To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega u činka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti. Verodostojne razli čice zadevnih aktov, vklju čno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske 
unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu  
►B POJASNJEVALNE OPOMBE KOMBINIRANE NOMENKLATURE EVROPSKE UNIJE  
(2015/C 076/01)  
Pojasnjevalne opombe, sprejete v skladu s postopkom iz člena 9(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 
z dne 23. julija 1987 o tarifni in statisti čni nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (  1 ) 
(UL C 76, 4.3.2015, str. 1)  
spremenjena z:  
Uradni list  
št. stran  datum  
►M1 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2015/C 143/04  C 143  3  30.4.2015  
►M2 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2015/C 214/04  C 214  4  30.6.2015  
►M3 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2015/C 266/04  C 266  2  14.8.2015  
►M4 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2015/C 319/02  C 319  1  26.9.2015  
►M5 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 30/04  C 30  3  27.1.2016  
►M6 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 121/03  C 121  3  6.4.2016  
►M7 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 121/04  C 121  3  6.4.2016  
►M8 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 121/05  C 121  4  6.4.2016  
►M9 Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 214/05  C 214  22  15.6.2016  
►M10  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 214/06  C 214  22  15.6.2016  
►M11  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 214/07  C 214  23  15.6.2016  
►M12  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 214/08  C 214  24  15.6.2016  
►M13  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 214/09  C 214  25  15.6.2016  
►M14  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 273/05  C 273  9  27.7.2016  02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 1  
( 1 ) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.
 ►M15  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 273/06  C 273  9  27.7.2016  
►M16  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 334/03  C 334  3  10.9.2016  
►M17  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 357/04  C 357  5  29.9.2016  
►M18  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 415/05  C 415  5  11.11.2016  
►M19  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 427/03  C 427  3  19.11.2016  
►M20  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 445/02  C 445  2  30.11.2016  
►M21  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2016/C 457/04  C 457  6  8.12.2016  
►M22  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 33/02  C 33  2  2.2.2017  
►M23  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 35/04  C 35  3  3.2.2017  
►M24  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 45/05  C 45  4  11.2.2017  
►M25  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 48/03  C 48  2  15.2.2017  
►M26  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 52/05  C 52  5  18.2.2017  
►M27  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 89/06  C 89  21  22.3.2017  
►M28  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 92/04  C 92  9  24.3.2017  
►M29  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 111/04  C 111  3  8.4.2017  
►M30  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 111/05  C 111  4  8.4.2017  
►M31  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 180/05  C 180  34  8.6.2017  
►M32  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 180/06  C 180  34  8.6.2017  
►M33  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 180/07  C 180  35  8.6.2017  
►M34  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 205/05  C 205  54  29.6.2017  
►M35  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 205/06  C 205  55  29.6.2017  
►M36  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 205/07  C 205  56  29.6.2017  
►M37  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 226/04  C 226  5  14.7.2017  
►M38  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 305/05  C 305  5  15.9.2017  
►M39  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 321/04  C 321  6  28.9.2017  02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 2
 
►M40  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 370/02  C 370  2  31.10.2017  
►M41  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2017/C 370/03  C 370  3  31.10.2017  
►M42  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 7/03  C 7 3  10.1.2018  
►M43  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 34/09  C 34  26  31.1.2018  
►M44  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 51/04  C 51  5  10.2.2018  
►M45  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 55/04  C 55  3  14.2.2018  
►M46  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 95/05  C 95  5  13.3.2018  
►M47  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 186/02  C 186  2  31.5.2018  
►M48  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 191/04  C 191  6  5.6.2018  
►M49  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 191/05  C 191  6  5.6.2018  
►M50  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 191/06  C 191  7  5.6.2018  
►M51  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 305/04  C 305  3  30.8.2018  
►M52  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 305/05  C 305  4  30.8.2018  
►M53  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 327/06  C 327  10  17.9.2018  
►M54  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 327/07  C 327  11  17.9.2018  
►M55  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 327/08  C 327  12  17.9.2018  
►M56  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 362/04  C 362  5  8.10.2018  
►M57  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 372/02  C 372  2  15.10.2018  
►M58  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2018/C 466/04  C 466  12  28.12.2018  
►M59  Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije 
2019/C 2/02  C 2 2  4.1.2019  
popravljena z:  
►C1 Popravek, UL C 134, 15.4.2016, str. 4 (2015/C 076/01)  02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 3
02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 4  
POJASNJEVALNE OPOMBE KOMBINIRANE NOMENKLATURE 
EVROPSKE UNIJE  
(2015/C 076/01)  
Pojasnjevalne opombe, sprejete v skladu s postopkom iz člena 9(1) 
Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in 
statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi  ( 1 ) 
VSEBINA  
Predgovor  
A. Splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature  
C. Splošna pravila, ki se nanašajo tako na uporabo nomenklature kot 
dajatev  
Oddelek I  
Žive živali; proizvodi živalskega izvora  
1 Žive živali  
2 Meso in užitni klavni čni proizvodi  
3 Ribe in raki, mehkužci in drugi vodni nevreten čarji 
4 Mlečni proizvodi; pti čja jajca; naravni med; užitni proizvodi žival ­ 
skega izvora, ki niso navedeni alizajeti na drugem mestu  
5 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu  
Oddelek II  
Rastlinski proizvodi  
6 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano 
cvetje in okrasno listje  
7 Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji  
8 Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon in lubenic  
9 Kava, pravi čaj, mate čaj in začimbe  
10 Žita  
11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšeni čni gluten  
12 Oljna semena in plodovi; razli čna zrna, semena in plodovi; indu ­ 
strijske ali zdravilne rastline; slama in krma  
13 Šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti  
14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso nave ­ 
deni ali zajeti na drugem mestu  
Oddelek III  
Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove 
razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali 
rastlinskega izvora  
15 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove 
razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlin ­ 
skega izvora  ▼B 
( 1 ) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 5  
Oddelek IV  
Proizvodi živilske industrije; pija če, alkoholne teko čine in kis; tobak 
in tobačni nadomestki  
16 Izdelki iz mesa, rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevreten ­ 
čarjev  
17 Sladkorji in sladkorni proizvodi  
18 Kakav in kakavovi proizvodi  
19 Proizvodi iz žit, moke, škroba ali mleka; slaš čičarski proizvodi  
20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin  
21 Razna živila  
22 Pijače, alkoholne teko čine in kis  
23 Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali  
24 Tobak in izdelani toba čni nadomestki  
Oddelek V  
Mineralni proizvodi  
25 Sol; žveplo; zemljine in kamen; mav čni materiali, apno in cement  
26 Rude, žlindre in pepeli  
27 Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; 
bituminozne snovi; mineralni voski  
Oddelek VI  
Proizvodi kemijske ali podobnih industrij  
28 Anorganski kemijski proizvodi; organske in anorganske spojine 
plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin in radioaktivnih 
elementov ali izotopov  
29 Organski kemijski proizvodi  
30 Farmacevtski izdelki  
31 Gnojila  
32 Ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barvila, 
pigmenti in druga barvilne snovi; barve in laki; kiti in druge tesnilne 
mase; tiskarske barve in črnila 
33 Eterična olja in rezinoidi; parfumerijski, kozmeti čni in toaletni 
izdelki  
34 Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni 
preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loš čenje ali 
čiščenje, sve če in podobni proizvodi, paste za modeliranje in 
„zobarski voski“ ter zobarski preparati na osnovi mavca  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 6  
35 Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi  
36 Razstreliva; pirotehni čni proizvodi; vžigalice; piroforne zlitine; vnet ­ 
ljivi preparati  
37 Proizvodi za fotografske in kinematografske namene  
38 Razni kemijski proizvodi  
Oddelek VII  
Plastične mase in proizvodi iz plasti čnih mas; kav čuk in proizvodi iz 
kavčuka in gume  
39 Plasti čne mase in proizvodi iz plasti čnih mas  
40 Kavčuk in proizvodi iz kav čuka in gume  
Oddelek VIII  
Surove kože z dlako ali brez dlake, usnje, krzna in krzneni izdelki; 
sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ro čne torbe 
in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega 
katguta)  
41 Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje  
42 Usnjeni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za poto ­ 
vanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen 
iz svienega katguta)  
43 Naravno in umetno krzno; krzneni izdelki  
Oddelek IX  
Les in lesni izdelki; oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, 
esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski 
izdelki  
44 Les in lesni izdelki; lesno oglje  
45 Pluta in plutasti izdelki  
46 Izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; 
košarski in pletarski izdelki  
Oddelek X  
Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papir 
in karton za recikliranje (odpadki in ostanki); papir in karton 
papirni izdelki in kartonski izdelki  
47 Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papir 
in karton za recikliranje (odpadki in ostanki)  
48 Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona  
49 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafi čne industrije; 
rokopisi, tipkana besedila in na črti 
Oddelek XI  
Tekstil in tekstilni izdelki  
50 Svila  
51 Volna, fina ali groba živalska dlaka; preja in tkanine iz konjske 
žime  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 7  
52 Bombaž  
53 Druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in tkanine iz papirne 
preje  
54 Sinteti čni ali umetni filamenti; trakovi in podobno iz sinteti čnih ali 
umetnih tekstilnih materialov  
55 Umetna ali sinteti čna rezana vlakna  
56 Vata, klobu čevina in netkan tekstil; specialne preje; dvonitne vrvi, 
vrvje, motvozi, konopci in kabli ter iz njih izdelani proizvodi  
57 Preproge in druga tekstilna talna prekrivala  
58 Specialne tkanine; taftirani tekstilni materiali; čipke; tapiserije; poza ­ 
manterija; vezenine  
59 Tekstilni materiali, impregnirani, premazani, prevle čeni, prekriti ali 
laminirani; tekstilni izdelki, primerni za tehni čne namene  
60 Pleteni ali kva čkani materiali  
61 Oblačilni izdelki in obla čilni dodatki, pleteni ali kva čkani 
62 Oblačilni izdelki in obla čilni dodatki, nepleteni ali nekva čkani 
63 Drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; rabljena obla čila in rabljeni 
tekstilni izdelki; krpe  
Oddelek XII  
Obutev, pokrivala, dežniki, son čniki, sprehajalne palice, 
palice-stol čki, biči, koroba či in njihovi deli; preparirano perje in 
izdelki iz perja; umetno cvetje; izdelki iz človeških las  
64 Obutev, gamaše in podobni izdelki; deli teh izdelkov  
65 Pokrivala in njihovi deli  
66 Dežniki, son čniki, sprehajalne palice, palice-stol čki, biči, korobači in 
njihovi deli  
67 Preparirano perje in puh in izdelki iz perja ali puha; umetno cvetje; 
izdelki iz človeških las  
Oddelek XIII  
Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih 
materialov; kerami čni izdelki; steklo in stekleni izdelki  
68 Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih mate ­ 
rialov  
69 Kerami čni izdelki  
70 Steklo in stekleni izdelki  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 8  
Oddelek XIV  
Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite 
kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih 
narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci  
71 Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite 
kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni 
izdelki; imitacije nakita; kovanci  
Oddelek XV  
Navadne kovine in izdelki iz navadnih kovin  
72 Železo in jeklo  
73 Izdelki iz železa in jekla  
74 Baker in bakreni izdelki  
75 Nikelj in nikljevi izdelki  
76 Aluminij in aluminijasti izdelki  
78 Svinec in svin čeni izdelki  
81 Druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki  
82 Orodje, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin; njihovi 
deli iz navadnih kovin  
83 Razni izdelki iz navadnih kovin  
Oddelek XVI  
Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; 
aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in 
reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te 
proizvode  
84 Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli  
85 Elektri čni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali 
reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke  
Oddelek XVII  
Vozila, zrakoplovi, plovila in spremljajo ča transportna oprema  
86 Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; 
železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; meha ­ 
nična (vklju čno elektromehanska) signalna oprema za promet vseh 
vrst 
87 Vozila, razen železniških in tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi 
deli in pribor  
88 Zrakoplovi, vesoljska vozila in njihovi deli  
89 Ladje, čolni in plavajo če konstrukcije  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 9  
Oddelek XVIII  
Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, 
medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; ure; glasbila; 
njihovi deli in pribor  
90 Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, 
medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor  
91 Ure in njihovi deli  
92 Glasbila; njihovi deli in pribor  
Oddelek XIX  
Orožje in strelivo; njuni deli in pribor  
93 Orožje in strelivo; njuni deli in pribor  
Oddelek XX  
Razni izdelki  
94 Pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in 
podobni polnjeni izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni 
ali zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni 
in podobno; montažne zgradbe  
95 Igrače, rekviziti za družabne igre in šport; njihovi deli in pribor  
96 Razni izdelki  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 10  
PREDGOVOR  
Z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in 
statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (  1 ) je bila uvedena 
nomenklatura, ki je znana kot „kombinirana nomenklatura“ oziroma 
„KN“; temelji na Mednarodni konvenciji o harmoniziranem sistemu 
poimenovanj in šifrskih oznak blaga (  2 ), ki je znana kot „harmonizirani 
sistem“ oziroma „HS“.  
HS je bil dopolnjen s pojasnjevalnimi opombami (POHS). Te opombe 
v angleškem in francoskem jeziku izdaja in posodablja:  
SVETOVNA CARINSKA ORGANIZACIJA (WCO)  
Svet za carinsko sodelovanje (CCC)  
30, rue du Marché  
B-1210 Brussels  
Na podlagi druge alinee to čke (a) člena 9(1) Uredbe (EGS) št. 2658/87 
Komisija sprejme pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklatu ­
ri (POKN), potem ko jih preu či Sekcija za tarifno in statisti čno nomen ­
klaturo Odbora za carinski zakonik. Čeprav se lahko POKN sklicujejo 
na POHS, slednjih ne nadomeš čajo, ampak jih je treba obravnavati kot 
dopolnilo in uporabljati v povezavi z njimi.  
Ta inačica POKN zajema in po potrebi zamenjuje tiste, ki so bile 
objavljene v  Uradnem listu Evropske unije , serija C, do 16. septembra 
2014 (  3 ). POKN, ki so bile objavljene v Uradnem listu, serija C, po tem 
datumu, ostajajo veljavne in bodo vklju čene v POKN ob reviziji.  
Pri številkah in podštevilkah KN, ki se navajajo, so upoštevane tiste 
oznake kombinirane nomenklature za leto 2015, ki so bile dolo čene 
v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1101/2014 (  4 ). 
Poleg tega so bile informacije v zvezi s „Smernicami o uvrš čanju blaga, 
pripravljenega v kompletih za prodajo na drobno, v kombinirano 
nomenklaturo“ objavljene v  Uradnem listu Evropske unije , serija C (  5 ). ▼B 
( 1 ) UL L 256, 7.9.1987, str. 1. 
( 2 ) UL L 198, 20.7.1987, str. 1. 
( 3 ) UL C 316, 16.9.2014, str. 2. 
( 4 ) UL L 312, 31.10.2014, str. 1. 
( 5 ) UL C 105, 11.4.2013, str. 1.
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 11  
A. Splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature  
Splošno pravilo 5 (b)  Embalaža, ki se obi čajno uporablja za pakiranje pija č, 
marmelad, gor čic, začimb itd., se uvrš ča z blagom, ki 
je pakirano v njej, čeprav je nedvoumno razvidno, da 
se lahko uporabi ve čkrat. 
C. Splošna pravila, ki se nanašajo tako na uporabo nomenklature 
kot dajatev  
Splošno pravilo 3  1. V členu 18(1) in (2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/ 
92 (  1 ) so vsi dnevi „delovni dnevi“, razen državnih 
praznikov objavljenih v službah Evropske komisije 
v Bruslju, sobote in nedelje. 
2. Kadar te čaj ni objavljen v  Uradnem listu Evropske 
unjie  na predzadnji dan v mesecu ali predzadnji 
dan pred petnajstim v mesecu, je te čaj, ki se 
nanaša na člen 18(1) gornje uredbe, ki se uporablja 
za pretvorbo eura v nacionalne valute, zadnji te čaj 
objavljen pred predzadnjim delovnim dnevom 
v mesecu ali pred petnajstim.  ▼B 
( 1 ) UL L 302, 19.10.1992, str. 1.
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 12  
ODDELEK I  
ŽIVE ŽIVALI; PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA  
POGLAVJE 1  
ŽIVE ŽIVALI 
0101  Živi konji, osli, mezge in mule  
0101 29 10 in 
0101 29 90  Konji  
Pod te tarifne podštevilke se uvrš čajo divji konji, kot so npr. 
przewalski konj ali tarpan (mongolski konj). Vendar pa se 
zebre ( Equus zebra , Equus Grevyi , Equus burchelli , Equus 
quagga  itd.) uvrš čajo pod tarifno podštevilko 0106 19 00, 
čeprav tudi one pripadajo družini konj. 
Križanci med kobilami in samci zeber se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 0106 19 00.  
0101 30 00  Osli  
Pod te tarifne podštevilke se uvrš čajo tako doma če kot vse 
druge vrste oslov. Med slednje spadajo mongolski dižetaj, 
tibetski kiang, onager in hemion ali polosel ( Equus hemio ­
nus). 
Križanci med osli in zebrami ( zebrass ) se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 0106 19 00.  
0101 90 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema živali opisane v zadnjem 
odstavku pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 0101.  
0102  Živo govedo  
0102 21 10 do 
0102 29 99  Govedo  
Te tarifne podštevilke zajemajo živali opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 0102, prvi odstavek, (1). 
Jaki imajo po 14 parov reber, medtem ko imajo vse druge 
vrste goveda (razen evropskega in ameriškega bizona) le po 
13 parov reber.  
0102 31 00 do 
0102 39 90  Bivoli  
Te tarifne podštevilke zajemajo živali opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 0102, prvi odstavek, (2). 
Evropski bizon ( Bison bonasus ) in ameriški bizon ( Bison 
bison ) imata po 14 parov reber, medtem ko imajo vse 
druge vrste goveda (razen jakov) le po 13 parov reber.  
0102 39 10  Doma čih pasem  
Ta tarifna podštevilka zajema vse živali doma čih pasem 
goved iz rodu  Bubalus , ne glede na namen njihove uporabe 
(kot živina, za vzrejo, za pitanje, za razplod, za zakol itd.), 
razen čistopasemskih plemenskih živali (tarifna podšte ­
vilka 0102 31 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 13  
0102 39 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema pasme goved iz rodu  Syncerus  
in Bison , razen čistopasemskih plemenskih živali (tarifna 
podštevilka 0102 31 00).  
0102 90 20 do 
0102 90 99  Drugi  
Te tarifne podštevilke zajemajo živali opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 0102, prvi odstavek, (3).  
0102 90 91  Doma čih pasem  
Ta tarifna podštevilka zajema vse živali doma čih pasem 
goved iz rodu, ki zgoraj niso vklju čene, ne glede na 
namen njihove uporabe (kot živina, za vzrejo, za pitanje, 
za razplod, za zakol itd.), razen čistopasemskih plemenskih 
živali (tarifna podštevilka 0102 90 20).  
0103  Živi praši či 
0103 91 90  Drugi  
Med žive praši če divjih vrst spadajo: 
1. divji praši č (Sus scrofa ); 
2. svinja bradavi čarka ( Phacochoerus aethiopicus ), rečna 
svinja ( Potamochoerus porcus ) in črna gozdna svinja; 
3. babirusa ( Babyroussa babyrussa ); 
4. pekari ( Dicotyles tajacu ). 
0103 92 90  Drugi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 0103 91 90.  
0104  Žive ovce in koze  
0104 10 10 do 
0104 10 80  Ovce  
Te tarifne podštevilke zajemajo doma če živali vrste ovac 
(Ovis aries ), različne vrste muflonov, kot je npr. evropski 
muflon ( Ovis musimon ), kanadski muflon ali „debeloroga 
ovca“ ( Ovis canadensis ), azijski ali šapurski urial ( Ovis 
orientalis ), pamirski muflon argali ( Ovis ammon ), kot tudi 
aoudadska ali barbarska ovca ( Ammotragus lervia ), ki je 
poznana kot „grivasta ovca“, čeprav je bolj podobna kozi 
kot ovci.  
0104 20 10 in 
0104 20 90  Koze  
Te tarifne podštevilke zajemajo doma če živali vrste koz, 
kozoroge ( Capra ibex ) in bezoarske ali perzijske koze 
(Capra aegagrus  ali Capra hircus ). 
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čene naslednje živali, ki se 
uvrščajo pod tarifno podštevilko 0106 19 00: pižmar 
(Moschus moschiferus ), afriški povodni ševrotan ( Hyemosc­
hus) in azijski ševrotan ( Tragulus ), ker ne spadajo v vrsto 
koz. Prav tako so iz teh tarifnih podštevilk izklju čene tako 
imenovane kozje antilope (himalajske koze, gamsi, itd).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 14  
0105  Živa perutnina, kokoši in petelini vrste  Gallus domesti ­
cus, race, gosi, purani in pegatke  
Ta tarifna številka zajema samo živo doma čo perutnino, 
vrste navedene v poimenovanju tarifne številke (kokoši in 
petelini vrste  Gallus domesticus , vključno piščanci in kapu ­
ni), gojene bodisi za valjenje, zaradi mesa, zaradi perja ali 
za kateri koli drug namen (npr. za bivanje v pti čnicah, 
parkih ali jezerih). 
Divja perutnina (npr. divji purani ( Meleagris gallopavo ) se 
uvršča pod tarifno podštevilko 0106 39 80, čeprav je vzre ­
jena in zaklana na podoben na čin kot doma ča perutnina, 
navedena v tarifni podštevilki. 
Golobi doma čih vrst se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 0106 39 10.  
0106  Druge žive živali  
0106 13 00  Kamele in drugi kamelidi (Camelidae)  
Ta tarifna podštevilka zajema kamele, dromedarje in druge 
živali iz družine kamel (lame, alpake, gvanake, vikunje).  
0106 14 10  Doma či kunci  
Ta tarifna podštevilka zajema samo kunce doma čih vrst, 
vzrejene bodisi zaradi njihovega mesa, krzna (npr. angorski 
kunec), bodisi za kateri koli drug namen.  
0106 14 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema divje kunce ( Oryctolagus 
cuniculus ) in zajce.  
0106 19 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema vse žive sesalce, razen 
domačih in divjih konj, oslov, mul in mezgov (tarifna 
številka 0101), goveda (tarifna številka 0102), praši čev 
(tarifna številka 0103), ovac in koz (tarifna številka 0104), 
primatov (tarifna podštevilka 0106 11 00), kitov, delfinov, 
pliskavic, morskih krav in dugongov, tjulnjov, morskih 
levov in mrožov (tarifna podštevilka 0106 12 00) in kuncev 
in zajcev (tarifne podštevilke 0106 14 10 in 0106 14 90). 
Primeri sesalcev, ki so zajeti pod te tarifne podštevilke: 
1. jeleni, damjaki, srnjad, gamsi ( Rupicapra rupicapra ), 
navadni ali ameriški losi ( Alces alces ), kozje antilope, 
(gorali ( Naemorhedus ), himalajske koze) in prave 
antilope; 
2. levi, tigri, medvedi, nosorogi, povodni konji, sloni, 
žirafe, okapiji, kenguruji, zebre itd.; 
3. veverice, lisice, vizoni (ameriške kune zlatice), svizci, 
bobri, pižmovke, vidre, morski praši čki; 
4. severni jeleni; 
5. psi in ma čke. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 15  
0106 20 00  Plazilci (vklju čno kače in želve)  
Ta tarifna podštevilka zajema vse plazilce, kuš čarje in želve 
(kopenske, morske in sladkovodne).  
0106 39 10  Golobi  
Ta tarifna podštevilka zajema vse pti če iz družine golobov, 
najsi bodo divji ali doma či, pri čemer namen uporabe 
domačih golobov ni pomemben (dvoriš čni golobi, okrasni 
golobi, golobi – pismonoše). 
Med divje vrste golobov spadajo gozdni golob ali grivar 
(Columba palumbus ), golob duplar ( Columba oenas ), skalni 
golob ( Columba livia ), avstralski bronasti golob, divja grlica 
in grlica smeja čica ( Streptopelia turtur , Streptopelia risto ­
ria). 
Vendar pa so iz te tarifne podštevilke izklju čene nekatere 
vrste ptičev, ki so zelo blizu vrstam kur, kot so ogrli čar 
(Caloenas nicobarica ), dukula, kronasti golob in stepska 
kokoš. Ti pti či se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 0106 39 80.  
0106 39 80  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema vse žive ptice, razen kokoši in 
petelinov vrste  Gallus domesticus , rac, gosi, puranov in 
pegatk (tarifna številka 0105), ujed (tarifna podšte ­
vilka 0106 31 00), papig (tarifna podštevilka 0106 32 00), 
nojov in emujov (podštevilka 0106 33 00) ter doma čih in 
divjih golobov (tarifna podštevilka 0106 39 10). 
Primeri ptic, ki so zajete pod to tarifno podštevilko: 
1. siva gos ( Anser anser ), arktična divja gos ( Branta 
bernicla ), votlinska gos ( Tadorna tadorna ), mlakarica 
(Anas platyrhynchos ), konopnica ( Anas strepera ), 
navadna žvižgavka ( Anas penelope ), dolgorepka ( Anas 
acuta ), raca žli čarka ( Anas clypeata ), kreheljc, reglja 
(Anas querquedula , Anas crecca ) in gaga; 
2. labodi in pavi; 
3. jerebice, fazani, prepelice, kljuna či, močvirski kljuna či, 
ruševci, gozdni jerebi, divji petelini, divje race, divje 
gosi, strnadi, kosi in škrjanci; 
4. ščinkavci, sinice, kanar čki, kolibriji, itd.  
0106 49 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema sviloprejke, metulje, hroš če in 
druge insekte.  
0106 90 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. vse druge vrste živih živali, razen rib, rakov, mehkužcev 
in drugih vodnih nevreten čarjev (poglavje 3) ter kultur 
mikroorganizmov (tarifna številka 3002); 
2. žabe.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 16  
POGLAVJE 2  
MESO IN UŽITNI KLAVNI ČNI PROIZVODI  
Splošno  
1. Meso in klavni čni proizvodi, primerni za človeško prehrano, se uvrš ­ 
čajo v to poglavje tudi, če so pripravljeni za proizvodnjo hrane za 
živali.  
2. V smislu tega poglavja se pomen izrazov „meso“ in „klavni čni 
proizvodi“ uporablja, kot je opisano v pojasnjevalnih opombah HS 
k temu poglavju pod splošno.  
3. Navodila v primeru razli čnih stanj, v katerih utegnejo nastopati meso 
in klavnični proizvodi iz tega poglavja (sveže, ohlajeno, zamrznjeno, 
nasoljeno ali v slanici, sušeno ali dimljeno), so podana v pojasnje ­
valnih opombah HS k temu poglavju pod splošno. Poudariti je treba, 
da se globoko zamrznjeno meso in delno ali popolnoma odmrznjeno 
meso uvrš čata na enak na čin kot zamrznjeno meso. Prav tako izraz 
„zamrznjeno“ ne zajema samo mesa, ki je bilo zamrznjeno sveže, 
ampak tudi meso, ki je bilo sprva rahlo sušeno in nato zamrznjeno 
pod pogojem, da je njegova dejanska in trajna konzervacija odvisna 
od zamrzovanja.  
4. V pojasnjevalnih opombah HS k temu poglavju so podana tudi 
navodila glede razlikovanja med mesom in klavni čnimi proizvodi 
iz tega poglavja ter mesom in klavni čnimi proizvodi iz poglavja 16. 
To poglavje zajema surovo, zmleto ali drobno sesekljano, vendar ne 
nadalje pripravljeno meso in klavni čne proizvode, zavito v plasti čne 
materiale (tudi v obliki klobas) izklju čno zaradi lažjega rokovanja in 
transporta.  
5. V smislu razlikovanja med kosi mesa s kostmi in kosi mesa brez 
njih, se hrustanec in kite ne štejejo za kosti.  
▼M16  
6. Meso in klavni čni odpadki, ki vsebujejo konzervanse, stabilizatorje 
ali antioksidante za zaustavitev razgradnje teh proizvodov, se uvrš ­ 
čajo v to poglavje.  
▼B 
Dodatna opomba 
1 (A) (d) in 
dodatna opomba 
1 (A) (e)  Za izvajanje dodatnih opomb 1 (A) (d) in 1 (A) (e) k temu 
poglavju (v povezavi z dodatno opombo 1 (C) k temu 
poglavju) se pri dolo čanju, ali so izpolnjeni pogoji v zvezi 
z najmanjšim in najve čjim številom reber, štejejo le tista 
cela ali deloma odrezana rebra, ki so neposredno pritrjena 
na hrbtenico. 
Skladno s to razlago spodnja slika prikazuje primer goveje 
sprednje četrti, usklajene z dodatnima opombama 1 (A) (d) 
in 1 (A) (e) ter v povezavi z dodatno opombo 1 (C) k temu 
poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 17  
SPREDNJA ČETRT ZADNJA ČETRT
  
Dodatna opomba 
2 (C)  Za potrebe dodatne opombe 2 (C) k temu poglavju, ki se 
nanaša na dve razli čni tehniki rezov ter delov „podbradek“, 
„spodnja čeljust“ in „spodnja čeljust in podbradek skupaj“ 
je prikazano na skici v nadaljevanju:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 18  
Dodatna opomba 
6 (a)  V smislu te dodatne opombe se sol ne šteje kot za čimba. 
Glej tudi dodatno opombo 7 k temu poglavju.  
0201  Meso goveje, sveže ali ohlajeno  
Ta tarifna številka zajema le sveže ali ohlajeno meso živali 
iz tarifne številke 0102. 
Pri definiranju sprednje in zadnje četrti živali se uporabljajo 
naslednje ugotovitve: 
(a) kot vrat se šteje miši čni del vratu s sedmimi vratnimi 
polvretenci; 
(b) kot ple ča se šteje sprednja noga, ki obsega lopatico, 
nadlahtnico, koželjnico in podlahtnico skupaj s pripada ­
jočo mišičnino; 
(c) kot nizki hrbet se štejejo file in ledja; križ lahko vklju ­ 
čuje del potrebušine.  
0201 10 00  Trupi in polovice  
Izraza „trupi“ in „polovice“ sta opredeljena v to čkah (a) in 
(b) dodatne opombe 1 (A) k temu poglavju. Prvih osem ali 
devet hrbtnih vretenc je lahko na levi ali desni strani polo ­
vice trupa.  
0201 20 20  „Kompenzirane četrti“  
Izraz „kompenzirane četrti“ je opredeljen v to čki (c) 
dodatne opombe 1 (A) k temu poglavju.  
0201 20 30  Nerazkosane ali razkosane sprednje četrti 
Izraza „nerazkosane sprednje četrti“ in „razkosane sprednje 
četrti“ sta opredeljena v to čkah (d) in (e) dodatne 
opombe 1 (A) k temu poglavju. Iz te dodatne opombe je 
razvidno, da so iz te tarifne podštevilke izklju čeni npr.: 
sprednji deli polovice trupa, ki skupaj z vsemi pripadajo čimi 
kostmi vklju čujejo manj kot štiri rebra, in jim manjkata vrat 
ali pleča, ali takšni, iz katerih je odstranjeno prvo vratno 
vretence t. i. „atlas“. Takšni deli trupov se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 0201 20 90.  
0201 20 50  Nerazkosane ali razkosane zadnje četrti 
Izraza „nerazkosane zadnje četrti“ in „razkosane zadnje 
četrti“ sta opredeljena v to čkah (f) in (g) dodatne 
opombe 1 (A) k temu poglavju. Iz te dodatne opombe je 
razvidno, da so iz te tarifne podštevilke izklju čeni zadnji 
deli polovice trupa, ki skupaj z vsemi pripadajo čimi kostmi 
vključujejo manj kot tri rebra, ali pa so brez nizkega hrbta, 
vključno s filejem. Takšni deli se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 0201 20 90. Vendar pa pod to tarifno podšte ­
vilko ostanejo uvrš čene zadnje četrti brez ledvic ali ledvene 
maščobe, s potrebušino ali brez nje.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 19  
0201 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema npr. ple ča, stegno in nizki 
hrbet, s kostmi. Sem spadajo tudi sprednji in zadnji deli 
polovice trupa (s kostmi), ki ne ustrezajo opredelitvi „kom ­
penzirane“ četrti, sprednje četrti ali zadnje četrti. 
0201 30 00  Brez kosti  
Ta tarifna podštevilka zajema vse kose govejega mesa, 
svežega ali ohlajenega, iz katerega so bile odstranjene vse 
kosti, npr. file in potrebušina brez kosti.  
0202  Meso goveje, zamrznjeno  
Ta tarifna številka zajema samo zamrznjeno meso živali iz 
tarifne številke 0102.  
0202 10 00  Trupi in polovice  
Izraza „trupi“ in „polovice“ sta opredeljena v to čkah (a) in 
(b) dodatne opombe 1 (A) k temu poglavju.  
0202 20 10  „Kompenzirane četrti“  
Izraz „kompenzirana četrt“ je opredeljen v to čki (c) dodatne 
opombe 1 (A) k temu poglavju.  
0202 20 30  Nerazkosane ali razkosane sprednje četrti 
Izraza „nerazkosane sprednje četrti“ in „razkosane sprednje 
četrti“ sta opredeljena v to čkah (d) in (e) dodatne 
opombe 1 (A) k temu poglavju.  
0202 20 50  Nerazkosane ali razkosane zadnje četrti 
Izraza „nerazkosane zadnje četrti“ in „razkosane zadnje 
četrti“ sta opredeljena v to čkah (f) in (g) dodatne 
opombe 1 (A) k temu poglavju.  
0202 20 90  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0201 20 90 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0202 30 50  Vrat, ple če, plečna bržola in prsi s spodnjim delom 
plečeta 
Izrazi „vrat“, „ple čna bržola“ in „prsa s spodnjim delom 
plečeta“ so opredeljeni v to čki (h) dodatne opombe 1 (A) 
k temu poglavju.  
0202 30 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema vse zmrznjene kose govejega 
mesa, ki je popolnoma brez kosti. Izjema so zamrznjeni 
bloki, omenjeni pod tarifno podštevilko 0202 30 10 in 
kosi iz tarifne podštevilke 0202 30 50.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 20  
0203  Meso, praši čje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno  
Ta tarifna številka zajema samo meso živali iz tarifne 
številke 0103. 
Prašičje meso, za katero avstralske oblasti potrjujejo, da gre 
za meso avstralskih divjih praši čev, se ne šteje za meso 
domačih prašičev. 
0203 11 10 do 
0203 19 90  Sveže ali ohlajeno  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo sveže ali ohlajeno 
meso živali iz tarifne številke 0103.  
0203 11 10  Doma čih prašičev 
Izraz „trupi ali polovice“ je opredeljen v to čki (a) dodatne 
opombe 2 (A) k temu poglavju.  
0203 12 11  Šunke in njihovi kosi  
Izraz „šunke“ je opredeljen v to čki (b) dodatne 
opombe 2 (A) k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi zadnje kra če s kostmi.  
0203 12 19  Ple četa in njihovi kosi  
Izraz „ple četa“ je opredeljen v to čki (d) dodatne 
opombe 2 (A) k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka zajema rebra, imenovana tudi 
„rebrca“, in tudi prednje kra če s kostmi.  
0203 19 11  Prednji deli in njihovi kosi  
Izraz „prednji del“ je opredeljen v to čki (c) dodatne 
opombe 2 (A) k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema prednjih kra č s kostmi, pa 
tudi rebra, imenovana tudi „rebrca“, ne (tarifna podšte ­
vilka 0203 12 19).  
0203 19 13  Hrbet in njegovi kosi, s kostmi  
Izraz „hrbet“ je opredeljen v to čki (e) dodatne opombe 2 (A) 
k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi zarebernico.  
0203 19 15  Prsi s potrebušino in njihovi kosi  
Izraza „prsi s potrebušino“ in „kosi“ sta opredeljena 
v točki (f) dodatne opombe 2 (A) in v dodatni opombi 2 (B) 
k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 21  
Kose ta tarifna podštevilka ne zajema, razen če imajo kožo 
in podkožno maš čobo. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema reber brez kože in 
podkožne maš čobe (tarifna podštevilka 0203 19 59).  
0203 19 59  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi rebra brez kože podkožne 
maščobe. 
0203 19 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema samo meso živali iz tarifnih 
podštevilk 0103 91 90 ali 0103 92 90, še posebej meso 
divjih praši čev, razen celih trupov, polovic, nog, ple čet, 
delov nog in delov ple čet. 
0203 21 10 do 
0203 29 90  Zamrznjeno  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0203 11 10 
do 0203 19 90 in k njihovim pododdelkom se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za te tarifne podštevilke.  
0204  Meso, ov čje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno  
Ta tarifna številka zajema samo sveže, ohlajeno ali zamrz ­
njeno meso živali iz tarifne številke 0104 – bodisi doma čih 
ali divjih, še posebej pa meso ov čjih vrst (doma čih ali divjih 
ovac) kot tudi meso kozorogov.  
0204 10 00  Trupi in polovice, jagne čji, sveži ali ohlajeni  
Izraza „trupi“ in „polovice“ sta opredeljena v to čkah (a) in 
(b) dodatne opombe 3 (A) k temu poglavju. 
Definicija jagnjetine je podana v pojasnjevalnih opombah 
HS k tarifnima podštevilkama 0204 10 in 0204 30.  
0204 21 00  Trupi in polovice  
Izraza „trupi“ in „polovice“ sta opredeljena v to čkah (a) in 
(b) dodatne opombe 3 (A) k temu poglavju.  
0204 22 10  Skrajšane sprednje četrti 
Izraz „skrajšane sprednje četrti“ je opredeljen v to čkah (c) 
in (d) dodatne opombe 3 (A) k temu poglavju.  
0204 22 30  Zarebrnice in/ali fileji  
Izraz „zarebrnice in/ali fileji“ je opredeljen v to čkah (e) in 
(f) dodatne opombe 3 (A) k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 22  
0204 22 50  Noge  
Izraz „noge“ je opredeljen v to čkah (g) in (h) dodatne 
opombe 3 (A) k temu poglavju.  
0204 30 00  Trupi in polovice, jagnje čji, zamrznjeni  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0204 10 00 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0204 41 00 do 
0204 43 90  Drugo meso, ov čje, zamrznjeno  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0204 21 00, 
0204 22 10, 0204 22 30 in 0204 22 50 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za tarifne podštevilke 0204 41 00, 
0204 42 10, 0204 42 30 in 0204 42 50.  
0204 50 11 do 
0204 50 79  Meso, kozje  
Izrazi „trupi“ in „polovice“ (tarifni podštevilki 0204 50 11 
in 0204 50 51), „skrajšane sprednje četrti“ (tarifni podšte ­
vilki 0204 50 13 in 0204 50 53), „zarebrnice in/ali fileji“ 
(tarifni podštevilki 0204 50 15 in 0204 50 55), in „noge“ 
(tarifni podštevilki 0204 50 19 in 0204 50 59) so definirani 
v dodatni opombi 3 (A) k temu poglavju, v to čkah (a) in 
(b), (c) in (d), (e) in (f) in (g) in (h).  
0206  Užitni klavni čni proizvodi goved, praši čev, ovac, koz, 
konj, oslov, mul ali mezgov, sveži, ohlajeni ali zamrz ­
njeni  
Ta tarifna številka zajema užitne klavni čne proizvode živali 
iz tarifnih številk 0101 do 0104. Iz te tarifne številke so 
izključeni užitni klavni čni proizvodi, namenjeni za proiz ­
vodnjo farmacevtskih izdelkov, razen če ne ustrezajo pogo ­
jem, ki jih dolo čijo pristojni organi. 
Nadaljnja navodila so podana v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 0206.  
0206 10 10 do 
0206 10 98  Od goved, sveži ali ohlajeni  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo sveže ali ohlajene 
klavnične proizvode živali iz tarifne številke 0102.  
0206 10 95  Miši čni del (stebri ček) in rebrni del trebušne prepone  
Mišični in rebrni del sta miši čna dela prepone.  
0206 21 00 do 
0206 29 99  Od goved, zamrznjeni  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo zamrznjene klavni čne 
proizvode živali iz tarifne številke 0102.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 23  
0206 30 00  Od praši čev, sveži ali ohlajeni  
Ta tarifna podštevilka zajema samo sveže ali ohlajene klav ­
nične proizvode živali iz tarifne številke 0103. 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0206 49 00, prvi 
odstavek, se uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno 
podštevilko. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi nogice, repe, jetra, 
ledvice, srca, jezike, plju ča, užitno kožo, možgane in pe čo. 
0206 41 00 in 
0206 49 00  Od praši čev, zamrznjeni  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo zamrznjene klavni čne 
proizvode živali iz tarifne številke 0103.  
0206 49 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema glave ali polovice glav 
z možgani, li čnicami ali jeziki ali brez njih, kot tudi dele 
glave (dodatna opomba 2 (C) k temu poglavju). Izraz „deli 
glav“ je opredeljen v tretjem odstavku navedene dodatne 
opombe. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi nogice, repe, ledvice, 
srca, jezike, plju ča, užitno kožo, možgane in pe čo. 
Ta tarifna podštevilka zajema užitne klavni čne proizvode 
divjih praši čev. 
0206 80 91  Konj, oslov, mul in mezgov  
Ta tarifna podštevilka zajema samo sveže ali ohlajene klav ­
nične proizvode živali iz tarifne številke 0101.  
0206 80 99  Ovac in koz  
Ta tarifna podštevilka zajema samo sveže ali ohlajene klav ­
nične proizvode živali iz tarifne številke 0104.  
0206 90 91  Konj, oslov, mul in mezgov  
Ta tarifna podštevilka zajema samo zamrznjene klavni čne 
proizvode živali iz tarifne številke 0101.  
0206 90 99  Ovac in koz  
Ta tarifna podštevilka zajema samo zamrznjene klavni čne 
proizvode živali iz tarifne številke 0104.  
0207  Meso in užitni klavni čni proizvodi perutnine iz tarifne 
številke 0105, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno  
0207 11 10  Oskubljene in o čiščene, z glavami in nogami, znane kot 
„83 % piš čanci“  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 24  
Ta tarifna podštevilka zajema oskubljene kokoši in peteline 
z glavami in nogami, iz katerih je bilo odstranjeno črevesje, 
vendar pa imajo druge notranje dele (predvsem plju ča, jetra, 
želodec, srce in jaj čnike).  
0207 11 30  Oskubljene in o čiščene, brez glav in nog, vendar 
z vratovi, sr čki, jetri in želod čki, znane kot 
„70 % piš čanci“  
Ta tarifna podštevilka zajema piš čance pripravljene za peko, 
npr. oskubljene piš čance brez glav in nog, vendar z vratovi, 
popolnoma o čiščene, ter imajo srca, jetra in želod čke 
ponovno položene v trupe.  
0207 11 90  Oskubljene in o čiščene, brez glav, nog in vratov, src, 
jeter in želod čkov, znane kot „65 % piš čanci“ ali pod 
drugim nazivom  
Ta tarifna podštevilka zajema piš čance pripravljene za peko, 
npr. oskubljene piš čance brez glav in nog, ki so popolnoma 
očiščeni. Ta tarifna podštevilka zajema tudi kokoši in pete ­
line, ki se nahajajo v oblikah, ki ne ustrezajo opisom iz 
tarifnih podštevilk 0207 11 10 in 0207 11 30, npr. neosku ­
bljeni in neo čiščeni piščanci z glavami in nogami.  
0207 12 10 in 
0207 12 90  Nerazrezane na kose, zamrznjene  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 0207 11 30 
in 0207 11 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ti 
tarifni podštevilki.  
0207 13 10  Brez kosti  
Ta tarifna podštevilka zajema meso kokoši in petelinov brez 
kosti, ne glede na del telesa, iz katerega izhaja.  
0207 13 20  Polovice ali četrtine  
Izraz „polovice“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (b) 
k temu poglavju. 
Izraz „četrtine“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (c) 
k temu poglavju. Ta tarifna podštevilka zajema zadnje četr­
tine, sestavljene iz kra če (golenica in me čnica), noge (ste ­
gnenica), zadnjega dela hrbtiš ča ter škofije. Prav tako ta 
tarifna podštevilka zajema sprednjo četrt, ki je v glavnem 
sestavljena iz polovice prsi s pripadajo čimi krili.  
0207 13 30  Cela krila z ali brez vrši čkov 
Izraz „celo krilo, z ali brez vrši čkov“, je opredeljen 
v dodatni opombi 4 (a) in (d) k temu poglavju.  
0207 13 40  Hrbtiš ča, vratovi, hrbtiš ča z vratovi, škofije in vrši čki 
kril 
Glej dodatno opombo 4 (a) k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 25  
Ta tarifna podštevilka zajema „hrbtiš ča z vratovi“, ki je 
sestavljen iz vratu, hrbtiš ča in eventuelno tudi škofije; 
hrbtišča; vratovi; škofije; vrši čki kril.  
0207 13 50  Prsi in kosi prs  
Izraz „prsi“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (e) 
k temu poglavju.  
0207 13 60  Noge in kosi nog  
Izraz „noga“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (f) 
k temu poglavju. 
Rez, ki lo čuje nogo od hrbta mora potekati med dvema 
linijama, ki razmejujeta sklep, tako kot je prikazano na 
spodnji skici:
  
