistike plačil, navedenih v členu 18, z zahtevami za poročanje, določenimi v Uredbi (EU) št. 1409/2013 (ECB/2013/43) o statistiki plačil, ter v zvezi z (b) možnim vplivom razvoja na področju zbiranja zavarovalniških statističnih podatkov s strani ESCB na zahteve za poročanje na področju statistike pokojninskih skladov, navedene v členu 26.

Člen 33

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na NCB držav članic euroobmočja.









PRILOGA I

Spremljanje skladnosti med računovodskimi in statističnimi podatki v zvezi z bilancami stanja NCB/ECB

DEL 1

Opis mesečnih preverjanj skladnosti







Preverjanje št. Statistična postavka bilance stanja NCB/ECB Razmerje Računovodska postavka Obveznosti 1 Gotovina v obtoku >= Statistična kategorija bi morala nekoliko presegati računovodsko kategorijo, ker samo statistična kategorija vključuje kovance, ki jih izda centralna država Bankovci v obtoku 2 Vloge rezidentov euroobmočja >=< Statistična kategorija bi morala biti večja od vsote računovodskih postavk. To je zaradi dejstva, da so pozicije znotraj Eurosistema vključene v statistično kategorijo na agregirani ravni, medtem ko so izključene iz računovodskih postavk (1). Vendar pa je razmerje lahko različno, ker računovodske postavke vključujejo pozicije znotraj Eurosistema, ki so protipostavka popravkom za eurobankovce, ki so zabeleženi pod „preostala sredstva/obveznosti“ za statistične namene, in ker se stanja tujih valut prevrednotijo z različno frekvenco (četrtletno za računovodske podatke, mesečno za statistične podatke) Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja v eurih + druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja v eurih + obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja v eurih + obveznosti do rezidentov euroobmočja v tuji valuti 3 Vloge rezidentov euroobmočja, od tega denarne finančne institucije (MFI) >=< To preverjanje bi moralo odražati vpliv vključitve stanj znotraj Eurosistema na bruto osnovi v statistično kategorijo in njihove izključitve iz računovodskih kategorij (1). Načeloma bi morali biti statistični podatki večji od računovodskih podatkov tudi zato, ker vključujejo obveznosti do finančnih nasprotnih strank v tuji valuti. Vendar pa lahko različna razvrstitev protipostavke popravkom za eurobankovce to razmerje obrne Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja v eurih + druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja v eurih 4 Vloge rezidentov euroobmočja, od tega centralna država + drugi sektorji države/ drugi rezidenti euroobmočja =< Vsota statističnih kategorij bi morala biti manjša od vsote računovodskih kategorij zaradi vključitve obveznosti do kreditnih institucij v tuji valuti samo v računovodske podatke Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja v eurih + obveznosti do rezidentov euroobmočja v tuji valuti 5 Izdani dolžniški vrednostni papirji = Statistična kategorija bi morala biti enaka računovodski kategoriji Izdani dolžniški vrednostni papirji 6 Kapital in rezerve >= Statistična kategorija se lahko nekoliko razlikuje od računovodske zaradi učinka prevrednotenja, ki se v nekaterih centralnih bankah izvede četrtletno. Poleg tega razlika nastane, ker sta računovodska postavka bilance stanja „nerazporejeni dobiček“ in deloma postavka „račun rezervacij“ zabeleženi kot del rezidualne postavke v računovodskih podatkih, vendar del „kapitala in rezerv“ v statističnih podatkih Kapital in rezerve + računi prevrednotenja 7 Zunanje obveznosti ≈ Statistična kategorija bi morala biti približno enaka vsoti računovodskih postavk. Obe vrednosti se lahko razlikujeta samo zaradi različne periodike vrednotenja Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja v eurih + obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja v tuji valuti + protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli Mednarodni denarni sklad 8 Preostale obveznosti ≈ Kakršna koli razlika med statistično kategorijo in računovodsko kategorijo se lahko pojasni z razlikami, ugotovljenimi na drugih mestih v bilanci stanja Druge obveznosti Sredstva 9 Posojila rezidentom euroobmočja >= Glej preverjanji št. 10 in št. 11 Posojanje kreditnim institucijam euroobmočja v eurih + druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja v eurih + javni dolg v eurih 10 Posojila rezidentom euroobmočja, od tega MFI >= Statistična kategorija bi morala biti večja od vsote računovodskih postavk. Razlike nastanejo v glavnem zaradi pozicij znotraj Eurosistema, ki se v statističnih podatkih poročajo na bruto osnovi, v računovodskem poročilu pa so izravnane (glej tudi obveznosti) (1). Poleg tega računovodski podatki ne vključujejo stanj v tuji valuti Posojanje kreditnim institucijam euroobmočja v eurih + druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja v eurih 11 Posojila rezidentom euroobmočja, od tega država >= Statistična kategorija zajema posojila v vseh valutah in je lahko večja od računovodske kategorije, ki zajema samo posojila, denominirana v eurih Javni dolg, denominiran v eurih 12 Imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo rezidenti euroobmočja >= Statistična kategorija bi morala biti večja od računovodske kategorije, ker vključuje imetja vrednostnih papirjev, denominiranih v tuji valuti, in nekatera imetja drugih vrednostnih papirjev, ki so razvrščena med „druga sredstva“ (za pokojninske sklade zaposlenih, investicije lastnega kapitala itd.) v računovodskih podatkih Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja v eurih 13 Posojila rezidentom euroobmočja, od tega drugi rezidenti euroobmočja + imetja delnic/drugega lastniškega kapitala, ki jih izdajo rezidenti euroobmočja + osnovna sredstva + preostala sredstva ≈ Glej preverjanje št. 8 Druga sredstva + terjatve do rezidentov euroobmočja v tuji valuti 14 Zunanja sredstva >= Statistična kategorija bi morala biti nekoliko večja od vsote računovodskih kategorij, ker vključuje nekatere delnice in drug lastniški kapital ter gotovino (bankovce) v tujih valutah, ki so izključeni iz računovodske kategorije. Obe vrednosti se lahko razlikujeta tudi zaradi različne periodike vrednotenja Zlato in terjatve v zlatu + terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja v tuji valuti + terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja v eurih (1) Vendar z nacionalnega vidika ta učinek ne bi smel biti prisoten, ker se oba niza podatkov poročata