0207 13 91  Jetra  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 13 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema užitne klavni čne proizvode, 
predvsem srca, grebene in goltance, razen jeter. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi stopala kokoši in 
petelinov.  
0207 14 10 do 
0207 14 99  Kosi in klavni čni proizvodi, zamrznjeni  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0207 13 10 
do 0207 13 99 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke.  
0207 24 10  Oskubljeni in o čiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, 
srčki, jetri in želod čki, znani kot „80 % purani“  
Ta tarifna podštevilka zajema oskubljene purane brez glav 
in nog, vendar z vratovi, popolnoma o čiščene, ter imajo 
vrat, srce, jetra in želodec ponovno položene v trupe.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 26  
0207 24 90  Oskubljeni in o čiščeni brez glav, nog ter vratov, sr čkov, 
jeter in želod čkov, znani kot „73 % purani“ ali pod 
drugim nazivom  
Ta tarifna podštevilka zajema oskubljene purane, pripra ­
vljene za peko, brez glav, vratov in nog in so popolnoma 
očiščeni. Zajema tudi purane, ki se nahajajo v oblikah, ki ne 
ustrezajo opisom iz tarifnih podštevilk 0207 24 10 in 
0207 24 90.  
0207 25 10 in 
0207 25 90  Nerazrezani na kose, zamrznjeni  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0207 24 10 
in 0207 24 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ti 
tarifni podštevilki.  
0207 26 10  Brez kosti  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 10 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 26 20  Polovice ali četrtine  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0207 13 20 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 26 30  Cela krila z ali brez vrši čkov 
Izraz „cela krila z ali brez vrši čkov“ je opredeljen v dodatni 
opombi 4 (a) in (d) k temu poglavju.  
0207 26 40  Hrbtiš ča, vratovi, hrbtiš ča z vratovi, škofije in vrši čki 
kril 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 40 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 26 50  Prsi in kosi prs  
Izraz „prsi“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (e) 
k temu poglavju.  
0207 26 60  Kra če in kosi kra č 
Izraz „kra ča“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (e) 
k temu poglavju. 
Rez, ki lo čuje kračo od stegnenice, mora potekati med 
dvema linijama, ki razmejujeta sklep, tako kot je prikazano 
na spodnji skici:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 27  
0207 26 70  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema kose, opisane v dodatni 
opombi 4 (a) in (h) k temu poglavju. 
Rez, ki lo čuje stegnenico (v časih komercialno znano kot 
bedro) ali celo nogo od hrbta, mora potekati med dvema 
linijama, ki razmejujeta sklep, tako kot je prikazano na skici 
v pojasnjevalni opombi k tarifni podštevilki 0207 13 60. 
Rez, ki lo čuje stegnenico od kra če mora potekati med 
dvema linijama, ki razmejujeta sklep, tako kot je prikazano 
na skici v pojasnjevalni opombi k tarifni podšte ­
vilki 0207 26 60.  
0207 26 91  Jetra  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 26 99  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0207 13 99 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 27 10 do 
0207 27 99  Kosi in klavni či proizvodi, zamrznjeni  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0207 26 10 
do 0207 26 99 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke.  
0207 41 30  Oskubljene in o čiščene, brez glav in nog, vendar 
z vratovi, sr čki, jetri in želod čki, znane kot „70 % race“  
Ta tarifna podštevilka zajema oskubljene race, brez glav in 
nog, vendar z vratovi, popolnoma o čiščene, ter imajo srca, 
jetra in želod čke ponovno položene v trupe.  
0207 41 80  Oskubljene in o čiščene, brez glav, nog, ter brez vratov, 
src, jeter in želod čkov, znane kot „63 % race“ ali pod 
drugim nazivom  
Ta tarifna podštevilka zajema oskubljene race, pripravljene 
za peko, brez glav, vratov in nog in so popolnoma o čiščene. 
Zajema tudi race, ki se nahajajo v oblikah, ki ne ustrezajo 
opisom iz tarifnih podštevilk 0207 41 20, 0207 41 30 in 
0207 41 80.  
0207 42 30  Oskubljene in o čiščene, brez glav in nog, vendar 
z vratovi, sr čki, jetri in želod čki, znane kot „70 % race“  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 41 30 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 42 80  Oskubljene in o čiščene, brez glav, nog ter brez vratov, 
srčkov, jeter in želod čkov, znane kot „63 % race“ ali 
pod drugim nazivom  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 41 80 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 28  
0207 43 00  Mastna jetra, sveža ali ohlajena  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 44 10  Brez kosti  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 10 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 44 21  Polovice ali četrti 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 20 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 44 31  Cela krila, z ali brez vrši čkov 
Izraz „cela krila, z ali brez vrši čkov“ je opredeljen v dodatni 
opombi 4 (a) in (d) k temu poglavju.  
0207 44 41  Hrbtiš ča, vratovi, hrbtiš ča z vratovi, škofije in vrši čki 
kril 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 40 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 44 51  Prsi in kosi prs  
Izraz „prsi“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (e) 
k temu poglavju.  
0207 44 61  Noge in kosi nog  
Izraz „noge“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (f) 
k temu poglavju.  
0207 44 71  Ra čji paletoji  
Izraz „račji paletoji“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (ij) 
k temu poglavju.  
0207 44 91  Jetra, razen mastnih jeter  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 44 99  Drugo  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 99 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 45 10  Brez kosti  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 10 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 45 21 do 
0207 45 81  S kostmi  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0207 13 20 
do 0207 13 60 in 0207 44 71 se uporabljajo  mutatis 
mutandis  tudi za te tarifne podštevilke.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 29  
0207 45 93 in 
0207 45 95  Jetra  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 45 99  Drugo  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 99 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 51 90  Oskubljene in o čiščene, brez glav in nog, s sr čki in 
želodčki ali brez njih, znane kot „75 % gosi“ ali pod 
drugim nazivom  
Ta tarifna podštevilka zajema oskubljene gosi brez glav in 
nog, popolnoma o čiščene, ter imajo srca in želod čke 
ponovno položene v trupe. Zajema tudi oskubljene in o čiš­ 
čene gosi pripravljene za peko. Prav tako zajema tudi gosi, 
ki se nahajajo v oblikah, ki ne ustrezajo opisom iz tarifnih 
podštevilk 0207 51 10 in 0207 51 90 – npr. zaklane gosi, ki 
so bile izkrvavljene in oskubljene, vendar niso bile o čiščene, 
in so brez glav in nog.  
0207 52 90  Oskubljene in o čiščene, brez glav in nog, s sr čki in 
želodčki ali brez njih, znane kot „75 % gosi“ ali pod 
drugim nazivom  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 51 90 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 53 00  Mastna jetra, sveža ali ohlajena  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 54 10  Brez kosti  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 10 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 54 21  Polovice ali četrti 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 20 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 54 31  Cela krila, z ali brez vrši čkov 
Izraz „cela krila, z ali brez vrši čkov“ je opredeljen v dodatni 
opombi 4 (a) in (d) k temu poglavju.  
0207 54 41  Hrbtiš ča, vratovi, hrbtiš ča z vratovi, škofije in vrši čki 
kril 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 40 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 54 51  Prsi in kosi prs  
Izraz „prsi“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (e) 
k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 30  
0207 54 61  Noge in kosi nog  
Izraz „noge“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (f) 
k temu poglavju.  
0207 54 71  Gosji paletoji  
Izraz „gosji paletoji“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (ij) 
k temu poglavju.  
0207 54 91  Jetra, razen mastnih jeter  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 54 99  Drugo  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 99 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 55 10  Brez kosti  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 10 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 55 21 do 
0207 55 81  S kostmi  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0207 13 20 
do 0207 13 60 in 0207 44 71 se uporabljajo  mutatis 
mutandis  tudi za te tarifne podštevilke.  
0207 55 93 in 
0207 55 95  Jetra  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0207, 
zadnji odstavek.  
0207 55 99  Drugo  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 99 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 60 10  Brez kosti  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 10 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 60 21  Polovice ali četrti 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 20 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 60 31  Cela krila, z ali brez vrši čkov 
Izraz „cela krila, z ali brez vrši čkov“ je opredeljen v dodatni 
opombi 4 (a) in (d) k temu poglavju.  
0207 60 41  Hrbtiš ča, vratovi, hrbtiš ča z vratovi, škofije in vrši čki 
kril 
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 40 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0207 60 51  Prsi in kosi prs  
Izraz „prsi“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (e) 
k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 31  
0207 60 61  Noge in kosi nog  
Izraz „noge“ je opredeljen v dodatni opombi 4 (a) in (f) 
k temu poglavju.  
0207 60 99  Drugo  
Pojasnjevalna opomba k tarifni podštevilki 0207 13 99 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0208  Drugo meso in užitni klavni čni proizvodi, sveže, ohlajeno 
ali zamrznjeno  
Ta tarifna številka zajema samo sveže, ohlajeno ali zamrz ­
njeno meso in užitne klavni čne proizvode živali, iz tarifne 
številke 0106.  
0208 10 10  Doma čih kuncev  
Ta tarifna podštevilka zajema meso in užitne klavni čne 
proizvode živali iz tarifne podštevilke 0106 14 10.  
0208 90 10  Doma čih golobov  
Ta tarifna podštevilka zajema meso in užitne klavni čne 
proizvode doma čih golobov (dvoriš čnih, okrasnih in 
golobov-pismonoš). Iz te tarifne podštevilke so izklju čeni 
meso in užitni klavni čni proizvodi golobov, ki so opisani 
v pojasnjevalnih opombah k tarifni podštevilki 0106 39 10 
kot „divji“; le-ti se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 0208 90 30.  
0208 90 30  Divja čine, razen zajcev ali kuncev  
Ta tarifna podštevilka zajema meso in užitne klavni čne 
proizvode od: 
1. dlakaste divjadi: jeleni, damjaki, srnjad, gamsi ali kozo ­
rogi ( Rupicapra rupicapra ), losi, kozje antilope, antilope, 
gazele, medvedi in kenguruji; 
2. pernate divjadi: divji golobi, divje gosi, divje race, jere ­
bice, fazani, kljuna či (npr. mo čvirski kljuna či), ruševci, 
vrtni strnadi in noji. 
Meso in užitni klavni čni proizvodi predvsem lovnih živali 
(fazanov, damjakov, nojev itd.) ostanejo uvrš čeni kot meso 
in užitni klavni čni proizvodi divjadi, tudi če so te živali 
vzrejene v ujetništvu. 
Mesa in užitnih klavni čnih proizvodov severnih jelenov ta 
tarifna podštevilka ne zajema (tarifna podšte ­
vilka 0208 90 60). Vendar pa se meso in užitni klavni čni 
proizvodi nekaterih vrst severnega jelena (npr. karibuja) 
uvrščata pod to tarifno podštevilko, če obstaja dokaz, da 
gre za meso in užitne klavni čne proizvode živali, ki je 
živela v divjini in je bila ulovljena. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema mesa in užitnih klavni čnih 
proizvodov divjih kuncev ( Oryctolagus cuniculus ) ali 
zajcev, ki se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 0208 10 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 32  
0208 90 60  Severnih jelenov  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0208 90 30, 
tretji odstavek.  
0209  Svinjska maš čoba brez pustega mesa in perutninska 
maščoba, netopljena ali kako druga če ekstrahirana, 
sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena 
ali dimljena  
0209 10 11 in 
0209 10 19  Podkožna svinjska maš čoba 
Izraz „podkožna svinjska maš čoba“ je opredeljen v dodatni 
opombi 2 (D) k temu poglavju.  
0209 10 90  Svinjska maš čoba, razen tiste iz tarifne podšte ­
vilke 0209 10 11 ali 0209 10 19  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0209, druga 
točka. 
0209 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalno opombo HS k tarifni številki 0209, tretja 
točka. 
0210  Meso in užitni klavni čni proizvodii, nasoljeni, v slanici, 
sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali iz 
klavničnih proizvodov  
Razen podkožne in druge maš čobe iz tarifne številke 0209 
zajema ta tarifna številka meso in užitne klavni čne proiz­
vode, ki so nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni od vseh 
živali iz tarifnih številk 0101 do 0106. 
Glede izrazov „sušeni ali dimljeni“ in „nasoljeni, v slanici“ 
glej dodatni opombi 2 (E) in 7 k temu poglavju.  
0210 11 11 do 
0210 11 90  Šunke, ple četa in njihovi kosi, s kostmi  
Za opredelitev pojma „s kostmi“ glej pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni podštevilki 0210 11.  
0210 11 11 do 
0210 11 39  Domačih prašičev 
Izraza „šunke“ in „ple četa“ sta opredeljena v dodatnih 
opombah 2 (A), (b) in (d) k temu poglavju.  
0210 11 11 in 
0210 11 19  Nasoljena ali v slanici  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo šunke, ple čata in 
njihove kose s kostmi doma čih prašičev, ki so bili pred ­
hodno globinsko suho nasoljeni ali namo čeni v slanici. 
Lahko so bili nadalje tudi izpostavljeni rahlemu sušenju 
ali dimljenju, vendar ne v tolikšni meri, da bi jih bilo 
mogoče šteti za sušene ali dimljene v smislu tarifnih podšte ­
vilk 0210 11 31 in 0210 11 39 (kot je opredeljeno v dodatni 
opombi 2 (E) k temu poglavju).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 33  
0210 11 31 in 
0210 11 39  Sušena ali dimljena  
Ti tarifni podštevilki zajemata šunke, ple čata in njihove 
kose s kostmi doma čih prašičev, ki so bili konzervirani 
s sušenjem ali dimljenjem tudi če so te metode konzervi ­
ranja kombinirane s predhodnim soljenjem ali namakanjem 
v slanici. Takšen primer so predvsem šunke, ki so bile 
nasoljene pred delno dehidracijo bodisi na svežem zraku 
(npr. parmski pršut ali bajonska šunka) bodisi v dimu 
(ardenska šunka). 
Šunke, ple četa in njihove kose, ki so bili predhodno delno 
dehidrirani, nato pa konzervirani z zamrzovanjem ali 
globokim zamrzovanjem, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 0203 22 11 ali 0203 22 19.  
0210 12 11 in 
0210 12 19  Domačih prašičev 
Izraza „prsi s potrebušino“ in „kosi“ sta opredeljena 
v točki (f) dodatne opombe 2 (A) in v dodatni opombi 2 (B) 
k temu poglavju.  
0210 12 11  Nasoljene ali v slanici  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 0210 11 11 
in 0210 11 19 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
0210 12 19  Sušene ali dimljene  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 0210 11 31 
in 0210 11 39 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
0210 19 10  Praši čje polovice („bacon sides“) ali njihovi kosi („spen ­
cers“)  
Izraza „praši čje polovice – bacon sides“ in „kosi praši ča – 
spencers“ sta opredeljena v to čkah (g) in (h) dodatne 
opombe 2 (A) k temu poglavju.  
0210 19 20  Skrajšane polovice (tri četrtinske stranice) ali srednji deli 
(„middles“)  
Izraza „skrajšane polovice“ in „srednji del – middles“ sta 
opredeljena v to čkah (ij) in (k) dodatne opombe 2 (A) 
k temu poglavju.  
0210 19 30  Prednji deli in njihovi kosi  
Izraz „prednji del“ je opredeljen v to čki (c) dodate 
opombe 2 (A) k temu poglavju.  
0210 19 40  Hrbet in njegovi kosi  
Izraz „hrbet“ je opredeljen v to čki (e) dodatne opombe 2 (A) 
k temu poglavju.  
0210 19 60  Prednji deli in njihovi kosi  
Izraz „prednji del“ je opredeljen v to čki (c) dodatne 
opombe 2 (A) k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 34  
0210 20 10 in 
0210 20 90  Meso, goveje  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo meso živali iz tarifne 
številke 0102, ki je soljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno. 
Goveja drobovina se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 0210 99 51 ali 0210 99 59.  
0210 99 10  Konjsko, nasoljeno, v slanici ali sušeno  
Ta tarifna podštevilka zajema samo meso živali iz tarifnih 
podštevilk 0101 21 00 do 0101 29 90, ki je nasoljeno, 
v slanici ali sušeno. Dimljeno konjsko meso se uvrš ča 
pod tarifno podštevilko 0210 99 39, konjski klavni čni proiz­
vodi pa pod tarifno podštevilko 0210 99 85.  
0210 99 21 in 
0210 99 29  Ovčje in kozje  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo meso živali iz tarifne 
številke 0104, ki je nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno. 
Klavnični proizvodi teh živalskih vrst se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 0210 99 85.  
0210 99 31  Severnih jelenov  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0208 90 30, 
tretji odstavek.  
0210 99 49  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema glave ali polovice glav 
domačih prašičev, z možgani, li čnicami ali jeziki ali brez 
njih, vklju čno njihove dele (glej dodatno opombo 2 (C) 
k temu poglavju). Deli glave so opredeljeni v tretjem 
odstavku zgoraj navedene dodatne opombe. 
Za definicijo klavni čnih proizvodov glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 0206.  
0210 99 90  Užitna moka in zdrob iz mesa ali klavni čnih proizvodov  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi pelete iz teh mok in 
zdrobov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 35  
POGLAVJE 3  
RIBE IN RAKI, MEHKUŽCI IN DRUGI VODNI NEVRETEN ČARJI  
Splošno  
1. Globoko zamrznjene ribe in raki, mehkužci in drugi vodni nevreten ­ 
čarji se uvrš čajo na enak na čin kot zamrznjene ribe in raki, mehkužci 
in drugi vodni nevreten čarji. 
2. Preprosto poparjenje (blanširanje), to je rahla toplotna obdelava brez 
pravega kuhanja, ne vpliva na uvrš čanje. Blanširanje se pogosto 
uporablja pred zamrzovanjem, predvsem za tunino ter meso rakov 
in mehkužcev.  
3. Iz poglavja 3 so izklju čeni: 
(a) ribji želodci (zra čni mehurji), surovi, posušeni ali nasoljeni, 
neuporabni za človeško prehrano (tarifna številka 0511);  
(b) rahlo nasoljene, posušene ali dimljene ribe, ki so zaradi za časne 
konzervacije vložene v rastlinskem olju – proizvodi, znani kot 
„polkonzerva“ – (tarifna številka 1604);  
(c) ribe, samo vložene v olju ali kisu, nadalje pripravljene ali ne 
(tarifna številka 1604);  
(d) mehkužci, ki so bili izpostavljeni toplotni obdelavi, ki je zadoš ­ 
čala za koagulacijo njihovih beljakovin (tarifna številka 1605).  
0301  Ribe, žive  
0301 11 00 in 
0301 19 00  Okrasne ribe  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 0301 11 in 0301 19.  
0301 11 00  Sladkovodne ribe  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. Hemigrammus ocellifer ; 
2. zlato ribico ( Carassius auratus ) in zlatega krapa; 
3. vrsto mehkužnic, vklju čno črno mehkužnico ( Mollienisia 
latipinna  in velifera ), zelene me čke in njene rde če in 
albinske razli čice ( Xiphophorus helleri ), rdeče, zlate, 
črne in bele platije ( Platypoecilus maculatus ) ter križance 
med mečkami in platiji ( Xiphophorus  in Okattoiecukys ), 
predvsem črne in berlinske me čke; 
4. siamske bojne ribice ( Betta splendens ), rajske ribice 
(Macropodus opercularis  ali viridi-auratus ), nitkarje in 
pritlikave nitkarje( Trichogaster trichopterus  in Colisa 
lalia in fasciata ); 
5. ribe vrste  Pterophyllum scalare  in eimckei . ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 36  
0301 19 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. Chaetodontidae ; 
2. Labridae ; 
3. Scaridae  (papagajevke in  scarichthys ). 
0302  Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega 
ribjega mesa iz tarifne številke 0304  
0302 11 10 do 
0302 11 80  Postrvi ( Salmo trutta , Oncorhynchus mykiss , Oncor­
hynchus clarki , Oncorhynchus aguabonita , Oncorhynchus 
gilae , Oncorhynchus apache  in Oncorhynchus chrysoga ­
ster) 
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. morske postrvi ( Salmo trutta trutta ); 
2. potočne postrvi ( Salmo trutta fario ); 
3. jezerske postrvi ( Salmo trutta lacustris ); 
4. šarenke ali ameriške postrvi ( Oncorhynchus mykiss ); 
5. kratkovrate postrvi ( Oncorhynchus clarki ); 
6. zlate postrvi ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. postrvi gila ( Oncorhynchus gilae ); 
8. postrvi vrste  Oncorhynchus apache ; 
9. postrvi vrste  Oncorhynchus chrysogaster . 
0302 13 00  Tihomorski lososi ( Oncorhynchus nerka , Oncorhynchus 
gorbuscha , Oncorhynchus keta , Oncorhynchus tscha ­
wytscha , Oncorhynchus kisutch , Oncorhynchus masou  in 
Oncorhynchus rhodurus ) 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. rdeči losos ali „sockeye salmon“, ali aljaški rde či losos 
(Oncorhynchus nerka ); 
2. rožnati losos ali grbavi losos ( Oncorhynchus gorbuscha ); 
3. prijazni ali pasji ali „chum salmon“ ( Oncorhynchus keta ); 
4. kraljevi losos ali losos „chinook salmon“ ali kalifornijski 
losos ali „spring salmon“ ( Oncorhynchus tschawytscha ); 
5. srebrni losos ali „coho salmon“ ( Oncorhynchus kisutch ); 
6. japonski losos ali „japanese cherry salmon“ ( Oncor­
hynchus masou ); 
7. losos vrste  Oncorhynchus rhodurus . ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 37  
0302 19 00  Druge  
Med drugimi sladkovodnimi salmonidami, ki so zajete pod 
to tarifno podštevilko, so: 
1. ozimice ( Coregonus clupeaformis , Coregonus fera , 
Coregonus albula , Coregonus lavaretus ); 
2. nosate ozimice ( Coregonus oxyrhynchus ); 
3. jezerske zlatov čice ( Salvelinus alpinus ), ameriške 
potočne zlatov čice ( Salvelinus fontinalis ), ameriške 
jezerske postrvi ( Salvelinus namaycush  ali Christivomer 
namaycush ). 
0302 21 10 do 
0302 29 80  Bokoplute ribe ( Pleunorectidae , Bothidae , Cynoglossidae , 
Soleidae , Scophthalmidae  in Citharidae ), razen jeter in 
iker 
Bokoplute ribe niso sploš čene vertikalno kot skati, ampak 
horizontalno in imajo dve o česi na zgornji strani.  
0302 29 80  Druge  
Pod to tarifno podštevilko so zajeti: gladki robec ( Scopht­
halamus rhombus ), limanda ( Pleuronectes limanda  ali 
Limanda limanda ), rdeči jezik ( Pleuronectes microcephalus  
ali Microstomus kitt ) in navadna ploš ča (Platichthys flesus  
ali Flesus flesus ). 
0302 31 10 in 
0302 31 90  Beli tuni ( Thunnus alalunga ) 
Beli tuni so prepoznavni po dolgih prsnih plavutih, ki segajo 
do zadnji čne odprtine, ter po temno modrem hrbtu in modro 
sivih bokih in modro sivem trebuhu.  
0302 32 10 in 
0302 32 90  Rumenoplavuti tuni ( Thunnus albacares ) 
Rumenoplavute tune je mogo če zlahka prepoznati po srpasti 
obliki podrepne in druge hrbtne plavuti.  
0302 33 10 in 
0302 33 90  Črtasti tuni  
Značilno za progaste tune ( Euthynnus  (Katsuwonus ) pela­
mis) je, da imajo štiri do sedem temnih vzdolžnih prog na 
trebuhu. Njihov temno modri hrbet je poudarjen z jasno 
ločenim zelenim obmo čjem nad prsno plavutjo, ki izgineva 
proti sredini telesa. Imajo srebrnkaste bo čne strani in trebuh, 
ter kratke plavuti. 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata palamid ( Sarda sarda ), ki 
imajo vzdolžne proge na hrbtih. Te ribe, sveže ali ohlajene, 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 0302 89 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 38  
0302 41 00  Sledi ( Clupea harengus , Clupea pallasii ) 
V smislu te tarifne podštevilke izraz „sled“ zajema le  
Clupeide  vrste  Clupea harengus  (nordijski sled) in vrste  
Clupea pallasii  (pacifiški sled). Riba, imenovana „indijski 
sled“ ( Chirocentrus dorab ) se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 0302 89 90, če se uvaža sveža ali ohlajena.  
0302 43 10  Sardele vrste  Sardina pilchardus  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi odrasle sardele (dolžine 
do 25 cm), imenovane „pilchards“.  
0302 43 90  Papaline ( Sprattus sprattus ) 
V smislu teh tarifnih podštevilk izraz „papaline“ zajema le  
Clupeidae  vrste  Sprattus sprattus . Te ribe so v bližnjem 
sorodu s sledi, vendar so mnogo manjše in jih pogosto 
napačno imenujejo „norveške sardele“.  
0302 51 10 in 
0302 51 90  Trske ( Gadus morhua , Gadus ogac , Gadus macrocepha ­
lus) 
Trska lahko doseže dolžino do 1,5 metra. Hrbte imajo 
olivno zelene barve s temnimi lisami in svetle trebuhe 
z belo pobo čnico. Imajo tri hrbtne plavuti, kratko trebušno 
plavut in ribji brk na bradi.  
0302 53 00  Saj ( Pollachius virens ) 
Ta riba je obi čajno znana pod imenom morski losos.  
0302 74 00  Jegulje ( Anguilla  spp.)  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „jegulje“ pomeni samo 
jegulje, ki se tako pravilno imenujejo ( Anguilla  spp.), 
vključno evropsko jeguljo ( Anguilla anguilla ) v dveh 
oblikah (debeloglava jegulja in nosata ali dolgonosa jegu ­
lja), ameriško jeguljo ( Anguilla rostrata ), japonsko jeguljo 
(Anguilla japonica ) in avstralsko jeguljo ( Anguilla austra ­
lis). 
Iz tega sledi, da so iz te tarifne podštevilke izklju čene ribe, 
ki jih napa čno imenujejo morske jegulje ( Conger conger ), 
morene ( Muraena helena ) in peščenke ali velike peš čenke 
(Ammodytes  spp.) Te ribe se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 0302 89 90.  
0302 81 10  Trneži vrste  Squalus acanthias  
Trneži imajo en trn na hrbtu ter bo čne škržne reže, ki se 
nahajajo nad prsno plavutjo; telo je zaobljeno in gladko; 
hrbte imajo sive, trebuhe pa bele. Lahko zrastejo do 
1 metra dolžine.  
0302 81 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema vrsto morskega psa galeus 
(Galeorhinus galeus  ali Galeus canis ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 39  
0302 89 10  Sladkovodne ribe  
Med sladkovodne ribe, ki se uvrš čajo pod to tarifno podšte ­
vilko, spadajo: 
1. linji ( Tinca tinca ); 
2. mrene ( Barbus  spp.); 
3. ostriži: re čni ostriži ( Perca fluviatilis ), postrvnik ali črni 
ostriž ( Micropterus  spp.), son čni ostriž ( Lepomis gibbo ­
sus) ter okuni ( Gymnocephalus cernuus  ali Acerina 
carnua ); 
4. ploščiči (Abramis brama ) in androge ( Blicca bjoerkna ); 
5. ščuke ( Esox  spp.) in kljunati š čukci ( Lepistosteus  spp.); 
6. belice ( Alburnus alburnus ), navadni globo čki (Gobio 
gobio ), donavski globo čki (Gobio uranoscopus ), glavači 
(Cottus gobio ) in menki ( Lota lota ); 
7. rečni piškurji ( Lampetra fluviatilis ) in poto čni piškurji 
(Lampetra planeri ); 
8. bele ribe iz rodu  Leuciscus  spp ., Rutilus  spp. in  Idus  
spp., npr. črnooka, rde čeoka, jez, kleni, itd; 
9. lipan ( Thymallus  spp.); 
10. smuč (Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  Druge  
Med morske ribe, ki se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko, 
spadajo: 
1. francoski moli č (Trisopterus luscus  in Trisopterus 
esmarki ); 
2. kirnja ( Serranus  spp.) in ostrižnik ( Epinephelus  spp.); 
3. brada č (Mullus barbatus ) in progasti brada č (Mullus 
surmuletus ); 
4. krulec ( Trigla , Eutrigla , Aspitrigla , Lepoditrigla  in 
Trigloporus  spp.); 
5. škarpina ( Scorpeana  spp.); 
6. morski piškur ( Petromyzon marinus ); 
7. morska igla ( Belone belone ) in morski pajek ( Trachinus  
spp.); 
8. snetec ( Osmerus  spp.); 
9. kapelin ( Mallotus villosus ); 
10. ribe vrste  Kathetostoma giganteum . ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 40  
0302 90 00  Jetra in ikre  
Sveža ali ohlajena ribja jetra in ikre, ki so iz katerega koli 
razloga primerne za človeško prehrano, ostanejo uvrš čene 
pod to tarifno podštevilko tudi, če so namenjene za indu ­
strijsko rabo.  
0303  Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega 
mesa iz tarifne številke 0304  
Določila pojasnjevalnih opomb k tarifnim podštevilkam 
tarifne številke 0302 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi 
za to tarifno številko.  
0304  Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, 
ohlajeno ali zamrznjeno  
0304 31 00 do 
0304 49 90  Sveži ali ohlajeni fileti  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0304, prvi 
odstavek, (1). 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi filete narezane na kose, 
če je le-te mogo če prepoznati kot kose, nastale iz filetov. 
Vrste, ki se najpogosteje uporabljajo za filetiranje, so: 
postrv, losos, trska, vahnja, rde či okun, ugotica, osli č, 
zlata orada, morski list, navadna ploš ča, romb, tuna, skuša, 
sled in sardela.  
0304 49 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema filete morskega lista, navadne 
plošče in sleda.  
0304 61 00 do 
0304 89 90  Zamrznjeni fileti  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 0304 31 00 do 0304 49 90. 
Te tarifne podštevilke zajemajo globoko zamrznjene bloke 
iz filetov ali kosov filetov (obi čajno iz trske) – ne glede na 
to ali so pomešani ali ne z majhno koli čino (ne ve č kot 
20 mas. %) dodatnih koš čkov rib iste vrste, katerih 
namen je zapolniti prazne prostore v blokih ali kosih. 
Bloki in kosi so namenjeni za razrez na manjše kose (por ­
cije, palčke itd.), ki se nato pakirajo za prodajo na drobno.  
0304 93 10  Surimi  
Surimi je vmesni proizvod, ki se prodaja v zamrznjenem 
stanju. Sestavljen je iz belkaste paste, ki je tako reko č 
brez vonja in okusa in je izdelana iz drobno zmletega, 
opranega in presejanega ribjega mesa. Zapovrstna spiranja 
odstranijo ve čji del maš čob in vodotopnih beljakovin. Za 
izboljšanje konsistence in za stabilizacijo proizvoda v zamrz ­
njenem stanju, se dodajajo majhne koli čine aditivov (npr. 
sladkor, sol, D-glucitol (sorbitol) in di- ali trifosfat). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema jedi na osnovi surimija 
(tarifna podštevilka 1604 20 05).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 41  
0304 94 10  Surimi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0304 93 10.  
0304 95 10  Surimi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0304 93 10.  
0304 99 10  Surimi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0304 93 10.  
0305  Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, 
termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimlje ­
nja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško 
prehrano  
0305 10 00  Ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško 
prehrano  
Ribja moka in zdrob obi čajno postane užitna s procesom 
razoljevanja in odišavljenja in jo lahko v časih imenujejo kot 
„ribji koncentrat“. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi proizvod, znan kot 
„instant ribji prah“, dobljen iz svežega ribjega mesa, ki ga 
zamrznejo, narežejo na majhne koš čke, zmeljejo ter posu ­ 
šijo. 
0305 31 00 do 
0305 39 90  Ribji fileti, sušeni, nasoljeni ali v slanici, toda nedimljeni  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 0304 31 00 
do 0304 49 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke. Prekajeni ribji fileti se uvrš čajo pod 
tarifne podštevilke 0305 41 00 do 0305 49 80.  
0305 41 00 do 
0305 49 80  Dimljene ribe, vklju čno s fileti, razen užitne ribje drobo ­
vine 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0305, četrti 
odstavek.  
0305 63 00  Sardoni ( Engraulis  spp.)  
Ta tarifna podštevilka zajema samo sardone v slanici, ki 
niso bili izpostavljeni nobeni drugi predelavi. Pakirani so 
v majhne sod čke ali steklene kozarce, pogosto pa v nepre ­
dušno zaprte plo čevinke, ki po zaprtju niso bile izposta ­
vljene nobeni toplotni obdelavi.  
0306  Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, 
zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni raki 
v oklepu ali brez oklepa, termi čno obdelani ali ne pred 
ali med procesom dimljenja; raki v oklepu, kuhani v 
sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrz ­
njeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti 
iz rakov, primerni za človeško prehrano  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 42  
Raki, ki so bili izluš čeni in kuhani (npr. kuhani in izluš čeni 
repi kozic, obi čajno zmrznjeni), se uvrš čajo pod tarifno 
številko 1605. 
Delno izluš čeni deli rakov (npr. kleš če), ki so bili kuhani 
v sopari ali v vreli vodi in so primerni za takojšnje uživanje 
brez nadaljnjega izluš čevanja, se prav tako uvrš čajo pod 
tarifno številko 1605.  
0306 11 05 do 
0306 11 90  Rarogi ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp. in  Jasus  spp.)  
V nasprotju s pravimi jastogi so rarogi rde či in imajo le 
zelo majhne kleš če, zato pa mo čno razvite tipalke. Poleg 
tega imajo gr čast in bodi čast oklep.  
0306 11 10  Zadki rarogov  
Ta tarifna podštevilka zajema repe rarogov v oklepu, cele 
ali razdeljene na dva dela, kot tudi repe brez oklepa.  
0306 11 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema raroge v oklepu, cele ali 
vzdolžno razdeljene, kot tudi meso rarogov.  
0306 12 05 do 
0306 12 90  Jastogi ( Homarus  spp.)  
Jastogi so raki z velikimi kleš čami. Živi jastogi so temno 
modre barve, ter belo ali rumenkasto marmorirani; rde či 
postanejo šele s kuhanjem. 
Jastogi se pripravljajo na enak na čin kot rarogi in drugi 
morski raki.  
0306 14 05 do 
0306 14 90  Rakovice  
Izraz „rakovice“ obsega široko paleto rakov z oklepi zelo 
različnih velikosti, ter se razlikujejo od rarogov, jastogov, 
kozic in drugih dolgorepih rakov po tem, da nimajo obliko ­
vanega mesnatega repa.  
0306 14 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema poleg evropskih morskih 
rakov, kot sta npr. plavajo ča rakovica ( Portunus puber ) in 
veliki morski pajek ( Maia squinado ), še številne druge vrste 
(predvsem  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charyb­
dis, Scylla , Erimacrus , Limulus , Maia  in Menippi  spp.), tudi 
sladkovodnega raka, znanega kot „kitajska rakovica“ ( Erioc­
heir sinensis ). 
0306 15 10 in 
0306 15 90  Škampi ( Nephrops norvegicus ) 
Škampi so znani tudi kot kozice Dublinskega zaliva, prepo ­
znavni so po dolgih, ozkih in prizmati čnih kleščah. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 43  
0306 16 10 do 
0306 17 99  Hladnovodne kozice ( Pandalus  spp.,  Crangon crangon ); 
druge kozice  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. kozice, ki jih je nekaj vrst, med katerimi so nekatere 
(globoko morske kozice) znane kot „rožnate kozice“ 
(čeprav pri kuhanju ne postanejo rožnate). So iz družine  
Pandalidae ; 
2. rjave ali sive kozice iz rodu  Crangon ; 
3. kozice iz družin  Palaemonidae  in Penaeidae . Med njimi 
je navadna kozica ( Palaemon serratus ) in kraljevska 
kozica ( Penaeus caramota  ali Penaeus kerathurus ). 
0306 19 10  Sladkovodni raki  
To so raki teko čih voda. Najpomembnejše vrste med njimi 
so iz rodu  Astacus , Cambarus , Orconectes  in Pacifastacus . 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi repe sladkovodnih rakov.  
0306 21 10 in 
0306 21 90  Rarogi ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp. in  Jasus  spp.)  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 0306 11 05 do 0306 11 90.  
0306 22 10 do 
0306 22 99  Jastogi ( Homarus  spp.)  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 0306 12 05 do 0306 12 90.  
0306 24 10 do 
0306 24 80  Rakovice  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 0306 14 05 do 0306 14 90.  
0306 24 80  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema poleg evropskih morskih 
rakov, kot sta npr. plavajo ča rakovica ( Portunus puber ) in 
veliki morski pajek ( Maia squinado ), še številne druge vrste 
(predvsem  Paralithodes chamchaticus , Callinectes sapidus , 
Chionoecetes  spp.,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , 
Charybdis , Scylla , Erimacrus , Limulus , Maia  in Menippi  
spp.), tudi sladkovodnega raka, znanega kot „kitajska rako ­
vica“ ( Eriocheir sinensis ). 
0306 25 10 in 
0306 25 90  Škampi ( Nephrops norvegicus ) 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 0306 15 10 in 0306 15 90.  
0306 26 10 do 
0306 27 99  Hladnovodne kozice ( Pandalus  spp.,  Crangon crangon ); 
druge kozice  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 0306 16 10 do 0306 17 99.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 44  
0306 29 10  Sladkovodni raki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0306 19 10.  
0307  Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, 
zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni 
mehkužci, v lupini ali brez lupine, termi čno obdelani 
ali ne pred ali med procesom dimljenja; moka, zdrob 
in peleti iz mehkužcev, primerni za človeško prehrano  
0307 11 10 do 
0307 19 90  Ostrige  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo dvolupinske školjke iz 
rodov  Ostrea , Crassostrea  (imenovanega tudi  Gryphaea ) in 
Pycnodonta . 
Običajno razlikujemo med ploš čatimi ostrigami (iz rodu  
Ostrea ) in tistimi, ki so nepravilnih oblik, kot so portugalska 
ostriga ( Crassostrea angulata ) in tako imenovana ameriška 
ostriga ( Crassostrea virginica ). 
0307 11 10  Ploš čate ostrige (iz rodu  Ostrea ), žive, z maso (vklju čno 
z lupino) najve č 40 g po kosu  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo samo ostrige iz rodu  
Ostrea , z maso najve č 40 gramov (vklju čno z lupino). Ploš ­ 
čate ostrige, ki se nabirajo v Evropi, so ve činoma vrste  
Ostrea edulis . Obstajajo pa tudi druge vrste, predvsem  
Ostrea lurida  s pacifiških obal Severne Amerike in  Ostrea 
chilensis  iz Čila. 
0307 11 90 do 
0307 19 90  Druge  
Pod te tarifne podštevilke se uvrš čajo ostrige iz rodu  Ostrea , 
z maso ve č kot 40 gramov, pa tudi vse ostale ostrige, mlade 
ali odrasle iz rodu  Crassostrea  (imenovane tudi  Gryphaea ) 
in iz rodu  Pycnodonta . 
Rod Crassostrea  vključuje tudi portugalske ostrige ( Crasso­
strea angulata ), japonske ostrige ( Crassostrea gigas ) ter 
ameriške ostrige ( Crassostrea virginica ). 
0307 71 00 do 
0307 79 90  Koritnice, sr čanke in bar čice (iz družin  Arcidae , Arctici­
dae, Cardiidae , Donacidae , Hiatellidae , Mactridae , Meso­
desmatidae , Myidae , Semelidae , Solecurtidae , Solenidae , 
Tridacnidae  in Veneridae ) 
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. popranke ( Scorobicularia plana ), koritnice ( Mactra  spp.) 
in srčanke ( Cardium  spp.); 
2. morske nožnice ( Solen  spp.) – še posebej britvi čarke 
(Solen marginatus , Solen siliqua  in Solen ensis ) in vene­
rice ( Venus mercenaria  in Venus varrucosa ); ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 45  
0307 91 10 do 
0307 99 80  Drugo, vklju čno z moko, zdrobom in peleti, primernimi 
za človeško prehrano  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. morske polže, kot je npr. blatarka ( Buccinum undatum ); 
2. breženke ( Littorina  in Lunatia  spp.); 
3. sipe vrste  Sepia pharaonis ; 
4. orjaške lignje ( Dosidicus gigas ) in pacifiške puš čičaste 
lignje ( Todarodes pacificus ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 46  
POGLAVJE 4  
MLEČNI PROIZVODI; PTI ČJA JAJCA; NARAVNI MED; UŽITNI 
PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA, KI NISO NAVEDENI 
ALIZAJETI NA DRUGEM MESTU  
Splošno  
Kazeinati, pridobljeni iz kazeina mleka, se na primer uporabljajo kot 
emulgatorji (natrijev kazeinat) ali vir beljakovin (kalcijev kazeinat). 
Proizvodi, ki vsebujejo ve č kot 3 mas. % kazeinatov v suhi snovi, so 
izključeni iz tarifnih številk 0401 do 0404, ker navedena koli čina kazei­
natov ni naravno prisotna v mleku (glej zlasti tarifno številko 1901).  
0401  Mleko in smetana, nekoncentrirana ki ne vsebuje doda ­
nega sladkorja ali drugih sladil  
Če izdelki ne vsebujejo drugih dodatkov razen tistih, dolo ­ 
čenih v pojasnjevalnih opombah HS k temu poglavju pod 
splošno, to poglavje zajema: 
1. nepredelano polnomastno mleko, ter delno ali popolnoma 
posneto mleko; 
2. pasterizirano mleko, npr. mleko, katerega obstojnost je 
bila podaljšana z delno odstranitvijo mikroorganizmov 
s postopkom toplotne obdelave; 
3. sterilizirano mleko, vklju čno UHT mleko, ki je dlje časa 
obstojno zaradi popolne odstranitve mikroorganizmov, ki 
je bilo doseženo s pove čano toplotno obdelavo; 
4. homogenizirano mleko, v katerem so maš čobne kroglice 
razbite – z mehanskim postopkom pri zelo visokem 
pritisku in v kombinaciji s toplotno obdelavo – na 
manjše kroglice, kar delno prepre čuje nastajanje smetane; 
5. peptizirano mleko, npr. mleko, katerega prebavljivost je 
izboljšana z dodatkom pepsinov, ki pospešujejo 
razgradnjo beljakovin; 
6. smetano, npr. maš čobno plast, ki se naravno tvori na 
površju stoje čega mleka zaradi po časne aglomeracije 
maščobnih kroglic, ki tvorijo emulzijo. Po odstranitvi 
smetane iz mleka (ro čno ali z ekstrakcijo s centrifugira ­
njem mleka v separatorju za smetano) predstavlja 
maščoba v primerjavi z drugimi mle čnimi sestavinami 
daleč največji delež (obi čajno več kot 10 mas. %). Neka ­
teri postopki s centrifugiranjem proizvedejo smetano 
z vsebnostjo maš čobe več kot 50 mas. %.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 47  
Znotraj tega poglavja se smetana šteje kot „nekoncentrira ­
na“, ne glede na odstotek vsebnosti maš čobe, če je dobljena 
izključno: 
(a) s posnemanjem s površine mleka, 
(b) s centrifugiranjem. 
„Koncentrirana“ smetana, dobljena na razne na čine, kot je 
npr. z evaporacijo vode med toplotno obdelavo, se uvrš ča 
pod tarifno številko 0402.  
0402  Mleko in smetana, koncentrirana ali ki vsebuje dodan 
sladkor ali druga sladila  
Ta tarifna številka zajema mleko v prahu, ki mu je bil 
ponovno dodan sterilizacijski centrifugat, pod pogojem, da 
se delež naravnih sestavin ne spremeni (sicer se uvrš ča pod 
tarifno številko 0404). 
Proizvodi, ki vsebujejo ve č kot 3 mas. % sojinega lecitina 
(emulgator) v suhi snovi, so izklju čeni iz te tarifne številke. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0404, 
izključitev (d).  
0403  Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in 
drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncen ­
trirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga 
sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, 
oreške ali kakav ali ne  
Proizvodi v pastozni obliki, ki se obi čajno uživajo z žlico, 
se ne uvrš čajo kot proizvodi v prahu, granulah ali drugih 
trdnih oblikah. 
Za potrebe te tarifne številke, izraz „pinjenec“ zajema tako 
sladek (to je ne-zakisan) kot tudi zakisan pinjenec.  
0403 10 11 do 
0403 10 99  Jogurt  
Te tarifne podštevilke zajemajo le proizvode, ki so bili 
dobljeni izklju čno s fermentacijo mle čno kislinskih bakterij 
tipa Streptococcus thermophilus  in Lactobacillus delbrueckii  
subsp.  bulgaricus . 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo proizvodov, ki so bili po 
fermentaciji izpostavljeni toplotni obdelavi, ki je uni čila 
jogurtove kulture (tarifna podštevilka 0403 90).  
0403 90 11 do 
0403 90 99  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 0403 10 11 do 0403 10 99. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo proizvodov tipa „ caglia­
ta“, opisanih v pojasnjevalnih opombah k tarifnim podšte ­
vilkam 0406 10 30 do 0406 10 80, tretji odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 48  
0404  Sirotka, koncentrirana ali ne ali ki vsebuje dodan 
sladkor ali druga sladila ali ne; proizvodi sestavljeni iz 
naravnih mle čnih sestavin, ki imajo dodan sladkor ali 
druga sladila ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na 
drugem mestu  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni številki 0402, prvi 
odstavek.  
0404 90 21 do 
0404 90 89  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 0402 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za te tarifne podštevilke. 
Te tarifne podštevilke zajemajo koncentrirane mle čne belja­
kovine, dobljene z delno odstranitvijo laktoze in mineralnih 
soli iz posnetega mleka, ki vsebujejo 85 mas. % ali manj 
beljakovin v suhi snovi. Pri izra čunu vsebnosti beljakovin 
se vsebnost dušika pomnoži s faktorjem 6,38. 
Če vsebnost beljakovin v koncentriranih mle čnih beljako ­
vinah presega 85 mas. % v suhi snovi, se proizvod uvrš ča 
pod tarifno številko 3504 (glej dodatno opombo 1 
k poglavju 35).  
0405  Maslo ter druge maš čobe in olja, dobljeni iz mleka; 
mlečni namazi  
0405 10 11 do 
0405 10 90  Maslo  
Izraz „maslo“ je opredeljen v opombi 2 (a) in v opombi 2 
k tarifni podštevilki k temu poglavju. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 0405, (A). 
Maslo je vodna emulzija mle čne maščobe, pri čemer je voda 
disperzijska faza, maš čoba pa disperzijski medij. 
Na drugi strani pa je smetana iz tarifnih številk 0401 ali 
0402 – v kateri je lahko vsebnost maš čob včasih enaka kot 
v maslu – emulzija maš čobnih korglic v vodi, pri čemer je 
voda disperzijski medij, maš čoba pa disperzijska faza. 
Iz te razlike v strukturi izhaja, da je mogo če z dodatkom 
ustrezne koli čine vode k smetani iz slednje dobiti mleko, 
česar pa ni možno storiti z maslom.  
0405 20 10 do 
0405 20 90  Mlečni namazi  
Izraz „mle čni namazi“ je opredeljen v opombi 2, (b) k temu 
poglavju. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 0405, (B).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 49  
0405 90 10 in 
0405 90 90  Drugo  
Glej opombo 2 k tarifni podštevilki k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0405, (C).  
0406  Sir in skuta  
Proizvodi, katerim je bila mle čna maščoba delno ali v celoti 
nadomeščena z drugimi (npr. z rastlinskimi maš čobami), se 
ne štejejo za sire znotraj te tarifne številke (obi čajno tarifna 
številka 2106).  
0406 10 30 do 
0406 10 80  Sveži (nezrel ali nenasoljen) sir, vklju čno sir iz sirotke in 
skuta  
Za sir iz sirotke, glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 0406, drugi odstavek. 
Skuta ali „beli sir“ je proizvod, dobljen iz sesirjenega mleka, 
iz katerega je bila odvzeta ve čina sirotke (z odcejanjem ali 
stiskanjem). Skuta (razen skute v prahu), ki vsebuje do 
30 mas. % dodanega sladkorja in sadja, se šteje za proiz ­
vod, ki ohranja zna čaj skute in ostane uvrš čen pod temi 
tarifnimi podštevilkami. 
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode tipa „ cagliata “, to 
so proizvodi dobljeni s koagulacijo polnomastnega, delno 
posnetega ali popolnoma posnetega mleka, iz katerega je 
bila odvzeta ve čina sirotke. Koagulacija je povzro čena 
z dodatkom siriš ča, drugih encimov ali tretiranja s kislino. 
Ti proizvodi so pastozne oblike, gladki in z lahkoto razpa ­
dejo na zrna, z zna čilnim intenzivnim vonjem in 
z vsebnostjo natrijevega klorida do vklju čno 0,3 mas. % 
ali manj. So „vmesni“ proizvod, ki se uporablja za nadaljno 
predelavo, predvsem za izdelavo sirov.  
0406 20 00  Sir, nariban ali v prahu, vseh vrst  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. naribane sire, ki se obi čajno uporabljajo kot za čimba ali 
za druge namene v industrijski predelavi hrane. Najpogo ­
steje so dobljeni iz trdih sirov (npr. grana, parmigiano 
reggiano, ementalec, reggianito, sbrinz, asiago, pecorino 
itd.). Ti siri so lahko delno dehidrirani z namenom zago ­
toviti čim daljšo obstojnost. 
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi sire, ki so bili po 
ribanju aglomerirani. 
2. sire v prahu, ki se obi čajno uporabljajo v prehrambeni 
industriji. Izdelani so iz vseh vrst sirov, ki so bili pred ­
hodno bodisi uteko činjeni in nato uprašeni bodisi prede ­
lani v kašo ter posušeni in zmleti v prah.  
0406 30 10 do 
0406 30 90  Sir, topljen, razen naribanega ali v prahu  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifništevilki 0406, prvi 
odstavek, (3).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 50  
0406 40 10 do 
0406 40 90  Siri z modrimi žilami in drugi siri, ki vsebujejo žile, 
nastale s  Penicillium roqueforti  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 0406 40. 
Glavna zna čilnost teh sirov je nepravilna pigmentacija, ki je 
posledica nastanka plesni v jedru sira.  
0406 40 90  Drug  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi sire z jasno vidno belo/ 
sivo nepravilno pigmentacijo v jedru sira, nastalo z uporabo 
brezbarvnega seva  Penicillium roqueforti . 
0407  Pti čja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana  
Ta tarifna številka zajema tudi pokvarjena jajca v lupini, kot 
tudi jajca, v katerih se je že pri čel proces inkubacije. 
Obstojnost jajc se lahko doseže z obdelovanjem zunanjosti 
jajca z maš čobo, voskom ali parafinskim voskom, z vlaga ­
njem v raztopino apna ali silikata (soda ali kalijev karbo ­
nat) ali na druge na čine. 
Izraz „perutnina“ pomeni ptice iz tarifne številke 0105.  
0407 11 00 do 
0407 19 90  Oplojena jajca za valitev  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo perutninska jajca, ki 
ustrezajo pogojem, ki jih dolo čijo pristojni organi.  
0408  Pti čja jajca brez lupine ter jaj čni rumenjaki, sveža, 
sušena, kuhana v sopari ali v vreli vodi, oblikovana, 
zamrznjena ali kako druga če konzervirana, z dodatkom 
sladkorja ali drugih sladil ali brez njih  
0408 11 80  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema jaj čne rumenjake, primerne za 
človeško prehrano in jaj čne rumenjake, neprimerne za 
človeško prehrano, razen tistih, ki se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 0408 11 20. 
Zajema tudi jaj čne rumenjake v prahu, ki so bili konzervi ­
rani z dodatkom majhnih koli čin kemikalij in so namenjeni 
za izdelavo tort in peciva, testenin in podobnih izdelkov.  
0408 19 81 in 
0408 19 89  Drugi  
Prvi stavek pojasnjevalnih opomb k tarifni podšte ­
vilki 0408 11 80 se uporablja  mutatis mutandis  tudi za ti 
tarifni podštevilki.  
0408 91 80  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0408 11 80 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 51  
0408 99 80  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0408 11 80 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko. 
Poleg celih, svežih jajc brez lupin, zajema ta tarifna podšte ­
vilka konzervirana teko ča cela jajca, ki so bila konzervirana 
npr. z dodatkom soli ali kemi čnih konzervansov in zamrz ­
njena cela jajca. Zajema tudi jajca, kuhana v pari ali v vreli 
vodi in vlita jajca (t. i. „dolga“ jajca, cilindri čne oblike, 
izdelana iz mešanice rumenjakov in beljakov iz ve čih jajc).  
►M31  Ta tarifna podštevilka zajema proizvode iz pasteri ­
ziranega jaj čnega melanža (vsaj 99 mas. %), ki vsebujejo 
majhne koli čine dodane vode in citronske kisline, da se 
prepreči razbarvanje. Taki proizvodi imajo enake senzori čne 
lastnosti kot sveža pti čja jajca. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 52  
POGLAVJE 5  
PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA, KI NISO NAVEDENI IN NE 
ZAJETI NA DRUGEM MESTU 
0505  Kože in drugi deli ptic, s perjem in puhom, perje in deli 
perja (z odrezanimi ali neodrezanimi robovi) ter puh, ki 
niso naprej obdelani, razen s čiščenjem, dezinficiranjem 
ali pripravljanjem za konzerviranje; prah in odpadki 
perja ali delov perja  
0505 10 10 in 
0505 10 90  Vrsta perja, ki se uporablja za polnjenje; puh  
Proizvodi iz teh tarifnih podštevilk so opredeljeni v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni podštevilki 0505 10.  
0505 10 10  Surovo  
Ta tarifna podštevilka zajema perje vrst, ki se uporabljajo za 
polnjenje, ter puh v stanju, kot je bilo oskubljeno s pti čjega 
telesa, četudi je šlo za skubljenje mokrega perja. Zajema 
tudi perje in puh, ki sta bila po skubljenju izpostavljena 
postopku odstranjevanja prahu, sta bila razkužena, ali pa 
izpostavljena zgolj konzervacijski obdelavi. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi rabljeno perje, ki se 
v takšnem stanju ne more ponovno uporabiti kot perje za 
polnjenje. Proizvodi iz te tarifne podštevilke so ve činoma 
v obliki stisnjenih bal.  
0505 10 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema perje tistih vrst, ki se upora ­
bljajo za polnjenje, ter puh, ki je bil izpostavljen temeljitej ­ 
šemu čiščenju, kot je opisano v pojasnjevalni opombi 
k tarifni podštevilki 0505 10 10, npr. opran v vodi ali 
v pari in nato posušen z vro čim zrakom)  
0505 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. kože in druge dele pti čev (glave, krila, vratove itd.) 
z njihovim perjem ali puhom, ki so namenjeni npr. za 
proizvodnjo okrasnih dodatkov za pokrivala; 
2. kože pti čev brez krovnih peres, še posebej del gosje 
kože, znan kot „labodja koža“, ki se uporablja predvsem 
za proizvodnjo pomponov; 
3. dolga peresa iz kril ali repa ali drugih delov, ki ni 
uporabno za polnjenje zaradi mer in togosti peresnih 
tulcev;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 53  
4. okrasni deli, ki so po obdelavi namenjeni za proizvodnjo 
okrasnih dodatkov za pokrivala, za izdelovanje umetnih 
rož itd.. Takšni deli so npr. peresa noja, bele čaplje, 
čaplje, fazana, marabuja, ibisa, pava, rajske ptice, flamin ­
gov, šoje, kolibrija, srake, jastreba, galeba in štorklje; 
5. perje v glavnem enake dolžine, ki se uporablja za proiz ­
vodnjo perjastih metlic za prah in omel iz perja; 
6. nekateri jasno izoblikovani deli perja, kot sta peresni list 
in tulec, prirezan ali ne (npr. za izdelavo ribiške opreme 
ali zobotrebcev) kosma ča, odrezana s peresnega tulca ali 
priraščena s tankimi delci pristriženega ali nepristriže ­
nega tulca (puljeno perje). Če peresa zaradi kakršnega 
koli predelovalnega postopka izgubijo naravo perja za 
polnjenje, se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 0505 10 10 
ali 0505 10 90; 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi proizvode, ki so 
v Nemčiji znani pod imenom „gerissene Hahnenhälse“. 
To so tulci peres, prirezani zaradi doseganja ostrine in 
proporcionalnosti. Na teh peresih je le majhna kosma ča, 
ki je postopek prirezovanja ni mogel odstraniti; 
7. prah (ali zdrob) in odpadki perja ali delov peres.  
0506  Kosti in strženi rogov, neobdelani, razmaš čeni, 
enostavno preparirani (toda nerazrezani v oblike), obde ­
lani s kislino ali brez želatine; prah in odpadki teh 
izdelkov  
0506 10 00  Kostna tkiva in kosti, namo čeni v kislino  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0506, drugi 
odstavek, (3).  
0506 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0506, drugi 
odstavek, (1), (2), (4) in (5).  
0510 00 00  Ambra, bobrovina, cibet in mošus; kantaride; žol či, 
posušeni ali neposušeni; žleze in druge živalske snovi, 
ki se uporabljajo za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, 
sveži, ohlajeni, zamrznjeni ali kako druga če začasno 
konzervirani  
Poleg proizvodov, navedenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 0510, zajema ta tarifna številka ohlajeno ali 
zamrznjeno tkivo placente, v sterilnih ali nesterilnih 
posodah.  
0511  Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti 
na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, 
neuporabne za človeško prehrano  
0511 91 10  Ribji odpadki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0511, (6), 
odstavki (i) do (iv).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 54  
0511 91 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. neužitna ribja jajca in ikre (glej pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 0511, (5), odstavka (i) in (ii); 
2. odpadki rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevreten ­ 
čarjev npr. oklepi kozic, v prahu ali ne; 
3. mrtve živali iz poglavja 3, ki niso užitne, ali pa se štejejo 
kot neprimerne za človeško prehrano (npr. posušene 
vodne bolhe in drugi posušeni dvoklopniki ali listonožci, 
ki se uporabljajo kot hrana za akvarijske ribe).  
0511 99 31 in 
0511 99 39  Spužve, naravne, živalskega izvora  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0511, (14).  
0511 99 31  Surove  
Poleg spužv, uvoženih iz države, v katere morju so bile 
nabrane, zajema ta tarifna podštevilka naravne spužve, 
s katerih je bila odstranjena njihova zunanja prevleka, 
nežna viskozna snov in nekatere snovi iz njihovega okolja 
(npr. apnen časte snovi, pesek) z mlatenjem ali drobljenjem 
in pranjem v morski vodi. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi naravne spužve, katerim 
so bili z rezanjem odstranjeni njihovi neuporabni deli (npr. 
strohneli deli), ter nasploh spužve, ki niso bile izpostavljene 
kemični obdelavi.  
0511 99 39  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema spužve, ki so bile nadalje 
obdelane zaradi popolne odstranitve njihove apnen časte 
snovi, posvetlitve (z obdelavo z bromom ali z natrijevim 
tiosulfatom), razmastitve (z namakanjem v raztopini amoni ­
jaka), beljenja (z namakanjem v 2 % oksalni kislini), ali 
z drugimi kemi čnimi postopki za dosego njihove 
uporabnosti.  
0511 99 85  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 0511, (2), (3), (4), (7), 
(8) in (13). Ta tarifna podštevilka zajema tudi mrtve živali 
iz poglavja 1, ki niso užitne, ali pa veljajo za neprimerne za 
človeško prehrano. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema živalske krvne plazme 
(npr. tarifna številka 3002).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 55  
ODDELEK II  
RASTLINSKI PROIZVODI  
POGLAVJE 6  
ŽIVO DREVJE IN DRUGE RASTLINE; ČEBULICE, KORENINE IN 
PODOBNO; REZANO CVETJE IN OKRASNO LISTJE 
0601  Čebulice, gomolji, koreninski gomolji, stebelni gomolji, 
živice in korenike v mirujo čem stanju, rasto če ali 
cvetoče; rastlina in korenine cikorije, razen korenin iz 
tarifne številke 1212  
0601 20 30  Orhideje, hijacinte, narcise in tulipani  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi druge orhideje zajedavke 
(npr. orhideje iz rodov  Cattleya  in Dendrobium ). 
0602  Druge žive rastline (vštevši njihove korenine), pota ­
knjenci in cepi či; gobji miceliji  
0602 10 10 in 
0602 10 90  Neukoreninjeni potaknjenci in cepi či 
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. žive dele rastlin brez korenin, ki so bili lo čeni od mati čne 
rastline z namenom, da postanejo neodvisne rastline 
(potaknjenci); 
2. žive dele rastlin z brsti (o česi), ki so namenjeni za 
cepljenje na rastline (cepi či). 
0602 40 00  Vrtnice, cepljene ali necepljene  
Ta tarifna podštevilka zajema tako gojene kot tudi divje 
vrtnice ali šipek.  
0602 90 10  Gobji micelij  
Gobji micelij je izraz za mrežo nežnih vlaken ( Thallus  ali 
Mycellium ), ki se pogosto nahaja v zemlji ter živi in raste na 
površju razpadajo če živalske ali rastlinske snovi v kopreni, 
ter se razvije v gobo. 
Gobji micelij, namenjen za trgovanje, se prodaja v obliki 
plošč, ki vsebuje del čke napol razpadle slame, na katere so 
položene plasti micelija. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi proizvode, sestavljene iz 
nepopolno razvitega gobjega micelija, ki je v mikroskopskih 
količinah položen na plast žitnih zrn, pomešanih s sterilizi ­
ranim konjskim kompostom (mešanica slame in konjskega 
gnoja).  
0602 90 41  Gozdno drevje  
Ta tarifna podštevilka zajema mladike iz semen iglavcev ali 
listavcev, ki se obi čajno uporabljajo za pogozdovanje. Ve či­
noma se dobavljajo brez obdajajo če zemlje.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 56  
0602 90 45  Ukoreninjeni potaknjenci in mlade rastline  
Ta tarifna podštevilka zajema mlade rastline, ki drugje niso 
navedene ali zajete, npr. rastline, ki zahtevajo nadaljnjo 
vzgojo, preden jih je mogo če posaditi. So enoletne ali 
dveletne sadike, pa tudi ukoreninjeni potaknjenci, ukoreni ­
njeni lesnati potaknjenci, potaknjenci in sadike, ki ve činoma 
niso starejše od dveh do treh let.  
0602 90 49  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema drevesa in grme evropskih in 
eksotičnih vrst, ki drugje niso navedene ali zajete in se 
običajno ne uporabljajo za pogozdovanje. Ve činoma jih 
dobavljajo skupaj z obdajajo čo zemljo.  
0602 90 50  Druge na prostem rasto če rastline  
Ta tarifna podštevilka zajema rastline, ki so namenjene za 
trajno vsaditev, katerih neolesenela stebla v jeseni odmrejo, 
spomladi pa poženejo nove poganjke. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi praproti ter mo čvirske in 
vodne rastline (razen tistih iz tarifne številke 0601 ali tarifne 
podštevilke 0602 90 99). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi zvitke in ploš če trave za 
travnate površine.  
0603  Rezano cvetje in cvetni brsti, primerni za šopke ali za 
okras, sveže, posušeno, pobarvano, beljeno, impregni ­
rano ali druga če pripravljeno  
0603 11 00 do 
0603 19 80  Sveže  
Te tarifne podštevilke zajemajo cvetje in cvetli čne šopke, 
katerih naravna barva je bila spremenjena ali izboljšana 
predvsem z absorbcijo barvnih raztopin pred ali po rezanju, 
ali pa z enostavnim potapljanjem v takšne raztopine, 
z namenom, da bi cvetje ostalo sveže.  
0603 19 80  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema son čnice in resede. Vendar pa 
se stebla in listi teh dveh rastlin (brez cvetov) uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 1404 90 00. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi vrbove veje z brsti ali 
cvetovi. Vendar pa se vrbove veje brez brstov ali cvetov 
uvrščajo pod tarifno podštevilko 1401 90 00.  
0604  Listje, veje in drugi deli rastlin, brez cvetov ali cvetnih 
brstov, in trave, mahovi in lišaji, primerni za šopke ali 
za okras, sveži, posušeni, pobarvani, beljeni, impregni ­
rani ali druga če pripravljeni  
0604 20 11  Jelenovec  
To je rastlina iz družine Cladoniceae ( Cladonia rangiferina , 
Cladonia silvatica  in Cladonia alpestris ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 57  
0604 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka ne zajema svežega klasja sladke 
koruze ( Zea mays  var.  saccharata ) (poglavje 7) ali klasja 
žitaric (poglavje 10).  
0604 90 11  Jelenovec  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0604 20 11.  
0604 90 91  Preparirano zgolj s sušenjem  
Ta tarifna podštevilka ne zajema suhih vej, ki so bile ukri ­
vljene ali oblikovane v spirale, ne glede na to ali so bile 
ukrivljene ali oblikovane v spirale pred sušenjem ali ne 
(tarifna podštevilka 0604 90 99). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema enostavno posušenega 
klasja sladke koruze ( Zea mays  var. saccharata ) (poglavje 7) 
ali klasja žitaric (poglavje 10).  
0604 90 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi suho klasje žitaric (npr. 
koruze), ki je bilo predhodno beljeno, barvano, impregni ­
rano ali kako druga če obdelano za okrasne namene. Ta 
tarifna podštevilka zajema tudi suhe veje, ki so bile ukri ­
vljene ali oblikovane v spirale.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 58  
POGLAVJE 7  
UŽITNE VRTNINE, NEKATERI KORENI IN GOMOLJI  
Splošno 
▼M11  
V tem poglavju blanširanje ni dovoljeno, razen za:  
— zamrznjene vrtnine (termi čno neobdelane ali termi čno obdelane s 
paro ali kuhanjem v vodi) iz tarifne številke 0710;  
— sušene stro čnice, oluš čene ali ne ali zdrobljene, iz tarifne številke 
0713.  
▼B 
Kalčki (kalčki zelenjave in ostali kal čki) so vzklita semena, ki se upora ­
bljajo za prehrano ljudi in se jedo surova ali kuhana. Kaljenje je posto ­
pek, pri katerem se semena namo čijo, tako da vzkalijo (to pove ča 
vsebnost vode v semenih, zato preidejo iz stanja mirovanja), dokler 
ne začne rasti nova rastlina navzgor in se razvijejo listi.  
V splošnem je mogo če kalčke, pripravljene za prehrano ljudi, predstaviti 
na tri načine: 
(a) kot kale čo rastlino s kli čnimi listi (kotiledoni, embrijski prvi listi), 
ostanki semen in koreninami;  
(b) kot rastlino, sestavljeno iz kale čega žitnega zrna, npr. kale či ječmen, 
tako imenovani zeleni slad (glej tudi pojasnjevalne opombe k 
tarifnim podštevilkam 1107 10 11 do 1107 10 99), ki se lahko 
uporabi bodisi surov v solatah ali po nadaljnji predelavi za proiz ­
vodnjo predvsem piva ali viskija;  
(c) kot zelo mlado rastlino, sestavljeno le iz kli čnih listov, brez 
ostankov semen in korenin ter brez „odraslih listov“ (pravih listov, 
ki se oblikujejo po embrionalni fazi). Te vrste kal čkov se obi čajno 
nahajajo v majhnih škatlah s sredstvom za rast.  
Pri uvrščanju kalčkov je treba uporabiti naslednja na čela: 
— kalčki vrtnin, navedenih v poglavju 7, se uvrš čajo kot sveže vrtnine 
pod ustrezne tarifne oznake 7. poglavja, saj sveže vrtnine spadajo v 
to poglavje, ne glede na to, ali so namenjene za hrano, za setev ali 
sajenje, razen sadik zelenjave v stanju za ponovno zasaditev pod 
tarifno številko 0602 (glej pojasnjevalne opombe HS pod splošno k 
poglavju 7, deseti odstavek),  
— fižol, ki se uporablja za proizvodnjo fižolovih kal čkov, se uvrš ča 
pod tarifno številko 0713 kot sušene stro čnice (glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni podštevilki 0713 31). Vendar se fižolovi kal čki 
in kalčki iz drugih sušenih stro čnic uvrščajo kot sveže stro čnice pod 
tarifno številko 0708,  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 59  
— čeprav je možno nekatere rastline, ko so še v obliki semen, uvrstiti v 
druga poglavja kombinirane nomenklature, na primer v 9. in 
12. poglavje, pa po vzklitju postanejo primerne za uživanje kot 
vrtnina in bi jih bilo treba uvrstiti v 7. poglavje, saj so izgubile 
objektivne zna čilnosti iz 9. in 12. poglavja. Glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 0709, prvi odstavek, (14), kar zadeva 
bambusove vrši čke in sojine kal čke, 
— kalčki iz zrn žit iz 10. poglavja (tarifna številka 1001, 1002, 1003, 
1004, 1006 ali 1008), npr. kaljeni je čmen, se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 1107 10 (kale či ječmen je izklju čen iz 10. poglavja, glej 
pojasnjevalno opombo HS k tarifni številki 1003, izjema (a), ki je 
najbolj specifi čna tarifna številka za kale ča žita, pri čemer tarifna 
številka ni omejena na sušena kale ča žita (slad). „Zeleni slad“ se 
uvršča pod tarifne podštevilke od 1107 10 11 do 1107 10 99 (glej 
pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 1107 10 11 do 
1107 10 99, prvi odstavek), njegova zna čilnost pa je zrno, ki je 
začelo kaliti, vendar še ni bilo posušeno,  
— kalčki iz sorte  Zea mays  var.  saccharata  (sladka koruza) se z 
uporabo opombe 2 k poglavju 7 in opombe 2 k 10. poglavju uvrš ­ 
čajo v poglavje 7 pod tarifno številko 0709 (tarifna podšte ­
vilka 0709 99 60).  
Neizčrpen  seznam kal čkov skupaj z njihovimi oznakami KN:  
Oznaka KN  Poimenovanje ( latinsko ime ) 
0703 10 19  Kal čki čebule ( Allium cepa ) 
0703 20 00  Kal čki česna ( Allium sativum ) 
0703 90 00  Kal čki pora ( Allium porrum ) 
0704 90 90  Kal čki brokolija ( Brassica oleracea  var.  italica ) 
0704 90 90  Kal čki rukole ( Eruca sativa ; syn.  Eruca vesicaria  ssp.  
sativa  (Miller) Thell.,  Brassica eruca  L.) 
0706 90 90  Kal čki rdeče pese ( Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) 
0706 90 90  Kal čki redkve ( Raphanus sativus ) 
0708 10 00  Kal čki graha ( Pisum sativum ) 
0708 20 00  Kal čki azuki fižola ( Phaseolus angularis ) 
0708 20 00  Kal čki mungo fižola ( Vigna radiata ) 
0708 20 00  Kal čki rdečega fižola ( Phaseolus pubescens ) 
0708 90 00  Kal čki čičerike ( Cicer arietinum ) 
0708 90 00  Kal čki rumenocvetne smiljkite ( Lotus maritimus ) 
0708 90 00  Kal čki leče (Lens culinaris ) 
0708 90 00  Kal čki kajana ( Cajanus cajan ) 
0709 99 50  Kal čki komarčka (Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 60  
0709 99 60  Kal čki sladke koruze ( Zea mays  var.  saccharata ) 
0709 99 90  Kal čki bazilike ( Ocimum  spp.)  
0709 99 90  Kal čki črne gorčice (Brassica nigra , syn.:  Sinapis nigra  L., 
Sisymbrium nigrum  (L.) Prantl.)  
0709 99 90  Kal čki janeževega ožepka ( Agastache foeniculum ) 
0709 99 90  Kal čki boreča (Borago officinalis ) 
0709 99 90  Kal čki kitajskega mahagonija ( Toona sinensis ) 
0709 99 90  Kal čki navadnega oso čnika ( Salicornia europaea ) 
0709 99 90  Kal čki koriandra ( Coriandrum sativum ) 
0709 99 90  Kal čki kreše ( Lepidium sativum ) 
0709 99 90  Kal čki sabljastega triplata ( Trigonella foenum-graecum ) 
0709 99 90  Kal čki zelene perile ali škrlatne perile ( Perilla frutescens ) 
0709 99 90  Kal čki sončnice ( Helianthus annuus ) 
0709 99 90  Kal čki bele gor čice ( Sinapis alba ) 
1107 10 19  Zeleni slad pšenice ( Triticum aestivum ) 
1107 10 99  Zeleni slad je čmena ( Hordeum vulgare ) 
1107 10 99  Zeleni slad prosa ( Panicum miliaceum ) 
1107 10 99  Zeleni slad ovsa ( Avena sativa ) 
1107 10 99  Zeleni slad riža ( Oryza sativa ) 
1107 10 99  Zeleni slad rži ( Secale cereale ) 
1214 90 90  Kal čki lucerne ( Medicago sativa ) 
0701  Krompir, svež ali ohlajen  
0701 90 50  Nov, od 1. januarja do 30. junija  
Nov krompir je razpoznaven po bledi barvi (obi čajno beli 
ali rožnati) in tenki lupini, ki se krompirja ne drži trdno in 
jo je zato mogo če zlahka odstraniti s strganjem. Poleg tega 
ne kaže znakov kaljenja.  
0703  Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali 
ohlajene  
0703 10 11 do 
0703 10 90  Čebula in šalotka  
Te tarifne podštevilke zajemajo vse vrste čebule ( Allium 
cepa ) in šalotke ( Allium ascalonicum ). 
0703 10 11  Za saditev  
Ta tarifna podštevilka zajema eno leto stare čebulne gomo ­
lje, ki so zrasli iz semen in so namenjeni za sajenje zunaj. 
Njihov premer je obi čajno 1 do 2 centimetra.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 61  
0703 20 00  Česen 
Ta tarifna podštevilka zajema vse vrste česna ( Allium sati ­
vum), ki so primerne za človeško prehrano. 
Ta podštevilka vklju čuje tudi česen, ki ga sestavlja ena sama 
glavica brez lo čenih strokov, s približnim premerom 25 do 
50 mm, za katerega se na tržiš ču uporablja ime „enostro čni 
česen“, „solo garlic“, „pearl garlic“, „single bulb garlish“, 
„single clove garlic“ ali „monobulb garlic“ (ali drugo 
podobno tržno ime). Ta podštevilka ne vklju čuje t. i. „great 
round-headed garlic“ ali „elephant garlic“ ( Allium ampelo ­
prasum , ki se uvrš ča pod tarifno številko 0703 90 00) in ga 
sestavlja ena sama glavica s premerom približno 60 mm ali 
več (to pomeni, da je precej ve čji in težji od glavice česna, 
sestavljene iz ve č strokov). Vrsti  Allium sativum  in Allium 
ampeloprasum  se med seboj razlikujeta tudi po svojih 
genskih skladih.  
0703 90 00  Por in druge čebulnice  
Ta tarifna podštevilka zajema navadni užitni por ( Allium 
porrum ), zimski luk ( Allium fistulosum ) in drobnjak ( Allium 
achoenoprasum ). 
0704  Zelje, cveta ča, kolerabice, ohrovt in podobne užitne 
kapusnice, sveže ali ohlajene  
0704 10 00  Cveta ča in brokoli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0704, prvi 
odstavek, (1).  
0704 90 10  Belo in rde če zelje  
Ta tarifna podštevilka zajema belo zelje ( Brassica 
oleracea  L. var.  capitata L. f. alba D. C .), vključno koni­ 
často zelje ( Brassica oleracea  L. var.  capitata L. f.  var. alba 
D. C.  subvar.  conica  in subvar.  piramidalis ) ter rdeče zelje 
(Brassica oleracea  L. var.  capitata L. f. rubra (L.) Thell ). 
0704 90 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema kodrasti ohrovt ( Brassica 
oleracea  L. var.  bullata D.C.  in var.  sabauda L. ), kitajsko 
zelje (npr.  Brassica sinensis  in Brassica pekinensis ), kole­
rabice ( Brassica oleracea  var. gongylodes ) in brokoli ( Bras­
sica oleracea  L. convar.  botrytis (L.) Alef  var.  italica 
Plenck ). 
Vendar pa ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) užitnih korenov iz rodu  Brassica  (repa se uvrš ča pod 
tarifno številko 0706, koleraba ( Brassica napus  var.  
napobrassica ) pa pod tarifno številko 1214); 
(b) krmnega ohrovta, kot sta npr. rde či ali beli ( Brassica 
oleracea  var.  medullosa ) ter listnati ohrovt ( Brassica 
oleracea  var.  viridis ), ki se uvrš čata pod tarifno 
številko 1214.  
0706  Korenje, repa, rde ča pesa, črni koren, gomoljna zelena, 
redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 62  
0706 10 00  Korenje in repa  
Ta tarifna podštevilka zajema samo repo in korenje (rde čega 
ali rožnatega) vrst, ki so primerne za človeško prehrano. 
Korenje za krmo, ve činoma belo ali rumeno, krmna repa 
(Brassica campestritis  var.  rapa ) in koleraba ( Brassica 
napus  var.  nepobrassica ) pa se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 1214 90 10.  
0706 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. rdečo peso ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. travniško kozjo brado ( Tragopogon porrifolius ) in črni 
koren ( Scorzonera hispanica ); 
3. redkvice vseh vrst: bele, črne, rožnate itd. ( Raphanus 
sativus  var.  sativus  in niger ); 
4. korenasti peteršilj ( Petroselinum crispum  var. tuberosum ) 
in gomoljasto krebuljico ( Chaerophyllum bulbosum ); 
5. pastinak ( Pastinaca sativa ); 
6. gomoljasti čišljak ( Stachys affinis  ali Stachys sieboldii ) – 
sestavljajo ga podolgovate korenike, ki ve činoma lahko 
dosežejo dolžino mezinca. So rumenkasto bele barve in 
imajo številna zoženja. 
Vendar pa se užitne korenovke in gomolji, z visoko 
vsebnostjo škroba ali inulina (kot npr. topinambur, sladki 
krompir, taro in jam) uvrš čajo pod tarifno številko 0714.  
0707 00  Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene  
0707 00 90  Kumarice  
Kumarice, ki se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko, so vrsta 
majhnih kumar (85 ali ve č na kilogram).  
0708  Stro čnice, oluš čene ali ne, sveže ali ohlajene  
0708 10 00  Grah ( Pisum sativum ) 
Ta tarifna podštevilka zajema vse vrste graha iz rodu  Pisum 
sativum , vključno grah za krmo ( Pisum sativum  var.  arven­
se). 
Ne zajema kravjega graha (vklju čno vrste s črnimi očesci), 
ki je dejansko fižol in se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 0708 20 00 ter čičeriko iz rodu  Cicer , ki se uvrš ča 
pod tarifno podštevilko 0708 90 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 63  
0708 90 00  Druge stro čnice 
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nanaša 
pojasnjevalna opomba HS k tarifni številki 0708, prvi 
odstavek, (3), (4), (5) in (6).  
0709  Druge vrtnine, sveže ali ohlajene  
0709 20 00  Beluši  
Ta tarifna podštevilka zajema samo mlade ali poganjke 
belušev ( Asparagus officinalis ). 
0709 40 00  Zelena, razen gomoljne zelene  
Ta tarifna podštevilka zajema zelene vrst  Apium graveo ­
lens L. var.  dulce (Mill.) Pers . (belušna ali stebelna zelena) 
in Apium graveolens  var.  secalinum Alef  (listna zelena).  
0709 59 10  Lisi čke 
Ta tarifna podštevilka zajema samo lisi čke vrst  Cantharellus 
cibarius Fries  in Cantharellus friesii Quélet  in so večinoma 
barve jajčnega rumenjaka. Podobne užitne vrste, kot npr. 
neprava lisi čka (Clitocybe aurantiaca ) in mrtvaška trobenta 
(Craterellus cornucopioides ), ki se v časih uporablja kot 
nadomestek za gomoljike, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 0709 59 90.  
0709 59 30  Jur čki 
Ta tarifna podštevilka zajema samo gobe iz rodu boletus, 
predvsem jur čke (Boletus edulis ). 
0709 60 10 do 
0709 60 99  Plodovi iz rodu  Capsicum  ali Pimenta  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0709, prvi 
odstavek, (5).  
0709 92 10 in 
0709 92 90  Oljke  
Oljke, iz katerih je bilo ekstrahirano olje, vendar je v njih 
ostalo ve č kot 8 % maš čobe, ostanejo uvrš čene pod tema 
tarifnima podštevilkama.  
0709 99 10  Solatna zelenjava, razen solate ( Lactuca sativa ) in radiča 
(Cichorium  spp.)  
Ta tarifna podštevilka zajema vse vrste solatnih rastlin, 
razen vrtne solate ( Lactuca sativa ), radiča in endivije ( Cic­
horium  spp.). Sem spadata: 
1. motovilec; 
2. regrat ( Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  Blitva in kardij  
Ta tarifna podštevilka zajema blitvo ( Beta vulgaris  subvar.  
cicla ) in kardij ( Cynara cardunculus ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 64  
0709 99 40  Kapre  
Kapre so neodprti popki trnovega, trajnega grma ( Capparis 
spinosa ). 
0709 99 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. okro ali bamijo ( Hibiscus esculentus ); 
2. rabarbaro; 
3. kislico ( Rumex acetosa ); 
4. užitno zaj čjo deteljico ( Oxalis crenata ); 
5. sladko koš čico ( Sium sisarum ) 
6. razne vrste kreše: vrtna kreša ( Lepidium sativum ), 
vodna kreša ( Nasturtium officinale ), zimska kreša ( Bar­
barea verna ), kapucinka ali indijska kreša ( Tropaeolum 
majus ), itd.; 
7. navadni portulak ( Portulaca oleracea ); 
8. listni peteršilj in krebuljico, razen korenastega peteršilja 
in gomoljaste krebuljice, ki se uvrš čata pod tarifno 
podštevilko 0706 90 90; 
9. pehtran ( Artemisia dracunculus ) in šetraj ( Satureja 
hortensis  in Satureja montana ); 
10. majaron ( Origanum majorana ); 
11. čebulice iz družine  Liliaceae  vrste „ Muscari comosum “ 
(običajna imena „lampasciolo“, „oignons sauvages“, 
„lilas de terre“, „feather hyacinth“). 
Upoštevati je treba: 
(a) da se korenovke in gomolji z visoko vsebnostjo škroba 
ali inulina uvrš čajo pod tarifno številko 0714; 
(b) da so nekatere vrste rastlin iz te tarifne podštevilke 
izključene, čeprav se uporabljajo za človeško prehrano; 
to se nanaša predvsem na naslednje vrste: 
1. timijan (tarifne podštevilke 0910 99 31 do 
0910 99 39); 
2. lovorjev list (tarifna podštevilka 0910 99 50); 
3. navadni origano ( Origanum vulgare ), žajbelj ( Salvia 
officinalis ), bazilika ( Ocimum basilicum ), meta (vse 
vrste), sporiš ( Verbena  spp.), rutica ( Ruta graveo ­
lens), ožepek ( Hyssopus officinalis ) in boraga 
(Borago officinalis ), ki se uvrš čajo pod tarifno 
številko 1211.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 65  
0710  Vrtnine (termi čno neobdelane ali termi čno obdelane s 
paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene  
Izraz „zamrznjen“, kot je opredeljen v tretjem odstavku 
pojasnjevalnih opomb HS k temu poglavju, mora biti tudi 
v skladu z merili iz sodbe Sodiš ča Evropske unije v 
zadevi 120/75. Po analogiji mora glede na razlago teh meril, 
ki jih je Sodiš če podalo v zadevi C-423/09, postopek zamr ­
zovanja povzro čiti bistvene in nepovratne spremembe, tako 
da proizvod ni ve č v naravnem stanju. 
Torej so proizvodi „zamrznjeni“, kadar so izpostavljeni 
postopku zamrzovanja, ki povzro či nepovratno spremembo 
zlasti v celi čni strukturi, zaradi česar niso ve č v svojem 
naravnem stanju, tudi ko so delno ali v celoti odmrznjeni.  
0711  Vrtnine, za časno konzervirane (npr.: z žveplovim diok ­
sidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za 
konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za 
takojšnjo prehrano  
0711 20 10 in 
0711 20 90  Oljke  
Ti tarifni podštevilki zajemata oljke, obi čajno v slanici, ki še 
niso bile izpostavljene postopku odstranjevanja njihovega 
grenkega okusa. Oljke primerne za uživanje- četudi posta ­
nejo primerne zgolj s pomo čjo preprostega podaljšanja 
namakanja v slanici - so iz teh tarifnih podštevilk izklju čene 
in se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 2005 70 00.  
0711 40 00  Kumare in kumarice  
Ta tarifna podštevilka zajema kumare in kumarice, ki so 
vložene v velike posode s slanico, ki ji je lahko dodan kis 
ali ocetna kislina, kar zagotavlja za časno konzerviranje med 
transportom in skladiš čenjem; v takem stanju so neprimerne 
za takojšnje uživanje. Ti proizvodi ponavadi vsebujejo vsaj 
10 mas. % soli. 
Te proizvode pred kon čno uporabo obdelajo na naslednji 
način, kar jim daje zna čilnosti proizvodov iz poglavja 20: 
— z delno odstranitvijo soli, čemur sledi za činjanje (obi ­ 
čajno z dodajanjem aromatiziranega preliva na osnovi 
kisa); 
— s pasterizacijo manjših embalažnih enot (konzerve, 
stekleni kozarci), ki predstavlja dopolnitev delovanja 
soli in kisa na stabilizacijo proizvoda. 
Vendar pa se kumare in kumarice, konzervirane v slanici ali 
ne, po kon čani popolni mle čni fermentaciji uvrš čajo v 
poglavje 20. Kumare in kumarice je po kon čani popolni 
mlečni fermentaciji mogo če prepoznati po tem, da je 
njihovo meso na celotnem prerezu steklasto (npr. prozorno).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 66  
0711 51 00  Gobe iz rodu  Agaricus  
Gobe iz te tarifne podštevilke so lahko konzervirane 
v močni slanici, kateri sta bila dodana kis ali ocetna kislina.  
0711 90 70  Kapre  
Kapre iz te tarifne podštevilke so obi čajno konzervirane 
v sodčkih skupaj s slanico.  
0712  Sušene vrtnine, cele, narezane na koš čke ali rezine, zdro ­
bljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene  
Ta tarifna številka ne zajema sušenih proizvodov, ki se ne 
uporabljajo kot zelenjava, ampak predvsem za proizvodnjo 
dišav ali v medicinske namene, za proizvodnjo insekticidov 
in fungicidov, ter za podobne namene (tarifna številka 1211).  
0712 90 30  Paradižnik  
Glede uvrš čanja paradižnika v prahu glej pojasnjevalne 
opombe k tarifnim podštevilkam 2002 90 11 do 2002 90 99.  
0712 90 90  Druge  
Iz te tarifne podštevilke so izklju čeni posušeni listi ali kore ­
nine regrata ( Taraxacum officinale ), posušena kislica 
(Rumex acetosa ) in posušena kapucinka ali indijska kreša 
(Tropaeolum majus ), ki se uporabljajo za medicinske 
namene (tarifna podštevilka 1211 90 86).  
0713  Sušene stro čnice, oluš čene ali ne ali zdrobljene  
Blago, ki se uvrš ča pod to tarifno številko, je namenjeno za 
setev. To so vrtnarski proizvodi, ki jih je ve činoma mogo če 
prepoznati po pakiranjih, v katerih se nahajajo (npr. 
v vrečkah z navodili za uporabo), pa tudi po njihovi visoki 
ceni.  
0713 10 10 in 
0713 10 90  Grah ( Pisum sativum ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0708 10 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ti tarifni podštevilki.  
0713 20 00  Čičerka (garbanzos)  
Čičerka iz te tarifne podštevilke je iz rodu  Cicer  (večinoma  
Cicer arietinum ) in je namenjena za setev, človeško 
prehrano ali za krmo živali.  
0713 31 00  Fižol vrste  Vigna mungo  (L.) Hepper ali  Vigna 
radiata  (L.) Wilczek  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 0713 31.  
0713 32 00  Drobni rde či (Adzuki) fižol ( Phaesolus  ali Vigna angula ­
ris) 
Ta fižol se vselej trguje v suhem stanju. Preden rastlina 
adzuki dozori, so zrna zelena in vsebujejo visok delež 
vode. Z dozorelostjo postanejo zrna rde ča in suha.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 67  
0713 35 00  Kitajski fižol ( Vigna unguiculata ) 
Ta tarifna podštevilka vklju čuje bene čanski fižol (prej  
Dolichos sinensis  ssp. sesquipedalis ), ki se šteje za fižol 
rodu Vigna . Imeni „ Dolichos unguiculata “ oziroma 
„Dolichos sinensis “ nista ve č sopomenki za fižol rodu  
Vigna . Zato se bene čanski fižol pravilno imenuje „ Vigna 
unguiculata (L.) Walp.  ssp. sesquipedalis “. 
0713 40 00  Le ča 
Ta tarifna podštevilka zajema samo le čo iz rodu  Ervum  ali 
Lens  – npr. številne vrste navadne le če (Ervum lens  ali Lens 
esculenta ) in lečnato grašico ( Ervum ervilia ). 
0713 90 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje, razen bene čanskega fižola 
iz tarifne podštevilke 0713 35 00 in golobjega graha 
(Cajanus cajan ) iz tarifne podštevilke 0713 60 00, dolihose 
iz rodu dolihosa, kot so lablab ( Dolichos lablab ), kanavanin 
(Canavalia ensiformis ), baržunasti fižol ( Mucuna utilis ) in 
semena guara ( Cyamopsis tetragonoloba ). 
Iz te tarifne podštevilke so izklju čeni naslednji proizvodi: 
semena grašice vseh vrst, razen vrste  Vicia faba  (tarifna 
podštevilka 1209 29 45) in semena vol čjega boba ( Lupinus ) 
(tarifna podštevilka 1209 29 50).  
0714  Manioka, maranta, salep, topinambur, sladki krompir 
ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem 
škroba ali inulina, sveži, ohlajeni, zamrznjeni ali posu ­ 
šeni, celi ali razrezani ali v peletih; sredica sagovega 
drevesa  
Izraz „peleti“ je opredeljen v opombi 1 k temu oddelku.  
0714 10 00  Manioka (cassava)  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. gomoljaste korene manioke, od katerih obstajata dve vrsti 
(Manihot utilissima  in Manihot aipi ); koreni so razpore ­
jeni podobno kot šbice pri kolesu; njihova masa ob pobi ­
ranju pa lahko variira med 500 g do 3 kg ali ve č; 
2. peleti izdelani iz aglomeriranih delcev maniokinih kore ­
nov, ali pa iz aglomerirane moke ali zdroba teh korenov 
(glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0714, 
drugi odstavek).  
0714 20 10 in 
0714 20 90  Sladki krompir  
Sladki krompir so gomolji z belim, rde čim ali rumenim 
mesom, kar je odvisno od vrste in porekla te rastline vzpe ­
njavke ( Ipomea batatas ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 68  
0714 90 20  Maranta, salep in podobne korenovke in gomolji z 
visokim deležem škroba  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. koreni marante, ki pripadajo razli čnim rastlinskim 
vrstam, kar je odvisno od njihovega porekla: npr.  
Maranta arundinacea , Maranta indica , Tacca pinnatifida  
in Canna edulis ; 
2. korene salepa iz razli čnih vrst rastlin iz rodu  Orchis ; 
3. mrtvi koreni dalij in drugi podobni mrtvi gomolji rož; 
4. gomolji užitne ostrice ( Cyperus esculentus ), znani tudi 
kot „tigrovi oreš čki“. 
0714 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema razli čne vrste topinamburja 
(npr.  Helianthus tuberosus , Helianthus strumosus  in 
Helianthus decapetalus ) ter škrobaste sredice imenovane 
„sago“, ki jih pridobivajo iz debel nekaterih razli čnih vrst 
palmovih dreves ( Metroxylon , Rumphii , Raphia ruffia , 
Arenga  itd.).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 69  
POGLAVJE 8  
UŽITNO SADJE IN OREŠKI; LUPINE AGRUMOV ALI MELON IN 
LUBENIC  
Splošno  
To poglavje zajema tudi sadne drozge namenjene za destilacijo, tudi če 
se je naravni proces fermentacije že pri čel. 
▼M2 
V tem poglavju pasterizacija ni dopustna, razen za:  
— suho sadje in oreške iz tega poglavja,  
— začasno konzervirano sadje in oreške pod tarifno številko 0812,  
— zamrznjeno sadje in oreške pod tarifno številko 0811.  
Sterilizirano sadje in oreški so izklju čeni iz tega poglavja (tarifna 
številka 2008 na splošno).  
▼B 
0801  Kokosovi orehi, brazilski orehi in indijski orehi, sveži ali 
suhi, oluš čeni ali neoluš čeni 
0801 21 00 in 
0801 22 00  Brazilski oreh  
To so orehi s trdo lupino, ki po obliki in velikosti spomi ­
njajo na krhlje mandarine. Lupina oklepa veliko jedro v 
rjavkasti vlaknati ovojnici, ki ima na prerezu obliko 
trikotnika.  
0802  Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluš čeni ali oluš čeni 
0802 21 00 in 
0802 22 00  Lešniki ( Corylus  spp.)  
Ti tarifni podštevilki zajemata navadne lešnike (sadeži rast ­
line Corylus avellana ), turške lešnike (sadeži rastline  
Corylus colurna ) in cevaste lešnike (sadeže rastline  Corylus 
maxima ). 
0802 41 00 in 
0802 42 00  Kostanji ( Castanea  spp.)  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo užitni sladki kostanj iz 
rodu Castanea . Ti tarifni podštevilki ne zajemata vodnih 
oreškov (sadeži rastline  Trapa natans ), ki se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 0802 90 85 in divjega kostanja ( Aesculus 
hippocastanum ), ki se uvrš ča pod tarifno številko 2308.  
0802 51 00 in 
0802 52 00  Pistacije  
Pistacije so sadež pistacijinega drevesa ( Pistacia vera ), ki ga 
gojijo predvsem na Siciliji, v Gr čiji in na Srednjem vzhodu. 
Pistacija je velikosti majhne oljke sestavljena iz mehke, 
tanke in obi čajno vlažne rde čerjave zunanje lupine, ki je 
rahlo aromati čna in ima hrapavo površino, olesenele lupine 
svetle barve, sestavljene iz dveh polovic, ter oglatega jedra, 
ki je zelenkaste barve ter prijetnega okusa in ga obdaja 
rdečkasta povrhnjica.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 70  
0802 90 50  Pinjole ( Pinus  spp.)  
Ta tarifna podštevilka zajema jedra pinij (sadeži dreves iz 
rodu Pinus , na primer  Pinus pinea , Pinus cembra  in Pinus 
koraiensis ), v storžih ali posamezna.  
__________  
▼B 
0803  Banane, vklju čno pisang (rajske smokve), sveže ali suhe  
0803 10 10  Sveže  
Pisang lahko doseže dolžino do 50 cm, je ve čji in na 
prerezu bolj oglate oblike kot banane iz tarifne podšte ­
vilke 0803 90 10. Škrob, ki ga vsebuje pisang, se od bana ­
ninega razlikuje po tem, da z dozorevanjem ne postaja 
sladek. Pisang nima izrazitega vonja in surov ni primeren 
za uživanje. Obi čajno se obirajo zeleni in uživajo termi čno 
obdelani.  
0804  Dateljni, fige, ananas, avokado, guava, mango in mango ­
stin, sveži ali suhi  
0804 40 00  Avokado  
Avokado je sadež drevesa avokada ( Persea americana 
Mill.). Avokado je koš čičast, pogosto precej velik, sferi čne 
oblike hruške ali čutare z dolgim vratom (odvisno od vrste), 
včasih vsebuje precej veliko koš čico. Lupina je temnoze ­
lene, vijoli čne, škrlatne ali rumene barve. Meso zrelega 
avokada je pod lupino zelenkasto bele barve in čvrsto, ob 
koščici pa svetlejši.  
0804 50 00  Guave, mango in mangostin  
Guava je sadež drevesa guava ( Psidium guayava L .). Guave 
so jagode, katerih barva mesa variira v razli čnih barvah 
(belkasta, rožnata, kremna, rde čkasta ali zelena), in vsebu ­
jejo več drobnih semen. 
Mango je sadež drevesa mango ( Mangifera indica ). Mangi 
so koščičasti plodovi s ploš čato koščico, iz katere izhajajo 
vlakna. Obstaja ve č vrst mangov, ki se razlikujejo po masi 
(od 150 g do 1 kg), sladkobi in okusu (nekateri imajo rahel 
priokus po terpentinu). 
Mangostin so sadeži drevesa mangostin ( Garcinia mango ­
stana ). V zrelem stanju so jagodi časti sadeži rjavo škrlatne 
barvez debelim perikarpom, ki vsebuje ve č semen, ki so 
obdani z mesnato, belo, sladko ovojnico izjemno zna čilne 
arome.  
0805  Agrumi, sveži ali suhi  ▼M7
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 71  
0805 10 22 do 
0805 10 28  Sladke pomaran če, sveže  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo pomaran če vrste  
Citrus sinensis . 
0805 10 22  Pomaran če navel  
Za pomaran če navel je zna čilna rast drugega sadeža na dnu 
prvega, ki nekoliko štrli in spominja na človeški popek. So 
sladke, velike pomaran če, ki nimajo pe čk ter so krepkega in 
sočnega okusa. 
Ta tarifna podštevilka zajema sorte, kot so „Navel“, „Navels 
sanguinas“, „Lane late“, „Navelate“, „Navelina“, „Thom ­
son“ in „Washington“.  
0805 10 24  Navadne rumene pomaran če 
Navadne rumene pomaran če se imenujejo tudi „obi čajne 
pomaranče“ in se pogosto uporabljajo v industriji sokov. 
Ta tarifna podštevilka zajema sorte, kot so „Salustiana“, 
„Valencia“, „Valencia late“, „Delta seedless“, „Midknight“ 
in „Shamouti“.  
0805 10 28  druge  
Ta tarifna podštevilka zajema rde če („sanguine“) ali 
pigmentirane pomaran če. 
Meso in sok (v časih tudi lupina) rde čih pomaran č sta 
pigmentirana zaradi prisotnosti antocianinov. 
Rdeče pomaran če zajemajo „Maltaise“, „Moro“, „Sangui ­
nelli“ / „Sanguinello“, „Tarocco“, „Blood ovals“, „San ­
guinas redondas“, „Doubles fines“, „Washington sanguines“ 
ali „oplemenitene doubles fines“ ali „Large sanguines“ in 
„Portuguese“.  
▼B 
0805 10 80  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema grenke pomaran če, plodove 
vrste  Citrus aurantium . Uporabljajo se pretežno za proiz ­
vodnjo marmelad.  
0805 20 30  Monrealke in mandarine satsuma  
Satsume ( Citrus reticulata Blanco  var.  unshiu (Swing) ) so 
zgodnja sorta mandarin. Sadež je velik, rumenooranžne 
barve, so čen, nima kislega okusa in je brez pe čk. 
0805 20 50  Mandarine in mandarine wilking  
Mandarine ( Citrus nobilis Lour . ali  Citrus reticulata 
Blanco ) je od navadnih pomaran č mogoče razlikovati po 
manjši, bolj sploš čeni obliki, lažjem lupljenju, bolj jasni 
razdelitvi njihovih krhljev in slajšem in bolj aromati čnem 
okusu.  ▼M39
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 72  
Mandarine wilking so križanec med mandarino (kultivar) 
Willow leaf in Temple mandarino (slednja je križanec 
med mandarino in grenko pomaran čo). Spominjajo na 
mandarine, le da so ve čje in na enem koncu zašiljene.  
0805 20 70  Tangerine  
Ta tarifna podštevilka zajema tangerine ( Citrus reticulata 
Blanco  var.  tangerina ). 
0805 20 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. tangelo – križanec med tangerino in grenivko; 
2. ortanique – križanec med pomaran čo in tangerino; 
3. malaquina – križanec med pomaran čo in mandarino; 
4. tangor – križanec med medeno mandarino, Perl-tangelo 
in Dancy-tangerino.  
0805 40 00  Grenivke, vklju čno pomelo  
Ta tarifna podštevilka zajema sadeže vrste  Citrus grandis  in 
Citrus paradisi . Ti sadeži imajo svetlorumeno lupino in so 
večinoma ve čji od pomaran č. Imajo oblasto obliko, ki je 
lahko nekoliko sploš čena. Meso je rumeno ali rožnato in 
kislega okusa.  
0805 50 90  Limete ( Citrus aurantifolia , Citrus latifolia ) 
Ta tarifna podštevilka zajema vse razli čice vrste  Citrus 
aurantifolia  in Citrus latifolia . 
Limete so majhni, skoraj okrogli ali ovalni plodovi s tenko, 
prižemajo čo se zeleno ali zelenkasto rumeno lupino. So čno 
meso je zeleno in zelo kislo.  
0805 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. citrone ( Citrus medica ) – so kot velike limone z zelo 
debelo gr často lupino; njihovo meso je kiselkasto in 
zelo prijetno diši, kandirano lupino pa pogosto upora ­
bljajo za pecivo in v slaš čičarstvu; 
2. kumkvat ( Fortunella japonica , Fortunella hindsii  in 
Fortunella margarita ) je sadež velikosti oljke. Je okrogel 
ali podolgovat brez sploš čitev na koncu. Ima gladko, 
sladko lupino, ter majhno koli čino mesa rahlo kislega 
okusa; lahko se uživa surov ali v kompotih; v časih se 
uporablja tudi v slaš čičarstvu;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 73  
3. chinotto ( Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamtke ( Citrus aurantium  var.  bergamia ) so vrsta 
pomaranč, bledo rumene barve in hruškaste oblike, 
rahlo kislega okusa in se v glavnem uporabljajo za proiz ­
vodnjo eteri čnega olja; 
5. oroblanco ali sweetie ( Citrus grandis Osbeck  × Citrus 
paradisi Macf. ), križanec med nekislim pomelom in 
belo grenivko z debelim olupkom svetlo zelene ali 
zlate barve; je nekoliko ve čji od grenivke, vendar ima 
manj pešk in je bolj sladkega okusa.  
0806  Grozdje, sveže ali suho  
0806 10 10  Namizno grozdje  
Namizno grozdje se od vinskega razlikuje tako po zuna ­
njosti kot po na činu pakiranja. Medtem ko se namizno 
grozdje najpogosteje pojavlja v škatlah, zaboj čkih, platojih, 
košaricah za sadje, ali majhnih zaprtih košarah za transport, 
se vinsko grozdje pojavlja bodisi v velikih košarah, odprtih 
zabojih ali sodih, v katerih je grozdje pogosto tesno nalo ­ 
ženo, tako da se zme čka ali na pol stisne.  
0806 20 10  Korinte  
Korinte so posušen proizvod, pridobljen iz grozdja sort (kul ­
tivarjev) Korinthiaki N. ( Black Corinth ) (Vitis vinifera  L.). 
So majhne, okrogle, brez pecljev in skoraj brez pe čk, temno 
škrlatne barve, ki potegne na črno, in zelo sladke.  
0806 20 30  Sultanine  
Sultanine so posušen proizvod, pridobljen iz grozdja sort 
(kultivarjev) Soultanina B. (ali  Thompson seedless ) (Vitis 
vinifera  L.). So brez pe čk, srednje velikosti, zlate barve, 
ki potegne na rjavo, in sladke.  
0806 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje vse ostalo posušeno groz ­
dje, ki ni korinta ali sultanina. 
Suho muškatno grozdje je posušen proizvod, pridobljen iz 
grozdja sort (kultivarjev) Moschato Alexandreias B. (ali  
Muscatel  ali Malaga ) (Vitis vinifera  L.). Vsebuje pe čke. 
0807  Melone (vklju čno lubenice) in papaja, sveže  
0807 11 00  Lubenice  
Lubenice so sadež vrste  Citrullus vulgaris Schrad . Lahko 
dosežejo maso tudi do 20 kg. Meso ni posebno sladko, je 
zelo vodeno in obi čajno svetlo rde če barve in vsebuje črna 
semena.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 74  
0807 19 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema sadeže vrst  Cucumis melo , 
med katerimi obstaja ve č vrst, predvsem dinje (var.  reticu­
latus Naud .) z mrežastim vzorcem na lupini; melone vrste 
(var. saccharus Naud .), katere lupina ima prav tako mrežasti 
vzorec; melone (var.  cantalupensis Naud .) z vzdolžnimi 
brazdami na lupini; zimske melone (var.  inodorus Naud .) 
in melone z gladko lupino. Sadeži so obi čajno debeli, 
okrogli ali ovalni, bodisi z grobo ali gladko lupino. Meso 
je čvrsto in so čno, rumenkasto oranžne ali bele barve ter 
sladkega okusa. Osrednji del sadeža je votel in vlaknat, ter 
vsebuje veliko število ploš čatih, ovalnih, bleš čečih semen, 
rumenkasto bele barve.  
0807 20 00  Papaja  
Papaje ( Carica papaya ) so podolgovati ali okrogli sadeži, 
gladki ali nekoliko hrapavi, zreli so zelenkasto rumeni ali 
oranžni. Po masi lahko zelo variirajo od nekaj sto gramov 
do več kilogramov. Meso je po konsistenci podobno meloni, 
njegova barva je rumeno oranžna, je bolj ali manj sladko in 
aromatično. Sadež ima v sredini votlino s številnimi okro ­
glimi črnimi semeni obdanih s pulpo.  
0808  Jabolka, hruške in kutine, sveže  
0808 10 10  Jabolka za predelavo v mošt, razsuta, od 16. septembra 
do 15. decembra  
Ta tarifna podštevilka zajema jabolka, ki se lahko upora ­
bljajo le za proizvodnjo fermentiranih ali nefermentiranih 
pijač (niso sortirana po njihovi velikosti in kvaliteti, ve či­
noma so manjša od namiznih jabolk, kislega in manj prijet ­
nega okusa, so manjvredna). Ta jabolka morajo biti med 
transportom v razsutem stanju (v železniških vagonih, 
velikih kontejnerjih, tovornjakih ali tovornih ladjah), brez 
vmesnega skladiš čenja.  
0808 30 10  Hruške za predelavo v mošt, razsute, od 1. avgusta do 
31. decembra  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0808 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0809  Marelice, češnje in višnje, breskve (vklju čno z nektarina ­
mi), slive in trnulje, sveže  
0809 21 00 in 
0809 29 00  Češnje in višnje  
Ti tarifni podštevilki zajemata vse vrste češenj, vklju čno 
divje češnje, predvsem pa navadne češnje (sadeži  Prunus 
cerasus ), višnje (sadeži  Prunus cerasus  var.  austera ), srčike 
(sadeži  Prunus avium  var.  juliana ) in hrustavke (sadeži  
Prunus avium  var. duracina ) ter divje češnje (sadeži  Prunus 
avium  ali Cerasus avium ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 75  
0809 30 10 in 
0809 30 90  Breskve, vklju čno nektarine  
Za razliko od breskev imajo nektarine gladko lupino.  
0809 40 90  Trnulje  
Trnulje so sadeži divjega trna ( Prunus spinosa ). 
0810  Drugo sadje, sveže  
0810 20 10  Maline  
Ta tarifna podštevilka zajema sadeže rastlin  Rubus idaeus , 
Rubus illecebrosus , Rubus occidentalis  in Rubus strigosus . 
Nekatere vrste imajo rde če, druge pa bele sadeže.  
0810 30 10  Črni ribez  
Ta tarifna podštevilka zajema okrogle sadeže rastline  Ribes 
nigrum  L. 
0810 30 30  Rde či ribez  
Ta tarifna podštevilka zajema sadeže rastline  Ribes 
rubrum  L. 
0810 40 10  Brusnice (sadeži vrste  Vaccinum vitis-idaea ) 
Sadeži so rde če ali rožnate barve.  
0810 40 30  Borovnice (sadeži vrste  Vaccinum myrtillus ) 
Sadeži so modro črne barve.  
0810 50 00  Kivi  
Ta tarifna podštevilka zajema kivi vrste  Actinidia chinensis 
Planch . ali Actinidia deliciosa . 
To mesnato sadje je velikosti jajca, grenkosladkega okusa, 
njegova dlakava lupina pa je rjavkasto zelene barve.  
0810 90 20  Tamarinde, indijska jabolka, li či, kruhovec, sapodile, 
pasijonke, karambola in pitahaya  
Tamarinde (sadež  Tamarindus indica  in Tamarindus offici ­
nalis ) se v mednarodni trgovini obi čajno pojavljajo v strokih 
ali v obliki pulpe (brez dodanega sladkorja ali drugih snovi 
niti druga če obdelane) in se uvrš čajo v tarifno podšte ­
vilko 0813 40 65. 
Kruhovec je sadež rastline  Artocarpus heterophylla  in Arto­
carpus integrifolia . Liči je sadež rastline  Litchi chinensis . 
Sapodile so sadež rastline  Achras sapota . ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 76  
Ta tarifna podštevilka zajema pasijonke ali granadile (npr. 
„marakuja“), kot je npr. sadje naslednjih vrst: škrlatna 
granadila ( Passiflora edulis ), velika granadila ( Passiflora 
quadrangularis ) in granadila vrste  Passiflora ligularis . 
0810 90 75  Drugo  
Poleg proizvodov, navedenih v pojasnevalnih opombah HS 
k tarifni številki 0810, drugi odstavek, (8) (razen li čijev in 
sliv Sapodilla ) se pod to tarifno podštevilko uvrš ča: 
1. sadeže rastline arbutus ( Arbutus unedo ); 
2. češminove jagode (sadeži rastline  Berberis vulgaris ); 
3. sadeže rakitovca (sadeži rastline  Hippophäe rhamnoi ­
des); 
4. skorš (sadeži rastline  Sorbus domestica ) in mokovec 
(sadeži rastline ( Sorbus aria ); 
5. anona sadeže (sadeži rastline  Annona cherimola  (šeri­
moja) in  Annona reticulata  (bikovo srce); 
6. različne vrste sadežev rastline  Physalis  (sadeži rastline  
Physalis alkekengi  (volčje jabolko) ali  Physalis pubes ­
cens); 
7. sadeže madagaskarske slive ( Flacourtia cataphracta  in 
Idesia polycarpa ); 
8. nešplje (sadeži rastline  Mespilus germanica ) in japonske 
nešplje (sadeži  Eriobotrya japonica ); 
9. sadeže razli čnih vrst  Sapotaceae , (sadeži rastline  
Lucuma mammosa ), razen sliv  Sapodilla , ki se uvrš čajo 
pod tarifno podštevilko 0810 90 20; 
10. užitne vrste  Actinidia , razen kivija ( Actinidia chinensis 
Planch . ali Actinidia deliciosa ), ki se uvrš ča pod tarifno 
podštevilko 0810 50 00; 
11. sadeže razli čnih vrst  Sapindaceae, npr . rambutan 
(sadeži rastline  Nephelium lappaceum ), in sadeži rast ­
line Nephelium mutabile , razen li čija (sadeži  Litchi 
chinensis ), ki se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 0810 90 20.  
0811  Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali 
sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali 
druga sladila ali ne  
Izraz „zamrznjen“, kot je opredeljen v drugem odstavku 
pojasnjevalnih opomb HS k temu poglavju, mora biti tudi 
v skladu z merili iz sodbe Sodiš ča Evropske unije v 
zadevi 120/75. Po analogiji mora glede na razlago teh meril, 
ki jih je Sodiš če podalo v zadevi C-423/09, postopek zamr ­
zovanja povzro čiti bistvene in nepovratne spremembe, tako 
da proizvod ni ve č v naravnem stanju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 77  
Torej so proizvodi „zamrznjen“, kadar so izpostavljeni 
postopku zamrzovanja, ki povzro či nepovratno spremembo 
zlasti v celi čni strukturi, zaradi česar niso ve č v svojem 
naravnem stanju, tudi ko so delno ali v celoti odmrznjeni. 
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju, ki se nanaša na 
tarifne podštevilke, ki se navezujejo na vsebnost sladkorja.  
0811 20 31  Maline  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0810 20 10.  
0811 20 39  Črni ribez  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0810 30 10.  
0811 20 51  Rde či ribez  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0810 30 30.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 78  
POGLAVJE 9  
KAVA, PRAVI ČAJ, MATE ČAJ IN ZA ČIMBE  
Splošno  
Uvrščanje mešanic za čimb oziroma za čimb, katerim so bile dodane 
druge snovi, je dolo čeno v opombi 1 k temu poglavju.  
V skladu s to opombo so mešanice za čimb z drugimi snovmi, ki nimajo 
lastnosti za čimb, iz tega poglavja izklju čene. Če predstavljajo kombini ­
rane začimbe ali kombinirane mešanice za čimbnih sredstev, se uvrš čajo 
pod tarifno številko 2103. Če so mešanice, ki se neposredno uporabljajo 
za aromatiziranje pija č ali pri pripravi ekstraktov namenjenih za proiz ­
vodnjo pija č, sestavljene iz za čimb ali rastlin, delov rastlin, semen, 
sadežev ali oreškov (celih, narezanih, zdrobljenih ali v prahu) ali iz 
vrst, ki jih zajemajo druga poglavja (poglavja 7, 11, 12, itd.), glej 
pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno, šesti in 
sedmi odstavek.  
Ostanki in odpadki za čimb, ki neizogibno nastajajo med nabiranjem in 
postopki, ki sledijo (npr. med sortiranjem, sušenjem), ali pa med skla ­
diščenjem ali transportom, se uvrš čajo kot „nezdrobljen in nezmlet“ – 
razen v primeru, ko je proizvod prepoznaven (npr. zaradi njegove 
homogene sestave) kot proizvod, ki je bil izpostavljen postopku 
drobljenja.  
Izraz „zdrobljen ali zmlet“, ki se uporablja v razli čnih tarifnih številkah 
tega poglavja, ne zajema proizvodov, razrezanih na kose.  
0901  Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine 
in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen 
koli delež kave  
0901 11 00 in 
0901 12 00  Kava, nepražena  
Ti tarifni podštevilki zajemata nepraženo kavo v vseh obli ­
kah, dekofeinizirana ali ne (vklju čno cela zrna ali delce, 
ločenih s sortiranjem ali presejevanjem), tudi v primeru, 
ko ni namenjena za človeško prehrano (npr. za ekstrakcijo 
kofeina).  
0901 11 00  S kofeinom  
Ta tarifna podštevilka zajema nepraženo kavo, ki ni bila 
izpostavljena postopku ekstrakcije kofeina.  
0901 12 00  Brez kofeina  
Ta tarifna podštevilka zajema nepraženo kavo, ki je bila 
izpostavljena postopku ekstrakcije kofeina. Tako obdelana 
kava običajno vsebuje najve č 0,2 mas. % kofeina, prera ču­
nano na suho snov.  
0901 21 00 in 
0901 22 00  Kava, pražena  
Ti tarifni podštevilki zajemata kavo, omenjeno v pojasnje ­
valnih opombah k tarifnima podštevilkama 0901 11 00 in 
0901 12 00, ki je bila pražena, tudi glazirana, zmleta ali 
stisnjena.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 79  
0901 21 00  S kofeinom  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0901 11 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0901 22 00  Brez kofeina  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0901 12 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
0901 90 10  Lupinice in kožice kave  
Lupinice so ovojnice znotraj sadeža (jagode), ki obdaja 
običajno dva zrna. 
Kožice so notranja ali „pergaminska“ luska, ki obdaja vsako 
zrno in se med praženjem odstranijo.  
0901 90 90  Kavni nadomestki, ki vsebujejo kavo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0901, prvi 
odstavek, (5). Te mešanice so lahko zmlete ali ne zmlete, ali 
celo stisnjene.  
0904  Poper iz rodu  Piper ; suhi, zdrobljeni ali zmleti plodovi iz 
rodu  Capsicum  ali Pimenta  
0904 11 00  Nezdrobljen in nezmlet  
Ta tarifna številka zajema proizvode, na katere se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0904, (1). 
Poudariti je treba, da ostanejo v teh podštevilkah uvrš čena 
zlomljena poprova zrna ali delci popra, če je razvidno, da to 
ni posledica na črtnega mletja ali drobljenja. To velja tudi za 
prah ali smeti iz za čimbnih mlinov, ki so onesnaženi 
s poprom. 
Ta tarifna podštevilka zajema zelena poprova zrna, konzer ­
virana v raztopini kisa ali v slanici, tudi če je dodana 
majhna koli čina citronske kisline.  
0904 21 10 do 
0904 22 00  Plodovi iz rodu  Capsicum  ali Pimenta  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 0904, (2), če so 
suhi, zdrobljeni ali zmleti.  
0904 21 10  Sladka paprika ( Capsicum annuum ) 
Paprike pod to tarifno podštevilko ( Capsicum annuum ) so 
razmeroma velike in blagega okusa (brez peko čega okusa). 
Lahko so razli čnih barv. Ta tarifna podštevilka zajema le 
suhe paprike, cele ali v koš čkih, vendar nezdrobljene in 
nezmlete.  
0906  Cimet in cvetovi cimetovega drevesa  
0906 11 00 in 
0906 19 00  Nezdrobljeni in nezmleti  
Ti tarifni podštevilki zajemata npr.: 
1. paličice, sestavljene iz trakov cimetove skorje, uvitih 
drug v drugega, in lahko dosežejo dolžino tudi do 
110 centimetrov;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 80  
2. odrezke, dobljene z rezanjem cimetovih pali čic na dolo ­ 
čene dolžine (npr. 5 do 10 cm); 
3. cimetovo skorjo v koš čkih različne velikosti in debeline, 
kot npr. „quillings“ (delci in odpadki, ki nastanejo pri 
rezanju cimetovih palic na standardne dolžine), „feathe ­
rings“ ali „chips“ (majhni koš čki cimetove skorje, 
dobljeni pri odstranjevanju te skorje, in se uporabljajo 
predvsem za proizvodnjo cimetove esence).  
0906 11 00  Cimet ( Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 
0906 11.  
0907  Klin čki (celi plodovi, popki in peclji)  
Ta tarifna številka zajema tudi zdrobljene ali zmlete klin čke. 
0908  Muškatni oreš ček, macis in kardamom  
0908 11 00  Nezdrobljen in nezmlet  
Glej pojasnjevalne HS k tarifni številki 0908, odstavek (a). 
Ta tarifna podštevilka zajema muškatni oreš ček, ki je plod 
drevesa ( Myristica fragrans ). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi cele muškatne oreš čke za 
industrijsko proizvodnjo eteri čnih olj in smol, ki so pogosto 
obdelani z apneno vodo, ki predstavlja zaš čito pred insekti, 
ter muškatne oreš čke drugorazredne kvalitete, kot npr. tiste, 
ki so bili med obiranjem zme čkani ali zlomljeni, in nosijo 
oznake „waste“, „BWP“ (broken, wormy, punky) ali „defec ­
tive“.  
0908 21 00 in 
0908 22 00  Macis  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0908, 
odstavek (b).  
0908 31 00 in 
0908 32 00  Kardamom  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0908, 
odstavek (c), (1) do (4).  
0909  Seme janeža, zvezdastega janeža, komar čka, koriandra, 
orientalske ali navadne kumine; brinove jagode  
0909 21 00 in 
0909 22 00  Seme koriandra  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0909, prvi 
in tretji odstavek. 
Koriandrovo seme je okrogle oblike, svetle, rumenorjave 
barve, ter sladkastega in rahlo peko čega okusa.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 81  
0909 31 00 in 
0909 32 00  Seme orientalske kumine  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0909, prvi 
in tretji odstavek. 
Seme orientalske kumine je ovalne oblike in brazdasto.  
0909 61 00 in 
0909 62 00  Seme janeža, zvezdastega janeža, navadne kumine ali 
komarčka; brinove jagode  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0909, prvi 
in tretji odstavek. 
Seme kumine je ovalne oblike podolgovato in brazdasto.  
0910  Ingver, žafran, kurkuma, timijan, lovorjev list, curry in 
druge za čimbe  
0910 11 00 in 
0910 12 00  Ingver  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0910, 
odstavek (a). 
Ti tarifni podštevilki zajemata korenike ingverja ( Amomum 
zingiber  L.), ki se lahko pojavijo kot sveže, suhe ali zdro ­
bljene. Pod to tarifno podštevilko se uvrš ča „sivi“ (znan kot 
„črni ingver“) ingver (neolupljen) in „beli“ ingver (olu ­
pljen).  
0910 20 10 in 
0910 20 90  Žafran  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0910, (b).  
0910 30 00  Kurkuma  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0910, (c). 
V trgovini se pojavlja okrogla kurkuma, ki izvira iz glavne, 
debele, hruškaste korenike, medtem ko podolgovata 
kurkuma izvira iz stranskih poganjkov te korenike, ki so 
ovalne ali valjaste oblike.  
0910 91 05 do 
0910 91 90  Mešanice, opredeljene v opombi 1(b) k temu poglavju  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 0910, (e) in 
(g). 
0910 91 05  Curry  
Curryjev prah je opisan v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 0910, (e). Dodatek majhnih koli čin drugih 
snovi (sol, gor čična semena, moka iz stro čnic) ne vpliva na 
uvrščanje teh mešanic.  
0910 99 31 do 
0910 99 39  Timijan  
Te tarifne podštevilke zajemajo veliko vrst timijana ( Thymus 
vulgaris , Thymus zygis , Thymus serpyllum  L. ali divji timi ­
jan), svežega ali suhega.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 82  
0910 99 31  Divji timijan – materina dušica ( Thymus serpyllum  L.) 
Ta tarifna podštevilka zajema samo timijan vrste  Thymus 
serpyllum  L. 
0910 99 33  Drug  
Ta tarifna podštevilka zajema osmukane in posušeneliste in 
cvetove timijana, vrst  Thymus vulgaris  in Thymus zygis . 
0910 99 50  Lovorjev list  
Ta tarifna podštevilka zajema liste lovorja ( Laurus nobilis ), 
sveže ali posušene.  
0910 99 91 in 
0910 99 99  Druge  
Pod ti tarifni podštevilki se uvrš čajo semena kopra 
(Anethum graveolens ), kani in „ črni poper“, dobljen iz 
plodov rastline  Xylopia aethiopica.  
Vendar pa so kljub temu, da se obi čajno uporabljajo kot 
začimbe, iz teh tarifnih podštevilk izklju čeni: 
(a) gorčično seme (tarifna številka 1207); 
(b) korenike vseh vrst galangal (tarifna številka 1211); 
(c) proizvod, imenovan „rumenik“ ali „barvilni rumenik“, 
barva katerega je bolj rde ča od pravega žafrana in je 
sestavljena iz cvetov rumenika ( Carthamus tinctorius  ali 
Carthemus oxyacantha  ali  Carthamus palestinus ) 
(tarifna številka 1404). 
Številne za čimbne rastline, ki niso za čimbe v pravem 
pomenu besede, so prav tako izklju čene iz tega 
poglavja in se uvrš čajo predvsem v poglavji 7 in 12 (glej 
pojasnjevalne opombe k tema poglavjema).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 83  
POGLAVJE 10  
ŽITA  
Splošno  
Posušeno klasje žit (npr. koruze), ki so bila beljena, barvana, impregni ­
rana ali kako druga če obdelana za okrasne namene, se uvrš ča pod 
tarifno podštevilko 0604 90 99.  
Žita ostanejo uvrš čena v to poglavje, čeprav so zaradi konzerviranja 
toplotno obdelana, kar lahko povzro či, da se zrna delno želatinirajo in 
včasih počijo. Delna želatinizacija (predželatinizacija) se pojavi pri 
postopku sušenja in zadeva le majhno koli čino zrn. To preoblikovanje 
škroba ni namen toplotne obdelave, temve č le stranski u činek. Ta obde ­
lava se ne šteje kot „druga če obdelana“ v smislu opombe 1(B) k 
10. poglavju.  
1001  Pšenica in soržica  
1001 11 00 in 
1001 19 00  Trda pšenica  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1001, prvi 
odstavek, (2).  
1001 91 20  Navadna pšenica in soržica, semenska  
Semena so izbrana in jih je v splošnem mogo če prepoznati 
po njihovem pakiranju (npr. v vre čah z etiketami, ki ozna ­ 
čujejo njihov namen) in po njihovi višji ceni. 
Ta zrna so lahko tudi obdelana, tako da so po setvi zaš či­
tena pred mr česom ali pti či. 
1003  Je čmen 
1003 10 00  Semenski  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1001 91 20.  
1006  Riž  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
1008  Ajda, proso, kanarska čužka; druga žita  
1008 60 00  Tritikala  
Tritikala je hibridno žito, dobljeno s križanjem pšenice in 
rži. Zrna so obi čajno večja in bolj podolgovata kot ržena in 
pšenična zrna; njihova zunanja plast je nagubana.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 84  
POGLAVJE 11  
PROIZVODI MLINSKE INDUSTRIJE; SLAD; ŠKROB; INULIN; 
PŠENIČNI GLUTEN 
Dodatna 
opomba 2  Kar zadeva kokosove orehe, se dodatna opomba 2 k temu 
poglavju uporablja samo za moko, zdrob in prah kokoso ­
vega oreha. Posušen nastrgan kokosov oreh se uvrš ča pod 
tarifno podštevilko 0801 11 00 in ne spada v okvir tarifne 
številke 1106, čeprav izpolnjuje merilo iz to čke (b) dodatne 
opombe 2 k temu poglavju. 
Posušen nastrgan kokosov oreh je v rezinah, drobcih ali 
tankih ozkih trakovih. Kokosova moka, zdrob in prah so 
sestavljeni iz drobnih delcev.  
1101 00  Pšeni čna moka ali sorži čna moka  
Glej opombo 2 k temu poglavju. 
Moke iz te tarifne številke lahko vsebujejo majhne koli čine 
soli (običajno ne ve č kot 0,5 %), kot tudi majhne koli čine 
amilaze, mletih kal čkov in praženega slada.  
1102  Žitna moka, razen pšeni čne moke ali sorži čne moke  
Glej opombo 2 k temu poglavju. 
Moke iz te tarifne številke lahko vsebujejo majhne koli čine 
soli (običajno ne ve č kot 0,5 %), kot tudi majhne koli čine 
amilaze, mletih kal čkov in praženega slada.  
1102 20 10 in 
1102 20 90  Koruzna moka  
Za določevanje vsebnosti maš čobe je predpisana analitska 
metoda, ki je opisana v Prilogi III, del H, k Uredbi Komi ­
sije (ES) št. 152/2009 (UL L 54, 26.2.2009, str. 1), in 
v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 1748/85 (UL L 167, 
27.6.1985, str. 26). 
Ti tarifni podštevilki vklju čujeta tudi koruzno moko, poime ­
novano „moka masa“, ki se pridobiva z nikstamalizacijo, za 
katero je zna čilno, da se koruzna zrna najprej kuhajo in 
namakajo v raztopini kalcijevega hidroksida, nato pa se 
posušijo in zdrobijo. 
Kakršna koli dodatna obdelava, kot je na primer praženje, 
pomeni izklju čitev takšnega proizvoda iz tarifne 
številke 1102 (splošno, 19. poglavje).  
1103  Žitni drobljenci, zdrob in peleti  
1103 11 10 do 
1103 19 90  Drobljenec in zdrob  
1. Glej opombi 2 in 3 k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 85  
2. Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1103, 
prvih šest odstavkov. 
3. — proizvodi, ki ne ustrezajo sejalnim kriterijem, nave ­
denim v opombi 3 k temu poglavju, se uvrš čajo pod 
tarifno številko 1104. 
— proizvodi, ki ustrezajo sejalnim kriterijem, navedenim 
v opombi 3 k temu poglavju, vendar so bili brušeni, 
in so v obliki okroglih zrnatih delcev, se uvrš čajo 
pod eno izmed tarifnih podštevilk tarifne 
številke 1104, ki zajema brušena (perlirana) zrna.  
1103 13 10 in 
1103 13 90  Koruzna  
Za določanje vsebnosti maš čobe glej pojasnjevalne opombe 
k tarifnima podštevilkama 1102 20 10 in 1102 20 90. 
Ti tarifni podštevilki vklju čujeta tudi drobljenec in zdrob iz 
koruzne moke, poimenovane „moka masa“, ki se pridobiva 
z nikstamalizacijo, za katero je zna čilno, da se koruzna zrna 
najprej kuhajo in namakajo v raztopini kalcijevega hidrok ­
sida, nato pa se posušijo in zdrobijo. 
Kakršna koli dodatna obdelava, kot je na primer praženje, 
pomeni izklju čitev takšnega proizvoda iz tarifne 
številke 1103 (splošno, 19. poglavje).  
1103 20 25 do 
1103 20 90  Peleti  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1103, 
zadnji odstavek.  
1104  Žitna zrna, druga če obdelana (npr.: oluš čena, valjana, 
v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža 
iz tarifne številke 1006; žitni kal čki, celi, valjani, 
v kosmičih ali zmleti  
Zrna v obliki kosmi čev, ki se uvrš čajo pod tarifne podšte ­
vilke 1104 12 90, 1104 19 69 in 1104 19 91, so zrna, ki so 
bila oluščena in valjana.  
1104 22 40 do 
1104 29 89  Drugače obdelana zrna (npr. oluš čena, perlirana, rezana 
ali drobljena).  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1104, drugi 
odstavek, (2) do (5).  
1104 22 50  Perlirana  
Poleg perliranega zrnja, navedenega v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 1104, drugi odstavek, (4), 
ta tarifna podštevilka zajema delce zrn, ki so zaradi brušenja 
v obliki okroglih zrnc.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 86  
1104 22 95  Druga  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, pridobljene 
z drobljenjem neoluš čenih žitnih zrn, ki ne ustrezajo 
sejalnim kriterijem, navedenih v opombi 3 k temu poglavju.  
1104 23 40  Oluš čena, rezana ali nerezana, drobljena ali ne; perli ­
rana  
Za opredelitev pojma „perlirana“ glej pojasnjevalne opombe 
k tarifni podštevilki 1104 22 50.  
1104 23 98  Druga  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1104 22 95. 
Zdrobljena koruzna zrna, dobljena pri sejanju o čiščenih 
neoluščenih koruznih zrn, in ki ustrezajo pogojem, dolo ­ 
čenih v opombi 2 (A) k temu poglavju, se uvrš čajo pod 
to tarifno podštevilko kot zrna „samo drobljena“.  
1104 29 05  Perlirana  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1104 22 50.  
1104 29 08  Druga  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1104 22 95.  
1104 29 30  Perlirana  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1104 22 50.  
1104 29 51 do 
1104 29 59  Obdelana le z drobljenjem  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1104 22 95.  
1104 30 10 in 
1104 30 90  Žitni kal čki, celi, valjani, v kosmi čih ali zmleti  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1104, drugi 
odstavek, (6).  
1106  Moka, zdrob in prah iz sušenih stro čnic, iz tarifne 
številke 0713, iz saga, ali korenovk ali gomoljev iz 
tarifne številke 0714 ali iz proizvodov iz poglavja 8  
Izrazi „moka“, „zdrob“ in „prah“ so opredeljeni v dodatni 
opombi 2 k temu poglavju. 
Proizvodi, pripravljeni v obliki paste, so iz te tarifne številke 
izključeni. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 87  
1107  Slad, pražen ali nepražen  
1107 10 11 do 
1107 10 99  Nepražen  
Vsi sladi, v katerih je prisotna diastazna aktivnost, ki je 
v zrnih potrebna za pretvorbo škroba v sladkor, se uvrš čajo 
pod te tarifne podštevilke. Med takšnimi sladi so: zeleni 
slad, zra čeni slad in sušeni slad. Slednjega v trgovini 
pogosto delijo na svetli slad (plzenski tip) in temni slad 
(muenchenski tip). 
Te tarifne podštevilke vklju čujejo tudi zeleni slad, ki se 
uporablja za prehrano ljudi in uživa na enak na čin kot 
kalčki zelenjave, saj gre za žitno zrno, ki je za čelo kaliti, 
vendar še ni bilo posušeno. 
Za vse slade, ki se uvrš čajo pod te tarifne podštevilke, so 
značilna mokasta, bela in krhka zrna. Vendar pa pri temnem 
sladu (muenchenski tip) približno 10 % zrn variira po barvi 
od rumene do rjave. Zrna imajo suho, krhko konsistenco. 
Pri mletju sladnih zrn nastane gladka in mehka moka.  
1107 20 00  Pražen  
Ta tarifna podštevilka zajema vse slade, v katerih je 
diastazna aktivnost zmanjšana ali po praženju popolnoma 
izgine, in kateri posledi čno nastopajo le med varjenjem 
piva kot dodatek nepraženemu sladu, zato da pivo dobi 
posebno barvo in okus. 
Barva zrn v teh sladih variira od umazano bele do črne, 
odvisno od vrste slada. 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. pražen slad, ki je bil pražen pred pretvorbo škroba 
v sladkor ali v primeru svetlega slada po delni pretvorbi 
škroba v sladkor glede na stopnjo vlažnosti uporablje ­
nega sladu. Ta slad ima bleš čečo zunanjo površino, 
njegov endosperm pa je črn in nesteklast. 
2. karameliziran slad, katerega sladkor, oblikovan 
s poprejšnjo pretvorbo škroba v sladkor, je karamelizi ­
ran. Barva tega sladu je medlo rumene do bledo rjave 
barve. Endosperm najmanj 90 % zrn je steklast, njegova 
barva pa umazano bela do temno rjava. Diastazna aktiv ­
nost je v zelo svetlem karameliziranem sladu do dolo ­ 
čene stopnje še vedno prisotna. Takšen slad lahko 
vsebuje do 10 % nekarameliziranih zrn.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 88  
POGLAVJE 12  
OLJNA SEMENA IN PLODOVI; RAZLI ČNA ZRNA, SEMENA IN 
PLODOVI; INDUSTRIJSKE ALI ZDRAVILNE RASTLINE; SLAMA IN 
KRMA 
1201  Soja, cela ali lomljena  
Sojina zrna (semena rastline  Glycine max ) variirajo po barvi 
od rjave, zelene in črne. Škroba tako reko č ne vsebujejo, so 
pa bogata z beljakovinami in oljem. 
Posebna pazljivost je potrebna pri uvrš čanju nekaterih 
semen, ozna čenih kot „zelena soja“ ali „zelen fižol“. To 
pogosto ni soja, temve č fižol, ki se uvrš ča pod tarifno 
številko 0713.  
1202  Arašidi, nepraženi ali druga če termično obdelani, 
vključno oluščeni ali lomljeni  
Zemeljski orešek ali arašid je seme rastline  Arachis hypo ­
gaea  in vsebuje visoko stopnjo užitnega olja.  
1205  Seme oljne repice ali ogrš čice, celo ali lomljeno  
1205 10 10 in 
1205 10 90  Seme oljne repice ali ogrš čice z nizko vsebnostjo eru čne 
kisline  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1205.  
1206 00  Son čnično seme, celo ali lomljeno  
1206 00 91  Oluš čeno; v sivi in belo progasti luš čini 
Semena son čnic iz te tarifne podštevilke so obi čajno name ­
njena za proizvodnjo slaš čic, kot krma za ptice ali za 
takojšnje uživanje. V splošnem je dolžina semena samo 
polovica dolžine luš čine, ki lahko presega 2 cm. Ta semena 
vsebujejo obi čajno 30 do 35 mas. % olja.  
1206 00 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema son čnična semena za proiz ­
vodnjo olja za človeško prehrano. Obi čajno se dobavljajo 
v luščinah, ki je črne barve. V splošnem je dolžina semena 
enaka dolžini luš čine. Ta semena vsebujejo obi čajno 40 do 
45 mas. % olja.  
1207  Drugo oljno seme in plodovi, celo ali lomljeno  
1207 40 10 in 
1207 40 90  Sezamovo seme  
Ta tarifna podštevilka zajema semena rastline  Sesamum 
indicum . ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 89  
1207 50 10 in 
1207 50 90  Gorčično seme  
Gorčična semena pridobivajo iz razli čnih vrst rastlin, npr.  
Sinapis alba , Brassica hirta , Brassica nigra  in Brassica 
juncea . 
1207 99 96  Drugo  
Če niso vklju čena pod predhodno tarifno številko tega 
poglavja, se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo semena in 
plodovi, ki so navedeni v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 1207, drugi odstavek. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi zelena bu čna semena 
z mehko lupino, pri katerih zunanja ovojnica zaradi genet ­
skih pomanjkljivosti ni plutasta ( Cucurbita pepo  L. convar.  
citrullinia Greb.  var.  styriaca  in Cucurbita pepo  L. var.  
oleifera Pietsch ). Buče teh vrst gojijo najve č zaradi njiho ­
vega olja in ne kot vrtnino, katerih semena se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 1209 91 80. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema praženih bu čnih semen 
(tarifna podštevilka 2008 19 ali 2008 97).  
1208  Moka in zdrob iz oljnih semen in plodov, razen iz 
gorčice 
Glej opombo 2 k temu poglavju.  
1209  Seme, plodovi in trosi namenjeni za setev  
1209 10 00  Seme sladkorne pese  
Ta tarifna podštevilka zajema samo seme sladkorne pese 
(Beta vulgaris  var.  altissima ). 
Tu so zajeta tudi semena, imenovana enokli čna semena, 
dobljena z genetskim postopkom, ali pa s segmentiranjem 
semenskega meši čka (semena, imenovana segmentirana). Ta 
semena so lahko tudi obdana s prevleko na osnovi gline.  
1209 29 60  Seme krmne pese ( Beta vulgaris  var.  alba ) 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi semena, imenovana 
enoklična semena, dobljena z genetskim postopkom ali pa 
s segmentiranjem semenskega meši čka (semena, imenovana 
segmentirana). Ta semena so lahko tudi obdana s prevleko 
na osnovi gline.  
1209 30 00  Seme rastlin z neolesenelim steblom, ki se gojijo 
v glavnem zaradi cvetov  
Ta tarifna podštevilka zajema semena rastlin, ki se gojijo 
predvsem ali izklju čno zaradi njihovih cvetov (cvetje za 
rezanje, okrasno cvetje itd.). Semena teh vrst se lahko poja ­
vijo na podlagi, npr. iz celuloze ali šote. Pod to tarifno 
podštevilko spada tudi seme vrtne grašice ( Lathyrus odora ­
tus). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 90  
1209 91 80  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje bučna semena, namenjena 
za setev. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 1207 99 96 in 1212 99 95.  
1209 99 10  Semena gozdnega drevja  
Ta tarifna podštevilka zajema zrna in druga semena gozdnih 
dreves tudi v primeru, če so namenjena za vzgojo okrasnih 
dreves ali grmov v državi uvoznici. 
V smislu te tarifne podštevilke izraz „drevesa“ pomeni vsa 
drevesa, grmovja ali grmi časta drevesa, katerih debla, stebla 
in veje so oleseneli. 
Ta tarifna podštevilka zajema vsa semena in plodove vrst, ki 
se uporabljajo za setev: 
1. dreves, evropskih kot tudi eksoti čnih vrst, namenjenih za 
pogozditev, zaradi proizvodnje lesa, kot tudi zaradi utrje ­
vanja tal oz. kot zaš čita proti eroziji prsti; 
2. dreves, ki se uporabljajo za okrasne namene v parkih, 
javnih ali zasebnih vrtovih, ali pa vzdolž javnih trgov, 
mestnih ulic, cest, kanalov itd.. 
Med drevesi iz druge skupine, ki ve činoma pripadajo istim 
vrstam kot tistim iz prve skupine, so drevesa, ki se ne 
uporabljajo le zaradi njihove oblike ali barve listov (npr. 
nekatere vrste topola, javorja in iglavcev), temve č tudi 
zaradi njihovih cvetov (npr. mimoza, tamariska, magnolija, 
španski bezeg, negnoj, japonska češnja, jadikovec, rožni 
grmi), ali pa zaradi svetlih barv njihovih plodov (npr. lovo ­
rikovec, kotoneaster, glog). 
Vendar pa so iz te tarifne podštevilke izklju čena naslednja 
semena in plodovi tudi v primeru, če so namenjena za setev: 
(a) sadje ali orehi, ki se uvrš čajo v 8. poglavje (predvsem 
oreškov npr. kostanjev, orehov, lešnikov, ameriških 
orehov, mandljev itd.); 
(b) semena in sadje, ki se uvrš čajo v 9. poglavje (npr. 
brinove jagode); 
(c) oljna semena in oljni plodovi iz tarifnih številk 1201 do 
1207 (npr. žir, palmova jedrca). 
Iz te tarifne podštevilke so izklju čena še: 
(a) semena tamarinde (tarifna podštevilka 1209 99 99); in 
(b) želod in divji kostanj (tarifna podštevilka 2308 00 40).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 91  
1210  Hmelj, svež ali sušen, vklju čno zdrobljen ali zmlet ali v 
peletih, lupulin  
1210 20 10  Hmelj, zdrobljen, zmlet ali v obliki peletov; z višjo 
vsebnostjo lupulina; lupulin  
Poleg lupulina zajema ta tarifna podštevilka proizvode 
z višjo vsebnostjo lupulina, dobljene z mletjem hmeljevih 
storžkov potem, ko jim mehansko odstranijo liste, peclje in 
drugo.  
1211  Rastline in deli rastlin (vklju čno semena in plodovi) vrst, 
ki se uporabljajo predvsem v parfumeriji, farmaciji ali 
za insekticidne, fungicidne ali podobne namene, sveži ali 
sušeni, rezani ali celi, zdrobljeni ali v prahu  
1211 20 00  Korenina ginsenga  
Ta tarifna podštevilka zajema korenine ginsenga ( Panax 
quinquefolium  in Panax ginseng ). Korenina je cilindri čno 
vretenaste oblike, na zgornji tretjini ima gube v obliki kolo ­
barjev; pogosto so razdeljene na ve č vej. Barva površine 
variira od rumenobele do rjavo rumene, notranjost pa je 
bela in mokasta ( če se korenino skuha v vodi, je njena 
notranjost trda kot rog). Pod to tarifno podštevilko se uvrš ­ 
čajo tudi zdrobljene ali zmlete korenine ginsenga.  
1211 90 30  Tonka fižol  
Ta tarifna podštevilka zajema semena rastline  Dipteryx 
odorata  (iz družine  Leguminosae ). Imenujejo jih tudi 
tonga ali tonka fižol. Vsebujejo kumarin in se uporabljajo 
v proizvodnji parfumov in pri proizvodnji esenc za dietne 
pijače. 
1211 90 86  Drugo  
Če niso vklju čena pod predhodno tarifno podštevilko te 
tarifne številke, se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo rast­
line, deli rastlin, semena in plodovi, navedeni v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 1211, enajsti odstavek, 
poleg njih pa še naslednji: 
1. deli konoplje, pomešani ali nepomešani z organskimi ali 
anorganskimi snovmi, ki služijo kot polnilo; 
2. „pomaran čni grah“ ali „orangette“- to so neužitne poma ­
ranče, ki kmalu po cvetenju, nedozorele odpadejo 
z drevesa, in se nabirajo suhe, predvsem zaradi pridobi ­
vanja njihovega eteri čnega olja (petit – grain); 
3. listi posušenega regrata ( Taraxacum officinale ); 
4. posušena kislica ( Rumex acetosa ); 
5. posušena indijska kreša ( Tropaeolum majus ); 
►M10  6. lupine semen indijskega trpotca ( Plantago ovata ) 
v obliki heterogenih delcev, dobljenih z mlatenjem; ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 92  
►M48  7. prah iz gobe reishi ( Ganoderma lucidum ). ◄ 
Ta tarifna podštevilka ne zajema alg (tarifna številka 1212) 
in semena bu č (tarifna številka 1207 ali 1209).  
1212  Roži či, morske in druge alge, sladkorna pesa in slad ­
korni trs, sveži, ohlajeni, zamrznjeni ali sušeni, zmleti 
ali ne; sadne koš čice in jedrca iz sadnih koš čic in 
drugi rastlinski proizvodi (vklju čno nepražene korenine 
cikorije, vrste  Cichorium intybus sativum ), ki se upora ­
bljajo predvsem za človeško prehrano in niso navedeni 
in ne zajeti na drugem mestu  
1212 21 00 in 
1212 29 00  Morske alge in druge alge  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1212, (A).  
1212 91 20 in 
1212 91 80  Sladkorna pesa  
Ti tarifni podštevilki se nanašata samo na sladkorno peso, 
kateri ni bil odvzet sladkor, in ki v splošnem vsebuje ve č 
kot 60 mas. % saharoze, ra čunano na suho snov. Sladkorna 
pesa iz katere je bil delno ali v celoti odvzet sladkor, se 
uvršča pod tarifno podštevilko 2303 20 10 ali 2303 20 90.  
1212 92 00  Roži či 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1212, (C), 
prvi in drugi odstavek.  
1212 99 41 in 
1212 99 49  Seme roži čev 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1212, (C), 
tretji odstavek.  
1212 99 95  Drugo  
Poleg proizvodov, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 1212, (D), tretji, četrti in peti odstavek, 
zajema ta tarifna podštevilka še: 
1. gomolje rastline konjaku, cele, zdrobljene ali v prahu; 
2. „cvetni prah“ – majhne grudice sestavljene iz cvetnega 
prahu, ki so ga nabrale čebele, ter ga aglomerirale skupaj 
z nektarjem, medom in čebeljo slino ;  
►M45  3. zmleta semena gvarane ( Paullinia cupana ), ki 
niso pražena ali druga če pripravljena. ◄ 
Bučna semena (tarifna številka 1207 ali 1209) niso vklju ­ 
čena pod to podštevilko, razen oluš čenih bučnih semen, ki 
jih je treba uvrstiti pod tarifno številko 1212 v skladu z 
določbami iz sodbe Sodiš ča Evropske unije v zadevi C- 
229/06.  
1214  Rumena (podzemna) koleraba, krmna pesa, krmne kore ­
novke; seno, lucerna, detelja, turška detelja, krmni 
ohrovt, vol čji bob, grašice in podobni proizvodi za 
krmo, tudi v peletih  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 93  
1214 90 10  Krmna pesa, rumena koleraba in druge krmne kore ­
novke  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. krmno peso ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. rumeno kolerabo ( Brassica napus  var.  napobrassica ); 
3. druge krmne korenovke (npr. krmno peso in krmno kore ­
nje). 
Različne vrste topinamburja ( Helianthus tuberosus ) se uvrš­ 
čajo pod tarifno številko 0714, medtem ko se pastinak 
(Pastinaca sativa ) kot vrtnina uvrš ča v 7. poglavje (tarifna 
številka 0706, če je svež ali ohlajen).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 94  
POGLAVJE 13  
ŠELAK; GUME, SMOLE IN DRUGI RASTLINSKI SOKOVI IN 
EKSTRAKTI 
1301  Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne 
smole (na primer balzami)  
1301 20 00  Arabski gumi  
Arabski gumi se pojavlja v obliki rumenkastih ali rde čkastih 
koščkov nepravilnih oblik, je prozoren in topen v vodi, 
v alkoholu pa ne.  
1302  Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati 
in pektati; agar-agar in druge sluzi ter zgoš čevalci, 
dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemo ­
dificirani  
Rastlinski ekstrakti pod tarifno številko 1302 so neobdelani, 
surovi rastlinski materiali, ki so dobljeni na primer z 
ekstrakcijo s topili in niso dodatno kemi čno spremenjeni 
ali predelani. Vendar so dovoljeni neaktivni dodatki (npr. 
sredstvo proti skepljenju) in s standardizacijo povezana 
predelava ali fizikalna obdelava, kot sta sušenje ali 
filtriranje.  
1302 11 00  Opija  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1302, (A), (1).  
1302 12 00  Iz sladkega korena  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1302, (A), (2).  
1302 19 70  Drugi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1302, (A), 
(4) do (20).  
1302 20 10 in 
1302 20 90  Pektinske snovi, pektinati in pektati  
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1302, (B).  
▼M10  
1302 31 00 
do 
1302 39 00  Sluzi in zgoš čevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, 
modificirani ali nemodificirani  
Če proizvod ali nabrekne v mrzli vodi ali se raztopi v vro či 
vodi, so navedena merila iz pojasnjevalne opombe HS k 
tarifni številki 1302, to čka (C), prvi odstavek, izpolnjena.  
▼B 
1302 31 00  Agar-agar  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1302, (C), (1).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 95  
1302 32 10 in 
1302 32 90  Sluzi in zgoš čevalci, ekstrahirani iz roži čev, rožičevih 
semen ali semen guara, modificirani ali nemodificirani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1302, (C), (2). 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata endosperma semen guara, ki 
se pojavljajo v obliki majhnih, svetlo rumenih kosmi čev 
nepravilnih oblik (tarifna številka 1404).  
1302 39 00  Drugo  
Poleg proizvodov, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 1302, (C), (3) do (5), ta tarifna podštevilka 
zajema še: 
1. ekstrakt, izdelan iz alg  Furcellaria fastigiata , ki se nabi ­
rajo ob obalah Danske, ki se pridobivana enak na čin ter 
se na trgu pojavlja v enakih oblikah kot agar-agar; 
2. sluzi, dobljene iz semen kutine; 
3. sluzi, dobljene iz islandskega mahu; 
4. karagenan kakor tudi kalcijev, natrijev in kalijev karage ­
nat, tudi če so standarizirani s sladkorjem (npr. s saha ­
rozo, glukozo), kar zagotavlja njihovo konstantno enako 
delovanje. Vsebnost dodanega sladkorja obi čajno ne 
presega 25 mas. %;  
►M10  5. hidrokoloide, ekstrahirane iz lupin semen indij ­
skega trpotca ( Plantago ovata ). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 96  
POGLAVJE 14  
RASTLINSKI MATERIALI ZA PLETARSTVO; RASTLINSKI 
PROIZVODI, KI NISO NAVEDENI ALI ZAJETI NA DRUGEM MESTU 
1401  Rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem za 
pletarstvo (npr. bambus, ratan, trstje, rogoz, vrbovo 
protje, rafija, o čiščena, beljena ali barvana žitna slama 
in lipovo lubje)  
1401 10 00  Bambus  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1401, drugi 
odstavek, (1).  
1401 20 00  Španski trs  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1401, drugi 
odstavek, (2).  
1401 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1401, drugi 
odstavek, (3) do (7). Listi razli čnih vrst rastline  Typha  (npr.  
Typha latifolia ) se tudi uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
1404  Rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na 
drugem mestu  
1404 20 00  Linters iz bombaža  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1404, drugi 
odstavek, (A).  
1404 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1404, drugi 
odstavek, (B) do (F). 
Ščetice, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 1404, drugi odstavek, (F), (7), so vrste  
Dipsacus sativus . 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi endospmerm semen guara 
v obliki majhnih, svetlo rumenih kosmi čev nepravilnih 
oblik.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 97  
ODDELEK III  
MASTI IN OLJA ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA IN 
PROIZVODI NJIHOVE RAZGRADNJE; PRIPRAVLJENE UŽITNE 
MASTI; VOSKI ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA  
POGLAVJE 15  
MASTI IN OLJA ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA IN 
PROIZVODI NJIHOVE RAZGRADNJE; PRIPRAVLJENE UŽITNE 
MASTI; VOSKI ŽIVALSKEGA ALI RASTLINSKEGA IZVORA  
Splošno  
V smislu tarifnih podštevilk tega poglavja, ki vklju čujejo izraz „za 
industrijske namene“, se ta nanaša na le tiste uporabe, ki vklju čujejo 
transformacijo osnovnega proizvoda.  
Na drugi strani pa izraz „za tehni čne namene“, ki se prav tako pojavlja 
v nekaterih podštevilkah, takšne transformacije ne vklju čuje. 
Postopki, kot je čiščenje, rafiniranje ali hidrogeniranje se ne štejejo za 
„industrijske“ ali „tehni čne namene“.  
Poudariti je treba, da so lahko tudi proizvodi, primerni za človeško 
prehrano, namenjeni za tehni čno ali industrijsko uporabo.  
Tarifne podštevilke v tem poglavju, ki so namenjene za uvrš čanje proiz ­
vodov za tehni čno ali industrijsko uporabo, razen za proizvodnjo živil 
za človeško prehrano, vklju čujejo olja in maš čobe za proizvodnjo krme 
za živali.  
Dodatna opomba 
1 (a)  Tekoča frakcija rastlinskih olj, dobljena z lo čevanjem trdne 
faze npr. s hlajenjem, z uporabo organskih topil, površinsko 
aktivnih snovi itd., se ne more šteti kot surovo olje.  
1502  Maš čobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne 
številke 1503  
Ta tarifna številka zajema poleg stopljenih maš čob tudi 
nestopljene maš čobe, npr. maš čobe, zaprte v njihovih celi ­ 
čnih membranah. 
Zaradi tega so pod to tarifno številko zajete naslednje 
maščobe: 
1. nestopljene maš čobe, ali surovi loj (maš čoba, ki ostane 
pri predelavi v klavnicah, mesnicah, predelavi drobovi ­
ne); 
2. stopljene maš čobe, vklju čno: 
(a) „Premier jus“, ki je najboljša vrsta užitnega loja; 
(b) ocvirki iz loja; 
(c) t. i. „kisla“ maš čoba, dobljena s kuhanjem nesto ­
pljene maš čobe najslabše kvalitete v vodni raztopini 
žveplove kisline, ki hidrolizira beljakovinske snovi 
v tkivu in na ta na čin se sproš ča maščoba; ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 98  
3. maščoba, dobljena iz kosti ali odpadkov goved, ovac ali 
koz. 
Vendar pa ta tarifna številka ne zajema olja iz kosti in 
kostnega mozga ter olja iz nog (tarifna številka 1506 00 00).  
1503 00  Stearin iz svinjske masti, olje iz svinjske masti, oleostea ­
rin, oleo olje in olje iz loja, neemulgirani ali nemešani ali 
kako druga če obdelani  
1503 00 11 in 
1503 00 19  Stearin iz svinjske masti in oleostearin  
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, na katere se nana ­ 
šata drugi in predzadnji odstavek pojasnjevalnih opomb HS 
k tarifni številki 1503.  
1503 00 30  Olje iz loja za industrijske namene, razen za proizvodnjo 
hrane za človeško prehrano  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v petem 
odstavku pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 1503, 
če so namenjeni za industrijske namene, razen za proiz ­
vodnjo hrane za človeško prehrano (glej besedilo pojasnje ­
valnih opomb k temu poglavju pod splošno).  
1503 00 90  Drugo  
Poleg proizvodov, na katere se nanašata tretji in četrti 
odstavek pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 1503, 
ta tarifna podštevilka zajema tudi olje iz loja, ki ne ustreza 
pogojem, navedenim v tarifni podštevilki 1503 00 30, npr. 
olje iz loja za tehni čne namene.  
1504  Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frak ­
cije, rafinirani ali ne, toda kemi čno nemodificirani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splo ­ 
šno, del (A), šesti in sedmi odstavek.  
1504 10 10 do 
1504 10 99  Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1504, drugi 
odstavek.  
1504 10 10  Z vsebnostjo vitamina A do vklju čno 2 500 IU/g  
Vsebnost vitamina A v olju iz ribjih jeter, dobljenem iz rib 
vrste Gadidae (trska, vahnja, leng, osli č itd.), obi čajno ne 
presega 2 500 IU/g.  
1504 10 91 in 
1504 10 99  Druge  
Vsebnost vitamina A v olju, dobljenem iz jeter tune, navad ­
nega jezika ali razli čnih vrst morskih psov, obi čajno presega 
2 500 IU/g.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 99  
Olja z ve čjo vsebnostjo vitamina A ostanejo uvrš čena pod ti 
tarifni podštevilki, če zaradi tega ne izgubijo zna čilnosti olja 
iz ribjih jeter. Tako je na primer olje iz ribjih jeter, ki 
vsebuje do vklju čno 100 000 IU/g vitamina A.  
1504 20 10 in 
1504 20 90  Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter  
Ti tarifni podštevilki zajemata masti in olja, dobljena iz vseh 
vrst rib, ter njihove frakcije, razen olj, ekstrahiranih 
izključno iz njihovih jeter, in vklju čuje: 
1. olja, dobljena iz sledov in menhadene (lososu podobna 
riba, ki jo lovijo izklju čno zaradi ekstrakcije olja); 
2. olja, dobljena iz ostankov nastalih pri postopku konzer ­
viranja rib, ki so v primerjavi z zgoraj navedenimi olji 
manjvredna. Trgovsko pomembna so olja iz ostankov rib 
vrste  Clupeidae , olja iz tun, ostankov palamid in olja iz 
ostankov vrste  Salmonidae ; 
3. olja iz ostankov trgovanja z ribami, ki so zelo razli čne 
sestave in manjvredna; 
4. stearin iz rib, opisan v petem odstavku pojasnjevalnih 
opomb HS k tarifni številki 1504. 
Masti in olja iz teh tarifnih podštevilk so namenjena pred ­
vsem za tehni čne in industrijske namene, kot npr. za stro ­
jarske preparate, za pleskarske barve, kot sestavina rezalnih 
olj. 
1504 30 10 in 
1504 30 90  Masti in olja morskih sesalcev in njihove frakcije  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. kitovo olje in surovo spermacet olje, ki sta opisana 
v tretjem in četrtem odstavku pojasnjevalnih opomb 
HS k tarifni številki 1504; 
2. masti morskih sesalcev; 
3. olja plavutonožcev (tjulnjev, mrožev in morskih levov). 
Ti tarifni podštevilki zajemata vsa olja morskih sesalcev in 
njihove frakcije, vklju čno olja, ekstrahirana iz njihovih jeter, 
kot je npr. olje iz jeter kita glava ča, ki je zelo bogato z vita ­
minom A in ima podobne lastnosti kot olje iz ribjih jeter iz 
tarifnih podštevilk 1504 10 10, 1504 10 91 in 1504 10 99.  
1505 00  Maš čobe iz volne in maš čobne snovi, dobljene iz teh 
maščob, vklju čno z lanolinom  
1505 00 10  Maš čoba iz volne, surova  
Glej prvi odstavek pojasnjevalnih opomb HS k tarifni 
številki 1505.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 100  
1505 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. lanolin, ki je opisan v drugem, tretjem in četrtem 
odstavku pojasnjevalnih opomb HS k tarifni 
številki 1505; 
2. mastne substance, ki izvirajo iz maš čobe iz volne (olein 
in stearin iz maš čobe iz volne), ki so teko či in trdni deli, 
dobljeni po destilaciji in stiskanju maš čobe iz volne.  
1506 00 00  Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, 
rafinirani ali ne, toda kemi čno nemodificirani  
Ta tarifna številka ne zajema neužitnih mešanic ali prepa ­
ratov iz živalskih maš čob in olj, npr. masti nastalih pri 
predelavi razli čnih živali v klavnicah, ali mešanic ali prepa ­
ratov živalskih in rastlinskih maš čob in olj, npr. odpadne 
maščobe nastale pri cvrtju jedi (tarifna številka 1518).  
1507  Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda 
kemično nemodificirano  
1507 10 10 in 
1507 10 90  Surovo olje, vklju čno degumirano  
Glede definicije izraza „surovo“ glej dodatno opombo 1 
k temu poglavju, odstavki (a), (b) in (c).  
1507 90 10 in 
1507 90 90  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata rafinirano sojino olje.  
1508  Olje iz arašidov in njegove frakcije, rafinirano ali ne, 
toda kemi čno nemodificirano  
1508 10 10 in 
1508 10 90  Surovo olje  
Glej dodatno opombo 1 (a) in (b) k temu poglavju.  
1508 90 10 in 
1508 90 90  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata rafinirano olje iz arašidov.  
1509  Olj čno olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda 
kemično nemodificirano  
Oljčno olje, ki se uvrš ča pod to tarifno številko, mora ustre ­
zati naslednjim trem zahtevam: 
1. dobljeno mora biti izklju čno z obdelavo plodov olj čnega 
drevesa ( Olea europea  L.); 
2. dobljeno mora biti izklju čno z mehanskimi ali drugimi 
fizikalnimi postopki (npr. s stiskanjem), kar izklju čuje 
uporabo topil (glej opombo 2 k temu poglavju); 
3. ne sme biti reestificirano ali zmešano z drugimi olji, 
vključno olje izolj čnih tropin, ki se uvrš ča pod tarifno 
številko 1510 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 101  
1509 10 10  Lampantno deviško olj čno olje  
Glej dodatno opombo 2 (B), (1) k temu poglavju.  
1509 10 90  Drugo  
Glej dodatno opombo 2 (B), (2) k temu poglavju.  
1509 90 00  Drugo  
Glej dodatno opombo 2 (C) k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema le rafiniranega olj čnega 
olja, ampak tudi rafinirano olj čno olje, zmešano z deviškim 
oljčnim oljem.  
1510 00  Druga olja, dobljena izklju čno iz oljk in njihove frakcije, 
rafinirana ali ne, toda kemi čno nemodificirana, vklju čno 
mešanice teh olj ali frakcij z olji ali frakcijami iz tarifne 
številke 1509  
Ta tarifna številka zajema samo olja, ki izpolnjujejo pogoje, 
navede v to čki 1 pojasnjevalnih opomb k tarifni 
številki 1509. Kot olja iz tarifne številke 1509, tudi olja 
iz tarifne številke 1510 00 ne smejo biti reesterificirana ali 
zmešana z drugimi vrstami olj npr. z olji, ki niso iz oljk, 
vendar so lahko: 
— ekstrahirana s topili ali z fizikalnimi postopki; 
— zmešana z olji ali frakcijami iz tarifne številke 1509; 
najbolj obi čajna je mešanica sestavljena iz rafiniranega 
olja iz olj čnih tropin in deviškega olj čnega olja.  
1510 00 10  Surova olja  
Glej dodatno opombo 2 (D) k temu poglavju.  
1510 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema pre čiščeno olje iz olj čnih 
tropinin mešanice pre čiščenega olja olj čnih tropin z deviškim 
oljčnim oljem.  
1511  Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, 
vendar kemi čno nemodificirano  
1511 10 10 in 
1511 10 90  Surovo olje  
Glej dodatno opombo 1 (a) in (b) k temu poglavju. 
Surovo palmovo olje se razkraja hitreje kot druga olja in 
ima zaradi tega visoko vsebnost prostih maš čobnih kislin.  
1511 90 11 in 
1511 90 19  Trdne frakcije  
Ti tarifni podštevilki zajemata palmov stearin.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 102  
1511 90 91 in 
1511 90 99  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. rafinirano palmovo olje; 
2. tekoča frakcija palmovega olja, dobljena po lo čitvi trdne 
faze z ohlajanjem ali z uporabo organskih topil ali povr ­ 
šinsko aktivnih snovi. Ta frakcija (palmov olein) ima 
včasih lahko podobno sestavo maš čobnih kislin kot 
nefrakcionirano palmovo olje. Palmov olein se od nefrak ­
cioniranega olja razlikuje predvsem po druga čni sestavi 
trigliceridov in ne po relativnem deležu prisotnih maš č­
obnih kislin. Trigliceride z višjim število ogljikovih 
atomov (C  52 in C  54 ) je mogo če najti v ve čjih količinah 
v tekoči frakciji, kot pa v nefrakcioniranem olju, medtem 
ko trigliceridi z relativno nižjim številom ogljikovih 
atomov (C  50 in C  48 ) prevladujejo v trdni frakciji.  
1512  Olje iz son čničnih semen, semen žafranike in bombaže ­
vega semena in njihove frakcije, rafinirano ali ne, toda 
kemično nemodificirano  
1512 11 91  Olje iz son čničnih semen  
Glej dodatno opombo 1 (a) in (b) k temu poglavju, skupaj 
z delom (A) pojasnjevalnih opomb HS k tarifni 
številki 1512.  
1512 11 99  Olje iz žafranike  
Glej dodatno opombo 1 (a) in (b) k temu poglavju, skupaj 
z delom (B) pojasnjevalnih opomb HS k tarifni 
številki 1512.  
1512 19 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema rafinirano son čnično olje in 
rafinirano olje iz žafranike.  
1512 21 10 do 
1512 29 90  Olje iz bombaževega semena in njegove frakcije  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1512, 
del (C).  
1514  Olje iz oljne repice, ogrš čice ali gor čice in njihove frak ­
cije, rafinirano ali ne, toda kemi čno nemodificirano  
1514 11 10 do 
1514 19 90  Olje iz oljne repice ali ogrš čice z nizko vsebnostjo eru čne 
kisline in njegove frakcije  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1514, del (A), 
drugi odstavek, drugi stavek.  
1515  Druge rastlinske masti in olja, nehlapna (vklju čno 
z jojoba oljem) in njihove frakcije, rafinirani ali ne, 
toda kemi čno nemodificirani  
1515 30 10 in 
1515 30 90  Ricinusovo olje in njegove frakcije  
Ricinusovo olje je znano tudi kot ricinovo olje, „palma 
Christi olje“ in „kerva olje“.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 103  
Ti tarifni podštevilki ne zajemata olja ekstrahiranega iz 
semen mle čkovke „ Jatropha curcas “ iz družine  Euphorbi ­
ceae (odvajalno), ki ga pogosto imenujejo tudi „ameriško 
ricinusovo olje“ ali „olje divjega ricinusa“ (tarifne podšte ­
vilke 1515 90 40 do 1515 90 99).  
1517  Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj 
živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij razli čnih 
masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali 
olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516  
Za opredelitev pojma „margarina“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifnima podštevilkama 1517 10 in 1517 90.  
1517 10 10 in 
1517 10 90  Margarina, razen teko če margarine  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1517, peti 
odstavek, (A). 
Poudariti je treba, da vsebnost vode ni odlo čujoči dejavnik 
pri uvrščanju proizvodov pod ti tarifni podštevilki.  
1517 90 91  Maš čobna rastlinska olja, teko ča, mešana  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje tudi mešanice kemijsko 
modificiranih rastlinskih olj.  
1521  Rastlinski voski (razen trigliceridov), čebelji vosek, voski 
drugih insektov in spermaceti, rafinirani ali ne, barvani 
ali nebarvani  
1521 10 00  Rastlinski voski  
Poleg proizvodov, opisanih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 1521, del (I) zajema ta tarifna številka 
kavin vosek, ki se naravno pojavlja v vseh delih kavinega 
grma (v zrnih, pergaminski ovojnici, listih itd.) in je stranski 
proizvod pri proizvodnji dekofeinizirane kave. Je črn, diši 
po kavi in se uporablja za proizvodnjo nekaterih čistilnih 
proizvodov.  
1521 90 91  Surovi  
Ta tarifna podštevilka zajema voske v naravnih satovjih.  
1521 90 99  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema stopljene, stisnjene ali rafini ­
rane voske, beljene ali nebeljene, barvane ali nebarvane.  
1522 00  Degras; ostanki, dobljeni pri predelavi maš čobnih 
substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov  
1522 00 31 in 
1522 00 39  Ki vsebujejo olja z zna čilnostmi olj čnega olja  
Glej dodatno opombo 3 k temu poglavju, ki dolo ča ostanke, 
ki so iz teh tarifnih podštevilk izklju čeni. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 104  
ODDELEK IV  
PROIZVODI ŽIVILSKE INDUSTRIJE; PIJA ČE, ALKOHOLNE 
TEKOČINE IN KIS; TOBAK IN TOBA ČNI NADOMESTKI  
POGLAVJE 16  
IZDELKI IZ MESA, RIB, RAKOV, MEHKUŽCEV ALI DRUGIH 
VODNIH NEVRETEN ČARJEV  
Splošno  
Glede uvrš čanja sestavljenih prehrambnih proizvodov (vklju čno t. i. 
„gotove jedi“), pripravljene npr. iz klobas, mesa, mesnih odpadkov, 
rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevreten čarjev ali iz katere 
koli njihove medsebojne kombinacije, skupaj z zelenjavo, špageti, 
omako itd., glej opombo 2 k temu poglavju in pojasnjevalne opombe 
HS k temu poglavju pod splošno, predzadnji odstavek.  
Drugi stavek prvega odstavka opombe 2 (uvrstitev pod tarifno številko 
je odvisna od sestavine, ki v proizvodu prevladuje po masi) velja tudi za 
določevanje tarifnih podštevilk. To se ne nanaša na proizvode, ki vsebu ­
jejo jetra, iz tarifnih številk 1601 00 in 1602 (glej odstavek 2 opombe).  
Dodatna 
opomba 2  Praviloma je možno opredeliti kot kos nekega dela, če meri 
približno 100 × 80 × 2 mm ali ve č. 
Izraz „njihovi kosi“ se nanaša samo na kose, za katere lahko 
nedvoumno (in ne z izklju čevanjem ostalih možnosti) 
ugotovimo, iz katerega dela izvirajo (npr. šunke).  
1601 00  Klobase in podobni izdelki iz mesa, klavni čnih proizvodov 
ali krvi; prehrambeni proizvodi na osnovi teh proizvodov  
Ugotovitev, da se nekateri proizvodi smatrajo kot „klobase in 
podobni izdelki“ za trgovske namene, ni odlo čujoči faktor 
v smislu uvrš čanja pod to tarifno številko. 
Sesekljani ali zmleti mesni proizvodi, ki so svojo obliko 
dobili vsled pakiranja v konzerve ali druge toge posode, 
cilindrične ali ne, se ne štejejo za klobase v smislu te tarifne 
številke.  
1601 00 10  Iz jeter  
Ta tarifna podštevilka zajema klobase in podobne proizvode, 
ki vsebujejo jetra, z ali brez dodatka mesa, mesnih odpadkov, 
maščobe, itd., pod pogojem, da dajejo jetra proizvodu bistven 
značaj. Ti izdelki so v splošnem termi čno obdelani ali v časih 
tudi dimljeni in so prepoznavni predvsem po njihovem 
značilnem okusu po jetrih.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 105  
1601 00 91  Klobase, suhe ali za mazanje, nekuhane  
Ta tarifna podštevilka zajema nekuhane klobase, če so dozo ­
rele (npr. s sušenjem na zraku itd.) in so pripravljene za 
takojšnje uživanje. 
Takšni proizvodi so lahko tudi dimljeni, pod pogojem da 
dimljenje ni povzro čilo popolne koagulacije beljakovin, kar 
se zgodi v primeru toplotne obdelave, kot je npr. dimljenje 
pri visoki temperaturi). 
Iz tega sledi, da ta tarifna podštevilka zajema samo klobase, 
ki se običajno jedo po rezinah (kot npr. salame, Arles sausa ­
ges, Plockwuerst itd.), pa tudi klobase za mazanje, kot je npr. 
Teewurst.  
1601 00 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. klobase in podobne izdelke, ki niso bili izpostavljeni 
nobenemu postopku zorenja; 
2. kuhane klobase, kot so npr.: frankfurtske klobase, stras ­
bourške klobase, dunajske klobase, mortadele, klobase, 
izdelane iz drobovine znane kot „andouilles“ in „andoui ­
lettes“, jetrne klobase, krvavice in druge podobne 
specialitete.  
1602  Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klav ­
ničnih proizvodov ali krvi  
Glej dodatno opombo 6(a) k poglavju 2 glede uvrstitve suro ­
vega začinjenega perutninskega mesa v poglavje 16. Ali je 
surovo perutninsko meso za činjeno ali ne, se dolo či z meto­
dami za senzori čno preskušanje surovega za činjenega peru ­
tninskega mesa iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1362/ 
2013 (  1 ). 
1602 10 00  Homogenizirani proizvodi  
Glej opombo 1 k tarifni podštevilki tega poglavja.  
1602 20 10 in 
1602 20 90  Iz jeter katere koli živali  
Ti tarifni podštevilki zajemata pripravljene ali konzervirane 
proizvode, ki vsebujejo jetra, zmešane ali nezmešane 
z mesom ali drugimi mesnimi odpadki, pod pogojem, da 
jetra dajejo proizvodu bistven zna čaj. Najpomembnejši proiz ­
vodi iz te tarifne podštevilke so dobljeni iz gosjih ali ra čjih 
jeter (tarifna podštevilka 1602 20 10).  
_____________  
( 1 ) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1362/2013 z dne 11. decembra 2013 o dolo čitvi 
metod za senzori čno preskušanje surovega za činjenega perutninskega mesa zaradi 
uvrstitve v kombinirano nomenklaturo (UL L 343, 19.12.2013, str. 9).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 106  
1602 31 11 do 
1602 39 85  Iz perutnine iz tarifne številke 0105  
Te tarifne podštevilke zajemajo perutnino in dele perutnine, 
ki so po termi čni obdelavi konzervirani. 
Med te proizvode spadajo: 
1. piščanec v aspiku; 
2. polovice ali četrti piščanca v omaki ter cele puranje, gosje 
ali piščančje noge, zamrznjene ali ne; 
3. perutninska pašteta, zmrznjena ali ne, (sestavljena pred ­
vsem iz perutninskega mesa, kateremu je bila dodana tele ­
tina, svinjska mast, gomoljike in za čimbe); 
4. pripravljene jedi, ki vsebujejo perutninsko meso kot 
osnovno sestavino, skupaj z drugimi sestavinami kot so: 
vrtnine, riž ali testenine v smislu priloge k mesni jedi. 
Primeri tovrstnih jedi so izdelki, znani pod imenom „piš ­ 
čanec z rižem“ in „piš čanec z gobami“, kot tudi zamrz ­
njene gotove perutninske jedi, ki se prodajajo na pladnjih 
z ločenimi prekati, na katerih je meso lo čeno od drugih 
sestavin. 
Pri določanju odstotnega deleža perutninskega mesa ali 
odpadkov se masa kosti ne upošteva.  
1602 31 11  Ki vsebujejo izklju čno nekuhano puranje meso  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
1602 32 11  Nekuhano  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
1602 39 21  Nekuhano  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
1602 41 10 in 
1602 41 90  Šunka in njeni kosi  
Glede vsebine izraza „njihovi kosi“ glej dodatno opombo 2 
k temu poglavju in ustrezne pojasnjevalne opombe. 
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čeni sesekljani ali fino 
zmleti izdelki, četudi so izdelani iz šunke in njenih kosov.  
1602 42 10 in 
1602 42 90  Plečeta in njihovi kosi  
Glede vsebine izraza „njihovi kosi“ glej dodatno opombo 2 
k temu poglavju in ustrezne pojasnjevalne opombe.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 107  
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čeni sesekljani ali fino 
zmleti izdelki, četudi so izdelani iz ple čet ali njihovih kosov.  
1602 49 11 do 
1602 49 50  Domačih prašičev 
Za določanje odstotnega deleža mesa ali mesnih odpadkov 
katere koli vrste, vklju čno z maš čobami katere koli vrste ali 
porekla, glej Uredbo Komisije (EGS) št. 226/89 (UL L 29, 
31.1.1989, str. 11). 
Pri določanju tega odstotnega deleža se želatina in omake ne 
upoštevajo.  
1602 49 15  Druge mešanice, ki vsebujejo šunke (noge), ple ča, hrbet 
ali vrat z zgornjim delom ple četa in njihove kose  
Glede vsebine izraza „njihovi kosi“ glej dodatno opombo 2 
k temu poglavju in ustrezne pojasnjevalne opombe. 
Mešanice, ki se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko morajo 
vsebovati vsaj enega od kosov (in/ali njihovega dela), ki je 
omenjen v poimenovanju tarifne podštevilke, četudi ta kos ne 
daje mešanici bistvenega zna čaja. Mešanica lahko vsebuje 
tudi meso ali klavni čne odpadke drugih živali.  
1602 50 10  Nekuhano; mešanice kuhanega mesa ali klavni čnih proiz ­
vodov in nekuhanega mesa ali klavni čnih proizvodov  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
1602 50 31  „Corned beef“ v nepredušni embalaži  
Pri tarifni podštevilki 1602 50 31 se izraz „v nepredušni 
embalaži“ nanaša na proizvode, ki se pakirajo v nepredušno 
zaprto embalažo, z ali brez uporabe vakuuma na na čin, ki 
onemogoča dotok zraka ali drugih plinov v ali iz embalaže. 
Ko je embalaža, ki je nepropustna za zrak enkrat odprta, je 
poškodovana za stalno. 
Ta tarifna podštevilka zajema med drugim tudi proizvode 
pakirane v plasti čne vrečke z ali brez uporabe vakuuma.  
1602 90 61  Nekuhano; mešanice kuhanega mesa ali klavni čnih proiz ­
vodov in nekuhanega mesa ali klavni čnih proizvodov  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
1604  Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi 
nadomestki, pripravljeni iz ribjih jaj čec 
Glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 108  
1604 12 91  V nepredušni embalaži  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1602 50 31.  
1604 14 26  Fileti, znani kot „loins“  
Ta tarifna podštevilka zajema samo ribje filete v smislu 
pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 0304, (1), ki 
izpolnjujejo naslednje tri pogoje: 
— da so termi čno obdelani 
— da so brez dodane teko čine pakirani v vre čke (ali omote), 
ki se uporabljajo za pakiranje hrane, tudi če so vaku ­
umsko pakirani ali zavarjeni; in 
— da so zamrznjeni.  
1604 14 36  Fileti, znani kot „loins“  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1604 14 26.  
1604 14 46  Fileti, znani kot „loins“  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1604 14 26.  
1604 19 31  Fileti, znani kot „loins“  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1604 14 26.  
1604 20 05  Pripravki iz surimija  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 0304 93 10. 
Proizvodi, ki se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko, so izde ­
lani iz surimija, ki je zmešan z drugimi sestavinami (npr. 
z moko, škrobom, proteini, mesom rakov, za čimbami, 
aromo in barvo). Proizvode nato termi čno obdelajo in 
v splošnem prodajajo v zamrznjenem stanju.  
1605  Raki, mehkužci in drugi vodni nevreten čarji, pripra ­
vljeni ali konzervirani  
Glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
1605 29 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema kozice v nepredušni embalaži 
(glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 1602 50 31).  
1605 53 10  V nepredušni embalaži  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 1602 50 31.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 109  
POGLAVJE 17  
SLADKORJI IN SLADKORNI PROIZVODI 
1701  Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter 
kemično čista saharoza, v trdnem stanju  
1701 12 10 do 
1701 14 90  Surovi sladkor, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromati ­
ziranje ali barvil  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju. 
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. nekatere nerafinirane sladkorje bele barve; 
2. rjave sladkorje z nizko stopnjo polarizacije, dobljene iz 
druge in tretje stopnje v postopku pridelovanja sladkorja, 
katerih barva, predvsem zaradi vsebnosti melase, variira 
od rumene do temno rjave, in ki vsebujejo pretežno med 
85 in 98 mas. % saharoze; 
3. manj čiste sladkorje, ki izvirajo iz rafinacije ali proiz ­
vodnje kandis sladkorja, npr. četrtinke, koš čki in rjavi 
sladkorji.  
1701 12 10 in 
1701 12 90  Sladkor iz sladkorne pese  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 1701 12, 1701 13 in 1701 14.  
1701 13 10 in 
1701 13 90  Trsni sladkor iz opombe 2 k tarifni podštevilki k temu 
poglavju  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 1701 12, 1701 13 in 1701 14.  
1701 14 10 in 
1701 14 90  Drug trsni sladkor  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 1701 12, 1701 13 in 1701 14.  
1701 91 00  Ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila  
Aromatizirani ali obarvani sladkorji se uvrš čajo pod to 
tarifno podštevilko, tudi če vsebujejo manj kot 99,5 mas. % 
saharoze.  
1701 99 10  Beli sladkor  
Glej dodatno opombo 3 k temu poglavju. 
Beli sladkorji iz te tarifne podštevilke so sladkorji, rafinirani 
ali ne, in so v glavnem bele barve zaradi njihove visoke 
vsebnosti saharoze (99,5 mas. % ali ve č). 
Za določanje vsebnosti saharoze v belem sladkorju glede na 
dodatno opombo 3 k 17. poglavju, se uporablja polarime ­
trična metoda, dolo čena z Direktivo Komisije 79/796/EGS, 
Priloga II, metoda 10 (UL L 239, 22.9.1979, str. 24).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 110  
1702  Drugi sladkorji, vklju čno s kemi čno čisto laktozo, 
maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni 
sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje 
ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; 
karamel  
1702 11 00 in 
1702 19 00  Laktoza in laktozni sirup  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1702 (A), 
(1) in (B), prvi odstavek.  
1702 30 10  Izoglukoza  
Glej dodatno opombo 5 k temu poglavju.  
1702 30 50 in 
1702 30 90  Drugo  
Pri določanju masnega deleža glukoze, izraz „v suhem 
stanju“, pomeni, da sta izklju čeni prosta voda in kristalno 
vezana voda.  
1702 40 10  Izoglukoza  
Glej dodatno opombo 5 k temu poglavju.  
1702 60 10  Izoglukoza  
Glej dodatno opombo 5 k temu poglavju.  
1702 60 80  Inulinski sirup  
Glej dodatno opombo 6 (a) k temu poglavju.  
1702 90 30  Izoglukoza  
Glej dodatno opombo 5 k temu poglavju.  
1702 90 80  Inulinski sirup  
Glej dodatno opombo 6 (b) k temu poglavju.  
1702 90 95  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. maltozo, razen kemi čno čiste maltoze; 
2. invertni sladkor; 
3. sladkorne sirupe (razen javorjevega sirupa), niti aromati ­
zirane niti obarvane; 
4. proizvode, ki jih napa čno imenujejo „melasa velike čisto­ 
če“, ki so dobljeni s hidrolizo in koncentracijo surovega 
soka sladkornega trsa in ki se uporabljajo ve činoma kot 
hranilni medij pri proizvodnji antibiotikov, pa tudi pri 
proizvodnji etilnega alkohola; 
5. laktulozo, razen kemi čno čiste laktuloze  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 111  
1703  Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafinaciji sladkorja  
1703 10 00  Melasa iz sladkornega trsa  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 1703 10.  
1704  Sladkorni proizvodi (vklju čno bela čokolada), ki ne 
vsebujejo kakava  
1704 10 10 in 
1704 10 90  Žvečilni gumi, prevle čen s sladkorjem ali ne  
Ti tarifni podštevilki zajemata sladke žve čilne gumije, za 
katere je zna čilna prisotnost „chicle gum“ ali podobnih 
neužitnih proizvodov, ne glede na obliko, v kateri se poja ­
vljajo (v listi čih, s sladkorjem prevle čenih dražejih, 
kroglicah itd.), vklju čno „bubble-gum“.  
1704 90 10  Ekstrakt sladke koreninice, ki vsebuje 10 mas. % saha ­
roze ali ve č, vendar ne vsebuje drugih dodatkov  
Ta tarifna podštevilka zajema samo ekstrakte likviricije, ki 
vsebujejo ve č kot 10 mas. % saharoze, brez dodatka drugih 
sladkorjev, arome ali drugih snovi, pripravljene v obliki 
kolačev, palic, pastil ali ne. 
Ekstrakti likviricije, pripravljeni kot bonboni z dodatkom 
drugih snovi, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 1704 90 99, ne glede na delež saharoze.  
1704 90 30  Bela čokolada  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1704, drugi 
odstavek, (vi).  
1704 90 51 do 
1704 90 99  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo ve čino izdelkov iz sladkorja, 
ki se obi čajno imenujejo „bonboni“. Ti izdelki ostanejo 
uvrščeni pod temi tarifnimi podštevilkami, tudi če vsebujejo 
žganje ali drugo pija čo na osnovi alkohola. 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi maso za proizvodnjo 
fondana, marcipana, nougata ipd., ki predstavljajo 
polizdelke, ki se uporabljajo v slaš čičarski industriji, in se 
v splošnem pojavljajo v obliki blokov ali štruc. Tovrstni 
polizdelki ostanejo uvrš čeni pod temi tarifnimi podštevil ­
kami, tudi če se njihova vsebnost sladkorja pozneje med 
proizvodnjo kon čnih izdelkov še pove ča, vendar pod pogo ­
jem, da so zaradi njihove sestave nedvoumno namenjeni za 
proizvodnjo nekega slaš čičarskega izdelka. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo: 
(a) sladoleda, tudi če je pripravljen v obliki lizike na pal čki 
(tarifna številka 2105 00);  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 112  
(b) mešanic sladkornih proizvodov, ki ne vsebujejo kakava, 
in tistih ki vsebujejo kakav v poljubnih razmerjih in so 
pakirani v skupno prodajno embalažo kot mešanica 
(tarifna številka 1806).  
1704 90 51  Paste, vklju čno z marcipanom, v izvirnem pakiranju 
z neto vsebino 1 kg ali ve č 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1704, drugi 
odstavek, (iv) in (ix). 
Ta tarifna podštevilka zajema mešanice za pripravo slad ­
kornih oblivov ali glazur.  
1704 90 55  Pastile za grlo in bonboni proti kašlju  
Glej pojasnjevalne HS k tarifni številki 1704, drugi odsta ­
vek, (v).  
1704 90 61  Dražeji in drugi s sladkorjem prevle čeni proizvodi  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke – dražeje, kot so npr. 
mandlji s trdo sladkorno prevleko oz. skorjo. Tovrstne 
bonbone proizvajajo tako, da jedro bonbona (npr. mandelj) 
potopijo v bobne s sladkornim sirupom. Med vrtenjem 
bobna se na jedru nabira sladkor. Med ohlajanjem pa ta 
sladkor oblikuje zna čilno zunanjo prevleko.  
1704 90 65  Gumijevi proizvodi in proizvodi iz želeja, vklju čno 
s sadnimi pastami v obliki sladkornih izdelkov  
Gumijevi in žele bonboni so proizvodi izdelani iz želirnih 
sredstev (kot je npr. arabski gumi, želatina, pektin in neka ­
teri škrobi), sladkorja in arom. So razli čnih oblik, npr. 
v obliki človeka ali živali.  
1704 90 71  Kuhani sladkorni izdelki, polnjeni ali nepolnjeni  
Kuhani bonboni so trdi, v časih drobljivi in so lahko 
prozorni ali ne. Sestavljeni so iz predhodno kuhanega slad ­
korja, kateremu so bile dodane majhne koli čine drugih snovi 
(razen maš čob) za dosego razli čnih okusov, konsistence in 
barv. Ti proizvodi lahko vsebujejo tudi osrednje polnjenje.  
1704 90 75  Karamele (toffee) in podobni bonboni  
Toffee, karamele in podobni bonboni so proizvodi, ki so 
podobno kot kuhani bonboni dobljeni s kuhanjem sladkorja, 
vendar vsebujejo tudi dodano maš čobo. 
1704 90 81  Stisnjene tablete  
Stisnjene tablete so bonboni, ki se pojavljajo v razli čnih 
oblikah, in so dobljeni s stiskanjem, z vezivom ali brez 
njega.  
1704 90 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema slaš čice, ki pod predhodnimi 
tarifnimi podštevilkami niso zajete. Vanjo spadajo: 
1. fondani;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 113  
2. marcipan v pakiranjih za takojšnjo uživanje in neto mase 
manj kot 1 kg (marcipan v drugih pakiranjih se uvrš ča 
pod tarifno podštevilko 1704 90 51); 
3. nougat; 
4. ekstrakt likviricije, pripravljen kot bonboni.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 114  
POGLAVJE 18  
KAKAV IN KAKAVOVI PROIZVODI 
1801 00 00  Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena  
Kakavova zrna vsebujejo 49 do 54 mas. % maš čobe, 
imenovane „kakavovo maslo“, od 8 do 10 mas. % škroba, 
8 do 10 mas. % beljakovin, 1 do 2 mas. % teobromina, 5 
do 10 mas. % tanina (katehina ali „kakavovega rde čila“, 4 
do 6 mas. % celuloze, 2 do 3 mas. % mineralov, sterolov 
(vitamin D) in razne fermente.  
1803  Kakavova masa, razmaš čena ali nerazmaš čena 
Ta tarifna številka zajema kakavovo maso v kosih ali ne, 
obdelano z alkalnimi snovmi zaradi izboljšanja topnosti. Ta 
tarifna podštevilka ne zajema kakavove mase, obdelane na 
isti način, v obliki prahu (tarifna številka 1805 00 00).  
1805 00 00  Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali 
drugih sladil  
Kakavov prah, ki mu je dodana majhna koli čina lecitina 
(pribl. 5 mas. %), ostane uvrš čen pod to tarifno številko, 
če je dodan zaradi pove čanja sposobnosti kakavovega prahu 
za tvorbo disperzij v teko činah ter na ta na čin olajša 
pripravo napitkov na osnovi kakava (topen kakav).  
1806  Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo 
kakav  
Samo za izdelke, ki vsebujejo kakavova zrna, kakavovo 
maso ali kakavov prah, se šteje, da vsebujejo kakav v 
smislu tarifne številke 1806.  
1806 20 10  Ki vsebujejo 31 mas. % ali ve č kakavovega masla ali 
31 mas. % ali ve č kakavovega masla v kombinaciji 
z mlečno maščobo 
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke znane kot „ čokoladna 
kovertura“ ali „mle čno čokoladna kovertura“.  
1806 20 30  Ki vsebujejo 25 mas. % ali ve č, vendar manj kot 
31 mas. % kakavovega masla v kombinaciji z mle čno 
maščobo 
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode znane kot „mle čna 
čokolada“.  
1806 20 50  Ki vsebujejo 18 mas. % ali ve č kakavovega masla  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode znane kot „grenka 
čokolada“.  
1806 20 70  Čokoladno mleko v prahu  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 115  
Čokoladno mleko v prahu je dobljeno z vakuumskim suše ­
njem teko če mešanice sladkorja, mleka in kakava. Uporablja 
se v glavnem za proizvodnjo mle čne čokolade. Lahko je 
v obliki nepravilnih, drobljivih koš čkov ali v obliki prahu. 
Običajno vsebuje med 35 in 70 mas. % sladkorja, med 15 
in 50 mas. % mle čnih trdnih sestavin in med 5 in 30 mas. % 
kakava. 
Specializiran proces proizvodnje čokoladnega mleka 
v prahu sestoji iz kristalizacije teh sestavin.  
1806 20 95  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema druge proizvode iz kakava, 
predvsem pralinino pasto in čokoladne namaze.  
1806 31 00  Polnjeni  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 1806 31.  
1806 32 10  Z dodanimi žitaricami, sadjem ali oreški  
Ta tarifna podštevilka zajema trdne tablice, bloke ali palice 
čokolade, ki vsebujejo žitarice, sadje ali oreške, cele ali 
v koščkih, s katerimi je čokolada prežeta.  
1806 90 11 in 
1806 90 19  Čokoladni bonboni (vklju čno praline), polnjeni ali ne  
Glede izraza „polnjeni“ se uporabljajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni podštevilki 1806 31 mutatis mutandis  
tudi za ti tarifni podštevilki. 
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, ki so obi čajno 
velikosti grižljaja in sestavljeni iz: 
— polnjene čokolade; ali 
— druga za drugo položene plasti čokolade in katerih koli 
užitnih snovi; 
— mešanice čokolade s katerimi koli užitnimi prehrambe ­
nimi snovmi.  
1806 90 11  Ki vsebujejo alkohol  
Mešanice čokoladnih bonbonov, med katerimi nekateri 
vsebujejo alkohol, drugi pa ne, se uvrš čajo po splošnem 
pravilu 3 (b) za razlago kombinirane nomenklature.  
1806 90 19  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 1806 90 11.  
1806 90 31  Polnjeni  
Glede definicije izraza „polnjeni“ se uporabljajo pojasnje ­
valne opombe HS k tarifni podštevilki 1806 31 mutatis 
mutandis  tudi za to tarifno podštevilko. 
Ta tarifna podštevilka zajema npr. polnjene čokoladne 
izdelke v obliki velikono čnih pirhov ter druge podobne 
artikle za veliko no č. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 116  
1806 90 39  Nepolnjeni  
Ta tarifna podštevilka zajema npr. čokoladne mrvice, nastr ­
gano čokolado, čokoladne kosmi če, kot tudi trdne, votle 
čokoladne figurice.  
1806 90 50  Sladkorni proizvodi in njihovi nadomestki, narejeni iz 
izdelkov, ki nadomeš čajo sladkor, ki vsebujejo kakav  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode iz sladkorja iz 
tarifne številke 1704, npr. toffee karamele in s sladkorjem 
prevlečene proizvode, katerim je bil dodan kakav.  
1806 90 60  Namazi, ki vsebujejo kakav  
Ta tarifna podštevilka zajema čokoladne namaze v pakiranjih 
za takojšnjo uporabo, z neto maso 2 kg ali manj.  
1806 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema praške, ki vsebujejo kakav in 
se uporabljajo za proizvodnjo krem, sladoleda, desertov in 
podobnih proizvodov, ki so predmet izklju čitev, navedenih 
v pojasnjevalnih opombah HS k temu poglavju pod splo ­ 
šno. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 117  
POGLAVJE 19  
PROIZVODI IZ ŽIT, MOKE, ŠKROBA ALI MLEKA; SLAŠ ČIČARSKI 
PROIZVODI  
Splošno  
„Vsebnost kakavovega prahu“ v proizvodih iz tega poglavja se ra čuna 
običajno z množenjem vsote vsebnosti teobromina in kofeina s 
faktorjem 31.  
Vsebnost teobromina in kofeina se dolo ča po metodi HPLC (High 
Performance Liquid Chromatography).  
Če izdelki vsebujejo kofein ali teobromin iz drugih virov, razen iz 
kakava, se te dodatne koli čine kofeina ali teobromina ne smejo upošte ­
vati pri izra čunavanju vsebnosti kakava.  
1901  Sladni ekstrakt; prehrambni proizvodi iz moke, 
drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki 
ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, 
preračunano na popolnoma odmaš čeno osnovo, ki niso 
navedeni ali zajeti na drugem mestu; prehrambni proiz ­
vodi iz blaga iz tarifnih številk 0401 do 0404, ki ne 
vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, 
preračunano na popolnoma odmaš čeno osnovo, ki niso 
navedeni ali zajeti na drugem mestu  
Samo za izdelke, ki vsebujejo kakavova zrna, kakavovo 
maso ali kakavov prah, se šteje, da vsebujejo kakav v 
smislu tarifne številke 1901.  
1901 20 00  Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih proizvodov iz 
tarifne številke 1905  
Ta tarifna podštevilka zajema mešanice testa, na katere se 
nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 1901, (II), osmi odstavek, (7) in (8). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema posušenih in termi čno 
obdelanih oblatov iz moke ali škroba, namenjenih ali ne 
za proizvodnjo pekovskih izdelkov (tarifna številka 1905).  
1901 90 11 in 
1901 90 19  Ekstrakt slada  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1901, (I). 
Ekstrakt slada vsebuje dekstrine, maltozo, beljakovine, vita ­
mine, encime in aromati čne snovi. 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata proizvodov za prehrano 
dojenčkov v pakiranjih za prodajo na drobno, ki vsebujejo 
ekstrakt sladu, tudi če je le-ta ena izmed glavnih sestavin 
(tarifna podštevilka 1901 10 00).  
1902  Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali 
drugimi snovmi) ali kako druga če pripravljene, kot so: 
špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kane ­
loni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 118  
1902 20 91  Kuhane  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi predkuhane testenine.  
1902 30 10  Posušene  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „posušene“ pomeni 
izdelke v posušenem in krhkem stanju z nizko vsebnostjo 
vlage (do približno 12 %), ki so bili neposredno posušeni na 
soncu ali po industrijskem postopku sušenja (na primer v 
sušilnem tunelu, s praženjem ali cvrtjem).  
1902 40 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema pripravljen kuskus npr. 
z mesom, zelenjavo in drugimi sestavinami, če proizvod 
ne vsebuje ve č kot 20 mas. % mesa.  
1904  Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praže ­
njem žit ali žitnih proizvodov (npr. koruzni kosmi či); 
žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmi čev 
ali druga če obdelana zrna (razen moke, drobljencev in 
zdroba), predkuhana ali druga če pripravljena, ki niso 
navedena ali zajeta na drugem mestu  
Glej opombi 3 in 4 k temu poglavju. 
Samo za izdelke, ki vsebujejo kakavova zrna, kakavovo 
maso ali kakavov prah, se šteje, da vsebujejo kakav v 
smislu tarifne številke 1904.  
1904 10 10 do 
1904 10 90  Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praže ­
njem žit ali žitnih proizvodov  
Proizvodi, dobljeni po postopkih, na katere se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1904, (A) četrti 
odstavek, vklju čno s proizvodi, ki so dobljeni iz drugih žit, 
ostanejo uvrš čeni pod temi tarifnimi podštevilkami, tudi če 
so po nabrekanju preoblikovani v moko, zdrob ali pelete. 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi pakirni material oz. 
polnilo nepravilnih oblik, tudi če je neužitno za človeško 
prehrano in je dobljeno z ekstrudiranjem npr. koruznega 
zdroba.  
1904 20 10 do 
1904 20 99  Pripravljena živila, dobljena iz nepraženih žitnih 
kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmi čev in 
praženih žitnih kosmi čev ali nabreklih žit  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1904, (B).  
1904 30 00  Bulgur pšenica  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1904, (C).  
1904 90 10 in 
1904 90 80  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1904, (D).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 119  
1905  Kruh, pecivo, keksi in drugi pekovski izdelki, ki vsebu ­
jejo kakava ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za 
farmacevtsko uporabo, oblati za pe čatenje, rižev papir in 
podobni izdelki  
Ta številka zajema prigrizke, pripravljene za uživanje, v 
obliki npr. posušenega graha ali arašidov, ki so popolnoma 
obloženi s testom, če testo zaradi svoje debeline in okusa 
določa osnovno zna čilnost proizvoda. 
Samo za izdelke, ki vsebujejo kakavova zrna, kakavovo 
maso ali kakavov prah, se šteje, da vsebujejo kakav v 
smislu tarifne številke 1905. 
Ta tarifna številka ne zajema surovega testa, tudi če je 
oblikovano za proizvodnjo kruha, peciva, sladic, keksov in 
drugih pekovskih izdelkov, ne glede na to ali vsebuje kakav 
ali ne (tarifna podštevilka 1901 20 00).  
1905 10 00  Hrustljavi kruh  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1905, 
odstavek, (A), (4). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi proizvode dobljene 
z ekstrudiranjem.  
1905 20 10 do 
1905 20 90  Medenjaki in podobni proizvodi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1905, 
odstavek, (A), (6). 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo „spekulasov“ ali ruskega 
kruha.  
1905 31 11 do 
1905 31 99  Sladki keksi  
Glej dodatni opombi 1 in 2 k temu poglavju ter pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 1905, odstavek, (A), (8), (b). 
Pod te tarifne podštevilke se uvrš čajo tudi proizvodi dobljeni 
z ekstrudiranjem.  
1905 31 30  Ki vsebujejo 8 mas. % ali ve č mlečnih maščob 
Ta tarifna podštevilka zajema maslene kekse.  
1905 31 91  Sendvi č keksi  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, ki so sestavljeni iz 
dveh keksov ter polnila, ki se nahaja med njima. Polnilo je 
lahko npr. čokolada, marmelada, krema fondan ali lešnikova 
krema.  
1905 32 05 do 
1905 32 99  Vaflji in oblati  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 1905, odstavek, (A), (9).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 120  
1905 32 91  Soljeni, polnjeni ali nepolnjeni  
Ta tarifna podštevilka zajema za činjene vaflje, ki vsebujejo 
sir. 
1905 40 10 in 
1905 40 90  Prepečenec, ope čen kruh in podobni ope čeni proizvodi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1905, 
odstavek, (A), (5).  
1905 90 20  Hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko 
uporabo, oblati za pe čatenje, rižev papir in podobni 
proizvodi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1905, 
odstavek, (B).  
1905 90 30  Kruh, ki ne vsebuje dodanega medu, jajc, sira ali sadja, 
in ki v suhem stanju vsebuje ne ve č kot 5 mas. % slad ­
korjev in ne ve č kot 5 mas. % maš čob 
Izraz „kruh“ zajema proizvode razli čnih velikosti. 
Ta tarifna podštevilka zajema navaden kruh v razli čnih 
oblikah ter posebne vrste kruha, kot je npr. glutenski kruh 
za diabetike in ladijski prepe čenec.  
1905 90 45  Keksi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1905, 
odstavek, (A), (8) (a) in (c).  
1905 90 55  Ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali 
soljeni  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 1905, 
odstavek, (A), (7) in (15).  
1905 90 60  Z dodanimi sladili  
Ta tarifna podštevilka zajema fine slaš čičarske proizvode, ki 
pod predhodnimi tarifnimi podštevilkami niso zajeti (npr. 
torte, škofovski kruh, panettone, vetrci, boži čni kolači, 
rogljički). 
1905 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema npr. „quich“ in pice ter vrste 
kruha, ki se ne uvrš čajo pod tarifni podštevilki 1905 90 30 
in 1905 90 60. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi pakirni material oz. 
polnilo nepravilnih oblik, tudi če je neužitno za človeško 
prehrano in je dobljeno z ekstrudiranjem npr. škroba.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 121  
POGLAVJE 20  
PROIZVODI IZ VRTNIN, SADJA, OREŠKOV ALI DRUGIH DELOV 
RASTLIN  
Splošno  
To poglavje zajema prigrizke, pripravljene za uživanje, v obliki npr. 
posušenega graha ali arašidov, ki so samo delno obloženi s testom in 
katerih osnovna zna čilnost izhaja iz zelenjave, sadja, oreškov ali drugih 
delov rastlin.  
To poglavje zajema tudi kumare in kumarice po kon čani popolni mle čni 
fermentaciji.  
Vendar pa se kumare in kumarice, ki niso bile predmet popolne mle čne 
fermentacije in so za časno konzervirane v slanici, uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 0711 40 00, če so neprimerne za takojšnje uživanje. 
Običajno ti proizvodi vsebujejo vsaj 10 mas. % soli.  
Opomba 4  Za dolo čevanje vsebnosti suhe snovi v paradižnikovem soku 
se upošteva analitska metoda napisana v prilogi k Uredbi 
Komisije (EGS) št. 1979/82 (UL L 214, 22.7.1982, str. 12).  
Dodatna 
opomba 1  Za določanje vsebnosti kislin v proizvodu se morajo homo ­
genizirati ali kvotni deleži teko čega in trdnega dela 
proizvoda.  
2001  Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripra ­
vljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini  
Glej opombo 3 k temu poglavju.  
2001 90 10  Mangov „chutney“  
V smislu te tarifne podštevilke in tarifne podšte ­
vilke 2103 90 10 pomeni mangov chutney proizvod iz 
manga, ki so mu bile dodane razli čne snovi, kot npr. ingver, 
rozine, poper in sladkor. 
Medtem ko se mangov chutney, ki vsebuje koš čke sadja 
uvršča pod to tarifno podštevilko, se mangov chutney 
v obliki homogenizirane, bolj ali manj teko če omake uvrš ča 
pod tarifno podštevilko 2103 90 10.  
2001 90 50  Gobe  
Ta tarifna podštevilka ne zajema gob, ki so bile samo 
začasno konzervirane po postopkih, navedenih pod tarifno 
številko 0711, npr. z mo čno slanico, ki vsebuje kis ali 
ocetno kislino.  
2002  Paradižnik, pripravljen ali konzerviran druga če kot 
v kisu ali ocetni kislini  
2002 10 10 in 
2002 10 90  Paradižnik, cel ali v kosih  
Ti tarifni podštevilki zajemata cel paradižnik ali paradižnik 
v kosih, olupljen ali neolupljen, konzerviran s postopkom 
sterilizacije.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 122  
2002 90 11 do 
2002 90 99  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo paradižnikov pire, ki je 
lahko tudi v obliki poga če, paradižnikov koncentrat in 
paradižnikov sok, pri čemer mora biti vsebnost suhe snovi 
v teh proizvodih 7 mas. % ali ve č. Te tarifne podštevilke 
zajemajo tudi paradižnik v prahu, ki je dobljen z dehidrira ­
njem paradižnikovega soka. Sem pa ne sodi paradižnik 
v prahu, ki nastane z drobljenjem kosmi čev, dobljenih pri 
sušenju paradižnika, predhodno narezanega na rezine. Tak 
prah se uvrš ča pod tarifno podštevilko 0712 90 30.  
2004  Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane druga če kot 
v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz 
tarifne številke 2006  
Glej opombo 3 k temu poglavju. 
Ta tarifna številka ne zajema proizvodov iz izdelkov iz 
tarifne številke 0714, ki se ne smatrajo za zelenjavo (tarifne 
podštevilke 2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 ali 
2008 99 91).  
2004 10 10  Termi čno obdelan, ne druga če pripravljen  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2004, drugi 
odstavek, (1).  
2004 10 91 in 
2004 10 99  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2004, 
drugi odstavek, (3).  
2004 90 50  Grah ( Pisum sativum ) in stročji fižol vrste  Phaseolus  spp.  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „stro čji fižol“ pomeni 
samo fižol iz rodu  Phaesolus  in Vigna , ki je pobran pred 
zrelostjo ter ima užiten cel strok. Strok je lahko razli čnih 
barv (npr. enotne zelene barve, zelene s sivimi ali modrimi 
črtami, rumen (voš čeni fižol).  
2005  Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane druga če kot 
v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov 
iz tarifne številke 2006  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 2004 se uporabljajo 
tudi za to tarifno številko. 
Ta tarifna številka zajema proizvode znane pod imenom 
„papad“, ki so pripravljeni iz posušenih listov testa, ki je 
izdelan iz moke stro čnic, soli, za čimb, olja, vzhajalnih sred ­
stev in majhnih koli čin žitne ali riževe moke.  
2005 10 00  Homogenizirane vrtnine  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
2005 20 80  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema krompir (v rezinah ali listi ­ 
čih), prede čen v masti ali olju, ohlajen in vakuumsko 
pakiran.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 123  
2005 70 00  Oljke  
Ta tarifna podštevilka zajema oljke, na katere se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2005, četrti 
odstavek, (1), ki so polnjene ali ne z vrtninami (npr. 
s pimentom ali sladko papriko), sadjem ali oreški (npr. 
z mandlji) ali z mešanico vrtnin, sadja ali oreškov.  
2006 00  Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, 
konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristali ­
zirani)  
2006 00 31 do 
2006 00 38  Z vsebnostjo sladkorja ve č kot 13 mas. %  
Glede vsebnosti sladkorja glej dodatno opombo 2 (a) 
k temu poglavju.  
2007  Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz 
oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni 
s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali 
druga sladila ali ne  
Glede izraza „dobljeni s toplotno obdelavo“ glej opombo 5 
k temu poglavju. 
Glede vsebnosti sladkorja glej dodatno opombo 2 (a) 
k temu poglavju.  
2007 10 10 do 
2007 10 99  Homogenizirani izdelki  
Glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
2008  Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, druga če pripra­
vljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali 
druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti 
na drugem mestu  
Glede vsebnosti sladkorja glej dodatno opombo 2 (a) 
k temu poglavju. 
Glede dodanega sladkorja glej dodatno opombo 3 k temu 
poglavju. 
Glede vsebnosti alkohola glej dodatno opombo 4 k temu 
poglavju.  
2008 11 10 do 
2008 19 99  Oreški, arašidi in druga semena, vklju čno njihove meša ­
nice 
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, na katere se 
nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2008, 
drugi odstavek, (1) in (2), vklju čno njihove mešanice. 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi slede če proizvode: 
1. ki so bili zdrobljeni ali v listi čih in se uporabljajo pred ­
vsem v slaš čičarstvu; ali 
2. ki so bili zmleti ali kako druga če zdrobljeni in so v obliki 
past ter lahko vsebujejo dodane druge snovi ali ne.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 124  
Vendar pa se pod to tarifno podštevilko ne uvrš čajo paste za 
izdelavo marcipana, nugata itd. (tarifna številka 1704).  
2008 19 12 do 
2008 19 99  Drugo, vklju čno mešanice  
Te tarifne podštevilke zajemajo oreške in druga semena, 
razen arašidov ter mešanice oreškov in drugih semen, tudi 
če v mešanici prevladujejo arašidi.  
2008 30 51  Krhlji grenivke, vklju čno pomelo  
V smislu te tarifne podštevilke pomeni „krhelj“ cel, naravni 
segment sadja, v celoti. 
Prisotnost majhnih koli čin zdrobljenih krhljev, ki niso posle ­
dica razkosavanja, ne vpliva na uvrš čanje pod to tarifno 
podštevilko.  
2008 30 71  Krhlji grenivke, vklju čno pomelo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 2008 30 51.  
2009  Sadni sokovi (vklju čno grozdni mošt) in zelenjavni 
sokovi, nefermentirani in ki ne vsebujejo dodanega alko ­
hola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne  
Glej opombo 6 k temu poglavju v zvezi z nefermentiranimi 
sokovi, ki ne vsebujejo dodanega alkohola. 
Glej opombo k podštevilkam 3 k temu poglavju v zvezi z 
Brix vrednostjo. 
Glej dodatno opombo 5 (a) k temu poglavju v zvezi z 
dodanim sladkorjem. 
Za namene dodatne opombe 5 (b) k temu poglavju naj bi 
proizvodi, ki jim je bilo dodanega toliko sladkorja, da 
vsebujejo manj kot 50 mas. % sadnih sokov, izgubili svoj 
prvotni zna čaj sadnih sokov pod tarifno številko 2009. 
Pri ugotavljanju, ali so proizvodi zaradi dodanega sladkorja 
izgubili svoj prvotni zna čaj ali ne, se uporabljata samo 
dodatni opombi 2 in 5 k temu poglavju. Vsebnost razli čnih 
sladkorjev, izražena kot saharoza, se dolo či v skladu z nave ­
deno dodatno opombo 2. Če vsebnost dodanega sladkorja, 
izračunana v skladu z dodatno opombo 5 (a) k temu 
poglavju, presega 50 mas. %, je izra čunana vsebnost 
sadnega soka manj kot 50 mas. %, zaradi česar se proizvod 
ne uvrsti pod tarifno številko 2009. 
Dodatna opomba 5 (b) k temu poglavju se ne uporablja za 
naravne koncentrirane sadne sokove.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 125  
Zato naravni koncentrirani sadni sokovi niso izklju čeni iz 
tarifne številke 2009. 
Za druge snovi, dodane proizvodom iz tarifne številke 2009, 
glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2009. 
P R I M E R 
Iz analize vzorca pomaran čnega soka dobimo naslednje 
rezultate: 
— vrednost, ki jo pokaže refraktometer pri temperaturi 
20 °C: 65,3; 
— izračunana vsebnost razli čnih sladkorjev, izražena kot 
saharoza (dodatna opomba 2 k temu poglavju): 62,0 
(65,3 × 0,95); 
— izračunana vsebnost dodanega sladkorja (dodatna 
opomba 5 k temu poglavju): 49 mas. % (62,0–13); 
— izračunana vsebnost sadnega soka: 51 mas. % (100–49). 
Sklep: za vzorec se v smislu dodatne opombe 5 (b) šteje, da 
ni izgubil svojega prvotnega zna čaja, saj izra čunana 
vsebnost sadnega soka ni nižja od 50 mas. %.  
2009 11 11 do 
2009 11 99  Zamrznjen  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2009 11.  
2009 50 10 in 
2009 50 90  Paradižnikov sok  
Glej opombo 4 k temu poglavju in ustrezne pojasnjevalne 
opombe.  
2009 69 51  Koncentriran  
Glej dodatno opombo 6 k temu poglavju.  
2009 69 71  Koncentriran  
Glej dodatno opombo 6 k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 126  
POGLAVJE 21  
RAZNA ŽIVILA  
Splošno  
Pri uvrstitvi prehranskih dopolnil (v skladu s to čko 16 pojasnjevalnih 
opomb HS k tarifni številki 2106), zlasti drugih živil, pakiranih v 
odmerjenih dozah, kot so kapsule, tablete, pastile in pilule, ter name ­
njenih uporabi kot prehranska dopolnila, je treba upoštevati tudi merila 
iz sodbe Sodiš ča Evropske unije v združenih zadevah C-410/08 do 
C-412/08 („Swiss Caps“).  
Dodatna 
opomba 1  Ta dodatna opomba se nanaša predvsem na maltodekstrine.  
2101  Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali 
mate čaja in pripravki na osnovi teh proizvodov ali na 
osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena cikorija 
in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, 
esence in koncentrati  
2101 11 00  Ekstrakti, esence in koncentrati  
Ta tarifna podštevilka zajema ekstrakte, esence in koncen ­
trate kave v obliki prahu, granul, kosmi čev, blokov ali 
v drugih trdnih oblikah. 
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode v obliki teko čine 
ali paste (celo zmrznjeno). Takšni proizvodi se uporabljajo 
predvsem za prehrambne izdelke (npr. za proizvodnjo prali ­
nejev, peciva in sladoleda).  
2101 30 19  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema nevzklita, oluš čena in pražena 
ječmenova zrna, ki se uporabljajo v proizvodnji piva kot 
sredstvo za obarvanje in aromatiziranje, ali pa se uporabljajo 
kot kavni nadomestek.  
2102  Kvas (aktiven ali neaktiven); drugi enoceli čni mikroor ­
ganizmi, mrtvi, (razen cepiv iz tarifne številke 3002); 
pripravljeni pecilni praški  
2102 10 10  Kultura kvasa  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2102, 
del (A), tretji odstavek, (4). 
Ti kvasi so vzgojeni na specialnih podlagah za natan čno 
določen namen, še posebej za proizvodnjo žganja in vina. 
Z njimi je mogo če doseči proizvode s specifi čnim lastostmi.  
2102 20 11 in 
2102 20 19  Neaktivni kvasi  
Ti kvasi, opisani v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 2102, del (A), četrti in peti odstavek, se obi čajno 
prodajajo kot „kvasi za prehrambno industrijo“. Obi čajno so 
v obliki prahu, listi čev ali granul.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 127  
2102 20 90  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2102, 
del (B).  
2102 30 00  Pripravljeni pecilni praški  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2102, 
del (C).  
2103  Pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice 
začimb in dišavne mešanice; gor čična moka in zdrob 
in pripravljena gor čica 
►M9 Ta tarifna številka zajema tudi izdelke v obliki sladkih 
omak razli čnih okusov (npr. karamel), v kolikor niso vklju ­ 
čeni v bolj specifi čno tarifno številko (npr. omake, ki vsebu ­
jejo kakav, s tarifno številko 1806 ali aromatizirani ali obar ­
vani sladkorni sirupi s tarifno številko 2106). Med drugim se 
lahko uporabljajo kot desertne omake ali prelivi (npr. za 
sladoled ali pudinge). ◄ 
2103 90 10  Mangov „chutney“, teko č 
V smislu te tarifne podštevilke pomeni mangov chutney 
proizvod iz manga, kateremu so bili dodani razli čni proiz­
vodi, kot npr. ingver, rozine, poper in sladkor. 
Mangov chutney iz te tarifne podštevilke je v obliki homo ­
genizirane bolj ali manj teko če omake.  
2103 90 30  Aromati čne grenčice z vsebnostjo alkohola 44,2 do 
49,2 vol. %, ki vsebujejo od 1,5 do 6 mas. % encijana, 
začimb in raznih sestavin ter od 4 do 10 mas. % slad ­
korja, v embalaži s prostornino 0,5 l ali manj  
Proizvodi, na katere se nanaša ta tarifna podštevilka, so 
koncentrirani teko či alkoholni pripravki, katerim dajejo 
hkrati grenak in mo čno aromati čni okus encijanove kore ­
nine, ki so bile uporabljene pri njihovi proizvodnji, v kombi ­
naciji z raznimi zeliš či in aromati čnimi substancami. 
Te koncentrirane aromati čne grenčice sestavljajo dodatke, ki 
se uporabljajo kot aroma v pija čah (koktejli, sirupi, brezal ­
koholne pija če, itd.) ali kot za čimba, ki se lahko uporablja 
kot omaka ali kot mešano za čimbno sredstvo v kuhani hrani 
in slaščicah (juhe, mesne, ribje in zelenjavne jedi, omake, 
delikatesni proizvodi, kompoti, sadne solate, sadne torte, 
deserti, sorbeti, itd.). 
Te aromati čne grenčice se na splošno imenujejo „Angostura 
bitter“.  
▼M28  
2103 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje proizvode, ki bi bili sicer 
zajeti v 22. poglavju ter ki so pripravljeni za kulinari čne 
namene in so kot taki neprimerni za uživanje kot pija če. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 128  
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem „alkoholne teko čine 
za kuhanje“, ki se v pogovornem jeziku imenujejo tudi 
„vino za kuhanje“, „portovec za kuhanje“, „konjak za kuha ­
nje“ in „vinjak za kuhanje“. Vino za kuhanje sestoji iz 
navadnega ali dealkoholiziranega vina ali mešanice obeh, 
pri čemer se doda sol ali kombinacija ve č začimb (npr. 
sol in poper), zaradi česar je proizvod neprimeren za 
uživanje kot pija ča. Ti proizvodi obi čajno vsebujejo vsaj 
5 g/l soli.  
▼B 
2104  Juhe in mesne juhe ter pripravki za te juhe; homogeni ­
zirani sestavljeni prehrambni proizvodi  
2104 20 00  Homogenizirani sestavljeni prehrambni proizvodi  
Izraz „homogenizirani sestavljeni prehrambni proizvodi“ je 
opredeljen v opombi 3 k temu poglavju. 
Stavek „Ti proizvodi lahko vsebujejo majhno koli čino 
vidnih delcev sestavin.“ iz opombe 3 k poglavju 21 ne 
pomeni, da za uvrstitev proizvoda pod tarifno podšte ­
vilko 2104 20 00 velja mejna vrednost za masni odstotek 
ali velikost navedenih vidnih delcev. Izraz „majhna koli čina 
vidnih delcev sestavin“ je treba razlagati na osnovi obje ­
ktivnih zna čilnosti proizvoda: treba je oceniti, ali so bili 
vidni delci dodani v takšni koli čini, da predstavljajo znaten 
del proizvoda. V primeru takšne koli čine bi proizvod izgubil 
značaj homogeniziranega sestavljenega prehrambnega proiz ­
voda in bi ga bilo treba uvrstiti drugam (npr. pod tarifno 
številko 2005).  
2105 00  Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali 
ne 
V smislu te tarifne številke pomeni izraz „sladoled in druge 
zamrznjene sladice“ prehrambene proizvode, ki so lahko 
v pakiranjih za prodajo na drobno ali ne, ki vsebujejo 
kakav ali čokolado ( četudi kot obliv) ali ne, in so zaradi 
zamrzovanja v trdnem ali pastoznem stanju – in se 
v takšnem stanju tudi uživajo. 
Bistvena lastnost teh proizvodov je, da prehajajo v teko če 
ali polteko če stanje pri temperaturi okolja približno 0 °C. 
Vendar pa se proizvodi, ki sicer imajo videz sladoleda, 
nimajo pa bistvenih karakteristik opisanih zgoraj, ustrezno 
uvrščajo pod tarifne številke 1806, 1901 ali 2106. 
Proizvodi iz te tarifne številke imajo zelo razli čna imena 
(sladoled na osnovi vode, kremni sladoled, kasata, 
neapeljske rezine itd.) in se pojavljajo v razli čnih oblikah. 
Lahko vsebujejo kakav ali čokolado, sladkor, rastlinsko ali 
mlečno maščobo, mleko (posneto ali ne), sadje, stabiliza ­
torje, arome, barvila itd. 
Skupna vsebnost teh maš čob v glavnem ne presega 
15 mas. % gotovega proizvoda. Vendar pa lahko nekateri 
proizvodi, pri katerih se v proizvodnji uporablja velika koli ­ 
čina smetane, vsebujejo skupno približno 20 mas. % 
maščob. ▼M28
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 129  
Pri proizvodnji nekaterih sladoledov se v surovine vpihuje 
zrak zaradi pove čanja volumna gotovega proizvoda (ekspan ­
zija). 
Samo za izdelke, ki vsebujejo kakavova zrna, kakavovo 
maso ali kakavov prah, se šteje, da vsebujejo kakav v 
smislu tarifne številke 2105 00. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2105, 
predvsem izklju čitve. 
2106  Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu  
2106 10 20 in 
2106 10 80  Beljakovinski koncentrati in teksturirane beljakovinske 
snovi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2106, drugi 
odstavek, (6), razen dela, ki se nanaša na beljakovinske 
hidrolizate. 
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čene koncentrirane mle čne 
beljakovine (tarifna podštevilka 0404 90 ali tarifna 
številka 3504 00). 
Pri določanju vsebnosti saharoze za potrebe uvrš čanja v ti 
tarifni podštevilki se upošteva vsebnost invertnega sladkorja, 
izraženega kot saharoza.  
2106 90 20  Sestavljeni alkoholni pripravki, razen tistih na osnovi 
aromatičnih snovi vrst, ki se uporabljajo pri proizvodnji 
pijač 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2106, 
drugi odstavek, (7). 
Glej dodatno opombo 2 k temu poglavju. 
Iz te tarifne podštevilke so izklju čeni podobni sestavljeni 
preparati z vsebnostjo alkohola do vklju čno 0,5 vol. % 
(tarifna podštevilka 2106 90 92 ali 2106 90 98).  
2106 90 30  Izoglukozni sirupi  
Glej dodatno opombo 3 k temu poglavju.  
2106 90 92 in 
2106 90 98  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2106, drugi 
odstavek, (1) do (5), (8) do (11) in (13) do (16) in tretji 
odstavek pojasnjevalnih opomb HS k tarifnima podštevil ­
kama 2106 10 20 in 2106 10 80.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 130  
POGLAVJE 22  
PIJAČE, ALKOHOLNE TEKO ČINE IN KIS  
Splošno  
Kjerkoli se v tem poglavju pojavi razlika med pija čami v embalaži 
s prostornino 2 litra in pija čami v embalaži s prostornino ve č kot 2 litra, 
se upošteva volumen teko čine, ki je v embalaži in ne kapaciteta emba ­
laže. 
To poglavje zajema ( če ne gre za zdravila) krepilne proizvode (toniki), 
ki so, tudi če se vzamejo v majhnih koli činah, npr. po žlici, pripravljeni 
za neposredno uživanje kot pija če. Brezalkoholni krepilni proizvodi, ki 
se morajo pred uživanjem še razred čiti, se ne uvrš čajo v poglavje 22 (v 
splošnem tarifna številka 2106).  
Dodatna opomba 
2 (b)  Dejanski odstotek alkohola (v vol. %) se izra čuna z množe ­
njem mase sladkorjev (izražen v kilogramih invertnega slad ­
korja), ki ga vsebuje 100 litrov zadevnega proizvoda, 
s faktorjem 0,6.  
2201  Vode, vklju čno naravne ali umetne mineralne vode in 
sodavice, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih 
sladil ali arom; led in sneg  
2201 10 11 do 
2201 10 90  Mineralne vode in sodavice  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, na katere se 
nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2201, 
odstavka (B) in (C). 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo naravne mineralne vode 
v pršilkah, ki se uporablja za nego kože (tarifna 
številka 3304).  
2201 10 11 in 
2201 10 19  Naravne mineralne vode  
„Naravna mineralna voda“ pomeni vodo, ki je v skladu 
z navodili Direktive 2008/54/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta (UL L 164, 26.6.2009, str. 45).  
2201 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2201, 
odstavka (A) in (D). 
Pod te tarifne podštevilke se uvrš ča vodna para, kot tudi 
filtrirana, sterilizirana, pre čiščena ali meh čana naravna voda.  
2202  Vode, vklju čno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo 
dodan sladkor ali druga sladila ali arome ter druge 
brezalkoholne pija če, razen sadnih ali zelenjavnih 
sokov iz tarifne številke 2009  
Izraz „brezalkoholne pija če“ je opredeljen v opombi 3 
k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 131  
►M53  Brezalkoholne pija če iz te tarifne številke so teko ­ 
čine, ki so neposredno primerne in namenjene za človeško 
prehrano kot pija ča, ne glede na zaužito koli čino ali posebne 
namene, v katere se lahko uživajo razli čne vrste teko čin, v 
kolikor niso vklju čene v nobeno drugo tarifno številko. 
Popolnoma subjektivni in raznoliki dejavniki, kot so na čin 
ali namen uživanja, npr. za potešitev žeje ali izboljšanje 
zdravja, niso pomembni za njihovo uvrstitev (glej sodbo 
Sodišča Evropske unije v zadevi 114/80). 
Ta tarifna številka med drugim vklju čuje tudi pripravljeno 
tekočo hrano za dojen čke. ◄ 
2202 10 00  Vode, vklju čno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo 
dodan sladkor ali druga sladila ali arome  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo brezalkoholne pija če, 
na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2202, to čka (A). 
Prisotnost antioksidantov, vitaminov, stabilizatorjev ali 
kinina ne vplivajo na uvrš čanje brezalkoholnih pija č. 
Ta tarifna podštevilka zajema teko če proizvode, sestavljene 
iz vode, sladkorja in arom, pakirane v majhne plasti čne 
vrečke in namenjene, da se doma položijo v zamrzovalnik 
– tako se izdelajo ledene lizike. 
Glej tudi dodatno opombo 1 k temu poglavju.  
2202 90 10  Ki ne vsebujejo proizvodov iz tarifnih številk 0401 do 
0404 ali maš čob, pridobljenih iz proizvodov iz tarifnih 
številk 0401 do 0404  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje krepilne proizvode, kakor 
so opisani v pojasnjevalnih opombah v drugemu odstavku, 
pod splošno, tega poglavja. Navedene brezalkoholne pija če, 
pogosto omenjene kot prehranska dopolnila, so lahko izde ­
lane iz rastlinskih ekstraktov (vklju čno z zeliš či) in vsebu ­
jejo dodane vitamine in/ali minerale. Obi čajno morajo nave ­
deni pripravki ohranjati splošno zdravje in dobro po čutje. V 
tem se razlikujejo od aromatiziranih ali oslajenih vod in 
drugih brezalkoholnih pija č iz tarifne podšte ­
vilke 2202 10 00, navedenih v pojasnjevalnih opombah 
HS k tarifni številki 2202, odstavek (A).  
2202 90 91 do 
2202 90 99  Druge, ki vsebujejo maš čobe, pridobljene iz proizvodov 
iz tarifnih številk 0401 do 0404  
Te tarifne podštevilke zajemajo teko če proizvode, v trgovini 
znane kot „filled milk“, če so pripravljeni kot napitek. 
„Filled milk“ je proizvod na osnovi posnetega mleka ali 
posnetega mleka v prahu, ki so mu dodane rafinirane rast ­
linske maš čobe ali olja, v koli čini, ki je skoraj enaka koli ­ 
čini naravne maš čobe, ekstrahirane iz prvotnega polnega 
mleka. Ta pija ča se uvrš ča v pododdelke te tarifne podšte ­
vilke skladno z vsebnostjo mle čnih maščob. 
Glej pojasnjevalno opombo k tarifni podštevilki 2202 90 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 132  
2204  Vino iz svežega grozdja, vklju čno ojačena vina; grozdni 
mošt, razen tistega iz tarifne številke 2009  
Glede dejanskega volumskega odstotka alkohola, glej 
dodatno opombo 2 (a) k temu poglavju.  
2204 10 11 do 
2204 10 98  Peneča vina  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
2204 10 11  Champagne  
Šampanjec je pene če vino, ki ga proizvajajo v francoski 
pokrajini Champagne iz grozdja, natrganega izklju čno 
v tej pokrajini.  
▼M26  
2204 10 15  Prosecco  
Prosecco je pene če vino z zaš čiteno ozna čbo porekla, prid ­
obljeno iz grozdja sorte „Glera“, pridelanega v regijah z 
označbami porekla „Prosecco“, „Conegliano-Valdobbiadene 
– Prosecco“, „Colli Asolani – Prosecco“ in „Asolo – 
Prosecco“.  
▼B 
2204 21 06 do 
2204 21 09  Vino, razen tistega iz tarifne podštevilke 2204 10, 
v steklenicah z gobastimi zamaški, obdanimi z ži čnimi 
košaricami; vino, druga če polnjeno z nadtlakom, 
nastalim zaradi ogljikovega dioksida v raztopini, ne 
manj kot 1 bar, vendar manj kot 3 bare, merjeno pri 
20 °C  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. vina, polnjena v steklenice z „gobastimi“ zamaški, ki ne 
ustrezajo definiciji „pene če vino“, opisani v opombi 1 
k tarifnim podštevilkam k temu poglavju; 
2. vina, polnjena druga če kot v steklenice z „gobastimi“ 
zamaški, z zunanjim pritiskom ne manj kot 1 vendar 
manj kot 3 bare, merjeno pri 20 °C. 
Plutovinasti zamaški, ki ustrezajo spodnji skici, pa tudi 
podobni zamaški izdelani iz plasti čnih materialov, se štejejo 
za „gobaste“ zamaške.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 133  
2204 21 11 do 
2204 21 98  Drugo  
Glej dodatni opombi 4 in 5 k temu poglavju. 
Nehlapne sestavine skupnega suhega ekstrakta v smislu 
dodatne opombe 4 (A), vklju čujejo sladkor, glicerol, tanine, 
vinsko kislino, barvila in soli.  
2204 21 11 do 
2204 21 78  Vina z zaš čiteno ozna čbo porekla (ZOP)  
Glej dodatno opombo 6 (a) k temu poglavju.  
2204 21 23  Tokaj  
Glej dodatno opombo 4 (B) (b) k temu poglavju.  
2204 21 79 in 
2204 21 80  Vina z zaš čiteno geografsko ozna čbo (ZGO)  
Glej dodatno opombo 6 (a) k temu poglavju.  
2204 29 10  Vino, razen tistega, iz tarifne podštevilke 2204 10, 
v steklenicah z gobastimi zamaški, obdanimi z ži čnimi 
košaricami; vino, druga če polnjeno z nadtlakom, nasta ­
lega zaradi ogljikovega dioksida v raztopini, ne manj kot 
1 bar, vendar manj kot 3 bare, merjeno pri temperaturi 
20 °C  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 2204 21 06 
do 2204 21 09 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
2204 29 11 do 
2204 29 98  Drugo  
Glej dodatni opombi 4 in 5 k temu poglavju.  
2204 29 11 do 
2204 29 58  Vina z zaš čiteno ozna čbo porekla (ZOP)  
Glej dodatno opombo 6 (a) k temu poglavju.  
2204 29 11  Tokaj  
Glej dodatno opombo 4 (B) (b) k temu poglavju.  
2204 29 79 in 
2204 29 80  Vina z zaš čiteno geografsko ozna čbo (ZGO)  
Glej dodatno opombo 6 (a) k temu poglavju.  
2204 30 10  V fermentaciji ali z ustavljeno fermentacijo brez doda ­
janja alkohola  
Glej dodatno opombo 3 v povezavi z dodatnimi opom ­
bami 2 (a), 2 (b) in 2 (c) k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 134  
2204 30 92  Koncentrirani  
Glej dodatno opombo 7 k temu poglavju.  
2204 30 96  Koncentrirani  
Glej dodatno opombo 7 k temu poglavju.  
2205  Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana 
z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje  
Vina, ki so zajeta pod to tarifno številko, so opisana v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 2205. Mednje 
spadajo: 
1. pijače, znane kot „Marsala all'uovo“, „Marsala alla 
mandorla“ in „Crema di Marsala all'uovo“, ki temeljijo 
na vinu vrste Marsala, ki je aromatizirano z jaj čnimi 
rumenjaki, mandlji in z drugimi aromati čnimi sredstvi; 
2. pijače, katerih osnova je vino in so znane kot „Sangria“, 
so aromatizirane npr. z limonami ali pomaran čami. 
Glej dodatno opombo 8 k temu poglavju. Pija če, ki vsebu ­
jejo manj kot 7 vol. % alkohola, se uvrš čajo pod tarifno 
številko 2206 00.  
2206 00  Druge fermentirane pija če (npr. jabol čnik, hruškovec, 
medica); mešanice fermentiranih pija č in mešanice 
fermentiranih pija č z brezalkoholnimi pija čami, ki niso 
navedene ali zajete na drugem mestu  
V zvezi z uvrstitvijo pija č, katerih osnova je fermentirani 
alkohol, in ki so jim dodani destiliran alkohol, voda in 
druge snovi (npr. sirup, razli čne arome in barvila ter neka ­
terim izmed njih kremna osnova), glej sodbo Sodiš ča 
Evropske unije v zadevi C-150/08. V skladu s to sodbo je 
treba zadevne pija če, ki so narejene iz dolo čenega sadja ali 
naravnega proizvoda, torej fermentirane pija če pod tarifno 
številko 2206, če so jim ti dodatki odvzeli okus, vonj in/ali 
videz pija če, uvrstiti pod tarifno številko 2208.  
2206 00 10  Piquette  
Glej dodatno opombo 9 k temu poglavju.  
2206 00 31 do 
2206 00 89  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 2206, drugi odsta ­
vek, (1) do (10).  
2206 00 31 in 
2206 00 39  Peneče 
Glede izraza „pene če“ glej dodatno opombo 10 k temu 
poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 135  
Glede gobastih zamaškov v zgoraj omenjeni dodatni opombi 
glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 2204 21 06 do 2204 21 09, zadnji odstavek.  
2206 00 51 do 
2206 00 89  Mirne, v embalaži s prostornino  
Te tarifne podštevilke zajemajo pija če, ki niso proizvod 
naravne fermentacije mošta iz svežega grozdja, temve č so 
izdelane iz koncentriranega grozdnega mošta. Tak mošt je 
obstojen in ga je mogo če po potrebi tudi skladiš čiti. 
Proces fermentacije se obi čajno prične z dodatkom kvasovk. 
Pred ali med fermentacijo se moštu lahko doda tudi sladkor. 
Tako dobljeni proizvod se lahko na koncu sladka, oja ča 
z dodatkom alkohola ali meša.  
2207  Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 
80 vol. % ali ve č; denaturirani etilni alkohol in drugi 
destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola  
2207 10 00  Nedenaturiran etilni alkohol z vsebnostjo alkohola 
80 vol. % ali ve č 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2207, razen 
četrtega odstavka. 
Alkoholne pija če (npr. gin, vodka) se uvrš čajo pod tarifne 
podštevilke 2208 20 12 do 2208 90 78 ne glede na njihovo 
vsebnost alkohola.  
2207 20 00  Denaturirani etilni alkohol in drugi destilati s katero koli 
vsebnostjo alkohola  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2207, četrti 
odstavek.  
2208  Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj 
kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pija če 
Žganja, likerji in druge alkoholne pija če iz tarifne 
številke 2208 so alkoholne teko čine, namenjene predvsem 
za človeško prehrano in so izdelane: 
— neposredno z destilacijo (z dodanimi aromami ali ne) 
naravno fermentiranih teko čin, kot je npr. vino ali 
jabolčnik, ali predhodno fermentiranega sadja, žit, tropin 
ali drugih rastlinskih proizvodov, ali 
— s preprostim dodajanjem razli čnih aromati čnih snovi, 
včasih tudi sladkorja, k alkoholu, ki je bil proizveden 
z destilacijo. 
Različne alkoholne pija če so opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 2208, tretji odstavek, (1) 
do (18).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 136  
Glede nedenaturiranih alkoholov je treba poudariti, da osta ­
nejo uvrš čeni pod to tarifno številko, tudi če vsebujejo 
80 vol. % ali ve č alkohola, če je proizvod primeren za 
uživanje kot pija ča ali ne. 
Ta tarifna številka ne zajema alkoholnih pija č, dobljenih 
s fermentacijo (tarifne podštevilke 2203 00 do 2206 00).  
2208 30 11 do 
2208 30 88  Whisky  
Whisky je žganje, destilirano iz žitne kaše in se prodaja 
z vsebnostjo alkohola 40 vol. % ali ve č, v steklenicah ali 
v drugi embalaži. 
Škotski whisky je whisky destiliran in zoren na Škotskem. 
Whisky z dodano sodavico (whisky-soda) je iz teh tarifnih 
podštevilk izklju čen in se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 2208 90 69 ali 2208 90 78.  
2208 30 30  Single malt whisky  
Škotski single malt whisky je žganje, dobljeno z destilacijo 
fermentirane kaše izklju čno iz ječmenovega slada v kotlih 
za kuhanje žganja v eni sami destilarni.  
2208 30 41 in 
2208 30 49  Blended malt whisky, v embalaži s prostornino  
Škotski blended malt whisky je dobljen z mešanjem dveh ali 
več škotskih single malt whiskyjev, destiliranih/dobljenih v 
različnih destilarnah.  
2208 30 61 in 
2208 30 69  Single grain whisky in blended grain whisky, v embalaži 
s prostornino  
Škotski single grain whisky je žganje, druga čno od škot ­
skega single malt whiskyja ali škotskega blended malt 
whiskyja, dobljeno v eni sami destilarni z destilacijo 
fermentirane kaše iz je čmenovega slada s celimi zrni drugih 
žit (najpogosteje pšenice ali koruze) ali brez njih. 
Škotski blended grain whisky je dobljen z mešanjem dveh 
ali več škotskih single grain whiskyjev, destiliranih/ 
dobljenih v razli čnih destilarnah.  
2208 30 71 in 
2208 30 79  Drugi blended whisky, v embalaži s prostornino  
Drug škotski blended whisky („Blended Scotch Whisky“) je 
dobljen z mešanjem enega ali ve č škotskih single malt 
whiskyjev z enim ali ve č škotskimi single grain whiskyji.  
2208 40 11 do 
2208 40 99  Rum in druga žganja, dobljena z destilacijo fermenti ­
ranih proizvodov iz sladkornega trsa  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode opisane v pojas ­
njevalnih opombah k tarifni številki 2208, tretji odstavek, 
(3), če so zadržali svoje senzori čne lastnosti.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 137  
2208 50 11 in 
2208 50 19  Gin v embalaži s prostornino  
Gin je žgana pija ča, ki jo v splošnem pridobivajo 
z enostavno ali sukcesivno destilacijo boljših žitnih žganj 
ali etilnega alkohola z brinovimi jagodami in drugimi 
aromatičnimi substancami (npr. korijander, korenina ange ­
like, janež, ingver). 
V smislu teh tarifnih podštevilk se štejejo za gin samo 
alkoholne pija če, ki imajo senzori čne lastnosti gina. 
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čene npr. naslednja 
žganja: 
(a) geneva (tarifna podštevilka 2208 50 91 ali 2208 50 99); 
(b) aquavit (tarifna podštevilka 2208 90 56 ali 2208 90 77); 
(c) kranawitter (tarifna podštevilka 2208 90 56 ali 
2208 90 77).  
2208 60 11 do 
2208 60 99  Vodka  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2208, tretji 
odstavek, (5).  
2208 70 10 in 
2208 70 90  Likerji in krepilne pija če 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2208, prvi 
odstavek, (B), in tretji odstavek.  
2208 90 11 in 
2208 90 19  Arak v embalaži s prostornino  
Arak je žganje, proizvedeno ob uporabi posebnega kvasa, iz 
melase sladkornega trsa ali iz melase sladkih rastlinskih 
sokov in riža. 
Araka ne smemo zamenjavati s pija čo raki, ki je dobljena 
z destilacijo žganja iz rozin ali žganja iz suhih smokev 
z dodanim janežem, ki se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 2208 90 56 ali 2208 90 77.  
2208 90 33 in 
2208 90 38  Žganja iz sliv, hrušk ali češenj (razen likerjev), v emba ­
laži s prostornino  
Slivovo, hruškovo in češnjevo žganje so žgane pija če, 
dobljene izklju čno s fermentacijo in destilacijo slivove, 
hruškove ali češnjeve drozge. 
Glede izrazov slive in češnje glej pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 0809.  
2208 90 48  Druga  
V smislu te tarifne podštevilke so kot žganja dobljena iz 
sadja mišljene alkoholne pija če, ki so dobljene izklju čno 
z alkoholnim vrenjem in destilacijo sadja (razen sliv, 
hrušk ali češenj), npr. iz marelic, borovnic, malin, robid, 
črnega ribeza, rde čega ribeza, belega ribeza, jagod, jabolk, 
vključno žganja dobljena iz jabol čnika. Kalvados se uvrš ča 
pod tarifno podštevilko 2208 90 45.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 138  
2208 90 56  Druga  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje žganja iz agav razen tequile 
(npr. mescal), žganja destilirana iz aromati čnih zelišč, gren­ 
čice, aquavit, kranawitter, žganja destilirana iz korenin (npr. 
encijanova žganja) ter žganja iz sirka.  
2208 90 69  Druge alkoholne pija če 
Poleg pija č, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 2208, tretji odstavek, (14) do (18), ta 
tarifna podštevilka zajema še: 
1. alkoholne pija če z dodano sodavico (npr. whisky-soda); 
2. čaj z alkoholom; 
3. medsebojne mešanice alkoholnih pija č ali alkoholne 
pijače, pomešane s sadnimi ali zelenjavnimi sokovi (kok ­
tejli).  
2208 90 71  Destilirana iz sadja  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 2208 90 48. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi kalvados.  
2208 90 77  Druge  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 2208 90 56.  
2208 90 78  Druge alkoholne pija če 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 2208 90 69.  
2208 90 91 in 
2208 90 99  Nedenaturirani etilni alkohol z vsebnostjo alkohola manj 
kot 80 vol. %, v embalaži s prostornino  
Pod tema tarifnima podštevilkama je zajeta teko čina, 
opisana kot „osnova iz sladnega piva“ ( malt beer base ), z 
vsebnostjo alkohola 14 vol. % in pridobljena iz varjenega 
piva, ki je bilo pre čiščeno in nato ultrafiltrirano, s čimer se 
je zmanjšala koncentracija grenkih snovi in beljakovin (glej 
sodbo Sodiš ča Evropske unije v zadevi C-196/10).  
2209 00  Kis in nadomestki kisa, dobljeni iz ocetne kisline  
2209 00 11 in 
2209 00 19  Vinski kis, v embalaži s prostornino  
Glej dodatno opombo 11 k temu poglavju. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2209, 
del (I), drugi odstavek, (1).  
2209 00 91 in 
2209 00 99  Drugo, v embalaži s prostornino  
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2209, 
del (I), drugi odstavek, (2), (3) in (4) ter del (II).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 139  
POGLAVJE 23  
OSTANKI IN ODPADKI ŽIVILSKE INDUSTRIJE; PRIPRAVLJENA 
KRMA ZA ŽIVALI 
Dodatna 
opomba 3  Potencialni masni odstotek alkohola se izra čuna z množe ­
njem mase sladkorja (ra čunanega v kilogramih invertnega 
sladkorja), vsebovanega v 100 kilogramih zadevnega proiz ­
voda, s faktorjem 0,47.  
2301  Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavni čnih proizvodov, 
rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevreten čar­
jev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki  
2301 20 00  Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali 
drugih vodnih nevreten čarjev  
Moka, zdrob in peleti iz rib iz te tarifne podštevilke so 
sestavljeni iz rib ali ribjih odpadkov, ki so ve činoma kuhani 
in nato stisnjeni v pasto, posušeni in zmleti, v nekaterih 
primerih pa tudi aglomerirani v oblike peletov. 
Iz te tarifne podštevilke je izklju čena ribja moka, ki je 
primerna za človeško prehrano (tarifna podšte ­
vilka 0305 10 00).  
2302  Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi 
obdelavi žit ali stro čnic, v obliki peletov ali ne  
Glede razlikovanja med proizvodi iz te tarifne številke in 
proizvodi iz 11. poglavja, glej opombo 2 (A) k 
11. poglavju. 
Ostanki, navedeni v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 2302, (B) (1), morajo vsebovati 50 mas. % ali ve č 
žit ali stro čnic. 
Za določevanje vsebnosti škroba (v ustreznem proizvodu), 
se uporablja metoda navedena v Prilogi III, del L, k Uredbi 
Komisije (ES) št. 152/2009 (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).  
2302 10 10 in 
2302 10 90  Iz koruze  
Če so izpolnjeni kriteriji, ki so dolo čeni v opombi 2 (A) k 
11. poglavju, so zdrobljena koruzna zrna, dobljena med 
presejevanjem o čiščenih, neoluš čenih koruznih zrn, iz teh 
tarifnih podštevilk izklju čena (tarifna podšte ­
vilka 1104 23 98).  
2303  Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki, 
rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in 
drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja, ostanki in 
odpadki iz pivovarn ali destilarn, v obliki peletov ali ne  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 140  
Za določevanje vsebnosti škroba in beljakovin se upora ­
bljajo metode navedene v Prilogi III, del L in C, k Uredbi 
Komisije (ES) št. 152/2009 (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).  
2303 10 11 in 
2303 10 19  Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoš ­ 
čenih teko čin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin, 
računano na suh proizvod  
Proizvodi, ki jih zajemata ti tarifni podštevilki, morajo 
izpolnjevati pogoje, ki so navedeni v dodatni opombi 1 
k temu poglavju. 
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. koruzni klej (ve činoma v obliki moke), ki je sestavljen 
pretežno iz lepljivih substanc v koruznih zrnih, dobljen 
s separacijo škroba. Vsebnost beljakovin (dušik × 6,25) 
presega 40 mas. %; 
2. „gluten meal“, proizvod, ki je dobljen pretežno z meša ­
njem suhih ostankov pri proizvodnji škroba iz koruze 
s čistimi lepljivimi substancami. Takšni proizvodi ve či­
noma vsebujejo 40 mas. % beljakovin (dušik × 6,25); 
3. krmo iz koruznega kleja, ki ve činoma vsebuje vsaj 
20 mas. % beljakovin (dušik × 6,25) in je sestavljena 
pretežno iz delcev perikarpa in endosperma, iz koruznega 
kleja in v časih tudi iz zgoš čene koruzne teko čine za 
namakanje, kateri vsi so stranski proizvodi iz proizvodnje 
škroba iz koruze. 
Pod to tarifno podštevilko se tudi uvrš čajo zgoraj našteti 
proizvodi, če so aglomerirani v obliki peletov. 
Te tarifne podštevilke zajemajo samo proizvode z vsebnostjo 
škroba do vklju čno 28 mas. % v suhi snovi, v skladu 
z metodo navedeno v Prilogi III, del L, k Uredbi Komisi ­
je (ES) št. 152/2009 (UL L 54, 26.2.2009, str. 1), in 
njihova vsebnost maš čob ne sme presegati 4,5 mas. % 
v suhi snovi, v skladu z metodo navedeno v Prilogi III, 
del H, k Uredbi Komisije (ES) št. 152/2009 (1). 
Proizvodi z višjo vsebnostjo škroba se praviloma uvrš čajo v 
11. poglavje ali pod ustrezne tarifne podštevilke 2302 10 10, 
2302 10 90, 2309 90 41 ali 2309 90 51. To velja tudi za 
blago, ki vsebuje proizvode ekstrahirane iz koruze po drugih 
postopkih ne le blago nastalo pri proizvodnji škroba po 
mokrem postopku (ostanki nastali pri presejevanju koruznih 
zrn, zdrobljena koruzna zrna, ostanki nastali pri ekstrakciji 
olja iz koruznih kal čkov po suhem postopku itd.). 
Proizvodi, ki se uvrš čajo podte tarifne podštevilke, ne smejo 
vsebovati ostankov nastalih pri ekstrakciji olja iz koruznih 
kalčkov z mokrim postopkom. 
Zgoščene koruzne teko čine za namakanje se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 2303 10 90, ne glede na njihovo 
vsebnost beljakovin.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 141  
2303 10 90  Drugo  
V smislu te tarifne podštevilke pomenijo ostanki pri proiz ­
vodnji škroba iz korenin manioke proizvode z vsebnostjo 
škroba do vklju čno 40 mas. %, ra čunano na suho snov. 
Če je njihova vsebnost škroba ve čja, se takšni proizvodi 
v obliki moke ali zdroba, uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 1106 20 10 ali 1106 20 90. Proizvodi v obliki peletov 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 0714 10. 
Ta tarifna podštevilka zajema še: 
1. „sorghum gluten feed“, iz sirka, ki ve činoma vsebuje 
vsaj 18 mas. % beljakovin in jo pretežno sestavljajo 
delci perikarpa in endosperma sirkovih zrn, lepljivih 
substanc iz sirkovih zrn in v časih iz zgoš čene sirkove 
tekočine za namakanje, kateri vsi so stranski proizvodi 
iz proizvodnje škroba iz sirka. 
Ta tarifna podštevilka zajema samo proizvode 
z vsebnostjo škroba do vklju čno 40 mas. %, ra čunano 
na suho snov. 
Proizvodi z višjo vsebnostjo škroba se glede na sestavo 
uvrščajo v 11. poglavje ali pod tarifno številko 2302 ali 
2309. 
2. Ostanke pri proizvodnji škroba, imenovane tudi „posu ­ 
šena krompirjeva pulpa“. Vsebnost škroba v teh ostankih 
je navadno 50 mas. % ali ve č. 
Za določanje vsebnosti vlage se uporablja metoda navedena 
v Prilogi III, del A, k Uredbi Komisije (ES) št. 152/2009 
(UL L 54, 26.2.2009, str. 1). 
Zgoščene koruzne teko čine za namakanje se uvrš čajo pod to 
tarifno podštevilko, ne glede na vsebnost beljakovin.  
2303 20 10 in 
2303 20 90  Rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in 
drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja  
Sirotka, iz katere je delno odstranjena laktoza, se ne šteje za 
odpadek pri proizvodnji sladkorja in se ne uvrš ča pod ti 
tarifni podštevilki (tarifna številka 0404). 
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi sladkorno peso, v kateri 
je bil delno ali popolnoma odvzet sladkor.  
2303 30 00  Odpadki in ostanki iz pivovarn ali destilarn  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2303, prvi 
odstavek, (E), (1) do (5).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 142  
2304 00 00  Oljne poga če in drugi trdni ostanki, dobljeni pri 
ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki 
peletov  
Ta tarifna podštevilka ne zajema luskinic iz sojinih zrn 
zmletih ali ne, iz katerih ni bilo ekstrahirano sojino olje 
(tarifna številka 2308).  
2306  Oljne poga če in drugi trdni ostanki, dobljeni pri 
ekstrakciji rastlinskih maš čob ali olj, razen tistih iz 
tarifnih številk 2304 ali 2305, nezmleti ali zmleti ali v 
obliki peletov  
2306 41 00  Iz semen oljne repice ali ogrš čice z nizko vsebnostjo 
eručne kisline  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2306 41.  
2306 90 05  Iz koruznih kal čkov 
Ta tarifna podštevilka zajema ostanke nastale iz ekstrakcije 
olja iz koruznih kal čkov, dobljenega z mokrim ali suhim 
postopkom, in kateri izpolnjujejo pogoje navedene v dodatni 
opombi 2 k temu poglavju. 
Proizvodi, ki ne izpolnjujeo teh pogojev, se glede ne sestavo 
uvrščajo v 11. poglavje ali pod tarifno številko 2302 ali 
2309.  
2306 90 11 in 
2306 90 19  Oljne poga če in drugi ostanki, dobljeni pri ekstrakciji 
oljčnega olja  
Izraz „ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olj čnega olja“ pomeni 
samo proizvode, ki vsebujejo do vklju čno 8 mas. % 
maščobe. Taki proizvodi (razen tropin), ki vsebujejo ve č 
maščobe, se uvrš čajo pod iste tarifne podštevilke kot 
osnovna surovina (tarifna podštevilka 0709 92 10 ali 
0709 92 90). 
Za določanje vsebnosti maš čobe se uporablja metoda nave ­
dena v Prilogi XV k Uredbi Komisije (EGS) št. 2568/91, 
(UL L 248, 5.9.1991, str. 1).  
2307 00  Vinska usedlina; vinski kamen  
2307 00 11  S skupno vsebnostjo alkohola do vklju čno 7,9 mas. % in 
z vsebnostjo suhe snovi ne manj kot 25 mas. %  
Glej dodatno opombo 3 k temu poglavju in ustrezne pojas ­
njevalne opombe.  
2307 00 90  Vinski kamen  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2307, drugi 
odstavek.  
2308 00  Rastlinski materiali in rastlinski odpadki, rastlinski 
ostanki in stranski proizvodi, v obliki peletov ali ne, ki 
se uporabljajo kot krma za živali, ki niso navedeni ali 
zajeti na drugem mestu  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 143  
2308 00 11  S skupno vsebnostjo alkohola do vklju čno 4,3 mas. %, 
in z vsebnostjo suhe snovi ne manj kot 40 mas. %  
Glej dodatno opombo 3 k temu poglavju in ustrezne pojas ­
njevalne opombe.  
2308 00 40  Želod in divji kostanj; drozge ali tropine iz drugega 
sadja razen iz grozdja  
Tropine iz drugega sadja, razen iz grozdja zajemajo „poma ­
rančne celice“. To so proizvodi, sestavljeni iz delov poma ­
ranč, ki se po stiskanju sprva pojavijo v soku, kasneje po 
odstranitvi pa vsebujejo le nekaj sestavin sadnega mesa, 
tako da je sestavljen predvsem iz celi čnih ovojnic in albeda. 
Ti proizvodi so namenjeni za razred čevanje pomaran čnega 
koncentrata in kot dodatek k brezalkoholnim pija čam. 
2308 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, dolo čene 
v točkah (2), (3), (4), (6), (7), (8) in (9) drugega odstavka 
pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 2308. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi luskinice sojinih zrn 
(zmlete ali ne), iz katerih sojino olje ni bilo ekstrahirano.  
▼M43  
2309  Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali  
Glej opombo 1 k temu poglavju. 
Glede mle čnih proizvodov glej dodatno opombo 4 k temu 
poglavju. 
Vsebnost mle čnih proizvodov, vsebnost škroba in vsebnost 
glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodek ­
strinskega sirupa so ne glede na njihov izvor izra čunane 
na celoten proizvod. 
Glede škroba se uporablja naslednje: 
— če ni jasno, ali je škrob prisoten, se lahko za preverjanje 
njegove prisotnosti uporabi kvalitativna mikroskopska 
metoda ali kvalitativni test obarvanja z raztopino joda; 
— za dolo čanje vsebnosti škroba je treba uporabiti polari ­
metrično metodo (imenovano tudi modificirana Ewer ­
sova metoda) iz dela L Priloge III k Uredbi 
Komisije (ES) št. 152/2009 (UL L 54, 26.2.2009, 
str. 1). 
Če ni mogo če uporabiti polarimetri čne metode, npr. 
zaradi prisotnosti znatne koli čine snovi, kot so tiste, 
navedene v nadaljevanju, je treba uporabiti encimsko 
analitsko metodo za dolo čanje vsebnosti škroba iz 
Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 121/2008 (UL L 37, 
12.2.2008, str. 3).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 144  
Za naslednje specifi čne snovi je znano, da povzro čajo 
motnje pri uporabi polarimetri čne metode: 
(a) proizvodi iz (sladkorne) pese, kot so pulpa (slad ­
korne) pese, melasa iz (sladkorne) pese, melasirana 
pulpa (sladkorne) pese, usedlina pri destilaciji 
melase iz (sladkorne) pese, (pesni) sladkor; 
(b) pulpa agrumov; 
(c) laneno seme; oljna poga ča iz lanenih semen; ekstra ­
hirano laneno seme; 
(d) seme ogrš čice; oljna poga ča iz semen ogrš čice; 
ekstrahirano seme ogrš čice; luščine ogrščice; 
(e) sončnično seme; ekstrahirano son čnično seme; 
ekstrahirano son čnično seme iz delno oluš čenih 
semen; 
(f) pogača iz kopre; ekstrahirana kopra; 
(g) krompirjeva pulpa; 
(h) suhi kvas; 
(i) proizvodi z visoko vsebnostjo inulina (npr. čips in 
moka iz topinamburja); 
(j) ocvirki; 
(k) sojini proizvodi; 
— za proizvode z vsebnostjo škroba manj kot 0,5 mas. % 
se ne bi smelo šteti, da vsebujejo škrob. 
Za določitev glukoze se lahko uporabi teko činska kromato ­
grafija visoke lo čljivosti (HPLC) (Uredba Komisije (ES) 
št. 904/2008 (UL L 249, 18.9.2008, str. 9)).  
▼B 
2309 10 11 do 
2309 10 90  Hrana za pse ali ma čke, pakirana v embalaži za prodajo 
na drobno 
►M25  Te tarifne podštevilke zajemajo izdelke, namenjene 
psom za žve čenje, ki imajo razli čne oblike (npr. vozli, 
palice itd.) in so narejeni iz kože ter drugih dodanih snovi 
(npr. škrob, sladkor ali suho meso). Vendar so proizvodi, ki 
so stoodstotno narejeni iz kože in niso podvrženi dodatni 
pripravi kot hrana za živali, izklju čeni (tarifna številka 
4205). ◄ 
2309 90 10  Hrana za ribe ali morske sesalce, topljiva  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2309, 
del (II), (B), zadnji odstavek, (1).  ▼M43
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 145  
2309 90 20  Proizvodi, na katere se nanaša dodatna opomba 5 
k temu poglavju  
Koruzna teko čina za namakanje, ki se uporablja kot rastni 
medij (hranilni bujon) je lahko prisotna v proizvodih 
nastalih iz ostankov, mrtvih fermetacijskih agentov 
v koncentraciji, ki v glavnem ne presegajo 2 mas. %. Ti 
proizvodi se ugotavljajo z mikroskopom. 
Dodatno, proizvodi, ki vsebujejo ostanke teko čine za nama ­
kanje, ki je bila uporabljena v dolo čenem fermentacijskem 
procesu vsebujejo v zelo majhnih koli činah slede če 
substance: aminoglukozidazo, alfa-amilazo, ksantan gumo, 
mlečno kislino, citronsko kislino, lizin, treonin, triptofan. 
Koruzna teko čina za namakanje že sama vsebuje nekatere 
od teh substanc (npr. amino kisline) v zelo majhnih koli či­
nah, zato se pove čana količina vsled fermentacije ne 
upošteva. 
Proizvodi, ki vsebujejo škrob in maš čobe, katerih vrednosti 
presegajo koli čine določene v dodatni opombi 5, se uvrš ­ 
čajo pod tarifno podštevilko 2309 90 41 ali 2309 90 51. 
Primernost ostankov nastalih pri proizvodnji škroba iz 
koruze, uvoženih iz ZDA, mora biti preverjena v skladu 
z Uredbo Komisije (ES) št. 1375/2007 (UL L 307, 
24.11.2007, str. 5).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 146  
POGLAVJE 24  
TOBAK IN IZDELANI TOBA ČNI NADOMESTKI 
2401  Nepredelan tobak; toba čni odpadki  
Glede tobaka v naravnem ali nepredelanem stanju glej 
pojasnjevalne HS k tarifni številki 2401, prvi odstavek. 
Treba je upoštevati: 
(a) „flue-cured“ tobak vrste Virginija pomeni tobak, ki je 
bil sušen v umetnih atmosferskih pogojih s postopkom 
uravnavanja toplote in ventilacije, pri čemer dim ne 
pride v stik s tobakovimi listi; barva sušenega tobaka 
se normalno giblje od limonaste do zelo temno oranžne 
ali rdeče. Druge barve in kombinacije barv so rezultat 
različnih sprememb v dozorevanju ali na činu gojenja in 
sušilne tehnike; 
(b) „light air-cured“ tobak vrste Burley (vklju čno s hibridi 
Burley) pomeni tobak, ki je bil sušen v naravnih atmos ­
ferskih pogojih in nima vonja po dimu, če je bilo 
dodatno uporabljeno kroženje toplega zraka; barva 
listov se normalno giblje od svetlo rumenorjave do 
rdečkaste. Druge barve in kombinacije barv so rezultat 
različnih sprememb v dozorevanju ali na činu gojenja in 
sušilne tehnike; 
(c) „light air-cured“ tobak vrste Maryland pomeni tobak, ki 
je bil sušen v naravnih atmosferskih pogojih in nima 
vonja po dimu, če je bilo dodatno uporabljeno kroženje 
toplega zraka; barva listov se normalno giblje od svetlo 
rumene do mo čno višnjevo rde če. Druge barve in 
kombinacije barv so rezultat razli čnih sprememb v dozo ­
revanju ali na činu gojenja in sušilne tehnike; 
(d) „fire-cured“ tobak pomeni tobak, ki je bil sušen 
v umetnih atmosferskih pogojih z uporabo odprtega 
ognja, katerega lesni dim je tobak delno absorbiral. 
Listi „fire-cured“ tobaka so ponavadi debelejši od listov 
tobaka vrste Burley „flu-cured“ ali tobaka vrste Mary ­
land, glede na ustrezno višino stebel. Barva se normalno 
giblje od svetlo rumekastorjave do zelo temno rjave. 
Druge barve in kombinacije barv so rezultat razli čnih 
sprememb v dozorevanju ali na činu gojenja in sušilne 
tehnike. 
„Sun-cured“ pomeni tobak, ki je bil sušen neposredno 
s sončno toploto, na prostem pri dnevni svetlobi. 
Ta tarifna številka ne zajema živih tobakovih sadik (tarifna 
številka 0602).  
2401 30 00  Toba čni odpadki  
Poleg proizvodov, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 2401, odstavek, (2), zajema ta tarifna 
podštevilka še:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 147  
1. odpadke, nastale pri obdelavi tobakovih listov, ki so 
splošno znani pod razli čnimi imeni kot npr. „smalls“, 
„kirniti“, „winnowings“, „sweepings“ ali „broquelins“, 
itd. Ti odpadki vsebujejo pretežno ne čistoče ali tujke, 
kot je prah, rastlinske odpadke in tekstilna vlakna. 
Včasih iz teh odpadkov odstranijo prah s sejanjem; 
2. odpadke iz tobakovih listov, znane v trgovini kot „sif ­
tings“, dobljene pri sejanju zgoraj navedenih odpadkov; 
3. odpadke, dobljene pri proizvodnji cigar, imenovani kot 
„cuttings“, ki jih sestavljajo obrezki tobakovih listov; 
4. tobačni prah (odpadni stranski proizvod, dobljen pri 
presejevanju zgoraj navedenih odpadkov). 
Vendar pa ta tarifna številka ne zajema toba čnih odpadkov, 
pripravljenih za prodajo kot tobak za kajenje ali kot tobak 
za žvečenje, kot njuhanec ali toba čni prah, pa tudi odpad ­
kov, kateri kažejo znake, da bodo namenjeni za uporabo kot 
tobak za kajenje, tobak za žve čenje, njuhanec ali kot 
tobakov prah (tarifna številka 2403).  
2402  Cigare, cigare, ki so odprte na obeh koncih, cigarilosi in 
cigarete iz tobaka ali toba čnih nadomestkov  
2402 10 00  Cigare, cigare, ki so odprte na obeh koncih in cigarilosi, 
ki vsebujejo tobak  
Cigare in cigarilosi so zvitki tobaka, ki jih je mogo če kaditi 
in so kot taki, glede na svoje lastnosti, namenjeni izklju čno 
kajenju ter imajo: 
(a) zunanji ovoj iz naravnega tobaka, ki v celoti ovija izde ­
lek, vklju čno s filtrom (vendar brez dodatne plasti, ki bi 
delno ovijala zunanji ovoj), kjer je to primerno, toda 
brez ustnika v primeru cigar z ustnikom; ali 
(b) zdrobljeno mešanico polnila in zunanji ovoj obi čajne 
barve cigare iz rekonstituiranega tobaka s tarifno podšte ­
vilko 2403 91 00, ki v celoti ovija izdelek, vklju čno s 
filtrom, kjer je to primerno, toda brez ustnika v primeru 
cigar z ustnikom, katerih masa enote brez filtra ali 
ustnika je najmanj 2,3 g in najve č 10 g, obseg pa na 
najmanj eni tretjini dolžine ni manjši od 34 mm. 
Če izdelki z ovojem iz rekonstituiranega tobaka, ki so lahko 
delno sestavljeni iz snovi, ki niso tobak, izpolnjujejo zgornja 
merila, se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
2402 20 10 in 
2402 20 90  Cigarete, ki vsebujejo tobak  
Cigarete so zvitki tobaka, ki jih je kot take mogo če kaditi. 
Cigarete ne spadajo v isto skupino kot cigare ali cigarilosi 
(glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 2402 10 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 148  
Če ustrezajo kateremu od zgoraj navedenih pogojev, se pod 
to tarifno podštevilko uvrš čajo proizvodi, ki so deloma 
sestavljeni iz netoba čnih snovi. 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata proizvodov, ki so v celoti 
sestavljeni iz netoba čnih snovi (tarifna podšte ­
vilka 2402 90 00 ali poglavje 30, če gre za proizvode name ­
njene za medicinsko uporabo).  
2402 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema cigare, cigarilose in cigarete, 
ki so v celoti sestavljene iz tobakovih nadomestkov, npr. 
cigarete, izdelane iz pripravljenih listov posebne vrste solate, 
ki ne vsebujejo niti tobaka niti nikotina.  
2403  Drug predelan tobak in izdelani toba čni nadomestki; 
homogeniziran ali rekonstituiran tobak; tobakovi 
ekstrakti in esence  
2403 11 00  Tobak za vodno pipo naveden v opombi 1 k podšte ­
vilkam k temu poglavju  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2403 11.  
2403 19 10 in 
2403 19 90  Drug  
Tobak za kajenje je tobak, ki je narezan ali kako druga če 
raztrgan, nato zvit ali stisnjen v bloke, ki jih je mogo če 
kaditi brez nadaljnje industrijske obdelave. 
Odpadki, nastali pri obdelavi tobakovih listov ali proiz ­
vodnji toba čnih izdelkov, ki jih je mogo če kaditi, se štejejo 
za tobak za kajenje, če ne ustrezajo opisu cigar, cigarilosov 
ali cigaret (glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 2402 10 00 in 2402 20 10 in 2402 20 90). 
Mešanice tobaka za kajenje s snovmi, ki niso tobak, so prav 
tako uvrš čene pod te tarifne podštevilke pod pogojem, da 
ustrezajo zgornji opredelitvi; izjema so proizvodi, namenjeni 
za medicinsko uporabo (poglavje 30). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi narezan tobak za cigarete 
(„cut cigarette rag“), ki je pripravljena mešanica tobaka za 
proizvodnjo cigaret.  
2403 91 00  Homogeniziran ali rekonstituiran tobak  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2403, prvi 
odstavek, (6).  
2403 99 10  Njuhanec in tobak za žve čenje 
Tobak za žve čenje je tobak v obliki zvitkov, palic, ozkih 
trakov, ali kock in blokov in je posebej pripravljen za 
žvečenje, ne pa tudi za kajenje. Pripravljen je za prodajo 
na drobno. 
Njuhanec je tobak v prahu ali v zrncih, posebej obdelan, 
tako da ga je mogo če njuhati, ne pa tudi kaditi.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 149  
Če izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje, se pod to tarifno 
podštevilko uvrš čajo proizvodi, deloma sestavljeni iz neto ­
bačnih snovi.  
2403 99 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. tobakove ekstrakte in esence, kot so opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 2403, prvi odsta ­
vek, (7); 
2. tobačni prah (na splošno dobljen s postopkom, kot je 
mletje, katerega rezultat je specifi čna velikost delcev). 
Ne sme vsebovati nobenih ne čistoč, velikost delcev pa 
mora biti manj kot 0,4 mm; 
3. nitast, odišavljenin fermentiran brazilski tobak, stisnjen 
v ovitke v obliki žoge (mangotes); 
4. ekspandiran tobak, ki ni bil rezan ali druga če razcepljen; 
5. proizvod za kajenje (na primer „tobak za kajenje z vodno 
pipo“), ki je v celoti sestavljen iz toba čnih nadomestkov 
in snovi, ki niso tobak.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 150  
PRILOGA A  
PRESKUS KAJENJA ZA TOBAK IN TOBA ČNE IZDELKE  
Cilj 
Cilj preskusa kajenja je dolo čiti harmonizirano metodo za razlikovanje med 
predelanim tobakom (tobakom, primernim za kajenje brez nadaljnje predelave) 
s tarifno številko 2403 in nepredelanim tobakom s tarifno številko 2401. Za 
razlikovanje med predelanim tobakom s tarifno številko 2403 in nepredelanim 
tobakom s tarifno številko 2401 se opravi preskus kajenja. Preskus s presejanjem 
se izvede samo, če vzorca ni mogo če kaditi brez nadaljnje (industrijske) 
predelave.  
Uvod  
Za namen tarifne podštevilke 2403 19 izraz „primeren za kajenje“ pomeni, da se 
izdelek lahko zvije ali z njim napolni tulec iz cigaretnega papirja ali pipa ter 
pokadi z ve č potegi dima.  
Princip preskusa  
Primernost vzorca tobaka za kajenje se oceni na ve č načinov: z zavijanjem v 
cigaretni papir za pripravo ro čno zvite cigarete (RYO) ter polnjenjem cigaretnega 
tulca, ki je opremljen s filtrom (CTF), ali pipe s tobakom. Pipa in pripravljene 
cigarete se prižgejo in pokadijo. Ocenita se vžig in kajenje.  
Področje uporabe  
Preskus se uporablja za katero koli vrsto tobaka ali toba čnih izdelkov, vklju čno z 
deli toba čnih izdelkov, kot je polnilo cigar. Preskus je lahko nevaren, če je 
vzorec okužen s plesnijo.  
Oprema  
Škatla za nadzor temperature in vlažnosti za kondicioniranje vzorca (pri tempe ­
raturi 22 ± 1 °C in vlažnosti 60 ± 3 %)  
Naprava za polnjenje cigaretnih tulcev  
Cigaretni papir (dolžine 70 mm in širine 37 mm)  
Cigaretni tulci (premera 7,3 mm in dolžine 85 mm, vklju čno s filtrom)  
Vžigalnik  
Krtačka za čiščenje naprave za polnjenje cigaretnih tulcev  
Pipa 
Tlačilnik za polnjenje pipe  
Pribor za čiščenje pipe  
Stroj za kajenje (skladen z ISO 3308)  
Priprava vzorca  
Vzorec se temeljito premeša in po potrebi opravi podvzor čenje s postopkom 
četrtinjenja. Ko je vzorec suh (vsebuje manj kot 8 mas. % vode), ga je treba 
vsaj 48 ur kondicionirati (pri temperaturi 22 ± 1 °C in vlažnosti 60 ± 3 %).  
Vzorca se ne sme na noben na čin rezati, drobiti, mleti ali kako druga če razkosati.  ▼M8
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 151  
Preskusni postopek  
Očistite napravo za polnjenje cigaretnih tulcev in pipo.  
Pipa:  
— Pipa se do roba napolni z ustrezno koli čino vzorca (najmanj 5,0 g).  
— Tobak v pipi se prižge z vžigalnikom in rahlo stisne s tla čilnikom. Dim iz 
pipe se potegne v rednih časovnih presledkih, ki trajajo približno 1 minuto.  
Cigarete:  
— Cigaretni papir: na cigaretni papir se nasuje ustrezna koli čina vzorca, nato pa 
se papir z vzorcem zvije v valjasto obliko.  
— Naprava za polnjenje cigaretnih tulcev: v napravo za polnjenje cigaretnih 
tulcev se vstavi ustrezna koli čina vzorca (najmanj 0,5 g) in izdela cigareta 
v skladu s navodili za uporabo naprave za polnjenje.  
— Pripravljene cigarete se prižgejo z vžigalnikom in pustijo tleti, ne da se iz njih 
potegne dim (da zgori odve čni papir). Dim iz cigarete se potegne v rednih 
časovnih presledkih, ki glede na kakovost tobaka trajajo približno 30 do 60 
sekund, posamezen poteg dima pa traja približno 2 sekundi.  
Vrednotenje rezultatov preskusa (tipi čni primeri)  
Če je eden od preskusov pozitiven, je tobak primeren za kajenje (tarifna podšte ­
vilka 2403 19).  
Ugotovitev preskusa s 
pipo Ugotovitev preskusa z 
ročno zvito cigareto  Ugotovitev preskusa s 
cigareto, izdelano s 
polnjenjem cigaretnega 
tulca  Končna ocena  Opomba  
Pipe ni mogo če 
napolniti z vzorcem 
(celi listi tobaka, veliki 
kosi toba čnih listov, 
peclji itd.)  Cigarete ni mogo če 
zviti (celi listi 
tobaka, veliki kosi 
tobačnih listov, peclji 
itd.) Cigarete ni mogo če 
pripraviti (celi listi 
tobaka, veliki kosi 
tobačnih listov, peclji 
itd.) Vzorca ni mogo če 
kaditi brez nadaljnje 
(industrijske) obde ­
lave Tipično za tarifne 
podštevilke 2401 10, 
2401 20, 2401 30  
Vzorca v pipi ni 
mogoče kaditi (polnilo 
je neprepustno ali ima 
zelo majhno prepust ­
nost in pipa ugasne 
skoraj takoj po 
prižigu)  Vzorca ni mogo če 
zviti v cigareto, 
vzorec ne vsebuje 
vlaken tobaka, ki 
omogočajo zvijanje 
(ki držijo zvitek 
skupaj), polnilo 
uhaja iz cigaretnega 
papirja  Cigaretni tulec je bil 
napolnjen z vzorcem 
in pripravljena ciga ­
reta je bila pokajena  Vzorec je primeren 
za kajenje  Tipično za toba čne 
odpadke (majhni delci 
listov) – tarifna 
podštevilka 2403 19  
Vzorec v pipi je 
mogoče kaditi  Vzorec je bil zvit v 
cigaretni papir in 
pripravljena cigareta 
je bila pokajena  Cigaretni tulec je bil 
napolnjen z vzorcem 
in pripravljena ciga ­
reta je bila pokajena  Vzorec je primeren 
za kajenje  Tipično za rezani 
tobak – tarifna 
podštevilka 2403 19  ▼M8
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 152  
Ugotovitev preskusa s 
pipo Ugotovitev preskusa z 
ročno zvito cigareto  Ugotovitev preskusa s 
cigareto, izdelano s 
polnjenjem cigaretnega 
tulca  Končna ocena  Opomba  
Vzorca v pipi ni 
mogoče kaditi (polnilo 
zgoreva zelo hitro in 
pri tem se sprosti 
velika koli čina toplote 
– pipa bi se lahko 
poškodovala)  Vzorec je bil zvit v 
cigaretni papir in 
pripravljena cigareta 
je bila pokajena  Cigaretni tulec je bil 
napolnjen z vzorcem 
in pripravljena ciga ­
reta je bila pokajena  Vzorec je primeren 
za kajenje  Tipično za drobno 
rezani tobak – tarifna 
podštevilka 2403 19  
Pipe ni mogo če 
napolniti z vzorcem 
(delci v vzorcu so zelo 
trdi) Ni mogoče zviti 
cigarete (trdi delci 
strgajo cigaretni 
papir)  Ni mogoče napolniti 
cigaretnega tulca 
(trdi delci strgajo 
cigaretni papir)  Vzorca ni mogo če 
kaditi brez nadaljnje 
(industrijske) obde ­
lave Tipično za rezane 
peclje – tarifna 
podštevilka 2401 30  
Pri zvijanju nekaterih vzorcev (zlasti toba čnih odpadkov) lahko nastanejo skoraj 
brezoblični zvitki. Če takšni zvitki razpadejo, še preden jih prižgemo, ali če po 
prvem potegu dima toba čni delci padejo iz zvitka, se zabeleži naslednji rezultat: 
„cigarete ni mogo če zviti“.  
Literatura  
ISO 3402 Tobak in toba čni proizvodi – Pogoji za kondicioniranje in testiranje.  ▼M8
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 153  
PRILOGA B  
METODA ZA DOLO ČITEV VELIKOSTI DELCEV S PRESEJANJEM 
VZORCA  
Za razlikovanje med predelanim tobakom s tarifno številko 2403 in nepredelanim 
tobakom s tarifno številko 2401 se opravi preskus kajenja. Preskus s presejanjem 
se izvede samo, če vzorca ni mogo če kaditi brez nadaljnje (industrijske) 
predelave.  
Princip metode  
Metoda temelji na dolo čanju masnih deležev vzorca, ki ostane na sitih z razli čno 
velikostjo odprtin, da se omogo či razlikovanje med izdelki, ki se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 2401 20, in izdelki, ki se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 
2401 30.  
Če je najmanj 50 mas. % delcev v vzorcu ve čjih od 3,15 mm (prim. metodo 
CORESTA št. 16), je vzorec delno ali popolnoma razpecljan tobak (tarifna 
podštevilka 2401 20).  
Če je več kot 50 mas. % delcev manjših od 3,15 mm (v eni od treh dimenzij), je 
vzorec toba čni odpadek (tarifna podštevilka 2401 30).  
Uporaba  
Na rezultate lahko vplivajo fizikalno-kemijske lastnosti vzorca in številni drugi 
dejavniki:  
— specifi čna teža in velikost vzorca – vplivata na čas presejanja in sta 
pomembni za oceno preskusnega deleža vzorca;  
— krhkost vzorca – vpliva na drobitev vzorca med pripravo in presejanjem;  
— elektrostati čne in magnetne lastnosti – verjetnost, da bo vzorec razpadel ali se 
sprijemal v skupke;  
— higroskopi čnost vzorca – vpliva na maso vzorca in velikost delcev.  
Oprema  
Škatla za nadzor temperature in vlažnosti za kondicioniranje vzorca (pri tempe ­
raturi 22 ± 1 °C in vlažnosti 60 ± 3 %)  
Analitske tehtnice s to čnostjo najmanj 0,01 g  
Komplet okroglih sit s specifikacijami v skladu z ISO 3310-1 (sita iz kovinske 
mreže s kvadratnimi odprtinami), s premerom sita 200 mm in višino 50 mm ter 
velikostjo odprtin 0,4 mm; 3,15 mm in 6,3 mm  
Ultrazvočna kopel za čiščenje sit  
Vibracijski sejalnik, ki lahko proizvaja vibracije s frekvenco 50 Hz in amplitudo 
3 mm  
Dno in pokrov za komplet sit  
Krtačka za odstranjevanje delcev vzorca iz sit  ▼M8
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 154  
Priprava vzorca  
Vzorec se temeljito premeša in po potrebi opravi podvzor čenje s postopkom 
četrtinjenja, nato pa se vzorec za preskus razdeli v dva dela.  
Vzorec se stehta (od 50 do 150 g) in nato najmanj 48 ur kondicionira pri 
temperaturi 22 ± 1 °C in vlažnosti 60 ± 3 %.  
Zatem je treba z vzorcem ravnati le v nadzorovanem okolju s temperaturo 22 
± 1 °C ter vlažnostjo 60 ± 5 %. Izmerita se preskusna temperatura in vlažnost ter 
navedeta v poro čilu o preskusu. Tudi atmosferski tlak se izmeri in vklju či v 
poročilo o preskusu, če je ta izven obmo čja 86 kPa–106 kPa.  
Metoda  
Sita morajo biti čista in nepoškodovana. Vsako sito se natan čno stehta (na 0,01 g 
natančno). Sita morajo biti od spodaj navzgor sestavljena, kot sledi: dno (posoda 
za prestrezanje prahu), sita – po vrsti od tistega z najmanjšo velikostjo odprtin do 
tistega z najve čjo velikostjo odprtin ter pokrov.  
Kondicionirani vzorec se stehta na 0,01 g natan čno in enakomerno porazdeli po 
zgornjem situ, ki se nato pokrije s pokrovom.  
Komplet sit se vstavi v vibracijski sejalnik in za 5 do 15 minut (odvisno od mase 
vzorca) izpostavi vibracijam s frekvenco 50 Hz in amplitudo 3 mm.  
Ko se presejanje zaklju či, se komplet sit odstrani iz separatorja.  
Odstranita se pokrov in zgornje sito. Prašni delci, ki se držijo roba zgornjega sita, 
se s krtačko pometejo v sito, nato pa se s petimi udarci po situ (z roko) pretresejo 
v naslednje sito (v sito z manjšo velikostjo odprtin).  
Ta prah se postopoma odstrani iz vseh sit. Vsa sita z delci vzorca in dno s 
prahom se natan čno stehtajo (na 0,01 g natan čno). 
Preskus se hkrati izvede z drugim delom preskusnega vzorca.  
Izračuni 
Rezultati se izra čunajo kot masni delež vzorca (ostanek), ki ostane na posa ­
meznem situ. Za vsako sito se masni delež vzorca  Z X izračuna po naslednji 
enačbi: 
Z X ¼ 100 Ü m R Ä m X 
m S 
v masnih odstotkih, pri čemer je  
m R masa (v g) posameznega sita z ostankom,  m X masa (v g) posameznega sita in  
m S masa vzorca (v g).  
Izplen sejanja  Y s se izračuna po naslednji ena čbi: 
Y S ¼ 100 Ü P m R Ä P m X 
m S 
v odstotkih, pri čemer je  
m R masa (v g) posameznega sita z ostankom,  m X masa (v g) posameznega sita in  
m S masa vzorca (v g).  ▼M8
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 155  
Vrednotenje in izražanje rezultatov  
Izplen sejanja mora biti višji od 99 %. Če ni, je treba celoten preskus ponoviti z 
drugim delom vzorca. Kondicioniranje vzorca se preveri v skladu s standardom 
ISO 3402.  
Rezultati se izrazijo kot masni delež vzorca (ostanka na posameznem situ) v 
masnih odstotkih, zaokroženih na eno decimalno mesto. V poro čilu o preskusu 
se morajo navesti tudi velikost odprtin na sitih, čas presejanja, frekvenca in 
amplituda vibracij, masa vzorca ter temperatura in vlažnost preskuševalnega 
okolja.  
Meroslovni parametri  
Meja dolo čljivosti je 5 mas. %.  
Meja ponovljivosti je 1,5 mas. % za masni delež vzorca med 5 in 20 mas. %. Za 
masni delež vzorca, ve čji od 20 mas. %, je meja ponovljivosti  r =  0,06 × Z  x . 
Merilna negotovost je 2 mas. % za masni delež vzorca med 5 in 20 mas. %. Za 
masni delež vzorca, ve čji od 20 mas. %, je merilna negotovost  U =  0,1 × Z  x . 
Literatura  
Priporočena metoda CORESTA št. 16: Dolo čanje velikosti delcev trakov listov: 
ISO 2395 Preskusna sita in preskus s presejanjem – Izrazi.  
ISO 3310-1 Preskusna sita – Tehni čne zahteve in preskušanje – 1 del: Preskusna 
sita iz kovinske mreže.  
ISO 3402 Tobak in toba čni proizvodi – Pogoji za kondicioniranje in testiranje.  ▼M8
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 156  
ODDELEK V  
MINERALNI PROIZVODI  
POGLAVJE 25  
SOL; ŽVEPLO; ZEMLJINE IN KAMEN; MAV ČNI MATERIALI, APNO 
IN CEMENT 
Opomba 1  Namen flotacije je lo čiti z mineralnimi snovmi bogate sesta ­
vine od jalovine, tako da jim omogo ča zbiranje na površini 
vode, v katero so bili vmešani, medtem ko se jalovina 
nabira na dnu.  
2501 00  Sol (vklju čno jedilna sol in denaturirana sol) in čisti 
natrijev klorid, v vodni raztopini ali ne, ali z dodatkom 
snovi proti skepljanju ali za sipkost ali ne; morska voda  
2501 00 31  Za kemi čno predelavo (lo čevanje natrija od klora), za 
proizvodnjo drugih proizvodov  
Če izpolnjuje pogoje, ki jih je dolo čil pristojni organ, spada 
pod to tarifno podštevilko sol denaturirana ali nedenaturi ­
rana, namenjena za pridobivanje hidroklorove kisline (solne 
kisline), klora, kalcijevega klorida, natrijevega nitrata, natri ­
jevega hipoklorita, natrijevih sulfatov, natrijevih karbonatov, 
natrijevega hidroksida, natrijevega klorata, natrijevega 
perklorata in kovinskega natrija.  
2501 00 51  Denaturirana ali za uporabo v industriji (vklju čno za 
rafiniranje), razen za shranjevanje ali pripravo hrane 
za človeško ali živalsko prehrano  
Če izpolnjuje pogoje, ki jih je dolo čil pristojni organ, 
zajema ta tarifna podštevilka: 
1. denaturirano sol, ne glede na namen uporabe, razen dena ­
turirane soli iz tarifne podštevilke 2501 00 31; 
2. sol za rafinacijo; v tem smislu pomeni „rafinacija“ samo 
prečiščevanje s postopki, v katerih se sol raztopi; 
3. sol za industrijsko uporabo, razen soli za kemi čno prede­
lavo, ali pa soli za konzerviranje ali proizvodnjo živil za 
človeško ali živalsko prehrano. „Sol za industrijsko 
uporabo“ pomeni sol, ki je namenjena za uporabo v 
proizvodnji kot surovina ali pa kot vmesni proizvod v 
industrijskem proizvodnem postopku (npr. v metalurgiji, 
barvarstvu, usnjarstvu in kožarstvu, pri proizvodnji mila, 
hladilni in kerami čni industriji). 
Sol, razen denaturirana sol za soljenje cest, se uvrš ča pod 
tarifno podštevilko 2501 00 99.  
2501 00 91  Sol, primerna za človeško prehrano  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 157  
Sol, primerna za človeško prehrano, je nedenaturirana sol, ki 
je primerna za neposredno gospodinjsko ali industrijsko 
uporabo kot za čimba ali konzervans za živila. Ve činoma 
ima visoko stopnjo čistoče in je enovite bele barve.  
2501 00 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema nedenaturirano sol, ki se 
uporablja pozimi kot povzro čitelj odmrzovanja ter sol, ki 
se uporablja kot hrana za živali (t. i. slana lizalka).  
2503 00  Žveplo vseh vrst, razen sublimiranega, oborjenega in 
koloidnega žvepla  
2503 00 10  Žveplo, surovo ali nepre čiščeno 
Ta tarifna podštevilka zajema razne vrste žvepla, navedene v 
pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2503, prvi 
odstavek, (1) do (4). Ta žvepla so ponavadi v obliki klad, 
grudic ali prahu.  
2503 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema razne vrste žvepla, navedene v 
pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2503, prvi 
odstavek, (5) do (7). Ta žvepla so ve činoma v obliki palic 
ali majhnih poga č (prečiščeno žveplo), ali pa v obliki prahu 
(„presejano žveplo“, „prebrano žveplo“, „atomizirano 
žveplo“).  
2508  Druge gline (razen ekspandiranih glin iz tarifne 
številke 6806), andaluzit, kianit in silimanit, žgani ali 
nežgani; mulit; šamotne in dinas zemljine  
2508 10 00  Bentonit  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2508, tretji 
odstavek, (1). 
Naravno nastali bentoniti imajo obi čajno pH med 6 in 9,5 
(za 5 % vodno suspenzijo in ko stojijo 1 uro) in vsebujejo 
manj kot 2 % kalcijevega karbonata; skupna vsebnost 
izmenljivega natrija in kalcija ne presega 80 meq/100 g. 
Obstajata dva tipa: nizko-nabrekajo či kalcijev in 
visoko-nabrekajo či natrijev (stopnja nabrekanja je manj kot 
7 ml/g ali ve čje kot 12 ml/g). 
Posamezni naravno nastali bentoniti imajo lahko lastnosti, ki 
so različne od teh vrednosti: kadar se to nanaša na ve č 
lastnosti, se bentonit šteje za aktiviranega.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 158  
Aktivirani bentonit se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 3802 90 00.  
2511  Naravni barijev sulfat (barit); naravni barijev karbonat 
(viterit), žgan ali nežgan, razen barijevega oksida iz 
tarifne številke 2816  
2511 10 00  Naravni barijev sulfat (barit)  
Barit vsebuje razli čne količine železovega oksida, alumini ­
jevega oksida, natrijevega karbonata in silicijevega dioksida. 
Ker je proizvod v beli obliki najbolj iskan, ga zdrobijo in 
presejejo, da odstranijo barvaste elemente (ve činoma rumen ­
kaste), nato uprašijo in kon čno prečistijo z mletjem.  
2511 20 00  Naravni barijev karbonat (viterit)  
Viterit se pojavlja v obliki romboidnih kristalov ali v obliki 
rumenkaste mase, netopne v vodi.  
2513  Plovec; smirek; naravni korund, naravni granat in 
druge naravne snovi za brušenje, termi čno obdelane ali 
neobdelane  
2513 20 00  Smirek, naravni korund, naravni granat in druge 
naravne snovi za brušenje (abrazivi)  
V smislu te tarifne podštevilke spada med druge naravne 
abrazive tudi tripoli, znan kot prepereli silikat, pepelnato 
siv proizvod, ki se uporablja kot blagi abraziv ali za 
poliranje.  
2516  Granit, porfir, bazalt, peš čenec in drug kamen za spome ­
nike ali gradbeništvo, tudi grobo klesani ali razžagani ali 
kako druga če razrezani v kvadratne ali pravokotne 
bloke ali ploš če 
Kadar štirikotni kamni nimajo enovite debeline, se pri uvrš ­ 
čanju po debelini upošteva najve čja debelina.  
2516 11 00  Surov ali grobo klesan  
Pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2515 11 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
2516 12 00  Razžagan ali kako druga če razrezan v kvadratne ali 
pravokotne bloke ali ploš če 
Pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2515 12 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
2516 90 00  Drug kamen za spomenike ali gradbeništvo  
Pod to tarifno podštevilko spadajo: 
1. trde kamenine kot porfir, sienit, lava, bazalt, gnajs, trahit, 
diabaz, diorit, fonolit, liparit, gabro, labradorit in 
peridotit;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 159  
2. apnenčaste kamenine za spomenike in gradbeništvo, ki se 
ne uvrščajo pod tarifno številko 2515, npr. kamen s 
specifično težo manj kot 2,5, surov, grobo klesan ali 
samo razrezan z žago ali kako druga če v bloke ali pravo ­
kotne (vklju čno kvadratne) ploš če katere koli debeline; 
3. serpentin ali ofit, surov, grobo klesan, samo razrezan z 
žago ali kako druga če v bloke in pravokotne (vklju čno 
kvadratne) ploš če katere koli debeline.  
2518  Dolomit, žgan ali sintran ali ne; vklju čno z grobo 
klesanim ali razžaganim ali kako druga če razrezanim v 
kvadratne ali pravokotne bloke ali ploš če; dolomitne 
nabijalne mešanice  
2518 10 00  Dolomit, nežgan in ne sintran  
Dolomit je naravni dvojni karbonat kalcija in magnezija. 
Pod to tarifno podštevilko ostane uvrš čen tudi, če je bil 
izpostavljen blagi toplotni obdelavi, ki ni spremenila 
njegove kemi čne sestave. 
Ta tarifna podštevilka zajema nežgani ali nesintrani dolomit, 
grobo klesan ali samo razrezan z žago ali kako druga če v 
bloke ali pravokotne (vklju čno kvadratne) ploš če. 
2518 20 00  Dolomit, žgan ali sintran  
Žgan ali sintran dolomit je dolomit, ki je bil izpostavljen 
visokotemperaturni toplotni obdelavi (okoli 1 500 °C za 
mrtvo žgan (sintrirani) dolomit in okoli 800 °C za kavsti čno 
žgan dolomit), ki je spremenila njegovo kemi čno sestavo z 
odstranitvijo ogljikovega dioksida.  
2519  Naravni magnezijev karbonat (magnezit); taljeni magne ­
zijev oksid; mrtvope čen (sintran) magnezijev oksid z 
majhnimi koli činami drugih oksidov, dodanih pred 
sintranjem, ali brez njih; drugi magnezijevi oksidi, čisti 
ali nečisti 
2519 90 10  Magnezijev oksid, razen žganega naravnega magnezije ­
vega karbonata  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo: 
1. magnezijev oksid, dobljen z žganjem bodisi magnezije ­
vega hidroksida, bodisi usedlinskega magnezijevega 
karbonata. Uporablja se predvsem v farmaciji. Ta snov 
je bel prah čistoče najmanj 98 %; 
2. magnezijev oksid, dobljen s taljenjem predhodno 
žganega magnezita; magnezit je žgan pri 1 400 do 
1 800 °C; magnezijev oksid je nato taljen v elektri čnem 
loku pri temperaturi 2 800 do 3 000 °C, z ohladitvijo 
nastane kristalni proizvod, ki vsebuje skoraj v celoti 
magnezijev oksid (elektrotaljeni magnezijev oksid); ta 
proizvod je izredno čist (najmanj 95 %) in vsebuje 
kristale podobne steklu;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 160  
3. magnezijev oksid, pridobljen iz morske vode. Pridobi ­
vanje poteka z žganjem magnezijevega hidroksida, obor ­
jenega iz morske vode. Obi čajno je čistoča tega proiz ­
voda med 91 in 98 % in vsebuje ve č bora kot njegove 
značilne nečistoče, kot ga vsebuje mrtvo žgan (sintrirani) 
magnezijev oksid (približno 100 ppm proti približno 
40 ppm).  
2520  Surova sadra; anhidrid sadre; mavec (ki sestoji iz žgane 
sadre ali kalcijevega sulfata), barvan ali nebarvan, z 
majhnimi koli činami pospeševalcev ali zaviralcev 
vezanja ali brez njih  
2520 20 00  Mavec  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš ča gradbena žgana sadra. 
Gradbena žgana sadra ali mavec se pridobiva z izpostavlja ­
njem surove sadre (sadrine kamenine ali drugih snovi, ki 
vsebujejo sadro, npr. stranskih proizvodov kemi čne indu­
strije) posebnemu plemenitenju in žganju. Posebne lastnosti 
je mogoče dobiti z uvajanjem dodatkov v proizvodni posto ­
pek, ki na dolo čen način vplivajo na zna čilnosti sadre, njeno 
konsistenco ali adhezivne lastnosti. Posebne lastnosti je 
mogoče doseči tudi z dodajanjem pospeševalcev ali zaviral ­
cev. 
Gradbena sadra (mavec) se uporablja npr. za štukature, za 
mavčenje sten in stropov, v proizvodnji gradbenih ploš č ali 
drugih konstrukcijskih elementov, ali pa za spoje med 
opekami.  
2523  Portlandski cement, aluminatni cement, žlindrani 
cement, supersulfatni cement in podobni hidravli čni 
cementi, vklju čno barvane ali v obliki klinkerja  
2523 90 00  Drugi hidravli čni cementi  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo: 
1. cement iz visokih pe či vsebuje najmanj 20 mas. % klin ­
kerja portlandskega cementa, 36 do 80 mas. % granuli ­
rane žlindre in ne ve č kot 5 mas. % drugih sestavin 
cementa; 
2. pozolanski cement je sestavljen iz najmanj 60 mas. % 
klinkerja portlandskega cementa, najve č 40 mas. % 
naravnega pozolana ali dimniškega pepela in najve č 
5 mas. % drugih sestavin cementa. 
Glede izraza „pozolan“ glej pojasnjevalne opombe HS k 
tarifni številki 2530, del (D), odstavek (7). 
„Dimniški pepel“ je fin in lahek prah, ki se dobi z 
odstranitvijo prašnih delcev iz izgorevalnih plinov pe či, 
ki se jih kuri s premogovim prahom. Je sive do črne 
barve.  
2524  Azbest  
2524 10 00  Krokidolit  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2524, drugi 
odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 161  
2526  Steatit, naravni, vklju čno grobo klesan ali razžagan ali 
kako druga če razrezan v kvadratne ali pravokotne bloke 
ali plošče; lojevec  
2526 20 00  Zdrobljen ali zmlet  
Ta tarifna podštevilka ne zajema zmletega lojevca, pripra ­
vljenega v pakiranjih za prodajo na drobno, za toaletne 
namene (tarifna številka 3304).  
2528 00 00  Borati, naravni in njihovi koncentrati (žgani ali nežgani), 
razen boratov, izlo čenih iz naravne slane vode; naravna 
borova kislina, ki vsebuje do 85 % H  3 BO  3 , računano na 
suhi izdelek  
Ta tarifna številka zajema: 
1. kernit in tinkal, znan tudi kot „naravni boraks“; 
2. pandermit in priceit, ki sta kalcijeva borata; 
3. boracit, ki je magnezijev kloroborat; 
4. naravno borovo kislino, dobljeno z izparevanjem vode, 
ki ostane po kondenzaciji naravne pare, ki izhaja iz 
zemlje na nekaterih podro čjih (italijanski „soffioni“), ali 
pa z izparevanjem vode iz podzemnih virov na teh 
področjih, če ne vsebuje ve č kot 85 % H  3 BO  3 , računano 
na suho maso. Vendar pa se borova kislina, ki vsebuje 
več kot 85 % H  3 BO  3 , računano na suho maso, uvrš ča 
pod tarifno številko 2810 00. 
Ta tarifna številka ne zajema natrijevega borata (rafiniranega 
boraksa), dobljenega s kemi čno obdelavo kernita ali tinkala, 
niti natrijevih boratov, dobljenih z odparevanjem slane vode 
iz nekaterih slanih jezer (tarifna številka 2840).  
2530  Mineralne snovi, ki niso navedene in ne zajete na 
drugem mestu  
2530 10 00  Vermikulit, perlit in kloriti, neekspandirani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2530, 
del (D), odstavek, (3).  
2530 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2530 
v delih (A) (B), (C) in (D) (razen (D), odstavek, (3)).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 162  
POGLAVJE 26  
RUDE, ŽLINDRE IN PEPELI 
2620  Žlindra, pepeli in ostanki (razen tistih od proizvodnje 
železa in jekla), ki vsebujejo kovine, arzen ali njihove 
spojine  
2620 11 00  Trdi ne čisti cink, ki je nastal kot usedlina pri vro čem 
cinkanju  
Trdi nečisti cink je ostanek iz galvanskih kopeli in se 
pogosto pojavlja kot usedlina pri galvanizaciji. Obstajata 
dve osnovni vrsti: 
1. usedline težke galvanizacije – to so kovinski proizvodi 
zelo raznolike in nehomogene sestave, težje taljivi in 
večje gostote od cinka, nabirajo pa se na dnu kadi razta ­
ljenega cinka med galvanizacijo jeklenih listov, žic, cevi 
itd. v staljenem cinku. 
Te usedline poberejo z dna kadi v obliki goste paste, ki 
jo vlijejo v oblike listov ali ploš č in imajo grob in celo 
gobast izgled. 
Vsebujejo 2 do 5 mas. % železa. Vsebnost cinka variira 
med 92 in 94 mas. %, vsebnost aluminija pa je ve činoma 
majhna in ne presega 0,2 do 0,3 mas. %; 
2. usedline lahke galvanizacije ali „površinske usedline“ – 
to so kovinski proizvodi, dobljeni s kontinuiranim posne ­
manjem galvanizacijske kadi po Senzimirjevem 
postopku. Ne vsebujejo talil. 
Te usedline so manj goste od cinka in plavajo na površju 
kadi. Ko jih odstranijo iz kadi v obliki goste paste, jih 
oblikujejo v ploš če, vendar se ne pojavljajo v tako 
nepravilnem izgledu, kot predhodno omenjene usedline. 
Vsebujejo zelo malo železa (ve činoma manj kot 
0,5 mas. %), vendar pa veliko ve č aluminija (1 do 
2 mas. %). Vsebnost cinka je praviloma reda velikosti 
98 mas. %. 
Teh usedlin ne smemo zamenjevati s cinkovimi zlitinami 
(tarifna številka 7901), ki ve činoma vsebujejo 3 do 
5 mas. % aluminija in 3 mas. % bakra, kar pa se podreja 
posebnim tehni čnim zahtevam, medtem ko je sestava 
cinkovih usedlin takšna, da jih je mogo če uporabiti le 
za metalurške ali kemi čne predelave.  
2620 19 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. usedline iz rafinacije, ki so pobrane z dna kadi za rafi ­
niranje surovega cinka. Te usedline vsebujejo od 4 do 
8 mas. % svinca in do 6 mas. % železa;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 163  
2. cinkove žlindre in pepel, ki sestoji iz cinka (od 65 do 
70 mas. %) in cinkovega oksida z ogljikom in drugimi 
nečistočami; 
3. cinkove pene, ki so sestavljene iz kovinskega cinka, 
cinkovega klorida in amon klorida, iz cinkovega oksida 
in železovega oksida. Pene so posnete s površja galva ­
nizacijske kadi ali talilne kadi za pretapljanje starega 
cinka; 
4. cinkovo blato, ki je ostanek nekaterih industrij, ki upora ­
bljajo cink kot reducent; 
5. cinkovo žlindro, dobljeno kot ostanek pri proizvodnji 
cinkovega oksida iz cinkove usedline. V času nastanka 
vsebuje približno 60 mas. % cinka, ostalo tvorita železo 
in druge ne čistoče; 
6. ostanke cinkovega oksida, izlo čene iz plinov med 
ponovno predelavo raznih kovin ali zlitin, kot je npr. 
medenina. Teh ostankov cinkovega oksida ne smemo 
zamenjevati s: 
— s cinkovim sivim (tarifna podštevilka 3206 49 70), ki 
je zelo ne čist cinkov oksid v obliki prahu homogene 
barve in drobnosti in je uporaben kot pigment; 
— s cinkom v prahu, dobljenim z atomizacijo staljenega 
cinka (tarifna podštevilka 7903 90 00) ali s cinkovim 
prahom, ki vsebujejo od 80 do 94 % kovinskega 
cinka, ponovno dobljenega iz plasti cinkovega oksida 
(tarifna podštevilka 7903 10 00).  
2620 21 00  Usedline osvin čenega bencina in osvin čenih dodatkov 
proti samovžigu  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2620, 
drugi odstavek, (10).  
2620 60 00  Ki vsebujejo arzen, živo srebro, talij ali njihove mešanice 
vrst, ki se uporabljajo za izlo čanje arzena ali navedenih 
kovin ali za izdelavo njihovih kemi čnih spojin  
Glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
2620 91 00  Ki vsebujejo antimon, berilij, kadmij, krom ali njihove 
mešanice  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2620, drugi 
odstavek, (13).  
2621  Druge žlindre in pepeli, vklju čno pepel morskih alg; 
pepel in ostanki, ki ostanejo po sežiganju komunalnih 
odpadkov  
2621 10 00  Pepel in ostanki, ki ostanejo po sežiganju komunalnih 
odpadkov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2621, drugi 
odstavek, (5).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 164  
POGLAVJE 27  
MINERALNA GORIVA, MINERALNA OLJA IN PROIZVODI NJIHOVE 
DESTILACIJE; BITUMINOZNE SNOVI; MINERALNI VOSKI  
Splošno  
Če ni druga če določeno, pomeni izraz „metoda ASTM“ metode ASTM 
(American Society for Testing and Materials – Ameriška družba za 
testiranje in materiale).  
Opomba 
►M54 1 ◄ Vsebnost aromati čnih sestavin se dolo ča po naslednjih 
metodah: 
— v proizvodih s kon čno točko destilacije pri temperaturah 
do vključno 315 °C – po metodi EN 15553; 
— v proizvodih s kon čno točko destilacije pri temperaturah 
več kot 315 °C: glej dodatek A k pojasnjevalnim 
opombam k temu poglavju.  
►M54  2. Izraz „podobna olja“ med drugim vklju čuje 
naslednje zmesi ogljikovodikov: 
— sinteti čna parafinska dizelska goriva, zlasti „rast ­
linska olja, obdelana z vodikom“ (HVO) in „teko ča 
goriva iz plina“; 
— izdelki iz obnovljivih virov, ki izhajajo iz naslednjih 
postopkov: „teko ča goriva iz biomase“ ali „teko ča 
goriva iz bioplina“; 
— izdelki iz soobdelave obnovljivih surovin v rafine ­
rijah z naftnimi surovinami. 
Uporabljajo se naslednje opredelitve v zvezi s proiz ­
vodnjo „podobnih olj“: 
— „obdelava z vodikom“ pomeni termokemi čno pret­
vorbo trigliceridov z vodikom za izdelavo alkanov; 
nanaša se na predelavo goriva. Viri trigliceridov so 
na splošno maš čobe in olja, primerni odpadki, 
ostanki maš čobe in maš čoba, ki izvira iz alg. 
— „Teko ča goriv iz plina“, „teko ča goriva iz biomase“ 
in „tekoča goriva iz bioplina“ pomeni pretvorbo 
plina v teko ča goriva po postopku Fischer-Tropsch 
ali enakovrednih postopkih. V primeru „teko čega 
goriva iz biomase“ je vklju čena predhodna stopnja, 
in sicer pretvorba biomase v plin. ◄ 
Dodatna 
opomba 5  1. Poudariti je treba, da se oprostitev nanaša na celoto 
proizvodov, uporabljenih v specifi čnem postopku (razen 
v postopku, predvidenem v dodatni opombi 5 (n)).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 165  
V skladu s tem uživa oprostitev npr. v primeru nafte (pri 
alkilaciji ali polimerizaciji) tudi tisti del, ki ni uspešno pret ­
vorjen (alkiliran ali polimeriziran). 
2. V primerih, ko je pred „specifi čnim postopkom“ 
potrebna predhodna obdelava (glej zadnji odstavek 
dodatne opombe 5), morata biti za oprostitev izpolnjena 
naslednja pogoja: 
(a) uvoženi proizvodi morajo biti dejansko podvrženi 
„specifičnemu postopku“, npr. krekiranju; 
(b) pripravljalna obdelava mora biti nujna pred „specifi ­ 
čnim postopkom“. 
Za nujno pripravljalno obdelavo proizvodov, ki so name ­
njeni za „specifi čne postopke“, veljajo predvsem 
naslednje vrste obdelav: 
(a) razplinjevanje; 
(b) dehidriranje; 
(c) odstranjevanje dolo čenih lahkih in težkih proizvo ­
dov, ki bi utegnili ovirati predelavo; 
(d) odstranjevanje ali pretvorba merkapantov (meh čanje 
ali sladkanje) ali drugih žveplovih ali drugih spojin, 
ki bi utegnile škoditi predelavi; 
(e) nevtralizacija; 
(f) dekantiranje; 
(g) razsoljevanje. 
Vsak proizvod, ki je bil pridobljen med postopkom 
pripravljalne obdelave, ki pa ni bil v nadaljevanju 
podvržen specifi čnemu postopku, zapade carinskim 
obveznostim kot proizvod „za druge namene“, v skladu 
z vrsto in vrednostjo uvoženega blaga, in na osnovi neto 
mase tako dobljenega proizvoda.  
Dodatna opomba 
5 (a)  Vakuumska destilacija pomeni destilacijo pod pritiskom, ki 
ni večji od 400 milibarov, merjeno na vrhu kolone.  
Dodatna opomba 
5 (b)  Redestilacija z zelo temeljitim frakcionirnim postopkom 
pomeni destilacijo (razen stolpne) po kontinualnem ali 
šaržnem postopku, ki se uporablja v industrijskih napravah, 
pri čemer se uporabljajo destilati iz tarifnih podšte ­
vilk 2710 12 11 do 2710 19 48, 2711 11 00, 2711 12 91 do 
2711 19 00, 2711 21 00 in 2711 29 00 (razen propana 
čistoče 99 % in ve č), in sicer za pridobivanje: 
1. izoliranih ogljikovodikov velike čistoče (v primeru 
olefinov 90 % ali ve č, v primeru drugih ogljikovodikov 
pa 95 % ali ve č), mešanice izomerov enake organske 
sestave se štejejo kot izolirani ogljikovodiki.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 166  
Dopustni so samo postopki, pri katerih se pridobi najmanj 
tri različne proizvode. Vendar se ta omejitev ne uporablja za 
primere, kjer postopek predstavlja separacijo izomerov. Kar 
zadeva ksilen, se etilbenzen všteva med ksilenove izomere; 
2. proizvodov iz tarifnih podštevilk 2707 10 00 do 
2707 30 00, 2707 50 00 in 2710 12 11 do 2710 19 48: 
(a) proizvodov, pri katerih se kon čno vrelišče ene frak ­
cije in za četno vreliš če druge ne prekriva in pri 
katerih je razlika med temperaturama najve č 60 °C, 
pri katerih destilira med 5 in 90 vol. % (vklju čno 
z izgubami) po metodi EN ISO 3405 (ki je enako ­
vredna metodi ASTM D 86); 
(b) proizvode, pri katerih se kon čno vrelišče ene frakcije 
z začetnim vreliš čem druge frakcije prekriva in pri 
katerih je razlika med temperaturama najve č 30 °C, 
pri katerih destilira med 5 in 90 vol. % (vklju čno 
z izgubami) po metodi EN ISO 3405 (ki je enako ­
vredna metodi ASTM D 86).  
Dodatna opomba 
5 (c)  Krekiranje je industrijski postopek spremembe kemi čne 
strukture naftnih proizvodov z razgradnjo molekul 
s pomočjo ogrevanja, z uporabo pritiska ali brez njega, 
s pomočjo katalizatorja ali brez njegove pomo či. Predvsem 
se na ta na čin dobi mešanice lažjih ogljikovodikov, ki so 
lahko teko či ali plinasti pri normalnih temperaturah in priti ­
sku. 
Glavne vrste krekirnih postopkov so: 
1. toplotno krekiranje; 
2. kataliti čno krekiranje; 
3. parno krakiranje za pridobivanje plinastih 
ogljikovodikov; 
4. krakiranje s pomo čjo vodika (krekiranje + hidrogenira ­
nje); 
5. dehidrogenizacija; 
6. dealkilacija; 
7. koksanje; 
8. visbreaking.  
Dodatna opomba 
5 (d)  Reformacija je toplotna ali kataliti čna predelava lahkih ali 
srednje težkih olj zaradi pove čanja vsebnosti aromati čnih 
snovi v oljih. Kataliti čna reformacija se uporablja npr. za 
spreminjanje lahkih olj iz neposredne destilacije v lahka olja 
z višjim oktanskim številom (z ve čjo vsebnostjo aromatskih 
ogljikovodikov), ali pa v mešanice ogljikovodikov, ki 
vsebujejo benzen, toluen, ksilen, etilbenzen itd. 
Najpomembnejši kataliti čni reformacijski postopki so tisti, 
ki za katalizator uporabljajo platino.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 167  
Dodatna 
opomba 5 (e)  Ekstrakcija po postopku selektivnih topil je postopek grupi ­
ranja proizvodov z razli čno molekularno strukturo s sredstvi, 
ki v prvi vrsti u činkujejo kot topila (npr. furfural, fenol, 
dikloretil eter, žveplov anhidrid, nitrobenzen, se čnina in 
nekateri njeni derivati, aceton, propan, etil-metil keton, 
izobutil-metil keton, glikol, N-metilmorfolin).  
Dodatna 
opomba 5 (g)  Polimerizacija je industrijski postopek (z uporabo toplote ali 
katalizatorja ali brez njiju), pri katerem iz nenasi čenih oglji ­
kovodikov nastanejo njihovi polimeri ali kopolimeri.  
Dodatna 
opomba 5 (h)  Alkilacija pomeni toplotno ali katalitsko reakcijo, pri kateri 
se nenasi čeni ogljikovodiki povežejo z drugimi ogljikovo ­
diki, posebno z izoparafini in aromati.  
Dodatna 
opomba 5 (ij)  Izomerizacija je preureditev strukture sestavin naftnih proiz ­
vodov brez spremembe njihove celotne sestave.  
Dodatna 
opomba 5 (l)  Primeri deparafinizacije v smislu te dodatne opombe so: 
1. deparafinizacija s hlajenjem (s topili ali brez njih); 
2. mikrobiološka obdelava; 
3. deparafinizacija s se čnino; 
4. obdelava z molekularnimi siti.  
Dodatna 
opomba 5 (n)  Atmosferska destilacija je destilacija pri pritisku približno 
1 013 milibarov, merjeno na vrhu kolone.  
Dodatna 
opomba 6  1. „Kemi čna predelava“ je katerikoli postopek za moleku ­
larno spremembo ene ali ve č sestavin naftnih proizvodov, 
ki je predmet predelave. 
Samo mešanje naftnega proizvoda z drugimi proizvodi, 
četudi z drugimi naftnimi proizvodi, se ne šteje za 
„kemično predelavo“. Vmešanje belega špirita v barvo 
ali surove nafte v tiskarsko črnilo se ne šteje za postopek 
v smislu definicije „kemi čna predelava“. Tako je tudi 
z vso uporabo naftnih proizvodov kot topil ali goriv. 
2. Primeri „kemi čne predelave“: 
(a) obdelava s halogeni ali s halogenskimimi spojinami: 
(i) reakcija s propilenom v plinastih frakcijah nafte 
zaradi pridobivanja organskih derivatov (npr. za 
pridobivanje propilen oksida); 
(ii) obdelava naftnih derivatov (motornega bencina, 
kerozina, plinskega olja), parafinov, naftnih 
voskov ali parafinskih ostankov s klorom ali 
klorovimi spojinami zaradi pridobivanja kloro ­
parafinov;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 168  
(b) obdelava z bazami (npr. z natrijevim, kalijevim ali 
amonijevim hidroksidom) zaradi pridobivanja 
naftenskih kislin; 
(c) obdelava z žveplovo kislino ali njenim anhidridom 
zaradi: 
(i) pridobivanja sulfonatov; 
(ii) ekstrahiranja ali pridobivanja izobutilena; 
(iii) sulfoniranja plinskih olj in maziv. 
Olja, dodana po sulfoniranju, ne uživajo 
oprostitve; 
(d) sulfokloriranje; 
(e) hidriranje, predvsem za pridobivanja alkohola, 
z modifikacijo nenasi čenih ogljikovodikov, prisotnih 
v frakcijah nafte; 
(f) obdelava z malein anhidridom, predvsem obdelava 
butadiena, pomešanega s plinasto frakcijo nafte, ki 
ima štiri ogljikove atome za pridobivanje tetrahidrof ­
talne kisline; 
(g) obdelava s fenolom, na primer reakcija med 
naftnimi olefini in fenolom ob prisotnosti kataliza ­
torja za pridobivanje alkilfenolov; 
(h) oksidacija: 
(i) oksidacija težkih olj za pridobivanje bitumnov 
iz tarifne podštevilke 2713 20 00; 
(ii) oksidacija kateregakoli izmed naftnih proiz ­
vodov za pridobivanje bolj kompleksnih kemi ­ 
čnih proizvodov, kot so npr. kisline, aldehidi, 
ketoni in alkoholi (npr. oksidacija lahkih frakcij 
na vročini in pod pritiskom za pridobivanje 
ocetne, mravljin čje, propionske in sukcinske 
kisline; 
(ij) dehidriranje na primer: 
(i) naftenskih ogljikovodikov zaradi pridobivanja 
aromatskih ogljikovodikov (npr. benzena); 
(ii) parafinskih ogljikovodikov zaradi pridobivanja 
tekočih olefinov, ki se uporabljajo npr. v proiz ­
vodnji biorazgradljivih alkilbenzenov; 
(k) okso-sinteza; 
(l) nepovratna vgradnja težkih olj v višje polimere (npr. 
v lateks naravnega ali sinteti čnega kav čuka, butil ­
nega kavčuka, polistirena); 
(m) proizvodnja izdelkov iz tarifne številke 2803; 
(n) nitriranje zaradi pridobivanja nitriranih derivatov; 
(o) biološka obdelava nekaterih frakcij nafte, ki vsebu ­
jejo n-parafine, za pridobivanja beljakovin ali drugih 
kompleksnih organskih proizvodov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 169  
2701  Črni premog; briketi, ovali in podobna trdna goriva iz 
črnega premoga  
Tista kuriva, ki so v Španiji pri trgovanju znana kot „ črni 
lignit“ in prihajajo iz Teurela, Mequinenza, Pirenaica in iz 
balearskih nahajališ č premoga, štejejo za črni premog iz te 
tarifne številke  
2701 12 10  Premog za koksanje  
Premog za koksanje vsebuje med 19 in 41 % hlapljivih 
sestavin.  
2702  Rjavi premog (lignit), aglomeriran ali neaglomeriran, 
razen gagata  
Rjavi premog (lignit) gori z dolgim, mirnim plamenom, ki 
daje jedek črn dim. Na splošno lo čimo vrste rjavega premoga 
(lignita): vlaknat rjavi premog (lignit), katerega prelom 
spominja na vlakna nekdanjega lesa in vsebuje veliko vlage 
(do 50 %); navaden ali prsten rjavi premog (lignit), ki je 
rjave ali črne barve in vsebuje manj vode kot vlaknat rjavi 
premog (lignit) (približno 15 %), njegov prelom pa je prsten; 
bituminozni, maš čobni rjavi premogi (ligniti), ki se na vro čini 
zmehčajo in so zaradi tega zelo prikladni za briketiranje; 
voskasti rjavi premogi (ligniti) z voskastim prelomom in 
z veliko vsebnostjo voskov. 
Ta tarifna številka ne zajema kuriv, ki so v Španiji pri trgo ­
vanju znani kot „ črni lignit“ in prihajajo iz nahajališ č 
premoga v Teruelu, Mequinenzu, Pirenaici in balearskih 
nahajališč premoga (tarifna številka 2701).  
2704 00  Koks in polkoks iz črnega premoga, rjavega premoga 
(lignite) ali šote, aglomeriran ali neaglomeriran; retortno 
oglje  
2704 00 10  Koks in polkoks iz črnega premoga  
Koks se od črnega premoga razlikuje po tem, da gori skoraj 
brez plamena in zadrži poroznost in prepustnost za pline, ko 
dogori. Je netaljiv, trši, vsebuje manj žvepla in ve č ogljika. 
Za razliko od koksa, dobljenega pri visokotemperaturni 
karbonizaciji črnega premoga brez dovajanja zraka (pri 
1 000 do 1 200 °C), se polkoks pridobiva pri karbonizaciji 
črnega premoga z zmanjšanim dovajanjem zraka pri tempe ­
raturah med 450 in 700 °C. 
Ta tarifna podštevilka zajema koks in polkoks iz premoga, ki 
se uporabljata za izdelovanje elektrod, ki so pretežno name ­
njene za proizvodnjo fero-zlitin. Koks in polkoks iz te tarifne 
podštevilke sta posebno čista (vsebujeta zelo malo pepela) in 
sta večinoma v obliki drobnih luskin. 
Ta tarifna podštevilka zajema plinski koks (stranski proizvod 
pri proizvodnji plina) ter plavžni koks in polkoks, posebej 
pripravljene za uporabo v metalurški industriji. Slednja sta 
(za razliko od plinskega koksa) trda in čvrsta in se pojavljata 
v obliki velikih, srebrnkasto svetlikajo čih se kosov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 170  
2704 00 30  Koks in polkoks iz rjavega premoga ali lignita  
Rjavi premogi (ligniti) niso primerni za proizvodnjo koksa 
z visokotemperaturno karbonizacijo. Vendar nastane z nizko ­
temperaturno karbonizacijo polkoks, ki je primeren kot brez ­
dimno kurivo. Je porozen, gladek, čist za rokovanje, vnetljiv 
in rad gori.  
2704 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. proizvode, dobljene s karbonizacijo šote. Ko gorijo, odda ­
jajo ti proizvodi mo čan in jedek vonj in se uporabljajo 
večinoma v industrijskih pe čeh; 
2. retortno oglje (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2704, četrti in peti odstavek).  
2707  Olja in drugi proizvodi, dobljeni z destilacijo katrana iz 
črnega premoga pri visoki temperaturi; podobni proiz ­
vodi pri katerih masa aromati čnih sestavin presega 
maso nearomatskih sestavin  
Glede dolo čanja vsebnosti aromati čnih sestavin glej pojasnje ­
valne opombe k opombi 2 v tem poglavju.  
2707 10 00  Benzol (benzen)  
Glej opombo 3 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka zajema samo benzol (benzen) čistoče 
manj kot 95 mas. %. Benzol (benzen) čistoče 95 mas. % ali 
več se uvršča pod tarifno podštevilko 2902 20 00.  
2707 20 00  Toluol (toluen)  
Glej opombo 3 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka zajema samo toluol (toluen) čistoče 
manj kot 95 mas. %. Toluol (toluen) čistoče 95 mas. % ali 
več se uvršča pod tarifno podštevilko 2902 30 00.  
2707 30 00  Ksilol (ksileni)  
Glej opombo 3 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka zajema samo ksilole (ksilene), ki 
vsebujejo manj kot 95 mas. % ksilola (orto-, meta- ali 
para- izomeri ksilola (ksilena), posameznih ali pomešanih) 
kot je ugotovljeno s plinsko kromatografijo. Ksilol (ksileni) 
čistoče 95 mas. % ali ve č se uvršča pod tarifne podšte ­
vilke 2902 41 00 do 2902 44 00.  
2707 40 00  Naftalen  
Glej opombo 3 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 171  
Ta tarifna podštevilka zajema samo naftalen, katerega krista ­
lizacijska to čka je, ugotovljena po metodi, opisani 
v Dodatku B k pojasnjevalnim opombam k temu poglavju, 
nižja od 79,4 °C. Če je kristalizacijska to čka proizvoda 
79,4 °C ali višja, se proizvod uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 2902 90 00. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema naftalenovih homologov 
(tarifne podštevilke 2707 50 00, 2707 91 00 do 2707 99 99, 
2902 90 00 ali 3817 00 80).  
2707 50 00  Mešanice drugih aromatskih ogljikovodikov, pri katerih 
65 vol. % ali ve č (vštevši izgube) destilira pri temperaturi 
250 °C (po metodi ASTM D 86)  
Ta tarifna podštevilka zajema zmesi ogljikovodikov, v katerih 
prevladujejo aromati čni ogljikovodiki, razen benzena, 
toluena, ksilena ali naftalena in od katerih 65 vol. % ali 
več (vključno z izgubami) destilira pri temperaturah do 
250 °C (po metodi EN ISO 3405 (ki je enakovredna metodi 
ASTM D 86)).  
▼M20  
2707 99 11 in 
2707 99 19  Surova olja  
Pod ti tarifni podštevilki se uvrš čajo samo tisti proizvodi, pri 
katerih po masi prevladujejo aromatske sestavine nad nearo ­
matskimi. Med proizvode, ki se uvrš čajo pod ti tarifni podšte ­
vilki, spadajo: 
1. proizvodi, dobljeni iz prve destilacije visoko temperaturnih 
premogovnih katranov. Visokotemperaturni premogovi 
katrani so dobljeni ve činoma v koksarnah pri temperaturah 
nad 900 °C. Destilacijski proizvodi teh katranov ne vsebu ­
jejo le ogljikovodikov, med katerimi po masi prevladujejo 
aromatski ogljikovodiki, temve č tudi dušikove, kisikove in 
žveplove spojine, pogosto pa tudi ne čistoče. Ti proizvodi 
običajno zahtevajo nadaljnjo obdelavo, preden so primerni 
za uporabo; 
2. proizvodi, dobljeni po odstranitvi benzena po pranju plina, 
ki nastane pri koksanju premoga, ter 
3. proizvodi, dobljeni s pirolizo odpadnih pnevmatik ali 
drugih odpadkov iz gume in plasti čnih mas brez nadaljnje 
predelave. 
Proizvodi, pri katerih po masi prevladujejo aromatske sesta ­
vine nad nearomatskimi, niso zajeti v ti tarifni podštevilki, če 
so ti ostanki atmosferske ali vakuumske destilacije surove 
nafte ali ladijskega kurilnega olja. Ti proizvodi se uvrš čajo 
pod tarifno podštevilko 2707 99 99. 
Izraz „podobni proizvodi“ iz tarifne številke 2707 pomeni 
proizvode, ki imajo podobno sestavo kot proizvodi, opisani 
v točki 1 zgoraj.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 172  
Vendar pa lahko imajo ve čji delež alifatskih in naftenskih 
ogljikovodikov ter fenolnih proizvodov in manjši delež poli ­
cikličnih aromatskih ogljikovodikov, kot proizvodi, opisani v 
točki 1 zgoraj.  
▼B 
2707 99 20  Sulfunirane vrhnje frakcije; antracen  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „sulfunirane vrhne frak ­
cije“ pomeni samo tiste lahke proizvode, dobljene pri prvi 
destilaciji surovih olj iz katranov, ki vsebujejo žveplove 
spojine (npr. ogljikov disulfid, merkaptane, tiofen itd.) in 
ogljikovodike, med katerimi prevladujejo nearomatski oglji ­
kovodiki in od katerih 90 vol. % ali ve č destilira pri tempe ­
raturah pod 80 °C. 
Antracen iz te tarifne podštevilke je obi čajno v obliki goš če 
ali paste, ki vsebuje fenantren, karbazol in druge aromatske 
sestavine. Ta tarifna podštevilka zajema samo antracen 
s čistočo manj kot 90 mas. %. Antracen s čistočo 90 mas. % 
ali več se uvršča pod tarifno podštevilko 2902 90 00.  
2707 99 50  Temeljni proizvodi  
V smislu te tarifne podštevilke so temeljni proizvodi 
aromatski in/ali heterocikli čni proizvodi z osnovno dušikovo 
funkcijo. 
Pod to tarifno podštevilko spadajo predvsem piridinske, kino ­
linske, akridinske in anilinske baze (vklju čno njihove zmesi). 
Pridobivajo se na čeloma iz piridina, kinolina, akridina in 
njihovih homologov. 
Med temeljne proizvode, ki se uvrš čajo pod to tarifno podšte ­
vilko, spadajo: 
1. piridin, čistoče manj kot 95 mas. %. Piridin čistoče več 
kot 95 mas. % se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 2933 31 00; 
2. metil piridin (pikolin), 5-etil-2-metilpiridi (5-etil-2-piko ­
lin), 2-vinilpiridin, čistoče manj kot 90 mas. %, (kot 
ugotovljeno s plinsko kromatografijo). Če je čistoča 
90 mas. % ali ve č, se ti proizvodi uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 2933 39; 
3. kinolin čistoče manj kot 95 mas. %, ra čunano na maso 
brezvodnega proizvoda (kot ugotovljeno s plinsko kroma ­
tografijo). Če je čistoča 95 mas. % ali ve č, se ta proizvod 
uvršča pod tarifno podštevilko 2933 49 90; 
4. akridin čistoče manj kot 95 mas. %, ra čunano na maso 
brezvodnega proizvoda (kot ugotovljeno s plinsko kroma ­
tografijo). Če je čistoča 95 mas. % ali ve č, se ta proizvod 
uvršča pod tarifno podštevilko 2933 99 80. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema soli katerega koli temeljnega 
proizvoda iz te tarifne podštevilke (tarifna številka 2933 ali 
3824).  ▼M20
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 173  
2707 99 80  Fenoli  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka vklju čuje: 
1. fenole, dobljene z destilacijo visoko temperaturnega 
premogovega katrana, in podobne proizvode, v katerih 
je delež aromati čnih sestavin ve čji od nearomatskih sesta ­
vin. 
Vendar pa so soli fenolnov izklju čene iz te tarifne podšte ­
vilke (v glavnem tarifna številka 2907 ali tarifno podšte ­
vilka 3824 90 93); 
2. krezoli (posamezni ali mešanice izomerov), ki vsebujejo 
manj kot 95 mas. % krezolov. Pri dolo čanju odstotka 
krezolov se vzamejo v poštev vsi izomeri krezolov (dolo ­ 
čeni s plinsko kromatografijo). Krezoli, ki imajo 95 mas. % 
ali več krezolov se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 2907 12 00; 
3. ksilenoli (posamezni ali mešanice izomerov), ki vsebujejo 
manj kot 95 mas. % ksilenola. Pri dolo čanju odstotka 
ksilenolov se vzamejo v poštev vsi izomeri ksilenolov 
(določeni s plinsko kromatografijo). Ksilenoli, ki imajo 
95 mas. % ali ve č ksilenola, se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 2907 19 10; 
4. drugi fenoli, ki imajo enega ali ve č benzenovih obro čev 
z eno ali ve č hidroksilnimi skupinami, pod pogojem, da 
niso kemi čno določeni fenoli iz tarifne številke 2907. 
Eden pomembnih produktov je fenol (C  6 H 5 OH), čistoče 
manj kot 90 mas. %.  
2707 99 91 in 
2707 99 99  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata predvsem proizvode, sesta ­
vljene iz zmesi ogljikovodikov. 
Mednje spadajo: 
1. težka olja (razen surovih), dobljena z destilacijo visoko ­
temperaturnega premogovega katrana, ter proizvodi, ki so 
tem oljem podobni, če: 
(a) manj kot 65 vol. % proizvoda destilira pri tempera ­
turah do 250 °C po metodi EN ISO 3405 (ki je 
enakovredna metodi ASTM D 86) in 
(b) je indeks njihove igli čne penetracije 400 ali ve čji pri 
temperaturi 25 °C in po metodi EN 1426 in 
(c) imajo druge zna čilnosti kot proizvodi iz tarifne 
številke 2715 00 00. 
Gostota teh proizvodov obi čajno presega 1,000 g/cm  3 pri 
temperaturi 15 °C po metodi EN ISO 12185. 
Proizvodi, ki pogojev, navedenih v to čkah od (a) do (c) ne 
izpolnjujejo, se uvrš čajo skladno z njihovimi zna čilnostmi, 
na primer pod tarifne podštevilke 2707 10 00 do 
2707 30 00, 2707 50 00, pod tarifno številko 2708, pod 
tarifno podštevilko 2713 20 00 ali pod tarifno 
številko 2715 00 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 174  
2. aromatski ekstrakti, ki ne izpolnjujejo pogojev, pred ­
pisanih za te proizvode v pojasnjevalnih opombah k tarif ­
nima podštevilkama 2713 90 10 in 2713 90 90; 
3. nekateri homologi naftalena in antracena, kot so npr. etil 
naftaleni in metil antraceni, če se ne uvrš čajo pod tarifno 
številko 2902 ;  
►M20  4. ostanki destilacije (atmosferske in vakuumske) 
surove nafte in ladijskega kurilnega olja, pri katerih po 
masi prevladujejo aromatske sestavine nad nearomatskimi 
(določeno po metodi, opisani v Dodatku A k temu poglav ­
ju), ki izpolnjujejo naslednje fizikalno-kemijske lastnosti: 
(a) po metodi EN ISO 3405 (ki je enakovredna metodi 
ASTM D 86), pri katerih manj kot 65 % prostornine 
(skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C; 
(b) končna točka destilacije je nad 315 °C. 
Gostota teh ostankov je na splošno nižja od 1 g/cm  3 pri 
temperaturi 15 °C po metodi EN ISO 12185. 
Ti ostanki so lahko namenjeni za uporabo v specifi čnih 
procesih. ◄ 
2709 00  Nafta in olja, dobljeni iz bituminoznih mineralov, surova  
Ta tarifna številka zajema samo proizvode z zna čilnostmi 
surovih olj (npr. specifi čna gostota, destilacijska krivulja, 
vsebnost žvepla, tališ če, viskoznost) razli čnega porekla.  
2709 00 10  Kondenzati naravnega plina  
Ta tarifna podštevilka zajema samo surova olja, dobljena iz 
naravnega plina s stabiliziranjem in takojšnjo ekstrakcijo. Ta 
postopek je sestavljen iz ekstrakcije kondenzabilnih ogljiko ­
vodikov iz „mokrega“ naravnega plina, ve činoma z ohlaja ­
njem in zmanjševanjem pritiska. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2709, 
drugi odstavek.  
2710  Olja, dobljena iz nafte in olja, dobljena iz bituminoznih 
mineralov, razen surovih; proizvodi, ki niso navedeni in 
ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas. % ali 
več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih minera ­
lov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov; 
odpadna olja  
Glej opombi 2 in 3 k temu poglavju in ustrezne pojasnje ­
valne opombe.  
2710 12 11 do 
2710 19 99  Olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bituminoznih 
mineralov (razen surovih) ter proizvodi, ki niso navedeni 
in ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas. % ali 
več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih minera ­
lov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov, razen 
tistih, ki vsebujejo biodizel, in razen odpadnih olj  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 175  
Za določitev teh proizvodov glej opombo 2 k temu poglavju 
in pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2710, (I). 
Glede podštevilk, pod katere se uvrš čajo proizvodi: 
— ki bodo predmet specifi čnega procesa in 
— ki bodo predmet kemi čne predelave, 
glej dodatni opombi 5 in 6 k temu poglavju in ustrezne 
pojasnjevalne opombe. 
I. Olja iz nafte in olja iz bituminoznih mineralov, razen 
surovih olj  
V to skupino spadajo zmesi izomerov (razen stereoizome ­
rov) nasi čenih acikli čnih ogljikovodikov, ki vsebujejo 
manj kot 95 % dolo čene izomere ali nenasi čenih acikli čnih 
ogljikovodikov, ki vsebujejo manj kot 90 % dolo čene 
izomere, pri čemer so ti odstotki ra čunani na maso brez ­
vodnega proizvoda. 
V to skupino spadajo tudi posami čni izomeri zgoraj 
omenjenih ogljikovodikov s čistočo manj kot 95 oz. 
90 mas. %. 
V to skupino se uvrš čajo samo olja iz nafte in olja iz 
bituminoznih mineralov: 
1. katerih kristalizacijska to čka, izmerjena po metodi 
ASTM D 938, ki je enakovredna metodi ISO 2207, 
je pod 30 °C, ali 
2. katerih kristalizacijska to čka je 30 °C ali ve č in: 
(a) imajo gostoto manj kot 0,942 g/cm  3 pri 70 °C po 
EN ISO 12185 in penetracijo v obdelanem stožcu 
po metodi ASTM D 217, ki je enakovredna metodi 
ISO 2137 najmanj 350 pri 25 °C, ali 
(b) imajo specifi čno maso najmanj 0,942 g/cm  3 pri 
70 °C po EN ISO 12185 in igli často penetracijo 
po metodi EN 1426 najmanj 400 pri 25 °C. 
V smislu gornjega odstavka (I) štejejo za olja iz nafte in 
olja iz bituminoznih mineralov tudi olja, katerim so dodane 
zelo majhne koli čine raznih snovi, npr. dodatkov za izbolj ­ 
šavo kvalitete ali vonja, indikatorjev in barvil. 
Glej tudi diagram v nadaljevanju:  
Razlikovalni kriteriji, ki veljajo za nekatere naftne proiz ­
vode iz tarifnih podštevilk 2710 12 11 do 2710 19 99 in 
tarifnih številk 2712 in 2713 (razen za proizvode iz 
podštevilk 2710 12 11 do 2710 19 99)  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 176
  
II. Proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, 
ki vsebujejo 70 mas. % ali ve č olj iz nafte ali olj, 
dobljenih iz bituminoznih mineralov, če so ta olja osnovne 
sestavine teh proizvodov, razen tistih, ki vsebujejo biodi ­
zelZa uvrstitev pod te tarifne številke morajo proizvodi 
izpolnjevati naslednje pogoje: 
1. delež naftnih olj in olj iz bituminoznih mineralov, kot 
je opredeljen v odstavku (I), mora biti 70 mas. % ali 
več. 
Ta delež pomeni delež, ugotovljen z analizo in ne 
s količino dodanih snovi; 
2. drugje ne smejo biti navedeni in ne zajeti; 
3. naftna olja in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov 
v zmeseh morajo predstavljati osnovno komponento 
proizvoda – to pomeni, da morajo biti glede na 
uporabo pomembne sestavine. 
Med proizvode iz teh tarifnih podštevilk ne spadajo: 
(a) barve in laki (tarifne številke 3208, 3209 in 
3210 00); 
(b) lepotilna sredstva in kozmeti čni preparati, ki teme ­
ljijo na mineralnih oljih (pretežno tarifna 
številka 3304 ali 3307); 
(c) naftni sulfonati (tarifna številka 3402 ali 3824). 
Naftni sulfonati so obi čajno v obliki suspenzij 
v naftnih oljih ali oljih, dobljenih iz bituminoznih 
mineralov. Vsebnost čistega sulfonata je obi čajno 
tako velika, da onemogo ča neposredno uporabo 
kot olje za mazanje;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 177  
(d) proizvodi za poliranje, konzerviranje ali kakšno 
drugo obdelavo lesa, kovin, stekla ali drugih mate ­
rialov ter v li čarstvu (v glavnem tarifna 
številka 3405); 
(e) dezinfektanti, insekticidi itd v kakršnemkoli paki ­
ranju, sestavljeni iz raztopin ali disperzij aktivne 
sestavine v naftnem olju ali v olju, dobljenem iz 
bituminoznih mineralov (tarifna številka 3808); 
(f) pripravljene apreture vrst, ki se uporabljajo 
v tekstilni industriji (tarifna številka 3809); 
(g) pripravljeni dodatki za mineralna olja (imenovani 
tudi doperji) (tarifna številka 3811); 
(h) organska sestavljena topila in razred čila (tarifna 
številka 3814 00); 
(ij) veziva za livarska jedra (tarifna podšte ­
vilka 3824 10 00); 
(k) nekateri proizvodi (sredstva) proti rjavenju, pred ­
vsem: 
(i) izdelana npr. iz lanolina (pribl. 20 %) v razto ­
pini belega špirita (tarifna podšte ­
vilka 3403 19 10); 
(ii) ki vsebujejo amine kot aktivne osnovne sesta ­
vine (tarifna podštevilka 3824 90 92).  
2710 12 11 do 
2710 12 90  Lahka olja in preparati  
Glej opombo 4 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
2710 12 21 in 
2710 12 25  Posebni bencini  
Glej dodatno opombo 2 (a) k temu poglavju.  
2710 12 21  Beli špirit  
Glej dodatno opombo 2 (b) k temu poglavju.  
▼M42  
2710 19 11 do 
2710 19 29  srednja olja  
Glej dodatno opombo 2(c) k temu poglavju. 
Kerozin se uporablja za najrazli čnejše namene, na primer kot 
gorivo za letalske motorje ali kot kurilno olje. 
Kerozin je srednje olje s približnim destilacijskim obmo čjem 
po metodi EN ISO 3405, ki je enakovredna metodi ASTM D 
86, med 130 °C in 320 °C. 
Slike, priložene tej pojasnjevalni opombi, so zgolj informa ­
tivni kromatogrami za eno od kategorij proizvodov, ki se 
lahko uvrsti v eno od treh zadevnih tarifnih podštevilk.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 178  
2710 19 21  Reaktivno letalsko gorivo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje reaktivno letalsko gorivo 
kerozinskega tipa. To reaktivno gorivo ustreza dolo čbam 
dodatne opombe 2(c) k temu poglavju. 
Plinskokromatografski profil reaktivnega letalskega goriva 
kerozinskega tipa, npr. najbolj pogosto uporabljenega reaktiv ­
nega goriva A-1, je zna čilen za olje, pridobljeno z destilacijo 
surove nafte in z drugimi petrokemi čnimi procesi. Alkanska 
veriga lahko variira med okoli 10 in 18 ogljikovimi atomi. 
Vsebnost aromatskih spojin je lahko do 25 vol. %. Plame ­
nišče po metodi ISO 13736 je obi čajno višje od 38 °C. 
Zmrzišče je običajno pri –40 °C ali manj. 
Reaktivno letalsko gorivo lahko vsebuje naslednje dodatke: 
antioksidante, protikorozijske snovi, sredstva proti zamrzova ­
nju, barvne indikatorje. 
PLINSKOKROMATOGRAFSKI PROFIL REAKTIVNEGA LETALSKEGA GORIVA TIPA 
A-1 (KEROZINA) Razširjena SimDis ASTM D 2887 (enakovredna metodi ISO 3924)
  
2710 19 25  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje kerozin, ki ni reaktivno 
letalsko gorivo. Kerozin iz te tarifne podštevilke ustreza 
določbam dodatne opombe 2(c) k temu poglavju.  ▼M42
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 179  
Plinskokromatografski profil „drugega“ kerozina je zna čilen 
za olje, ki se dobi z destilacijo surove nafte. 
Ta tarifna podštevilka zajema še: 
— olja, ki se uporabljajo v svetilkah, z nizko vsebnostjo 
aromatskih spojin in olefinov, da se prepre či nastajanje 
saj med zgorevanjem; 
— olja z ozkim destilacijskim obmo čjem, katerih plinskokro ­
matografski profil pokriva le majhen del spodnjega plin ­
skega kromatograma. 
V nekaterih primerih kerozin vsebuje kemi čne markerje. 
V to tarifno podštevilko niso zajete mešanice kerozina in 
drugih mineralnih olj ali organskih topil. 
PLINSKOKROMATOGRAFSKI PROFIL KEROZINA, KI NI REAKTIVNO LETALSKO 
GORIVO, razširjena SimDis ASTM D 2887 (enakovredna metodi ISO 3924)
  
2710 19 29  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje srednja olja, razen kerozina 
iz tarifnih podštevilk 2710 19 21 in 2710 19 25. Olja iz te 
tarifne podštevilke ustrezajo zahtevam dodatne opombe 2(c) 
k temu poglavju.  ▼M42
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 180  
Običajno so produkti v tej tarifni podštevilki dobljeni v enem 
ali več kemično-fizikalnih procesih, v katerih se lahko znatno 
spremeni kemi čna sestava teh produktov, da postanejo 
primernejši za nekatere vrste industrijske uporabe. V neka ­
terih primerih je spremembe v molekulski sestavi produktov 
mogoče zaznati s plinsko kromatografijo ali metodo SimDis, 
za druge vrste produktov pa so potrebnejše natan čnejše 
analize (npr. s plinsko kromatografijo – masno spektrometrijo 
(GC-MS)). 
Primer SimDis profila teh olj je prikazan na spodnji sliki na 
primeru n-parafina. 
PLINSKOKROMATOGRAFSKI PROFIL N-PARAFINA, Razširjena SimDis ASTM D 2887 (ena ­
kovredna metodi ISO 3924)
  
Še en primer produktov iz te tarifne podštevilke so produkti, 
dobljeni v ve čstopenjskem procesu, ki vklju čuje: 
— ekstrakcijo nerazvejanih parafinov, 
— hidrogeniranje deparafiniranega ostanka, 
— frakcioniranje z destilacijo hidrogeniranega in deparafinira ­
nega ostanka pri produktih z manjšim številom ogljikovih 
atomov.  ▼M42
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 181  
Ti produkti sestojijo iz nasi čenih ogljikovodikov, predvsem 
razvejanih in cikli čnih, njihova vsebnost aromatskih spojin 
pa je veliko manjša od 1 %. Primer SimDis profila tovrstnih 
proizvodov je prikazana spodaj: 
Razširjena ASTM D 2887 (enakovredna metodi ISO 3924) 
Vrelišče (°C)
  
Retencijski čas (min)  
Korelacija med razširjeno SIMDIS ASTM D 2887 in ASTM D 86  
Izkoristek  Vreliš če Izkoristek  Vreliš če Izkoristek  Vreliš če Izkoristek  Vreliš če 
masni delež  °C  masni delež  °C  masni delež  °C  masni delež  °C  
začetna 
točka 
vrelišča 234,2  30,0  241,1  70,0  246,5  kon čna 
točka 
vrelišča 255,9  
(5,0)  240,0  40,0  242,2  80,0  247,0  
(10,0)  240,9  50,0  243,4  90,0  250,8  
(20,0)  241,0  60,0  243,8  95,0  254,5  ▼M42
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 182  
Z uporabo tehnike GC-MS se pridobi profil, kot je prikazan v 
spodnjem primeru: 
os x: čas (v minutah) 
os y: relativna števil čnost
 
GC-MS celotni ionski kromatogram (TIC)  
Ta profil je bil dobljen v naslednjih preskusnih pogojih:  
Kolona  Zebron ZB5-MS (ali podobna)  
Dolžina kolone  30 m  
Notranji premer  0,25 mm  
Debelina filma  0,25 μm 
Masni razpon  35–600  
Ionski vir  250 °C  
Začetni čas 3 min  
Razmerje delitve  1:60  
Temperatura injektorja  250 °C  
Injicirani volumen  1 μL 
Cevi za prenos vzorca  275 °C  
Nastavitev temperature:  
Začetna temperatura  40 °C  
Začetni čas 3 min  
Gradient 1  2,5 ° C/min do 270 °C  
Končni čas 10 min  ▼M42
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 183  
Ta profil pokaže naslednjo porazdelitev  
OGLJIČNI PAS  
C 10 C 11 C 12 C 13 C 14 SKUPNO  
n-parafini  0,1  0,6  4,8  1  0  6,5  
monometilni parafini  0  1,5  14,2  15,7  1,8  33,2  
drugi izoparafini  0  0,9  10,6  20,1  0,6  32,2  
cikloparafini  0  1,2  6,1  16,3  0,3  24,0  
dekalin  0,2  2  1,4  0,6  0  4,2  
SKUPNO  0,3  6,2  37,1  53,7  2,7  100  
▼B 
2710 19 31 do 
2710 19 99  Težka olja  
Glej dodatno opombo 2 (d) k temu poglavju.  
2710 19 31 do 
2710 19 48  Plinska olja  
Glej dodatno opombo 2 (e) k temu poglavju.  
2710 19 51 do 
2710 19 68  Kurilna olja  
Glej dodatno opombo 2 (f) k temu poglavju in diagram 
v nadaljevanju glede zna čilnosti kurilnih olj.
  
2710 19 71 do 
2710 19 99  Mazalna olja; druga olja  
Te tarifne podštevilke zajemajo težka olja, kot so opredeljena 
v dodatni opombi 2 (d) k temu poglavju, če ta olja ne izpol ­
njujejo pogojev, podanih v dodatni opombi 2 (e) (plinska 
olja) ali 2 (f) (kurilna olja) k temu poglavju.  ▼M42
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 184  
Pod te tarifne podštevilke spadajo težka olja, katerih manj kot 
85 vol. % (vklju čno izgube) destilira pri 350 °C po metodi 
EN ISO 3405 (ki je enakovredna metodi ASTM D 86): 
1. ki, za ustrezno raztopino barve C, imajo viskoznost V: 
(a) ki ne presega tiste viskoznosti, kot jo prikazuje linija I 
skladnostne tabele, podane v dodatni opombi 2 (f) 
k temu poglavju, kadar je vsebnost sulfatnega pepela 
1 % ali ve č in kadar je indeks miljenja 4 ali ve č, ali 
(b) ki presega viskoznost, ki jo prikazuje linija II skladno ­
stne tabele, kadar je to čka tečenja nižja kot 10 °C, ali 
(c) ki presega viskoznost, ki jo prikazuje linija I, vendar 
ne viskoznosti, ki jo prikazuje linija II, če destilira pri 
300 °C manj kot 25 % proizvoda in če točka tečenja 
ni višja od –10 °C. Ta dolo čila veljajo samo za olja, 
ki imajo raztopino barve C manj od 2; 
2. za katera ni mogo če določiti: 
(a) destilacijskega odstotka pri 250 °C po metodi 
EN ISO 3405 (ki je enakovredna metodi ASTM D 86) 
(ničla šteje za odstotek), ali 
(b) kinematske viskoznosti pri 50 °C po metodi 
EN ISO 3104; ali 
(c) barve po razred čenju C po metodi ISO 2049 (ki je 
enakovredna metodi ASTM D 1500); 
3. ki so umetno obarvana.  
Analitične metode, ki se morajo uporabljati v smislu zgornje 
točke 1, so metode, naštete kot metode za kurilna olja (glej 
dodatno opombo 2 (f) k temu poglavju. 
Glej tudi naslednji diagram:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 185  
2710 91 00 in 
2710 99 00  Odpadna olja  
Glej opombo 3 k temu poglavju in pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 2710, (II).  
2711  Naftni plini in drugi plinasti ogljikovodiki  
Glede definicij teh proizvodov glej pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 2711. 
Glede podštevilk, pod katere se uvrš čajo proizvodi: 
— ki bodo predmet specifi čnega postopka in 
— ki bodo predmet kemi čne predelave, 
glej dodatni opombi 5 in 6 k temu poglavju in ustrezne 
pojasnjevalne opombe.  
2711 19 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema uteko činjen plin, pridobljen iz 
biomase. 
Ta utekočinjeni plin nastane s fermentacijo biološko razgrad ­
ljivega dela industrijskih, gospodinjskih in komunalnih 
odpadkov in ostankov, blata iz čistilnih naprav, biološko 
razgradljivega dela kmetijskih in gozdarskih odpadkov in 
ostankov, odpadkov in ostankov kmetijsko-živilske industrije 
ter drugih podobnih rastlinskih in živalskih surovin, prid ­
obljenih iz biomase. 
Vsebuje predvsem metan, prisotni pa so navadno še ogljikov 
dioksid ter v manjši meri vodikov sulfid, vodik, dušik in 
kisik.  
2711 29 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema plin (v plinastem stanju), prid ­
obljen iz biomase. 
Ta plin nastane s fermentacijo biološko razgradljivega dela 
industrijskih, gospodinjskih in komunalnih odpadkov in 
ostankov, blata iz čistilnih naprav, biološko razgradljivega 
dela kmetijskih in gozdarskih odpadkov in ostankov, 
odpadkov in ostankov kmetijsko- živilske industrije ter 
drugih podobnih rastlinskih in živalskih surovin, pridobljenih 
iz biomase. 
Vsebuje predvsem metan, prisotni pa so navadno še ogljikov 
dioksid ter v manjši meri vodikov sulfid, vodik, dušik in 
kisik.  
2712  Vazelin; parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz nafte, 
stiskani parafini, ozokerit, vosek iz rjavega premoga in 
lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni 
proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, obar ­
vani in neobarvani  
2712 10 10 in 
2712 10 90  Vazelin  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2712, 
del (A).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 186  
Glej tudi diagram v pojasnjevalnih opombah k tarifnim 
številkam 2710 12 11 do 2710 19 99, I.  
2712 10 10  Surov  
Glej dodatno opombo 3 k temu poglavju.  
2712 20 10 in 
2712 20 90  Parafinski vosek, ki vsebuje manj kot 0,75 mas. % olja  
Ta tarifni podštevilki zajemata parafinski vosek, opisan 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2712, del (B), 
prvi in sedmi odstavek.  
2712 90 11 in 
2712 90 19  Ozokerit, vosek iz rjavega premoga ali lignita ali vosek iz 
šote (naraven proizvod)  
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 2712, (B), tretji, četrti 
in peti odstavek. 
Z ozokeritom (naravni vosek) se dandanes le redko trguje 
zaradi izčrpanih virov in mahjnega finan čnega učinka. Izraza 
ozokerit in cerezin (rafiniran ozokerit) se v praksi napa čno 
uporabljata za mikrokristalne voske iz tarifnih podšte ­
vilk 2712 90 31 do 2712 90 99.  
2712 90 31 do 
2712 90 99  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode (razen sinteti čnega 
parafina iz tarifne podštevilke 2712 20 10 ali 2712 20 90), 
opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 2712, (B), drugi, šesti in sedmi odstavek. 
Za te proizvode je zna čilno: 
1. kristalizacijska to čka, določena po metodi ASTM D 938, 
ki je enakovredna metodi ISO 2207, ni nižja od 30 °C; 
2. gostota je manjša od 0,942 g/cm  3 pri 70 °C po 
EN ISO 12185; 
3. penetracija stožca, dolo čena po metodi ASTM D 217, ki 
je enakovredna metodi ISO 2137, je manjša od 350 pri 
25 °C; 
4. penetracija obdelanega stožca, merjena po metodi 
ASTM D 937, ki je enakovredna metodi ISO 2137, je 
manjša od 80 pri 25 °C. 
Glej tudi diagram v pojasnjevalnih opombah k tarifnim 
številkam 2710 12 11 do 2710 19 99, I.  
2712 90 31 do 
2712 90 39  Surov  
Glej dodatno opombo 4 k temu poglavju. 
Glede podštevilk, pod katere se uvrš čajo proizvodi: 
— ki bodo predmet specifi čnega postopka in 
— ki bodo predmet kemi čne predelave,  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 187  
glej dodatni opombi 5 in 6 k temu poglavju in ustrezne 
pojasnjevalne opombe.  
2713  Naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj iz 
bituminoznih mineralov  
2713 11 00 in 
2713 12 00  Naftni koks  
Ti tarifni podštevilki zajemata koks iz nafte, kot je opisan 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2713, 
odstavek A.  
2713 20 00  Naftni bitumen  
Ta tarifna podštevilka zajema bitumen iz nafte, kot je opisan 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2713, 
odstavek B. 
Za ta proizvod je zna čilno: 
1. kristalizacijska to čka, ki ni nižja od 30 °C po metodi 
ASTM D 938, ki je enakovredna metodi ISO 2207; 
2. gostota ni manjša od 0,942 g/cm  3 pri 70 °C po 
EN ISO 12185 in 
3. iglična penetracija pri 25 °C je manjša od 400 po metodi 
EN 1426. 
Glej tudi diagram v pojasnjevalnih opombah k tarifnim 
številkam 2710 12 11 do 2710 19 99, I.  
2713 90 10 in 
2713 90 90  Drugi ostanki iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih 
mineralov  
Ti tarifni podštevilki zajemata proizvode, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 2713, del (C). 
Aromatski ekstrakti iz teh tarifnih podštevilk (glej pojasnje ­
valne opombe HS k tarifni številki 2713, del (C), odstavek, 
(1)), v glavnem izpolnjujejo naslednje pogoje: 
1. vsebnost aromati čnih sestavin presega 80 mas. % po 
metodi, opisani v Dodatku A k pojasnjevalnim opombam 
k temu poglavju; 
2. gostota pri 15 °C po EN ISO 12185 presega 0,950 g/cm  3 
in 
3. največ 20 vol. % teh proizvodov destilira pri 300 °C po 
metodi EN ISO 3405 (ki je enakovredna metodi 
ASTM D 86). 
Vendar pa se mešani alkilbenzeni in mešani alkilnaftaleni, ki 
tudi izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje, uvrš čajo pod 
tarifno številko 3817.  
2715 00 00  Bitumenske mešanice na osnovi naravnega asfalta, narav ­
nega bitumna, bitumna iz nafte, mineralnega katrana ali 
mineralne katranske smole (npr. bituminozni kit, „cut ­
back“)  
Sestava bitumenskih zmesi iz te tarifne številke variira glede 
na namen uporabe.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 188  
1. Proizvodi, ki se uporabljajo za vodotesnost in za zaš čitne 
prevleke ali za izolacijske namene  
Proizvodi, ki se uporabljajo za prevleke, odporne proti 
koroziji, za izolirani elektri čni material, za vodotesne prev ­
leke, za polnjenje razpok itd., obi čajno sestojijo iz veziva 
(bitumen, asfalt ali katran), trdnih polnil kot so mineralna 
vlakna (azbest, steklo) lesne žagovine in katerih koli 
drugih snovi, ki dajo proizvodu zahtevane lastnosti ali 
omogočajo njihovo lažjo uporabo. Primeri teh proizvodov 
so: 
(a) b i t u m e n s k a t e s n i l n a s r e d s t v a 
z manj kot 30 mas. % topil, ki omogo čajo debelino 
prevlek 3 do 4 mm ali manj; 
(b) b i t u m e n s k i k i t i 
z največ 10 mas. % topil, ki omogo čajo ali debelino 
prevlek od 4 do 10 mm, ali pa zatesnjevanje širokih 
razpok (2 do 8 cm); 
(c) d r u g i b i t u m e n s k i p r o i z v o d i , 
ki vsebujejo polnila, topil pa ne. Te proizvode je 
potrebno pred uporabo toplotno obdelati. Med drugim 
se uporabljajo za zaš čito podzemnih ali podvodnih 
cevovodov. 
2. Proizvodi, ki se uporabljajo za prevleke za cestiš ča 
Bitumenski proizvodi iz te tarifne številke, ki se upora ­
bljajo za prevlekanje cestiš č, se delijo v dve glavni skupi ­
ni: 
(a) c u t b a c k s i n c e s t n a o l j a . 
Cutback so bitumni, raztopljeni v zelo težkih topilih, 
katerih koli čina variira glede na željeno viskoznost. 
Trgovski opisi teh proizvodov variirajo glede na to, ali 
so uporabljena topila naftnega ali kakšnega drugega 
izvora. Proizvode, ki vsebujejo topila iz nafte, imenu ­
jemo „uteko činjeni bitumni“, one druge pa „razto ­
pljeni bitumni“. 
Cestna olja so proizvodi podobni proizvodom na 
osnovi bitumna in vsebujejo težka topila v koli činah, 
ki je odvisna od željene viskoznosti. 
Včasih so tem proizvodom dodana lepila, ki prepre ­ 
čujejo luščenje teh proizvodov. 
Vsi ti bitumenski proizvodi imajo naslednje prepo ­
znavne zna čilnosti: 
— iglično penetracijo, merjeno po metodi EN 1426, 
ki ni manjša od 400 pri 25 °C;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 189  
— destilacijski ostanek, dobljen pri zmanjšanem 
pritisku, merjen po metodi ASTM D 1189 (uma ­
knjeni leta 1979 in neobstoje či metodi EN/ISO), 
ki ni manjši od 60 mas. % in z igli čno penetra ­
cijo, merjeno po metodi EN 1426, ki ni manjša od 
400 pri 25 °C. 
Naslednji diagram kaže: 
— kako se uteko činjeni in raztopljeni bitumni razli ­
kujejo od bitumnov iz tarifne podšte ­
vilke 2713 20 00 in 
— kako se uteko činjeni in raztopljeni bitumni razli ­
kujejo od naftnih olj iz tarifnih številk 2710 12 11 
do 2710 19 99.
  
(b) V o d n e e m u l z i j e : 
To so proizvodi, dobljeni z emulgiranjem bitumnov 
z vodo. 
Obstajata dve skupini teh proizvodov: 
1. anionske ali „alkalne“ (bazi čne) emulzije na 
osnovi obi čajnega mila ali mila tal olja; 
2. kationske ali „kisle“ emulzije na osnovi alifatskega 
amina ali kvaternarnega amonijevega iona.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 190  
DODATEK A  
METODA DOLO ČANJA VSEBNOSTI AROMATSKIH SESTAVIN V 
PROIZVODIH S KON ČNO DESTILACIJSKO TO ČKO, VIŠJO OD 315 °C  
1. Podro čje uporabe  
Ta preskusna metoda vklju čuje določanje vsebnosti aromatskih in nearomatskih 
sestavin v mineralnih oljih.  
2. Opredelitev pojmov  
2.1 Aromatske sestavine: del vzorca, ki se raztopi v topilu in adsorbira na 
silikagel. Aromatske sestavine lahko vsebujejo: aromatske ogljikovodike, 
kondenzirane naftenske aromate, aromatske olefine, asfaltene, aromatske 
spojine, ki vsebujejo žveplo, dušik in kisik, ter polarne aromate.  
2.2 Nearomatske sestavine: del vzorca, ki se ne adsorbira na silikagel in ki se 
eluira s topilom (npr. nearomatski ogljikovodiki).  
3. Princip metode  
Vzorec, raztopljen v  n-pentanu, nanesemo na kromatografsko kolono, napolnjeno 
s silikagelom. Nearomatske sestavine, ki se eluirajo s topilom, se zberejo in 
stehtajo, potem ko topilo izhlapi.  
Vzorce, ki se ne raztopijo v  n-pentanu, je treba raztopiti v cikloheksanu.  
4. Naprave in reagenti  
Kromatografska kolona: to je steklena cev, katere dimenzija in oblika sta razvidni 
iz skice, ki sledi v nadaljevanju. Zgornjo odprtino mora biti mogo če hermeti čno 
zapreti s steklenim členom tako, da se njegova spodnja ploskev pritisne k vrhu 
kolone z dvema z gumo prevle čenima kovinskima sponkama. Spoj mora biti 
popolnoma neprodušen, da vzdrži uporabljeni pritisk dušika ali zraka.  
Silikagel: je granulacije 200 meshov ali ve č in mora biti aktiviran sedem ur pred 
uporabo v pe čici pri temperaturi 170 °C ter nato ohlajen v eksikatorju. Po 
aktivaciji je silikagel treba uporabiti v nekaj dneh.  
Topilo I  n-pentan: čistoče najmanj 95 mas. %, brez aromatov.  
Topilo II cikloheksan: čistoče najmanj 98 mas. %, brez aromatov.  
5. Postopek 1 (kromatografska kolona 1)  
Priprava raztopine vzorca: raztopi približno 3,6 g (natan čno zatehtanega) vzorca 
v 10 ml  n-pentana (I). Če je vzorec netopen v  n-pentanu, ga raztopi v ciklohek ­
sanu in dolo čitev se izvede z uporabo cikloheksana (II) namesto  n-pentana (I).  
Napolni kromatografsko kolono (kromatografsko kolono 1) s poprej aktiviranim 
silikagelom do približno 10 cm pod zgornjim odebeljenim delom tako, da 
previdno napolniš vsebino kolone s pomo čjo stresanja z vibratorjem, da ne bi 
ostali kakšni nezapolnjeni kanali. Nato vstavi čep iz steklene volne na vrh sili ­
kagelne kolone.  ▼M17
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 191  
Predhodno navlaži silikagel s 180 ml topila (I) ali (II) in od zgoraj uporabi pritisk 
dušika ali zraka, dokler zgornja gladina teko čine ne doseže vrha silikagela.  
Previdno popusti pritisk v koloni in jo napolni s približno 3,6 g (na dve deci ­
malni mesti natan čno zatehtanega) vzorca, raztopljenega v 10 ml topila (I) 
ali (II). Nato splakni čašo z nadaljnjimi 10 ml topila (I) ali (II) in tudi to prelij 
v kolono.  
Postopoma pove čaj pritisk tako, da bo teko čina kapljala iz spodnje kapilarne cevi 
kolone s približno hitrostjo 1 ml/minuto, in teko čino zberi v 500-mililitrski bu čki. 
Ko gladina teko čine, ki vsebuje snov, ki jo je treba lo čiti, pade do površine 
silikagela, spet previdno popusti pritisk in dodaj 230 ml topila (I) ali (II), 
takoj spet pove čaj pritisk in spusti gladino teko čine do površine silikagela, 
medtem pa zberi eluat v isti bu čki kot prej.  
Preden gladina teko čine, ki vsebuje snov, ki jo je treba lo čiti, pade do površine 
silikagela, s FT-IR spektroskopijo preveri prisotnost aromatov v eluatu. Če eluat 
vsebuje samo alifatske ogljikovodike, popusti pritisk in ponovno dodaj 50 ml 
topila (I) ali (II). Po potrebi ponovi ta korak.  
Z izparevanjem v vakuumskem sušilniku pri 35 °C ali v rotavaporju ali podobni 
napravi zmanjšaj zbrano frakcijo na majhno prostornino. Nato jo brez izgub 
prenesi v stehtano čašo in pri tem spet uporabi topilo (I) ali (II).  
Vsebino čaše izparevaj v vakuumski pe čici pri 35 °C do konstantne mase (W). 
Razlika med zadnjima dvema masama ne sme presegati 0,01 g. Med obema 
tehtanjema mora prete či najmanj 30 minut.  
Mas. odstotek nearomatskih sestavin (A) se izra čuna po naslednji formuli:  
A = W/W  1 *100  
pri čemer je W  1 zatehta vzorca.  
Razlika do 100 je mas. odstotek aromatskih sestavin, ki jih je absorbiral silikagel.  
6. Zanesljivost metode  
Ponovljivost: 5 %.  
Obnovljivost: 10 %.  
7. Postopek 2 (kromatografska kolona 2)  
Priprava raztopine vzorca: raztopi približno 0,9 g (natan čno zatehtanega) vzorca 
v 2,5 ml  n-pentana (I). Če je vzorec netopen v  n-pentanu, ga raztopi v ciklo ­
heksanu in dolo čitev se izvede z uporabo cikloheksana (II) namesto  n-pentana (I).  ▼M17
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 192  
Napolni kromatografsko kolono (kromatografsko kolono 2) s poprej aktiviranim 
silikagelom do približno 2,5 cm pod zgornjim odebeljenim delom tako, da 
previdno napolniš vsebino kolone s pomo čjo stresanja z vibratorjem, da ne bi 
ostali kakšni nezapolnjeni kanali. Nato vstavi čep iz steklene volne na vrh sili ­
kagelne kolone.  
Predhodno navlaži silikagel s 45 ml topila (I) ali (II) in od zgoraj uporabi pritisk 
dušika ali zraka, dokler zgornja gladina teko čine ne doseže vrha silikagela.  
Previdno popusti pritisk v koloni in jo napolni s približno 0,9 g (na dve deci ­
malni mesti natan čno zatehtanega) vzorca, raztopljenega v 2,5 ml topila (I) 
ali (II). Nato splakni čašo z nadaljnjimi 2,5 ml topila (I) ali (II) in tudi to prelij 
v kolono.  
Postopoma pove čaj pritisk tako, da bo teko čina kapljala iz spodnje kapilarne cevi 
kolone s približno hitrostjo 1 ml/minuto, in teko čino zberi v 250-mililitrski bu čki. 
Ko gladina teko čine, ki vsebuje snov, ki jo je treba lo čiti, pade do površine 
silikagela, spet previdno popusti pritisk in dodaj 57,5 ml topila (I) ali (II), 
takoj spet pove čaj pritisk in spusti gladino teko čine do površine silikagela, 
medtem pa zberi eluat v isti bu čki kot prej.  
Preden gladina teko čine, ki vsebuje snov, ki jo je treba lo čiti, pade do površine 
silikagela, s FT-IR spektroskopijo preveri prisotnost aromatov v eluatu. Če eluat 
vsebuje samo alifatske ogljikovodike, popusti pritisk in ponovno dodaj 12,5 ml 
topila (I) ali (II). Po potrebi ponovi ta korak.  
Z izparevanjem v vakuumskem sušilniku pri 35 °C ali v rotavaporju ali podobni 
napravi zmanjšaj zbrano frakcijo na majhno prostornino. Nato jo brez izgub 
prenesi v stehtano čašo in pri tem spet uporabi topilo (I) ali (II).  
Vsebino čaše izparevaj v vakuumski pe čici pri 35 °C do konstantne mase (W). 
Razlika med zadnjima dvema masama ne sme presegati 0,01 g. Med obema 
tehtanjema mora prete či najmanj 30 minut.  
Mas. odstotek nearomatskih sestavin (A) se izra čuna po naslednji formuli:  
A = W/W  1 *100  
pri čemer je W  1 zatehta vzorca.  
Razlika do 100 je mas. odstotek aromatskih sestavin, ki jih je absorbiral silikagel.  
8. Zanesljivost metode  
Ponovljivost: 5 %.  
Obnovljivost: 10 %.  ▼M17
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 193  
Kromatografska kolona 1
  ▼M17
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 194  
Kromatografska kolona 2
  ▼M17
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 195  
DODATEK B  
METODA ZA DOLO ČANJE KRISTALIZACIJSKE TO ČKE 
NAFTALENA  
Med neprestanim mešanjem stali približno 100 g naftalena v porcelanskem 
lončku s prostornino pribl. 100 cm  3 . Približno 40 cm  3 stopljene snovi vlij 
v ogreto Shukoffovo posodo tako, da jo napolniš do treh četrtin. Skozi plutast 
zamašek vstavi termometer, gradiran v desetinkah stopinj, tako da je živosre ­
brova bučka v sredi teko čine. Ko se temperatura spusti skoraj do kristalizacijske 
točke (približno 83 °C), s stresanjem sproži kristalizacijo. Takoj ko se pri čno 
tvoriti kristali, se živosrebrov stolpec obi čajno umiri, nato pa spet pri čne padati. 
Temperaturo, pri kateri se živosrebrov stolpec za nekaj časa ustali, se zabeleži in 
ta temperatura je kristalizacijska to čka naftalena, pri čemer se upošteva korekcija 
zaradi dela živosrebrovega stolpca, ki je izven posode.  
Ta korekcija se pri živosrebrovem termometru izra čuna po formuli:  
n ðt – t 0 Þ 
6000  
pri čemer je n število gradacij živosrebrovega stolpca izven posode, t je zabele ­ 
žena temperatura in t ′ povprečna temperatura dela živosrebrovega stolpca izven 
posode. Vrednost t ′ se lahko dolo či približno z dodatnim termometrom, katerega 
bučka je na polovici dela živosrebrovega stolpca, ki gleda iz posode. Termometer 
s kapilarno cevjo zagotavlja veliko natan čnost.  
Shukoffova posoda, prikazana na spodnji risbi, je steklena posoda z dvojnimi 
stenami. Iz vmesnega prostora med stenama je izesan zrak.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 196  
ODDELEK VI  
PROIZVODI KEMIJSKE ALI PODOBNIH INDUSTRIJ  
Splošno  
Glede razlage opomb 1, 2 in 3 k temu oddelku glej pojasnjevalne 
opombe HS k oddelku VI.  
POGLAVJE 28  
ANORGANSKI KEMIJSKI PROIZVODI; ORGANSKE IN 
ANORGANSKE SPOJINE PLEMENITIH KOVIN, REDKIH 
ZEMELJSKIH KOVIN IN RADIOAKTIVNIH ELEMENTOV ALI 
IZOTOPOV  
Splošno  
Izolirane kemi čno opredeljene anorganske spojine, ki so pripravljene kot 
prehranska dopolnila v kapsulah (razen mikrokapsul), na primer iz žela ­
tine, so izklju čene iz tega poglavja, ker je kapsuliranje obdelava, ki ni 
predmet opombe 1 k temu poglavju.  
II. ANORGANSKE KISLINE IN ANORGANSKE 
KISIKOVE SPOJINE NEKOVIN  
2811  Druge anorganske kisline in druge anorganske kisikove 
spojine nekovin  
2811 19 10 do 
2811 19 80  Druge  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, na katere se 
nanaša opomba 4 k temu poglavju.  
III. HALOGENE SPOJINE IN ŽVEPLOVE SPOJINE 
NEKOVIN  
2812  Halogenidi in oksihalogenidi nekovin  
2812 10 11 do 
2812 10 18  Fosforja  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2812, (A), 
(3) in (B), (4).  
2812 10 91 do 
2812 10 99  Drugo  
Poleg proizvodov, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 2812, (A) (razen v to čki (3)) in (B) (razen 
v točki (4)), zajemajo te tarifne podštevilke telurjev tetra ­
klorid (TeCl  4 ), ki se ve činoma uporablja za dajanje starinske 
patine srebrnini.  
IV. ANORGANSKE BAZE IN OKSIDI, HIDROKSIDI 
IN PEROKSIDI KOVIN  
Pojem „peroksidi“ pomeni samo spojine kovine in kisika, 
katerih molekule tvorijo vez -O-O- (kot je to v primeru 
vodikovega peroksida).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 197  
Oksidi, hidroksidi ali peroksidi kovin, ki niso zajeti v pred ­
hodnih tarifnih številkah ali podštevilkah tega pododdelka, 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 2825 90 85.  
2819  Kromovi oksidi in hidroksidi  
2819 10 00  Kromov trioksid  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2819, (A), (1).  
2819 90 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, omenjene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 2819, (A) (2) in (B).  
2824  Svin čevi oksidi; minij in oranžni svin čev oksid  
2824 90 00  Drugo  
Za pojma „minij“ in „oranžni svin čev oksid“ glej pojasnje ­
valne opombe HS k tarifni številki 2824, (2).  
2825  Hidrazin in hidroksilamin in njune anorganske soli; 
druge anorganske baze; drugi kovinski oksidi, hidroksidi 
in peroksidi  
2825 70 00  Molibdenovi oksidi in hidroksidi  
Ta tarifna podštevilka ne zajema tehni čnega molibdenovega 
oksida, dobljenega samo z žganjem molibdenovih koncen ­
tratov (tarifna podštevilka 2613 10 00).  
V. SOLI IN PEROKSI SOLI ANORGANSKIH KISLIN 
IN KOVIN  
2826  Fluoridi; fluorosilikati, fluoroaluminati in druge 
kompleksne fluorove soli  
2826 19 10  Amonija ali natrija  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2826, (A) (1) 
in (2).  
2826 19 90  Drugi  
Poleg proizvodov, navedenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 2826, (A), (4) do (9), ta tarifna podštevilka 
zajema: 
1. berilijev difluorid (BeF  2 ) - proizvod steklastega videza 
z gostoto okoli 2 g/cm  3 in s tališčem okoli 800 °C. Je 
zelo topen v vodi in se uporablja kot komponenta v meta ­
lurgiji berilija. Pridobiva se z žganjem amonijevega 
fluoroberilata; 
2. bazični berilijev fluorid (5BeF  2 .2BeO) - tudi ta je stekla ­
stega videza in topen v vodi, njegova gostota pa je 
nekoliko ve čja od gostote berilijevega difluorida (okoli 
2,3 g/cm  3 ). 
2826 30 00  Natrijev heksafluoroaluminat (sinteti čni kriolit)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2826, (C), (1).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 198  
2826 90 80  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2826, (B) 
in (C), (2) do (5), razen dinatrijevega heksafluorovega cirko ­
nata, ki je zajet pod tarifno podštevilko 2826 90 10.  
2833  Sulfati; galuni; peroksisulfati (persulfati)  
2833 29 30  Kobalta, titana  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. Dititanov trisulfat (Ti  2 (SO  4 ) 3 ), ki se v anhidridni obliki 
pojavlja v obliki zelenega kristalnega prahu. V vodi ni 
topen, pa č pa v razred čenih kislinah, s katerimi tvori 
rožnato raztopino. V hidratni obliki tvori stabilne 
kristalne hidrate, topne v vodi. Uporablja se kot reducent 
v tekstilni industriji. 
2. Titanov oksisulfat (titanil sulfat) ((TiO)SO  4 ), ki se lahko 
pojavlja v anhidridni obliki kot bel higroskopi čen prah, 
ali pa v številnih hidriranih oblikah, med katerimi je 
najstabilnejši dihidrat. Uporablja se kot lužilo pri 
barvanju. 
3. Titanov bisulfat (Ti(SO  4 ) 2 ) - bel, zelo higroskopi čen 
prah, ki je precej nestabilen.  
2835  Fosfinati (hipofosfiti), fosfonati (fosfiti) in fosfati; polifos ­
fati, kemi čno opredeljeni ali ne  
2835 10 00  Fosfinati (hipofosfiti) in fosfonati (fosfiti)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2835, (A) 
in (B).  
2835 22 00 do 
2835 29 90  Fosfati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2835, (C), 
prvi odstavek, (I) in drugi odstavek, (1), (a), (2), (a), (b), (c) 
in (3) do (8). 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo mešanice razli čnih 
fosfatov (ve činoma poglavje 31 ali tarifna podšte ­
vilka 3824 90 96).  
2835 31 00 in 
2835 39 00  Polifosfati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2835, (C), 
prvi odstavek, (II), (III) in (IV) in drugi odstavek, (1), (b) in 
(2), (d) do (g).  
2835 39 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. tetraamonijev difosfat (amonijev pirofosfat) 
((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) in pentaamonijev trifosfat ((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ); ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 199  
2. natrijeve pirofostate (natrijev difostat); tetranatrijev piro ­
fosfat (nevtralni difosfat) (Na  4 P 2 O 7 ), dinatrijev dihidro ­
genpirofostat (kisli pirofostat) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. natrijeve metafosfate (osnovna formula (NaPO  3 ) n ), ki so 
dveh vrst: natrijev ciklo-trifosfat in natrijev 
ciklo-tetrafostat; 
4. druge natrijeve polifosfate z visoko stopnjo polimeriza ­
cije. Mednje spada tudi proizvod, ki ga nepravilno 
imenujejo natrijev heksametafosfat in je znan tudi kot 
Grahamova sol. To je v bistvu zmes polmerov (osnovna 
formula (NaPO  3 ) n ), s stopnjo polimerizacije med 30 
in 90. 
Ta tarifna podštevilka zajema amonijev polifosfat z visoko 
stopnjo polimerizacije, četudi so sestavljeni iz podobnih 
verig (včasih jih imenujejo amonijevi metafosfati). Tak 
primer je npr. Kurrolova amonijeva sol (ne gre je ena čiti 
s Kurrovo soljo - natrijevim metafosfatom!), katere linearni 
polimer ima visoko polimerizacijsko stopnjo (ve č tisoč do 
več deset tiso č enot). To je bel kristalen prah, ki v vodi ni 
posebno topen. Uporablja se pretežno kot sredstvo za vzpo ­
stavljanje negorljivosti snovi.  
2840  Borati; peroksiborati (perborati)  
2840 19 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema kristaliziran dinatrijev tetra ­
borat (z 10H  2 O). 
2840 20 10  Natrijevi borati, brezvodni  
Ta tarifna podštevilka zajema natrijev pentaborat in natrijev 
metaborat.  
2841  Oksi in peroksi soli kovinskih kislin  
2841 69 00  Drugi  
Manganiti so soli manganove kisline (H  2 MnO  3 ). V vodi so 
skoraj netopni in zlahka hidrolizirajo. 
Ta tarifna podštevilka zajema bakrov manganit (CuMnO  3 ), 
ki se uporablja v plinskih maskah, da ogljikov monoksid 
oksidira v ogljikov dioksid. Sem spada tudi bakrov bi(hi ­
drogen manganit) (Cu(HMnO  3 ) 2 ), ki je še bolj u činkovit. 
Poleg manganatov, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 2841, (3), (a), zajema ta tarifna podštevilka 
tudi manganate s petvalentnim manganom (npr. 
Na 3 MnO  4 .10H  2 O). 
2842  Druge soli anorganskih kislin ali peroksi kislin (vklju čno 
z aluminosilikati, kemi čno opredeljenimi ali ne), razen 
azidov  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 200  
2842 10 00  Dvojni ali kompleksni silikati, vklju čno z aluminosilikati, 
kemično opredeljenimi ali ne  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2842, (II), 
drugi odstavek, (L).  
2842 90 10  Soli, dvojne ali kompleksne soli selenove ali telurjeve 
kisline  
Poleg proizvodov, navedenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 2842 (I) (C) in (D) in (II), drugi odsta ­
vek, (D) in (E), poleg selenovih sulfitov, selenovih sulfatov 
in tioteluratov, omenjenih pod (II), drugi odstavek, (C) (3), 
ta tarifna podštevilka zajema: 
1. indijev selenid (InSe), ki se uporabljata kot polprevodnik; 
2. svinčev telurid visoke čistoče (PbTe), ki se uporablja za 
tranzistorje, termi čne spoje, žarnice z živosrebrovimi 
parami itd.  
VI. RAZNO  
2844  Radioaktivni kemi čni elementi in radioaktivni izotopi 
(vključno fisijski in oplodni kemi čni elementi in izotopi) 
ter njihove spojine; mešanice in ostanki, ki vsebujejo te 
proizvode  
Glej opombo 6 k temu poglavju.  
2844 10 10 do 
2844 10 90  Uran, naravni in njegove spojine, zlitine, disperzije 
(vključno kermete), kerami čni proizvodi in mešanice, 
ki vsebujejo naravni uran ali spojine naravnega urana  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2844, (IV), (A), (1), (B) (1) in (C), (1) do (3).  
2844 20 25 do 
2844 20 99  Uran, obogaten z U 235 in njegove spojine; plutonij in 
njegove spojine; zlitine, disperzije (vklju čno kermete), 
keramični proizvodi in mešanice, ki vsebujejo uran, 
obogaten z U 235, plutonij ali spojine teh proizvodov  
Uran, obogaten v izotop 235 je ozna čen kot „nizko 
obogaten uran“ (vsebuje okoli 20 % U 235) in kot „visoko 
obogaten uran“ (vsebuje ve č kot 20 % U 235). 
Glede plutonija in njegovih spojin glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 2844, (IV), (A), (3), (B), (2) 
in (C), (1) in (3).  
2844 30 11 in 
2844 30 19  Uran, osiromašen z U 235 in njegove spojine; torij in 
njegove spojine; zlitine, disperzije (vklju čno kermeti), 
keramični proizvodi in mešanice, ki vsebujejo uran, 
osiromašen z U 235, torij ali spojine teh proizvodov  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 201  
Uran, osiromašen z U 235 je stranski proizvod pri proiz ­
vodnji urana, obogatenega z U 235. Zaradi mnogo nižje 
cene in ve čjih razpoložljivih koli čin nadomeš ča naravni 
uran, še posebno kot oploditvena snov, kot zaš čitni zaslon 
pred radiacijo, kot težka kovina za proizvodnjo letal in 
v proizvodnji geterjev (absorbentnih zmesi), ki se upora ­
bljajo za pre čiščevanje nekaterih plinov.  
2844 30 51 do 
2844 30 69  Torij; zlitine, disperzije (vklju čno kermeti), kerami čni 
proizvodi in mešanice, ki vsebujejo torij ali spojine 
tega proizvoda  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2844, (IV), 
predvsem (A), (2) in (B), (3).  
2844 30 91 in 
2844 30 99  Spojine urana, osiromašenega z U 235 ali torija, v zmesi 
ali ne  
Glej pojanjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2844, (IV), (B), (1) in (3).  
2844 40 10 do 
2844 40 80  Radioaktivni elementi in izotopi ter spojine, razen tistih 
iz tarifne podštevilk 2844 10, 2844 20 ali 2844 30; zlitine, 
disperzije (vklju čno kermeti), kerami čni proizvodi in 
mešanice, ki vsebujejo te elemente, izotope ali spojine; 
radioaktivni ostanki  
Glede definicije pojma „izotopi“ glej zadnji stavek opombe 6 
k temu poglavju ter pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2844, (I). 
Glede drugih proizvodov, navedenih v teh tarifnih podšte ­
vilkah, glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2844, (III).  
2844 50 00  Izrabljeno (izsevano) gorivo (polnjenja) jedrskih reak ­
torjev  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2844, (IV), (C), (4).  
2845  Izotopi, razen izotopov iz tarifne številke 2844; anor ­
ganske ali organske spojine teh izotopov, kemi čno opre­
deljene ali neopredeljene  
Glede definicije pojma „izotopi“ glej zadnji stavek opombe 6 
k temu poglavju ter pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 2844, (I).  
2845 10 00  Težka voda (devterijev oksid) ( Euratom ) 
Ta tarifna podštevilka zajema težko vodo (devterijev oksid), 
katere videz spominja na navadno vodo in ima tudi iste 
kemične lastnosti. Fizikalne lastnosti težke vode pa so neko ­
liko druga čne. Težka voda se uporablja kot vir devterija 
v jedrskih reaktorjih za upo časnjevanje nevtronov, ki cepijo 
uranove atome.  
2845 90 10  Devterij in njegove spojine; vodik in njegove spojine, 
obogaten z devterijem; mešanice in raztopine, ki vsebu ­
jejo te proizvode ( Euratom ) ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 202  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2845, tretji 
odstavek, (1) in (3). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi hidrogenirane organske in 
anorganske spojine, v katerih je vodik delno ali v celoti 
zamenjan z devterijem. Najpomembnejše med njimi so: 
litijev devterid, devterirani amonij, devterirani vodikov 
sulfid, devterirani benzen, devterirani bifenil in devterirani 
terfenili. Ti proizvodi se uporabljajo v atomski industriji za 
upočasnjevanje atomov (moderatorji), kot posredniki v proiz ­
vodnji težke vode, ali pa v raziskovanju termonuklearne 
fuzijske reakcije. Te spojine so tudi zelo uporabne v organ ­
skih analizah in sintezah.  
2845 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema naslednje izotope in spojine: 
1. ogljik 13, litij 6, litij 7 in njihove spojine; 
2. bor 10, bor 11, dušik 15, kisik 18 in njihove spojine 
(npr.  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O). 
Uporabljajo se v znanstvene namene in v jedrski industriji.  
2846  Anorganske in organske spojine redkih zemeljskih 
kovin, itrija ali skandija ali iz mešanic teh kovin  
2846 10 00  Cerijeve spojine  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2846, tretji 
odstavek, (1).  
2846 90 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema spojine redkih zemeljskih 
kovin, imenovane lantanidi (ker je lantan prvi med njimi). 
Med temi spojinami so oksidi evropija, gadolinija, samarija 
in terbija, ki se uporabljajo kot absorbenti nevtronov za 
kontrolne ali varnostne jedrske palice in televizijskih cevi. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2846, 
tretji odstavek, (2).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 203  
POGLAVJE 29  
ORGANSKI KEMIJSKI PROIZVODI  
Splošno  
Kratica »INN« za imeni, ki se pojavlja v kombinirani nomenklaturi in 
v pojasnjevalnih opombah k njej pomeni, da je ime vklju čeno v seznam 
mednarodnih nelastniških imen (International Non-proprietary Names) 
za farmacevtske snovi, ki ga je objavila Svetovna zdravstvena 
organizacija (WHO).  
Kratica »INNM« pomeni, da je ime sprejela Svetovna zdravstvena orga ­
nizacija kot spremenjeno mednarodno nelastniško ime (International 
Non-proprietary Name (Modified)).  
Kratica »ISO« pomeni, da je dolo čeno ime eno izmed „splošnih imen za 
pesticide in regulatorje rasti rastlin“ v priporo čilu R 1750 Mednarodne 
organizacije za standardizacijo.  
Kondenziran sistem je sistem, v katerem sta najmanj dva obro ča, ki 
imata samo eno skupno vez in samo dva skupna atoma.  
Izolirane kemi čno opredeljene organske spojine, ki so pripravljene kot 
prehranska dopolnila v kapsulah (razen mikrokapsul), na primer iz žela ­
tine, so izklju čene iz tega poglavja, ker je kapsuliranje obdelava, ki ni 
predmet opombe 1 k temu poglavju.  
Opomba 1 (a)  Glej pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu poglav ­
ju, (A), prve štiri odstavke. 
To poglavje zajema: 
1. Antracen čistoče najmanj 90 mas. % (tarifna podšte ­
vilka 2902 90 00). 
2. Benzen, čistoče najmanj 95 mas. % (tarifna podšte ­
vilka 2902 20 00). 
3. Naftalen s kristalizacijsko to čko, ki ni nižja od 79,4 °C 
(tarifna podštevilka 2902 90 00). 
4. Toluen, čistoče najmanj 95 mas. % (tarifna podšte ­
vilka 2902 30 00). 
5. Ksileni, čistoče najmanj 95 mas. % (tarifne podšte ­
vilke 2902 41 00 do 2902 44 00). 
6. Etan in drugi nasi čeni acikli čni ogljikovodiki (razen 
metana in propana) v obliki posameznih izomerov 
čistoče najmanj 95 vol. %, ra čunano kot pri dehidri ­
ranem proizvodu in v odvisnosti do prostornine plina ­
stega proizvoda ter teže proizvoda v neplinastem 
stanju (  1 ) (tarifna podštevilka 2901 10 00).  
_____________  
( 1 ) Plinasto stanje se opazuje pri 15 °C in pri pritisku 1 013 milibarov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 204  
7. Etilen čistoče najmanj 95 vol. % (tarifna podšte ­
vilka 2901 21 00). 
8. Propen (propilen) čistoče najmanj 90 vol. % (tarifna 
podštevilka 2901 22 00). 
9. Maščobni alkoholi čistoče najmanj 90 mas. %, ra ču­
nano na brezvodni produkt, ki imajo šest ali ve č oglji­
kovih atomov (tarifna podštevilka 2905 16, 2905 17 00 
ali 2905 29 90). 
10. Krezoli (posamezen ali izomerne mešanice) čistoče 
najmanj 95 mas. % (tarifna podštevilka 2907 12 00). 
11. Fenol čistoče najmanj 90 mas. % (tarifna podšte ­
vilka 2907 11 00). 
12. Ksilenol (posamezen ali mešani izomeri), ki vsebujejo 
vsaj 95 mas. % vseh ksilenolov, ra čunano na brezvodni 
produkt (tarifna podštevilka 2907 19 10). 
13. Maščobne kisline (razen oleinske kisline) čistoče 
najmanj 90 mas. %, ra čunano na brezvodni produkt, 
ki imajo šest ali ve č ogljikovih atomov (tarifni 
številki 2915 in 2916). 
14. Oleinska kislina čistoče najmanj 85 mas. %, ra čunano 
na brezvodni produkt (tarifna podštevilka 2916 15 00). 
15. Piridin čistoče najmanj 95 mas. % (tarifna podšte ­
vilka 2933 31 00). 
16. Metilpiridin (pikolin), 5-etil-2-metilpiridin (5-etil-2- 
pikolin) in 2-vinilpiridin čistoče najmanj 90 mas. % 
(tarifna podštevilka 2933 39). 
17. Kinolin čistoče najmanj 95 mas. %, ra čunano na brez ­
vodni produkt (dolo čeno s plinsko kromatografijo) 
(tarifna podštevilka 2933 49 90). 
18. 1,2-dihidro-2,2,4-trimetilkinolin čistoče najmanj 
85 mas. %, ra čunano na brezvodni produkt (tarifna 
podštevilka 2933 49 90). 
19. Akridin čistoče najmanj 95 mas. %, ra čunano na brez ­
vodni produkt (dolo čeno s plinsko kromatografijo) 
(tarifna podštevilka 2933 99 80). 
20. Derivati maš čobnih kislin in maš čobnih alkoholov 
navedenih zgoraj v to čkah 9, 13 in 14 (npr., soli estri 
(razen tistih z glicerinom), amini, amidi, nitrili) pod 
pogojem da odgovarjajo kriterijem čistoče za odgovar ­
jajoče maščobne kisline in maš čobne alkohole.  
Opomba 1 (b)  Glej pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu poglav ­
ju, (A), zadnji odstavek.  
Opomba 1 (d)  Vodne raztopine, ki se smejo uvrstiti v to poglavje, so samo 
prave raztopine – četudi je zaradi premajhne koli čine vode 
snov raztopljena le delno.  
Opomba 1 (f)  Glede dodanih stabilizatorjev, sredstev proti prašenju, 
barvilne snovi ali vonjev glej pojasnjevalne opombe HS 
pod splošno k temu poglavju (A), predzadnji odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 205  
Opomba 1 (g)  Glede dodanih stabilizatorjev, sredstev proti prašenju, 
barvilne snovi ali vonjev glej pojasnjevalne opombe HS 
pod splošno k temu poglavju (A), predzadnji odstavek.  
Opomba 5  Dolo čila te opombe se nanašajo samo na uvrš čanje pod 
tarifne številke tistih proizvodov, na katere se nanaša (glej 
pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu 
poglavju (G)). 
Glede uvrš čanja pod tarifne podštevilke znotraj tarifnih 
številk se uporablja dodatna opomba 1 k temu poglavju.  
I. OGLJIKOVODIKI IN NJIHOVI HALOGENSKI, 
SULFO-, NITRO- ALI NITROZO- DERIVATI  
2902  Cikli čni ogljikovodiki  
2902 19 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: azulen (biciklo[5,3,0]deka ­
penten) in njegove alkilne derivate na primer: kamazulen 
(7-etil-1,4-dimetilazulen), gvajazulen (7-izopropil-1,4-dime ­
tilazulen), vetiverazulen (2-izopropil-4,8-dimetilazulen).  
2903  Halogenirani derivati ogljikovodikov  
2903 39 90  Fluoridi in jodidi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 1,1-difluoroetan, ogljikov 
tetrafluorid (tetrafluorometan), tetrafluoroetilen, trifluoroeti ­
len, trifluorometan.  
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-heksaklorocikloheksan (HCH (ISO)), vklju čno 
lindan (ISO, INN)  
Ta tarifna podštevilka zajema lindan (ISO, INN). Lindan je 
gama izomer heksaklorocikloheksana (HCH (ISO)) s čistočo 
99 mas. % ali ve č. Samo gama izomer (HCH) ima lastnosti 
insekticida. Uporablja se v agrikulturi za zaš čito gozdov.  
II. ALKOHOLI IN NJIHOVI HALOGENSKI, SULFO- 
NITRO- ALI NITROZO- DERIVATI  
2905  Acikli čni alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- in 
nitrozo- derivati  
2905 14 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema samo sekundarni butilalkohol 
(butan-2-ol) in izobutil (2-metilpropan-1-ol).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 206  
2905 19 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje pentanol (amil alkohol): 
normalni amil alkohol (pentan-1-ol), sekundarni amil 
alkohol (pentan-2-ol), terciarni amil alkohol (2-metilbutan- 
ol, amilenhidrat), izoamil alkohol (3-metilbutan-1-ol), 
sekundarni izoamil alkohol (3-metilbutan-2-ol), 2-metilbu ­
tan-1-ol, neopentil alkohol in pentan-3-ol.  
2905 44 11 do 
2905 44 99  D-glucitol (sorbitol)  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo D-glucitol (sorbitol), 
ki izpolnjuje pogoje, dolo čene v opombi 1 k temu poglavju. 
Oblike D-glucitola (sorbitola), ki jih ne izpolnjujejo, se 
uvrščajo pod tarifne podštevilke 3824 60 11 do 3824 60 99.  
2906  Cikli čni alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- in 
nitrozo- derivati  
2906 11 00  Mentol  
Ta tarifna podštevilka zajema samo (–)-paramentol-3, ((–)- 
trans-1,2-cis-1,5-izopropil-2-metil-5-cikloheksanol), (±)para ­
mentol-3 in (+)-paramentol-3. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema neomentol, izomentol ali 
neoizomentol (tarifna podštevilka 2906 19 00).  
VI. SPOJINE S KETONSKO IN KINONSKO FUNK ­
CIJO  
2914  Ketoni in kinoni z drugimi kisikovimi funkcijami ali 
brez njih in njihovi halogenski, - sulfo-, nitro- ali 
nitrozo- derivati  
2914 50 00  Ketonski fenoli in ketoni z drugimi kisikovimi funkci ­
jami  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „druga kisikova funk ­
cija“ pomeni katero koli izmed kisikovih funkcij, naštetih 
v naslednjih tarifnih številkah tega poglavja, razen alko ­
holne, aldehidne in fenolne funkcije.  
2914 61 00 do 
2914 69 90  Kinoni  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo proizvode, na katere 
se nanaša pojasnjevalna opomba HS k tarifni številki 2914, 
del (E) in (F). V smislu teh tarifnih podštevilk je treba 
pomen besede „kinoni“ razumeti v širšem smislu na primer 
kot „kinone z drugo kisikovo skupino ali brez nje“; zato 
mednje spadajo kinoni brez druge kisikove skupine (razen 
s kinonsko skupino), kinon-alkoholi, kinon-fenoli, 
kinon-aldehidi in kinoni z drugimi kisikovimi funkcijami 
(razen zgoraj navedenih).  
VII. KARBOKSILNE KISLINE IN NJIHOVI ANHI ­
DRIDI, HALOGENIDI, PEROKSIDI IN PEROKSIKI ­
SLINE TER NJIHOVI HALOGENSKI, SULFO-, 
NITRO- IN NITROZO- DERIVATI  
2915  Nasi čene acikli čne monokarboksilne kisline in njihovi 
anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline, njihovi 
halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 207  
Glede kriterijev čistoče maščobnih kislin in njihovih deri ­
vatov glej pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu 
poglavju 1 (a), to čki (13) in (20).  
2916  Nenasi čene acikli čne monokarboksilne kisline, cikli čne 
monokarboksilne kisline in njihovi anhidridi, halogenidi, 
peroksidi in peroksikisline, njihovi halogenski, sulfo-, 
nitro- ali nitrozo- derivati  
Glede kriterijev čistoče maščobnih kislin in njihovih deri ­
vatov glej pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu 
poglavju 1 (a), to čke (13), (14) in (20).  
IX. SPOJINE Z DUŠIKOVO FUNKCIJO  
2921  Spojine z amino funkcijo  
2921 42 00  Derivati anilina in njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2921 42 do 2921 49.  
2921 43 00  Toluidini in njihovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2921 42 do 2921 49.  
2921 44 00  Difenilamin in njegovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2921 42 do 2921 49.  
2921 45 00  1-naftilamin (alfa-naftilamin), 2-naftilamin (beta-naftila ­
min) in njihovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2921 42 do 2921 49.  
2921 49 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2921 42 do 2921 49.  
2923  Kvarterne amonijeve soli in hidroksidi; lecitini in drugi 
fosfoaminolipidi, kemi čno opredeljeni ali neopredeljeni  
2923 20 00  Lecitini in drugi fosfoaminolipidi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2923, četrti 
odstavek, (2). 
Drugi fosfoaminolipidi iz te tarifne podštevilke so estri (fos ­
fatidi), ki so podobni lecitinom. Ta tarifna podštevilka 
zajema cefalin, to je dušikova organska baza, iz katere sta 
kolamin in serin ter sfingomelin baza, iz katere sta kolin in 
sfingosin).  
2925  Spojine s karboksiimidno funkcijo (vklju čno saharin in 
njegove soli) in spojine z imino funkcijo  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 208  
2925 11 00  Saharin in njegove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2925, (A), 
prvi odstavek, (1).  
X. ORGANSKO-ANORGANSKE SPOJINE, HETERO ­
CIKLIČNE SPOJINE, NUKLEINSKE KISLINE IN 
NJIHOVE SOLI TER SULFONAMIDI  
2930  Organske žveplove spojine  
Organske žveplove spojine so opredeljene v opombi 6 
k temu poglavju in se uvrš čajo pod to tarifno številko ne 
glede na to, ali vsebujejo nekovine ali kovine, ki so nepo ­
sredno vezane na ogljikove atome.  
2932  Heterocikli čne spojine samo s heteroatomom ali heteroa ­
tomi kisika  
2932 20 10 do 
2932 20 90  Laktoni  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 2932 20. 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2932, prvi 
odstavek, (B).  
2933  Heterocikli čne spojine samo s heteroatomom ali heteroa ­
tomi dušika  
2933 11 10 in 
2933 11 90  Fenazon (antipirin) in njegovi derivati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2933 11, 2933 21 in 2933 54.  
2933 21 00  Hidantoin in njegovi derivati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2933 11, 2933 21 in 2933 54.  
2933 49 10  Halogeni derivati kinolina; derivati kinolinkarboksilne 
kisline  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2933, prvi 
odstavek, (D). 
Pri tej podštevilki izraz „halogeni derivati kinolina“ pomeni 
samo take derivate kinolina, v katerih se en ali ve č atomov 
vodika v aromatskem obro ču nadomesti z ustreznim 
številom atomov halogena. 
Izraz „derivati kinolinkarboksilne kisline“ vklju čuje derivate 
kinolinkarboksilne kisline, v katerih se nadomesti en ali ve č 
atomov vodika v aromatskem obro ču in/ali kislinski skupini.  
2933 52 00  Malonilurea (barbiturna kislina) in njene soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2933 11, 2933 21 in 2933 54.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 209  
2933 54 00  Drugi derivati maloniluree (barbiturne kisline); njihove 
soli 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 2933 11, 2933 21 in 2933 54.  
2933 79 00  Drugi laktami  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 2933 79. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2933, 
prvi odstavek, (G), (2) do (7).  
XI. PROVITAMINI, VITAMINI IN HORMONI  
2936  Provitamini in vitamini, naravni ali sinteti čni (vklju čno 
z naravnimi koncentrati), njihovi derivati, ki se upora ­
bljajo predvsem kot vitamini, in medsebojne mešanice 
navedenih proizvodov, vklju čno s tistimi, ki so 
v kakršnem koli topilu  
Proizvodi iz te tarifne številke so lahko: 
— stabilizirani z olji; 
— stabilizirani s prekrivanjem npr. z želatino, voskom, 
gumo ali razli čnimi vrstami celuloznih derivatov v obliki 
mikrokapsul; 
— adsorbirani na silicijevem dioksidu. 
Na uvrščanje pod to tarifno številko ne vpliva dodajanje 
mehčalcev ali sredstev proti skepljanju. 
Vendar pa so adsorbenti izmenjevalnikov ionov iz te tarifne 
številke izklju čeni in se uvrš čajo v skladu z njihovo sestavo 
in uporabo.  
2936 90 00  Drugi, vklju čno z naravnimi koncentrati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2936 90.  
2937  Hormoni, prostaglandini, tromboksani in leukotrieni, 
naravni ali sinteti čni; njihovi derivati in strukturno 
podobne snovi, vklju čno z verižno modificiranimi poli ­
peptidi, ki se uporabljajo predvsem kot hormoni  
Glede definicije pojma „hormoni“ in izraz „uporabljajo 
predvsem kot hormoni“ glej opombo 8 k temu poglavju. 
Ta tarifna številka zajema samo proizvode, ki ustrezajo 
pogojem dolo čenih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 2937, prvi odstavek, (I) do (VI), in drugi odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 210  
2937 11 00  Somatotropin, njegovi derivati in strukturno podobne 
snovi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (A), (1).  
2937 12 00  Insulin in njegove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (A), (2).  
2937 19 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (A), (3) do (20).  
2937 21 00 do 
2937 29 00  Steroidni hormoni, njihovi derivati in strukturno 
podobne snovi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (B). 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937 – 
„Seznam steroidov, ki se uporabljajo predvsem zaradi 
njihove hormonske funkcije“, glede na substance, ki so 
v seznamu uvrš čeni kot „kortikosteroidi“.  
2937 21 00  Kortizon, hidrokortizon, prednizon (dehidrokortizon) in 
prednizolon (dehidrohidrokortizon)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (B), (1), (a), (b), (c) in (d).  
2937 22 00  Halogenirani derivati adrenokortikalnih hormonov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (B), (2).  
2937 23 00  Estrogeni in progestogeni  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (B), (3). 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937 – 
„Seznam steroidov, ki se uporabljajo predvsem zaradi 
njihove hormonske funkcije“, glede na substance, ki so 
v seznamu uvrš čeni kot „estrogeni in progestogeni“.  
2937 29 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (B), (1), (e) in (f), in (B) (4).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 211  
2937 50 00  Prostaglandini, tromboksani in leukotrieni, njihovi deri ­
vati in strukturno podobne snovi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (C).  
2937 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2937, 
seznam proizvodov, ki se uvrš čajo kot proizvodi pod tarifno 
številko 2937, (D).  
XII. GLIKOZIDI IN RASTLINSKI ALKALOIDI, 
NARAVNI ALI SINTETI ČNI, NJIHOVE SOLI, ETRI, 
ESTRI IN DRUGI DERIVATI  
2938  Glikozidi, naravni ali sinteti čni, in njihove soli, etri, estri 
in drugi derivati  
Glikozidi iz te tarifne številke so sestavljeni iz sladkornega 
in nesladkornega dela (Aglikonski del). Ta dva dela sta med 
seboj povezana z anomerskim ogljikovim atomom slad ­
korja. Vendar pa proizvodi, kot so vakcinin in hamameli ­
tanin iz tarifne številke 2940 ne štejejo za glikozide. 
Najpogostejši naravni glikozidi so kisikovi glikozidi. Vendar 
obstajajo tudi naravni dušikovi, žveplovi in ogljikovi gliko ­
zidi, v katerih se sladkorjev anomerski ogljikov atom veže 
na aglikol preko dušikovega, žveplovega ali ogljikovega 
atoma. 
Iz te tarifne številke so izklju čeni naslednji proizvodi: 
(a) nukleozidi in nukleotidi iz tarifne številke 2934 (glej 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2934, tretji 
odstavek, (D), (6)); 
(b) alkaloidi iz tarifne številke 2939 (na primer tomatin); 
(c) antibiotiki iz tarifne številke 2941 (na primer tojokami ­
cin). 
2938 90 10  Digitalis glikozidi  
Poleg spojin, navedenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 2938, tretji odstavek, (2), zajema ta tarifna 
številka: 
— acetil digitoksin, acetildigoksin, acetilgitoksin; 
— desacetilanatosid A, B, C in D; 
— digifolein, diginatin, diginin, digipurpurin,  Digitalinum 
verum  in germanicum ; ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 212  
— gitalin, gitaloksin, gotonin, gitoksin, glukoverdoksin; 
— lanafolein, lanatosid A, B, C in D; 
— trigonin, verodoksin.  
2938 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema spojine, navedene v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 2938, tretji odstavek, 
(4) do (9) in zadnja dva odstavka.  
2939  Rastlinski alkaloidi, naravni ali sinteti čni, njihove soli, 
etri, estri in drugi derivati  
2939 69 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema naslednje alkaloide rženih 
rožičkov: ergotaminin, ergosin in ergosinin, ergokristin in 
ergokristinin, ergokriptin in ergokriptinin, ergokornin in 
ergokorninin, ergobasin in ergobasinin ter derivate naštetih 
proizvodov, na primer dihidroergotamin, dihidroergotoksin 
in metilergobasin.  
▼M50  
2939 71 00  Kokain, ekgonin, levometamfetamin, metamfetamin 
(INN), metamfetamin racemat; njihove soli, estri in 
drugi derivati  
Ta tarifna podštevilka zajema sinteti čne alkaloide.  
2939 79  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 2939 71 00.  
▼B 
XIII. DRUGE ORGANSKE SPOJINE  
2941  Antibiotiki  
2941 10 00  Penicilini in njihovi derivati s strukturo penicilanske 
kisline; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 2941 10. 
Nekaj primerov penicilinov: benzilpenicilin natrij (fenacetil ­
penin natrij), amilpenicilin natrij (n-carboksiheksenilpenin 
natrij), biosinteti čni penicilini in penicilini, kot sta prokain 
penicilin in benzatin dipenicilin.  
2941 20 30 in 
2941 20 80  Streptomicini in njihovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2941 20.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 213  
Poleg streptomicinov zajemata ti tarifni podštevilki dihidro ­
streptomicin, manosidostreptomicin in njune soli, na primer 
sulfate in pantotenate.  
2941 30 00  Tetraciklini in njihovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 2941 30. 
Ta tarifna podštevilka zajema klortetraciklin, oksitetraciklin 
in tetraciklinski klorhidrat.  
2941 40 00  Kloramfenikol in njegovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 2941 40.  
2941 50 00  Eritromicin in njegovi derivati; njihove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 2941 50. 
Soli eritromicina zajemajo: hidroklorid, sulfat, citrat, palmi ­
tat, stearat in glukoheptonat, s kislimi kloridi daje ustrezne 
estre, s kislimi anhidridi pa monoestre, kot so gluterat, 
maleat in ftalat.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 214  
POGLAVJE 30  
FARMACEVTSKI IZDELKI  
Splošno  
Poimenovanje nekega proizvoda kot zdravila v zakonodaji Evropske 
unije (razen tistih specifi čno vezanih na uvrš čanje v kombinirano 
nomenklaturo) ali v nacionalnih zakonodajah držav članic ali v katerikoli 
farmakopeji ni odlo čujoči faktor kar zadeva uvrš čanje v to poglavje.  
Dodatna 
opomba 1  1. Rastlinski medicinski proizvodi so proizvodi, ki vsebu ­
jejo eno ali ve č aktivnih substanc, proizvedeni iz rastlin 
ali njihovih delov v procesih, kot so sušenje, drobljenje, 
ekstrakcija in čiščenje. 
Aktivna substanca pomeni kemi čno določeno substanco, 
kemično določene skupine substanc (npr. alkaloidi, poli ­
fenoli, antocianini) ali rastlinski ekstrakt. Te aktivne 
substance morajo imeti medicinske lastnosti za prepre če­
vanje ali zdravljenje specifi čnih bolezni, težav ali 
njihovih simptomov. 
2. Homeopatski medicinski proizvodi so pripravljeni iz 
substanc ali komponent imenovanih homeopatske suro ­
vine (mati čne tinkture). Stopnja razred čitve raztopine 
mora biti ozna čena (npr. D6). 
3. Vitamini in mineralni pripravki so pripravki, katerih 
osnova so vitamini iz tarifne številke 2936, minerali, ki 
vključujejo elemente v sledovih in njihove mešanice. 
Uporabljajo se za zdravljenje in preventivo dolo čenih 
bolezni, težav ali njihovih simptomov. Ti preparati 
vsebujejo višjo koncentracijo vitaminov in mineralov, 
običajno najmanj trikrat višjo koncentracijo, kot je pripo ­
ročena dnevna uporaba (PDU). 
Glede priporo čenega dnevnega odmerka (PDO) nekaterih 
vitaminov in mineralov glej npr. spodaj prikazano razpre ­
delnico iz Priloge k Direktivi Sveta 90/496/EGS z dne 
24. septembra 1990 o ozna čevanju hranilne vrednosti 
živil (UL L 276, 6.10.1990, str. 40), kot je bila spreme ­
njena z Direktivo Komisije 2008/100/ES z dne 
28. oktobra 2008 (UL L 285, 29.10.2008, str. 09):  
Vitamini in minerali  PDU  
Vitamin A  800 μg 
Vitamin D  5 μg 
Vitamin E  12 mg  
Vitamin K  75 μg 
Vitamin C  80 mg  
Tiamin  1,1 mg  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 215  
Vitamini in minerali  PDU  
Riboflavin  1,4 mg  
Niacin  16 mg  
Vitamin B  6 1,4 mg  
Folna kislina  200 μg 
Vitamin B  12 2,5 μg 
Biotin  50 μg 
Pantotenska kislina  6 mg  
Kalij  2 000 mg  
Klorid  800 mg  
Kalcij  800 mg  
Fosfor  700 mg  
Magnezij  375 mg  
Železo  14 mg  
Cink  10 mg  
Baker  1 mg  
Mangan  2 mg  
Fluorid  3,5 mg  
Selen  55 μg 
Krom  40 μg 
Molibden  50 μg 
Jod 150 μg 
Tarifna številka 3004 ne zajema, med drugim, dodatkov hrane 
ali dietnih pripravkov (glej tudi opombo 1 (a) k temu 
poglavju).  
►M1 4. Priporo čen dnevni odmerek (PDO) esencialnih 
aminokislin za odrasle s telesno maso 70 kg v skladu s 
skupnim posvetom strokovnjakov Svetovne zdravstvene 
organizacije, Organizacije Združenih narodov za prehrano 
in kmetijstvo ter Univerze Združenih narodov leta 2007.  
Esencialna aminokislina  PDO (mg)  
histidin  700  
izolevcin  1 400  
levcin  2 730  
lizin 2 100  
metionin + cistein  1 050  
cistein  287  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 216  
Esencialna aminokislina  PDO (mg)  
metionin  728  
fenilalanin + tirozin  1 750  
treonin  1 050  
triptofan  280  
valin  1 820  
Priporočen dnevni odmerek (PDO) esencialnih maš čobnih 
kislin za odrasle s telesno maso 70 kg v skladu s skupnim 
posvetom strokovnjakov Svetovne zdravstvene organizacije, 
Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter 
Univerze Združenih narodov leta 2007.  
Vrste esencialnih maš č­
obnih kislin  Imena esencialnih maš č­
obnih kislin  PDO (g)  
n-3 večkrat nenasi ­ 
čene maš čobne 
kisline  linolenska 
kislina (ALA)  2 
dolgoverižne n-3 
večkrat nenasi čene 
maščobne kisline  EPA in DHA  0,25  
n-6 večkrat nenasi ­ 
čene maš čobne 
kisline  linolna kislina  10 ◄ 
3001  Žleze in drugi organi za organoterapevtske namene, 
sušeni, tudi v prahu; ekstrakti iz žlez in drugih organov 
ali njihovih izlo čkov za organoterapevtske namene; 
heparin in njegove soli; druge človeške ali živalske snovi, 
pripravljene za terapevtske ali profilakti čne namene, ki 
niso navedene in ne zajete na drugem mestu  
3001 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema faktor iz organa (posušen in 
prečiščen ekstrakt mukozne membrane pilorusa od praši ­ 
čev). 
3001 90 20 do 
3001 90 98  Drugo  
Poleg žlez in drugih organov iz pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 3001, (A), se pod te tarifne podštevilke 
uvrščajo hipofiza, nadledvi čne ovojnice in tiroidna žleza.  
3001 90 91  Heparin in njegove soli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3001, (C).  
3002  Človeška kri; živalska kri, pripravljena za uporabo v 
terapevtske, profilakti čne ali diagnosti čne namene; anti ­
serumi in druge frakcije krvi ter imunološki proizvodi, 
modificirani ali nemodificirani ali dobljeni po biotehni ­ 
čnih postopkih; cepiva, toksini, kulture mikroorgan ­
izmov (razen kvasovk) in podobni proizvodi  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 217  
3002 10 10  Antiserumi  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 3002, (C), (1), tretji 
odstavek. 
Vanjo ne spadajo serumi, ki se uporabljajo za dolo čanje 
krvnih skupin ali krvnih frakcij (tarifna številka 3006) in 
„normalni“ serumi (tarifna podštevilka 3002 10 98).  
3002 10 91  Hemoglobin, krvni globulin in serumski hemoglobulini  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš ča normalni človeški 
imunoglobin.  
3002 10 98  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema „normalne“ serume, plazmo, 
fibrinogen, fibrin in ( če je pripravljen za terapevtske ali 
profilaktične namene) krvni albumin (npr. dobljen s frakcio ­
nacijo človeške krvne plazme). 
Krvni albumin, ki ni pripravljen za terapevtske ali profilak ­
tične namene, je zato izklju čen (opomba 1 (h) k temu 
poglavju) (tarifna številka 3502).  
3002 20 00  Cepiva za humano medicino  
Za razlago pojma „vakcina“ glej pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 3002, (D), (1).  
3002 30 00  Cepiva za uporabo v veterini  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 3002 20 00.  
3002 90 50  Kulture mikroorganizmov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3002, (D), (3).  
3002 90 90  Drugo  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo toksini in ker gre za 
„podobne proizvode“ simbiozni paraziti, ki se uporabljajo za 
zdravljenje nekaterih bolezni kot je plazmodij (parazit mala ­
rije) in  Tripanosoma cruzi ). 
3003  Zdravila (razen proizvodov iz tarifnih številk 3002, 3005 
ali 3006) iz mešanice dveh ali ve č sestavin, pripravljena 
za terapevtsko ali profilakti čno uporabo, ki pa niso 
pripravljena v odmerjenih dozah ali v oblikah ali paki ­
ranjih za prodajo na drobno  
3003 10 00  Ki vsebujejo peniciline ali njihove derivate s strukturo 
penicilinske kisline ali streptomicine ali njihove derivate  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi kombinacijo penicilina in 
streptomicina.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 218  
3004  Zdravila (razen proizvodov iz tarifne številke 3002, 3005 
ali 3006), ki sestoje iz pomešanih ali nepomešanih proiz ­
vodov za terapevtsko ali profilakti čno uporabo, pripra ­
vljena v odmerjenih dozah (vklju čno tistih v obliki za 
uporabo skozi kožo) ali v oblikah ali pakiranjih za 
prodajo na drobno  
Glej dodatno opombo 1 k temu poglavju. 
V nasprotju s predhodno tarifno številko se pod to tarifno 
številko uvrš čajo „nepomešani proizvodi“. Glede pomena 
pojma „nepomešani proizvodi“ glej opombo 3 (a) k temu 
poglavju in pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3004, 
četrti in peti odstavek. 
Izraza „v odmerjenih dozah (vklju čno tistih v obliki za 
uporabo skozi kožo)“ in „v oblikah ali pakiranjih za prodajo 
na drobno za profilakti čno ali terapevtsko rabo“ sta oprede ­
ljena v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 3004, 
prvi in drugi odstavek. 
Zdravila, ki so pripravljena v pakiranjih za dolgoro čno 
uporabo ali za bolnice in podobne ustanove, se uvrš čajo 
pod to tarifno številko. V tem primeru gre za ve čje število 
enot proizvoda, na pakiranju pa je obi čajno navedeno, da 
gre za zdravila za dolgoro čno uporabo ali bolnišni čno 
uporabo. 
Dejstvo, da zdravila vsebujejo npr. antibiotike, hormone ali 
liofilizirane (posušene z ohlajevanjem) proizvode, nato spra ­
vljene v ampule ali stekleni čke, v katere je pred uporabo 
potrebno naliti destilirano apirogeno vodo ali kakšno drugo 
razredčilo, teh zdravil ne izklju či iz te tarifne številke.  
3005  Vata, gaza, obveze in podobni proizvodi (npr. obliži, 
obkladki), impregnirani, premazani ali prevle čeni 
s farmacevtskimi snovmi ali pripravljeni v oblikah ali 
pakiranjih za prodajo na drobno, za medicinske, kirur ­ 
ške, zobarske ali veterinarske namene  
3005 10 00  Lepljive obveze in drugi proizvodi z lepljivo plastjo  
Ta tarifna podštevilka ne zajema teko čih povojev (tarifna 
podštevilka 3005 90 99).  
3006  Farmacevtsko blago, navedeno v opombi 4 k temu 
poglavju  
3006 10 10 do 
3006 10 90  Sterilni kirurški katgut, podobni sterilni material za 
kirurško šivanje oziroma za zapiranje ran (vklju čno s 
sterilnimi absorpcijskimi nitmi za kirurgijo ali zobar ­
stvo) in sterilna lepila za organska tkiva za kirurško 
zapiranje ran; sterilna „laminarija“ in sterilni lamina ­
rijski tamponi; sterilna absorpcijska sredstva za usta ­
vljanje krvavite v kirurgiji in zobarstvu; sterilne 
kirurške ali zobarske zapore proti sprijemanju, absorp ­
cijske ali ne  
Izraze iz teh tarifnih podštevilk je treba razlagati dobesedno. 
Med te proizvode ne spadajo sterilne šivne sponke (tarifna 
številka 9018).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 219  
POGLAVJE 31  
GNOJILA 
3103  Fosfatna gnojila, mineralna ali kemi čna 
3103 10 10 in 
3103 10 90  Superfosfati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3103, (A), (1).  
3105  Mineralna ali kemi čna gnojila, ki vsebujejo dva ali tri 
gnojilne elemente - dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; 
proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih 
oblikah ali pakiranjih do vklju čno 10 kg bruto mase  
Glede definicije pojma „druga gnojila“ glej opombo 6 k 
temu poglavju.  
3105 10 00  Proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih 
oblikah ali pakiranjih do vklju čno 10 kg bruto mase  
Izraz „podobne oblike“ se nanaša na blago, pripravljeno 
v odmerjenih koli činah. Iz tega sledi, da gnojila, pripra ­
vljena v obi čajni, industrijski obliki (npr. v granulah) ne 
štejejo za „podobne oblike“.  
3105 20 10 in 
3105 20 90  Mineralna ali kemi čna gnojila, ki vsebujejo tri gnojilne 
elemente - dušik. fosfor in kalij  
Izraz „vsebovati tri gnojilne elemente - dušik, fosfor in 
kalij“ pomeni prisotne koli čine naštetih elementov, ki zadoš ­ 
čajo za pravo gnojenje in niso zgolj ne čistoče. 
Dušik je lahko prisoten v obliki nitratov, amonijevih soli, 
sečnine, kalcijevega cianamida ali drugih organskih spojin. 
Fosfor je ve činoma prisoten v obliki fosfatov, ki so bolj ali 
manj topni, v časih pa se pojavlja tudi v organski obliki. 
Kalij je prisoten v obliki soli (karbonata, klorida, sulfata, 
nitrata itd.). 
Pri trgovanju se izraža vsebnost dušika, fosforja in kalija 
z oznakami ustrezno kot N, P  2 O 5 in K  2 O. 
Ti tarifni podštevilki zajemata gnojila, na katera se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3105, (B) in (C), 
če vsebujejo tri gnojilne elemente (dušik, fosfor in kalij). 
Včasih jih imenujejo „NPK gnojila“. 
Kemično opredeljeni dvojni fosfati amonija in kalija so iz 
teh tarifnih podštevilk izklju čeni (tarifna podšte ­
vilka 2842 90 80).  
3105 51 00 in 
3105 59 00  Druga mineralna in kemi čna gnojila, ki vsebujejo dva 
gnojilna elementa - dušik in fosfor  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 220  
Glede razlage pojma „ki vsebujejo dva gnojilna elementa - 
dušik in fosfor“ se pojasnjevalne opombe k tarifnima 
podštevilkama 3105 20 10 in 3105 20 90 uporabljajo  
mutatis mutandis . 
3105 51 00  Ki vsebujejo nitrate in fosfate  
Ta tarifna podštevilka zajema gnojila, ki vsebujejo tako 
nitrate kot fosfate katerih koli kationov, vklju čno amonijeve, 
vendar ne kalijevih. 
Primeri gnojil, ki spadajo pod to tarifno podštevilko, so 
proizvodi, opisani v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 3105, (B), (2), vendar dobljeni brez dodajanja kali ­
jevih soli.  
3105 59 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. zmesi mineralnih soli, ki vsebujejo fosfate katerih koli 
kationov (razen kalija) in amonijevih soli, razen nitratov; 
2. fosfor- dušikova gnojila, v katerih je dušik prisoten 
v drugi obliki, kot v nitratni ali amoniakalni, to je 
v obliki kalcijevega cianamida, se čnine ali v drugih 
organskih spojin; 
3. fosfor- dušikova gnojila vrst, opisanih v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 3105, (C), (1) in (3).  
3105 60 00  Mineralna in kemi čna gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna 
elementa - fosfor in kalij  
Glede razlage pojma „ki vsebujejo dva gnojilna elementa - 
fosfor in kalij“ se pojasnjevalne opombe k tarifnima podšte ­
vilkama 3105 20 10 in 3105 20 90 uporabljajo  mutatis 
mutandis . 
Ta tarifna podštevilka zajema gnojila narejena iz naslednjih 
zmesi: 
— žganih naravnih fosfatov in kalijevega klorida; 
— superfosfatov in kalijevega sulfata. 
Pod to tarifno podštevilko se ne uvrš čajo kemično oprede ­
ljeni kalijevi fosfati iz tarifne podštevilke 2835 24 00, 
čeprav se lahko uporabljajo kot gnojila.  
3105 90 20 in 
3105 90 80  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. vsa gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – dušik 
in kalij. Vendar pa se vanje ne uvrš ča kemično oprede ­
ljeni kalijev nitrat, čeprav je namenjen za uporabo kot 
gnojilo (tarifna podštevilka 2834 21 00); 
2. gnojila z enim samim gnojilnim elementom, razen tistih 
gnojil iz tarifnih številk 3102 do 3104.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 221  
POGLAVJE 32  
EKSTRAKTI ZA STROJENJE ALI BARVANJE; TANINI IN NJIHOVI 
DERIVATI; BARVILA, PIGMENTI IN DRUGA BARVILNE SNOVI; 
BARVE IN LAKI; KITI IN DRUGE TESNILNE MASE; TISKARSKE 
BARVE IN ČRNILA 
Opomba 4  Izraz „raztopine“, ki se uporablja v tej opombi in v 
opombi 6 (a) k poglavju 39, se ne uporablja za koloidne 
raztopine.  
3201  Strojilni ekstrakti rastlinskega izvora; tanini in njihove 
soli, etri, estri in drugi derivati  
3201 20 00  Ekstrakt mimoze  
Strojilni ekstrakt mimoze pridobivajo iz lubja razli čnih vrst 
akacije (predvsem iz  Acacia decurrens , Acacia pychnantha  
in Acacia mollissima ). 
„Black cutch“ ekstrakt iz  Acacia catechu  se uvršča pod 
tarifno podštevilko 3203 00 10.  
3201 90 20  Ekstrakt Sumach, ekstrakt Vallonia, hrastovi ali kosta ­
njevi ekstrakti  
Valonije so želodove kapice nekaterih vrst hrasta (npr.  
Quercus vallonea ). 
3201 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema naslednje strojilne ekstrakte 
rastlinskega izvora: 
1. ekstrakte iz lubja bora, mangrovih dreves, evkalipta, vrb 
in brez; 
2. ekstrakte iz lesa „tizerah“ in „urundaj“ ( Astronium 
balansae Engl .); 
3. ekstrakte iz plodov „myrobolan“ in „divi-divi“ in 
4. ekstrakte iz listov „gambier“.  
3202  Sinteti čna organska strojila; anorganska strojila; stro ­
jilni preparati, ne glede na to, ali vsebujejo naravna 
strojila; encimski preparati za predstrojenje  
3202 10 00  Sinteti čna organska strojila  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3202, (I), (A).  
3202 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3202, (I), (B) 
in (II).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 222  
3203 00  Barvilne snovi rastlinskega ali živalskega izvora 
(vključno ekstrakti za barvanje, toda brez živalskega 
črnega pigmenta, nastalega z žganjem živalskih snovi), 
kemično opredeljene ali neopredeljene; preparati na 
osnovi barvilnih snovi rastlinskega ali živalskega izvora, 
navedeni v opombi 3 k temu poglavju  
3203 00 10  Barvilne snovi rastlinskega izvora in preparati na 
njihovi osnovi  
Ekstrakti nekaterih vrst perzijskih jagod se ve činoma ne 
uporabljajo kot barvila in so zato iz te tarifne podštevilke 
izključeni. To se nanaša predvsem na ekstrakte iz jagod 
vrste  Rhamnus cathartica , ki se uporabljajo za medicinske 
namene. Zaradi tega se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 1302 19 70. 
Ta tarifna podštevilka zajema black cutch ( Acacia catechu ). 
Black cutch je barvilni ekstrakt iz drevesa catechu vrste 
akacija.  
3204  Sinteti čne organske barvilne snovi, kemi čno opredeljene 
ali neopredeljene; preparati na osnovi sinteti čnih organ ­
skih barvilnih snovi, navedeni v opombi 3 k temu 
poglavju; sinteti čni organski proizvodi, ki se uporabljajo 
kot sredstva za fluorescen čna belilna sredstva ali kot 
luminofori, kemi čno opredeljeni ali neopredeljeni  
3204 11 00 do 
3204 19 00  Sintetične organske barvilne snovi in preparati na 
njihovi osnovi, navedeni v opombi 3 k temu poglavju  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. sintetične organske barvilne snovi, med seboj pomešana 
ali nepomešana in razred čena ali ne z mineralnimi 
snovmi, ki nimajo barvilnih lastnosti, vendar vsebujejo 
majhne koli čine površinsko aktivnih snovi ali drugih 
dodatkov za vzpodbujanje penetracije in fiksiranja 
barve (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 3204, del (I), drugi odstavek, (A) in (B); in 
2. preparate, opredeljene v opombi 3 k temu poglavju - 
proizvode, opisane v pojasnjevalnih opombah HS k 
tarifni številki 3204, del (I), drugi odstavek, (C) do (E). 
Glede na to, da lahko barvilne snovi iz tarifnih podšte ­
vilk 3204 11 00 do 3204 19 00 (glede na njihovo uporabo) 
spadajo v dve ali ve č skupin, ki se uvrš čajo pod razli čne 
tarifne podštevilke, glej pojasnjevalne opombe HS k 
tarifnim podštevilkam 3204 11 do 3204 19, enajsti odstavek 
za določitev njihove uvrstitve.  
3204 11 00  Disperzijska barvila in preparati na osnovi teh barvil  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, drugi odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 223  
3204 12 00  Kisla barvila, metalizirana ali nemetalizirana, in prepa ­
rati na osnovi teh barvil; jedkalna barvila in preparati 
na osnovi teh barvil  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, tretji in četrti odstavek.  
3204 13 00  Bazi čna barvila in preparati na osnovi teh barvil  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, peti odstavek.  
3204 14 00  Direktna barvila in preparati na osnovi teh barvil  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, šesti odstavek.  
3204 15 00  Redukcijska barvila (vklju čno tista, ki so v tem stanju 
uporabna kot pigmenti) in preparati na osnovi teh barvil  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, sedmi odstavek.  
3204 16 00  Reaktivna barvila in preparati na osnovi teh barvil  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, osmi odstavek.  
3204 17 00  Pigmenti in preparati na osnovi pigmentov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, deveti odstavek.  
3204 19 00  Drugo, vklju čno mešanice barvilnih snovi iz dveh ali ve č 
tarifnih podštevilk 3204 11 do 3204 19  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3204 11 do 3204 19, deseti do dvanajsti odstavek.  
3204 20 00  Sinteti čni organski proizvodi, ki se uporabljajo kot fluo ­
rescenčna belilna sredstva  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3204, (II), (1).  
3204 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema sinteti čne organske proizvode, 
ki se uporabljajo kot luminoforji in so opisani v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 3204, (II), (2) in 
naslednjih treh odstavkih.  
3206  Druga barvilna sredstva; preparati, navedeni v opombi 3 
k temu poglavju, razen tistih iz tarifne številke 3203, 
3204 ali 3205; anorganski proizvodi, ki se uporabljajo 
kot luminofori, kemi čno opredeljeni ali neopredeljeni  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 224  
Glej opombo 5 k temu poglavju. 
Pigmenti z jedrom, npr. pigmenti, ki sestojijo iz jedra 
inertne snovi (v glavnem silicijev dioksid), od katerih je 
vsako jedro po posebnem tehni čnem postopku prevle čeno 
z anorgansko barvilno snovjo, se uvrš čajo pod tarifno 
številko glede na barvilno snov, ki sestavlja prevleko. 
Tako se npr. pigmenti zgoraj navedene vrste, katerih prev ­
leka sestoji iz bazi čnega svin čevega siliko-kromata, uvrš čajo 
pod tarifno podštevilko 3206 20 00. Tisti pigmenti, katerih 
prevleke so iz bakrovega borata ali kalcijevega plumbata, pa 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 3206 49 70.  
3206 11 00 in 
3206 19 00  Pigmenti in preparati na osnovi titanovega dioksida  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3206, (A), 
(1), in, kar zadeva preparate iz teh tarifnih podštevilk, štiri 
odstavke, ki sledijo (13). 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 3206 19.  
3206 20 00  Pigmenti in preparati na osnovi kromovih spojin  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3206, (A), 
(2), in, kar zadeva preparate iz teh tarifnih podštevilk, štiri 
odstavke, ki sledijo (13). 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. molibdenovo rde če, ki sestoji iz mešanih kristalov svin ­ 
čevega molibdata, svin čevega kromata in obi čajno svin ­ 
čevega sulfata; 
2. mešane kristale svin čevega sulfata, svin čevega kromata, 
barijevega kromata, cinkovega kromata in stroncijevega 
kromata 
3. pigmente na osnovi železovega kromata („Siderin“ rume ­
na), kalijevega dikromata in kalcijevega dikromata ali 
kromovega oksida.  
3206 41 00  Ultramarin in preparati na osnovi ultramarina  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3206, (A), 
(3), in, kar zadeva preparate iz teh tarifnih podštevilk, štiri 
odstavke, ki sledijo (13).  
3206 42 00  Litopon in drugi pigmenti in preparati na osnovi cinko ­
vega sulfida  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3206, (A), 
(4), in, kar zadeva preparate iz teh tarifnih podštevilk, štiri 
odstavke, ki sledijo (13).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 225  
3206 49 10  Magnetit  
Ta tarifna podštevilka zajema samo drobno zmlet magnetit. 
Magnetit, katerega 95 mas. % ali ve č gre skozi sito z 
odprtinami 0,045 mm šteje za drobno zmlet.  
3206 49 70  Drugo  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 3206, (A), (5) do (13), in, 
kar zadeva preparate iz te tarifne podštevilke, štiri odstavke, 
ki sledijo (13), se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo še: 
1. manganovo modro – pigment na osnovi barijevega 
manganata in barijevega sulfata; 
2. umetni oker – pigment, dobljen iz umetnega železovega 
oksida in 
3. rumeni pigment, katerega osnova je nikljev titanat. 
V primeru pigmentov, ki sestojijo iz drobno zmletih rud, je 
izraz „drobno zmlet“ treba razumeti kot pri magnetitu iz 
tarifne podštevilke 3206 49 10.  
3206 50 00  Anorganski proizvodi, ki se uporabljajo kot luminofori  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3206, (B).  
3207  Pripravljeni pigmenti, pripravljena sredstva za motnenje 
in pripravljanje barve, steklasti emajli in glazure, 
engobe, teko če nadglazurne metalne barve (lustres) in 
podobni preparati, ki se uporabljajo v kerami čni, 
emajlni in steklarski industriji; steklena frita in drugo 
steklo v prahu, zrnih ali luskah  
3207 10 00  Pripravljeni pigmenti, pripravljena sredstva za motnje ­
nje, pripravljene barve in podobni preparati  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3207, prvi odsta ­
vek, (1). 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. pigment, znan kot kobaltov aluminat, ki sestoji iz neste ­
hiometrične zmesi aluminijevega oksida in kobaltovega 
oksida; 
2. pigment, znan kot kobaltov silikat, ki sestoji iz neste ­
hiometrične zmesi silicijevega dioksida in kobaltovega 
oksida; 
3. zmesi kromovega oksida in kobaltovega oksida; 
4. zmesi železovega oksida, kromovega oksida in cinko ­
vega oksida;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 226  
5. zmesi svin čevega antimonata in železovega antimonata; 
6. rumeni vanadij, ki sestoji iz cirkonijevega oksida in 
majhne koli čine vanadijevega pentoksida; 
7. vanadijevo modro, ki sestoji iz cirkonijevega silikata in 
majhne koli čine vanadijevega trioksida; 
8. rumeni prazeodim, ki sestoji iz cirkonijevega silikata in 
prazeodimovega oksida; 
9. železovo rde če, ki sestoji iz cirkonijevega silikata in feri 
oksida in 
10. pripravljena sredstva za motnenje na osnovi kositrovega 
oksida, cirkonijevega oksida, cirkonijevega silikata itd.  
3207 20 10  Engobe  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3207, prvi 
odstavek, (3).  
3207 20 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem steklaste snovi. To 
so proizvodi, ki so ve činoma v obliki prahu, zrnc ali kosmi ­ 
čev. Ogrete tvorijo na kerami čnem ali kovinskem blagu 
gladko in homogeno prevleko. Ta prevleka je lahko odsevna 
ali matirana, prozorna ali motna, obarvana ali bela. 
Ti proizvodi so lahko izdelani na naslednje na čine: 
1. iz steklene frite iz tarifne podštevilke 3207 40 85, zmlete 
v prah, pomešane z drugimi snovmi, kot je silicijev diok ­
sid, glinenec, kaolin, pigmenti itd.; 
2. iz prašnate zmesi silicijevega dioksida, glinenca, kaolina, 
kalcijevega karbonata, magnezijevega karbonata itd. (npr. 
iz sestavin drobljenega stekla, netopnih v vodi) - možna 
je tudi zmes s pigmenti. 
Ti dve vrsti steklastih snovi dajeta prozorno prevleko, ki 
je lahko obarvana ali neobarvana. 
3. iz proizvodov, navedenih v 1 in 2 zgoraj, katerim so 
dodana sredstva za motnenje. V tem primeru nastane 
motna bela ali obarvana prevleka. 
4. iz drobljenega stekla v prahu, zrncih ali luskah (sesta ­
vljene in dobljene kot je navedeno v pojasnjevalnih 
opombah k tarifnim podštevilkam 3207 40 40 do 
3207 40 85), ki pa dodatno vsebujejo še obarvane 
pigmente ali sredstva za motnenje in v časih okside, ki 
omogočajo lažje oprijemanje prevleke na kovinsko povr ­ 
šino. 
Med obarvane pigmente, ki se uporabljajo za proizvodnjo 
izdelkov iz te tarifne podštevilke, spadajo oksidi in soli 
kobalta, niklja, bakra, železa, mangana, urana in kroma.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 227  
Kot sredstva za motnenje so lahko dodani: kositrov oksid, 
cirkonijev oksid in cirkonijev silikat, titanov oksid in 
arzenov anhidrid. 
Za lažje oprijemanje prevleke na kovinsko površino sta 
lahko dodana nikljev in kobaltov oksid.  
3207 30 00  Teko če nadglazurne metalne barve (lustres) in podobni 
preparati  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 3207, prvi odstavek, (4), 
zajema ta tarifna podštevilka preparate na osnovi srebra, 
dispergiranega v kolodiju ali terpineolu. Ti preparati se 
nanašajo na sljudo ali steklo v elektri čni in kerami čni 
industriji.  
3207 40 40 in 
3207 40 85  Steklena frita in drugo steklo v prahu, zrnih ali luskah  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. stekleno frito – to je proizvod, dobljen z nenadnim hlaje ­
njem teko če mase ali paste (rezultat fuzije izvirnih 
komponent stekla) v vodi. Med temi komponentami je 
npr. silicijev dioksid, natrijev karbonat, magnezijev 
karbonat, barijev karbonat, kalijev karbonat, kalcijev 
karbonat, natrijev sulfat, kalijev sulfat, natrijev nitrat, 
kalijev nitrat, svin čevi oksidi (svin čev sijajnik in rde či 
svinec), kaolin, glinenec, boraks in borova kislina. 
Steklena frita iz te tarifne podštevilke se uporablja pred ­
vsem za proizvodnjo steklastih snovi. Od frit iz tarifnih 
podštevilk 3207 20 10 in 3207 20 90 se razlikuje po tem, 
da ne vsebuje pigmentov, sredstev za motnenje in oksi ­
dov, ki bi omogo čali lažje oprijemanje na podlago, ter po 
tem, da je po toplotni vitrifikaciji njegova površina bolj 
ali manj prozorna, vendar neenakomerno motna ali 
obarvana. 
2. steklo v prahu ali zrncih dobljeno z lomljenjem in 
drobljenjem zlomljenega ali odpadnega stekla. Ti proiz ­
vodi, pa tudi nekatere vrste frit iz odstavka 1 zgoraj, se 
uporabljajo za proizvodnjo abrazivnega papirja in blaga 
in so lahko tudi sintrirani v oblike diskov, ploš č, cevi 
itd., uporabljajo pa se za razne laboratorijske namene. 
3. „stekleni loš č“ (emajl) v obliki prahu, zrnc itd. je 
posebno steklo, ki se uporablja za okraševanje steklenih 
artiklov. Obi čajno se med 540 °C in 600 °C stali v 
prozorno, v glavnem obarvano maso. Če je v kosu, se 
uvršča pod tarifno številko 7001 00, če pa je v obliki 
palic, drogov ali cevi, se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 7002 20 90 ali 7002 39 00. 
4. steklo v luskah (obarvano ali posrebreno), ki se uporablja 
za dekoracijo in se pridobiva z drobljenjem majhnih 
sferičnih mehur čkov pihanega stekla.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 228  
5. vitrit, znan tudi kot penasto steklo, v prahu ali zrncih. 
Vitrit je dobljen iz bele, sive ali črne porozne mase, kar 
je odvisno od vsebovanih ne čistoč. Uporablja se pred ­
vsem za proizvodnjo elektri čnih izolatorjev (npr. osnov 
za elektri čne žarnice). 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata steklenih mikrokroglic za 
prevlačenje kinematografskih platen, elektronskih displejnih 
tabel itd. (tarifna podštevilka 7018 20 00).  
3212  Pigmenti (vklju čno kovinski prah in luske), dispergirani 
v nevodnih medijih, v teko čem stanju ali v pasti, ki se 
uporabljajo pri proizvodnji barv (vklju čno emajlov); 
tiskarske folije; barvila in druge barvilne snovi, ki so 
pripravljene v oblikah ali pakiranjih za prodajo na 
drobno  
3212 10 00  Tiskarske folije  
Glej opombo 6 k temu poglavju in pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 3212, (B).  
3212 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3212, (A) 
in (C). 
Med kovinske praške in kosmi če opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 3212, (A), spadajo: 
1. cinkov prah, ki ni kompatibilen s kislimi vezivi, vendar 
je izvrstno sredstvo za prepre čevanje rjavenja; 
2. luske nerjave čega jekla in nikljev prah, ki se uporablja v 
nekaterih protikorozivnih premazih, odpornih proti 
kislinam; 
3. svinčev prah, bazi čni reaktivni pigment, ki se uporablja 
kot zaviralec rjavenja (možna je tudi njegova mešanica z 
rdečim svincem ali z bazi čnim svin čevim sulfatom) v 
oljnih premazih ali oljnih lakih, ki se nanašajo kot prvi 
premaz na velike jeklene površine (ogrodje hangarjev, 
mostov, viaduktov itd.); 
4. bakreni in bronzni praški, katerih lamelarni delci – listi či 
v lakih, proizvedenih na osnovi alkohola in naravnih ali 
umetnih smol, oblikujejo dekorativne premaze.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 229  
POGLAVJE 33  
ETERIČNA OLJA IN REZINOIDI; PARFUMERIJSKI, KOZMETI ČNI IN 
TOALETNI IZDELKI 
3301  Eteri čna olja (brez terpenov ali s terpeni), vklju čno 
ekstrakti z organskim topilom (Essences concretes) in 
iz njih pridobljeni ekstrakti z absolutnim alkoholom 
(Essences absolutes); rezinoidi; ekstrahirane oljne smole; 
koncentrati eteri čnih olj v masteh, nehlapnih oljih, 
voskih ali podobnem, dobljeni z enfleražo ali z macera ­
cijo; stranski terpenski proizvodi, dobljeni z deterpena ­
cijo eteri čnih olj; vodni destilati in vodne raztopine eteri ­ 
čnih olj  
Nekatere naravne sestavine eteri čnih olj kvarijo vonj olja, 
zato jih najve čkrat odstranijo (tak primer so terpenski oglji ­
kovodiki, npr. pinen, kampen, limonen itd.). 
Eterična olja so lahko deterpenirana po razli čnih postopkih, 
skladno z njihovo zgradbo, predvsem pa po postopku frak ­
cionirne vakuumske destilacije, frakcionirne kristalizacije 
z ohlajanjem do nizkih temperatur, lo čbe s pomo čjo topil 
itd. 
Eterična olja, ki še vedno zadržijo svoje terpenske sestavine, 
pa tudi eteri čna olja, ki po naravi ne vsebujejo terpenskih 
sestavin (npr. olja zimzelenih vresovk ali gor čice), štejejo za 
„nedeterpenirana“.  
3301 12 10 do 
3301 19 80  Eterična olja agrumov  
Ta olja so skoraj v celoti pridobljena iz lupin plodov. So 
prijetnega vonja, ki je podoben vonju po sadju, ki je bilo 
uporabljeno za njihovo pripravo. Olje iz pomaran čnih 
cvetov ali neroli olje se ne šteje za eteri čno olje agrumov 
in se uvrš ča pod tarifno podštevilko 3301 29 41 ali 
3301 29 91. 
Deterpenirano eteri čno olje je eteri čno olje, iz katerega so 
bili monoterpenski ogljikovodiki deloma ali v celoti 
odstranjeni.  
3301 90 10  Terpenski stranski proizvodi deterpenacije eteri čnih olj  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3301, (C).  
3301 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. koncentrate eteri čnih olj v masteh, trdnih oljih, voskih in 
podobno (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 3301, (B)); 
2. vodne destilate in vodne raztopine eteri čnih olj (glej 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3301, (D), 
prvi do četrti odstavek).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 230  
3304  Izdelki za lepotenje in li čenje ter izdelki za nego kože 
(razen zdravil), vklju čno preparati za zaš čito pred 
soncem ali za poja čenje pigmentacije pri son čenju 
oziroma porjavenje; in preparati za manikiranje in pedi ­
kiranje  
3304 30 00  Preparati za manikiranje in pedikiranje  
Ta tarifna podštevilka obsega preparate za nego nohtov na 
rokah in nogah ter za nego ali zdravljenje obnohtne kožice 
in kurjih o čes. Pripravki za nego kože, na primer kreme za 
roke, so izklju čeni (običajno tarifna podštevilka 3304 99 00).  
3304 99 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke za nego kože (razen 
zdravil), ki se nahajajo na vati, klobu čevini in netkanem 
tekstilu, kot so vlažilne kreme, toniki in čistila. Če pa so 
vata, klobu čevina in netkani tekstil impregnirani, premazani 
ali prekriti z izdelki, ki jim dajejo bistveni zna čaj parfum ­
skih izdelkov, kozmeti čnih preparatov, mil ali detergentov, 
so iz te tarifne številke izklju čeni (tarifna številka 3307 
oziroma 3401).  
3305  Preparati za lase  
3305 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema losione za lase, ki so proiz ­
vodi, ki se nanašajo na lase v teko či obliki in delujejo na 
lase ali lasiš če. So pretežno vodne ali alkoholne raztopine.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 231  
POGLAVJE 34  
MILA, ORGANSKA POVRŠINSKO AKTIVNA SREDSTVA, PRALNI 
PREPARATI, MAZALNI PREPARATI, UMETNI VOSKI, 
PRIPRAVLJENI VOSKI, PREPARATI ZA LOŠ ČENJE ALI ČIŠČENJE, 
SVEČE IN PODOBNI PROIZVODI, PASTE ZA MODELIRANJE IN 
„ZOBARSKI VOSKI“ TER ZOBARSKI PREPARATI NA OSNOVI 
MAVCA 
3401  Milo; organski površinsko aktivni proizvodi in preparati, 
ki se uporabljajo kot milo, v obliki pali čic, kolutov, litih 
ali oblikovanih kosov, ki vsebujejo milo ali ne; organski 
površinsko aktivni proizvodi in preparati za umivanje 
kože, v obliki teko čine ali kreme, pakirani v embalaži 
za prodajo na drobno, ki vsebujejo milo ali ne; papir, 
vata, polst in netkan tekstil, impregnirani ali premazani 
z milom ali detergentom  
3401 11 00  Za toaletno uporabo (vklju čno proizvodi z zdravilnimi 
substancami)  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode za toaletno rabo, 
opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 3401, (I), sedmi odstavek, (1) in proizvode, ki se 
nanašajo na dela (II) in (IV).  
3401 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema milo v teko či ali pastozni 
obliki.  
3401 30 00  Organski površinsko aktivni proizvodi in preparati za 
umivanje kože, v obliki teko čine ali kreme pakirani 
v embalaži za prodajo na drobno, ki vsebujejo milo ali 
ne 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3401, (III).  
3403  Mazalni preparati (vklju čno rezalna olja, preparati za 
popuščanje vijakov in matic, preparati zoper rjo in 
korozijo ter preparati za lo čevanje kalupov na osnovi 
mazalnih sredstev) ter preparati, ki se uporabljajo za 
pooljitev in maš čenje tekstilnih materialov, usnja, 
krzna ali drugih materialov, toda brez preparatov, ki 
kot osnovno sestavino vsebujejo 70 mas. % ali ve č naft­
nega olja ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov  
3403 19 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema preparate za mazanje strojev, 
naprav in vozil. 
Ta tarifna podštevilka zajema preparate, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3403, prvi 
odstavek, (A), ki vsebujejo manj kot 70 mas. % naftnih olj 
ali olj dobljenih iz bituminoznih mineralov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 232  
Ta tarifna podštevilka ne zajema takšnih preparatov, ki 
vsebujejo 70 mas. % ali ve č naftnih olj ali olj, dobljenih 
iz bituminoznih mineralov. Kadar so takšna olja osnovna 
sestavina preparata, se uvrš čajo znotraj tarifnih podšte ­
vilk 2710 12 11 do 2710 19 99, sicer pa pod tarifno podšte ­
vilko 3403 19 10.  
►M6 Ta tarifna podštevilka med drugim zajema preparate 
na osnovi sinteti čnih maziv. Še posebej se to nanaša na 
preparate na osnovi ene ali ve č naslednjih sestavin: 
— poli-alfa-olefinov ali poli-izobutilenov, pri katerih pri 
300 °C destilira manj kot 60 vol. % po pretvorbi na 
1 013 milibarov, kadar se uporabi metoda destilacije 
pri znižanem tlaku; 
— dolgoverižnih alkilnih aromatov; 
— estrov; 
— poliglikolov; 
— silikonov. ◄ 
3403 91 00 in 
3403 99 00  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata preparate vrst, na katere se 
nanaša tarifna številka 3403, ki ne vsebujejo naftnih olj ali 
olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov. Izraz „naftna olja 
in olja iz bituminoznih mineralov“ pomeni proizvode, opre ­
deljene v opombi 2 k poglavju 27. 
Ti tarifni podštevilki vklju čujeta: 
1. mazalne preparate, ki sestojijo iz molibdenovega disul ­
fida in polipropilenglikola ter druga maziva na osnovi 
molibdenovega disulfida, bodisi koncentrirana ali v obliki 
svinčnikov, palic, majhnih tablic, listov in v podobnih 
oblikah; 
2. preparate za lo čevanje od kalupov, ki sestojijo iz vodne 
disperzije polietilenskega voska in aminoalkoholnega 
mila; 
3. mazalne preparate na osnovi natrijevega ali kalcijevega 
mila in boraksa, namenjeni za zaš čito in mazanje jeklenih 
žic med postopkom vle čenja žic; 
4. preparate za mazanje strojev, naprav in vozil.  
3405  Loš čila in kreme za obutev, pohištvo, tla, karoserije, 
steklo ali kovine, paste in praški za čiščenje in podobni 
preparati (ne glede na to, ali so v obliki papirja, vate, 
polsti, netkanega tekstila, celi častih materialov, iz 
plastike ali gume, impregnirani ali premazani s takimi 
preparati), razen voskov iz tarifne številke 3404  
3405 10 00  Loš čila, kreme in podobni preparati za obutev in usnje  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 233  
Osnovni materiali, uporabljeni pri proizvodnji proizvodov za 
obutev, so sestavljeni v glavnem iz voskov (živalskih, rast ­
linskih, mineralnih ali umetnih), hlapljivih topil (terpentiski 
špiriti, beli špirit itd.), barvil in raznih drugih snovi (alkohol, 
boraks, umetna olja, emulgatorji itd.). 
Barve za usnje, posebno tiste za obutev iz velurnega usnja, 
nimajo lastnosti loš čil in krem in se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 3212 90 00 ( če so pripravljeni v oblikah ali 
pakiranjih za prodajo na drobno, kot je ve činoma primer). 
Iz te tarifne podštevilke so izklju čena tudi belila za obutev, 
ki se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 3210 00 90. Masti za 
obutev se uvrš čajo večinoma pod tarifno podšte ­
vilko 3403 11 00 ali 3403 91 00.  
3405 20 00  Loš čila, kreme in podobni preparati za vzdrževanje lese ­
nega pohištva, tal in drugih lesenih predmetov  
Proizvodi, namenjeni za vzdrževanje lesa (tal, pohištva, 
lesenih predmetov) imajo čistilne lastnosti in puš čajo na 
površini, na katero so nanešeni, tanko zaš čitno prevleko, 
ki po sušenju in v nekaterih primerih poliranju poživi 
barvo površine ali ji daje sijaj. Tovrstni proizvodi so 
običajno v konzervah, steklenicah, blazinicah ali sprejih. 
Poleg voskov, topil, barvil in posebnih dodatkov, ki so 
sestavine loš čil in krem za obutev, se v proizvodnji pogosto 
uporabljajo tudi: maš čobne kisline, rastlinska olja (kot so 
palmovo olje, laneno olje) ali mineralna olja, mila ali povr ­ 
šinsko aktivna sredstva, smole (kopal, terpentinova smola ali 
kolofonija itd.), silikoni, dišave (kot so esenca bora, rožma ­
rina), insekticide in tako dalje, vendar ne abrazivi.  
3405 30 00  Loš čila in podobni preparati za karoserije, razen loš čil 
za kovine  
Proizvodi, namenjeni za nego karoserij v glavnem sestojijo 
iz voskaste emulzije ali raztopine, ki vsebuje silikone, olja, 
emulgatorje in možno tudi blage abrazive.  
3405 40 00  Paste, praški in drugi preparati za čiščenje 
Čistilni praški za kopalne kadi, pomivalna korita, ploš čice 
itd., sestojijo iz zelo fino drobljenih brusilnih zmesi (npr. iz 
plovca, peš čenca) in iz čistil v prahu (npr. iz površinsko 
aktivnih snovi z aktivnimi anioni, iz mila v prahu, natrije ­
vega fosfata, iz brezvodnega natrijevega karbonata). Ti 
proizvodi so obi čajno v konzervah ali zavoj čkih. Čistilne 
paste so čistilni proizvodi, izdelani z vezavo praška z npr. 
raztopino voska.  
3405 90 10  Loš čila za kovine  
Loščila za kovine so namenjena obnovi korodiranih, 
umazanih ali vremenskim vplivom izpostavljenih kovinskih 
površin. Ta se doseže z abrazijo (mehanskim poliranjem 
z abrazivom) in kemijskim ali čistilnim delovanjem kislin 
ali alkalij na okside, sulfide in razne madeže.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 234  
Osnovni materiali, ki se uporabljajo pri proizvodnji politur 
za kovine so zelo fino drobljeni abrazivi (npr. plovec, kreda, 
kremenka, tripolit, bentonit, kremen), kisline (npr. oksalna 
kislina, oleinska kislina, fosforna kislina, žveplova kislina), 
hlapna topila (npr. beli špirit, trikloretilen, denaturiran alko ­
hol), alkalije (amonijak, soda), površinsko aktivna sredstva, 
kot npr. sulfonirani maš čobni alkoholi, maš čobe, mila ter 
v nekaterih primerih barvila in sinteti čne dišave. 
Loščila za kovine so v obliki praškov, past raznih zmesi 
(krem ali emulzij) in teko čin. Odvisno od oblike se poja ­
vljajo v steklenicah, konzervah, tubah, plo čevinkah, 
zavojčkih ali v obliki majhnih kep, tulcev, palic in podobno.  
3405 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem: 
1. loščila za steklo, ki v glavnem vsebujejo vodo, alkohol, 
majhne koli čine amoniaka ali kisline (oksalne, tartarne) 
in nežni abraziv; 
2. proizvode za loš čenje, dokon čanje in fino brušenje 
drugih materialov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 235  
POGLAVJE 35  
BELJAKOVINSKE SNOVI; MODIFICIRANI ŠKROBI; LEPILA; 
ENCIMI 
3501  Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska 
lepila  
3501 10 10 do 
3501 10 90  Kazein  
Te tarifne podštevilke zajemajo kazeine, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3501, (A), 
(1). Ti kazeini se, ne glede na na čin oz. postopek precipi ­
tacije pri njihovem pridobivanju, uvrš čajo pod te tarifne 
podštevilke, če vsebujejo do vklju čno 15 mas. %. 
V nasprotnem primeru se uvrš čajo pod tarifno 
številko 0406. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo izdelkov vrste „cagliata“, 
opisanih v pojasnjevalnih opombah k tarifnima podštevil ­
kama 0406 10 30 do 0406 10 80, tretji odstavek.  
3501 10 90  Drugo  
Kazeini iz te tarifne podštevilke se uporabljajo predvsem za 
proizvodnjo dietetskih proizvodov (npr. biskvitov in kruha). 
Lahko se uporabljajo tudi za pripravo hrane za živali.  
3501 90 10  Kazeinska lepila  
Kazeinska lepila, znana tudi kot hladna lepila, so proizvodi 
na osnovi kazeinov in krede, katerim so dodane majhne 
količine drugih proizvodov, kot sta npr. boraks in naravni 
amonijev klorid. Lahko vsebujejo tudi polnila (npr. feld ­
spat). 
Kalcijev kazeinat, ki mu niso dodane druge snovi, se uvrš ča 
pod tarifno podštevilko 3501 90 90, čeprav se lahko upora ­
blja tudi kot lepilo.  
3501 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema kazeinate in druge derivate 
kazeina, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 3501, (A), (2) in (A), (3). 
Kazeinati se pojavljajo v obliki belih ali svetlo rumenih 
praškov in so skoraj brez vonja.  
3504 00  Peptoni in njihovi derivati; druge proteinske snovi in 
njihovi derivati, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu; prah iz kož, strojenih s kromom ali ne  
3504 00 10  Koncentrirane mle čne beljakovine, navedene v dodatni 
opombi 1 k temu poglavju  
Koncentrirane mle čne beljakovine pridobivajo v glavnem 
tako, da iz posnetega mleka, npr. po postopku ultrafiltrira ­
nja, odstranijo del laktoze in mineralnih soli. Koncentrirane 
mlečne beljakovine so v osnovi sestavljene iz kazeina in 
sirotkinih beljakovin (laktoglobulini, laktalbumini itd.) 
v približnem razmerju 4:1. Vsebnost beljakovin v njih se 
izračuna z množenjem vsebnosti dušika s faktorjem 6,38.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 236  
Če je v koncentrirani mle čni beljakovini do vklju čno 
85 mas. % proteina, ra čunano na težo suhega proizvoda, 
se uvršča pod tarifno podštevilko 0404 90. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema izdelkov vrste „cagliata“, 
opisanih v pojasnjevalnih opombah k tarifnima podštevil ­
kama 0406 10 30 do 0406 10 80, tretji odstavek.  
▼M32  
3504 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje proizvode rastlinskega 
izvora z visoko vsebnostjo beljakovin ve č kot 85 mas. %, 
računano na suho snov. Izklju čeni proizvodi se obi čajno 
uvrščajo pod tarifno številko 2106 ali 2309.  
▼B 
3506  Pripravljena lepila in druga pripravljena sredstva za 
lepljenje, ki niso navedena in ne zajeta na drugem 
mestu; proizvodi, primerni za uporabo kot lepila ali 
sredstva za lepljenje, pripravljeni za prodajo na drobno 
kot lepila in sredstva za lepljenje, v pakiranjih do 
vključno 1 kg neto mase  
3506 10 00  Proizvodi, ki so ustrezni za uporabo kot lepila ali sred ­
stva za lepljenje, pripravljeni za prodajo na drobno kot 
lepila ali sredstva za lepljenje, v pakiranjih do vklju čno 
1 kg neto mase  
Glede pojavnih oblik teh proizvodov glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 3506, prvi odstavek, (A). 
Ta tarifna podštevilka zajema metil-celulozno lepilo 
v kosmičih ali luskinah, ki se lahko topi v vodi, s čemer 
nastane lepilo, posebej primerno za lepljenje tapet.  
3506 99 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema poleg proizvodov, na katere 
se nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3506, 
prvi odstavek, (B), (1) do (3), še lepila na osnovi lišaja, 
paste iz moke in lepil na osnovi agar-agarja.  
3507  Encimi; pripravljeni encimi, ki niso navedeni in ne zajeti 
na drugem mestu  
3507 90 90  Drugo  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 3507 (razen sirila in njegovih 
koncentratov, lipoproteinske lipaze in  Aspergillus  alkaline 
proteaze), se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo penicili ­
naze, asparaginaze in kallidinoginaze (INN) (kallikrein).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 237  
POGLAVJE 36  
RAZSTRELIVA; PIROTEHNI ČNI PROIZVODI; VŽIGALICE; 
PIROFORNE ZLITINE; VNETLJIVI PREPARATI 
3603 00  Varnostna vžigala; detonirne vrvice; udarne in razstre ­
lilne kapice; vžigalniki; elektri čni detonatorji  
3603 00 10  Varnostna vžigala vrvice, detonirne vrvice  
Ta tarifna podštevilka zajema samo proizvode, opisane 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 3603, 
drugi odstavek, (A).  
3604  Pirotehni čni proizvodi za ognjemete, signalne rakete, 
rakete proti to či, signalne rakete za gosto meglo in 
drugi pirotehni čni proizvodi  
3604 10 00  Pirotehni čni proizvodi za ognjemete  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3604, prvi 
odstavek, (1), (a).  
3604 90 00  Drugo  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 3604, prvi odstavek, (1), (b) in 
(2) in drugi odstavek, zajema ta tarifna podštevilka proiz ­
vode, ki se uporabljajo v varnostnih lu čeh, znanih kot 
plamensko varne lu či, s katerimi se odkriva prisotnost vnet ­
ljivih plinov v rudniških rovih. Ti proizvodi so nanešeni na 
ozke tekstilne trakove v širini približno 4 mm in dolžini 
približno 35 cm. Na vsakem traku je približno 30 nanosov, 
trakovi pa se obi čajno pojavljajo v zvitkih.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 238  
POGLAVJE 37  
PROIZVODI ZA FOTOGRAFSKE IN KINEMATOGRAFSKE NAMENE 
3702  Fotografski filmi v zvitkih, ob čutljivi na svetlobo, neosvet ­
ljeni, iz katerega koli materiala, razen iz papirja, kartona 
ali tekstila; filmi v zvitkih za trenutne (hitre) fotografije, 
občutljivi na svetlobo, neosvetljeni  
3702 32 10  Mikrofilm; film za grafi čne namene  
Mikrofilm iz te tarifne podštevilke se obi čajno ne razlikuje od 
običajnega kinematografskega filma, vendar se uporablja za 
posamezno reprodukcijo dokumentov (del po del). Uporablja 
se tudi za reprodukcijo ra čunalniških programov - v tem 
primeru nosi oznako COM. Mikrofilm je širok obi čajno 8, 
16 ali 35 mm, dolg pa približno 30, 61, 122 ali 305 m. 
Film za grafi čne namene se uporablja v tiskarski industriji za 
fotomehansko reprodukcijo ilustracij in besedil (fotolitogra ­
fija, heliogravura, fotokromotipografija, fotostati čna repro­
dukcija).  
3702 96 10  Mikrofilm; film za grafi čne namene  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 3702 32 10.  
3702 97 10  Mikrofilm; film za grafi čne namene  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 3702 32 10.  
3705  Fotografske ploš če in filmi, osvetljeni in razviti, razen 
kinematografskih filmov  
3705 90 10  Mikrofilmi  
Ta tarifna podštevilka zajema pomanjšane reprodukcije doku ­
mentov (npr. poslovnih dokumentov, arhivskih dokumentov, 
industrijskih risb), dobljene s fotografskim postopkom. 
Mikrofilm je film v ploš čah (mikroploš če) ali zvitkih. Sestoji 
iz serije mikropodob. Mikroploš če ostanejo uvrš čene pod to 
tarifno podštevilko, četudi so v okvir čkih. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema osvetljenih in razvitih 
mikroskopij na fotografskem papirju (v obliki mikrokartic, 
knjig itd.) uvrš čajo se pod tarifno podštevilko 4911 91 00.  
3706  Kinematografski filmi, osvetljeni in razviti, s posnetim 
zvočnim zapisom ali brez njega ali samo s posnetim 
zvočnim zapisom  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 239  
Ta tarifna številka zajema kot zvo čne filme samo filme, na 
katerih so na istem traku tako vizualne podobe kot zvo čni 
zapis. Če je zvočni film na dveh trakovih, ne glede na to, ali 
se predstavljata skupaj, se vsak trak uvrš ča pod svojo 
ustrezno tarifno podštevilko, npr. trak, ki ima samo zvo čni 
zapis, se uvrš ča pod tarifno podštevilko 3706 10 20 ali 
3706 90 52 (odvisno od njegove širine), medtem ko se trak, 
ki ima samo vizualne podobe, uvrš ča pod eno od teh tarifnih 
podštevilk, ali pa pod tarifno podštevilko 3706 90 91 ali 
3706 90 99 (uporaba dodatne opombe 1 k temu poglavju).  
3706 10 20  Samo z zvo čnim zapisom; negativi; vmesni pozitivi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. originalne filmske negative; 
2. posredne pozitivne filme, razvite iz originalnih negativov. 
Ti proizvodi so v črno-beli tehniki znani kot „pozitivi za 
dupliciranje“, „rjavo-rde či pozitivi“, „svetlo vijoli čni pozi­
tivi“, „master pozitivi“, „masterprinti“, „drobnozrnati 
masterprinti“, če pa so v barvni tehniki, jih poznajo pod 
imeni „pozitivi za dupliciranje“, „vmesni pozitivi“ ali 
„posredni pozitivi“ - pripravljeni so na osnovi, ki je 
rahlo niansirana bledo modrikasto škrlatno ali rjavkasto, 
ali pa na neniansirani osnovi. Ti filmi se obi čajno ne 
uporabljajo za projekcije in so namenjeni za izdelavo film ­
skih kopij izvirnih negativov. Vendar pa se kljub temu 
lahko izjemoma uporabijo za pregled, urejanje ali 
naknadno sinhronizacijo filmov. 
Kot posredni pozitivi se uvrš čajo tudi trije pozitivni črno­
beli separati, dobljeni s pomo čjo filtrov (modrih, zelenih 
in rdečih) iz originalno obarvanih negativov. Ti separati se 
uporabljajo za proizvajanje posrednih barvnih negativov in 
se uporabljajo za dobivanje, z uporabo podobnih filtrov 
barvne vmesne negative namenjene za tisk pozitivnih 
kopij; 
3. dvojnike negativov, natisnjene iz posrednih pozitivnih 
filmov. Namenjeni so tiskanju pozitivnih kopij, znani pa 
so kot „negativi za dupliciranje v črno-belem postopku“ in 
kot „posredni negativi“ v barvnem postopku (  1 ); 
4. reverzibilne posredne negative, ki nastanejo med barvnim 
postopkom neposredno z inverzijo originalnih negativov. 
Iz njih kasneje natisnejo kopijo za predvajanje; 
5. „matriks filme“ (rde če, zelene, modre), ki nastanejo med 
barvnim postopkom iz negativov in iz katerih natisnejo 
filmske kopije. 
Če so široki 35 mm ali ve č, so vsi ti filmi (razen matriks 
filmov) tipi čno perforirani za negativne filme (sod čkasta 
perforacija).  
_____________  
( 1 ) Ustrezni izrazi Dupe negative: contretype negatif (Francija) – Dup-Negativ (Nem čija) – 
controtipi negativi (Italija) – duplicat negatief (Nizozemska) – negativni dvojnik (Slove ­
nija) Intermediat negative, internegative: internegatief (Francija) – Zwischennegativ 
(Nemčija) – internegativi (Italija) – internegatief (Nizozemska) – posredni negativ (Slo ­
venija)  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 240  
To omogo ča razlikovati posredne pozitivne filme z ne nian ­
siranim ozadjem od pozitivnih filmov za projekcije, katerih 
perforacija je zna čilna za pozitivne filme.
  
Vseeno pa je treba poudariti, da so filmi iz nekaterih držav 
(predvsem iz držav nekdanje ZSSR) enotno perforirani 
(Dubray - Howellova perforacija). Ta perforacija je zelo 
podobna normalni perforaciji pozitivnih filmov in jo je najti 
tudi na negativnih filmih, na posrednih pozitivih, negativih, 
pa tudi na pozitivnih kopijah za javne projekcije. 
„Matriks filmi“ imajo perforacijo, zna čilno za pozitivne 
filme, vendar jih je mogo če prepoznati po njihovi debelini, 
ki je skoraj dvakratna v primerjavi z debelino pozitivnih 
filmov, po njihovi prevladujo či kostanjevi barvi in po rahli 
reliefnosti podob.  
3706 10 99  Drugi pozitivi  
Ta tarifna podštevilka zajema filme za projekcije. 
Pozitivni filmi z dvema ali ve č trakovi s slikami se uvrš čajo 
in carinijo po njihovi širini in dolžini, kakršni znašata potem, 
ko se film odvrti (po projekciji). 
Film širine 35 mm (4 trakovi po 8 mm + prirezki) in dolžine 
100 m šteje za osem-milimetrski film dolžine 400 metrov.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 241  
3706 90 52  Samo z zvo čnim zapisom; negativi; vmesni pozitivi; doku ­
mentarne filmske novice  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 3706 10 20. 
Glede definicije pojma „dokumentarne filmske novice“ glej 
dodatno opombo 2 k temu poglavju.  
3706 90 91 in 
3706 90 99  Drugi, širine  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 3706 10 99.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 242  
POGLAVJE 38  
RAZNI KEMIJSKI PROIZVODI 
3801  Umetni grafit, koloidni in polkoloidni grafit; preparati 
na osnovi grafita ali drugih vrst ogljika v obliki paste, 
blokov, ploš č in drugih polizdelkov  
3801 10 00  Umetni grafit  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3801, (1).  
3801 20 10 in 
3801 20 90  Koloidni in polkoloidni grafit  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3801, (2).  
3801 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema koloidni grafit v vodni 
suspenziji ali drugih ne oljnih suspenzijah.  
3801 30 00  Ogljikove paste za elektrode in podobne paste za obla ­
ganje peči 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3801, (3), (b).  
3802  Aktivno oglje; aktivni naravni mineralni proizvodi; 
živalsko oglje, vklju čno rabljeno živalsko oglje  
3802 10 00  Aktivno oglje  
Aktivno oglje iz te tarifne podštevilke ima jodovo število 
300 ali ve č (miligramov joda, ki ga lahko absorbira en gram 
oglja), kot to dolo ča metoda ASTM D 4607-86).  
3802 90 00  Drugo  
Na splošno je aktivni diatomit iz te tarifne podštevilke kalci ­
niran s sredstvi za sintranje, kot je natrijev klorid ali natrijev 
karbonat (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 3802, del (A), tretji odstavek, (b), (1)) in ima 
naslednje zna čilnosti: 
— je bel in ostane bel tudi po nadaljnji kalcinaciji; 
— njegov pH v 10 %-ni vodni suspenziji je med 7,5 in 
10,5; 
— žarilna izguba pri 900 °C je manjša od 0,5 mas. % 
— vsebnost natrija, izraženega kot Na  2 O je ve čja od 
1,5 mas. %.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 243  
Ta tarifna podštevilka zajema aktivne bentonite, ki ustrezajo 
opisu aktivne zemlje (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 3802, del (A), tretji odstavek, (b), (3)). Aktivirani 
bentonit, ki je zajet pod to tarifno podštevilko, se razlikuje 
od naravno nastalega bentonita, ki je zajet pod tarifno 
podštevilko 2508 10 00, z vrednostjo pH, ki obi čajno 
znaša manj kot 6 (kisli bentonit) ali višje kot 9,5 (za 
vodne suspenzije in potem, ko stoji 1 uro), z natrijevim 
karbonatom, katerega koli čina presega 2 % ali skupni 
vsebnosti izmenljivega natrija in kalcija, ki presega 
80 meq/100 g (aktivni natrijev bentonit) 
Organofilni bentoniti, ki nastajajo z dodatkom npr. stearila ­
mina, se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 3824 90 96. 
Naravni bentoniti, ki so samo pomešani z majhno koli čino 
natrijevega karbonata, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 3824 90 96.  
3803 00  Talovo olje, surovo ali rafinirano  
3803 00 10  Surovo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3803, prva 
dva odstavka.  
3804 00 00  Lužnice iz proizvodnje lesne celuloze, nekoncentrirane 
ali koncentrirane, razsladkane ali kemi čno obdelane, 
vključno z lignin sulfonati, toda brez talovega olja iz 
tarifne številke 3803  
Ta tarifna številka zajema koncentrirano sulfitno lužnico. 
Koncentrirana sulfitna lužnica je dobljena z mo čno koncen ­
tracijo lužnic, ki ostanejo od proizvodnje lesne celuloze po 
sulfitnem postopku. V časih te ostaline ustrezno kemi čno 
obdelajo zaradi modifikacije stopnje kislosti ali alkalnosti, 
vsebnosti pepela, barve ali koloidnih lastnosti.  
3805  Smolni, lesni ali sulfatni terpentin in druga terpentinova 
olja, dobljena z destilacijo ali po druga čnem postopku iz 
lesa iglavcev; surovi dipenten; sulfitni terpentin in drugi 
surovi paracimeni; borovo olje, ki vsebuje alfa-terpineol 
kot glavno sestavino  
3805 10 10  Smolni terpentin  
Ta tarifna podštevilka zajema samo proizvode, dobljene 
izključno in neposredno z destilacijo (po postopku parne 
ekstrakcije) oleosmol, dobljenih iz živih dreves – iglavcev.  
3805 10 30  Lesni terpentin  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, navedene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3805, drugi odsta ­
vek, (2), (a).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 244  
3805 10 90  Sulfatni terpentin  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, navedene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3805, drugi odsta ­
vek, (2), (b).  
3805 90 10  Borovo olje  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, navedene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3805, drugi odsta ­
vek, (5).  
3805 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema terpentin, iz katerega je beta 
pinen skoraj v celoti odstranjen z frakcijsko destilacijo, ki ji 
sledi mešanje z drugimi frakcijami. Ta proizvod je 
imenovan kot „rekonstruirani terpentinov špirit“.  
3806  Kolofonija in druge smolne kisline ter njihovi derivati; 
kolofonijski špirit in kolofonijska olja; staljene smole  
3806 10 00  Kolofonija in smolne kisline  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3806, 
del (A).  
3806 20 00  Soli kolofonije, smolnih kislin ali derivatov kolofonije ali 
smolnih kislin, razen soli aduktov kolofonije  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3806, 
del (B).  
3806 30 00  Smolni estri (ester gums)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3806, 
del (C).  
3806 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema še: 
1. derivate kolofonije in smolnih kislin, omenjene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3806, del (D), (I), 
kot tudi disproporcionirano kolofonijo, v kateri je del 
smolne kisline dehidrogeniran, del pa hidrogeniran, pa 
tudi tehni čne smolne amini (npr. dehidroabietilamin) in 
tehnične smolne nitrile; 
2. kolofonijske špirite in kolofonijska olja, na katera se 
nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 3806, del (D), (II); 
3. staljene smole, ki so opisane v pojasnjevalnih opombah 
HS k tarifni številki 3806, del (D), (III).  
3807 00  Lesni katran; olja iz lesnega katrana; lesni kreozot; 
lesna nafta; rastlinska smola; pivovarska smola in 
podobni preparati na osnovi kolofonije, smolnih kislin 
ali rastlinskih smol  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 245  
3807 00 10  Lesni katran  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3807, drugi 
odstavek, (A), (1).  
3807 00 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3807, drugi 
odstavek, (A), (2) in (3) in (B), (C) in (D).  
3808  Insekticidi, rodenticidi, fungicidi, herbicidi, sredstva 
zoper klitje, sredstva za urejanje rasti rastlin, dezinfek ­
tanti in podobni proizvodi, pripravljeni v oblikah ali 
pakiranjih za prodajo na drobno ali kot preparati ali 
proizvodi (npr. žveplani trakovi, stenji, sve če in muho ­
lovke)  
3808 91 10 do 
3808 91 90  Insekticidi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3808, (I) – 
del, ki sledi trem zvezdicam.  
3808 92 10 do 
3808 92 90  Fungicidi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3808, (II) – 
del, ki sledi trem zvezdicam.  
3808 92 10  Preparati na osnovi bakrovih spojin  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. bordojsko brozgo, izdelano iz bakrovega sulfata in gaše ­
nega apna in se uporablja v poljedelstvu kot fungicid; 
2. preparate na osnovi bazi čnega bakrovega klorida in bazi ­ 
čnega bakrovega sulfata, bakrovega oksiklorida, bakro ­
vega silikata, bakrovega acetoarzenita, bakrovega oksida 
ali oksidov, bakrovega hidroksida ali bakrovega karbo ­
nata - uporabljajo se v poljedelstvu kot fungicid; 
3. preparate na osnovi bakrovega naftenata ali bakrovega 
fosfata, ki se uporabljajo za zaš čito tekstila in lesa pred 
glivami; 
4. kelate organskih bakrovih soli s kovinskimi mili. 
Preparati iz te tarifne podštevilke so lahko v obliki praškov, 
raztopin ali tablet, v masi ali pripravljeni za prodajo na 
drobno. Razen bakrovih spojin lahko vsebujejo tudi dodane 
aktivne snovi, kot so npr. cinkove ali živosrebrove spojine.  
3808 93 90  Regulatorji rastlinske rasti  
Ta tarifna podštevilka zajema snovi, ki rastlinam spremenijo 
njihov fiziološki proces v želeni smeri. Uporabljajo se na 
celotnih rastlinah, na delih rastlin ali na zemlji.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 246  
Njihovo delovanje lahko vpliva npr. na: 
(a) celotno rast; 
(b) njihovo višino (podaljšuje ali skrajšuje dolžino stebla); 
(c) velikost ali obliko korenin; 
(d) razdaljo med vozliš či (izboljšanje odpornosti proti 
odvodnjavanju); 
(e) rodnost in velikost plodov; 
(f) raven rastlinskih rezerv (karbohidratov, beljakovin, 
maščob); 
(g) čas razcveta ali dozorevanja plodov; 
(h) sterilnost rastlin in; 
(ij) število ženskih cvetov. 
Sredstva za uravnavanje rasti rastlin spadajo v štiri osnovne 
skupine: 
1. auksini, ki delujejo na oblikovanje korenin, rast stebla in 
razvoj plodov. Najpomembnejši med njimi je indol-3- 
ilocetna kislina; 
2. giberilini, ki predvsem vzpodbujajo brstenje in cvetenje. 
Vsi ti proizvodi izvirajo iz giberilne kisline; 
3. citokinini, ki vzpodbujajo predvsem delitev celic in zavi ­
rajo staranje rastline. Najbolj znana med njimi sta kinetin 
(6-furfuril aminopurin) in zeatin; 
4. zaviralci rasti. 
Pod to tarifno podštevilko se ne uvrš čajo: 
(a) gnojila, 
(b) izboljševalci zemlje, 
(c) herbicidi, selektivni ali splošni (tarifne podšte ­
vilke 3808 93 11 do 3808 93 27) in 
(d) sredstva proti klitju (tarifna podštevilka 3808 93 30).  
3808 94 10 do 
3808 94 90  Dezinfektanti  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3808, (IV) 
– del, ki sledi trem zvezdicam, prvi trije odstavki.  
3809  Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeše ­
vanje barvanja in fiksiranja barvil ter drugi proizvodi 
(npr. sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo 
v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki 
niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu  
3809 10 10 do 
3809 10 90  Na osnovi škrobnih snovi  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 247  
Poleg proizvodov na osnovi škroba in proizvodov, opisanih 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 3809, tretji 
odstavek, (A), (1) in (11) in (B), (1) in (2), se pod te tarifne 
podštevilke uvrš čajo zmesi škroba z boraksom ali karboksi ­
metil celulozo, ki se uporabljajo za škrobljenje lanu. Sem 
spadajo tudi zmesi topljivega škroba in kaolina, ki se upora ­
bljajo v papirni industriji.  
3809 91 00 do 
3809 93 00  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode in preparate 
opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 3809, tretji odstavek, (A), (B) in (C), samo če 
škrobne substance ne predstavljajo bistvene sestavine teh 
izdelkov in preparatov, še posebej: 
1. razna sredstva za plemenitenje, ki se uporabljajo 
v tekstilni industriji proti gubanju in kr čenju proizvodov. 
Med ta sredstva spadajo urea-formaldehid, melamin-for ­
maldehid in glioksaldise čninski – predkondenzati, če 
nimajo zna čilnosti polikondenzacijskih proizvodov 
v smislu 39. poglavja ali v smislu kemi čno določenih 
spojin (29. poglavje). Poleg njih spadajo pod te tarifne 
podštevilke vodne spojine (dimetilal se čnina, trimetilol 
melamin), ki so jim dodane dišave zaradi prekrivanja 
vonja po formaldehidu, ki ga povzro ča delna razgradnja 
teh proizvodov; 
2. sredstva za plemenitenje, ki dajejo poleg odpornosti proti 
vodi tudi ob čutno odpornost proti oljem in umazaniji 
medtem, ko dopuš čajo propustnost zraka; 
3. antistati čna sredstva za plemenitenje – preparati, ki 
preprečujejo akumulacijo stati čne elektrike v tekstilnih 
vlaknih ali tekstilijah. V glavnem so to preparati na 
osnovi prekondenziranih vodotopnih polielektrolitov, ki 
so po kratki obdelavi pri zmernih temperaturah sposobni 
tvoriti na vlaknih razvejane polikondenzate, ki so dovolj 
netopni, da prenesejo pogosto pranje ali suho čiščenje. 
V to skupino spadajo proizvodi na osnovi bazi čnih, 
vodotopnih linearnih poliamidov, dobljenih iz karbok ­
silne (npr. adipske, sorbinske ali terfalne) kisline in polia ­
minov, ki vsebujejo eno ali ve č sekundarnih aminskih 
skupin (npr. dietilen triamin, trietil tetramin) ter alkilanta 
sposobnega mreženja poliamidov, s čemer postanejo le-ti 
(ob ustrezni toplotni obdelavi) netopni. Alkilant sestoji 
npr. iz nekaterih dihalidov (dijodidi polietilen glikola 
razmeroma majhne molekularne mase, epiklorohidrina 
itd.); 
4. sredstva za dosego odpornosti proti ognju. Ta sredstva 
zmanjšajo vnetljivost predvsem tekstila in usnja. To so 
v glavnem preparati na osnovi amonijevih soli, borove 
kisline, kloriranih parafinov, antimonovega oksida, 
cinkovega oksida, drugih kovinskih oksidov in nekaterih 
dušikovih in/ali fosforjevih organskih spojin.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 248  
3811  Preparati proti plenkanju, antioksidanti, preparati za 
preprečevanje kopi čenja smole, za zboljšanje viskoznosti, 
preparati za prepre čevanje korozije in drugi pripravljeni 
dodatkivi za mineralna olja (vklju čno bencin) ali za 
druge teko čine, ki se uporabljajo v iste namene kot 
mineralna olja  
3811 11 10  Na osnovi tetraetil-svinca  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, v katerih je 
svinčev tetraetil edina sestavina proti klenkanju.  
3811 11 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema preparate, v katerih je svin čev 
tetrametil ali svin čev etilmetil ali mešanica svin čevega 
tetraetil in svin čevega tetrametil edina ali glavna sestavina 
proti klenkanju.  
3815  Pobudniki reakcije, pospeševalci reakcije in kataliti čni 
preparati, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu  
3815 11 00 do 
3815 19 90  Katalizatorji na nosilcu  
To so katalizatorji za široko uporabo, ki so naneseni na 
nosilec – v glavnem z impregnacijo, kopercipitacijo ali 
mešanjem. Obi čajno vsebujejo eno ali ve č aktivnih snovi, 
ki so naneseni na nosilcu, ali pa iz zmesi na osnovi aktivnih 
snovi. Aktivne snovi so obi čajno zelo fino porazdeljene 
kovine, kovinski oksidi ali druge kovinske spojine. Kovine, 
ki se za ta namen najve č uporabljajo, spadajo v VIII. skupino 
periodnega sistema (predvsem kobalt, nikelj, paladij in plati ­
na), uporabljajo pa se tudi molibden, krom, baker in cink. 
Nosilec je obi čajno iz aluminijevega oksida, silikagela, 
fosilne moke (aktivirane ali neaktivirane), iz kerami čnih 
materialov itd. 
Uporabljajo se v industrijskih postopkih za proizvodnjo 
organskih in anorganskih spojin ter v rafinaciji nafte (npr. 
v sintezah amoniaka, v hidrogeniranju maš čob in olefinov). 
V to skupino katalizatorjev spadajo še naslednji proizvodi: 
1. nekateri preparati na osnovi spojin prehodnih kovin, 
katerih vloga je olajšanje oksidacije, s tem pa odstranje ­
vanje ogljikovih ostankov v obliki zgorevanja ogljiko ­
vega dioksida (kot npr. v kotlih in gorilcih); 
2. katalizatorji, ki jih imenujejo „katalizatorji za dogoreva ­
nje“, in ki zmanjšujejo onesnaževalni u činek izpušnih 
plinov v izpušnih sistemih motornih vozil. To se doseže 
s pretvorbo ogljikovega monoksida v ogljikov dioksid in 
s pretvorbo drugih toksi čnih proizvodov (npr. heteroci ­
kličnih spojin), ki so rezultat zgorevanja bencina.  
3815 90 10 in 
3815 90 90  Drugo  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 249  
Ti tarifni podštevilki zajemata zmesi na osnovi spojin, 
katerih narava in razmerja so zelo odvisni od vrste kemi čne 
reakcije, katero naj bi katalizirali. Pogosto jih uporabljajo 
v proizvodnji plastike pod imenom „iniciatorji“, „posredni ­
ki“, „terminatorji“ ali „telomerji“ ter kot sredstva za zamre ­ 
ženje. 
Mednje spadajo: 
1. „radikalski“ katalizatorji  
To so preparati na osnovi organskih snovi, ki se 
v pogojih reakcije po časi razgrajujejo in proizvajajo 
delce, ki ob tr čenju z za četnimi monomeri vzpodbujajo 
nastanek vezi in tvorbo novih prostih radikalov, ki lahko 
ponovijo postopek in daljšajo verigo. 
Med radikalske katalizatorje spadajo: 
(a) preparati na osnovi peroksidov vrste R-O-O-R ′ 
(organske raztopine peroksidov, kot sta acetilni in 
dibenzoilni peroksid). Med reakcijo se tvorita radi ­
kala RO· in R′O· in delujeta kot aktivatorja; 
(b) preparati na osnovi azo spojin (kot npr. azobisizobu ­
tiro nitril), ki se med postopkom razgrajujejo in pri 
tem sproš čajo dušik ter tvorijo proste radikale; 
(c) redoks preparati (npr. zmesi kalijevega peroksida in 
dodecilmerkaptana), v katerih nastanejo aktivacijski 
radikali s pomo čjo redoks reakcije. 
2. ionski katalizatorji  
To so v glavnem organske raztopine spojin, ki proizva ­
jajo ione, sposobne povezovanja na dvojne vezi in repro ­
duciranja aktivnih mest v dobljenem proizvodu. 
Mednje spadajo: 
(a) katalizatorji Zieglerjevega tipa za proizvodnjo polio ­
lefinov (npr. zmesi titana in trietil aluminija); 
(b) katalizatorji Ziegler-Natta tipa (stereokatalizatorji, 
usmerjevalni katalizatorji), kot so zmesi titanovega 
triklorida in trialkil aluminija. Uporabljajo se za 
proizvodnjo izotakti čnega polipropilena in 
etilen-olefinskih blok kopolimerov; 
(c) katalizatorji za proizvodnjo poliuretanov (npr. zmesi 
trietilen diamina in kositrovih spojin); 
(d) katalizatorji za proizvodnjo amino plastik (npr. 
fosforna kislina v organskem topilu). 
3. katalizatorji za polikondenzacijske reakcije  
To so preparati na osnovi raznih spojin (npr. zmesi kalci ­
jevega acetata, antimonovega trioksida, titanovih alkoho ­
latov itd.).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 250  
3821 00 00  Pripravljene podlage za razvoj ali vzdrževanje mikroor ­
ganizmov (vklju čno z virusi in podobnimi organizmi) ali 
rastlinskih, človeških ali živalskih celic  
Ta tarifna številka ne zajema jajc, ki navkljub njihovi brez ­
kužnosti niso bila pripravljena oz. namenjena za vzgojo 
mikro organizmov (tarifna številka 0407 ali 0408).  
3823  Industrijske maš čobne monokarboksilne kisline; 
kislinska olja iz rafinacije; industrijski maš čobni alko ­
holi 
3823 11 00  Stearinska kislina  
V smislu te tarifne podštevilke pomeni stearinska kislina 
mešanico maš čobnih kislin, ki so pri normalni temperaturi 
v trdnem stanju in imajo najmanj 30 mas. % in najve č 
90 mas. % stearinske kisline, prera čunano na težo suhega 
proizvoda. 
Proizvodi, v katerih je 90 mas. % ali ve č stearinske kisline, 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 2915 70 50.  
3823 12 00  Oleinska kislina  
V smislu te tarifne podštevilke pomeni oleinska kislina 
mešanice maš čobnih kislin, ki so pri normalni temperaturi 
tekoče in v katerih je 70 mas. % in najve č 85 mas. % 
oleinske kisline, prera čunano na težo suhega proizvoda. 
Proizvodi, v katerih je 85 mas. % ali ve č oleinske kisline, 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 2916 15 00.  
3823 13 00  Maš čobne kisline talovega olja  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3823, 
del (A), drugi odstavek, (3). 
Tovrstni proizvodi, ki vsebujejo manj kot 90 mas. % maš č­
obnih kislin, se uvrš čajo pod tarifno številko 3803 00.  
3823 70 00  Industrijski maš čobni alkoholi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3823, 
del (B). 
Sem spadajo samo tehni čni maščobni alkoholi (mešani 
aciklični alkoholi), pri katerih čistoča nobene posami čne 
alkoholne sestavine ne presega 90 mas. %, prera čunano 
na težo suhega proizvoda. 
Proizvodi, pri katerih čistoča enega izmed alkoholov 
v sestavi presega 90 mas. %, se uvrš čajo pod tarifno 
številko 2905.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 251  
3824  Pripravljena vezivna sredstva za livarske modele in 
livarska jedra; kemijski proizvodi in preparati kemijske 
industrije in sorodnih industrij (vklju čno tudi tisti, ki so 
sestavljeni iz mešanic naravnih proizvodov), ki niso 
navedeni in ne zajeti na drugem mestu  
3824 10 00  Pripravljena vezivna sredstva za livarske modele ali 
livarska jedra  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3824, 
del (A).  
3824 30 00  Neaglomerirani karbidi kovin, med seboj pomešani ali 
pomešani s kovinskimi vezivi  
Ta tarifna podštevilka zajema praške, pripravljene za pret ­
vorbo v „trde kovine“ s sintriranjem. Sestavljeni so iz razli ­ 
čnih kovinskih karbidov (volframovega, titanovega, tantalo ­
vega in niobijevega karbida), s kovinskim vezivom ali brez 
njega (kobaltov ali nikljev prah). Pogosto vsebujejo majhne 
količine parafinskega voska (okoli 0,5 mas. %). Pod to 
tarifno podštevilko se uvrš ča vsakršna zmes enega izmed 
zgoraj navedenih karbidov s kovinskimi vezivi, čeprav 
posamezni karbid spada pod tarifno številko 2849.  
3824 40 00  Pripravljeni dodatki za cemente, malte ali betone  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3824, 
del (B), šesti odstavek, (3).  
3824 50 10  Beton, pripravljen za vlivanje  
Ta tarifna podštevilka zajema beton, ki mu je dodana voda. 
Običajno se transportira v tovornjakih-hruškah.  
3824 50 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. beton, ki še ni zmešan z vodo; 
2. malto.  
3824 60 11 do 
3824 60 99  Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44  
Te tarifne podštevilke zajemajo vrste sorbitola (D-glucitola), 
ki ne kristalizirajo. Te vrste se obi čajno pridobivajo s hidro ­
genizacijo pri visokem pritisku glukoznega sirupa, ki 
vsebuje delež drugih oligosaharidov. Njihova vsebnost 
sorbitola (D-glucitola) je med 60 in 70 mas. % prera čunana 
na suho snov, ostanek sestavljajo predvsem delno hidroge ­
nirani polialkoholi in oligosaharidi. Zaradi tega je težnja 
sorbitola (D-glucitola) po kristaliziranju v veliki meri 
zmanjšana (zato je oznaka takega sorbitola: nekristaliziran 
sorbitol). 
Sorbitol, ki izpolnjuje pogoje iz opombe 1 k poglavju 29, 
se uvršča pod tarifne podštevilke 2905 44 11 do 2905 44 99.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 252  
3824 71 00 do 
3824 79 00  Mešanice, ki vsebujejo halogenirane derivate metana, 
etana ali propana  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 3824 71 do 3824 79,  
3824 90 10  Naftni sulfonati, razen naftnih sulfonatov alkalnih kovin, 
amonijaka ali etanolaminov; tiofenirane sulfonske 
kisline, iz olj pridobljenih iz bituminoznih mineralov, 
in njihove soli  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. petrolejeve sulfonate kalcija in barija, v katerih je 
v glavnem med 55 do 70 mas. % mineralnega olja. 
Uporabljajo se predvsem v proizvodnji dodatkov za 
mineralna olja; 
2. tiofenirane sulfonske kisline olj, dobljenih iz olj iz bitu ­
menskih mineralov in proizvedenih s suho destilacijo 
nekaterih bitumenskih skrilavcev, kateri sledi obdelava 
z žveplovo kislino. Namenjene so uporabi v farmaciji, 
vsebnost žvepla v njih pa je v glavnem ve čja od 
9 mas. %. Pod to tarifno podštevilko spadajo tudi 
njihove soli, predvsem soli kalcija.  
3824 90 15  Ionski izmenjevalci  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3824, 
del (B), šesti odstavek, (14). 
Ta tarifna podštevilka zajema ionske izmenjevalce na osnovi 
sulfoniranega ogljika, pa tudi nekaterih vrst gline, če so na 
osnovi posebnega obdelavnega postopka primerni za 
uporabo kot ionski izmenjevalci (ve činoma kationski); 
med njimi je glaukonit v obliki alumino-silikatnega gela, 
ki se pridobiva iz peš čenega laporja iz morja. Uporablja 
se predvsem za meh čanje vode. Drugi proizvodi, ki se 
uporabljajo za iste namene, temelje na montmorilonitu in 
kaolinitu. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi sinteti čne ionske izme ­
njevalce, kot so umetni zeoliti in ionske izmenjevalce na 
osnovi aluminijevega oksida ali silikagela. 
Pod to tarifno podštevilko se ne uvrš čajo: 
(a) čisti silikagel (tarifna podštevilka 2811 22 00); 
(b) čisti aluminijev oksid ali hidroksid, aktiviran ali neakti ­
viran (tarifna podštevilka 2818 20 00 ali 2818 30 00); 
(c) umetni zeoliti, ki ne vsebujejo vezivnih sredstev (tarifna 
podštevilka 2842 10 00), v skladu s del (B), (14) pojas ­
njevalnih opomb HS v zvezi s tarifno številko 3824 in 
(d) aktivirana glina (tarifna podštevilka 3802 90 00).  
3824 90 20  Lovilci (geterji) za vakuumske cevi  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 253  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode imenovane „geter ­
ji“. Delijo se v „uparjene geterje“ in „geterje v masi“. 
Prvi so med proizvodnjo v cevi uparjeni, mednje pa 
spadajo: proizvodi, ki sestojijo tako iz aluminija kot iz 
barija, magnezija, tantala, torija itd. in so v obliki žice ali 
peletov. V to skupino spadajo tudi zmesi barijevega in 
stroncijevega karbonata na tantalovi žici. 
Drugo skupino sestavljajo samo segrevani, vendar ne upar ­
jeni geterji. Ti imajo le kontaktni adsorbcijski u činek. Veči­
noma sestojijo iz čistih kovin (tantala, volframa, cirkonija, 
niobija, torija) in so v obliki žic, oblatov itd.. Ti geterji se 
zaradi tega ne morejo uvrš čati pod to tarifno podštevilko.  
3824 90 30  Naftenske kisline, njihove v vodi netopne soli in njihovi 
estri  
Naftenske kisline so zmesi monokarbocikli čnih alicikli čnih 
kislin, dobljenih med rafinacijo surovega olja dolo čenega 
izvora (predvsem iz držav nekdanje ZSSR). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi v vodi netopne soli 
naftenskih kislin (npr. aluminijeve, barijeve, svin čeve, 
kromove, kalcijeve, magnezijeve, kobaltove in cinkove 
soli) in estre teh kislin.  
3824 90 45  Preparati, ki prepre čujejo tvorbo vodnega kamna in 
podobni preparati, ki odstranjujejo vodni kamen  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, navedene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 3824, (B), šesti 
odstavek, (15), ter preparate, ki raztapljajo apnen časte 
usedline.  
3824 90 50  Preparati za elektrogalvanizacijo  
Ta tarifna podštevilka zajema npr. posebne preparate za 
galvanske kopeli za metaliziranje, za kopeli za elektro poli ­
ranje in proizvode za elektro jedkanje.  
3824 90 55  Mešanice mono-, di-, in tri- estrov maš čobnih kislin 
z glicerinom (emulgatorji za maš čobe) 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3824, (B), 
šesti odstavek, (11)  
3824 90 65  Pomožni proizvodi za livarne (razen tistih, uvrš čenih pod 
tarifno podštevilko 3824 10 00)  
Poleg proizvodov, navedenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 3824, (B), šesti odstavek, (6) in (43), se 
pod to tarifno podštevilko uvrš čajo še: 
1. preparati za livarska jedra in kalupe na osnovi kalcije ­
vega karbonata, voskov in barvil;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 254  
2. preparati na osnovi dekstrina in natrijevega karbonata, ki 
so v obliki emulzij namenjeni za prevla čenje jeklarskih 
modelov; 
3. pesek, prevle čen s tanko plastjo sinteti čne smole, name ­
njen za proizvodnjo livarskih jeder; 
4. proizvodi za razplinjevanje jekla; 
5. sredstva za lo čevanje od modelov (razen sredstev, ki se 
uvrščajo pod tarifno številko 3403).  
3824 90 70  Ognjevarni, vodotesni in podobni zaš čitni preparati, ki 
se uporabljajo v gradbeništvu  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. proizvode za zaš čito pred ognjem (npr. proizvode na 
osnovi amoniakovih spojin, ki pod vplivom vro čine 
nabreknejo in tvorijo izolacijsko plast delov zgradbe); 
2. proizvode, ki so ve činoma na osnovi silikatov in ki se 
uporabljajo za impregnacijo fasad zgradb kot zaš čita pred 
vodo in 
3. proizvode – dodatki betonu, ki zaustavljajo podtalno 
vodo.  
▼M4 
3824 90 92 
in 
3824 90 93  kemijski proizvodi in preparati, sestavljeni predvsem iz 
organskih spojin, ki niso navedeni ali zajeti na drugem 
mestu.  
Pri razvrš čanju kemijskih proizvodov ali preparatov iz teh 
podštevilk se koli čina vode ne upošteva. 
Izraz „organske spojine“ zajema vse organske proizvode, ne 
glede na to, kako so razvrš čeni. 
►M49  Ti tarifni podštevilki zajemata okso-olja in njihove 
frakcije, podvržene delnemu ali popolnemu estrenju, alkok ­
silaciji, kondenzaciji ali hidrolizi. Gre za stranske proizvode 
težke okso-frakcije iz okso-procesov (vklju čno z 
okso-sintezo), ki zajemajo stranske proizvode hidroformili ­
ranja (Fischer-Tropscheva reakcija iz alkenov v aldehide) in 
ostanke destilacije pri pripravi okso-alkoholov. Vsebujejo 
predvsem aldehide, etre, eter-alkohole, alkohole, estre in 
karboksilne kisline z nekaj manjšimi koli činami drugih 
snovi (na primer olefinov in parafinov). 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata stranskih proizvodov lahke 
okso-frakcije iz okso-procesov, ki so sestavljeni predvsem iz 
olefinov in parafinov (tarifna številka 2710). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 255  
ODDELEK VII  
PLASTIČNE MASE IN PROIZVODI IZ PLASTI ČNIH MAS; KAV ČUK 
IN PROIZVODI IZ KAV ČUKA IN GUME  
POGLAVJE 39  
PLASTIČNE MASE IN PROIZVODI IZ PLASTI ČNIH MAS 
Opomba 6  V tej opombi in v opombi 4 k 32. poglavju izraz „razto ­
pine“ ne zajema koloidnih raztopin.  
I. PRIMARNE OBLIKE  
Glede definicije izraza „primarne oblike“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k temu poglavju pod splošno, „Primarne obli ­
ke“. 
3901  Polimeri etilena, v primarnih oblikah  
3901 10 10 in 
3901 10 90  Polietilen (PE) z relativno gostoto pod 0,94 (PE LD)  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo homopolimere etilena, 
npr. polimere, v katerih etilen predstavlja 95 mas. % ali ve č 
celotne vsebnosti polimera. 
Relativna gostota polietilena mora biti dolo čena s polimerom 
brez aditivov. 
Tekoči polietilen se pod ti tarifni podštevilki uvrš ča samo, 
če izpolnjuje pogoje dolo čene v opombi 3 (a) k temu 
poglavju. V nasprotnem primeru se uvrš ča pod tarifne 
podštevilke 2710 12 11 do 2710 19 99. 
Polietilenski voski se uvrš čajo pod tarifno številko 3404.  
3901 20 10 in 
3901 20 90  Polietileni z relativno gostoto 0,94 ali ve č 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 3901 10 10 in 3901 10 90.  
3901 90 30 in 
3901 90 90  Drugo  
V skladu z opombo 4 in opombo 1 k tarifnim podštevilkam 
k temu poglavju, se pod ti tarifni podštevilki uvrš čajo: 
1. kopolimeri etilena in monomeri, razen vinil acetata (npr. 
kopolimeri etilena in propilena), pa tudi mešanice poli ­
merov s podobno zgradbo, v katerih je etilen prevladujo č 
komonomer; 
2. kemično modificirani polietilen, kot je opredeljeno 
v opombi 5 k temu poglavju (npr. klorinirani polietilen 
in klorosulfonirani polietilen).  
3902  Polimeri propilena ali drugih olefinov, v primarnih 
oblikah  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 256  
3902 10 00  Polipropilen (PP)  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 3901 10 10 
in 3901 10 90, prvi odstavek, se uporabljajo  mutatis 
mutandis  tudi za to tarifno podštevilko. 
Pod to tarifno podštevilko se ne uvrš ča tekoči propilen, če 
ne izpolnjuje pogoje dolo čene v opombi 3(a) k temu 
poglavju (npr. tripropilen ali tetrapropilen – tarifne podšte ­
vilke 2710 12 11 do 2710 19 99).  
3902 20 00  Poliizobutilen (PIB)  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3902, tretji 
in četrti. 
Pod to tarifno podštevilko se ne uvrš ča tekoči izobutilen, če 
ne izpolnjuje pogoje dolo čene v opombi 3(a) k temu 
poglavju (npr. tri-izobutilen – tarifne podštevilke 2710 12 11 
do 2710 19 99).  
3902 30 00  Kopolimeri propilena  
Ta tarifna podštevilka zajema kopolimer ali mešanico kopo ­
limerov, v kateri je 45 mas. % etilena, 35 mas. % propilena 
in 20 mas. % izobutilena, ker propilen in izobutilen, ki se 
kot polimera uvrš čata pod tarifno številko 3902, predsta ­
vljata 55 mas. % kopolimera in v razmerju do celote prev ­
ladujeta nad etilenom. Še ve č: propilen je tisti v – kopoli ­
meru, ki prevladuje tudi nad izobutilenom (uporaba 
opombe 4 in opombe 1 k tarifnim podštevilkam k temu 
poglavju). 
Če je navedeno razmerje propilena in izobutilena obratno, se 
zadevni kopolimer uvrš ča pod tarifne podštevilke 3902 90 10 
do 3902 90 90.  
3902 90 10 do 
3902 90 90  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, trgovsko znane 
kot poli(alfa-olefini), ki se v glavnem pridobivajo s šibko 
polimerizacijo dec-1-ena, kateri sledi hidrogenizacija tako 
dobljenega proizvoda in lo čba frakcij bogatih s C  20 -, C  30 -, 
C 40 - in C  50 - ogljikovodiki s pomo čjo frakcionirane destila ­
cije. Te frakcije mešajo, da dobijo razli čne vrste komer ­
cialnih poli(alfa-olefinov). 
To so teko čine, za katere ni treba, da izpolnjujejo pogoje 
predpisane v opombi 3 (c) k temu poglavju, vendar pa 
mora izpolnjevati pogoje dolo čene v opombi 3 (a) k temu 
poglavju in se uporabljajo kot nadomestki mineralnih olj pri 
proizvodnji sinteti čnih in polsinteti čnih mazivnih olj, 
katerim zagotavljajo ve čji indeks viskoznosti, nižjo to čko 
tečenja, izboljšujejo toplotno stabilnost, višajo plameniš če 
in zmanjšujejo hlapljivost.  
3903  Polimeri stirena, v primarnih oblikah  
Ta tarifna številka ne zajema stireniziranih poliestrov 
(tarifna številka 3907).  
3903 11 00 in 
3903 19 00  Polistiren (PS)  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 257  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 3901 10 10 
in 3901 10 90, prvi odstavek, se uporablja  mutatis mutandis  
tudi za ti tarifni podštevilki.  
3904  Polimeri vinilklorida (PVC) ali drugih halogeniranih 
olefinov, v primarnih oblikah  
Vinilni polimer je polimer, katerega monomer ima naslednjo 
formulo:
  
Pri tem vez C-X ni niti vez ogljik-ogljik (C-C) niti 
ogljik-vodik, (C-H).  
3904 10 00  Polivinilklorid (PVC), nepomešan z drugimi snovmi  
Pojasnjevalne opombe komentarja k tarifnima podštevil ­
kama 3901 10 10 in 3901 10 90, prvi odstavek, se uporablja  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
3904 21 00 in 
3904 22 00  Drug polivinilklorid  
Pojasnjevalne opombe komentarja k tarifnima podštevil ­
kama 3901 10 10 in 3901 10 90, prvi odstavek, se uporablja  
mutatis mutandis  tudi za ti tarifni podštevilki.  
3904 30 00  Kopolimeri vinilklorida-vinilacetata  
Ta tarifna podštevilka zajema samo: 
1. kopolimere vinilklorida, v katerih je vinilnklorid prevla ­
dujoč monomer; 
2. mešanice polivinilklorida in polivinilacetata, v katerih je 
vinilniklorid prevladujo č monomer.  
3904 40 00  Drugi kopolimeri vinilklorida  
Ta tarifna podštevilka zajema npr. kopolimere vinilklorida 
in etilena, v katerih je vinilklorid prevladujo č komonomer.  
3904 61 00  Politetrafluoroetilen (PTFE)  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 3901 10 10 
in 3901 10 90, prvi odstavek, se uporablja  mutatis mutandis  
tudi za to tarifno podštevilko.  
3904 69 80  Drugi  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čata poliklorotrifluoroe ­
tilen in polivinilidenfluorid.  
3906  Akrilni polimeri v primarnih oblikah  
3906 10 00  Polimetilmetakrilat (PMMA)  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 3901 10 10 
in 3901 10 90, prvi odstavek, se uporablja  mutatis mutandis  
tudi za to tarifno podštevilko.  
3906 90 90  Drugi 
►M55  Ta tarifna podštevilka zajema poliakrilonitril in 
poliakrilne elastomere (ACM) v primarnih oblikah 
(nevulkanizirane). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 258  
Vanjo se ne uvrš čajo: 
(a) akrilni polimeri, ki tvorijo ionske izmenjevalce (tarifna 
številka 3914 00 00) in 
(b) kopolimeri akrilonitrila, ki izpolnjujejo pogoje, dolo čene 
v opombi 4 k poglavju 40 (poglavje 40).  
3907  Poliacetali, drugi polietri in epoksidne smole, v primarnih 
oblikah; polikarbonati, alkidne smole, polialilestri in 
drugi poliestri, v primarnih oblikah  
Glede definicije predpone „poli“ v smislu te tarifne številke, 
glej opombo 1 (a) (1) k tarifnim podštevilkam k temu 
poglavju.  
3907 20 11 do 
3907 20 99  Drugi polietri  
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi kemi čno modificirane 
polietre (razen poliacetalov) (glej pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 3907, (2)).  
3907 40 00  Polikarbonati (PC)  
Ta tarifna podštevilka zajema kopolimere, ki vsebujejo 
komponento polikarbonata in komponento polietilenteraf ­
tola, če prevladuje polikarbonat (glej pojasnjevalne opombe 
HS k tarifnim podštevilkam tega poglavja pod splošno, (B), 
(1), šesti odstavek.  
3907 60 20 in 
3907 60 80  Polietilen tereftalat (PET)  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 3901 10 10 
in 3901 10 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ti 
tarifni podštevilki. 
Ti tarifni podštevilki zajemata kopolimere s komponento 
polikarbonata in komponento polietilenterftalata, če prevla­
duje polietilenterftalat (glej pojasnjevalne opombe HS 
k tarifnim podštevilkam tega poglavja pod splošno, (B), 
(1), šesti odstavek).  
3907 60 20  Z viskoznim številom 78 ml/g ali ve č 
Polietilentereftalat z viskoznim številom 78 ml/g ali ve č se 
v glavnem uporablja za proizvodnjo plastenk. 
Viskozno število je izra čunano v skladu s standardom 
ISO 1628-5, pri čemer se kot topilo uporabi diklorocetna 
kislina.  
3908  Poliamidi (PAM), v primarnih oblikah  
3908 10 00  Poliamid (PAM) -6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 ali -6,12  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 3901 10 10 
in 3901 10 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi z to 
tarifno podštevilko.  
3909  Amino smole, fenolne smole in poliuretani, v primarnih 
oblikah  
Glede uvrš čanja kopolimerov narejenih iz monomerov smol, 
na katere se nanaša to poglavje, in glede uvrš čanja njihovih 
mešanic, glej opombo 4 k temu poglavju,.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 259  
3911  Naftne smole, kumaron-inden smole, politerpeni, polisul ­
fidi, polisulfoni in drugi proizvodi, navedeni v opombi 3 
k temu poglavju, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu, v primarnih oblikah  
3911 10 00  Naftne smole, kumaron, inden ali kumaron-inden smole 
ter politerpeni  
Politerpeni iz te tarifne podštevilke štejejo za polimere in 
mešanice polimerov, v katerih eden ali ve č terpenskih poli ­
merov predstavlja 95 mas. % ali ve č celotne vsebnosti 
polimerov.  
3911 90 11 do 
3911 90 19  Proizvodi kondenzacije ali preureditvene polimerizacije, 
kemično modificirani ali nemodificirani  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3911, prvi 
odstavek, (2) do (5).  
3912  Celuloza in njeni kemi čni derivati, ki niso navedeni in ne 
zajeti na drugem mestu, v primarnih oblikah  
3912 11 00 in 
3912 12 00  Celulozni acetati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3912, (B), 
drugi odstavek, (1).  
3912 20 11 do 
3912 20 90  Nitrati celuloze (vklju čno s kolodiji)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3912, (B), 
drugi odstavek, (2).  
3912 20 11  Kolodiji in keloidin (celulozni tetranitrat) 
►C1 Kolodij je raztopina nitroceluloze, ki vsebuje 12 mas. 
% dušika v mešanici etra in alkohola. ◄ Po sušenju pusti ta 
raztopina prožno plast nitroceluloze, katere prožnost se 
lahko še pove ča z dodatkom ricinovega olja. Kolodij se 
lahko pridobiva tudi z raztapljanjem nitroceluloze v acetonu. 
Uporablja se za pripravo fotografskih emulzij in v medicini. 
Keloidin se dobi iz kolodija z delnim odparevanjem topil. Je 
v trdnem stanju.  
3912 20 19  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema neplasticirane celoluzne 
nitrate (nitrocelulozo), razen kolodija in keloidina, četudi 
so iz varnostnih razlogov navlaženi (ponavadi z etilnim ali 
butilnim alkoholom), ali pa so narejeni kot neškodljivi 
zaradi kakšnih drugih postopkov.  
3912 31 00 do 
3912 39 85  Celulozni etri  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3912, (B), 
drugi odstavek, (4).  
3912 31 00  Karboksimetilceluloza (CMC) in njene soli  
Karboksimetilna celuloza (CMC) se pridobiva z reakcijo 
monoklorocetne kisline in alkalne celuloze. Uporablja se 
pretežno kot zgoš čevalec in kot koloidno zaš čitno sredstvo.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 260  
3912 39 85  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema metilcelulozo, etilcelulozo, 
benzilcelulozo in hidroksietilcelulozo.  
3912 90 10  Celulozni estri  
Ta tarifna podštevilka zajema celulozni propionat in celu ­
lozni butirat.  
3912 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema celulozo v primarnih oblikah, 
ki ni navedena in ne zajeta na drugem mestu. 
Regenerirana celuloza se v glavnem ne uvrš ča pod to tarifno 
podštevilko, in sicer zaradi njene obi čajne trgovske oblike. 
V obliki finega in prozornega filma se uvrš ča pod tarifno 
številko 3920 ali 3921, v obliki tekstilnih vlaken pa 
v poglavje 54 ali 55. 
Ta tarifna podštevilka zajema mešanice celuloznih estrov in 
celuloznih etrov (glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam 
k temu poglavju).  
3913  Naravni polimeri (npr. alginska kislina) in modificirani 
naravni polimeri (npr. strjene beljakovine, kemi čni deri­
vati naravnega kav čuka), ki niso navedeni ali zajeti na 
drugem mestu, v primarnih oblikah  
3913 10 00  Alginska kislina, njene soli in estri  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3913, prvi 
odstavek, (1).  
3913 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 3913, prvi 
odstavek, (2) do (4).  
II. ODPADKI, OSTRUŽKI IN OSTANKI; 
POLIZDELKI; IZDELKI  
3915  Odpadki, ostružki in ostanki iz plasti čnih mas  
Izraz „plastika“ je opredeljen v opombi 1 k temu poglavju. 
Ta tarifna številka zajema: 
1. odpadke, ostružke in ostanke ene termoreaktivne snovi 
(že utrjene) in spremenjene v primarno obliko, ali 
2. odpadke, ostružke in ostanke mešanih plastik (termopla ­
stične, termoreaktivne (že utrjene) ali pa obojih), spreme ­
njenih v primarno obliko.  
3916  Monofilamenti, katerih kateri koli premer presega 
1 mm, palice, pali čice in profilne oblike iz plasti čnih 
mas, površinsko obdelane ali ne, toda druga če neobde ­
lane ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 261  
3916 90 10  Iz proizvodov, dobljenih s kondenzacijo ali preuredit ­
veno polimerizacijo, kemi čno modificirani ali nemodifici ­
rani 
Ta tarifna podštevilka zajema monofilamente, palice, pali ­ 
čice in profili iz poliestrov, poliamidov ali poliuretanov.  
3916 90 50  Iz proizvodov adicijske polimerizacije  
Glede definicije „proizvodi adicijske polimerizacije“ glej 
pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno, 
„Polimeri“, drugi odstavek, (1). 
Ta tarifna podštevilka zajema monofilamente, palice, pali ­ 
čice in profilne oblike iz polimerov propilena ali stirena, ali 
pa iz akrilnih polimerov.  
3917  Cevi, tulci in pribor zanje (npr. spojke, kolena, prir ­
obnice) iz plasti čnih mas  
Glede definicije izraza „cevi, tulci in upogljive cevi“ glej 
opombo 8 k temu poglavju.  
3917 29 00  Iz drugih plasti čnih mas  
Ta tarifna podštevilka zajema cevi, tulce, upogljive cevi, 
izdelane iz proizvodov dobljenih s kondenzacijo ali preure ­
ditveno polimerizacijo, kemi čno modificirani ali ne, npr. iz 
fenolnih smol, amino smol, alkidnih smol in iz drugih polie ­
strov, poliamidov, poliuretanov in silikonov. 
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, izdelane iz proiz ­
vodov adicijske polimerizacije, npr. iz politetrahaloetilenov, 
poliizobutilena, polimerov stirena, polimerov vinilidenklo ­
rida, polimerov vinilacetata ali iz drugih vinilnih estrov in 
akrilnih polimerov.  
3918  Talne obloge iz plasti čnih mas, samolepilne ali ne, 
v zvitkih ali v ploš čah; tapete, za stene ali strope, defi ­
nirane z opombo 9 v tem poglavju  
Ta tarifna številka zajema neperforirane obloge iz plastike 
v zvitkih ali v obliki ploš č, kakršne se uporabljajo, npr.za 
prekrivanje teniških igriš č in teras.  
3919  Samolepilne ploš če, listi, filmi, folije, trakovi in druge 
podobne ploš čate oblike iz plasti čnih mas, vklju čno 
tudi tiste v zvitkih  
Definicija izraza „samolepilen“ je podana v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 3919, prvi odstavek. Pod to 
tarifno številko se ne uvrš čajo ploščate oblike iz plasti čnih 
mas, ki se lepijo samo na gladko površino, kot je steklo. 
Blago iz te tarifne številke ima pogosto zaš čitno plast 
papirja ali plasti čnih mas. Ta zaš čitna plast se ne upošteva 
pri uvrščanju teh proizvodov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 262  
3919 10 12 do 
3919 10 80  V zvitkih, širokih do vklju čno 20 cm  
Te tarifne podštevilke zajemajo lepilne trakove z nalepkami 
in na nosilcih za enkratno uporabo, ki služijo predvsem 
predstavitvam za prodajo na drobno in ve činoma niso 
ponovno uporabni.  
3919 10 12 do 
3919 10 19  Trakovi, prevle čeni z nevulkaniziranim naravnim ali 
sintetičnim kavčukom  
Te tarifne podštevilke zajemajo samo samolepilne trakove 
(npr. trakove, ki jih je mogo če prepoznati kot trakove, 
namenjene za uporabo samo ali izklju čno kot sredstva za 
nalepljanje). Takšni trakovi se uporabljajo ve činoma za 
pakiranje blaga in za podobne namene.  
3920  Druge ploš če, listi, filmi, folije in trakovi iz plasti čnih 
mas, ki nimajo celi časte strukture in so neoja čani, nela ­
minirani, brez podloge, ali ki niso kombinirani z drugimi 
materiali  
Glej opombo 10 k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema trakov, katerih širina ne 
presega 5 mm (poglavje 54).  
►M19  Ta tarifna številka vklju čuje „kameni papir“, ki je 
sestavljen iz kamene moke (približno 80 mas. % kalcijevega 
karbonata) in plastike (približno 20 mas. % plasti čne 
smole), pri čemer izdelku bistven zna čaj daje plastika zaradi 
svoje prožnosti, kamena moka pa deluje le kot polnilo. 
Kameni papir je material, ki je podoben papirju, ki se 
lahko obdeluje kot papir (tj. tiskanje, rezanje, prepogibanje 
in lepljenje), saj je njegova gostota podobna papirju iz celu ­
loze. Primeren je na primer za pisarniški material, vre čke, 
pakiranje, lepila, papir, odporen na maš čobo, omote in 
embalažo. ◄ 
3920 20 80  Debeline nad 0,10 mm  
Ta tarifna podštevilka zajema dekorativne trakove, kakršni 
se uporabljajo za pakiranje. So barvasti, svilasti in izdelani z 
ekstruzijo polimerov propilena. 
Nastala orientacija molekul polimerov propilena povzro ča 
cepljenje proizvoda, potem ko se trak ro čno vzdolžno 
povleče, kar daje zmotni vtis, da gre za proizvod na osnovi 
vlaken. 
Debelina traku je okoli 0,13 mm, lahko je tiskan in je 
primeren za kodranje. Ve činoma je ta trak navit na vretena 
ali cevaste motke in se prodaja pod imenom plasti čni 
bolduk. Uporablja se za iste namene kot trakovi, ki se uvrš ­ 
čajo pod tarifno številko 5806. Dekorativni trak se obi čajno 
zavozla, če se uporabi za zavezovanje paketov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 263  
Ta tarifna podštevilka zajema drugi trak, kakršen se upora ­
blja za pakiranje. V masi je lahko obarvan ali neobarvan, 
dobljen pa je z ekstruzijo polimerov propilena. 
Za razliko od navedenih dekorativnih trakov, ta trak ni 
svilastega videza. Je debelejši in bolj tog, za kodranje ni 
primeren. Njegova površina je lahko izbo čena, jami časta 
in je lahko potiskana. 
Ta trak se z zatezanjem namesti okoli pakiranja, njegovi 
konci se nato zavarijo s toploto, ali pa spnejo s pomo čjo 
kovinske ali plasti čne sponke. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema trakov, katerih širina ne 
presega 5 mm (tarifna podštevilka 5404 90 10).  
3920 43 10 in 
3920 43 90  Ki vsebujejo ne manj kot 6 % meh čalcev  
Glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 3920 43 in 3920 49.  
3920 49 10 in 
3920 49 90  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 3920 43 in 3920 49.  
3920 73 10  Filmi v kolutih ali trakovih, za kinematografijo ali foto ­
grafijo  
Ta tarifna podštevilka zajema liste, primerne za uporabo 
v kinematografiji ali fotografiji kot nosilni material, za 
svetlobno ob čutljive materiale.  
3921  Druge ploš če, listi, filmi, folije in trakovi iz plasti čnih 
mas 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni številki 3920.  
3921 90 41  Laminirani proizvodi, izdelani pod visokim pritiskom, 
z dekorativno površino na eni ali na obeh straneh  
Ta tarifna podštevilka zajema laminirane liste, ki so sesta ­
vljeni iz plasti vlaknatega materiala (papirja), ki je impre ­
gniran s smolami (ki se utrjujejo s toploto) in povezan 
s pomočjo toplote in pritiska najmanj 5 MPa. Zunanja 
plast ali plasti so dekorativnih barv ali vzorcev (npr. imita ­
cija lesa). 
Listi z dekorativnimi plastmi na obeh straneh se uporabljajo 
v navpični smeri (npr. kot predelki v vitrinah in izložbenih 
oknih), medtem ko se listi z eno dekorativno stranjo upora ­
bljajo predvsem kot prevleke za iverne lesene ploš če. 
3923  Izdelki za prevoz ali pakiranje blaga (embalaža), iz 
plastičnih mas; zamaški, pokrovi, pokrovke in druga 
zapirala, iz plasti čnih mas  
3923 90 00  Drugo  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 264  
Mreže vle čene v cevno obliko iz te tarifne podštevilke so 
namenjene za pakiranje, prodajajo se v nedolo čenih 
dolžinah in se uporabljajo (ko se razrežejo na dolo čene 
dolžine) za proizvodnjo vre čk in torb za pakiranje nekaterih 
vrst sadja in zelenjave (npr. jabolk, pomaran č, krompirja in 
čebule).  
3924  Namizni pribor, kuhinjski pribor in drugi gospodinjski 
proizvodi in higienski ali toaletni izdelki, iz plasti čnih 
mas 
3924 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema spužve iz regenerirane celu ­
loze, razrezane v oblike, ki so druga čne od pravokotnih 
(vključno kvadratnih), pa tudi spužve, narezane v pravokotne 
oblike (vklju čno kvadratne) z zadelanimi vogali, ali druga če 
obdelane. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) naravnih spužev (tarifna številka 0509) in 
(b) spužev, ki so zgolj narezane v pravokotnike (vklju čno 
kvadrate) (tarifna številka 3921).  
3925  Gradbeni proizvodi za vgraditev iz plasti čnih mas, ki 
niso navedeni ali zajeti na drugem mestu  
Glej opombo 11 k temu poglavju.  
3925 20 00  Vrata, okna in njihovi okvirji ter pragovi za vrata  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 3925 20.  
3925 90 10  Pribor in armature, namenjeni stalni vgradnji v vratih 
ali na njih, oknih, stopniš čih, zidovih ali drugih delih 
stavb  
Glej opombo 11 (ij) k temu poglavju.  
▼M19  
3926 40 00  Kipci in drugi okrasni predmeti  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje okrasne predmete za dom in 
vrt, ki so sestavljeni iz kamene moke (približno 59 mas. % 
kalcijevega karbonata), plastike (približno 39 mas. % nena ­
sičenega poliestra) ter majhne koli čine drugih dodatkov, 
kadar plastika predmetom daje njihov bistven zna čaj. 
Kamena moka je v tem primeru polnilo.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 265  
POGLAVJE 40  
KAVČUK IN PROIZVODI IZ KAV ČUKA IN GUME  
Splošno  
V smislu opombe 4 (a) k temu poglavju izraz „netermoplasti čne snovi“ 
pomeni snovi, ki jih ni mogo če ponovno zmeh čati s segrevanjem, tako 
da bi jih bilo možno oblikovati z modeliranjem ali iztiskavanjem.  
4001  Naravni kav čuk, balata, gutaper ča, gvajala, čikl in 
podobne naravne gume, v primarnih oblikah ali ploš čah, 
listih ali trakovih - nevulkanizirani  
4001 21 00  Dimljeni kav čuk v obliki listov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4001, 
del (B), (1), prvi odstavek.  
4001 29 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4001, 
del (B), (1), drugi in četrti odstavek. 
Ta tarifna podštevilka zajema svetlo, rjavo in rebrasto 
naravno vrsto gume za podplate ter na zraku sušene liste, 
reaglomerirana zrnca kav čuka in sipek prah naravnega 
kavčuka. 
4002  Sinteti čni kavčuk in faktis, dobljena iz olja, v primarnih 
oblikah ali ploš čah, listih ali trakovih; mešanice katerega 
koli proizvoda iz tarifne številke 4001 s katerim koli 
proizvodom iz te tarifne številke, v primarnih oblikah 
ali ploščah, listih ali trakovih  
4002 99 10  Proizvodi, modificirani z vgradnjo plastike  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nanaša 
opomba 4 (c) k temu poglavju, razen depolimeriziranega 
naravnega kav čuka (tarifna podštevilka 4002 99 90).  
4002 99 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema karboksilirane akrilonitril- 
butadienske kav čuke (SNBR), akrilonitril-izoprenske 
kavčuke (NIR) in fatiks, dobljen iz olj.  
4005  Mešanice kav čuka, nevulkanizirane, v primarnih 
oblikah ali ploš čah, listih ali trakovih  
4005 20 00  Raztopine; disperzije, razen tistih iz tarifne podšte ­
vilke 4005 10  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4005, (B), 
prvi in drugi odstavek, (2).  
4005 91 00  Ploš če, listi in trakovi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4005, (B), 
prvi in drugi odstavek, (3) in (4).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 266  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi ploš če, liste in trakove 
nevulkaniziranega kav čuka, nerazrezanega ali razrezanega 
samo v pravokotne (vklju čno kvadratne) oblike, na eni 
strani prekrite s plastjo lepljive snovi. Nanos lepljive 
snovi pomeni bolj površinsko obdelavo v smislu opombe 9 
k temu poglavju. Takšno blago, ki ima lo čljivo plast papirja, 
tekstilne snovi itd., ki š čiti lepilo, ostane uvrš čeno pod to 
tarifno podštevilko.  
4005 99 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4505, 
del (B), prvi in drugi odstavek, (5).  
4009  Cevi iz vulkaniziranega kav čuka (gume), razen iz trde 
gume, s priborom ali brez njega (npr. spojnice, kolena, 
prirobnice)  
4009 12 00  S priborom  
Cevi iz te tarifne podštevilke imajo lahko pribor iz kakrš ­
nega koli materiala.  
4009 22 00  S priborom  
Glej opombo k tarifni podštevilki 4009 12 00.  
4009 32 00  S priborom  
Glej opombo k tarifni podštevilki 4009 12 00.  
4009 42 00  S priborom  
Glej opombo k tarifni podštevilki 4009 12 00.  
4011  Nove pnevmatike, iz gume  
4011 20 10  Z indeksom obremenitve do vklju čno 121  
Indeks obremenitve je vedno ozna čen na pnevmatiki. 
Določen je z Direktivo sveta 92/23/ES(UL L 129, 
14.5.1992, str. 95)  
4011 20 90  Z indeksom obremenitve nad 121  
Glej opombo k tarifni podštevilki 4011 20 10.  
4011 61 00 do 
4011 69 00  Druge, z vzorcem ribje kosti ali podobnim vzorcem  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4011 61 do 4011 69.  
4011 62 00  Ki se uporabljajo za gradbena ali industrijska vozila in 
stroje, s premerom platiš ča do vklju čno 61 cm  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4011 62, 4011 63, 4011 93 in 4011 94.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 267  
4011 63 00  Ki se uporabljajo za gradbena ali industrijska vozila in 
stroje, s premerom platiš ča več kot 61 cm  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4011 62, 4011 63, 4011 93 in 4011 94.  
4011 93 00  Ki se uporabljajo za gradbena ali industrijska vozila in 
stroje, s premerom platiš ča do vklju čno 61 cm  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4011 62, 4011 63, 4011 93 in 4011 94.  
4011 94 00  Ki se uporabljajo za gradbena ali industrijska vozila in 
stroje, s premerom platiš ča več kot 61 cm  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4011 62, 4011 63, 4011 93 in 4011 94.  
4015  Obla čilni predmeti in pribor za obla čila (vklju čno roka­
vice, palčniki in rokavice brez prstov) za vse namene, iz 
vulkaniziranega kav čuka (gume), razen trde gume  
4015 11 00  Kirurške  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 4015 11. 
Ta tarifna številka se ne omejuje le na kirurške rokavice 
v sterilnih pakiranjih. Vklju čene so tudi druge rokavice, ki 
ustrezajo ali so enakovredne ozna čbam EN 455-1 in 
EN 455-2.  
4015 19 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. palčnike in rokavice za industrijsko rabo in 
2. rokavice za radiologe, ki so odporne proti žarkom X 
(rentgenskim žarkom) zaradi uporabljene mešanice na 
osnovi svin čevega karbonata.  
4015 90 00  Drugo  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4015 (razen rokavic, pal čnikov 
in rokavic brez prstov), se pod to tarifno podštevilko uvrš ­ 
čajo tudi obla čila, ki se uporabljajo za zaš čito pred sevanjem 
ali zračnim pritiskom (obla čila za pilote), če niso kombini ­
rana z dihalnimi aparati. Če so kombinirana z dihalnimi 
aparati, se uvrš čajo pod tarifno številko 9020 00 00.  
4016  Drugi izdelki iz vulkaniziranega kav čuka (gume), razen 
iz trde gume  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 268  
4016 91 00  Talne obloge, pregrinjala in predpražniki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4016, drugi 
odstavek, (2).  
4016 99 52 do 
4016 99 97  Drugo  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4016, drugi odstavek, (7) do 
(14), te tarifne podštevilke zajemajo tudi proizvode gladilne 
kocke, ki se ( če so prevle čene s smirkovim papirjem) upora ­
bljajo za ro čno loščenje nekaterih proizvodov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 269  
ODDELEK VIII  
SUROVE KOŽE Z DLAKO ALI BREZ DLAKE, USNJE, KRZNA IN 
KRZNENI IZDELKI; SEDLARSKI IN JERMENARSKI IZDELKI; 
PREDMETI ZA POTOVANJE, RO ČNE TORBE IN PODOBNI 
IZDELKI; IZDELKI IZ ŽIVALSKIH ČREV (RAZEN IZ SVILENEGA 
KATGUTA)  
POGLAVJE 41  
SUROVE KOŽE Z DLAKO ALI BREZ DLAKE (RAZEN KRZNA) IN 
USNJE 
4101  Surove kože, govedi (vklju čno bivolov) ali kopitarjev 
(sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali druga če 
konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane 
niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali 
necepljene  
4101 20 10 do 
4101 20 80  Cele kože govedi, necepljene, ki tehtajo do vklju čno 
8 kg, če so suhe, do vklju čno 10 kg, če so suho nasoljene, 
ali do vklju čno 16 kg, če so sveže, mokro nasoljene ali 
drugače konzervirane  
Kože iz teh tarifnih podštevilk štejejo za cele ne glede na to, 
ali so jim bile noge in glava odstranjene ali ne. Vendar pa 
ne smejo biti cepljene, kar pomeni, da normalna debelina 
kož ne sme biti razdeljena v dve ali ve č plasti.  
4101 20 10  Sveže  
Ta tarifna podštevilka zajema kože, ki so bile z živali samo 
posnete. Ohlajene kože z dlako ali brez dlake prav tako 
spadajo pod to tarifno podštevilko.  
4101 20 30  Mokro nasoljene  
Ta tarifna podštevilka zajema kože z dlako ali brez dlake, ki 
so bile pred gnitjem zaš čitene samo z dodatkom soli.  
4101 20 50  Posušene ali suho nasoljene  
Ta tarifna podštevilka zajema posušene kože z dlako ali 
brez dlake in kože (zaš čitene s preprostim sušenjem, z ali 
brez dodatka razkužil) in suho-nasoljene kože z dlako ali 
brez dlake.  
4101 20 80  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema apnane kože z dlako ali brez 
dlake, (namakane v apneno vodo ali prevle čene s pasto, ki 
vsebuje apno), piklane kože z dlako ali brez dlake (poto ­
pljene v šibke raztopine klorovodikove ali žveplove kisline 
ali v druge kemikalije, ki jim je dodana sol) ter kože 
z dlako ali brez dlake, druga če zaščitene.  
4101 50 10 do 
4101 50 90  Cele kože in kože z dlako ali brez dlake, ki tehtajo ve č 
kot 16 kg  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 4101 20 10 do 4101 20 80.  
4101 50 10  Sveže  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4101 20 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 270  
4101 50 30  Mokro nasoljene  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4101 20 30.  
4101 50 50  Posušene ali suho nasoljene  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4101 20 50.  
4101 50 90  Druge  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4101 20 80.  
4101 90 00  Druge, vklju čno kruponi, polkruponi in trebuhi  
Krupon obsega kožo, ki prekriva hrbet in zadnjico. Ta koža 
je najdebelejša, najmo čnejša in je zato najbolj cenjeni del 
kože. 
Polkruponi so dobljeni z delitvijo krupona na dva dela 
vzdolž hrbtenice.  
4102  Surove kože ovac ali jagnjet (sveže ali nasoljene, sušene, 
lužene, piklane ali druga če konzervirane, toda nestro ­
jene, pergamentno neobdelane in tudi ne kako druga če 
naprej obdelane), z volno ali brez nje, cepljene ali nece ­
pljene, razen tistih, ki so izklju čene z opombo 1 (c) 
k temu poglavju  
4102 10 10  Jagnjet  
Ta tarifna podštevilka zajema kože s površino najve č do 
0,75 m  2 . 
4102 10 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema kože s površino ve č kot 
0,75 m  2 . 
4102 21 00  Piklane  
Glede piklanih kož glej pojasnjevalne opombe k tarifni 
podštevilki 4101 20 80.  
4103  Druge surove kože (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, 
piklane ali druga če konzervirane, toda nestrojene in 
pergamentno neobdelane in nadalje obdelane), z dlako 
ali brez dlake, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so 
izključene z opombo 1 (b) ali 1 (c) k temu poglavju  
4103 20 00  Plazilcev  
Ta tarifna podštevilka zajema kože pitonov, udavov, aliga ­
torjev, kajmanov, iguan, gavialov in kuš čarjev.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 271  
4104  Strojene ali „crust“ kože goved (vklju čno bivolov) ali 
kopitarjev, brez dlake, cepljene ali necepljene, toda 
nadalje neobdelane  
Glej opombi 2 (A) in 2 (B) k temu poglavju.  
4104 11 10 do 
4104 19 90  Mokre (vklju čno strojene s kromom (wet-blue))  
Strojene kože iz teh tarifnih podštevilk so posebno razpo ­
znavne po njihovi mesni strani, na kateri je predvsem na 
vogalih vidnih nekaj originalnih podkožnih vlaken. Zaradi 
tega ima mesna stran vlaknasto in hrapavo površino. Delno 
strojene (predstrojene) kože se uvrš čajo med strojene kože, 
ki dalje niso obdelane. 
Postopki, ki dopolnijo lastnosti usnja in med katerimi 
odstranijo z usnja tako strojilo kot ostanke vode (npr. 
s pranjem, ožemanjem, stiskanjem, sušenjem in razvlekova ­
njem), ne vplivajo na uvrš čanje tega usnja. To velja tudi za 
samo preprosto cepljenje strojenih kož, ki dalje niso 
obdelane.  
4104 11 10 do 
4104 11 90  Nebrušene kože z licem, necepljene; cepljene z licem  
Te tarifne podštevilke zajemajo surove kože z dlako ali brez 
z originalno cepljeno površino, ki postane vidna, ko je 
odstranjena povrhnjica, ne da bi bila odstranjena površina 
npr. z loš čenjem ali glajenjem. 
Ta tarifna podštevilka zajema surove kože in kože z zunanjo 
površino (dlakava stran).  
4104 41 11 do 
4104 49 90  Suhe („crust“)  
Glej opombo 2 (B) k temu poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k poglavju 41, (II), tretji odstavek.  
4104 41 11 do 
4104 41 90  Nebrušene kože z licem, necepljene; cepljene z licem  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 4104 11 10 do 4104 11 90.  
4104 41 11  Vzhodnoindijske kože, cele, z odstranjenimi ali neodstra ­
njenimi glavami in nogami, posami čne mase do vklju čno 
4,5 kg, druga če neobdelane, razen rastlinsko strojene, 
obdelane ali neobdelane na dolo čen način, vendar o čitno 
neustrezne za takojšnjo uporabo v proizvodnji usnjenih 
izdelkov  
Ta tarifna podštevilka zajema surovo kožo mladih živali 
(teleta), ki je preprosto strojena z uporabo rastlinskih snovi. 
Te kože so lahko podvržene konzerviranju z rastlinskim 
oljem, da olajšajo njihov transport na velike razdalje.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 272  
Zanje je zna čilna trda in zgoš čena struktura in svetlorjava 
barva, ki je posledica rastlinskega strojenja. Dlakava stran 
teh kož je gladka in celo satinirana, mesna stran pa ve či­
noma dobro o čiščena s strganjem. Pred uporabo v proiz ­
vodnji usnjenih izdelkov morajo biti tovrstne kože popol ­
noma predelane (v bistvu razstrojene) – kot take jih je 
mogoče šteti za predstrojene kože. 
Te kože (znane kot madraške ali vzhodnoindijske surove 
kože (EI)) se v glavnem uvažajo iz Indije ali Pakistana. 
Običajno so pakirane po šest skupaj v stisnjenih zvitkih 
v slamnatih ovojih in jutastih vre čah. 
4104 49 11  Vzhodnoindijske kože, cele, z odstranjenimi ali neodstra ­
njenimi glavami in nogami, posami čne mase do vklju čno 
4,5 kg, druga če neobdelane, razen rastlinsko strojene, 
obdelane ali neobdelane na dolo čen način, vendar o čitno 
neustrezne za takojšnjo uporabo v proizvodnji usnjenih 
izdelkov  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4104 41 11.  
4105  Strojene ali „crust“ kože ovac ali jagnjet brez volne, 
cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane  
Glej opombi 2 (A) in 2 (B) k temu poglavju.  
4105 10 00  Mokre (vklju čno strojene s kromom (wet-blue))  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 4104 11 10 in 4104 19 90.  
4105 30 10 in 
4105 30 90  Suhe („crust“)  
Glej opombo 2 (B) v tem poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k poglavju 41 pod splošno, (II), tretji odstavek.  
4105 30 10  Z rastlinskim predstrojem, indijskih kosmatih ovac, 
obdelane ali neobdelane na dolo čen način, vendar o čitno 
neustrezne za takojšnjo uporabo v proizvodnji usnjenih 
proizvodov  
Ta tarifna podštevilka zajema kože, ki so strojene z uporabo 
rastlinskih snovi in potrebujejo še nadaljnje strojenje preden 
je postopek kon čan. 
Kože, preprosto strojene z uporabo rastlinskih snovi, so bile 
konzervirane npr. z rastlinskim oljem, da bi bil omogo čen 
njihov transport na velike razdalje. 
Zanje je zna čilna trda in zgoš čena struktura in svetlorumena 
barva, ki je posledica rastlinskega strojenja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 273  
Te kože, znane kot madraške ali vzhodnoindijske surove 
kože, se v glavnem uvažajo iz Indije ali Pakistana. Obi čajno 
so pakirane po šest skupaj v stisnjenih zvitkih v slamnatih 
ovojih in jutastih vre čah. 
4105 30 90  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo kože ovc in jagnjet, ki so 
obdelane z mešanico soli, galuna, jaj čnega rumenjaka in 
moke (galunsko obdelano usnje). Te kože se v glavnem 
uporabljajo predvsem za proizvodnjo rokavic ali visokoka ­
kovostne obutve.  
4106  Strojene ali „crust“ kože drugih živali, brez dlake ali 
volne, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane  
Glej opombe 2 (A) in 2 (B) v tem poglavju.  
4106 21 00  Mokre (vklju čno strojene s kromom (wet-blue))  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 4104 11 10 in 4104 19 90.  
4106 22 10 in 
4106 22 90  Suhe („crust“)  
Glej opombo 2 (B) k temu poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k poglavju 41 pod splošno, (II), tretji odstavek.  
4106 22 10  Z rastlinskim predstrojem, indijskih koz ali kozli čkov, 
obdelane ali neobdelane na dolo čen način, vendar o čitno 
neustrezne za takojšnjo uporabo v proizvodnji usnjenih 
izdelkov  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4105 30 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
4106 31 00  Mokre (vklju čno strojene s kromom (wet-blue))  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 4104 11 10 in 4104 19 90.  
4106 32 00  Suhe („crust“)  
Glej opombo 2 (B) v tem poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k poglavju 41 pod splošno, (II), tretji odstavek.  
4106 40 10  Z rastlinskim predstrojem  
Ta tarifna podštevilka zajema surove rastlinsko predstrojene 
kože z dlako ali brez in kože, ki potrebujejo nadaljnje stro ­
jenje pred dokon čanjem. 
Zanje je zna čilna trda in zgoš čena struktura in svetlorumena 
barva, ki je posledica rastlinskega strojenja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 274  
4106 91 00  Mokre (vklju čno strojene s kromom (wet-blue))  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 4104 11 10 do 4104 19 90.  
4106 92 00  Suhe („crust“)  
Glej opombo 2 (B) v tem poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k poglavju 41 pod splošno, (II), tretji odstavek.  
4107  Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obde ­
lavi, vklju čno pergamentno obdelano, goved (vklju čno 
z bivoli) ali kopitarjev, brez dlak, cepljeno ali nece ­
pljeno, razen usnja iz tarifne številke 4114  
Usnje, ki ga zajema ta tarifna številka, je lahko dalje dode ­
lano (strojeno, barvano, krišpano ali tiskano, glazirano, 
dodelano v semiš usnje, potiskano, itd.) ali pa pergamentno 
obdelano (glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju 
pod splošno, (III)).  
4107 11 11 do 
4107 11 90  Nebrušene kože z licem, necepljene  
Te tarifne podštevilke zajemajo usnje, ki ni bilo cepljeno (to 
pomeni, da prvotna debelina ni bila razdeljena na dve ali 
več plasti), čeprav je bila njegova debelina zmanjšana zaradi 
strganja in odstranitve neravnin ali zalepljenih delcev na 
mesni strani.  
4107 11 11  Goveji box  
Goveji „box“ je s kromom ali v časih s kombiniranim 
postopkom obdelano tele čje usnje, ki je na koncu barvano 
in polirano in se uporablja za proizvodnjo oglavov ali neka ­
terih torbi čarskih izdelkov (ro čne torbice, aktovke itd.). To 
usnje je zelo mehko.  
4107 12 11  Goveji box  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4107 11 11.  
4107 91 10 in 
4107 91 90  Nebrušene kože z licem, necepljene  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 4107 11 11 do 4107 11 90.  
4107 91 10  Usnje za podplate  
Zaradi uporabe tega usnja, ki zahteva trajnost in trpežnost, 
je to usnje znano kot usnje za podplate, brez „hranil“. Stro ­
jilna metoda, ki se za to usnje uporablja, je znana kot vodno 
strojenje (v nasprotju s strojenjem z maš čobami, ki se 
uporablja za polnjeno usnje). Glavne obdelave tega usnja 
so: čiščenje usnjene strani, izpostavljanje zraku, ponavlja ­
joče se tolčenje in valjanje pod pritiskom. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4107, 
tretji odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 275  
4112 00 00  Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obde ­
lavi, vklju čno pergamentno obdelano, ovac ali jagnjet, 
brez volne, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tarifne 
številke 4114  
Pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4107 se upora ­
bljajo mutatis mutandis tudi za to tarifno številko.  
4113  Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obde ­
lavi, vklju čno pergamentno obdelano, drugih živali, brez 
volne, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tarifne 
številke 4114  
Pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4107 se upora ­
bljajo mutatis mutandis tudi za to tarifno številko.  
4115  Umetno usnje na osnovi usnja ali usnjenih vlaken v ploš ­ 
čah, listih ali trakovih, tudi v zvitkih; obrezki in drugi 
ostanki usnja ali umetnega usnja, neprimerni za proiz ­
vodnjo usnjenih izdelkov; prah in moka iz usnja  
Umetno usnje je izdelano na osnovi usnja ali usnjenih 
vlaken. Materiali zmožni sprijemanja kot so celuloza, sinte ­
tična in volnena vlakna, se v časih dodajajo umetnemu usnju 
za dosego specifi čnih lastnosti. Koli čina teh vlaken mora 
biti dosti pod 50 %, da se to blago lahko uvrš ča pod tarifno 
številko 4115 („v ploš čah, listih ali trakovih, tudi v zvitkih“). 
Usnjena vlakna so sestavljena iz drobcev kromovega usnja 
nastalih pri gubanju, rastlinskih belil, ostružkov ali drugih 
odpadkov. Naravni lateks je najpogosteje uporabljeno 
vezivno sredstvo. 
Glavno podro čje uporabe umetnega usnja je industrija 
čevljev, ki ga uporablja za oja čitve, napetnice, vložke: 
notranje, srednje in zunanje za copate. Uporablja se tudi 
v torbarski industriji (npr. za zadnje dele ro čnih kovčkov, 
šolskih torb, pregrade za aktovke in listnice) in na tehni čnih 
področjih (okovi, pritrjevalni materiali itn.).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 276  
POGLAVJE 42  
USNJENI IZDELKI; SEDLARSKI IN JERMENARSKI IZDELKI; 
PREDMETI ZA POTOVANJE, RO ČNE TORBE IN PODOBNI 
IZDELKI; IZDELKI IZ ŽIVALSKIH ČREV (RAZEN IZ SVILENEGA 
KATGUTA) 
4202  Potovalni kov čki, ročki kovčki, kozmeti čni kovčki, 
poslovni kov čki, aktovke, šolske torbe, etuiji za o čala, 
toki za daljnoglede, toki za fotoaparate, toki za glasbila, 
toki za puške, toki za samokrese in podobni izdelki; 
potovalke, izolirane torbe za hrano ali pija čo, toaletne 
torbice, nahrbtniki, ro čne torbice, nakupovalne torbe, 
listnice, denarnice za kovance, tulci in mape za zemlje ­
vide, toba čnice, mošnji čki za tobak, torbe za orodje, 
športne torbe, škatle za steklenice, škatle za nakit, pudr ­
nice, škatle za jedilni pribor in podobne škatle iz usnja, 
umetnega usnja, plasti čnih folij, tekstilnih materialov, 
vulkanfibra ali kartona, ali v celoti ali pretežno prevle ­ 
čeni s temi materiali ali papirjem  
Glede definicije izraza „zunanja stran“ glej dodatno 
opombo 1 k temu poglavju in pojasnjevalne opombe HS 
k tarifnim podštevilkam 4202 11, 4202 21, 4202 31 in 
4202 91. 
Ta tarifna številka zajema prevleke za loparje, ki v celoti 
prekrivajo lopar in tudi takšne z ro čajem ali naramnico ali 
brez nje. 
Ta tarifna številka ne zajema prevlek za teniške loparje, 
loparje za badminton, palice za golf itd., če so izdelani iz 
tekstilnih materialov (obi čajno prevle čenih s plastiko), 
opremljenih ali neopremljenih z žepom za žogice (tarifna 
številka 6307).  
4202 11 10 in 
4202 11 90  Z zunanjo površino iz usnja ali umetnega usnja  
Glede definicije izraza „umetno usnje“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4115, (I).  
4202 12 11 in 
4202 12 19  Z zunanjo površino iz plasti čnih ali tekstilnih materialov  
Če je zunanji material sestavljen iz ve čplastne tkanine, za 
katero je lahko že s prostim o česom mogo če ugotoviti, da 
gre za zunanjo stran umetne folije (npr. tkanine iz prediv 
v povezavi z umetno folijo), potem je za uvrstitev pod ti 
tarifni podštevilki nepomembno, če je bila folija izdelana 
ločeno pred izdelavo sestavljene tkanine ali če je nastala 
s prevlekanjem neke tkanine (npr. tkanine iz prediv) 
z umetno snovjo. Pogoj za takšno ugotovitev je, da je 
s prostim o česom opazna zunanja stran po videzu enaka 
nanešeni predpripravljeni foliji iz umetne snovi.  
4202 22 10  Iz plasti čne folije  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 4202 12 11 in 4202 12 19.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 277  
4202 31 00 do 
4202 39 00  Izdelki, ki se obi čajno nosijo v žepu ali v ro čni torbici  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4202 31, 4202 32 in 4202 39.  
►M46  Toke za mobilne telefone iz teh tarifnih podštevilk 
pokriva prvi del besedila te tarifne številke, zato so lahko 
izdelani iz katerega koli materiala. 
Lahko so zasnovani tako, da se prilegajo dolo čenemu 
mobilnemu telefonu ali pa mobilnim telefonom razli čnih 
modelov istih mer. 
Lahko imajo zapiralni mehanizem ali pa so brez njega. 
Mobilni telefon obdajajo tako, da pokrijejo njegov hrbet, 
bočne strani in sprednjo stran, da ga zaš čitijo. Preprosti 
toki, ki pokrivajo samo hrbet in bo čne strani mobilnega 
telefona, so izklju čeni, ker nimajo zna čilnosti tokov iz 
tarifne številke 4202 in se uvrš čajo po materialu, iz katerega 
so izdelani. 
Vendar pa te tarifne podštevilke ne zajemajo tokov, s 
podstavki ali brez, za tabli čne računalnike, tabli čne minira ­ 
čunalnike ali e-knjige, saj se jih zaradi njihove velikosti ne 
šteje za izdelke, ki se obi čajno nosijo v žepu ali v ro čni 
torbici (uvrstitev pod tarifne podštevilke 4202 91 80 do 
4202 99 00, v skladu z materialom, iz katerega so izdelani). 
Te toke pokriva prvi del besedila tarifne številke, zato so 
lahko izdelani iz katerega koli materiala. ◄ 
4202 32 10  Iz plasti čne folije  
Glej opombo k tarifnima podštevilkama 4202 12 11 in 
4202 12 19.  
4202 92 11 do 
4202 92 19  Iz plastične folije  
Glej opombo k tarifnima podštevilkama 4202 12 11 in 
4202 12 19.  
4203  Obla čila in obla čilni dodatki, iz usnja ali umetnega usnja  
4203 10 00  Obla čilni predmeti  
Ta tarifna podštevilka zajema obla čila (vklju čno delovna 
oblačila), ki so izdelana iz usnja ali umetnega usnja. Takšna 
oblačila so: plaš či, suknjiči, površniki, hla če in predpasniki. 
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo tudi kože ali skupki 
kož, ki tvorijo nekompletne ali nedokon čane izdelke, ki pa 
so vendar razpoznavni kot obla čila. 
4203 21 00 do 
4203 29 90  Rokavice, pal čniki in rokavice brez prstov  
Te tarifne podštevilke zajemajo rokavice, pal čnike in roka ­
vice brez prstov (športne), ki so samo razrezani v oblike in 
dalje neobdelani.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 278  
Kosi usnja, razrezani v dane oblike, namenjeni za proiz ­
vodnjo rokavic, pri katerih pa palci in drugi prsti še niso 
oblikovani, se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 4205 00 90.  
4203 21 00  Športne  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 4203 21. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi sabljaške rokavice, roka ­
vice za kriket, baseball in rokavice z odrezano zgornjo stra ­
njo, ki jih uporabljajo kolesarji – tekmovalci.  
4203 29 10  Zaš čitne za vse poklice  
Zaščitne rokavice, pal čniki in rokavice brez prstov, ki se 
uvrščajo pod to tarifno podštevilko, so v glavnem name ­
njeni za zaš čito rok pri delu. Zaradi tega so, za razliko od 
modnih rokavic, pogosto izdelani iz debelega in žilavega 
usnja, ki razen strojenja praviloma ni druga če obdelano. 
Zaščitne rokavice imajo pogosto grobe površine. Lahko 
imajo manšete za zaš čito zapestja in podlakti. 
Zaščitne rokavice, ki imajo iz usnja samo dlan ali sprednje 
dele prstov, se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
4203 29 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema vse rokavice, pal čnike in 
rokavice, ki se sicer uporabljajo v športih (pri kolesarjenju, 
golfu, v motociklizmu, pri vožnji z motorji), vendar pa ne 
ustrezajo svojskim zna čilnostim za specialne športne roka ­
vice, podanim v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
podštevilki 4203 21. 
Rokavice, pri katerih je iz usnja le dlan in sprednji deli 
prstov ter deli med prsti, zadnji del rokavic pa je iz drugega 
materiala, se prav tako uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
4203 30 00  Pasovi in vojaški pasovi ( čezramenski jermeni z žepi za 
naboje)  
Ta tarifna podštevilka zajema naramnice za denar in 
podobne pasove iz usnja, ki imajo en ali ve č žepov z zapi ­
rali. 
4203 40 00  Drugi obla čilni dodatki  
Ta tarifna podštevilka zajema naramnice, zapestne pasove, 
kravate in naramnice za tirolske hla če. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema vezalk za čevlje, ki ne 
štejejo za pribor za obla čila in se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 4205 00 90. Zapestniki, ki predstavljajo „imita ­
cijo“ ali obla čilni nakit (tarifna številka 7117) ter pasovi za 
ure (tarifna številka 9113) so prav tako izklju čeni iz te 
tarifne podštevilke.  
4205 00  Drugi proizvodi iz usnja ali umetnega usnja  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 279  
4205 00 11  Teko či ali pogonski jermeni ali trakovi  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojas ­
njevalnih opombah k tarifni številki 4205, drugi odstavek, 
(1), razen transporterjev z vedri.  
4205 00 19  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 4205, drugi odsta ­
vek, (1), transporterji z vedri in (2).  
4205 00 90  Drugi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4205, tretji 
odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 280  
POGLAVJE 43  
NARAVNO IN UMETNO KRZNO; KRZNENI IZDELKI 
4301  Surovo nestrojeno krzno (vklju čno z glavami, repi, 
tacami in drugimi kosi ali odrezki, primernimi za 
krznarsko rabo), razen surovih kož, ki se uvrš čajo pod 
tarifno številko 4101, 4102 ali 4103  
Glede definicije izraza „surovo krzno“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4301, predzadnji odstavek.  
4301 80 00  Drugo krzno, celo, z glavo, repom ali tacami ali brez 
njih 
Ta tarifna podštevilka vklju čuje krzno tjulnjev (npr. 
mladičev sedlastega ali grenlandskega belega tjulnja ali 
mladičev kapucinastega ali kapucastega tjulnja), morske 
vidre ali nutrije (coypu). 
Krzna mladi čev sedlastega tjulnja so popolnoma bela. 
Krzno mladi čev kapucinastega tjulnja je belo s širokim 
modrosivim bo čnim trakom, ki se razteza od glave do repa. 
Kožuhovino tjulnjev pogosto nepravilno imenujejo „morska 
vidrovina“. Krzno tjulnjev ima fino, svilasto in gosto kožu ­
hovino, ki je svetlikajo če se črne barve in prekriva notranjo 
dlako, na repu in trebuhu niansirano v rde čerjavi in oranžni 
barvi. 
Krzno morske vidre je rjave do črne barve, z malce belih 
dlak, medtem ko je notranja dlaka zelo fina, vendar tudi 
zelo močna. 
Ker so seski na hrbtu, je krzno s trebuha skoraj edino 
uporabno. Zaradi tega se pri pripravi kožuhovine in odiranju 
živali napravi rez vzdolž hrbta. Kožuhovina je črnkasto 
rjave barve na trebuhu, na hrbtu in bokih pa svetlejša. 
Ima bogato zunanjo dlako in fino, debelo in volneno 
notranjo dlako. 
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem krzna geparda, 
jaguarja, risa, panterja (ali leoparda) in pume.  
4301 90 00  Glave, repi, tace in drugi kosi ali odrezki, primerni za 
krznarsko rabo  
Ta tarifna podštevilka ne zajema le zavrženih delov (glav, 
repov in tac), temve č tudi obrezke in odstrižke. Te koš čke 
sešijejo in uporabljajo za izdelavo manjvrednega krzna.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 281  
4302  Strojeno ali obdelano krzno (vklju čno z glavami, repi, 
tacami ali drugimi kosi ali odrezki), nesestavljeno ali 
sestavljeno (z dodajanjem drugih materialov ali brez 
dodajanja), razen tistega, ki se uvrš ča pod tarifno 
številko 4303  
4302 11 00 do 
4302 19 99  Celo krzno, z glavo, repom ali tacami ali brez njih, 
nesestavljeno  
Te tarifne podštevilke zajemajo kože z dlako ali brez dlake 
in kože drobnice (npr. ovac), od katerih so odstranjeni samo 
glave, repi in tace. Ta krzna so na vogalih lahko utrjena ali 
neutrjena, nerazrezana ali neobdelana v oblike. Lahko so 
pobarvana. Primerna so za uporabo kot grobe preproge ali 
odeje.  
4302 19 41  Belokožuhastih mladi čev sedlastih tjulnjev in modro ­
hrbtih mladi čev kapičastih tjulnjev  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 4301 80 00.  
4302 20 00  Glave, repi tace in drugi kosi ali odrezki, nesestavljeni  
Izraz „kosi ali odrezki“ v tej tarifni podštevilki predstavlja 
odrezke, ki nastanejo pri pripravi krzna ali pri sestavljanju 
krzna ali njegovih delov v kvadrate, pravokotnike, trapeze 
ali križe.  
4302 30 10  Spuš čeno krzno  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4302, prvi 
odstavek, (2), drugi pododstavek. 
Spuščena krzna, ki jih v časih imenujejo „propadla“ krzna, 
so lahko tudi dobljena pri: 
— diagonalnem rezanju krzna v ozke trakove in sesta ­
vljanju v prvotno zaporedje; 
— stopni časten rezanju krzna in ponovnem sestavljanju 
za proizvodnjo daljših ozkih kož.  
4302 30 25 do 
4302 30 99  Drugo  
Če krznu ni bil dodan noben drug material, se pod te tarifne 
podštevilke uvrš čajo: 
1. kosi ali obrezki iz tarifne podštevilke 4302 20 00 ali cele 
kože, združene v ovojnice, ploš če, križe ali podobne 
polproizvode; 
2. celote, namenjene za izdelavo krznenih jopi čev ali plaš ­ 
čev, ki so obi čajno sestavljene iz treh razli čnih krznenih 
delov: enega dela v obliki enakostranega trapeza z dolgo, 
ukrivljeno osnovnico (za zadnji del) in dveh delov 
pravokotne oblike iz katerih bodo krojeni sprednji deli in 
rokavi.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 282  
4302 30 51  Belokožuhastih mladi čev sedlastih tjulnjev in modro ­
hrbtih mladi čev kapičastih tjulnjev  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 4301 80 00.  
4303  Obla čila, oblačilni dodatki in drugi krzneni izdelki  
4303 10 10 in 
4303 10 90  Oblačila in obla čilni dodatki  
Glej opombo 4 k temu poglavju.  
4303 10 10  Iz krzna belokožuhastih mladi čev sedlastih tjulnjev in 
modrohrbtih mladi čev kapičastih tjulnjev  
Ta tarifna podštevilka zajema obla čila in obla čilne dodatke, 
izdelana iz krzna iz tarifne podštevilke 4302 19 41 ali 
4302 30 51.  
4303 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4303, tretji 
in četrti odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 283  
ODDELEK IX  
LES IN LESNI IZDELKI; OGLJE; PLUTA IN PLUTASTI IZDELKI; 
IZDELKI IZ SLAME, ESPARTA ALI DRUGIH MATERIALOV ZA 
PLETARSTVO; KOŠARSKI IN PLETARSKI IZDELKI  
POGLAVJE 44  
LES IN LESNI IZDELKI; LESNO OGLJE 
4401  Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali 
podobnih oblikah; iver in podobni drobci, žagovina, 
lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani 
v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike  
4401 10 00  Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali 
podobnih oblikah  
Za hlode in polena, ki štejejo za drva, ni nobenih omejitev 
glede dolžine. Pogoj je, da je les v stanju in obliki, ki ga 
loči od lesnih odpadkov iz tarifne številke 4403 (glej pojas ­
njevalne opombe HS k tarifni številki 4401, izklju čitev (b)). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema žagovine, lesnih ostankov 
in odpadkov, četudi je nedvoumno razvidno, da so name ­
njeni za kurivo (tarifna podštevilka 4401 31 00, 4401 39 20, 
4401 39 30 ali 4401 39 80).  
4401 21 00 in 
4401 22 00  Iver, sekanci in podobno  
Glej opombi 1 (a) in 1 (c) k temu poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4401, prvi odstavek, (B).  
4401 31 00 do 
4401 39 80  Žagovina, odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglo ­
merirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike.  
Glej opombi 1 (a) in 1 (c) k temu poglavju. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo lesne moke, kot je opre ­
deljena v dodatni opombi 1 k temu poglavju (tarifna 
številka 4405 00 00).  
4403  Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali 
grobo obdelan (obtesan)  
4403 10 00  Obdelan z barvo, lužili, kreozotom ali drugimi zaš čitnim 
sredstvi  
Glej opombe pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 4403 10. 
Injeciranje in impregnacija lesa sta postopka za boljšo 
zaščito lesa (zaradi ve čje trajnosti), ali pa za dajanje dolo ­ 
čenih posebnih lastnosti (npr. odpornosti proti ognju, 
krčenju itd.). Injeciranje in impregnacija zagotavljata dolgo ­
trajno zaš čito na primer drogov iz lesa iglavcev.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 284  
Ta postopek sestoji ali iz dolgotrajnega namakanja v odprtih 
kadeh z vro čo tekočino, pri čemer drogovi ostanejo v kadi, 
dokler se teko čina ne ohladi, ali pa iz obdelave v avtoklavih 
s pomočjo učinka vakuuma ali pritiska. 
Med kemikalijami, ki jih v ta namen uporabljajo, so 
organske spojine, kot npr. kreozot, dinitrofenoli in dinitro ­
krezoli. 
Pobarvani ali lakirani drogovi iz lesa iglavcev se tudi uvrš ­ 
čajo pod to tarifno podštevilko.  
4403 20 11  Hlodi za žaganje  
Hlodi za žaganje imajo naslednje fizi čne lastnosti: 
— valjasto in podolžno-strukturiranost brez ve čjih upogi ­
bov, 
— premer, ki ni manjši od 15 cm. 
V glavnem so namenjeni za žaganje (ali cepljenje) po 
dolgem za proizvodnjo žaganega lesa ali železniških pragov 
(prečni železniški pragovi) ali pa za proizvodnjo listov 
furnirja (v glavnem z luš čenjem ali rezanjem).  
4403 20 31  Hlodi za žaganje  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4403 20 11.  
4403 20 91  Hlodi za žaganje  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4403 20 11.  
4403 41 00 do 
4403 49 95  Drugo, iz vrst tropskega drevja, ki je navedeno v 
opombi 2 k podštevilkam v tem poglavju  
Glede poimenovanj posameznih vrst tropskega lesa glej tudi 
pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno. 
Glej tudi dodatek k pojasnjevalnim opombam HS k temu 
poglavju.  
4403 49 35  Okoumé in sipo  
Okoume je les, ki ga sekajo skoraj izklju čno v gabonskih 
gozdovih. Ta les je mehek in lososovo rožnate barve. 
Njegova tekstura je vlaknata, vlakna so nepravilno porazde ­
ljena v lesu. Nekoliko spominja na mahagonij, vendar je 
mnogo svetlejše barve. Drevo okoume daje dobro izobliko ­
vana cilindri čna debla, ki so izredno pripravna za rezanje na 
rezine in za luš čenje. Uporablja se predvsem za proizvodnjo 
furnirnih listov.  
4403 91 10  Hlodi za žaganje  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4403 20 11.  
4403 92 10  Hlodi za žaganje  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4403 20 11.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 285  
4403 99 10  Topolov  
Ta tarifna podštevilka zajema les vseh vrst dreves rodu 
Populus. 
Topoljevina je blede barve, lahka in zelo mehka. Uporablja 
se (v mizarsvu za notranjost pohištva, zaboje za pakiranje) in 
izdelovanje vezanih ploš č. Takoj za lesom iglavcev je topo ­
ljevina glavni izvor celulozne surovine za papir.  
4403 99 51  Hlodi za žaganje  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4403 20 11.  
4404  Les za obro če; cepljeni koli; koli, planke in drogovi, 
zašiljeni, toda ne nažagani po dolžini; lesene palice, 
grobo okleš čene, toda ne zvite, upognjene ali druga če 
obdelane, primerne za izdelavo sprehajalnih palic, dežni ­
kov, ročajev za orodje ali podobnih proizvodov; trakovi 
in podobno iz lesa  
Trakovi in podobni proizvodi se ve činoma razlikujejo od 
furnirnih listov iz tarifne številke 4408 po manjših merah 
in vrsti uporabljenega lesa (obi čajno mehkejše vrste lesa).  
4404 20 00  Neiglavcev  
Ta tarifna podštevilka zajema lesene skobljance, ki spomi ­
njajo na zvite trakove (obi čajno bukove ali leskine). 
Skobljanci se uporabljajo pri proizvodnji kisa ali za bistrenje 
drugih teko čin. 
4405 00 00  Lesna volna; lesna moka  
Glede definicije izraza „lesna moka“ glej dodatno opombo 1 
k temu poglavju.  
4406  Leseni železniški in tramvajski pragovi  
4406 10 00  Neimpregnirani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 4406 10 in 4406 90.  
4406 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 4406 10 in 4406 90.  
4407  Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luš čen, 
skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali 
ne, debeline nad 6 mm  
Glede definicije izrazov „rezan“ in „luš čen“ glej pojasnje ­
valne opombe HS k tarifni številki 4408, drugi in tretji 
odstavek.  
4407 10 31 do 
4407 10 38  Skobljan  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 286  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo: 
(a) grobo oblikovanih hlodov, to je hlodov, ki so jim 
s skobljanjem odstranili izrastke in nekatere grobe 
znake žaganja (tarifne podštevilke 4407 10 91 do 
4407 10 98); 
(b) vzdolžno žaganega lesa, ki (upoštevaje posebnosti lesa 
in razvojno stopnjo tehnik obdelave zadevne vrste lesa) 
ne kaže sledov žaganja, če je izostanek sledov žaganja 
zgolj posledica obdelave in le naklju čna za žaganje, ki 
je nujno potrebno zaradi tehni čnih razlogov in ne za 
lažjo nadaljnjo uporabo lesa z odstranjevanjem teh 
sledov (tarifne podštevilke 4407 10 91 do 4407 10 98).  
4407 10 91 do 
4407 10 98  Drugo  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo kompletov žaganih, nare ­
zanih ali ostruženih desk, katerih debelina je ve čja od 6 mm 
in ki so namenjene za izdelovanje zabojev za pakiranje ali 
gajb. Takšni kompleti desk se uvrš čajo pod tarifno 
številko 4415 – ne glede na to, ali je vanje vklju čen pribor, 
kot npr. talne ali vogalne oja čitve ali ne. Glej tudi pojas ­
njevalne opombe k tarifni številki 4415.  
4407 21 10 do 
4407 29 95  Iz vrst tropskega drevja, ki je navedeno v opombi 2 k 
podštevilkam v tem poglavju  
Glede poimenovanja posameznih vrst tropskega lesa glej 
tudi pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splo ­ 
šno. Glej tudi dodatek k pojasnjevalnim opombam HS 
k temu poglavju.  
4407 99 96  Iz tropskega drevja  
Za namene te tarifne podštevilke izraz „tropski les“ pomeni 
samo tisti les, ki ni naveden v opombi 2 k tarifni podšte ­
vilki v tem poglavju. 
Ta tarifna podštevilka vklju čuje sledeče vrste tropskega lesa 
ailele, alone, andoung, bilinga, bomanga, bubinga, ebene, 
ebiara, faro, kapokier, limbali, longhi, movingui, mutenye, 
naga, niove, tali, tchitola, wenge in zingana.  
4408  Listi za furniranje (vklju čno s tistimi, ki so pridobljeni z 
rezanjem laminiranega lesa), za vezan les ali podoben 
laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali 
luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen 
ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vklju čno 
6 mm  
4408 31 11 do 
4408 39 95  Iz vrst tropskega drevja, ki je navedeno v opombi 2 k 
podštevilkam v tem poglavju  
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju za 
imena posamezni vrst tropskega lesa. Glej tudi dodatek 
pojasnjevalnim opombam HS k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 287  
4409  Les (vklju čno lamele in frize za parket, nesestavljene), 
profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) 
vzdož katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali 
ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne  
4409 10 11  Oblikovane letvice za okvirje za slike, fotografije, zrcala 
ali podobne predmete  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4409, peti 
odstavek, (4). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema oblikovanega lesa, nareje ­
nega z dodajanjem oblikovanega lesa na drug oblikovan ali 
neoblikovan les (tarifna številka 4418 ali 4421).  
4409 10 18  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. vlečen les in zaobljen les za izdelavo zati čev oz. koli č­
kov, opisan v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 4409, peti odstavek, (5); 
2. lamele in frize za parket, neprekinjeno oblikovane. 
Lamele in frize za parket, ki po skobljanju, peskanju ali 
spajanju koncev (prstastem ali zob častem) niso bile 
dodatno obdelane, se uvrš čajo pod tarifno številko 4407 
ali 4408. Lamele in frize iz vezanega lesa ali furnirane se 
uvrščajo pod tarifno številko 4412.  
4409 29 10  Oblikovane letvice za okvirje za slike, fotografije, zrcala 
ali podobne predmete  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4409 10 11.  
4409 29 91 in 
4409 29 99  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4409 10 18.  
4410  Iverne ploš če, usmerjene pramenske ploš če (OSB) in 
podobne ploš če ( na primer oblatne ploš če) iz lesa in 
drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomeri ­
rane s smolami ali drugimi organskimi vezivi  
4410 11 50  Površinsko prekrite z dekorativnimi plasti čnimi laminati  
Ta tarifna podštevilka zajema iverne ploš če iz lesa, prekrite 
z laminati visokega pritiska iz tarifne podšte ­
vilke 3921 90 41.  
4410 11 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema iverne ploš če, prekrite s plasti ­ 
čnimi masami, barvo, papirjem, tekstilnimi snovmi ali 
kovino, razen tistih iz tarifnih podštevilk 4410 11 30 in 
4410 11 50.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 288  
4410 90 00  Drugo  
Primeri ligninskih snovi (razen lesa), ki se uvrš čajo pod to 
tarifno podštevilko so delci sladkornega trsa, bambusa, žitne 
slame in lanu ali konoplje.  
4411  Vlaknene ploš če iz lesa ali drugih lesnatih materialov, 
aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi 
organskimi vezivi  
4411 12 10 do 
4411 14 90  Vlaknene ploš če srednje gostote (MDF)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4411, drugi 
odstavek, (A), prvi pododstavek.  
4411 12 10  Mehansko neobdelane in površinsko neprevle čene 
Za uvrstitev pod to tarifno podštevilko se brušenje ne šteje 
za mehansko obdelavo.  
4411 13 10  Mehansko neobdelane in površinsko neprevle čene 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4411 12 10  
4411 14 10  Mehansko neobdelane in površinsko neprevle čene 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4411 12 10  
4411 92 10 in 
4411 92 90  Gostote ve č kot 0,8 g/cm  3 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4411, drugi 
odstavek, (B), (1).  
4411 92 10  Mehansko neobdelane in površinsko neprevle čene 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4411 12 10.  
4411 93 10 in 
4411 93 90  Gostote ve č kot 0,5 g/cm  3 , vendar do vklju čno 0,8 g/cm  3 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4411, drugi 
odstavek, (B), (2).  
4411 93 10  Mehansko neobdelane in površinsko neprevle čene 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4411 12 10.  
4411 94 10 in 
4411 94 90  Gostote do vklju čno 0,5 g/cm  3 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4411, drugi 
odstavek, (B), (2) in (3).  
4411 94 10  Mehansko neobdelane in površinsko neprevle čene 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4411 12 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 289  
4412  Vezane lesene ploš če, furnirane ploš če in podoben lame ­
liran les  
Na vezanih ploš čah iz lesa iglavcev so pogosto napake (npr. 
luknje) na zunanji plasti, ki jih pri proizvodnji popravijo 
z materiali, kot so lesni vstavki, polnila iz umetnih mas itd.. 
Te snovi ne štejejo za dodatke drugih materialov in vezani 
plošči ne dajejo lastnosti proizvodov iz drugih tarifnih 
številk. 
Vezana ploš ča iz te tarifne številke je lahko nebrušena ali 
naprej obdelana z brušenjem. Izraz „nebrušena“ vklju čuje 
„kontaktno brušenje“, saj kontaktno brušenje zunanje plasti 
prispeva samo k popravljanju zaradi krpanja, čepljenja ali 
zapolnjevanja lukenj. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4412 10, 4412 31, 4412 32 in 4412 39. 
Vezane lesene ploš če, furnirane ploš če in podoben lameliran 
les, ki se uporablja kot talne ploš če (glej zlasti četrti 
odstavek pojasnjevalnih opomb HS za to tarifno številko), 
zajemajo zgolj ploš če z lesenim vrhnjim slojem, debeline 
manj kot 2,5 mm (tanek furnir). 
Primer zna čilnega izdelka iz treh slojev:
  
Izdelki so izklju čeni iz te tarifne številke (tarifna podšte ­
vilka 4418 71 00 ali 4418 72 00), če je debelina njihovega 
lesenega vrhnjega sloja 2,5 mm ali ve č. 
4412 94 10 in 
4412 94 90  Blok ploš če, večplastne lesene ali laminirane ploš če 
Glede pomena izrazov „blok ploš če, večplastne lesene ali 
laminirane ploš če“ glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 4412, prvi odstavek, (3), prvi pododstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 290  
4413 00 00  Zgoš čen (zbit) les v blokih, ploš čah, trakovih ali profilih  
Vrste lesa, ki se najpogosteje gostijo oz. zbijajo, so bukev, 
gaber, topol in akacija.  
4415  Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna 
embalaža za pakiranje iz lesa; koluti (tulci) za kable iz 
lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne ploš če 
iz lesa; paletne prirobnice iz lesa  
4415 10 10  Zaboji, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža  
Ta tarifna podštevilka zajema komplete nesestavljenih lese ­
nih, nažaganih, narezanih ali struženih desk, namenjenih za 
sestavo zabojev za pakiranje, gajb itd. Ti kompleti so 
v skupni pošiljki, vklju čno takšni, v katerih so dna, stranice, 
pokrovi in pritrdila urejeni v serijah. 
Nepopolni kompleti se uvrš čajo takole: 
1. deli embalaže kot npr. dna, pokrovi itd., zbiti skupaj ali 
kako druga če spojeni, izdelani iz nažaganih, narezanih ali 
struženih lesenih desk, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 4421 90 97; 
2. nespojene deske se uvrš čajo glede na njihove zna čilnosti 
(tarifna številka 4407 ali 4408). 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 4415, (I).  
4415 10 90  Koluti (tulci) za kable  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4415, (II).  
4415 20 20 in 
4415 20 90  Palete, zabojaste palete in druge nakladalne ploš če, 
paletne prirobnice  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4415, (III) 
in (IV).  
4416 00 00  Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi 
deli, iz lesa, vklju čno tudi doge  
Sodi in kadi imajo obod, ki je na sredi izbo čen in ima dve 
zaprti strani. Vedra in škafi imajo obi čajno samo eno zaprto 
stran in imajo lahko odstranljiv pokrov. 
Najbolj pogosto so uporabljene vrste kostanja in hrasta. 
Deli za sestavljanje lesenih dog in pokrovi sodov ter drugi 
kletarski proizvodi. 
Doge so skobljane, bolj ali manj upognjene deske, ki so vsaj 
na enem koncu zarezane ali izžlebljene. Za sestavljanje 
imajo utor.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 291  
Pokrovi so oblikovani v krožno obliko z željenim obsegom 
in na obeh straneh otopljeni, da se lahko vstavijo v utor.  
4417 00 00  Orodja, jedra za orodje, držaji za orodje in lesene 
osnove in držala za metle in š četke; lesena kopita za 
obutev  
Glej opombo 5 k temu poglavju. 
Ta tarifna številka zajema držala za pleskarske in brivske 
čopiče. 
4418  Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeni ­ 
štvo, vklju čno celičaste lesene ploš če, sestavljene ploš če 
za oblaganje tal, žagane in klane skodle  
4418 20 10 do 
4418 20 80  Vrata, podboji in pragovi  
Te tarifne podštevilke zajemajo trdno laminirane lesene 
panelne ploš če z debelim jedrom, predelane do stopnje, 
ko je mogo če spoznati, da so namenjene izklju čno za 
vrata (npr. z izrezanimi luknjami za kljuko, klju čavnico in 
tečaje). 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo nepredelanih panelnih 
plošč, ki jih v časih poznajo pod imenom „polproizvodi 
(blanks) s trdim jedrom za vrata“, četudi so njihovi robovi 
furnirani (tarifna številka 4412).  
4418 40 00  Opaži za betonska dela  
Opaži iz te tarifne podštevilke so sklopi, ki se uporabljajo za 
vse vrste betonskih gradbenih del (npr. za temelje, stene, tla, 
stebre, opornike, oporne drogove, predorne odseke itd.). 
Opaži se v glavnem proizvajajo iz smolastega lesa (deske, 
bruna itd.). Vendar pa je vezan les, ki se uporablja za 
opaženje (da nastane gladka betonska ploskev) iz te tarifne 
podštevilke izklju čen, četudi je prevle čen na eni ali obeh 
straneh in je zaradi tega njegova uporaba za opaženje 
nedvoumna (tarifna številka 4412).  
4418 50 00  Skodle (žagane ali klane)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4418, 
sedmi in osmi odstavek.  
4418 71 00 do 
4418 79 00  Sestavljene ploš če za oblaganje tal  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4418, šesti 
odstavek.  
4418 71 00  Za mozai čna tla  
Ta tarifna podštevilka zajema ploš če za oblaganje tal iz 
plasti, znane kot „nosilna plast“, ki je izdelana iz blokov, 
trakov, frizov itd.. Ta plast je spojena z ustreznim zadnjim 
delom iz pravega lesa, ivernih desk, papirja, plute itd.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 292  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni številki 4412. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 4418 71.  
4418 72 00  Druge, ve čplastne  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4418 71 00.  
▼M36  
4418 99 10  Lepljena lamelirana bruna  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4418, četrti 
odstavek.  
4418 99 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema celularne lesene ploš če, 
opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 
4418, peti odstavek.  
▼B 
4420  Marketerija in intarzija iz lesa; skrinjice in škatle za 
nakit, za jedilni pribor in podobni leseni izdelki, leseni 
kipci in drugi leseni okraski; izdelki za notranjo opremo, 
ki se ne uvrš čajo v poglavje 94, iz lesa  
4420 90 10  Lesena marketerija in intarziran les  
Ta tarifna podštevilka zajema ploš če iz lesne marketerije ali 
intarziranega lesa. 
Marketerija je obi čajno sestavljena iz zlepljenih tankih 
kosov lesa ali drugih materialov (navadnih kovin, želvovine, 
slonovine itd.), prilepljenih na leseno ozadje in namenjena 
za dekoracijo.  
4421  Drugi leseni izdelki  
4421 90 97  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. sestave desk, ki predstavljajo dele zabojev za pakiranje 
(pokrovi itd.); 
2. lesena stojala (police), sestavljene ali nesestavljene, če 
nimajo zna čilnosti pohištva; 
3. vrtne ograje itd., izdelane iz rešetkasto križno zbitih lat, 
ki se raztegnejo (sistem harmonike); 
4. špile in ošiljene pal čke različnih vrst, ki se uporabljajo 
pri pripravi razli čnih vrst hrane (zvita postrv itd.).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 293  
POGLAVJE 45  
PLUTA IN PLUTASTI IZDELKI 
4501  Pluta, naravna, surova ali enostavno obdelana; odpadki 
plute; zdrobljena, drobljena ali zmleta pluta  
4501 10 00  Pluta, naravna, surova ali enostavno obdelana  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4501, (1).  
4501 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4501, (2) in (3).  
4502 00 00  Pluta naravna, z odstranjeno skorjo ali grobo štirikotno 
tesana ali v obliki pravokotnih blokov, ploš č, listov ali 
trakov (vklju čno z nedokon čanimi izdelki (blanks) 
z ostrimi robovi, za čepe in zamaške)  
Ta tarifna številka zajema stenske obloge v zvitkih, ki so iz 
tanke naravne plute na papirni osnovi.  
4503  Izdelki iz naravne plute  
4503 10 10 in 
4503 10 90  Čepi in zamaški  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 4503 10.  
4504  Aglomerirana pluta (z vezivi ali brez njih) in izdelki iz 
aglomerirane plute  
4504 10 11  Za pene če vino, vklju čno tisti z diski iz naravne pluto ­
vine 
Ta tarifna podštevilka zajema cilindri čne zamaške in čepe za 
steklenice za pene če vino. Premer teh zamaškov in čepov je 
znatno ve čji od premera vratu steklenice, tako da se pri 
zamaševanju mo čno stisnejo. Njihov izgled potem, ko so 
uporabljeni (ko je torej steklenica bila odmašena), prikazuje 
skica pri pojasnjevalnih opombah k tarifnim podšte ­
vilkam 2204 21 06 do 2204 21 09. 
Ti zamaški često sestojijo iz zgornjega dela iz aglomerirane 
plute in spodnjega dela (ki pride v stik s pene čim vinom) iz 
naravne plute:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 294  
4504 10 19  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema cilindri čne zamaške in čepe iz 
aglomerirane plute, ki se uporabljajo za steklenice, razen 
tistih namenjenih za steklenice za pene če vino. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema tankih plutastih ploš čic, ki 
se uporabljajo za tesnila kronskih zamaškov (tarifni podšte ­
vilki 4504 10 91 in 4504 10 99).  
4504 10 91 in 
4504 10 99  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi tanke ploš čice iz aglo ­
merirane plute za kronske zamaške.  
4504 90 20  Čepi in zamaški  
Ta tarifna podštevilka zajema zamaške in čepe iz aglomeri ­
rane plute, razen cilindri čnih. Takšni zamaški in čepi so npr. 
konični, v sredini pa lahko imajo tudi luknjo:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 295  
POGLAVJE 46  
IZDELKI IZ SLAME, ESPARTA ALI DRUGIH MATERIALOV ZA 
PLETARSTVO; KOŠARSKI IN PLETARSKI IZDELKI 
4601  Pletenice in podobni izdelki iz pletarskega materiala, 
povezani v trakove ali ne; pletarski materiali, pletenice 
in podobni izdelki iz pletarskega materiala, povezani 
v vzporedne pramene ali tkani v obliki listov, ne glede 
na to, ali so dokon čani ali nedokon čani izdelki (npr. 
podstavki, pregrinjala in zastirala)  
4601 21 10 do 
4601 29 90  Predpražniki, podstavki, pregrinjala in zastirala iz rast ­
linskih materialov  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. groba pregrinjala iz slame tkane ali povezane v vzporedne 
trakove ali tkane v obliki listov, ki se kot pregrinjala 
uporabljajo za zaš čito gojenih rastlin; 
2. kitajske podstavke in podstavke izdelane na enak na čin 
in uporabljene za enake namene; 
kitajski podstavki in pregrinjala štejejo za podstavke in 
pregrinjala, če so izdelani neposredno iz stebel ali trakov 
rastlin iz družine Cyperacae ( Lepironia mucronata ) in so 
v naravni obliki ali pobarvani (obi čajno rdeči). So tkani; 
veriga ali votek, ki spaja stebla ali trakove iz rastlinskih 
materialov, je iz široko razmaknjene mo čne vrvice ali 
preje. Podstavki in pregrinjala so obi čajno izdelani posa ­
mično, njihovi vogali pa so lahko obšiti s tekstilnim 
materialom. Pogosto se iz države proizvajalke razpoši ­
ljajo v zvitkih, sestavljenih iz številnih podstavkov ali 
pregrinjal, katerih konci so sešiti en z drugim; 
3. groba pregrinjala, kakršna se uporabljajo za zaš čito 
gojenih rastlin; 
4. zastirala (npr. zastirala iz slame ali li čja), ki se upora ­
bljajo za iste namene kot pregrinjala, navedena zgoraj, 
vendar so primerna tudi za uporabo pri gradnji ograj in 
pločnikov.  
4602  Košarski, pletarski in podobni izdelki, izdelani nepo ­
sredno v oblike iz pletarskega materiala ali iz izdelkov, 
ki se uvrš čajo pod tarifno številko 4601; proizvodi iz lufe  
4602 11 00  Iz bambusa  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke omenjene v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 4602, prvi odstavek, 
(i) in (ii), npr. preproge iz rastlinskih materialov, izdelane iz 
majhnih, skupaj povezanih podstavkov ali pregrinjal iz 
tarifne podštevilke 4601 21.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 296  
4602 19 10  Slamnati ovoji za steklenice  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4602, drugi 
odstavek, (8).  
4602 19 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. izdelke omenjene v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 4602, prvi odstavek, (ii), npr. preproge iz rastlin ­
skih materialov, izdelane iz majhnih, skupaj povezanih 
podstavkov ali pregrinjal iz tarifne podštevilke 4601 29; 
2. izdelke iz lufe. Lufa je znana kot rastlinska spužva in se 
uvršča pod tarifno podštevilko 1404 90 00. Sestavljajo jo 
celularna tkiva vrste bu če (Luffa cylindrica ). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 297  
ODDELEK X  
CELULOZA, LESNA ALI IZ DRUGIH VLAKNASTIH CELULOZNIH 
MATERIALOV; PAPIR IN KARTON ZA RECIKLIRANJE (ODPADKI 
IN OSTANKI); PAPIR IN KARTON PAPIRNI IZDELKI IN 
KARTONSKI IZDELKI  
POGLAVJE 47  
CELULOZA, LESNA ALI IZ DRUGIH VLAKNASTIH CELULOZNIH 
MATERIALOV; PAPIR IN KARTON ZA RECIKLIRANJE (ODPADKI 
IN OSTANKI)  
Splošno  
Glede definicije izrazov „napol beljena“ in „beljena“ lesna celuloza glej 
pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu poglavju, četrti odstavek.  
Celuloza šteje za napol beljeno ali beljeno, če je po izdelavi podvržena 
različno intenzivni obdelavi, s ciljem, da se po dolo čenem postopku 
poveča njena belina (svetlost), predvsem z odstranjevanjem ali razli ­ 
čnimi stopnjami modifikacije barvil v celulozi, ali pa s preprostim vgra ­
jevanjem fluoroscen čnih belilnih sredstev.  
4701 00  Mehanska lesna celuloza (lesovina)  
4701 00 10  Termomehanska lesna celuloza (lesovina)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4701, četrti 
odstavek, zadnji pododstavek.  
4701 00 90  Druga  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4701, četrti 
odstavek, prvi trije pododstavki.  
4703  Kemi čna lesna celuloza, kavsti čna ali sulfatna, razen 
topljive  
Glej opombo 1 k temu poglavju.  
4703 11 00  Iglavcev  
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem celulozo iz lesa 
bora, smreke ali jelke.  
4703 19 00  Neiglavcev  
Celuloze iz te tarifne podštevilke so obi čajno izdelane iz 
lesa topolov in trepetlik, kot tudi iz trših vrst lesa, kot je 
kostanjevina, bukovina, les evkaliptusa in številnih tropskih 
vrst lesa. Vlakna teh celuloz so na splošno krajša kot vlakna 
celuloze iz lesa iglavcev.  
4703 21 00  Iglavcev  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4703 11 00.  
4703 29 00  Neiglavcev  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 4703 19 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 298  
4704  Kemi čna lesna celuloza, sulfitna, razen topljive  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 4703 in k njenim 
tarifnim podštevilkam se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi 
za to tarifno številko.  
4706  Celuloza iz vlaken, dobljenih z reciklažo starega papirja 
ali kartona ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splo ­ 
šno, tretji odstavek.  
4706 10 00  Celuloza iz bombažnega lintersa  
Celuloza iz bombažnega lintersa ima v glavnem visoko 
vsebnost alfa celuloze (med 98 in 99 mas. %) in zelo 
nizko vsebnost pepela (približno 0,05 mas.%). Od zgolj 
v liste ali ploš če stisnjenega bombažnega lintersa, ki se 
uvršča pod tarifno podštevilko 1404 20 00 se razlikuje po 
tem, da so njena vlakna, kuhana ve č ur pod pritiskom 
v raztopini kavsti čne sode, bolj ali manj raztopljena, 
medtem ko vlakna bombažnega lintersa iz tarifne podšte ­
vilke 1404 20 00, ki takšnemu postopku niso bila izposta ­
vljena, obi čajno zadržijo njihovo prvotno strukturo in 
dolžino.  
4707  Papir ali karton za recikliranje (odpadki in ostanki)  
Ta tarifna številka ne zajema zvitkov papirja, katerih 
zunanje plasti so bile delno namo čene v vodo ali kako 
drugače poškodovane (poglavje 48).  
4707 10 00  Nebeljen kraft papir ali karton ali valoviti papir ali 
karton  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4707 10, 4707 20 in 4707 30.  
4707 20 00  Papir ali karton, dobljen pretežno iz beljene kemi čne 
celuloze, nebarvani v masi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4707 10, 4707 20 in 4707 30. 
Ta tarifna podštevilka zajema odpadke (npr. odrezke in 
obrezke), ki nastanejo pri proizvodnji ali predelavi papirja, 
ali v tiskarnah in uporabljenih luknjanih kartic in trakov. Ta 
vrsta papirja za reciklažo je obi čajno izdelana skoraj v celoti 
iz papirja brez tiska.  
4707 30 10 in 
4707 30 90  Papir ali karton, dobljen pretežno iz lesovine ( časopisi, 
revije in podobne tiskovine)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4707 10, 4707 20 in 4707 30.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 299  
POGLAVJE 48  
PAPIR IN KARTON; IZDELKI IZ PAPIRNE MASE, PAPIRJA ALI 
KARTONA  
Splošno  
Zvitki papirja, katerih zunanje plasti so bile delno namo čene v vodi ali 
kako druga če poškodovane, ostanejo uvrš čeni v ustrezni tarifni podšte ­
vilki tarifnih številk 4801 00 do 4811.  
4801 00 00  Časopisni papir, v zvitkih ali listih  
Glej opombo 4 k temu poglavju in pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4801.  
4802  Nepremazan papir in karton, ki se uporabljata za pisa ­
nje, tiskanje ali druge grafi čne namene, vklju čno neper ­
foriran papir in karton za luknjane kartice in trakove 
v zvitkih ali pravokotnih (vklju čno kvadratnih) listih, 
katere koli velikosti, razen papirja iz tarifne številke 4801 
ali 4803; ro čno izdelana papir in karton  
Glej opombo 5 k temu poglavju.  
4802 10 00  Ro čno izdelana papir in karton  
Glej pojasnjevalne opombe HS pod splošno k temu poglav ­
ju (B) in pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4802, 
drugi in tretji odstavek.  
4802 40 10 in 
4802 40 90  Papirna podlaga za izdelavo tapet  
Papirna podlaga za tapete je lahko iz belega ali barvnega 
papirja, urejena po velikosti, strojno dokon čana, debela, 
vendar gibke strukture in grobe površine. Ta papir je 
primeren tako za prekrivanje in/ali tiskanje na eni strani, 
kot tudi za nanos paste ali drugih lepil na drugi strani. Ta 
podlaga za papir mora vzdržati predelavo proizvodnje tapet 
in polaganje na stene.  
4803 00  Toaletni papir, papir za odstranjevanje li čila, papir za 
brisače, serviete in robce ter podoben papir za uporabo 
v gospodinjstvu ali za sanitarne namene, celulozna vata, 
koprene iz celuloznih vlaken, vklju čno nabrani (krep, 
plisirani idr.), reliefni, luknjani, površinsko barvani, 
površinsko okrašeni ali tiskani izdelki, v zvitkih ali listih  
4803 00 10  Celulozna vata  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4803, prvi 
odstavek, (2), drugi pododstavek. 
Odprta sestava koprene iz celuloznih vlaken kaže pri 
presvetlitvi majhne luknjice.  
4803 00 31 in 
4803 00 39  Krep papir in podoben vpojni papir (stani čevina) iz celu ­
loznih vlaken z maso posameznih plasti  
Glede definicije izraza „krep papir“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4808, prvi odstavek, (2).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 300  
Zaprta sestava koprene iz celuloznih vlaken kaže bolj zgoš ­ 
čeno in homogeno strukturo, kot jo ima celulozna vata.  
4804  Kraft papir in karton, nepremazana, v zvitkih ali listih, 
razen tistih iz tarifne številke 4802 ali 4803  
Glede definicije izraza „kraft papir in karton“ glej opombo 6 
k temu poglavju. 
Kraft papir in kraft karton imata veliko mehansko trdnost. 
Običajno ne vsebujeta polnil in imata velike dimenzije. 
Skoraj vedno sta neprozorna in strojno glajena (npr. kalan ­
drirana samo na eni strani) ter v glavnem ozna čena 
z vidnimi vodnimi oznakami. 
Kraft papir in kraft karton sta izvrstno sredstvo za pakiranje 
in zavijanje predmetov. Uporabljata se tudi kot papirnati 
ovoji elektri čnih vodnikov, kot ravna podlaga za valovito 
lepenko, za izdelovanje papirne preje in proizvodnjo katra ­
niziranega, bitumeniziranega ali z asfaltom prepojenega 
papirja ali lepenke.  
4804 11 11 do 
4804 19 90  Kraftliner  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam tega poglavja in 
ustrezne pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podštevilkam.  
4804 21 10 do 
4804 29 90  Kraft papir za vre če 
Glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam tega poglavja in 
ustrezne pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podštevilkam.  
4804 31 51  Kraft elektrotehni čni izolirni papir  
Ta tarifna podštevilka zajema kondenzatorski papir in papir 
za elektri čne vodnike (kable). 
Kondenzatorski papir je tanek papir, ki se uporablja kot 
dielektrik v elektri čnih kondenzatorjih. Vlakna, ki se upora ­
bljajo pri izdelavi tega papirja, so predhodno izpostavljena 
določenemu pre čiščevanju (rafinaciji), zaradi zmanjšanja 
poroznosti papirja na minimum in popolne odstranitve 
tujkov (posebno kovin). 
Papir za elektri čne vodnike je namenjen za izolacijo elek ­
tričnih vodnikov (kablov), ki se uporabljajo v transformator ­
skih navitjih ali pa kot izolator za drugo elektrotehni čno 
uporabo. Imeti mora zelo dobre izolacijske lastnosti, skladno 
s tem pa v njem tudi ne sme biti kovinskih ali kislinskih 
delcev ter drugih elektroprevodnih ne čistoč. 
4804 41 91  Papir, namenjen za impregniranje (saturating kraft)  
Tovrstna papir in lepenka sta sestavljena predvsem iz lesnih 
vlaken (mase ve č kot 185 g/m  2 in manj kot 225 g/m  2 ) in se 
večinoma dobavljata v obliki zvitkov širine ve č kot 125 cm 
in manj kot 165 cm. Ima indeks poroznosti, merjen 
z Gurleyjevim porozimetrom v skladu s standardi, ki jih 
je določilo Mednarodno združenje celulozne in papirne 
industrije (TAPPI) in znaša manj kot 13 sekund pri prehodu 
100 cm  3 zraka ter ve č kot 40 sekund pri prehodu 300 cm  3 
zraka.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 301  
Papir, namenjen za impregniranje se obnaša podobno kot 
pivnik. S prstom je mogo če potegniti preko pravkar narisane 
črte, ki se ob tem ne razmaže. 
Papir, namenjen za impregniranje je posebej izdelan, tako da 
ga je mogo če impregnirati s sinteti čnimi smolami za viso ­
kotlačno proizvodnjo laminiranih listov.  
4805  Drug nepremazan papir in karton, v zvitkih ali listih, 
dalje neobdelan, razen obdelav, ki so navedene 
v opombi 3 tega poglavja  
4805 11 00  Papir iz polkemi čne celuloze za valovit sloj (fluting)  
Glej opombo 3 k podštevilkam tega poglavja.  
4805 12 00  Papir iz slame za valovit sloj (fluting)  
Glej opombo 4 k podštevilkam tega poglavja.  
4805 19 10  Papir za valovito lepenko (Wellenstoff)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 4805 19.  
4805 24 00 in 
4805 25 00  Testliner (reciklirana podložna lepenka)  
Glej opombo 5 k podštevilkam tega poglavja.  
4805 30 00  Sulfitni ovojni papir  
Glej opombo 6 k podštevilkam tega poglavja.  
4805 40 00  Filtrirni papir in karton  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 4805 40.  
4805 50 00  Klobu čni papir in klobu čni karton  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 4805 50.  
▼M36  
__________  
▼B 
4806  Pergamentni papir, za maš čobe neprepusten papir, pavs 
papir in prozorni papir ter drugi glazirani prozorni ali 
prosojni papirji, v zvitkih ali listih  
4806 10 00  Pergamentni papir  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4806, prvi 
do četrti odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 302  
4806 20 00  Papir, neprepusten za maš čobe 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4806, peti 
do osmi odstavek.  
4806 30 00  Pavs papir  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4806, 
deveti odstavek.  
4806 40 10 in 
4806 40 90  Prosojen ali drugi glazirani prozorni ali prosojni papirji  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4806, deseti 
in enajsti odstavek.  
4808  Papir in karton, valovita (z nalepljenimi ravnimi povr ­ 
šinskimi listi ali brez njih), nabrana (krep, plisirana), 
reliefna ali luknjana, v zvitkih ali listih, razen tistih iz 
tarifne številke 4803 .  
4808 10 00  Papir in karton, valovita, vklju čno luknjana  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4808, (1).  
4808 40 00  Kraft papir, krep ali plisiran, vklju čno reliefni ali 
luknjani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4808 (2), 
(3) in (4).  
4808 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4808 (2), 
(3) in (4).  
4809  Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopi ­
ranje ali prenašanje (vklju čno premazan ali impregniran 
papir za matrice za razmnoževanje ali ofsetne ploš če), 
tiskan ali netiskan, v zvitkih ali listih  
4809 20 00  Samokopirni papir  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4816 (A), 
(2). Vendar pa morajo proizvodi iz te tarifne podštevilke 
izpolnjevati pogoje glede dimenzij, ki so navedene 
v opombi 8 k temu poglavju.  
4809 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 4816 (A), (1), in druge papirje 
za kopiranje ali prenašanje, kot so npr. papirji za vro če 
prenašanje ter prevle čeni ali impregnirani papirji, ki se 
uporabljajo za razmnoževalne matrice ali ofsetne ploš če. 
Izpolnjevati morajo pogoje glede dimenzij, ki so navadene 
v opombi 8 k temu poglavju.  
4810  Papir in karton, premazan z ene ali obeh strani 
s kaolinom ali drugimi anorganskimi snovmi z vezivom 
ali brez njega, vendar brez drugega premaza, površinsko 
barvana ali nebarvana, okrašena ali neokrašena, tiskana 
ali netiskana, v zvitkih ali pravokotnih (vklju čno 
kvadratnih) listih, katerekoli velikosti.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 303  
4810 13 00 do 
4810 19 00  Papir in karton za pisanje, tiskanje ali za druge grafi čne 
namene, ki v skupni koli čini vlaken ne vsebujeta vlaken, 
dobljenih z mehanskim ali kemi čno-mehanskim 
postopkom ali ki vsebujeta do vklju čno 10 mas. % 
takšnih vlaken  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 in 4810 29.  
4810 22 00 do 
4810 29 80  Papir in karton za pisanje, tiskanje ali za druge grafi čne 
namene, ki v skupni koli čini vlaken vsebujeta ve č kot 
10 mas. % vlaken, dobljenih z mehanskim ali kemi ­ 
čno-mehanskim postopkom  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 in 4810 29.  
4810 22 00  Papir majhne mase, premazan  
Glej opombo 7 k tarifnim podštevilkam tega poglavja.  
4810 92 10 do 
4810 92 90  Večplasten  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4805, drugi 
odstavek, (2).  
4811  Papir, karton, celulozna vata ter koprena iz celuloznih 
vlaken, premazani, impregnirani, prekriti, površinsko 
barvani, površinsko okrašeni ali tiskani, v zvitkih ali 
pravokotnih (vklju čno kvadratnih) listih, poljubne veli ­
kosti, razen izdelkov iz tarifne številke 4803, 4809 ali 
4810  
Ta tarifna številka zajema nekatere talne obloge, ki niso 
primerne za stenske obloge, na podlagi iz papirja ali 
kartona. 
Ta tarifna številka izklju čuje proizvode, ki so ustrezni za 
uporabo kot talne in stenske obloge (tarifna številka 4823).  
4811 10 00  Papir in karton, premazana s katranom ali bitumnom 
ali asfaltom  
Ta tarifna podštevilka zajema liste, odporne proti vlagi, ki 
so sestavljeni iz dveh listov krep papirja, premazanih z asfal ­
tom, med katerima je tanek list aluminijeve folije. 
Ta tarifna podštevilka izklju čuje strešne lepenke, ki so iz 
podlage iz filc lepenke, ki je popolnoma zalita ali z obeh 
strani prekrita s plastjo asfalta ali podobne snovi (tarifna 
številka 6807).  
4811 51 00 in 
4811 59 00  Papir in karton, premazana, impregnirana ali prekrita 
s plastičnimi masami (razen lepil)  
Papir in karton, prevle čena ali prekrita s plasti čnimi 
masami, se v ti tarifni podštevilki uvrš čata samo, če debe­
lina plasti čne mase ne predstavlja ve č kot polovice celotne 
debeline (glej opombo 2 (g) k temu poglavju).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 304  
4811 60 00  Papir in karton, premazana, prekrita ali impregnirana 
z voskom, parafinskim voskom, stearinom, oljem ali 
glicerolom  
Ta tarifna podštevilka zajema parafiniran papir in karton, ki 
sta namenjena za proizvodnjo posod za mleko ali sadni sok 
ali za etuije za gramofonske ploš če itd. in imata na eni strani 
natiskano sliko ali ilustracijo, povezano z blagom, za katero 
je posoda namenjena.  
4811 90 00  Drug papir, karton, celulozna vata ter koprena iz celu ­
loznih vlaken  
Ta tarifna podštevilka zajema neskon čne obrazce. Ti obrazci 
sestavljeni iz listov, so ve činoma prepognjeni ali v zvitkih, 
prečno perforirani v pravilnih razmakih, kar daje nepretrga ­
nemu traku sosledje obrazcev, katere je mogo če natrgati ob 
perforacijah. Ti obrazci vsebujejo tiskano besedilo, ki 
zahteva dopolnitev. Ti proizvodi imajo lahko tudi vodilne 
luknje ob strani, kar omogo ča uporabo teh izdelkov v hitrih 
tiskalnikih ali ra čunskih strojih. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema nepretrganih poslovnih 
obrazcev v ve č izvodih (tarifna podštevilka 4820 40 00).  
4816  Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopi ­
ranje in prenašanje, razen tistih iz tarifne številke 4809; 
matrice za razmnoževanje in ofsetne ploš če iz papirja, 
v škatlah ali brez škatel  
4816 20 00  Samokopirni papir  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4816, (A), 
(2). Proizvodi iz te tarifne podštevilke ne smejo presegati 
dimenzij, ki so navadene v opombi 8 tega poglavja (tarifna 
številka 4809).  
4816 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4816, (A), 
(1) in (3), in (B), (1). Proizvodi iz te tarifne podštevilke ne 
smejo presegati dimenzij, ki so navedene v opombi 8 tega 
poglavja (tarifni številki 4809). 
Ta tarifna podštevilka vklju čuje tudi ofsetne ploš če (glej 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4816, (B), (2), 
drugi stavek). Za te proizvode ne veljajo pogoji glede 
dimenzij.  
4818  Toaletni papir in podoben papir, celulozna vata ali 
koprena iz celuloznih vlaken, ki se uporablja v gospo ­
dinjstvu ali za sanitarne namene, v zvitkih širine do 
vključno 36 cm ali razrezan na velikost ali oblike; robci, 
listi za odstranjevanje li čila, ročne brisače, namizni prti, 
serviete, rjuhe in podobni predmeti za gospodinjstvo, 
bolnišnice ali sanitarne potrebe, obla čilni predmeti in 
oblačilni dodatki iz papirne mase, papirja, celulozne 
vate ali iz listov ali trakov iz celuloznih vlaken  
4818 90 10 in 
4818 90 90  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata podloge za invalidske 
postelje.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 305  
4819  Škatle, zaboji, vre če in drugi izdelki za pakiranje, iz 
papirja, kartona, celulozne vate ali koprene iz celuloznih 
vlaken; kartonažni izdelki, iz papirja ali kartona, ki se 
uporabljajo v pisarnah, trgovinah ali podobno  
4819 20 00  Zložljive škatle, zaboji in kasete iz nevalovitega papirja 
ali nevalovitega kartona  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4819 (A), 
drugi odstavek.  
4819 60 00  Kartonažni izdelki iz papirja ali kartona, ki se upora ­
bljajo v pisarnah, trgovinah in podobno  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4819, (B).  
4820  Eviden čne knjige, knjigovodske knjige, beležnice, bloki z 
naročilnicami in pobotnicami, bloki s pisemskim papir ­
jem, bloki z listki, dnevniki, rokovniki in podobni 
izdelki, šolski zvezki, pivniki, registratorji (vklju čno z 
vpetimi listi), mape in ovitki za spise, poslovni obrazci 
v več izvodih, kompleti z vstavljenim karbonskim 
papirjem in drugi izdelki za pisanje iz papirja ali 
kartona; albumi za vzorce ali zbirke in knjižni ovitki 
iz papirja ali kartona  
4820 40 00  Poslovni obrazci v ve č izvodih in kompleti z vstavljenim 
karbon papirjem  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4820, prvi 
odstavek, (4) in (5). 
Glej tudi pojasnjevalne opombe k tarifni podšte ­
vilki 4811 90 00.  
4823  Drug papir, karton, celulozna vata ter koprena iz celu ­
loznih vlaken, razrezani v dolo čene velikosti ali oblike; 
drugi izdelki iz celuloze, papirja, kartona, celulozne vate 
ali listov ali trakov iz celuloznih vlaken  
4823 20 00  Filtrirni papir in karton  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4823, drugi 
odstavek, (1).  
4823 90 85  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4823, drugi 
odstavek, (3) in (6) do (17). 
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, ki so ustrezni za 
uporabo kot talne in stenske obloge. 
Ta tarifna podštevilka tudi zajema kondenzatorski papir, ki 
je elektroizolacijski papir in se uporablja v kondenzatorjih 
kot dielektrik. Je izjemno tanek (v glavnem od 0,006 mm 
do 0,02 mm), enakomerno debel in popolnoma brez por. 
V glavnem je izdelan iz kavsti čne ali sulfatne celuloze, 
včasih tudi iz celuloze iz cunj. Kondenzatorski papir je 
kemično nevtralen, v njem ni niti najmanjših kovinskih 
delcev in ima veliko mehansko in dielektri čno moč (brez 
dielektričnih izgub).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 306  
POGLAVJE 49  
TISKANE KNJIGE, ČASOPISI, SLIKE IN DRUGI PROIZVODI 
GRAFIČNE INDUSTRIJE; ROKOPISI, TIPKANA BESEDILA IN 
NAČRTI 
4901  Tiskane knjige, brošure, letaki in podobno tiskano 
gradivo, v prostih listih ali ne  
4901 99 00  Drugo  
Glej opombo 3 k temu poglavju.  
4905  Zemljevidi in hidrografske karte in podobne karte vseh 
vrst, vklju čno z atlasi, stenskimi zemljevidi, topograf ­
skimi na črti in globusi, tiskani  
4905 10 00  Globusi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4905, 
zadnji odstavek pred izklju čitvami in izklju čitev (f).  
4905 91 00 in 
4905 99 00  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata topografsko natan čne zemlje ­
vide, izdane za reklamne namene, vklju čno takšne, ki vsebu ­
jejo tudi reklamni material (npr. avtokarte, ki jih izdajajo 
tovarne koles ali avtomobilov, naftne družbe, itd.).  
4907 00  Poštne znamke, koleki in podobne znamke, neuni čeni, ki 
so v obtoku, ali bodo v obtoku v državi, v kateri imajo 
ali bodo imeli priznano imensko vrednost; taksni papirji; 
bankovci čeki akcije, delnice, obligacije in podobni doku ­
menti  
4907 00 10  Poštne znamke, koleki in podobne znamke  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4907, (A).  
4908  Izdelki za preslikavanje (dekalkomanije)  
4908 10 00  Izdelki za preslikavanje (dekalkomanije), za steklo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4908, tretji 
odstavek.  
4911  Druge tiskovine, vklju čno tiskane slike in fotografije  
4911 10 10 in 
4911 10 90  Trgovinski reklamni material, trgovski katalogi in 
podobno  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 4911, peti 
odstavek, (1).  
4911 10 10  Trgovski katalogi  
Ta tarifna podštevilka zajema publikacije, v katerih je blago 
opisano in prikazano, skupaj z njegovo ceno in kataloškimi 
številkami.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 307  
4911 91 00  Slike, gravure in fotografije  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode iz tarifne 
številke 3703, ki so bili osvetljeni in razviti. 
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo tudi umetniške sitoti ­
skarske slike (serigrafije), četudi jih je umetnik ozna čil in 
oštevilčil. 
4911 99 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka ne zajema tiskanega blaga, kot npr. 
vozovnice, vkrcevalne prepustnice („boarding pass“), katere 
vsebujejo enega ali ve č magnetnih trakov (tarifna podšte ­
vilka 8523 21 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 308  
ODDELEK XI  
TEKSTIL IN TEKSTILNI IZDELKI  
Splošno  
1. Kot je poudarjeno v pojasnjevalnih opombah HS (glej pojasnjevalne 
opombe k temu oddelku pod splošno, zadnji odstavek uvoda), je 
oddelek XI razdeljen v dva dela:  
(a) v prvem delu (poglavja 50 do 55) so tekstilni proizvodi razvrš ­ 
čeni v skupine glede na tekstilni material, iz katerega so izdelani, 
uvrščanje proizvodov, izdelanih iz mešanic tekstilnih materialov 
pa ureja opomba 2 k temu oddelku;  
(b) v drugem delu (poglavja 56 do 63), z izjemo tarifnih 
številk 5809 00 00 in 5902 na ravni poglavja ali tarifne številke 
ni razlike med tekstilnimi materiali, iz katerih so proizvodi izde ­
lani. Vendar pa je ve č tarifnih številk v poglavjih 56 do 63 
kombinirane nomenklature razdeljenih na osnovi tekstilnih mate ­
rialov, ki proizvod sestavljajo. V takšnih primerih se mora uvrš ­ 
čanje pod te tarifne podštevilke skladati z dolo čili opombe 2 
k tarifnim podštevilkam k temu oddelku.  
2. Opomba 2 k tarifnim podštevilkam k temu oddelku podaja pravila za 
uvrščanje tekstilnih proizvodov, ki vsebujejo dva ali ve č tekstilnih 
materialov v tarifnih številkah poglavij 56 do 63. To blago se mora 
uvrstiti pod iste tarifne podštevilke, kot se uvrš ča tisti tekstilni mate ­
rial, ki v proizvodu prevladuje po masi, pri čemer se (kjer je to 
primerno) upoštevajo dolo čila opombe 2 (B) k temu oddelku.  
Vendar pa se morajo pri uporabi teh pravil upoštevati dolo čila (a) do 
(c) opombe 2 (B) k tarifnim podštevilkam k temu oddelku.  
3. Napotke za interpretacijo opombe 2 k temu oddelku je najti v pojas ­
njevalnih opombah HS (glej na primer del (I) (A) pojasnjevalnih 
opomb k temu oddelku pod splošno).  
Pri uporabi opombe 2 k temu oddelku je potrebno upoštevati nasled ­
nje: 
(a) preje, vsebovane v robovih tkanine, če slednji ne predstavljajo 
bistvenega dela dokon čanega proizvoda, kot na primer robovi 
določenih materialov, ki se uporabljajo za dežnike ali šale;  
(b) ločilne preje, ki so v nekatere materiale vstavljene zato, da 
naznačijo, kje je treba ta material razrezati;  
(c) preje, ki so na konceh materialov, če so te preje iz tekstilnih 
materialov, razli čnih od onih, iz katerih je izdelan material.  
4. Glede pomena izrazov „nebeljena“, „beljena“ in „barvana“ preja ter 
glede pomena izrazov „nebeljeni“, „beljeni“, „barvani“, „iz prej razli ­ 
čnih barv“ in „tiskani“ glede tkanin, glej opombe 1 (a) do 1 (h) 
k tarifnim podštevilkam k temu oddelku.  
5. Glede opisa raznih tkanj glej pojasnjevalne opombe k tarifnim 
podštevilkam, v delu (I) (C) pojasnjevalnih opomb HS k temu 
oddelku pod splošno.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 309  
POGLAVJE 50  
SVILA 
5004 00  Svilena preja (razen preje spredene iz svilenih odpad ­
kov), nepripravljena za prodajo na drobno  
5004 00 10  Nebeljena, degumirana ali beljena  
Nebeljene svilene preje so sestavljene iz ene ali ve č vitih 
grež niti, ki še niso degumirane. Nebeljene svilene preje 
lahko vsebuje do 30 % sericina (naravnega kav čuka), veči­
noma so naravne bledorumenkaste barve. Nebeljene svilene 
preje so obi čajno dalje obdelane, vendar se lahko uporabijo 
za neposredno proizvodnjo tkanin. 
Degumiranje nebeljenih svilenih prej odstrani sericin iz 
le-teh, enojne niti se osvobodijo sericina, s katerim so 
prekrite. To se obi čajno doseže s pranjem v vro či milnici ali 
razredčenem kalijevem lugu. 
Z beljenjem se uni čijo še vedno prisotna naravna barvila.  
5005 00  Preja spredena iz svilenih odpadkov, nepripravljena za 
prodajo na drobno  
5005 00 10  Nebeljena, degumirana ali beljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5004 00 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis . 
5007  Tkanine iz svile ali svilenih odpadkov  
5007 20 11 do 
5007 20 71  Druge tkanine, ki vsebujejo 85 mas.% ali ve č svile ali 
svilenih odpadkov, razen buretne svile  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5007 20.  
5007 20 11 in 
5007 20 19  Krep  
Ti tarifni podštevilki zajemata materiale, ki so obi čajno 
lahki in katerih zrnasti ali gubasti videz je posledica 
uporabe krep prej, npr. mo čno vite preje (obi čajno 2 000 
do 3 600 zavojev na meter), ki teži k zankanju. 
Te preje se lahko uporabljajo kot osnova, kot votek ali kot 
oboje hkrati. Lahko so uporabljene same ali v kombinaciji 
z manj vitimi prejami. Preje z nasprotnimi zavoji se pogosto 
uporabljajo izmenjaje – preje s „S“ zavojem sledijo prejam 
z „Z“ zavojem, zato da se usmeri v nasprotno smer težnjo 
vitja sosednjih prej, ob tem pa zagotovi ravnotežje kodranja. 
Ti tarifni podštevilki zajemata pravi krep, npr. krep, pri 
katerem je ve čji del bodisi osnove bodisi votka iz krep 
preje. Najbolj znan je kitajski krep, maroken, žoržet, sate ­
nasti krep, šarmejski in šifonski krep.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 310  
Materiali, ki so krepirani samo na eni strani ali na delu 
površine (pasovi, trakovi ali vzorci), se prav tako uvrš čajo 
pod ti tarifni podštevilki. 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata materialov, v katerih je 
učinek krepiranja dosežen druga če kot pa z uporabo krep 
prej. Takšni primeri so npr. tkanine, pri katerih je ta u činek 
dosežen z uporabo posebnega tkanja („sable“- peš čeni 
krep) in iz prej razli čne številke in vitja.  
5007 20 21 do 
5007 20 39  Pongee, habutai, honan, šantung, corah in podobne dalj ­
njevzhodne tkanine, v celoti svilene (nemešane z buretno 
svilo ali drugimi svilenimi odpadki ali z drugimi tekstil ­
nimi materiali)  
Materiali iz teh tarifnih podštevilk imajo razli čne indivi ­
dualne zna čilnosti njihove narave, tkanja in izgleda. 
Najpogosteje so tkani na ro čnih statvah v enostavnem 
tkanju (platno, keper, atlas) iz surovih (nesukanih)svilenih 
filamentov, združenih brez vitja. Njihovi robovi so obi čajno 
z napako. Zloženi so v obliki listnice: dva vzdolžna konca 
se stikata po dolžini, ki je nato preganjena okoli njiju. Neka ­
tere vrste, predvsem kitajske, so v časih zložene na drug 
način – en konec spodaj, drugi nad njim. Dolžina pa je 
ponovno prepognjena s štirimi pregibi na dolžino 0,91 m. 
Vendar so lahko zloženi tudi druga če, npr. zviti. 
Med te tkanine spadajo: 
1. Habutai; japonska tkanina v platno vezavi ali kepru, 
tkana iz enojne preje brez vitja. Izraz „habutai“ obi čajno 
označuje tkanino v platno vezavi in izraz „keper habutai“ 
pomeni tkanino v keper vezavi. 
Te tkanine so v nebeljenem stanju grobega otipa in 
sivkastega ali sivo belega odtenka. Po čiščenju (na 
primer z beljenjem) – ko se odstrani sericin – so ti 
materiali beli ali sivobeli in se lahko uporabljajo kot 
izdelki brez nadaljnje predelave. 
Beljenje teh tkanin je obi čajno dopolnjeno s klejanjem 
ali polnjenjem, kar da tem tkaninam polnejšo konsi ­
stenco, jasnejši izgled in pove čano težo; 
2. Pongee; kitajska tkanina, imenovana šantung, honan, 
assan, antung, ninghai - glede na pokrajino, iz katere 
izvira. Te tkanine so razmeroma debele in težje od pred ­
hodno omenjenih japonskih. V nebeljenem stanju so 
rumenkastega ali rde čkastega odtenka, po čiščenju pa 
podobne barve kot nebeljeni in samo opran lan ali batist. 
Te tkanine so lahko rebraste ali ne. Rebrasti u činek je 
posledica težkosvilnatega tkanja (platno vezava), pri 
katerem se uporabljajo preje razli čnih debelin;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 311  
3. Tussah (ali tussore) – tkanina, ki izvira iz pokrajin seve ­
rovzhodne Indije. Stkana je iz svile divje sviloprejke. To 
poimenovanje se je razširilo na kitajske materiale in sedaj 
zajema vse tkanine primerljivega tipa proizvodnje svile iz 
preje divje sviloprejke, ki se hrani s hrastovimi listi, 
v več deželah Daljnega vzhoda; 
4. Corah – tkanina iz podro čja okrog Kalkute. Ta tkanina 
zelo spominja na japonski habutai, vendar se od njega 
razlikuje po tem, da je manj pravilna in izdelana iz debe ­
lejše preje. Ena izmed zna čilnosti je prisotnost pletenice, 
ki poteka skozi robove.  
5007 20 41  Prozorne tkanine (odprto tkanje)  
Prozorne tkanine (odprto tkane) so tiste, v katerih so 
prostori med posameznimi nitmi osnove in nitmi votka 
vsaj tako veliki kot prerez uporabljene preje.  
5007 20 61  Širine ve č kot 57 cm do vklju čno 75 cm  
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem tkanine širin, ki se 
uporabljajo za proizvodnjo kravat.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 312  
POGLAVJE 51  
VOLNA, FINA ALI GROBA ŽIVALSKA DLAKA; PREJA IN TKANINE 
IZ KONJSKE ŽIME 
5102  Fina ali groba živalska dlaka, nemikana ali ne česana  
5102 11 00  Kašmirskih koz  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5102 11.  
5103  Odpadki volne ali fine ali grobe živalske dlake, vklju čno 
z odpadki preje, toda brez razvlaknjenih tekstilnih mate ­
rialov  
5103 10 10  Nekarbonizirani  
Glede pomena pojma „nekarbonizirani“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 5101, tretji odstavek, (B).  
5103 10 90  Karbonizirani  
Glede pomena pojma „karbonizirani“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 5101, tretji odstavek, (C).  
5105  Volna in fina ali groba živalska dlaka, mikana ali česana 
(vključno s česano volno v kosmih)  
5105 21 00  Česana volna v kosmih  
Glede definicije pojma „ česana volna v kosmih“ glej pojas ­
njevalne opombe HS k tarifni številki 5105, sedmi 
odstavek.  
5105 31 00  Kašmirskih koz  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5102 11.  
5106  Preja iz mikane volne, nepripravljena za prodajo na 
drobno  
5106 10 10  Nebeljena  
Nebeljene volnene preje so preje iz volne, ki je bila teme ­
ljito očiščena z več postopki. Te preje niso beljene, barvane 
ali tiskane in zaradi tega imajo še naravno barvo volne. 
Glej tudi opombe 1(b) k tarifnim podštevilkam k temu 
oddelku.  
5106 20 10  Ki vsebuje 85 mas. % ali ve č volne in fine živalske dlake  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 313  
Ta tarifna podštevilka zajema samo prejo, ki vsebuje po 
masi 85 mas. % ali ve č mešanice volne in fine živalske 
dlake, v kateri volna prevladuje po teži nad fino živalsko 
dlako. V nasprotnem primeru se takšna preja uvrš ča pod 
tarifno številko 5108.  
5106 20 91  Nebeljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
5107  Preja iz česane volne, nepripravljena za prodajo na 
drobno  
5107 10 10  Nebeljena  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10.  
5107 20 10 in 
5107 20 30  Ki vsebuje 85 mas. % ali ve č volne in fine živalske dlake  
Ti tarifni podštevilki zajemata samo prejo, ki vsebuje po 
masi 85 % ali ve č mešanice volne in fine živalske dlake, 
v kateri volna prevladuje po teži nad fino živalsko dlako. 
V nasprotnem primeru se takšna preja uvrš ča pod tarifno 
številko 5108.  
5107 20 10  Nebeljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
5107 20 51  Nebeljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
5107 20 91  Nebeljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
5108  Preja iz fine živalske dlake (mikana ali česana), nepri ­
pravljena za prodajo na drobno  
5108 10 10  Nebeljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
5108 20 10  Nebeljena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5106 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 314  
POGLAVJE 52  
BOMBAŽ 
5201 00  Bombaž, nemikan ali ne česan  
5201 00 10  Hidrofilen ali beljen  
Hidrofilen bombaž lahko absorbira razmeroma veliko koli ­ 
čino vlage. 
Beljen bombaž je bombaž, iz katerega so tuje barvaste 
snovi, ki jih ni mogo če odstraniti druga če, odstranjene 
z oksidacijo ali redukcijo z raznimi kemikalijami.  
5208  Bombažne tkanine, ki vsebujejo 85 mas. % ali ve č 
bombaža, mase do vklju čno 200 g/m  2 
5208 11 10  Tkanine za proizvodnjo povojev, obvez in medicinskih 
gaz 
To so fini, gazi podobni materiali, tkani v platno vezavi, ki 
so v glavnem nagnjeni k drsenju. Izdelani so iz enojnih prej 
in imajo manj kot 28 niti na kvadratni centimeter.  
5208 21 10  Tkanine za proizvodnjo povojev, obvez in medicinskih 
gaz 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5208 11 10.  
5209  Bombažne tkanine, ki vsebujejo 85 mas. % ali ve č 
bombaža, mase ve č kot 200 g/m  2 
5209 42 00  Tkanine za „kavbojke“ (jeans)- denim  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k temu oddelku pod splošno, 
del (I), (C), pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam.  
5211  Bombažne tkanine, ki vsebujejo manj kot 85 mas. % 
bombaža, v mešanici pretežno ali samo z umetnimi ali 
sintetičnimi vlakni, mase ve č kot 200 g/m  2 
5211 42 00  Tkanine za „kavbojke“ (jeans) - denim  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju in 
pojasnjevalne opombe HS k temu oddelku pod splošno, 
del (I), (C), pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam.  
5211 49 10  Žakarske tkanine  
Žakarske tkanine so tkanine s tkivskim vzorcem, ki nastane 
z dvigovanjem posameznih niti osnove. Na ta na čin nasta­
nejo zelo razli čni lisasti vzorci. Žakarske tkanine se ve či­
noma uporabljajo v proizvodnji oblazinjenega pohištva, 
prevlek za žimnice in materiala za zavese.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 315  
POGLAVJE 53  
DRUGA RASTLINSKA TEKSTILNA VLAKNA; PAPIRNA PREJA IN 
TKANINE IZ PAPIRNE PREJE 
5308  Preja iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken; papirna 
preja  
5308 10 00  Preja iz kokosovega vlakna  
Pod to tarifno podštevilko se uvrš ča samo preja iz koko ­
sovih vlaken, ki je sestavljena iz ene ali dveh niti. Preja iz 
kokosovih vlaken, sestavljena iz treh ali ve č niti, se uvrš ča 
pod tarifno številko 5607 v skladu z opombo 3 (A) (d) 
k temu oddelku.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 316  
POGLAVJE 54  
SINTETI ČNI ALI UMETNI FILAMENTI; TRAKOVI IN PODOBNO IZ 
SINTETI ČNIH ALI UMETNIH TEKSTILNIH MATERIALOV  
Splošno  
Glede definicije izraza „preje visoke trdnosti“ glej opombo 6 k temu 
oddelku.  
Elastomerna preja je opredeljena v opombo 13 k temu oddelku.  
5401  Sukanec za šivanje iz umetnih ali sinteti čnih filamentov, 
nepripravljen ali pripravljen za prodajo na drobno  
5401 10 12 in 
5401 10 14  Temeljna nit, sukanec z oplaš čenim jedrom – core preja  
Oplaščena preja iz teh tarifnih podštevilk je preja za šivanje, 
sestavljena iz ve č med seboj vitih niti. Vsaka nit je iz sinte ­
tičnega filamenta, prekritega z naravnimi, sinteti čnimi ali 
umetnimi tekstilnimi vlakni. 
Upoštevajo č njihovo uporabo, so te preje utrjene vpredene 
oplaščene npr. preje z neprožnim jedrom. 
Ker so te preje mešane preje, se pod ti tarifni podštevilki 
uvrščajo samo, če filamentna komponenta prevladuje po 
masi (glej opombo 2 k temu oddelku). Tako je obi čajno 
v primeru oplaš čenih prej. 
Sicer ti tarifni podštevilki ne zajemata oplaš čenih prej 
z mehkim jedrom, pri katerih je jedro iz elastomerne preje, 
katere teža obi čajno ne presega 20 % (uvrš čanje v skladu 
z opombo 2 k temu oddelku). 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata proizvodov, sestavljenih iz 
jedra iz elastomerne preje, okrog katerega je v spirali ovita 
gotova preja (tarifna podštevilka 5606 00 91).  
5401 10 16  Teksturirana preja  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 5402 31 do 5402 39.  
5402  Preja iz sinteti čnih filamentov (razen sukanca za šiva ­
nje), nepripravljena za prodajo na drobno, vklju čno 
s sintetičnimi monofilamenti številke manj kot 67 deci ­
teksov  
5402 31 00 do 
5402 39 00  Teksturirana preja  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 5402 31 do 5402 39.  
5402 46 00  Druga, iz poliestrov, delno orientiranih  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5402 46.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 317  
5404  Sinteti čni monofilament, številke 67 deciteksov ali ve č, 
katerega pre čni premer ne presega 1 mm; trakovi in 
podobno (npr. umetna slama) iz sinteti čnih tekstilnih 
surovin, vidne širine do vklju čno 5 mm  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5404 za 
opis monofilamenta in drugih proizvodov v tej tarifni 
številki.  
5404 11 00 do 
5404 19 00  Monofilamenti  
Sintetični monofilamenti, narezani na primerne dolžine 
z razcepljenimi konci, ostanejo uvrš čeni pod temi tarifnimi 
podštevilkami. 
Pramenska „preja“, izdelana s spajanjem in vitjem sinteti ­ 
čnih monofilamentov iz teh tarifnih podštevilk, se pod te 
tarifne podštevilke ne uvrš ča, pač pa se uvrš ča pod tarifne 
številke 5401, 5402, 5406 ali 5607, odvisno od primera. 
Vendar pa se enojni monofilamenti iz teh tarifnih podštevilk 
nikdar ne štejejo za „dvonitne vrvi, vrvje, motvoze, konopce 
in kable“ iz tarifne številke 5607, ne glede na rez njihovega 
prečnega prereza. 
Spodaj je podana razpredelnica uvrš čanja sinteti čnega 
monofilamenta, traku in podobnih proizvodov glede na 
mere (ali širino) njegovega pre čnega prereza: 
Sintetični monofilament 
katerega dimenzija najve č­
jega prečnega premera je  — do vklju čno 1 mm 
in številke  — manj kot 67 deci ­
teksov  tarifna številka 5402  
— ne manj kot 
67 deciteksov  tarifna podštevilka 
5404 11 00, 
5404 12 00 ali 
5404 19 00  
— več kot 1 mm 
razen ploš čatih 
proizv. navedenih 
spodaj  tarifna številka 3916  
Sintetični trak in podobno 
(vključno trak prepognjen 
na dvoje in sploš čene 
cevi) katerih vidna širina 
(v prepognjenem ali sploš ­ 
čenem stanju) je  — do vklju čno 5 mm  tarifna podštevilka 
5404 90 10 ali 
5404 90 90  
— več kot 5 mm  pretežno tarifna 
številka 3920  
Sintetični trak dejanske 
širine več kot 5 mm, ki je 
rahlo vit in nato stisnjen 
tako, da njegova vidna 
širina ne presega 5 mm  tarifna podštevilka 
5404 90 10 ali 
5404 90 90  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 318  
5404 90 10  Iz polipropilena  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 3920 20 80 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko. 
Toda dekorativni trak iz te tarifne podštevilke, ima vidno 
širino do vklju čno 5 mm.  
5405 00 00  Umetni monofilament, številke 67 deciteksov ali ve č, 
katerega dimenzija pre čnega premera ne presega 
1 mm; trakovi in podobno (na primer umetna slama) 
iz umetnih tekstilnih surovin, vidne širine do vklju čno 
5 mm  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 5404 se uporablja  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
5408  Tkanine iz preje iz umetnih filamentov, vklju čno 
tkanine, dobljene iz materialov iz tarifne številke 5405  
5408 22 10  Širine ve č kot 135 cm, do vklju čno 155 cm, v platnovi 
vezavi, keper, križni keper ali v vezavi atlas  
Glede definicije pojmov „platno vezava“, „keper vezava“ in 
„križni keper vezava“ glej pojasnjevalne opombe k tarifnim 
podštevilkam, del (I) (C) pojasnjevalnih opomb HS k temu 
oddelku pod splošno. 
Pri atlas (saten) vezavi so križne to čke razporejene tako, da 
se med seboj ne dotikajo. Rezultat takšnega na čina tkanja je 
mehka in svetlikajo ča se površina. Saten mora biti ovit 
z vsaj petimi nitmi. 
Vzorec vezave je prikazan diagramsko spodaj:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 319  
POGLAVJE 55  
UMETNA ALI SINTETI ČNA REZANA VLAKNA 
5516  Tkanine iz rezanih umetnih vlaken  
5516 23 10  Žakarske tkanine širine 140 cm ali ve č (blago za 
žimnice)  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5211 49 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 320  
POGLAVJE 56  
VATA, KLOBU ČEVINA IN NETKAN TEKSTIL; SPECIALNE PREJE; 
DVONITNE VRVI, VRVJE, MOTVOZI, KONOPCI IN KABLI TER IZ 
NJIH IZDELANI PROIZVODI  
Splošno  
Glede uvrš čanja izdelkov znotraj tarifnih številk, izdelanih iz dveh ali 
več tekstilnih materialov, glej pojasnjevalne opombe k temu oddelku 
pod splošno.  
5601  Vata iz tekstilnih materialov in izdelki iz vate; tekstilna 
vlakna, dolga do vklju čno 5 mm (kosmi či); tekstilni prah 
in nopki – vlaknati vozli čki 
5601 21 10 do 
5601 29 00  Vata iz tekstilnih materialov in izdelki iz vate  
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi bombažne pal čke iz 
lesa, plastike ali zvitega papirja, ki so na enem ali obeh 
koncih vatirane in se uporabljajo za čiščenje ušes, nosu, 
itd., za nanašanje antiseptikov ali losionov na kožo ter pri 
kozmetični negi.  
5601 21 10  Vpojni  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5201 00 10 se 
glede izraza „vpojni“ uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za 
to tarifno podštevilko.  
5601 30 00  Tekstilni kosmi či, prah in nopki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5601, (B) 
in (C).  
5602  Klobu čevina, vklju čno z impregnirano, prevle čeno, 
prekrito ali laminirano  
5602 10 11 in 
5602 10 19  Iglana klobu čevina  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5602, četrti 
odstavek.  
5602 10 31 in 
5602 10 38  Koprenaste („stitch-bonded“) vlaknovine  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5602, 
sedmi odstavek.  
5606 00  Ovita preja, trakovi in podobne oblike iz tarifne 
številke 5404 ali 5405, (razen proizvodov iz tarifne 
številke 5605 in ovite preje iz konjske žime); ženiljska 
preja (vklju čno kosmi čena ženiljska preja); efektno 
vozličasta preja  
5606 00 91  Ovita preja  
Jedro ovite preje je lahko tudi elastomerno (glej opombo 13 
k temu oddelku).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 321  
POGLAVJE 57  
PREPROGE IN DRUGA TEKSTILNA TALNA PREKRIVALA  
Splošno  
Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih materialov, 
znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu oddelku pod 
splošno.  
5701  Preproge in druga tekstilna talna prekrivala, vozlana, 
dokončana ali nedokon čana 
Pripravljalna in zaklju čna stopnja proizvodnje vozlanih 
preprog, blaga za preproge in predposteljnikov sta opisani 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 5701. Gre 
za enostavno tkanje nekaj niti osnove z niti votka, tako da 
drži konce ali „glave“ preproge na mestu. Ti tkani konci so 
včasih lahko dobljeni z dodanimi obrobami. 
Ko je dosežena zaklju čna stopnja proizvodnje preproge, se 
osnova odreže nekoliko vstran od „glav“. Tako nastanejo 
rese na prostih koncih osnove. Pri kvalitetnih preprogah 
so včasih rese razdeljene na ve č delov, ki so zavozlani 
tako, da so vozli potisnjeni nazaj čim bližje tkanemu delu, 
zato da zaš čiti votek pred zdrsavanjem iz roba z resami. 
Preproge imajo lahko tudi dodan rob z resami, ki ni dobljen 
iz osnove preproge. 
Večina preprog je vzor častih, kar omogo ča razlikovanje med 
spodnjo stranjo in obrobo. Obroba predstavlja v bistvu okvir 
spodnje strani preproge in jo spaja z okrajki in glavami 
preproge. 
Ročno izdelane preproge pravokotnih oblik imajo le redko ­
kdaj natan čno vzporedne okrajke. Pri sestavljeni stopnji je 
koristno meriti preprogo od središ čnic, to je od ravnih črt, 
povlečenih skozi sredino nasprotnih strani. 
Pri računanju površine preprog se deli kvadratnih decime ­
trov zanemarjajo.  
5702  Preproge in druga tekstilna talna prekrivala, tkana, 
netaftana ali nekosmi čena, dokon čana ali nedokon čana, 
vključno kelim, šumak, karamani in podobna ro čno 
tkana prekrivala  
5702 10 00  Kelim, šumak, karamani in podobna ro čno tkana 
prekrivala  
Ta tarifna podštevilka zajema samo težke ro čno tkane mate ­
riale. Obi čajno so ve čbarvni z ravno površino, brez zank ali 
lasu. Nekatere preproge imajo med osnovo vzdolžne 
razpoke, ki tvorijo presledek med nitmi osnove razli čnih 
barv. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 322  
Primerne so kot talna prekrivala ali prekrivala za divane, za 
obešanje na stene ali zavesna vrata. 
So eksoti čnih materialov in izvirajo ve činoma s Srednjega 
vzhoda. Lahko so v metraži, pogosteje pa v oblikah 
uporabne velikosti, zarobljene, obrobljene z resami, ali 
s prišitimi robovi ali kako druga če pripravljene.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 323  
POGLAVJE 58  
SPECIALNE TKANINE; TAFTIRANI TEKSTILNI MATERIALI; ČIPKE; 
TAPISERIJE; POZAMANTERIJA; VEZENINE  
Splošno  
Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih materialov, 
znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu oddelku pod 
splošno.  
5801  Tkanine z lasasto površino in ženiljske tkanine, razen 
tkanin iz tarifne številke 5802 ali 5806  
Ne glede na dolo čila, ki veljajo v tem oddelku glede uvrš ­ 
čanja izdelkov iz dveh ali ve č tekstilnih materialov, je treba 
poudariti, da se pri uvrš čanju ženiljskih tkanin upošteva 
samo tekstilni material, ki tvori las ženiljske preje. 
Imitacije žameta ali pliša, izdelane na pletilnih strojih, se 
uvrščajo pod tarifno številko 5907 00 00 ali v 60. poglavje, 
odvisno od primera.  
5801 21 00 do 
5801 27 00  Iz bombaža  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5801 22 
in 5801 32.  
5804  Til in drug mrežast material, razen tkanega, pletenega 
ali kvačkanega; čipke v metraži, trakovih ali motivih, 
razen materiala iz tarifnih številk 6002 do 6006  
5804 10 10 in 
5804 10 90  Til in drug mrežast material  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5804, (I). 
Imitacije tila, izdelane na pletilnih strojih (na primer rašel 
strojih) se uvrš čajo v 60. poglavje.  
5804 10 10  Navaden til  
V smislu te tarifne podštevilke so navaden til in drugi 
mrežasti materiali tisti, ki imajo enojne serije pravilnih 
mrežastih odprtin enake oblike in velikosti po vsej svoji 
površini. Nimajo vzorca ali zapolnjenih mrežastih odprtin. 
Pri uporabi te definicije ni treba upoštevati majhnih odprtih 
prostorčkov, ki nastajajo pri oblikovanju mrežastih odprtin.  
5804 21 10 do 
5804 29 90  Strojno izdelane čipke 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5804, (II).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 324  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 5804 21, 5804 29 in 5804 30 za razlikovanje med 
ročno izdelanimi in strojno izdelanimi čipkami. 
Potrebno je zagotoviti, da se pleten material, ki je zelo 
podoben čipki in se dejansko prodaja pod imenom čipke, 
ne uvršča pod tarifno številko 5804. Tak material se proiz ­
vaja na rašel strojih in ga je mogo če prepoznati po tem, da 
je luknjičavost oblikovana s križanjem mrežastih odprtin, 
podobnim pletenju po osnovi, ne pa z nitmi osnove (vzdol ­ 
žno) in nitmi votka (poševno). 
Za zapolnitev prosojnih prostorov vzorca je uporabljena nit 
vstavljena v zanke, ki tvorijo stranice majhnih šestkotnikov 
čipke, kjer se jo u čvrsti z vrsto verižnega vboda. Zato 
luknjičavost ne preneha tam, kjer se vzorec za čne. 
Nasprotno – luknji čavost tvori podporo vzorcu (kar pa ni 
vedno v primeru strojno izdelanih čipk). 
Navedbe v pojasnjevalnih opombah HS k tarifnim podšte ­
vilkam 5804 21, 5804 29 in 5804 30, ki omogo čajo prepo ­
znavanje strojno izdelanih čipk, veljajo tudi za rašel „ čipke“: 
mrežne odprtine ali deli mrežnih odprtin, ostanejo po 
rezanju v trakove, potek zunanjih niti in niti vzorca, strojna 
pravilnost brez napak. itd. 
Vendar se za namene kombinirane nomenklature čipka 
dobljena na rašel stroju, šteje kot pletena in se zaradi tega 
uvršča v poglavje 60. 
Tkanina, ki imitira šivano čipko (guipure), izdelana na enak 
način kot kemi čna vezenina, se ne uvrš ča kot strojna čipka, 
pač pa pod tarifno številko 5810.  
5806  Ozke tkanine, razen proizvodov iz tarifne številke 5807; 
ozki materiali, ki so sestavljeni samo iz osnove, katere 
niti so med seboj zlepljene (bolduk)  
5806 20 00  Druge tkanine, ki vsebujejo 5 mas. % ali ve č elasto­
merne preje ali gumijaste niti  
Glede opredelitve izraza „elastomerna preja“ glej opombo 13 
k temu oddelku.  
5806 32 10  S pravim robom  
Ozke tkanine s pravimi robovi so tiste, ki so sestavljene iz 
osnove in votka, katerih dva vzdolžna roba sta oblikovana 
z obratom niti votka. Ker nit poteka dalje brez prekinitve, je 
razparanje prepre čeno. 
5806 40 00  Materiali, ki so sestavljeni samo iz osnove, katere niti so 
med seboj zlepljene (bolduk)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5806, (B).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 325  
5810  Vezenina v metraži, trakovih ali motivih  
5810 10 10 in 
5810 10 90  Brez vidne osnove  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5810 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 326  
POGLAVJE 59  
TEKSTILNI MATERIALI, IMPREGNIRANI, PREMAZANI, 
PREVLE ČENI, PREKRITI ALI LAMINIRANI; TEKSTILNI IZDELKI, 
PRIMERNI ZA TEHNI ČNE NAMENE  
Splošno  
Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih materialov, 
znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu oddelku pod 
splošno  
▼M22  
Tekstilni materiali, delno prekriti s plasti čnimi izboklinami v pravilnem 
vzorcu, zaradi katerih material ne drsi, se ne štejejo kot „z vzorcem“ v 
smislu opombe 2(a)(4) k poglavju 59. Šteje se, da je material samo 
premazan ali prekrit, če objektivne zna čilnosti izdelka ne kažejo, da je 
bil izdelek premazan ali prekrit, ampak druga če obdelan (npr. potiskan).
  
▼B 
5911  Tekstilni izdelki in predmeti za tehni čne namene, nave ­
deni v opombi 7 k temu poglavju  
Ta tarifna številka zajema tekstilne proizvode, kot so defi ­
nirani v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 5911, 
v metraži ali rezane, kot so posebej našteti v opombi 7 (a) 
k temu poglavju, prav tako kot tekstilni izdelki (razen tistih 
iz tarifnih številk 5908 00 00 do 5910 00 00), narezani 
v oblike, razen pravokotne, spojeni ali kako druga če pripra­
vljeni, za tehni čne namene in dobljeni iz zgoraj omenjenih 
proizvodov v metraži ali iz drugih tekstilnih proizvodov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 327  
Glede definicije pojma „tekstilni materiali“ glej opombo 1 k 
temu poglavju.  
5911 10 00  Tekstilni materiali, klobu čevina in tkanine, podložene 
s klobu čevino, prevle čene, prekrite ali laminirane 
z gumo, usnjem ali drugim materialom, ki se upora ­
bljajo za oblaganje mikalnikov in podobne tkanine, za 
druge tehni čne namene, vklju čno ozki tekstil iz žameta, 
impregniran z gumo, ki se uporablja za prekrivanje 
tkalskih vreten  
Proizvodi iz te tarifne podštevilke morajo biti v metraži ali 
preprosto razrezani na dolžine ali pravokotne oblike. Če so 
drugačnih oblik, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 5911 90 10 ali 5911 90 90. 
Izraz „podobne tkanine za druge tehni čne namene“ pomeni 
samo tekstilne materiale, klobu čevino in tkanine podložene 
s klobučevino, kombinirane z drugimi materiali (npr. 
z gumo, usnjem), kot je dolo čeno v poimenovanju tarifne 
podštevilke. Taki materiali zajemajo tiskane prevleke, 
kombinirane z gumo, ki se uporabljajo kot prevleka za 
vrtilne valje in tehtajo 1 500 g/m  2 ali manj (ne glede na 
razmerja med tekstilnim materialom in gumo), ali teže ve č 
kot 1 500 g/m  2 , če vsebujejo ve č kot 50 mas. % tekstilnega 
materiala. Prevleke, teže ve č kot 1 500 g/m  2 , in ki vsebujejo 
najmanj 50 mas. % gume, se uvrš čajo pod tarifno 
številko 4008. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi transmisijske in tran ­
sportne pasove, ki so iz enega ali ve č plastnih tkanih trakov 
iz prepletenega materiala, ki se nahaja med dvema trako ­
voma poliamidnega materiala. Trakovi prepletenega mate ­
riala so oja čitveni element, vsi trakovi so vro če zlepljeni 
in debeli manj kot tri milimetre, nedolo čljivih dolžin, ali 
pa razrezani na dolžine. Tovrstni pasovi se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 5910 00 00, če so debeli 3 milimetre 
ali več, brezkon čni ali opremljeni s sponkami. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema tekstilnih materialov 
z enojnim votkom in osnovo, prevle čenih s plasti čnimi 
masami (tarifna številka 5903) ali z gumo (tarifna 
številka 4008 ali 5906).  
5911 20 00  Tkanine za sita, vklju čno gotove za neposredno uporabo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 5911, (A), (2). 
Ti materiali so lahko v metraži ali pa pripravljeni v skladu 
z namenom uporabe (na primer razrezani v oblike, obrobljeni 
s trakovi, opremljeni s kovinskimi o česci). 
Kadar so v metraži, tkanine za sita, neizgotovljene, morajo biti 
označene na na čin, ki nedvoumno identificira blago, da je 
namenjeno za sejanje ali podobne industrijske namene:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 328  
— oznaka, sestavljena iz pravokotnika in njegovih diagonal, 
mora biti natisnjena v pravilnih razmikih vzdolž obeh 
robov materiala, pri čemer ne posega na okrajke. Natisnjena 
mora biti tako, da razdalje med dvema zaporednima ozna ­
kama, merjeno med sosednjimi konci pravokotnikov ni 
večja od enega metra, oznake na enem robu pa morajo 
biti razvrš čene tako, kot da bi bile na polovici razdalje 
med oznakami na nasprotnem robu (središ če vsake oznake 
mora biti enako oddaljeno od središ č dveh najbližjih oznak 
na nasprotnem robu). 
— debelina črt, ki tvorijo strani pravokotnika je 5 mm, 
diagonal pa 7 mm. Pravokotnik merjen od zunanjega 
roba črt je dolg najmanj 8 cm in širok 5 cm. 
— oznake morajo biti natisnjene v eni barvi, kontrastni 
z barvo materiala in mora biti neizbrisna. 
Vsaka oznaka je postavljena tako, da so dolge stranice pravo ­
kotnika vzporedne z osnovo materiala (glej skico spodaj):
  
Carinski organi lahko sprejmejo druge oznake, kjer te oznake 
nedvoumno identificirajo blago, da je namenjeno za indu ­
strijske namene kot sejanje, filtriranje itd. in ne za obla čila 
ali podobne namene. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema okvirjev za tiskanje, ki so 
sestavljeni iz tkanine, pritrjene na nosilec (tarifna podšte ­
vilka 5911 90 90), ro čnih sit in ro čnih rešet (tarifna 
številka 9604 00 00).  
5911 90 10 in 
5911 90 90  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata tekstilne izdelke, naštete 
v pojasnjevalnih opombah k tarifni številki 5911, (A), 
razen tekstilnih materialov, navedenih v tarifnih podšte ­
vilkah 5911 10 00, 5911 20 00 in 5911 40 00, skupaj 
z izdelki, ki so našteti v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 5911, (B), z izjemo gotovih tkanin za 
sejanje, ki se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 5911 20 00 
in izdelkov, ki se uvrš čajo pod tarifne podšte ­
vilke 5911 31 11 do 5911 32 90. 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 5911 90 
za uvrščanje izdelkov, narejenih iz spojenih spiral iz mono ­
filamenta, ki se uporabljajo za podobne namene kot tekstilni 
materiali in klobu čevina, kakršna se uporablja v strojih za 
proizvodnjo papirja in podobnih strojih.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 329  
POGLAVJE 60  
PLETENI ALI KVA ČKANI MATERIALI  
Splošno  
Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih materialov 
znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu oddelku pod s.  
6002  Pleteni ali kva čkani materiali, široki do vklju čno 30 cm, 
ki vsebujejo 5 mas. % ali ve č elastomerne preje ali 
gumijaste niti, razen tistih iz tarifne številke 6001  
Glej opombo 13 k temu oddelku za dolo čitev izraza „ela ­
stomerna preja“.  
6003  Pleteni ali kva čkani materiali, široki do vklju čno 30 cm 
razen tistih iz tarifnih številk 6001 ali 6002  
6003 30 10  Čipka rašel  
Čipka rašel je kot čipka vzor časta pletenina, izdelana na 
žakard rašel strojih. Oblikovani vzorci in ozadje imajo 
lahko razli čno gostoto tkanine. Stopnjevanje v gostoti mate ­
riala lahko omogo či učinek senčenja in v vzorcu se ustvarijo 
reliefne strukture.  
6004  Pleteni ali kva čkani materiali, široki ve č kot 30 cm, ki 
vsebujejo 5 mas. % ali ve č elastomerne preje ali gumi ­
jaste niti, razen tistih iz tarifne številke 6001  
Glej opombo 13 k temu oddelku za dolo čitev izraza „ela ­
stomerna preja“.  
6005  Materiali, pleteni po osnovi (vklju čno z materiali, doblje ­
nimi z „galloon“ pletilnimi stroji), razen tistih iz tarifnih 
številk 6001 do 6004  
Materiali, pleteni po osnovi, so izdelani na strojih za 
pletenje po osnovi, rašel strojih ali „galloon“ pletilnih stro ­
jih. Za razliko od pletenja po votku, so izdelani kot rezultat 
medsebojnega prepletanja niti osnove z zankami. Za 
pletenje osnove se uporablja eden ali ve č nitnih sistemov, 
ki potekajo vzdolž materiala. Sosednje niti se prepletajo in 
istočasno tvorijo zanke (ve čnitna tehnika) (glej tudi pojas ­
njevalne opombe HS k tem poglavju, splošno, A (II)). 
Galoon stroji za kva čkanje pripadajo skupini strojev za 
pletenje po osnovi. Delajo na principu vzdolžnih nizi 
osnove in pre čnega votka. Galoon stroji za kva čkanje se 
pogosto uporabljajo za izdelovanje pletenih trakov za izde ­
lavo obla čil (elastični robni trakovi za zapestje in nogo, 
trakovi z imeni, naramnice, trakovi za robljenje, trakovi za 
glavo, trakovi za zadrge) in za izdelavo obšivnih trakov za 
zavese in blazine.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 330  
6005 31 50  Čipka rašel, razen za zavese ali mrežaste zavese  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6003 30 10.  
6005 32 50  Čipka rašel, razen za zavese ali mrežaste zavese  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6003 30 10.  
6005 33 50  Čipka rašel, razen za zavese ali mrežaste zavese  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6003 30 10.  
6005 34 50  Čipka rašel, razen za zavese ali mrežaste zavese  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6003 30 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 331  
POGLAVJE 61  
OBLAČILNI IZDELKI IN OBLA ČILNI DODATKI, PLETENI ALI 
KVAČKANI  
Splošno  
1. Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih mate ­
rialov, znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu 
oddelku pod splošno.  
2. Glede uvrš čanja obla čil, pripravljenih v kompletih za prodajo na 
drobno, glej opombo 14 k temu oddelku.  
3. Kadar ima sestavni del obleke ali kompleta iz tarifne številke 6103 
ali 6104 okrasje ali dekoracijo, ki jih ni najti na drugem sestavnem 
delu ali sestavnih delih, ostanejo obla čila uvrščena kot obleka ali 
komplet, dokler je to okrasje ali dekoracija manjšega pomena, in 
če je omejeno na eno ali dve mesti na obla čilu (npr. na ovratniku 
in koncih rokava ali na reverjih in žepih).  
Vendar pa so obleke ali kompleti s takšnim okrasjem izklju čeni, 
kadar je okrasje izdelano med postopkom pletenja obla čila, razen 
kadar je okras logotip ali drug podoben simbol.  
4. Oblačila, ki pokrivajo zgornji del telesa, so za razliko od obla čil, ki 
pokrivajo spodnji del telesa, in od obla čil, ki pokrivajo celo telo (npr. 
plašči, obleke), obleke:  
— katerih objektivne zna čilnosti (slog, kroj itd.) jasno kažejo, da se 
nosijo npr. kot anoraki, suknji či (obleke) in zgornji deli komple ­
tov, srajce in bluze, zgornji deli pižam, puloverji, jope in telov ­
niki, zgornji deli smu čarskih oblek itd. ( Če ni druga če določeno, 
ta oblačila ne pokrivajo nujno celotnega zgornjega dela telesa.), 
ter 
— katerih dolžina ne sega pod sredino stegen. Vendar lahko pred ­
vsem zaradi mode nekateri deli teh obla čil segajo pod sredino 
stegen (npr. okrasne modne rese, pa tudi tradicionalni zadnji 
spodnji del fraka); glede dolžine obla čila so zanemarljivi, saj 
ne spreminjajo namembnosti teh obla čil, ki je pokrivanje zgor ­
njega dela telesa.  
6101  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine, vetrovke s 
kapuco tipa anorak (vklju čno smučarske bunde), vetrni 
jopiči, vetrovke in podobni izdelki za moške ali de čke, 
pleteni ali kva čkani, razen izdelkov iz tarifne 
številke 6103  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6201 91 00 
do 6201 99 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 332  
6101 20 10  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Ena od zna čilnosti teh „plaš čev in podobnih izdelkov“ je, da 
prekrijejo telo najmanj do sredine stegen. 
Na splošno so v primeru standardnih velikosti (normalne 
velikosti) moških obla čil (razen za de čke) take minimalne 
dolžine, merjeno od šiva ovratnika na tilniku (sedmo 
vretence) do spodnjega roba, ko je obla čilo ravno položeno 
in ustreza meram v centimetrih, ki so navedene v tabeli 
spodaj (glej skico spodaj).
  
Mere v tabeli kažejo povpre čja oblačil v standardnih veliko ­
stih (normalne velikosti) za moške (razen za de čke) – 
S (majhno, majhna velikost), M (srednje, srednja velikost) 
in L (veliko, velika velikost)  
Dolžine v centimetrih, merjeno zadaj od šiva na tilniku 
do spodnjega roba moškega obla čila v standardnih veli ­
kostih (razen za de čke).
 
Oblačila, ki niso dovolj dolga, da bi se uvrš čala kot plaš či 
ali podobni izdelki, z izjemo šoferskih jopi čev (šoferski 
jopiči in podobni izdelki – glej definicijo spodaj), ki se 
tudi uvrš čajo tukaj, se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 6101 20 90, 6101 30 90 ali 6101 90 80.  
Šoferski jopi či 
Šoferski jopi či so ohlapna vrhnja obla čila z dolgimi rokavi 
in se nosijo preko drugih obla čil kot zaš čita pred vremen ­
skimi neprilikami. Narejeni so v glavnem iz nelahkih 
tekstilnih materialov, razen tistih, ki so zajeti v tarifni 
številki 5903, 5906 ali 5907 00 00. Šoferski jopi či so razli­ 
čnih dolžin od koraka do sredine stegen. Lahko imajo 
enojno ali dvojno zapenjanje.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 333  
Šoferski jopi či imajo naslednje zna čilnosti: 
— celotna sprednja odprtina se zapenja z gumbi, v časih pa 
tudi z zadrgo ali gumbi – pritiska či, 
— podlogo, ki je lahko snemljiva (lahko je polnjena in/ali 
prešita); 
— v sredini hrbtnega dela razporek ali stranske razporke. 
Možne posebnosti: 
— žepi, 
— ovratnik. 
Šoferski jopi či nimajo naslednjih zna čilnosti: 
— kapuce, 
— zatezne vrvice ali kakšnih drugih sredstev za zatezanje 
okrog pasu in/ali spodnjem delu obla čila. Vendar to ne 
izključuje pasov. 
Izraz „in podobno“, ki se nanaša na šoferske jopi če, vklju­ 
čuje tudi obla čila, ki imajo podobne lastnosti kot šoferski 
jopiči, vendar imajo kapuco.  
6101 30 10  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6101 20 10.  
6101 90 20  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6101 20 10.  
6102  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine, vetrovke 
s kapuco tipa anorak (vklju čno smučarske bunde), 
vetrni jopi či, vetrovke in podobni izdelki, za ženske ali 
deklice, pleteni ali kva čkani, razen izdelkov iz tarifne 
številke 6104  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6201 91 00 
do 6201 99 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno številko  
6102 10 10  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6101 20 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko 
in ustrezajo meram ženskih obla čil (razen za deklice), kot 
sledi:  
Dolžine v centimetrih, merjeno zadaj od šiva na tilniku 
do spodnjega roba ženskega obla čila v standardnih veli ­
kostih (razen za deklice).
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 334  
6102 20 10  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6102 10 10.  
6102 30 10  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6102 10 10.  
6102 90 10  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6102 10 10.  
6104  Kostimi, kompleti, jakne in blazerji, obleke, krila, hla čna 
krila, dolge hla če (vklju čno pumparice in podobne 
hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke 
hlače (razen kopalk), za ženske ali deklice, pleteni ali 
kvačkani  
6104 41 00 do 
6104 49 00  Obleke  
Izraz „obleke“ pomeni obla čila namenjena za pokrivanje 
telesa. Obi čajno segajo od ramen do gležnjev ali malo 
pod njimi, lahko imajo rokave ali pa so brez njih. Mogo če 
jih je nositi brez isto časnega nošenja drugih obla čil. Nošenje 
spodnjega perila ne izklju čuje uvrščanja teh obla čil kot 
obleka. Če je zgornji del takšnega obla čila sestavljen iz 
naramnic skupaj z naprsniki spredaj ali spredaj in zadaj, 
štejejo ta obla čila za obleke le v primeru, če mere, kroj in 
položaj naprsnikov omogo čajo nošenje obla čila, kot je nave ­
deno zgoraj. Če ni tako, se morajo takšna obla čila uvrstiti 
kot krila znotraj tarifnih podštevilk 6104 51 00 do 
6104 59 00. Ta izraz zajema tudi prosojne obleke.  
6104 51 00 do 
6104 59 00  Krila in hla čna krila  
Izraz „krila“ ozna čuje oblačila namenjena za pokrivanje 
spodnjega dela telesa. Obi čajno segajo od pasu do gležnjev 
ali malo pod njimi. Krila so obla čila, ki se morajo nositi 
skupaj z vsaj enim obla čilom, kot so T-majica, srajca, bluza, 
srajčna bluza, pulover ali kakšno drugo podobno obla čilo, 
namenjeno za pokrivanje zgornjega dela telesa. Prisotnost 
naramnic ne vpliva bistveno na naravo krila. 
Če imajo krila poleg naramnic še naprsnike spredaj in/ali 
zadaj, ostanejo takšna obla čila uvrščena kot krila v teh 
tarifnih podštevilkah le, če mere, kroj in položaj omenjenih 
naprsnikov niso zadostni za nošenje obla čil brez zgoraj 
omenjenih obla čil. Hlačna krila so obla čila z zgoraj nave ­
denimi zna čilnostmi, ki pokrivajo vsako nogo posebej. Po 
kroju in širini se razlikujejo od kratkih ali dolgih hla č. 
6106  Bluze, srajce in sraj čne bluze za ženske ali deklice, 
pletene ali kva čkane ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 335  
Bluze  
Bluze za ženske ali deklice so lahka obla čila namenjena za 
pokrivanje zgornjega dela telesa, so modnega in obi čajno 
ohlapnega kroja, z ovratnikom ali brez njega, z rokavi ali 
brez njih, s kakršnim koli izrezom ali vsaj z epoletami, 
gumbi ali drugimi vrstami zapenjal. Izostanek gumbov ali 
zapenjal je dovoljen le v primeru zelo nizko krojenega obla ­ 
čila, z ali brez okrasja, kot so kravate, žaboji, čipke ali 
vezenine.  
Srajce in sraj čne bluze  
Srajce in sraj čne bluze za ženske ali deklice so obla čila 
namenjena za pokrivanje zgornjega dela telesa. Zapenjajo 
se v celoti ali delno, imajo rokave, v glavnem so z ovrat ­
nikom, z žepi ali brez njih, vendar brez žepov pod pasom. 
Kroj teh obla čil temelji na kroju moških in deških srajc, 
zapenjajo se v glavnem spredaj. Dva dela odprtine sta 
tikoma ali se prekrivata iz desne čez levo stran. 
Pri uporabi opombe 9 k temu poglavju imajo srajce in 
srajčne bluze iz te tarifne številke lahko tudi takšno zape ­
njanje, pri katerem se robova ne prekrivata. 
Oblačila iz te tarifne številke segajo pod pas, bluze pa so 
običajno krajše od drugih obla čil, navedenih zgoraj. 
Ta tarifna številka ne zajema obla čil, za katere je na osnovi 
njihove dolžine mogo če ugotoviti, da se nosijo kot obleke.  
6107  Spodnjice, spodnjice brez hla čnic, spalne srajce, pižame, 
kopalni plaš či, jutranje halje in podobni izdelki za 
moške ali de čke, pleteni ali kva čkani  
6107 21 00 do 
6107 29 00  Spalne srajce in pižame  
Te tarifne podštevilke zajemajo moške ali deške pižame, 
pletene ali kva čkane, ki so zaradi splošnega izgleda in 
vrste materiala razpoznavne kot obla čila, namenjena 
izključno ali pretežno kot spalna obla čila. 
Pižame sestoje iz dveh obla čilnih predmetov: 
— oblačila, namenjenega za pokrivanje zgornjega dela 
telesa in je obi čajno vrste suknji č, 
— oblačila (hlač ali kratkih hla č) preprostega kroja, brez 
odprtine ali z odprtino spredaj.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 336  
Velikost sestavnih delov teh pižam mora biti primerna oz. 
med seboj usklajena. Kroj obeh sestavnih delov mora biti 
usklajen, prav tako material, barva, okrasje in stopnja 
končne izdelave, tako da s tem jasno kažejo, da jih bo nosila 
ena oseba. 
Pižame morajo biti spoznavne kot udobne za nošenje kot 
spalna obla čila po: 
— vrsti materiala, 
— njihovem obi čajnem ohlapnem kroju, in 
— odsotnosti neudobnih oblik, kot so veliki ali debeli 
gumbi in prekomerno okrasje. 
Enodelna spalna obla čila, ki prekrivajo tako zgornji kot 
spodnji del telesa in pri tem ovijajo vsako nogo posebej, 
se uvrščajo pod tarifne podštevilke 6107 91 00 ali 
6107 99 00.  
6108  Kombineže, spodnja krila, spodnjice brez hla čnic, 
spodnje hla če, spalne srajce, pižame, negližeji, kopalni 
plašči, jutranje halje in podobni izdelki, za ženske ali 
deklice, pleteni ali kva čkani  
6108 31 00 do 
6108 39 00  Spalne srajce in pižame  
Te tarifne podštevilke zajemajo ženske ali dekliške pižame, 
pletene ali kva čkane, ki so zaradi splošnega izgleda in vrste 
materiala razpoznavne kot obla čila, namenjena izklju čno ali 
pretežno kot spalna obla čila. 
Pižame sestoje iz dveh obla čilnih predmetov: 
— oblačila, namenjenega za pokrivanje zgornjega dela 
telesa in je obi čajno vrste jakna, pulover ali podobna 
vrsta obla čila, 
— oblačila (hlač ali kratkih hla č) preprostega kroja, z 
odprtino ali brez. 
Velikost sestavnih delov teh pižam mora biti primerna oz. 
med seboj usklajena. Kroj obeh sestavnih delov mora biti 
usklajen, prav tako material, barva, okrasje in stopnja 
končne izdelave, tako da s tem jasno kažejo, da jih bo nosila 
ena oseba. 
Pižame morajo biti spoznavne kot udobne za nošenje kot 
spalna obla čila po: 
— vrsti materiala, 
— njihovem obi čajnem ohlapnem kroju, in 
— odsotnosti neudobnih oblik, kot so veliki ali debeli 
gumbi in prekomerno okrasje. 
Kompleti obla čil poznani kot „baby-doll“, ki so sestavljeni 
iz zelo kratke spalne srajce in spodnjic, se tudi smatrajo kot 
pižame. 
Enodelna spalna obla čila, ki prekrivajo tako zgornji kot 
spodnji del telesa in pri tem ovijajo vsako nogo posebej, 
se uvrščajo pod tarifne podštevilke 6108 91 00 do 
6108 99 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 337  
6109  T-majice, spodnje majice brez rokavov in druge majice, 
pletene ali kva čkane  
Tovrstna obla čila, omenjena v dodatni opombi 2 k temu 
poglavju, ki imajo delno sprednje odpenjanje na izrezu, se 
zapenjajo ali samo prekrivajo, so iz te tarifne številke izklju ­ 
čena. Običajno se uvrš čajo pod tarifno številko 6105 ali 
6106, skladno z dolo čili opomb 4 in 9 k temu poglavju, 
ali za moška ali deška brezrokavna obla čila, tarifna 
številka 6114, skladno z dolo čili drugega stavka opombe 4 
k temu poglavju.  
6110  Jope, puloverji, telovniki in podobni izdelki, pleteni ali 
kvačkani  
Ta tarifna številka zajema obla čila namenjena za pokrivanje 
zgornjega dela telesa, z rokavi ali brez njih, s kakršno koli 
vrsto izreza, z ovratnikom ali brez njega, z žepi ali brez njih. 
Ta oblačila imajo v glavnem šivane robove ali rebrast 
vzorec na spodnjem robu, okoli izreza, na koncih rokavov 
ali rokavnih odprtinah. 
Lahko so izdelana iz katere koli vrste pletenega ali kva čka­
nega materiala, vklju čno iz lahkih ali fino pletenih mate ­
rialov iz katerih koli tekstilnih vlaken. 
Lahko so opremljeni s katero koli vrsto okrasja, vklju čno s 
čipko ali vezenino. 
Primeri obla čil, ki se uvrš čajo pod to tarifno številko, so 
naslednji: 
1. jope in puloverji, vklju čno puloverji za treniranje, (z 
V-izrezom, kratkim izrezom, okroglim ali čolničnim 
izrezom ali s puli ovratnikom, polo ovratnikom ali 
želvjim izrezom), ki se obla čijo preko glave in obi čajno 
nimajo odprtine na izrezu ali zapenjalnega sistema; 
2. zgoraj opisanim podobna obla čila, z ovratnikom ali brez 
njega, ki pa imajo delno odprt izrez, na primer spredaj 
ali v smeri ramen, ki se zapenja z gumbi ali drugimi 
sredstvi za zapenjanje; 
3. telovniki in jopice, ki so spredaj odprti po vsej dolžini, z 
gumbi ali drugimi zapenjali ali brez njih, z ovratnikom 
ali brez njega; 
4. oblačila poznana kot dvodelna obla čila, sestavljena iz 
puloverja z rokavi ali brez in jopice z dolgimi ali krat ­
kimi rokavi. Ta obla čila morajo biti ustreznih velikosti 
in iz istega materiala in enake barve. Vzorci in okrasje, 
če se pojavlja, mora biti na obeh obla čilih enako; 
5. oblačila, opisana v predhodnih to čkah, ki so izdelana iz 
lahkih materialov, kakršni se uporabljajo za T-majice ali 
podobna obla čila, in ki imajo vrvico za zatezanje, 
rebrast pas ali drugo sredstvo za zatezanje spodnjega 
dela. 
Ta tarifna številka ne zajema: 
(a) ženskih ali dekliških bluz (tarifna številka 6106);  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 338  
(b) anorakov, vetrnih jopi čev, vetrovk in podobnih izdelkov 
(tarifna številka 6101 ali 6102); 
(c) T-majic, spodnjih majic brez rokavov in drugih majic 
(tarifna številka 6109).  
6110 12 10 in 
6110 12 90  Iz dlake kašmirskih koz  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 5102 11.  
6110 20 10  Lahki, fino pleteni puloverji s puli ovratnikom, polo 
ovratnikom ali želvjim izrezom  
Za lahke jopice in puloverje s puli ovratnikom, polo ovrat ­
nikom ali želvjim izrezom štejejo: lahka, oprijeta, fino 
pletena obla čila, ki pokrivajo zgornji del telesa, eno ali 
večbarvna, z rokavi ali brez njih, ki imajo puli ovratnik, 
polo ovratnik ali želvji izrez brez odprtine. 
Izraz „fino pleten“ pomeni fino pletenje z najmanj 
12 zankami na centimeter, v vodoravni in navpi čni smeri 
na eni strani vzorca dimenzij 10 × 10 centimetrov. 
Lahke jopice in puloverji s puli ovratnikom, polo ovrat ­
nikom ali želvjim izrezom so obi čajno pleteni kot enojni 
jersey (navadno pletenje), rebrasto (1 × 1) ali kot interlock 
pletivo. 
Enojni jersey (navadno pletenje) je najpreprostejša oblika 
pletenja po votku (skica 1). Zanke na licu so v obliki 
majhnih črk V ali preobrnjenih črk V (skica 2), na hrbtni 
strani pa v obliki med seboj povezanih zank (skica 3).
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 339  
Fino rebrasto pletenje 1 desna, 1 leva (skica 4) vsebuje 
izmenjaje v vsaki vrsti desno zanko in levo zanko (skica 5); 
tako da so na eni strani materiala rebra, ki ustrezajo brazdam 
na drugi strani. Dve strani pletenine sta enakega videza (skici 6 
in 7).
  
Interlock je dvojno rebrasto pletenje, ki je na obeh straneh 
enakega videza. Ta u činek se doseže z zazankanjem zank (ena 
zanka na dve rebri, skica 8). Tako se na vsaki strani materiala 
zanke ene rebri izmenjuje z zanko ustrezne rebri z druge strani 
materiala (skica 9). Rebra ene strani materiala zaradi tega 
ustrezajo rebrom druge strani (skici 10 in 11).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 340
  
6110 30 10  Lahki, fino pleteni puloverji s puli ovratnikom, polo 
ovratnikom ali želvjim izrezom  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6110 20 10.  
6111  Obla čila in obla čilni dodatki za dojen čke, pleteni ali 
kvačkani  
Glej opombo 6 (a) k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 341  
Ta tarifna številka zajema obla čila, ki so namenjena 
majhnim otrokom, katerih telesna višina ne presega 86 cm 
(majhen otrok, star približno 18 mesecev). Med ta obla čila 
spadajo: plaš či, ogrinjala, prešita ogrinjala, škratova obla ­ 
čila, jutranje halje, dvodelni kompleti, obleke za igranje, 
hlače, nadhla če, pumparice, igralne hla čke, telovniki, 
vetrovke, obleke, krila, boleri, jakne, vetrovke s kapuco 
tipa anorak, pelerine, tunike, bluze, sraj čne bluze, kratke 
hlače itd. 
Nekatera izmed teh obla čil so za novorojen čke. Med nave ­
denimi obla čili so nekatera nedolo čljive velikosti, vendar se 
uvrščajo pod to tarifno številko, če se lahko opredelijo kot 
oblačila za dojen čke. 
Ta tarifna številka zato zajema: 
1. halje in plaš če za krst; 
2. majhne brezrokavne halje s kapuco; 
3. škratova obla čila: oblačila z rokavi in kapucami, ki 
tvorijo hkrati plaš č in vrečo (spodaj so popolnoma zapr ­
ta); 
4. spalne vre če za dojen čke, ki so lahko polnjene, z rokavi 
ali odprtinami za rokave. Primer je ponazorjen na 
fotografiji.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 342  
6112  Trenirke, smu čarske obleke in kopalke, pletene ali 
kvačkane  
6112 11 00 do 
6112 19 00  Trenirke  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6112, (A).  
6112 31 10 do 
6112 39 90  Moške ali deške kopalke  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6112, (C), 
ki navaja, da tarifna številka 6112 zajema med drugim 
kopalne hla če in kopalke, elasti čne ali ne. 
Kopalne hla če so obla čila, ki se zaradi svojega splošnega 
izgleda, kroja in vrste tkanine uporabljajo samo ali pretežno 
kot kopalke in ne kot „kratke hla če“ iz tarifne številke 6103 
ali 6104. Na splošno so popolnoma ali pretežno izdelane iz 
umetnih ali sinteti čnih vlaken. 
Kopalne hla če morajo imeti naslednje lastnosti: 
— da imajo notranje spodnjice brez hla čnic, prišite na obla ­ 
čilo ali vsaj podlogo spredaj ali v koraku, 
— da so ozke v pasu (imajo npr. vrvico ali popolnoma 
elastičen pas). 
Kopalne hla če imajo lahko žepe, pod pogojem: 
— da imajo zunanji žepi trden sistem zapenjanja (npr. zape ­
njanje z zadrgo ali zapenjanje s trakom  velcro , da se žep 
popolnoma zapne, tj. da se ne more zapeti v presledkih), 
— da imajo notranji žepi enak trden sistem zapenjanja kot 
prej opisani zunanji žepi. Kadar so notranji žepi pritrjeni 
na pas, imajo lahko samo prekrivni sistem zapenjanja, če 
ta zagotavlja popolno zaporo žepne odprtine. 
Kopalne hla če ne smejo imeti naslednjih lastnosti: 
— odprtine spredaj, tudi če se zapira s sistemom zapenja ­
nja, 
— odprtine v pasu, tudi če se zapira s sistemom zapenjanja.  
6112 41 10 do 
6112 49 90  Ženske ali dekliške kopalke  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6112 31 10 
do 6112 39 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne številke.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 343  
6115  Hla čne nogavice, nogavice, dokolenke, kratke nogavice 
in druge nogavice, vklju čno nogavice z ozna čeno stopnjo 
kompresije (npr. nogavice za kr čne žile), pletene ali 
kvačkane  
6115 10 10 in 
6115 10 90  Hlačne nogavice, nogavice in dokolenke z ozna čeno 
stopnjo kompresije (npr.: nogavice za kr čne žile)  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6115 10.  
6117  Drugi gotovi obla čilni dodatki, pleteni ali kva čkani; 
pleteni ali kva čkani deli obla čil ali obla čilnih dodatkov  
6117 80 10 in 
6117 80 80  Drugi dodatki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6117, drugi 
odstavek, (12). 
Ti tarifni podštevilki zajemata pletene naglavne trakove in 
zapestne trakove, kakršne uporabljajo športniki in športnice 
za vpijanje znoja in pletene naušnice, povezane ali ne.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 344  
POGLAVJE 62  
OBLAČILNI IZDELKI IN OBLA ČILNI DODATKI, NEPLETENI ALI 
NEKVAČKANI  
Splošno  
1. Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih mate ­
rialov znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu 
oddelku pod splošno.  
2. Glede uvrš čanja obla čil, pripravljenih v kompletih za prodajo na 
drobno, glej opombo 14 k temu oddelku.  
3. Kadar ima sestavni del obleke ali kompleta iz tarifne številke 6203 
ali 6204 okrasje ali dekoracijo, ki jih ni najti na drugem sestavnem 
delu ali sestavnih delih, ostanejo obla čila uvrščena kot obleka ali 
komplet, dokler je to okrasje ali dekoracija manjšega pomena in če 
je omejeno na eno ali dve mesti na obla čilu (npr. na ovratniku in 
koncih rokava ali na reverjih in žepih).  
Vendar pa so obleke ali kompleti s takšnim okrasjem izklju čeni, 
kadar je okrasje izdelano med postopkom tkanja obla čila, razen 
kadar je okras logotip ali drug podoben simbol.  
4. To poglavje zajema delovna in poklicna obla čila, na katere se nana ­ 
šajo tarifne podštevilke kombinirane nomenklature in katere zaradi 
splošnega videza (preprostega ali posebnega kroja ali modela 
odvisno od funkcije obla čila) ter vrste materiala, ki je obi čajno 
čvrst in se ne kr či, nedvoumno kažejo na to, da so izdelane samo 
ali predvsem zato, da zagotovijo zaš čito (fizično ali zdravstveno) 
drugih obla čil in/ali oseb med delom v obratu, opravljanjem poklica 
ali v gospodinjstvu.  
Ta oblačila običajno niso okrašena. V tem smislu za okrasje ne 
štejejo napisi in simboli, ki se nanašajo na dejavnost, med katero 
se ta obla čila nosijo.  
Tovrstna obla čila so izdelana iz bombaža, sinteti čnih ali umetnih 
vlaken, ali pa iz mešanic teh tekstilnih materialov.  
Za povečanje čvrstosti teh obla čil sta v uporabi najpogosteje dva 
načina šivanja: varnostni šiv in dvojni šiv.  
Poklicna in delovna obla čila se najpogosteje zapenjajo z zadrgami, 
gumbi – pritiska či, velcro – trakovi, ali pa navzkrižnimi ali vozla ­
stimi zapirali, pri čemer se uporabljajo vezalke ali podobno.  
Tovrstna obla čila imajo lahko žepe, ki so ve činoma našiti. Žepne 
reže so v glavnem izdelane iz istega materiala kot obla čilo in niso 
podložene na isti na čin, kot ostali deli obla čila. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 345  
Med poklicnimi in delovnimi obla čili velja omeniti obla čila, ki jih 
uporabljajo mehaniki, tovarniški delavci, zidarji, kmetje itd. To so 
večinoma dvodelna obla čila, delovni kombinezoni, hla če z naprs ­
nikom in naramnicami in hla če. Za druge dejavnosti so takšna obla ­ 
čila lahko predpasniki, protiprašni plaš či itd. (za zdravnike, bolniške 
sestre, snažilke, frizerke, peke, mesarje itd.).  
Za poklicna ali delovna obla čila lahko štejejo le obla čila trgovske 
velikosti 158 (višina telesa je 158 cm) ali ve č. 
Uniforma in druga podobna uradna obla čila (na primer sodniški 
plašči, cerkvena obla čila) ne štejejo za poklicna in delovna obla čila. 
5. Smiselno se uporabljajo  mutatis mutandis  pojasnjevalne opombe k 
61. poglavju, splošno, to čka 4.  
6201  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine, vetrovke 
s kapuco tipa anorak (vklju čno smučarske bunde), 
vetrni jopi či, vetrovke in podobni izdelki za moške ali 
dečke, razen izdelkov iz tarifne številke 6203  
6201 11 00 do 
6201 19 00  Plašči, dežni plaš či, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Ena od zna čilnosti teh „plaš čev in podobnih izdelkov“ je, da 
prekrijejo telo najmanj do sredine stegen. 
Na splošno so v primeru standardnih velikosti (normalne 
velikosti) moških obla čil (razen za de čke) te minimalne 
dolžine, merjeno od šiva ovratnika na tilniku (sedmo 
vretence) do spodnjega roba, ko je obla čilo ravno položeno 
in ustreza meram v centimetrih, ki so navedene v tabeli 
spodaj (glej skico spodaj).
  
Mere v tabeli kažejo povpre čja oblačil v standardnih velikostih 
(normalne velikosti) za moške (razen za de čke) – S (majhno, 
majhna velikost), M (srednje, srednja velikost) in L (veliko, 
velika velikost)  
Dolžine v centimetrih, merjeno zadaj od šiva na tilniku do 
spodnjega roba obla čila – moške standardne velikosti 
(razen za de čke). ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 346
  
Oblačila, ki niso dovolj dolga, da bi se uvrš čala kot plaš či in 
podobno, z izjemo šoferskih jopi čev (šoferski jopi či in 
podobni izdelki – glej definicijo spodaj), ki se tudi uvrš čajo 
tukaj, se uvrš čajo pod tarifne podštevilke 6201 91 00 do 
6201 99 00.  
Šoferski jopi či 
Šoferski jopi či so ohlapna vrhnja obla čila z dolgimi rokavi in 
se nosijo preko drugih obla čil kot zaš čita pred vremenskimi 
neprilikami. So bolj predpisanega videza kot parke in so v 
glavnem narejeni iz nelahkih tekstilnih materialov (npr. tvid, 
loden), razen tistih, ki so zajeti v tarifni številki 5602, 5603, 
5903, 5906 ali 5907 00 00. Šoferski jopi či so različnih dolžin, 
od koraka do sredine stegen. Lahko imajo enojno ali dvojno 
zapenjanje. 
Šoferski jopi či imajo naslednje zna čilnosti: 
— celotna sprednja odprtina se zapenja z gumbi, v časih pa 
tudi z zadrgo ali gumbi – pritiska či, 
— podlogo, ki je lahko snemljiva (lahko je polnjena in/ali 
prešita); 
— v sredini hrbtnega dela razporek ali stranske razporke. 
Možne posebnosti: 
— žepi, 
— ovratnik. 
Šoferski jopi či nimajo naslednjih zna čilnosti: 
— kapuce, 
— zatezne vrvice ali drugih sredstev za zatezanje okrog pasu 
in/ali spodnjem delu obla čila. Vendar to ne izklju čuje pasu. 
Izraz „in podobno“, ki se nanaša na šoferske jopi če, zajema 
tudi oblačila, ki imajo podobne lastnosti kot šoferski jopi či, 
vendar imajo kapuco. 
Te tarifne podštevilke zajemajo obla čila, znana kot „parke“, 
katere so posebej krojene in oblikovane, tako da zagotavljajo 
zaščito pred mrazom, vetrom in dežjem. To so ohlapna vrhnja 
oblačila z dolgimi rokavi. Parke iz teh tarifnih podštevilk so 
izdelane iz nelahkih, gosto tkanih materialov, razen tistih, ki so 
omenjeni v tarifni številki 5903, 5906 ali 5907 00 00. Parke so 
različnih dolžin, od sredine stegen do kolen.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 347  
Parke morajo imeti naslednje zna čilnosti: 
— kapuco; 
— celotna sprednja odprtina se zapenja z zadrgo, gumbi 
– pritiska či ali z velcro – trakom. Pogosto je zaš čitena z 
zaščitnim poklopcem; 
— podlogo, ki je obi čajno prešita ali imitira krznen material; 
— zatezno vrvico ali kakšno drugo sredstvo za zatezanje 
okrog pasu, razen za pas; 
— zunanje žepe.  
6201 91 00 do 
6201 99 00  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo anorake, vetrne jopi če, 
vetrovke in podobne izdelke, kot je opisano spodaj: 
1. Anoraki (vklju čno smučarske bunde) in podobni izdelki  
Anoraki so obla čila za zaš čito pred vetrom, mrazom in 
dežjem. Lahko imajo podobne zna čilnosti kot parke, 
vendar se od slednjih razlikujejo med drugim po dolžini. 
Le-ta lahko variira od precej pod pasom do sredine 
stegen, vendar ne dalj. 
Anoraki iz teh tarifnih podštevilk so izdelani iz gosto 
tkanih materialov (razen tistih, ki se uvrš čajo pod tarifno 
številko 5903, 5906 ali 5907 00 00). 
Anoraki imajo naslednje zna čilnosti: 
— kapuco (v časih skrita v ovratniku obla čila); 
— popolno odprtino spredaj, ki se zapenja z zadrgo, z 
gumbi – pritiska či ali z velcro – trakom in je pogosto 
zaščitena z zaš čitnim poklopcem; 
— podlogo, ki je lahko prešita ali polnjena; 
— dolge rokave. 
Poleg navedenega imajo anoraki obi čajno še vsaj eno od 
naslednjih zna čilnosti: 
— zatezno vrvico ali kakšno drugo sredstvo za zatezanje 
okrog pasu in/ali na spodnjem delu obla čila; 
— konci rokavov so oprijeti, opremljeni z elastiko ali pa 
z drugim sredstvom za zatezanje; 
— ovratnik; 
— žepe. 
Kar se tiče anorakov izraz „in podobni izdelki“ zajema: 
(a) Oblačila, ki imajo zna čilnosti anoraka, nimajo pa:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 348  
— kapuce ali 
— podloge. 
Zajema tudi obla čila, ki so definirana zgoraj kot 
anoraki in imajo samo deloma odprto sprednjo stran 
in sistem zapenjanja. Ne vklju čuje oblačil, ki nimajo 
ne kapuce in ne podloge. 
(b) Oblačila brez podloge z dolgimi rokavi, ki lahko 
segajo precej pod boke, toda ne nižje kot do sredine 
stegen. Ta obla čila so izdelana iz gosto tkanih mate ­
rialov (razen tistih, ki se uvrš čajo pod tarifno 
številko 5903, 5906 ali 5907 00 00) in so odporne 
ali obdelane tako, da zagotavljajo ustrezno zaš čito, 
predvsem pred dežjem. 
Ta oblačila imajo kapuco, vendar obi čajno nimajo 
sprednje odprtine po vsej dolžini obla čila. Če imajo 
samo delno odprtino, ni nujno, da imajo tudi sistem 
zapenjanja. Vendar pa mora biti v tem primeru 
zaščitni vstavek vklju čen v odprtino. Na koncu 
rokavov in spodnjega dela obla čila je obi čajno 
zatezna naprava ali elastika. 
Oblačila, ki bi se sicer lahko uvrš čala kot „anoraki 
(vključno smučarske bunde) in podobni izdelki“, nimajo 
pa kapuce in podloge, lahko štejejo za „podobne izdel ­
ke“, če se uporabljajo kot vetrni jopi či. 
2. Vetrni jopi či, vetrovke in podobni proizvodi  
(a) Vetrni jopi či so oblačila za zaš čito pred vremenskimi 
neprilikami. Segajo do bokov ali malo pod njih. Izde ­
lane so iz gosto tkanih materialov. Obi čajno so vodo ­
odbojne, vendar za razliko od anorakov nimajo 
kapuce. 
Vetrni jopi či imajo naslednje zna čilnosti: 
— dolge rokave; 
— popolno odpiranje spredaj in zapenjanje z zadrgo; 
— podlogo, neprešito in nepolnjeno; 
— ovratnik; 
— sredstvo za zatezanje spodnjega dela obla čila 
(običajno spodaj). 
Poleg tega so lahko konci rokavov oprijeti, oprem ­
ljeni z elastiko ali drugim sredstvom za zatezanje. 
(b) Vetrovke (splošno znane kot „bluzoni“) so vrhnja 
oblačila za pokrivanje zgornjega dela telesa. Obi čajno 
so polnega in ohlapnega kroja, kar jim daje videz 
napihnjenosti. Segajo do pasu ali malo pod pas. 
Imajo dolge rokave, ki segajo pod spodnji rob obla ­ 
čila. Za tekstilne tkanine, iz katerih so ta obla čila 
izdelana, zaš čita pred vremenskimi neprilikami ni 
nujna.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 349  
Vetrovke imajo naslednje zna čilnosti: 
— oprijet izrez z ovratnikom ali brez; 
— popolno ali delno odpiranje spredaj s kakršnimi koli 
zapenjanjem; 
— oprijeti konci rokava, opremljeni z elastiko ali 
drugim sredstvom za zatezanje; 
— zatezanje spodnjega roba obla čila z elastiko ali na 
kakšen drug na čin. 
Poleg tega imajo vetrovke lahko: 
— zunanje žepe; in/ali 
— podlogo; in/ali 
— kapuco. 
V povezavi z vetrovkami izraz „in podobni izdelki“ 
zajema obla čila, ki imajo vse zgoraj opisane zna čilnosti 
(pod (b)), razen ene izmed naslednjih zna čilnosti: 
— brez oprijetega izreza; ali 
— brez odprtine spredaj, z oprijetim ali druga čnim izre­
zom; ali 
— odprtino spredaj brez zapenjanja. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo: 
(a) plaščev, dežnih plaš čev, šoferskih jopi čev, pelerin in 
podobnih izdelkov iz tarifnih podštevilk 6201 11 00 do 
6201 19 00; 
(b) plaščev, dežnih plaš čev, šoferskih jopi čev, pelerin in 
podobnih izdelkov, ki se uvrš čajo pod tarifne podšte ­
vilke 6202 11 00 do 6202 19 00; 
(c) jaken in blazerjev, ki se uvrš čajo pod tarifne podšte ­
vilke 6203 31 00 do 6203 39 90 ali 6204 31 00 do 
6204 39 90; 
(d) anorakov, vetrnih jopi čev, kratkih jopi čev in podobno, 
iz tekstilnih materialov iz tarifne številke 5903, 5906 ali 
5907 00 00, ali izdelkov iz netkanega tekstila iz tarifne 
številke 5603, ki se uvrš čajo pod tarifno številko 6210.  
6202  Plaš či, površniki, šoferski jopi či, pelerine, vetrovke s 
kapuco tipa anorak (vklju čno smučarske bunde), vetrni 
jopiči, vetrovke in podobni izdelki za ženske ali deklice, 
razen izdelkov iz tarifne številke 6204  
6202 11 00 do 
6202 19 00  Plašči, dežni plaš či, šoferski jopi či, pelerine in podobni 
izdelki  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6201 11 00 
do 6201 19 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke in ustrezajo meram ženskih obla čil (razen 
za deklice), kot sledi:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 350  
Dolžine v centimetrih, merjeno zadaj od šiva na tilniku 
do spodnjega roba obla čila – ženske standardne velikosti 
(razen za deklice).
  
6202 91 00 do 
6202 99 00  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6201 91 00 
do 6201 99 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke.  
6204  Kostimi, kompleti, jakne in blazerji, obleke, krila, hla čna 
krila, dolge hla če (vklju čno pumparice in podobne 
hlače), hlače z naprsnikom in naramnicami ter kratke 
hlače (razen kopalk), za ženske ali deklice  
6204 41 00 do 
6204 49 90  Obleke  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6104 41 00 
do 6104 49 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke.  
6204 51 00 do 
6204 59 90  Krila in hla čna krila  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6104 51 00 
do 6104 59 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za te 
tarifne podštevilke.  
6206  Bluze, srajce in sraj čne bluze za ženske ali deklice  
Bluze  
Bluze za ženske ali deklice so lahka obla čila namenjena za 
pokrivanje zgornjega dela telesa, so modnega in obi čajno 
ohlapnega kroja, z ovratnikom ali brez njega, z rokavi ali 
brez njih, s kakršnim koli izrezom ali vsaj z epoletami, z 
odprtino ali brez. Lahko imajo okrasje, kot so kravate, 
žaboji, čipke ali vezenine.  
Srajce in sraj čne bluze  
Določila pojasnjevalne opombe k tarifni številki 6106 za 
ženske ali dekliške srajce ali sraj čne bluze, pletene ali 
kvačkane, se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za bluze in 
srajčne bluze iz te tarifne številke. 
Oblačila iz te tarifne številke segajo pod pas. Bluze so 
običajno krajše od drugih zgoraj omenjenih obla čil. 
Ta tarifna številka ne zajema obla čil, ki so zaradi svoje 
dolžine spoznavne kot obleke.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 351  
6207  Spodnje majice brez rokavov in druge majice, spodnjice, 
spodnjice brez hla čnic, spalne srajce, pižame, kopalni 
plašči, jutranje halje in podobni izdelki za moške ali 
dečke 
6207 21 00 do 
6207 29 00  Spalne srajce in pižame  
Te tarifne podštevilke zajemajo moške ali deške pižame, ki 
niso pletene ali kva čkane, ki so zaradi splošnega izgleda in 
vrste materiala razpoznavne kot obla čila, namenjena 
izključno ali pretežno kot spalna obla čila. 
Pižame sestoje iz dveh obla čilnih predmetov: 
— oblačila, namenjenega za pokrivanje zgornjega dela 
telesa in je obi čajno vrste suknji č; 
— oblačila (hlač ali kratkih hla č) preprostega kroja, brez 
odprtine ali z odprtino spredaj. 
Velikost sestavnih delov teh pižam mora biti primerna oz. 
med seboj usklajena. Kroj obeh sestavnih delov mora biti 
usklajen, prav tako material, barva, okrasje in stopnja 
končne izdelave, tako da s tem jasno kažejo, da jih bo nosila 
ena oseba. 
Pižame morajo biti spoznavne kot udobne za nošenje kot 
spalna obla čila po: 
— vrsti materiala; 
— njihovem obi čajnem ohlapnem kroju, in 
— odsotnosti neudobnih oblik, kot so veliki ali debeli 
gumbi in prekomerno okrasje. 
Enodelna spalna obla čila, ki prekrivajo tako zgornji kot 
spodnji del telesa in pri tem ovijajo vsako nogo posebej, 
se uvrščajo pod tarifne podštevilke 6207 91 00 do 
6207 99 90.  
6208  Spodnje majice brez rokavov in druge majice, kombi ­
neže, spodnja krila, spodnjice brez hla čnic, spodnje 
hlačke, spalne srajce, pižame, negližeji, kopalni plaš či, 
jutranje halje in podobni izdelki, za ženske ali deklice  
6208 21 00 do 
6208 29 00  Spalne srajce in pižame  
Te tarifne podštevilke zajemajo ženske ali dekliške pižame, 
razen pletenih ali kva čkanih, ki so zaradi splošnega videza 
in vrste materiala razpoznavne kot obla čila, namenjena 
izključno ali pretežno kot spalna obla čila. 
Pižame so sestavljene iz dveh obla čilnih predmetov: 
— oblačila, namenjenega za pokrivanje zgornjega dela 
telesa in je obi čajno vrste jakna, pulover ali podobna 
vrsta obla čila, 
— oblačila (hlač ali kratkih hla č) preprostega kroja, z 
odprtino ali brez.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 352  
Velikost sestavnih delov teh pižam mora biti primerna oz. 
med seboj usklajena. Kroj obeh sestavnih delov mora biti 
usklajen, prav tako material, barva, okrasje in stopnja 
končne izdelave, tako da s tem jasno kažejo, da jih bo nosila 
ena oseba. 
Pižame morajo biti spoznavne kot udobne za nošenje kot 
spalna obla čila po: 
— vrsti materiala, 
— njihovem obi čajnem ohlapnem kroju, in 
— odsotnosti neudobnih oblik, kot so veliki ali debeli 
gumbi in prekomerno okrasje. 
Kompleti obla čil poznani kot „baby-doll“, ki so sestavljeni 
iz zelo kratke spalne srajce in spodnjic, se tudi smatrajo kot 
pižame. 
Enodelna spalna obla čila, ki prekrivajo tako zgornji kot 
spodnji del telesa in pri tem ovijajo vsako nogo posebej, 
se uvrščajo pod tarifne podštevilke 6208 91 00 do 
6208 99 00.  
6209  Obla čila in obla čilni dodatki za dojen čke 
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 6111 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
6210  Obla čila, izdelana iz materialov iz tarifne številke 5602, 
5603, 5903, 5906 ali 5907 00 00  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6201 11 00 
do 6201 19 00 in k tarifnim podštevilkam 6202 11 00 do 
6202 19 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno številko.  
6210 10 92  Halje za enkratno uporabo, ki jih uporabljajo bolniki ali 
kirurgi med kirurškimi posegi  
Halje za paciente in kirurge so izdelki za enkratno uporabo, 
ki se običajno zavežejo na hrbtu in se uporabljajo v zdrav ­
stvenih ustanovah. Halje se uporabljajo zaradi prepre čevanja 
prenosa (suhega, mokrega ali kaplji čnega) potencialno nale ­
zljivih povzro čiteljev okužb z neposrednim stikom kirurške 
ekipe s pacientom in obratno. Halje so obi čajno narejene iz 
večplastnega netkanega tekstila in so lahko delno prekrite s 
tanko plasti čno prevleko za dodatno čvrstost in zaš čito na 
predelih, ki so najverjetneje izpostavljeni telesnim teko ­ 
činam (npr. podlaket in trebuh). Kirurške halje so lahko 
za večjo zaščito prepojene s fluoroogljikovodiki ali silikoni.
  
6211  Trenirke, smu čarske obleke in kopalke; druga obla čila ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 353  
6211 11 00 in 
6211 12 00  Kopalke  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6112, prvi 
odstavek. 
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6112 31 10 
do 6112 39 90 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ti 
tarifni številki.  
6211 32 31  Z zunanjo plastjo iz samo ene vrste blaga  
Za uvrščanje pod to tarifno podštevilko morajo biti sestavni 
deli trenirke iz istega materiala, kroja, barve in sestave. Biti 
morajo tudi usklajenih velikosti. 
Če ima sestavni del trenirke okrasje ali dekoracije, ki jih ni 
mogoče najti na drugih delih, ostane takšno obla čilo uvrš­ 
čeno pod to tarifno podštevilko, če je to okrasje ali dekora ­
cija nepomembno in omejeno na eno ali dve mesti na obla ­ 
čilu (npr. na ovratniku in na koncu rokava). 
Vendar pa so obla čila iz te tarifne podštevilke izklju čena, če 
je to okrasje ali dekoracija izdelano med postopkom tkanja 
oblačila, razen kadar je okras logotip ali drug podoben 
simbol.  
6211 32 41 in 
6211 32 42  Drugo  
Za uvrstitev pod ti tarifni podštevilki morajo biti zgornji in 
spodnji deli trenierk pripravljeni skupaj.  
6211 33 31  Z zunanjo plastjo iz samo ene vrste blaga  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6211 32 31.  
6211 33 41 in 
6211 33 42  Drugo  
Glej pojasnjevalno opombo k tarifnima podštevil ­
kama 6211 32 41 in 6211 32 42.  
6211 42 31  Z zunanjo plastjo iz samo ene vrste blaga  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6211 32 31.  
6211 42 41 in 
6211 42 42  Drugo  
Glej pojasnjevalno opombo k tarifnima podštevil ­
kama 6211 32 41 in 6211 32 42.  
6211 43 31  Z zunanjo plastjo iz samo ene vrste blaga  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6211 32 31.  
6211 43 41 in 
6211 43 42  Drugo  
Glej pojasnjevalno opombo k tarifnima podštevil ­
kama 6211 32 41 in 6211 32 42.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 354  
6212  Modr čki, opasniki, stezniki, naramnice, pasovi za noga ­
vice, podveze in podobni izdelki in njihovi deli, vklju čno 
s pletenimi ali kva čkanimi  
6212 20 00  Opasniki in opasniki s hla čkami s hla čnicami razli čnih 
dolžin  
Ta tarifna podštevilka zajema opasnike s hla čkami, vklju čno 
pletene ali kva čkane, krojene v obliki spodnjic s hla čnicami 
ali brez, ali spodnjic, ki segajo do pasu, s hla čnicami ali 
brez. 
Imeti morajo naslednje lastnosti: 
(a) pokrivati pas in boke in imeti stranske vstavke višine 
8 cm ali ve č (merjeno od noge do vrha) 
(b) po višini morajo biti elasti čni, po širini pa omejeno 
elastični. Ojačitve ali trebušni vstavek, tudi dodana 
čipka, trakovi, okrasje ali podobno, so dovoljeni v 
primeru, da elasti čnost ostane vertikalna. 
(c) izdelani morajo biti iz naslednjih tekstilnih materialov: 
— mešanice bombaža z najmanj 15 % elastomerne 
preje, ali 
— mešanice umetnih ali sinteti čnih vlaken z najmanj 
10 % elastomerne preje, ali 
— mešanice bombaža (do vklju čno 50 %) z visoko 
vsebino umetnih ali sinteti čnih vlaken z najmanj 
10 % elastomerne preje.  
6217  Drugi gotovi obla čilni dodatki; deli obla čil ali obla čilnih 
dodatkov, razen tistih iz tarifne številke 6212  
6217 10 00  Dodatki  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 6117 80 10 
in 6117 80 80 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 355  
POGLAVJE 63  
DRUGI GOTOVI TEKSTILNI IZDELKI; KOMPLETI; RABLJENA 
OBLAČILA IN RABLJENI TEKSTILNI IZDELKI; KRPE  
Splošno  
Glede uvrš čanja izdelkov, izdelanih iz dveh ali ve č tekstilnih materialov 
znotraj tarifnih številk, glej pojasnjevalne opombe k temu oddelku pod 
splošno.  
I. DRUGI GOTOVI TEKSTILNI IZDELKI  
6305  Vre če in vrečke za pakiranje blaga  
Nekatere vre če in vrečke iz tekstilnih materialov se uvrš čajo 
na primer pod tarifni številki 4202 in 6307. Vre če in vrečke, 
ki so izdelane iz papirja, se uvrš čajo pod tarifno 
številko 4819, če pa so izdelane iz papirne preje, se uvrš ­ 
čajo pod to tarifno številko. 
Vreče iz tekstilnega materiala, podložene s papirjem, se 
v glavnem uvrš čajo pod to tarifno številko, medtem ko se 
papirnate vre če, podložene s tekstilnim materialom, uvrš čajo 
pod tarifno podštevilko 4819 40 00.  
6305 10 10  Rabljene  
Ta tarifna podštevilka zajema samo predmete, ki so bili 
uporabljeni vsaj enkrat (za transport blaga) in na katerih 
so razločni sledovi uporabe, na primer sledovi vsebovanega 
proizvoda, umazanija, madeži, luknje, razcepi, znaki popra ­
vil, napeti šivi, sledovi vezanja ali šivanja odprtine.  
6307  Drugi gotovi tekstilni izdelki, vklju čno z modnimi kroji 
za oblačila 
6307 90 92  Draperije za enkratno uporabo, izdelane iz materialov iz 
tar. št. 5603, ki se uporabljajo med kirurškimi posegi, of 
a kind used during surgical procedures  
Ta tarifna podštevilka zajema kirurška prekrivala za 
enkratno uporabo, ki so posebej oblikovana za uporabo 
med kirurškimi posegi zaradi prepre čevanja prenosa 
(suhega, mokrega ali kaplji čnega) potencialno nalezljivih 
povzročiteljev okužb z neposrednim stikom kirurške ekipe 
s pacientom in obratno. Kirurška prekrivala so obi čajno 
narejena iz ve čplastnega netkanega tekstila in zarobljena. 
S kirurškimi prekrivali se na obmo čju pacienta zagotovi 
mikrobiološko čisto delovno okolje. Kirurška prekrivala so 
lahko za ve čjo zaščito prepojena s fluoroogljikovodiki ali 
silikoni. Lahko so delno prekrita s tanko plasti čno prevleko 
za dodatno čvrstost in zaš čito na predelih, ki so najverjet ­
neje izpostavljeni telesnim teko činam. Za prijetnejši ob čutek 
na pacientovi koži so lahko enostransko prevle čena s papir ­
natim materialom. Prekrivala imajo lahko odprtine, ki 
omogočajo lažji dostop do pacientove kože.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 356  
Pod to tarifno podštevilko ne spadajo: 
— prekrivala, ki so prepojena ali premazana s farmacevt ­
skimi sredstvi ali pakirana za maloprodajo v medicinske, 
kirurške, zobozdravstvene ali veterinarske namene 
(tarifna številka 3005), in 
— izdelki, ki imajo jasne zna čilnosti toaletnega (npr. 
brisače za roke in obraz, krpe za umivanje obraza) ali 
kuhinjskega perila (npr. kuhinjske krpe) (tarifna 
številka 6302).  
6307 90 98  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. prevleke (etuije) za glave teniških loparjev, loparjev za 
badminton, palic za golf itd., če so izdelane iz tekstilnega 
materiala (obi čajno prevle čenega s plasti čnimi masami), 
če so opremljene z žepi za žogice ali brez njih. Vendar 
pa so prevleke, ki prekrivajo cel lopar, z ro čajem ali 
naramnico ali brez njiju, izklju čene (tarifna 
številka 4202); 
2. turbani iz modne tkanine (obi čajno iz bombaža mešanice 
bombaža in svile) iz trakov, dolgih od 4 do 5 metrov in 
širokih približno 50 centimetrov. Ti trakovi so obrobljeni 
z vseh strani, v časih so konci obrobljeni z resami, pravi ­
loma pa se uvažajo posamezno prepognjeni in pakirani.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 357  
ODDELEK XII  
OBUTEV, POKRIVALA, DEŽNIKI, SON ČNIKI, SPREHAJALNE 
PALICE, PALICE-STOL ČKI, BIČI, KOROBA ČI IN NJIHOVI DELI; 
PREPARIRANO PERJE IN IZDELKI IZ PERJA; UMETNO CVETJE; 
IZDELKI IZ ČLOVEŠKIH LAS  
POGLAVJE 64  
OBUTEV, GAMAŠE IN PODOBNI IZDELKI; DELI TEH IZDELKOV  
Splošno  
1. Glede definicije pojmov „zunanji podplati“ in „zgornji deli (oglavi)“ 
glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno, 
odstavka (C) in (D).  
Poleg tega velja za „zgornje dele“ iz dveh ali ve č materialov 
(opomba 4 (a) in dodatna opomba 1 k poglavju 64), naslednje:  
(a) „Zgornji del“ je del obutve, ki prekriva stranske dele in vrh 
stopala, lahko pa tudi nogo. Spodaj se dotika podplata in je 
nanj pritrjen. Lahko sega celo v podplat.  
Sestavni materiali zgornjega dela so materiali, katerih površina je 
deloma ali v celoti izpostavljena na zunanji površini obutve. 
Zaradi tega podloga ni zgornji del. Materiali zgornjega dela so 
pritrjeni drug na drugega.  
Po odstranitvi dodatkov in oja čitev se pri izra čunu skupne 
zunanje površine materialov, ki sestavljajo zgornji del, ne 
smejo upoštevati površine, ki ležijo pod prekrivajo čimi se 
odseki, kjer so materiali pritrjeni drug na drugega.
  
Če imamo na primer usnjen material (A) in tekstilni material (B), 
je površina (C) del tekstilnega materiala (B), ki leži pod prekri ­
vajočim usnjenim materialom (A). Površina tekstila (C) se ne 
sme upoštevati pri izra čunu skupne zunanje površine materialov, 
ki sestavljajo zgornji del.  
Ne upoštevajo se zapenjalni sistemi, npr. vezalke, trak  velcro  idr. 
(glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splo ­ 
šno, (D), zadnji odstavek).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 358  
(b) „Podloga“ je lahko iz katerega koli materiala. Lahko je iz enega 
ali več materialov. Podloga je v stiku s stopalom in služi za 
blazinjenje, zaš čito ali le za okras. Podloga ni izpostavljena na 
zunanji površini obutve, z izjemo blazinjenja npr. ob robu zgor ­
njega dela.  
(c) „Dodatki“ in „oja čenja“ so opredeljeni v opombi 4 (a) 
k poglavju 64 in v dodatni opombi 1 k poglavju 64 ter v pojas ­
njevalnih opombah HS k temu poglavju pod splošno, (D), zadnji 
odstavek.  
Dodatki imajo okrasno, oja čitve pa zaš čitno ali oja čevalno vlogo. 
Ojačitve so pritrjene na zgornji del, katerih namen je dodatno 
ojačenje, zato so na zunanji površini zgornjega dela in ne le na 
podlogi. Vendar pa je del podloge lahko pod oja čitvijo, če se 
njena oja čevalna vloga tako ne zmanjša. Poleg tega, da je 
ojačitev ali dodatek pritrjen na zgornji del, lahko sega tudi v 
podplat ali je pritrjen nanj. Material se ne šteje za dodatek ali 
ojačitev, ampak za del zgornjega dela, če način spajanja mate ­
rialov na spodnji strani ni trajen (šivi so primer trajnega spaja ­
nja). 
V smislu opombe 4 (a) so lahko „podobni dodatki“ tudi npr. 
logotipi ali kapice.  
Pri določanju materiala „zgornjega dela“ se ne upošteva jezik, ki je 
delno ali v celoti pokrit (notranji jezik).  
Glej spodnjo skico, notranji jezik je ozna čen s črtkano linijo.
  
Naslednje ilustracije in besedilo kažejo, kako se dolo či material 
„zgornjega dela“:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 359
  
Čevelj iz ilustracij je čevelj iz usnja in tekstila. Za dolo čitev mate ­
riala „zgornjega dela“ v smislu poglavja 64 in za odstranitev „doda ­
tkov“ in „oja čenj“se upošteva naslednje:  
1 in 2. Odstranitev usnjene kapice (1) in prednjika (2) je razkrila 
spodnji tekstilni material (ki ni podloga). Ker imata usnjena 
dela (1 in 2) zaš čitno vlogo, se štejeta za oja čenje. Ker je 
tekstilni material pod usnjenima deloma (1 in 2) delno izpo ­
stavljen na površini, ga je treba šteti za del zgornjega dela.  
3. Odstranitev usnjenega dela (3) je razkrila tekstilni del (v 
diagramu je ozna čen s črko A) in del materiala podloge, 
ki leži pod delom 3. Ker tekstil ne sega pod celotni del 3 
in ker se podloga ne šteje za zgornji del in je pod usnjem 
predvsem material podloge, usnjeni del ne oja ča materiala 
zgornjega dela, zato se šteje za del zgornjega dela.  
4. Ta usnjeni del (4) je bil prišit na tekstilni del in tudi 
prekriva (A) usnjeni del 3. Ker je tekstilni material delno 
izpostavljen pod delom (4) ter je usnjeni del (3) delno izpo ­
stavljen pod krovnim delom (A) in ker usnjeni del (4) 
dodatno oja čuje stran zgornjega dela, se del (4) šteje za 
ojačenje. Zato je treba usnjeni del (3) in tekstilni material 
pod delom (4), z izjemo tekstilnega dela pod delom (3), šteti 
za dela zgornjega dela.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 360  
5. Odstranitev tega usnjenega dela (5) je razkrila, da je spodaj 
delno izpostavljen tekstilni material. Ker usnjeni del (5) 
ojačuje zgornji del pete in ker je pod njim delno izpostavljen 
tekstilni material, se usnje šteje za oja čenje.  
6. Odstranitev usnjenega opetnika (6) je razkrila del materiala 
podloge in delno izpostavljen tekstilni material. Ker tekstil 
ne sega v celoti pod usnje, usnjeni opetnik (6) nima oja če­
valne vloge glede na material zgornjega dela in se zato šteje, 
da je opetnik del zgornjega dela (ne pa oja čenje).  
7. Odstranitev tega usnjenega dela (7) je razkrila delno izposta ­
vljen tekstilni material pod njim. Ker usnjeni del (7) dodatno 
ojačuje stranski del zgornjega dela, se usnjeni del šteje za 
ojačenje.  
8. Odstranitev usnjenega logotipa (8) je razkrila delno izposta ­
vljen tekstilni material pod njim. Ker je logotip „podoben 
dodatek“ v smislu opombe 4 (a) k poglavju 64, ni del zgor ­
njega dela.  
Primerjava odstotnih deležev med usnjenimi in tekstilnimi 
deli, ki so bili prepoznani kot deli zgornjega dela, pokaže, 
da tekstil prevladuje (70 % tekstilnega materiala). Čevelj bo 
zato uvrš čen med obutev z zgornjim delom iz tekstilnih 
materialov.  
2. Pojem „guma“ je opredeljen v opombi 1 k poglavju 40 za namen 
skozi vso kombinirano nomenklaturo; opomba 3 (a) k temu poglavju 
širi obmo čje za namen tega poglavja.  
3. Pojem „plasti čne mase“ je opredeljen v opombi 1 k poglavju 39 za 
namen skozi vso kombinirano nomenklaturo; opomba 3 (a) k temu 
poglavju širi obmo čje za namen tega poglavja.  
4. Izraz „usnje“ je opredeljen v opombi 3 (b) k poglavju 64 za namene 
tega poglavja.  
5. Izraz „tekstilni materiali“ je dolo čen v pojasnjevalnih opombah HS 
k temu poglavju pod splošno, (E) in (F). Zato so vlakna (npr. 
tekstilni flok), preje, tkanine, klobu čevina, netkan tekstil, dvonitne 
vrvi, motvozi, konopci, prameni itd., dolo čeni v poglavjih 50 do 60, 
„tekstilni materiali“ v smislu poglavja 64. Kar zadeva materiale iz 
poglavja 59, se opombe k poglavju 59 uporabljajo v skladu 
z opombo 3 (a) k poglavju 64.  
6402  Druga obutev s podplati in zgornjim delom iz gume ali 
plastične mase  
6402 12 10 do 
6402 19 00  Športna obutev  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 361  
6402 12 10 in 
6402 12 90  Smučarski čevlji, čevlji za tek na smu čeh in čevlji za 
smučanje na deski - „snowboard“  
Ti tarifni podštevilki zajemata čevlje in obutev, ki se upora ­
bljajo za vse vrste smu čanja.  
6402 19 00  Drugo  
Opomba 1 (a) k tarifnim podštevilkam k temu poglavju 
zajema samo obutev, ki je oblikovana za dolo čene športne 
aktivnosti in katerih pritrjeni ali odstranljivi deli, kot so 
našteti v tarifni podštevilki, naredijo to obutev neuporabno 
za drug namen, še posebej za sprehajanje po asfaltnih cestah 
zaradi višine, trdote ali spolzkosti itd., teh pritrjenih delov.  
6402 20 00  Obutev z zgornjim delom iz trakov ali jermenov, 
spojenih s podplatom s čepi 
Za uvrščanje pod to tarifno podštevilko ni potrebno da so 
čepi vidni na zunanjem podplatu, ki je v stiku s tlemi; lahko 
so pritrjeni na notranji podplat in/ali vmesni podplat. 
Stranski deli, ki štrlijo iz podplata se ne štejejo za del 
podplata.  
6402 99 31 in 
6402 99 39  Obutev s sprednjikom iz paš čkov ali z enim ali ve č izre­
zanimi kosi  
Sprednjik pomeni del zgornjega dela, ki prekriva sprednji 
del stopala.  
6402 99 31  S podplatom in peto, s skupno višino ve č kot 3 cm  
Za namene te tarifne podštevilke ni pomembno, ali je peta 
ločljiva od podplata ali pa je del podplata (npr. dvignjen 
podplat, raven podplat). 
Na naslednjih skicah so primeri meritev. 
A točka, kjer se za čne zgornji del 
B > 3 cm.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 362
  
6403  Obutev s podplati iz gume, plasti čne mase, usnja ali 
umetnega usnja in z zgornjim delom iz usnja  
„Usnje“ pomeni samo težke kože in kože drobnice iz 
tarifnih številk 4107 in 4112 do 4114 (glej opombo 3 (b) 
k temu poglavju). Zaradi tega je iz te tarifne številke izklju ­ 
čena obutev na primer s krznenimi zgornjimi deli ali 
s podplati iz umetnega usnja in se uvrš ča pod tarifno 
številko 6405.  
6403 12 00 in 
6403 19 00  Športna obutev  
Glej opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
6403 12 00  Smu čarski čevlji, čevlji za tek na smu čeh in čevlji za 
smučanje na deski „snowboard“  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 6402 12 10 in 6402 12 90.  
6403 19 00  Other  
Glej pojasnjevalno opombo k tarifni podštevilki 6402 19 00.  
6403 59 11 do 
6403 59 39  Obutev s sprednjikom iz paš čkov ali z enim ali ve č izre­
zanimi kosi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 6402 99 31 in 6402 99 39.  
6403 59 11  S podplatom in peto, s skupno višino ve č kot 3 cm  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6402 99 31 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
6403 99 11 do 
6403 99 38  Obutev s sprednjikom iz paš čkov ali z enim ali ve č izre­
zanimi kosi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 6402 99 31 in 6402 99 39.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 363  
6403 99 11  S podplatom in peto, s skupno višino ve č kot 3 cm  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6402 99 31 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
6404  Obutev s podplati iz gume, plasti čne mase, iz usnja ali 
umetnega usnja in z zgornjim delom iz tekstilnih mate ­
rialov  
6404 11 00  Športna obutev; copate za tenis, košarko, gimnastiko, 
vadbo in podobno  
Pri tej tarifni podštevilki izraz „športna obutev“ pomeni vso 
obutev, ki izpolnjuje pogoje, navedene v opombi 1 k 
tarifnim podštevilkam k temu poglavju. 
Opomba 1 (a) k tarifnim podštevilkam k temu poglavju 
zajema samo obutev, ki je oblikovana za dolo čene športne 
aktivnosti in katerih pritrjeni ali odstranljivi deli, kot so 
našteti v tarifni podštevilki, naredijo to obutev neuporabno 
za drug namen, še posebej za sprehajanje po asfaltnih cestah 
zaradi višine, trdote ali spolzkosti itd., teh pritrjenih delov. 
Izraz „copate za tenis, košarko, gimnastiko, vadbo in 
podobno“ pod to tarifno podštevilko zajema obutev, ki po 
obliki, izdelavi in videzu nakazuje, da je zasnovana za 
športne aktivnosti, npr. jadranje, skvoš, namizni tenis, 
odbojko. Vendar izklju čuje obutev, ki se nosi predvsem 
ali izključno za npr. veslanje na divjih vodah, hojo, treking, 
pohodništvo, gorništvo. 
Vsa ta obutev ima nedrse če zunanje podplate in sredstvo za 
pritrjevanje, ki daje nogi stabilnost v obuvalu (npr. vezalke, 
med seboj prijemljive trakove). 
Manjši dodatki, na primer dekorativni trakovi ali našitki, 
etikete (celo našite), vezenine, tiskane ali barvane vezalke, 
ne izključujejo uvrš čanje teh obuval pod to tarifno podšte ­
vilko. 
Pod to tarifno podštevilko je lahko zajeta tudi obutev, ki jo 
zaradi velikosti nosijo otroci in mlajši.  
6406  Deli obutve (vklju čno zgornji deli, ki so pritrjeni na 
podplat ali ne, razen na zunanji podplat); zamenljivi 
vložki, petne blazinice in podobni izdelki; gamaše, doko ­
lenice in podobni izdelki in njihovi deli  
Večina delov obutve vklju čenih pod to tarifno številko je 
omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 6406. Ta tarifna številka zajema lesene podplate 
za sandale („medicinske sandale“ in druge) brez zgornjih 
delov in trakov, vezalk ali jermenov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 364  
Glej opombo 2 k temu poglavju glede seznama izdelkov, ki 
se ne štejejo za dele obutve v smislu te tarifne številke. 
Deli obutve so lahko izdelani iz katerega koli materiala 
razen azbesta, lahko so tudi kovinski.  
6406 90 30  Kompleti zgornjih delov, pritrjeni na notranje podplate 
ali druge dele podplatov, vendar brez zunanjih 
podplatov  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke, ki še ne predstavljajo 
obutve, sestavljene iz zgornjih delov obuval in enega ali ve č 
delov podplata (zlasti notranjega podplata), vendar brez 
zunanjega podplata.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 365  
POGLAVJE 65  
POKRIVALA IN NJIHOVI DELI 
6504 00 00  Klobuki in druga pokrivala, prepleteni ali izdelani 
s sestavljanjem trakov iz katerega koli materiala, 
vključno tudi podloženi ali okrašeni  
Izraz „klobuki in druga pokrivala, podložena in okrašena“ 
pomeni tiste proizvode, ki so v celoti ali delno podloženi ne 
glede na to, ali je podloga ali okrasje iz istega materiala kot 
pokrivalo. 
Za okrasje štejejo npr.: podloge, naglavni trakovi (iz usnja 
ali katerega koli drugega materiala), obodni trakovi klobu ­
kov, klobu čni trakovi, pletenice, zaponke, gumbi, „caboc ­
hon“-i, zna čke, peresa, okrasna prešitja, umetno cvetje, 
čipke, pentlje iz tkanin ali trakov, itd.  
6505 00  Klobuki in druga pokrivala, pleteni ali kva čkani ali izde ­
lani iz čipke, klobu čevine ali drugih tekstilnih metražnih 
materialov (razen iz trakov), vklju čno s podloženimi ali 
okrašenimi; mrežice za lase iz kakršnega koli materiala, 
vključno podložene in okrašene  
Glede uvrš čanja turbanov glej pojasnjevalne opombe 
k tarifni podštevilki 6307 90 98.  
6505 00 10  Iz klobu čevine, izdelane iz krzna, ali iz klobu čevine, 
izdelane iz volne in krzna, izdelane iz tulcev, stožcev 
ali drugih izdelkov iz tarifne številke 6501 00 00  
Pojem „klobu čevina iz krzna“ pomeni klobu čevino iz kožu ­
hovine kunca, zajca, pižmovke, nutrije, bobra, vidre ali 
podobne kratkodlake kožuhovine. 
„Klobučevina iz volne in krzna“ je lahko izdelana iz gostih 
mešanic volne in krzna v kakršnem koli razmerju, ali pa iz 
drugih kombinacij teh dveh proizvodov (npr. iz volnene 
klobučevine, prekrite s plastjo krzna). 
Klobučevina iz krzna in klobu čevina iz volne in krzna lahko 
vsebuje tudi druga vlakna (npr. sinteti čna ali regenerirana 
tekstilna vlakna).  
6505 00 30 in 
6505 00 90  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata izdelke iz klobu čevine iz 
volne, ne glede na to, ali so dodana tudi druga vlakna 
(npr. sinteti čna ali regenerirana tekstilna vlakna), če je 
razvidno, da so izdelki iz klobu čevine iz volne in krzna, 
se uvrščajo pod tarifno podštevilko 6505 00 10. 
„Klobučevina iz volne“ pomeni klobu čevino, izdelano iz 
volne ali krzna, ki je volni podobno (npr. iz dlake vikune 
južnoameriške lame, kamele, teleta, krave, itd.).  
6506  Druga pokrivala, vklju čno podložena ali okrašena  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 366  
6506 99 10  Iz klobu čevine, izdelane iz krzna, ali iz klobu čevine, 
izdelane iz volne in krzna, izdelane iz tulcev, stožcev 
ali drugih izdelkov iz tarifne številke 6501 00 00  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6505 00 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
6506 99 90  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 6505 00 30 in 6505 00 90.  
6507 00 00  Trakovi za notranje obrobljanje, podloge, prevleke, 
osnove in ogrodja, š čitki za o či in podbradni jermeni, 
za pokrivala  
Ta tarifna številka ne zajema pletenih naglavnih trakov, 
kakršne uporabljajo športniki in športnice za vpijanje 
znoja (tarifni podštevilki 6117 80 10 in 6117 80 80).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 367  
POGLAVJE 66  
DEŽNIKI, SON ČNIKI, SPREHAJALNE PALICE, PALICE-STOL ČKI, 
BIČI, KOROBA ČI IN NJIHOVI DELI 
Opomba 1(c)  Dežniki in son čniki, ki so namenjeni za otroško igro, se od 
dežnikov in son čnikov iz tega poglavja obi čajno razlikujejo 
po sestavnem materialu, izdelavi, ki je obi čajno bolj groba, 
po majhnih merah in dejstvu, da jih ni mogo če učinkovito 
uporabiti za zaš čito pred dežjem ali soncem (glej tudi pojas ­
njevalne opombe HS k tarifni številki 9503, (D), zadnji 
odstavek). Dolžina palic dežnikov igra č in sončnikov – 
igrač redko presega 25 centimetrov.  
6601  Dežniki in son čniki (vklju čno palice-dežniki, vrtni 
dežniki in podobni dežniki)  
Glede razlikovanja med izdelki iz te tarifne številke in 
izdelki – igra čami glej pojasnjevalne opombe k opombi 1 (c) 
k temu poglavju. 
Ta tarifna številka zajema še: 
1. majhne son čnike in dežnike, ki so v bistvu namenjeni za 
zaščito otrok pred soncem ali dežjem; 
2. majhne son čnike, ki se pritrdijo na podstavke in š čitijo 
pred soncem. 
Dežniki in son čniki, ki so zaradi vrste materiala, iz katerega 
so izdelani, uporabni edino kot pustni predmeti, so iz te 
tarifne številke izklju čeni in se uvrš čajo pod tarifno 
številko 9505.  
6601 10 00  Vrtni in podobni dežniki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 6601 10.  
6603  Deli, okraski in dodatki za izdelke iz tarifne številke 6601 
ali 6602  
6603 20 00  Ogrodja za dežnike, vklju čno montirana ogrodja na 
palicah  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. ogrodja, pritrjena na palice – rebra dežnika, son čnika itd., 
s priborom ali okraski (ali dodatki) ali brez njih; 
2. sestavljena ogrodja brez palic, s priborom, okraski (ali 
dodatki) ali brez njih – kompletni sistem reber in špic 
(naper), ki drsijo vzdolž palic in omogo čajo dežniku, 
sončniku itd. odpiranje ali zapiranje, pri čemer isto časno 
deluje kot nosilnica in podpora za kritje.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 368  
Vendar pa so iz te tarifne podštevilke izklju čena preprosta 
ogrodja iz reber in naper (špic), ki ne predstavljajo komplet ­
nega sistema. Ta se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 6603 90 90.  
6603 90 10  Držala in gumbi  
Ta tarifna podštevilka zajema držaje (vklju čno tovrstni 
polizdelki, ki so razpoznavni kot držaji) in gumbe, ki se 
pritrdijo na konce palic, ki se držijo v roki, palice dežnikov 
ali sončnikov, sprehajalnih palic, palic-stol čkov, bičev, 
korobačev in podobnih izdelkov.  
6603 90 90  Drugo  
Poleg preprostih ogrodij, omenjenih v zadnjem odstavku 
pojasnjevalnih opomb komentarja k tarifni podšte ­
vilki 6603 20 00, ta tarifna podštevilka zajema nesestavljena 
rebra in napere (špice), pa tudi izdelke, omenjene v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 6603, drugi odsta ­
vek, (3) do (5).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 369  
POGLAVJE 67  
PREPARIRANO PERJE IN PUH IN IZDELKI IZ PERJA ALI PUHA; 
UMETNO CVETJE; IZDELKI IZ ČLOVEŠKIH LAS 
6702  Umetno cvetje, listje in sadeži in njihovi deli; izdelki 
izdelani iz umetnega cvetja, listja ali sadežev  
Glej opombo 3 k temu poglavju. Za „podobne postopke“ 
v smislu opombe 3 k temu poglavju, šteje sestavljanje 
s segrevanjem materiala, s čimer se doseže samolepljivost 
materiala, ter uporaba drsnih naprav, ki se stebla oprimejo 
zaradi trenja.  
6703 00 00  Človeški lasje, urejeni, stanjšani, beljeni ali druga če 
obdelani; volna, dlaka ali druge tekstilne surovine, 
pripravljeni za uporabo pri izdelavi lasulj in podobnih 
izdelkov  
Iz te tarifne številke so izklju čeni naravni kodri in kite iz 
nepredelanih človeških las, vklju čno oprani ali razmaš čeni, 
ki so samo odrezani in niso bili izpostavljeni nobenemu 
drugemu postopku. Uvrš čajo se pod tarifno 
številko 0501 00 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 370  
ODDELEK XIII  
IZDELKI IZ KAMNA, SADRE, CEMENTA, AZBESTA, SLJUDE ALI 
PODOBNIH MATERIALOV; KERAMI ČNI IZDELKI; STEKLO IN 
STEKLENI IZDELKI  
POGLAVJE 68  
IZDELKI IZ KAMNA, SADRE, CEMENTA, AZBESTA, SLJUDE ALI 
PODOBNIH MATERIALOV  
Splošno  
To poglavje ne zajema le izdelkov pripravljenih za takojšnjo uporabo, 
temveč v nekaterih tarifnih številkah tudi polizdelke, ki zahtevajo 
nadaljnjo predelavo, preden jih je mogo če uporabiti za dolo čen namen 
(npr. zmesi na osnovi azbesta ali na osnovi azbesta in magnezijevega 
karbonata iz tarifne številke 6812).  
6802  Obdelan kamen za spomenike ali za gradbeništvo (razen 
iz skrilavcev) in izdelki iz njega, razen izdelkov iz tarifne 
številke 6801; kockice za mozaik in podobno, iz narav ­
nega kamna (vklju čno tudi iz skrilavcev) na podlogi ali 
brez podloge; umetno obarvana zrna, luskine in prah, iz 
naravnega kamna (vklju čno iz skrilavcev)  
Glede definicije pojma „obdelan kamen za spomenike ali 
zgradbe“ glej opombo 2 k temu poglavju.  
6802 10 00  Ploš čice, kocke in podobni izdelki pravokotnih ali drugih 
oblik (vklju čno kvadratnih), pri katerih se lahko povr ­ 
šina najve čje strani vklopi v kvadrat s stranico, manjšo 
7 cm; umetno obarvane granule, luskine in prah  
Glede podrobnosti o proizvodih, ki se uvrš čajo pod to 
tarifno podštevilko, glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 6802, sedmi odstavek.  
6802 21 00 do 
6802 29 00  Drug kamen za spomenike ali za gradbeništvo in izdelki 
iz njega, grobo rezan ali razžagan, z ravno ali izravnano 
površino  
Te tarifne podštevilke zajemajo kamen in izdelke iz kamna 
(vključno nedokon čane izdelke), ki so samo sekani ali 
rezani z žago, ki imajo eno ali ve č ravnih ali izravnanih 
ploskev. Slednje so lahko obdelane z dletom, cepinom ali 
klesarskim kladivom.  
6802 93 10  Poliran, dekoriran ali druga če obdelan, vendar ne 
klesan, neto mase 10 kg ali ve č 
Poleg izdelkov iz kamna, ki imajo površino polirano v celoti 
ali delno, se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo še: 
1. izdelki iz kamna, katerega vse ali nekaj ploskev je bilo 
zglajenih, peskanih ali motnenih;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 371  
2. izdelki iz okrasnega kamna. To so proizvodi iz kamna, ki 
so prekriti z motivi in okrasjem, ki je barvano, lakirano 
ali kako druga če površinsko obdelano, npr. z motivi in 
okrasjem, ki je oblikovano s klesanjem in poliranjem 
površine z dletom; 
3. izdelki iz oploš čenega kamna, obloženega z mozaikom, 
kovinskimi okraski ali s preprosto vklesanimi napisi; 
4. izdelki iz kamna z rebri ali žlebovi, npr. z linearnim 
okrasjem za stebre, podzidje, stebrne žlebi če, zidne orna ­
mente in okrase v obliki kroglic; 
5. izdelki iz struženega kamna, kot so timpanoni, ograje in 
podobni izdelki.  
6802 93 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema rezbarske granitne proizvode, 
prekrite z okrasnimi motivi, vdrtimi ali reliefnimi, kot so 
listi, venci in himere, in so bolj dodelani kot okrasje, ki 
spada v predhodne tarifne podštevilke. 
Kipi, visoki in nizki reliefi (razen izvirnih kiparskih del) se 
prav tako uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
6802 99 10  Poliran, dekoriran ali druga če obdelan, vendar ne 
klesan, neto mase 10 kg ali ve č 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6802 93 10.  
6802 99 90  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6802 93 90 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
6803 00  Obdelan skrilavec in izdelki iz skrilavca ali aglomerira ­
nega skrilavca  
6803 00 10  Strešne in zidne ploš če 
Proizvodi iz te tarifne podštevilke so lahko pravokotne 
(vključno kvadratne) oblike, ve čkotne, okrogle ali druge 
oblike. So enotne debeline, ki obi čajno ne presega 6 mm.  
6804  Mlinski kamni, brusi, brusilne ploš če in podobno, brez 
ogrodja, za mletje, brušenje, ostrenje, poliranje, izravna ­
vanje ali rezanje, brusi za ro čno ostrenje ali poliranje in 
njihovi deli, iz naravnega kamna, iz aglomeriranega 
naravnega ali umetnega abrazivnega materiala ali iz 
keramike, z deli ali brez delov iz drugih materialov  
Odpadki in ostanki ro čno poliranega kamna, brusov, zrnatih 
brusnih kamnov, mlinskih kamnov, kamnov za ostrenje, 
ostrilnih koles in podobnih izdelkov iz naravnih ali umetnih 
abrazivov niso vklju čeni pod to tarifno številko (tarifna 
podštevilka 2530 90 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 372  
6804 10 00  Mlinski kamni in kamni za razvlaknjevanje  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 6804 10.  
6804 21 00 do 
6804 23 00  Drugi mlinski kamni, brusi, brusilni koluti in podobno  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6804, prvi 
odstavek, (2) in (3).  
6804 21 00  Iz aglomeriranega sinteti čnega ali naravnega diamanta  
Ta tarifna podštevilka zajema predmete iz kakor koli aglo ­
meriranega sinteti čnega ali naravnega diamanta. Za 
postopek aglomeracije se lahko uporabljajo aglomeracijska 
sredstva, ki predstavljajo trda (npr. cement) ali manj toga 
veziva (npr. kav čuk in guma ali plasti čne mase) ali pa 
keramično žganje.  
6804 22 12 do 
6804 22 90  Iz drugih aglomeriranih abrazivnih materialov ali iz 
keramike  
Opombe k tarifni podštevilki 6804 21 00 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za te tarifne podštevilke.  
6804 22 12 do 
6804 22 50  Iz umetnih abrazivnih materialov, z vezivom  
Primeri umetnih abrazivov so korund, silicijev karbid (kar ­
borund) in borov karbid.  
6804 30 00  Brusi za ro čno ostrenje ali poliranje  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6804, prvi 
odstavek, (4).  
6806  Žlindrina volna, kamena volna in podobne mineralne 
volne; listasti vermikulit, ekspandirane gline, penasta 
žlindra in podobni ekspandirani mineralni materiali; 
mešanice in izdelki iz mineralnih materialov za toplotno 
ali zvočno izolacijo ali za absorbcijo zvoka, razen 
izdelkov iz tarifnih številk 6811, 6812 ali iz poglavja 69  
6806 10 00  Žlindrina volna, kamena volna in podobne mineralne 
volne (vklju čno tudi medsebojne mešanice) v razsutem 
stanju, listih, ploš čah ali zvitkih  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6806, prvi 
trije odstavki. 
Med „podobne mineralne volne“ spadajo volne, dobljene iz 
mešanic kamna ali žlindre, ki so obdelane po postopkih, 
podanih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 6806, prvi odstavek.  
6806 20 10  Ekspandirane gline  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6806, šesti 
odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 373  
6806 20 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. ekspandiran vermikulit in podobne ekspandirane mine ­
ralne proizvode, razen gline (ekspandirani klorit, perlit 
in obsidian). Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 6806, četrti in peti odstavek; 
Vendar pa se ekspandirana klorit in perlit uvrš čata pod to 
tarifno podštevilko le, če je bil postopek ekspanzije usta ­
vljen na stopnji votlih zrn, to je preden zrna razpokajo 
v konkavne ploš čice. Ta lamelarni proizvod se uporablja 
kot filtrirno sredstvo in ne kot zvo čni ali toplotni izola ­
tor. Zaradi tega se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 3802 90 00 (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 3802); 
2. „pena“ iz žlindre ali kamna, ki je v obliki blokov, ploš č 
in v podobnih oblikah podobna multiceli čnemu steklu, ki 
se uvršča pod tarifno številko 7016. V takšnih primerih 
je peno iz te tarifne podštevilke mogo če razlikovati od 
multiceličnega stekla z uporabo kriterijev za razlikovanje 
med mineralnimi volnami iz tarifne podšte ­
vilke 6806 10 00 in steklenimi volnami iz tarifne 
številke 7019; 
3. granulirana žlindra, ki je bila ob čutno ekspandirana 
s penjenjem in katere navidezna gostota v suhem stanju 
ni večja od 300 kg/m  3 . 
6806 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6806, bese ­
dilo, ki sledi zvezdicam.  
6807  Izdelki iz asfalta ali iz podobnih materialov (npr. iz naft ­
nega bitumna ali iz premogove katranske smole)  
6807 10 00  V zvitkih  
Strešni proizvod in proizvodi za oblaganje, ki jih zajema ta 
tarifna podštevilka, so sestavljeni iz vsaj treh plasti: srednja 
plast je iz papirja ali lepenke, ali pa iz drugih materialov, 
npr. iz steklene volne, tkane jute, aluminijeve folije, klobu ­ 
čevine, netkanega tekstila. Srednja plast je na obeh straneh 
prekrita s plastjo asfalta ali podobnega materiala. Prekriva ­
joče plasti so lahko prevle čene ali prekrite tudi z drugimi 
materiali (npr. s peskom).  
6809  Izdelki iz mavca ali zmesi na osnovi mavca  
6809 11 00 in 
6809 19 00  Table, listi, ploš če, ploščice in podobni izdelki, neokra ­ 
šeni 
Ti tarifni podštevilki zajemata ravne izdelke vseh vrst, ki se 
uporabljajo za stene in stropove. 
Izdelki, ki so samo perforirani, ali na eni ali obeh straneh 
prekriti s tanko plastjo papirja ali drugega materiala, ne 
štejejo za okrašene izdelke. Lahko imajo tudi preprosto 
plast barve ali laka. Vsako okrasje npr. z vgreznjenimi ali 
reliefnimi motivi na površini, pa tudi sleherno okrasje 
v masi, povzro či uvrstitev takšnih desk, ploš č itd. pod 
tarifno podštevilko 6809 90 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 374  
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi kvadratne ploš če, ki 
sestojijo iz perforirane mav čne plasti na zunanji strani 
plošče, ki ima dve pravokotni odprtini v globino mav čne 
plasti, zapolnjeni s trakovi mineralne volne, zadnja stran pa 
je prekrita s papirjem, ki je prekrit z aluminijevo foli ­
jo;takšne ploš če se uporabljajo za prekrivanje zidov in 
stropov zaradi toplotne in zvo čne izolacije.  
6810  Izdelki iz cementa, betona ali umetnega kamna, armirani 
ali nearmirani  
Beton je izdelan iz mešanice cementa, agregatov (peska, 
gramoza) in vode. Ko se strdi, postane beton izredno trd. 
Ojačen beton vsebuje tudi kovinske palice (oja čitvene 
palice) ali jekleno mrežo. 
Z uporabo lažjih agregatov (npr. zdrobljenega plovca, 
granulirane žlindre, vermikulita, ekspandiranih materialov) 
nastane „lahki beton“.  
6810 11 10  Iz lahkega betona (z osnovo iz drobljenega plovca, 
granulirane žlindre itd.)  
Ta tarifna podštevilka zajema gradbene bloke in zidake iz 
poroznega betona z gostoto v trdem stanju, ki ni ve čja od 
1,7 kg/dm  3 . Lahki beton je dober toplotni izolator, vendar ni 
tako čvrst kot beton z ve čjo gostoto.  
▼M19  
6810 99 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka ne vklju čuje: 
1. „kamenega papirja“ (glej pojasnjevalno opombo k tarifni 
številki 3920); 
2. okrasnih predmetov za dom in vrt, ki so sestavljeni iz 
kamene moke in plastike, kadar plastika predmetom daje 
njihov bistven zna čaj (glej pojasnjevalno opombo k 
tarifni podštevilki 3926 40 00).  
▼B 
6812  Predelana azbestna vlakna; mešanice na osnovi azbesta 
ali na osnovi azbesta in magnezijevega karbonata; 
izdelki iz teh mešanic ali iz azbesta (npr. preja, tkanine, 
oblačila, pokrivala, obutev, tesnila), oja čeni ali neoja čeni, 
razen izdelkov iz tarifne številke 6811 ali 6813  
6812 80 10 in 
6812 80 90  Iz krokidolita  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2524, drugi 
odstavek.  
6812 80 10  Predelana vlakna; mešanice na osnovi azbesta ali na 
osnovi azbesta in magnezijevega karbonata  
Za opredelitev izraza „predelana vlakna“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 6812, prvi odstavek. Vendar 
so odpadki iz izdelkov iz krokidolita uvrš čeni pod tarifno 
podštevilko 2524 10 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 375  
Mešanice iz te tarifne podštevilke so opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 6812, drugi odstavek. 
Ostanki od proizvodov na osnovi azbesta ali azbesta in 
magnezijevega karbonata v obliki delcev ali prahu se prav 
tako uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
6812 80 90  Drugo  
Ta tarifna številka zajema papir, karton in klobu čevino iz 
krokidolitnih vlaken, papirne pulpe in morebitna polnila, če 
vsebujejo 35 mas. % ali ve č krokidolita. V nasprotnem 
primeru se uvrš čajo v 48. poglavje. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6812.  
6812 92 00  Papir, karton in klobu čevina  
Papir, debela lepenka in klobu čevina iz azbestnih vlaken, 
papirne pulpe in morebitna polnila se uvrš čajo pod to tarifno 
podštevilko, če vsebujejo 35 mas. % ali ve č azbesta. Sicer 
se uvrščajo v 48. poglavje. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6812.  
6812 99 10  Predelana azbestna vlakna; mešanice na osnovi azbesta 
ali na osnovi azbesta in magnezijevega karbonata  
Glede definicije pojma „predelani azbest“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 6812, prvi odstavek. Vendar 
pa se odpadki azbestnih proizvodov uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 2524 90 00. 
Mešanice iz te tarifne podštevilke so opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 6812, drugi odstavek. 
Ostanki od proizvodov na osnovi azbesta ali azbesta in 
magnezijevega karbonata v obliki delcev ali prahu se prav 
tako uvrš čajo pod to tarifno podštevilko.  
6814  Sljuda, obdelana in izdelki iz sljude, vklju čno z aglome ­
rirano ali rekonstruirano sljudo, na podlagi ali brez 
podlage iz papirja, kartona ali drugih materialov  
6814 10 00  Ploš če, listi in trakovi iz aglomerirane ali rekonstruirane 
sljude, na podlagi ali brez podlage  
Plošče, listi in trakovi iz te tarifne podštevilke so pripra ­
vljeni v zvitkih nedolo čene dolžine, ali pa samo narezani 
v kvadrate ali pravokotnike. Izdelki, narezani v druge 
oblike, se uvrš čajo pod tarifno podštevilko 6814 90 00.  
6814 90 00  Drugo  
Ta tarifna številka zajema liste in cepanice sljude, narezane 
v oblike za dolo čeno posebno uporabo. Od listov in cepa ­
nic, ki se uvrš čajo pod tarifno številko 2525, se razlikujejo 
po lastnostih, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 2525. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi liste in cepanice sljude, 
četudi niso narezane v zgoraj opisane oblike, ki so bile 
izpostavljene predelavi, ki jih izklju čuje iz tarifne 
številke 2525, kot je poliranje ali lepljenje na podlago.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 376  
POGLAVJE 69  
KERAMI ČNI IZDELKI  
I. IZDELKI IZ SILIKATNE FOSILNE MOKE ALI IZ 
PODOBNIH SILIKATNIH ZEMLJIN TER OGNJE ­
VARNI IZDELKI  
6901 00 00  Opeka, bloki, ploš čice in drugi kerami čni izdelki iz sili ­
katne fosilne moke (npr. iz kremen čeve sige, tripolita ali 
diatomita) ali podobnih silikatnih zemljin  
Glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju, k podpo ­
glavju I pod splošno, odstavek (A). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi izolacijsko opeko 
dobljeno z oblikovanjem in žganjem zemljine „molar“.  
6902  Ognjevarna opeka, bloki, ploš čice in podobni ognjevarni 
keramični izdelki za vgraditev, razen tistih iz silikatne 
fosilne moke ali podobnih silikatnih zemljin  
Ognjevarni izdelki morajo izpolnjevati dva osnovna pogoja 
za uvrstitev pod to tarifno številko: njihovo pirometrsko 
območje mora biti vsaj 1 500 °C (dolo čeno v skladu 
z ISO – standardom R 528 iz leta 1966 in R 1146 iz leta 
1969), in izdelani morajo biti namensko za uporabo, ki 
zahteva tolikšno pirometrsko obmo čje. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju, 
k podpoglavju I pod splošno, odstavek (B).  
6902 10 00  Ki vsebujejo, posami čno ali skupaj, ve č kot 50 mas. % 
elementov Mg, Ca ali Cr, izraženih kot MgO, CaO ali 
Cr 2 O 3 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 6902 10.  
6903  Drugi ognjevarni kerami čni izdelki (npr. retorte, talilni 
lonci, ponve, brizgalne šobe-izlivalniki, čepi, podloge, 
kadi, cevi, obloge in palice), razen iz silikatne fosilne 
moke ali iz podobne silikatne zemljine  
Prvi odstavek pojasnjevalnih opomb k tarifni številki 6902 
se v celoti nanaša na to tarifno številko. V skladu s tem ta 
tarifna številka ne zajema nitnih vodil iz sintranega alumi ­
nijevega oskida za statve, za strojna orodja in ro čaje zanje iz 
istega ali drugega ognjevarnega materiala in krogljic iz 
ognjevarnega aluminosilikata, ki služijo kot nosilni medij 
kemiijskim proizvodom, ki se uporabljajo kot katalizator 
v raznih proizvodnih procesih itd.  
II. DRUGI KERAMI ČNI IZDELKI  
Splošno  
Glede definicije pojmov „porcelan“, „kitajski porcelan“, 
„lončenina“, „keramika“ in „beloprstena posoda“, ki so 
uporabljeni v tarifnih številkah in tarifnih podštevilkah 
tega podpoglavja, glej pojasnjevalne opombe HS k temu 
poglavju, k podpoglavju II pod splošno.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 377  
6904  Kerami čna gradbena opeka, bloki za pode, nosilni bloki 
in podobno  
Kriteriji, po katerih se razlikujejo zidaki od listov in ploš čic 
za tlakovanje ali oblaganje, so podani v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 6907.  
6905  Strešniki, lonci, pokrovi in obloge za dimnike, arhitek ­
turni okraski in podobna gradbena keramika  
6905 10 00  Strešniki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6905, drugi 
odstavek, (1). 
Strešniki se razlikujejo od ploš čic za tlakovanje ali obla ­
ganje po tem, da imajo v glavnem jezike, podpornike ali 
druga sredstva za vstavljanje.  
6905 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, na katere se nana ­ 
šajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6905, drugi 
odstavek, (2), (3) in (4).  
6907  Neglazirane kerami čne ploščice za tlakovanje in oblaga ­
nje; neglazirane kerami čne kockice za mozaik in 
podobno, na podlagi ali brez podlage  
6907 90 20  Iz kamenine (stoneware)  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 30.  
6908  Glazirane kerami čne ploščice za tlakovanje in oblaganje, 
glazirane kerami čne kockice in podobno, za mozaik, na 
podlagi ali brez podlage  
6908 90 11 in 
6908 90 20  Iz navadne lon čenine  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 10.  
6908 90 11  Dvojne ploš čice tipa „Spaltplatten“  
Pri proizvodnji ploš čic vrste „Spaltplatten“ uporabljajo 
ekstruzijski pritisk, s katerim oblikujejo pripravljeno 
plastično maso v dvojne ploš čice, ki jih nato razrežejo na 
določene dolžine, posušijo in žgejo. 
Po izžiganju se dvojne ploš čice razcepijo v posamezne 
ploščice. Njihovi hrbti so zna čilni za ploš čice vrste „Spalt ­
platten“. 
Zaradi proizvodnje imajo te ploš čice stopni časta stranska 
robova na daljši strani. Med proizvodnjo namre č ti robovi 
ščitijo sprednjo stran ploš čice pred poškodbami. Razdalja 
med notranjim robom in stopni častim zunanjim zaš čitnim 
robom je najve č 2 mm.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 378  
Dvojne ploš čice vrste „Spaltplatten“ se proizvajajo v raznih 
barvah, oblikah in velikostih. Njihova površina je lahko 
ravna, profilirana, grebenasta ali kako druga če teksturirana. 
Dvojne ploš čice vrste „Spaltplatten“ imajo naslednji zna čilni 
izgled:
  
6908 90 31  Dvojne ploš čice tipa „Spaltplatten“  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6908 90 11.  
6908 90 91  Iz kamenine (stoneware)  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 30.  
6908 90 93  Lon čene ali iz fine lon čenine  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 50.  
6909  Kerami čni izdelki za laboratorijsko, kemi čno ali drugo 
tehnično rabo; kerami čna korita in podobne posode, ki 
se uporabljajo v kmetijstvu; kerami čni lonci, kozarci za 
vlaganje in podobni izdelki, ki se uporabljajo za tran ­
sport ali pakiranje blaga  
6909 11 00 do 
6909 19 00  Keramični izdelki za laboratorijsko, kemi čno in drugo 
tehnično rabo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6909, drugi 
odstavek, (1) in (2).  
6909 12 00  Izdelki s trdoto 9 ali ve č po Mohsovi trdotni lestvici  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 6909 12.  
6909 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6909, drugi 
odstavek, (3) in (4).  
6912 00  Kerami čna namizna posoda in pribor, kuhinjska posoda 
in pribor, drugi gospodinjski in toaletni izdelki, razen iz 
porcelana ali kitajskega porcelana  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 379  
Glede uvrš čanja pod razli čne podštevilke te tarifne številke 
glej tudi pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju in še 
posebej opombe k podpoglavju II pod splošno „Drugi kera ­
mični proizvodi“. 
Glede uvrš čanja namizne in kuhinjske posode in drugih 
gospodinjskih izdelkov okrasne narave, še posebej pa 
glede izdelkov z okrasnimi oblikami, reliefi in podobnim, 
glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6913, (B). 
1. Pivski vr čki se v glavnem uvrš čajo pod to tarifno 
številko. Vendar pa se uvrš čajo pod tarifno številko 6913, 
če: 
— so tako oblikovani in umetelno dodelani, da je iz njih 
komajda mogo če piti; 
— jih je težko primakniti k ustom zaradi njihove 
posebne oblike; 
— imajo oblike in reliefe takšne narave in tako številne, 
da jih je težko pomivati; 
— so nenavadnih oblik (npr. v obliki lobanje ali ženskih 
prsi); 
— so okrašeni z neobstojnimi barvami. 
2. Proizvodi v obliki vr čkov za pivo, ki imajo okrasne 
oblike, reliefe in podobno, njihova prostornina pa manj 
kot od 0,2 l, se uvrš čajo v glavnem pod tarifno 
številko 6913.  
6912 00 10  Iz navadne lon čenine  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke iz navadne železnate 
ali apnen časte ilovice (zemlja za opeko) in so ob prelomu 
zemljaste, motne in barvaste, obi čajno rdeče, rjave ali 
rumenkaste. 
Njihovi delci so heterogeni; premer nehomogenih elementov 
(delcev, vklju čkov, por), prisotnih v strukturi prevladujejo 
po teži in morajo biti ve čji od 0,15 mm. Zato so ti elementi 
vidni s prostim o česom. 
Razen tega je njihova poroznost (koeficient vpojnosti vode) 
ni manjša kot 5 mas. %. Poroznost se meri po naslednji 
metodi:  
Določanje koeficienta vpojnosti vode (vodne absorbcije)  
N a m e n i n d e f i n i c i j a 
Namen preizkusa je dolo čitev koeficient vpojnosti vode 
(vodne absorbcije) kerami čnega materiala. Ta koeficient 
predstavlja odstotek, prera čunan na izhodiš čno težo kerami ­ 
čnega materiala. 
P r i p r a v a p r e i z k u s n e g a v z o r c a i n i z p e l j a v a 
p r e i z k u s a 
Za vsak preizkus moramo imeti najmanj tri vzorce. Vzorci 
morajo biti vzeti iz emajliranih delov istega izdelka in ne 
smejo imeti ve č kot ene emajlirane ploskve.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 380  
Površina vzorca mora biti okoli 30 cm  2 , njegova najve čja 
debelina okoli 8 milimetrov, vklju čno z emajlom. 
Vzorce sušimo v sušilni pe či približno 3 ure pri temperaturi 
105 °C. Po sušenju ugotovimo njihovo težo (Wd) na 0,05 g 
natančno. Takoj nato potopimo vse tri vzorce v destilirano 
vodo tako, da se ne dotaknejo dna posode oz. kadi. 
V vodi jih prevrevamo približno 2 uri, nato pa jih v tej vodi 
pustimo 20 ur. Po preteku tega časa jih vzamemo iz vode, 
njihovo površino obrišemo s čisto in rahlo vlažno krpo. Vse 
luknje ali vdrtine moramo obrisati z rahlo vlažno in ozko 
ščetko. Ugotovimo t.i. „mokro“ težo (Ww). Koeficient vpoj ­
nosti vode vzorca se dobi z množenjem prirastka teži 
s številom 100 in nato z deljenjem s suho težo:
  
V r e d n o t e n j e r e z u l t a t o v 
Povprečje koeficientov vpojnosti vode razli čnih testnih 
vzorcev je koeficient vodne vpojnost (vodne absorbcije) 
keramičnega materiala.  
6912 00 30  Izdelki iz kamenine (stoneware)  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke, narejene iz ilovice, ki 
je v masi obi čajno barvasta. Zanje so zna čilni kompaktni, 
neprozorni delci, žgani pri dovolj visoki temperaturi, da 
nastopi osteklitev. Prosojnost se dolo ča na delcu, ki je 
debel vsaj 3 mm, in sicer z naslednjim preizkusom:  
Preizkus prosojnosti  
D e f i n i c i j a 
Obris predmeta mora biti viden skozi preizkusni kos, debel 
od 2 do 4 mm, ki je nameš čen v temni sobi na razdalji 
50 centimetrov od žarnice, pritrjene v škatli. Žarnica mora 
dajati svetlobni snop med 1 350 in 1 500 lumnov. Žarnica 
mora biti zamenjana vsakih 50 ur uporabe. 
T e s t n a n a p r a v a 
Testna naprava sestoji iz škatle, katere notranja stran je 
prebarvana z belim neodsevnim lakom. Na eni strani škatle 
je nameš čena žarnica (A). Na nasprotni strani je narejena 
luknja, tako da je skozi preizkusni vzorec (C) mogo če videti 
obris predmeta (B). 
Mere škatle so: 
— dolžina: dolžina žarnice, plus 50 centimetrov; 
— širina in višina: približno 20 centimetrov. 
Premer luknje je približno 10 centimetrov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 381
  
Poroznost (koeficient vpojnosti vode, vodne absorbcije) 
preizkusnega vzorca mora biti 3 mas. % ali manj, merjeno 
po metodi, navedeni v pojasnjevalnih opombah k tarifni 
podštevilki 6912 00 10.  
6912 00 50  Lon čeni ali iz fine lon čenine  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke, izdelane iz žgane 
mešanice izbranih ilovic („fina lon čenina“), ki je v časih 
zmešana s feldspatom in razli čnimi koli činami krede (trda 
keramika, mešana keramika, mehka keramika). 
Za kerami čne izdelke je zna čilen prelom svetlih barv (sve ­
tlosivi, krem barve ali barve slonove kosti). Za fine 
lončarske izdelke je zna čilen prelom barv od rumene do 
rjave ali rde čkasto rjave. Njihov prelom je drobno zrnat in 
homogen; premer nehomogenih elementov (del čkov, 
luknjic), prisotnih v celotni teži, mora biti manjši od 
0,15 mm; ti elementi zato niso vidni s prostim o česom. 
Poleg tega je njihova poroznost (koeficient vodne absorb ­
cije) 5 mas. % ali ve č. Poroznost mora biti merjena po 
metodi, navedeni v pojasnjevalnih opombah k tarifni 
podštevilki 6912 00 10.  
6912 00 90  Druga  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke, ki ne ustrezajo niti 
pogojem, dolo čenim za proizvode iz drugih tarifnih podšte ­
vilk te tarifne številke, niti pogojem, ki se nanašajo na 
porcelan (tarifna podštevilka 9611).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 382  
6913  Kipci in drugi okrasni izdelki iz keramike  
Ta tarifna podštevilka zajema okrasne krožnike. 
Krožnik šteje za okrasni krožnik, če hkrati izpolnjuje 
naslednje pogoje: 
1. na zunanji strani mora imeti okrasne oblike (cvetje, rast ­
line, pokrajino, živali, ljudi, mitološke figure, simbole 
umetniške ustvarjalnosti ali religiozna dela itd.), ki jih 
je mogoče zaradi obsega ploskve, katero prekrivajo, 
mogoče šteti za okraske; in 
2. ne sme biti del servisa (kompleta); in 
3. izpolnjevati mora enega ali ve č naslednjih pogojev: 
(a) njegov zunanji rob je enkrat ali ve čkrat preluknjan 
z luknjami za obešanje; 
(b) carini se skupaj s podstavkom za razstavljanje in ga 
brez njega ni mogo če uporabiti; 
(c) takšnih oblik, mer ali teže, da nedvoumno ne more 
služiti uporabnemu namenu; 
(d) zaradi materiala, uporabljenega za njegovo proiz ­
vodnjo ali za izdelavo dekoracije (barve, predvsem 
pa kovine) je jasno, da ni primeren za kuhinjsko ali 
prehrambeno uporabo; 
(e) njegova uporabna površina ni gladka (kar povzro ča 
težave pri čiščenju).  
6913 90 10  Iz navadne lon čenine  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 10.  
6913 90 93  Lon čeni ali iz fine lon čenine  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 50.  
6913 90 98  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 6912 00 30 
in 6912 00 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 383  
POGLAVJE 70  
STEKLO IN STEKLENI IZDELKI  
Splošno  
Izraz „opti čno steklo“ pomeni razli čne vrste posebnih stekel, ki se 
uporabljajo za proizvodnjo opti čnih instrumentov, ki se uporabljajo 
predvsem v fotografiji, astronomiji, mikroskopiji, navigaciji, sistemih 
na orožju (teleskopski namerilniki itd.), laboratorijski opremi in za izde ­
lavo nekaterih vrst opti čnih leč za korekcijo vida. Obstaja veliko število 
vrst optičnega stekla, vendar je njihova skupna zna čilnost izjemna 
prozornost in jasnost, čeprav so v časih zatemnjena tako, da absorbirajo 
določene frekvence vidne svetlobe ali jih prepuš čajo le v majhni meri. 
Ta stekla so dovršeno homogena (npr. obi čajno brez mehur čkov ali 
nepravilnosti) in imajo refrakcijski indeks in razpršilnost, ki nista lastni 
drugim vrstam stekla.  
Za liste stekla, uokvirjene v lesene, kovinske itd. okvirje se šteje, da so 
izgubili naravo stekla in se uvrš čajo pod razli čne tarifne številke, taki 
primeri so:  
1. skupaj z uokvirjenimi slikami (tarifnih številk 4414 00, 8306 itd.);  
2. skupaj s stroji in vozili (oddelek XVI ali XVII);  
3. skupaj z vrati, okni ali zgradbami itd. (tarifne številke 4418, 7610 
itd.).  
7001 00  Razbito steklo in drugi stekleni odpadki; steklo v masi  
7001 00 10  Razbito steklo in drugi stekleni odpadki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7001, prvi 
odstavek, (A). 
Izraz „zdrobljeno steklo“ pomeni zlomljeno steklo za 
ponovno uporabo v proizvodnji stekla.  
7001 00 91 in 
7001 00 99  Steklo v masi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7001, prvi 
odstavek, (B) in drugi ter tretji odstavek.  
7002  Steklo v obliki krogel (razen kroglic iz tarifne 
številke 7018), palic ali cevi, neobdelano  
Ta tarifna podštevilka zajema samo polproizvode v neobde ­
lanem stanju, to je samo vlite, izvle čene ali pihane polproiz ­
vode, v primeru cevi in palic lahko tudi rezane, v primeru 
polproizvodov z ekstremitetami pa lahko tudi staljene, da se 
ostri konci naredijo bolj topi in manj nevarni za uporabo – 
ne glede na to, če je takšne proizvode mogo če uporabljati 
tudi brez nadaljnje obdelave.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 384  
7002 10 00  Krogle  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7002, prvi 
odstavek, (1) in predzadnja dva odstavka.  
7002 32 00  Iz drugega stekla, ki ima linearni razteznostni koeficient 
do vklju čno 5 × 10  –6 po Kelvinu pri temperaturi med 
0 °C in 300 °C  
Osnovne zna čilnosti tega stekla so izostanek svinca, izjemno 
majhna koli čina kalija in oksidov alkalnih zemljin ter 
občutna količina borovega oksida. Takšno steklo ima visoko 
toplotno prevodnost in ima ob čutno prožnost, kar mu 
omogoča obstojnost pri hitrih spremembah temperature; 
rezultat tega je, da je to steklo primerno za izdelovanje 
kuhinjske in namizne steklovine, laboratorijske steklovine, 
stekla za lahke fitinge itd.  
7003  Lito ali valjano steklo, v obliki listov, ploš č ali profilov 
s plastjo za absorbcijo, refleksijo ali proti refleksiji ali 
brez nje, toda druga če neobdelano  
Ta tarifna številka ne zajema float stekla (tarifna 
številka 7005). 
Glede definicije pojma „predelan“ glej opombo 2 k temu 
poglavju.  
7003 12 10 do 
7003 19 90  Nearmirani listi in ploš če 
Glede definicije pojma „armirani“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 7003, od drugega do zadnjega 
odstavka pred izvzetji.  
7003 12 10 do 
7003 12 99  Barvani v masi, neprozorni, plakirani ali s plastjo za 
absorbcijo, refleksijo ali proti refleksiji  
Glede definicije pojma „vpojna in odbojna plast“ glej 
opombo 2(c) k temu poglavju. Glede pojma „motnjeno“ 
pa pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7003, drugi 
odstavek, (B). 
Odsevno steklo je prosojno steklo, ki je praviloma izdelano 
iz bele motne (mle čne) plasti in plasti dimljenega stekla. Ti 
dve plasti sta stisnjeni skupaj v še mehkem stanju, tako da 
razpršujeta svetlobo.  
7003 20 00  Ploš če, ojačene z žico  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 7003 12 10 do 7003 19 90.  
7003 30 00  Profili  
Stekleni profili so izdelani po kontinualnem postopku, med 
katerim se steklo formira takoj, ko zapusti talilno pe č in 
v nadaljnjem poteku kontinualnega postopka. To steklo je 
zaporedoma narezano na željene dolžine, vendar dalje ni 
obdelano.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 385  
7004  Vle čeno ali pihano steklo v obliki listov ali ploš č s plastjo 
za absorbcijo, refleksijo ali brez nje, toda druga če neob­
delano  
Glede definicije pojma „obdelano“ glej tudi opombo 2(a) 
k temu poglavju.  
7004 20 10 do 
7004 20 99  Barvano v masi, neprozorno, plakirano ali s plastjo za 
absorpcijo ali refleksijo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 7003 12 10 in 7003 12 99.  
7005  Float steklo in površinsko brušeno ali polirano steklo, 
v obliki listov ali ploš č, s plastjo za absorbcijo, refleksijo 
ali proti refleksiji ali brez nje, toda druga če neobdelano  
Glede definicije pojma „obdelano“ glej tudi opombo 2(a) 
k temu poglavju.  
7005 10 05 do 
7005 10 80  Nearmirano steklo, s plastjo za absorpcijo, refleksijo ali 
proti refleksiji  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 7003 12 10 do 7003 19 90 in 7003 12 10 do 
7003 12 99, prvi stavek prvega odstavka.  
7005 21 25 do 
7005 21 80  Barvano v masi, neprozorno, plakirano ali samo povr ­ 
šinsko brušeno  
Glede definicije pojma „motnjeno“ glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 7003, drugi odstavek, (B).  
7010  Baloni, steklenice, kozarci, lonci, fiole, ampule in druge 
posode iz stekla, za transport ali pakiranje blaga; 
stekleni kozarci za vlaganje, čepi, pokrovi in druga zapi ­
rala, iz stekla  
7010 90 21  Narejeno iz steklenih cevi  
Te posode so krožnega preseka in imajo pravilno, enako ­
merno debelino stene, ki je obi čajno manj kot 2 mm. 
Nimajo reliefnih oznak, kot so številke, logotipi, linije ali 
odebelitev. Vizualni pregled skoraj ne pokaže opti čnih 
nepravilnosti v steklu. 
Prostornina teh posod je praviloma med 1 do 100 mililitrov. 
Praviloma se uporabljajo za pakiranje farmacevtskih ali 
diagnostičnih izdelkov.  
7013  Stekleni izdelki, ki se uporabljajo pri mizi v kuhinji, v 
sanitarijah, v pisarnah, izdelki za notranjo dekoracijo in 
podobne namene (razen tistih iz tarifnih številk 7010 in 
7018)  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 386  
7013 10 00  Predmeti iz steklokeramike  
Glede definicije pojma „steklena keramika“ glej pojasne ­
valne opombe HS k temu poglavju, zadnji odstavek, (2).  
7013 22 10 in 
7013 22 90  Iz svinčevega kristalnega stekla  
Glede definicije pojma „svin čevo kristalno steklo“ glej 
opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
7013 33 11 do 
7013 33 99  Iz svinčevega kristalnega stekla  
Glede definicije pojma „svin čevo kristalno steklo“ glej 
opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
7013 41 10 in 
7013 41 90  Iz svinčevega kristalnega stekla  
Glede definicije pojma „svin čevo kristalno steklo“ glej 
opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
7013 42 00  Iz stekla, ki ima linearni razteznostni koeficient do 
5 × 10  –6 po Kelvinu v temperaturnem obsegu 0 °C 
do 300 °C  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7002 32 00.  
7013 91 10 in 
7013 91 90  Iz svinčevega kristalnega stekla  
Glede definicije pojma „svin čevo kristalno steklo“ glej 
opombo 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju.  
7015  Stekla za ure in podobna stekla, stekla za nekorektivna 
ali korektivna o čala, izkrivljena, upognjena, votla in 
podobno obdelana, opti čno neobdelana; votla sferna 
stekla in segmenti za proizvodnjo takih stekel  
7015 10 00  Stekla za korektivna o čala 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7015, (C).  
7015 90 00  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7015, (A) 
in (B).  
7016  Tlakovci, zidaki, kocke, ploš čice in drugi izdelki iz stis ­
njenega ali litega stekla, armirani ali nearmirani, ki se 
uporabljajo v gradbeništvu; steklene kocke in drugo 
drobno stekleno blago, na podlagi ali brez podlage, za 
mozaike ali podobne okrasne namene; okenska barvna 
stekla v okviru iz svinca („vitražna“, „katedralna“, 
„umetniška“) in podobno; multicelularno ali penasto 
steklo v obliki blokov, panelov, ploš č ali v podobnih 
oblikah  
Zviti stekleni kvadrati (npr. opalnega stekla ali stekla, ki 
spominja na marmor) se ne uvrš čajo pod to tarifno številko, 
temveč znotraj tarifnih številk 7003 ali 7005, kar je bolj 
primerno.  
7017  Stekleni izdelki za laboratorijske, higienske ali farma ­
cevtske namene, graduirani ali negraduirani, umerjeni 
ali neumerjeni  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 387  
7017 10 00  Iz taljenega kremena ali iz drugega taljenega silicijevega 
dioksida  
Izdelki iz te tarifne podštevilke vsebujejo ne manj kot 
99 mas. % silicijevega dioksida. Kot surovina za tovrstne 
izdelke se uporablja zelo čist kristaliziran kremen čev pesek 
ali hlapljive spojine silicija. Stekleni izdelki iz kremen če­
vega peska so motni ali v najboljšem primeru prosojni. 
Vendar pa so izdelki iz kristaliziranega kremena in silici ­
jevih hlapljivih spojin popolnoma čisti in prozorni.  
7017 20 00  Iz drugega stekla, ki ima linearni razteznostni koeficient 
do 5 × 10  –6 po Kelvinu v temperaturnem obsegu 0 °C 
do 300 °C  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 7002 32 00.  
7018  Stekleni biseri, imitacije biserov, imitacije dragih ali 
poldragih kamenov in podobno drobno stekleno blago 
ter predmeti iz teh izdelkov, razen imitacij nakita; 
steklena o česa, razen proteti čnih predmetov; kipci in 
drugi okraski iz stekla, izdelani na pihalnikih, razen 
imitacij nakita; steklene kroglice s premerom do 
vključno 1 mm  
7018 10 11 in 
7018 10 19  Stekleni biseri  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. predmete, opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 7018, (A); 
2. podobne predmete, v trgovini znane kot „stekleni biseri“, 
ki so sestavljeni iz ve čjih steklenih biserov (približno do 
velikosti nohta). Ti predmeti so najve čkrat namenjeni za 
sestavljanje ogrlic in zapestnic in so v zelo razli čnih 
oblikah (npr. sferi čni, polsferi čni, v obliki solz, kock, 
valjčkov, kratkih cev čic, stožcev, poliedrov ipd.) ter 
tudi preluknjani. 
Majhne cev čice štejejo za steklene bisere v smislu teh 
tarifnih podštevilk samo, če njihov zunanji premer ne 
presega 4 mm, zunanja dolžina pa 24 mm. Ne smemo jih 
enačiti ali zamenjati za posebne standardizirane cevke iz 
svinčevega stekla vrste, ki se uporabljajo za proizvodnjo 
žarilk in volframovih žarnic; tovrstne cevke so obi čajno 
brezbarvne in se uvrš čajo pod tarifno številko 7002. 
Izdelki, ki se uvrš čajo v ti tarifni podštevilki, so praviloma 
pakirani v razsutem stanju, v vre čah, škatlah itd. 
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi steklene bisere enakih 
velikosti in barv, ki so med seboj povezani tako, da so 
nanizani na vrvico, vendar brez pentelj ali podobnih na činov 
pritrjevanja, in sicer zaradi prikladnejšega transporta ali 
pakiranja. Takšni „nizi“ so obi čajno povezani v svežnje 
s prostimi konci vrvic in ne predstavljajo nizov, ki so 
pripravljeni za takojšnjo uporabo.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 388  
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čeni: 
(a) nanizani stekleni biseri (zvezani ali nezvezani v svežnje) 
različnih velikosti in barv, ki so urejeni po nekem 
pravilnem zaporedju (npr. tako, da se v pravilnem zapo ­
redju izmenjavajo po barvi ali velikosti) in takšni nizi, 
v katerih so stekleni biseri med seboj lo čeni z vozli 
(tarifna številka 7117); 
(b) nanizani stekleni biseri ( četudi so vsi enake velikosti, 
barve ali kvalitete), med katerimi so pritrdila ali podobni 
mehanizmi, ali ki so tako kratki, da jih je mogo če nositi 
kot ogrlico (tarifna številka 7117).  
7018 10 11  Rezani in mehani čno polirani  
Rezani in mehani čno polirani stekleni biseri iz te tarifne 
podštevilke se od „vro če poliranih“ iz tarifne podšte ­
vilke 7018 10 19 razlikujejo po tem, da so bolj dovršeno 
gladki in ostrih robov. Robovi lukenj so pogosto fasetirani 
(včasih celo polirani) in imajo ostro odrezane robove, 
ustrezne sosednjemu robu, medtem ko so robovi lukenj 
„vroče poliranih“ steklenih biserov pogosto obli in ne odre ­
zani pod ostrim kotom. 
To so najpogosteje izdelki omenjeni v prvem odstavku, 
točka 2 pojasnjevalnih opomb k tarifnima podštevil ­
kama 7018 10 11 in 7018 10 19, ti izdelki so najpogosteje 
rezani in mehani čno polirani.  
7018 10 30  Umetni biseri  
Ta tarifna podštevilka zajema predmete, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 7018, drugi odsta ­
vek, (B). 
Glede nizov imitacij biserov se uporabljajo pojasnjevalne 
opombe k tarifnima podštevilkama 7018 10 11 in 
7018 10 19 mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
7018 10 51 in 
7018 10 59  Umetni dragi in poldragi kamni  
Ti tarifni podštevilki zajemata predmete, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 7018, drugi odsta ­
vek, (C).  
7018 10 51  Rezani in mehani čno polirani  
Rezane in mehansko polirane imitacije dragih in poldragih 
kamnov iz te tarifne številke se od „vro če poliranih“ iz 
tarifne podštevilke 7018 10 59 razlikujejo po dovršeno 
gladki površini in ostrih robovih.  
7018 10 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema imitacije koral, biserovin, 
imitacije draguljev (razen umetnih biserov in umetnih dragih 
in poldragih kamnov), ki se uporabljajo za glavice igel za 
klobuke, obeskov ali uhanov in majhne steklene cevke za 
v lasne spenjalke.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 389  
Glede razlikovanja med majhnimi steklenimi cevkami, ki se 
uvrščajo pod to tarifno podštevilko in med onimi, ki štejejo 
za steklene bisere v smislu tarifnih podštevilk 7018 10 11 in 
7018 10 19, glej drugi odstavek pojasnjevalnih opomb 
k navedenima tarifnima podštevilkama.  
7018 20 00  Steklene kroglice s premerom do vklju čno 1 mm  
Ta tarifna podštevilka zajema izdelke, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 7018, drugi odsta ­
vek, (H).  
7018 90 10  Steklena o česa; drobni stekleni izdelki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7018, drugi 
odstavek, (E) in (F).  
7018 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema predmete, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 7018 drugi odsta ­
vek, (G).  
▼M5 
7019  Steklena vlakna (vklju čno s stekleno volno) in iz njih 
narejeni izdelki (npr. preja, tkanine)  
Steklena vlakna vklju čujejo dve glavni kategoriji: 
(a) tekstilna steklena vlakna (filamentna steklena vlakna), 
izdelana iz tekstilnega stekla, tj. stekleni izdelki, katerih 
filamenti so med seboj ve činoma vzporedni; tekstilna 
steklena vlakna se uporabljajo predvsem za oja čitev 
drugih materialov, npr. sestavljenih materialov, plastike; 
(b) vlakna steklene volne; vlakna steklene volne (naklju čno 
usmerjena vlakna), pridobljena z rotacijskim predenjem, 
uporabljajo pa se ve činoma za izolacijske namene. 
Obstajata dve vrsti tekstilnih steklenih vlaken: 
(a) (nepretrgana) filamentna steklena vlakna, ki sestojijo iz 
velikega števila nepretrganih vzporednih filamentov s 
premerom obi čajno med 3 in 34 μm (mikronov); ta 
nepretrgana vlakna se potem za olajšanje poznejših faz 
proizvodnje (rezanje, navijanje, sukanje, tkanje itd.) 
združijo po velikosti v niti („sortiranje“); vmesni izdelki 
se nato uporabijo v proizvodnji nekaterih komercialnih 
izdelkov iz steklenih vlaken (rezanih niti, rovinga, preje 
itd.); 
(b) pretrgana filamentna steklena vlakna (rezana steklena 
vlakna), ki sestojijo iz kratkih filamentov, ki se med 
proizvodnim procesom narežejo ali natrgajo in navijejo 
v nepretrgano nit iz ohlapno sestavljenih vlaken; 
običajno se uporabljajo v tkaninah, na primer za obloge 
zidov v gradbenem in stavbnem sektorju.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 390  
Tekstilna steklena vlakna se lahko nadalje predelajo v 
naslednje izdelke s to tarifno številko: 
— rogoznice in mrežne tkanine s kemijsko vezanimi vlakni, 
tj. rogoznice iz rezanih niti, rogoznice iz nepretrganih 
niti in tipi čni netkani izdelki, kot so tan čice (voal), 
mreže (laid scrims) itn., 
— materiali z mehansko vezanimi vlakni, tj. tkanine, nena ­
gubani materiali, pletenine, prešiti materiali, iglani mate ­
riali, npr. tkanine iz rovinga, tkanine z odprto mrežno 
strukturo, zasloni.  
▼B 
7019 11 00  Rezane niti dolžine 50 mm ali manj  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 7019 11.  
7019 12 00  Roving  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 7019 12.  
7019 19 90  Iz rezanih vlaken  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 7019 19. 
Ta tarifna podštevilka zajema prejo iz steklene volne.  
7019 31 00  Rogoznice  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 7019 31.  
7019 32 00  Tan čice (voal)  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 7019 32.  
7019 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema vlakna v razsutem stanju, ki 
so množica posameznih filamentov razli čnih dolžin, ki so 
zamotana skupaj (steklena vata ali steklena volna) in se 
uporabljajo za toplotno ali zvo čno izolacijo. Obi čajno so 
v zvitkih ali papirnatih vre čah. 
7020 00  Drugi stekleni izdelki  
7020 00 07 in 
7020 00 08  Vložki za termovke ali za druge vakuumske posode  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7020, drugi 
odstavek, (4).  
7020 00 08  Dokon čani 
Izraz „dokon čani“ se nanaša le na notranje dele iz stekla, ki 
so pripravljeni za platiranje ali kakšne druge vrste prevla če­
nje. ▼M5
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 391  
ODDELEK XIV  
NARAVNI IN KULTIVIRANI BISERI, DRAGI IN POLDRAGI KAMNI, 
PLEMENITE KOVINE, KOVINE, PLATIRANE S PLEMENITIMI 
KOVINAMI, IN IZ NJIH NAREJENI IZDELKI; IMITACIJE NAKITA; 
KOVANCI  
POGLAVJE 71  
NARAVNI IN KULTIVIRANI BISERI, DRAGI IN POLDRAGI KAMNI, 
PLEMENITE KOVINE, KOVINE, PLATIRANE S PLEMENITIMI 
KOVINAMI, IN IZ NJIH NAREJENI IZDELKI; IMITACIJE NAKITA; 
KOVANCI  
I. NARAVNI ALI KULTIVIRANI BISERI IN DRAGI 
ALI POLDRAGI KAMNI  
7101  Biseri, naravni ali kultivirani, obdelani ali neobdelani, 
nesortirani, sortirani, toda nenanizani, nemontirani ali 
nevdelani; naravni ali kultivirani biseri, za časno nani ­
zani zaradi lažjega transporta  
7101 10 00  Naravni biseri  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7101, prvi 
do četrti odstavek.  
7101 21 00 in 
7101 22 00  Kultivirani biseri  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7101, peti 
odstavek.  
7101 21 00  Neobdelani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7101, šesti 
odstavek.  
7101 22 00  Obdelani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7101, šesti 
odstavek.  
7102  Diamanti, obdelani ali neobdelani, toda nemontirani ali 
nevdelani  
7102 10 00  Nesortirani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 7102 10.  
7102 21 00 in 
7102 29 00  Industrijski  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 7102 21 in 7102 29.  
7102 21 00  Neobdelani ali samo razžagani, razklani ali tesani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 7102 21 in 7102 29, tretji odstavek.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 392  
Tesanje je postopek oblikovanja surovega diamanta, 
v katerem se mu daje željeno velikost in se ga obdeluje 
z drugimi diamanti.  
7102 31 00 in 
7102 39 00  Neindustrijski  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 7102 31 in 7102 39.  
7102 31 00  Neobdelani ali samo razžagani, razklani ali tesani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 7102 31 in 7102 39, drugi odstavek. 
Tesanje je postopek oblikovanja surovega diamanta, 
v katerem se mu daje željeno velikost in obdeluje z drugimi 
diamanti.  
7103  Dragi kamni (razen diamantov) in poldragi kamni, neob ­
delani ali obdelani, nesortirani ali sortirani, toda nena ­
nizani, nevdelani ali nemontirani; nesortirani dragi 
kamni (razen diamantov) in poldragi kamni, za časno 
nanizani zaradi lažjega transporta  
7103 10 00  Neobdelani ali samo razžagani ali grobo oblikovani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 7103 10. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema kamnov, pripravljenih 
v dvojkah ali trojkah (tarifna podštevilka 7103 91 00 ali 
7103 99 00).  
7103 91 00 in 
7103 99 00  Drugače obdelani  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnima podštevil ­
kama 7103 91 in 7103 99. 
Kamni, pripravljeni kot dvojke ali trojke, štejejo za kamne, 
dobljene z nizanjem enega kamna (zgornjega dela dvojke ali 
trojke) ali dveh kamnov (obi čajno slabše kvalitete) na neko 
drugo snov (na primer na rekonstruirani kamen ali steklo). 
Glede kamnov, ki ne štejejo za druga če obdelane v smislu 
teh tarifnih podštevilk in kamnov, ki niso nanizani ali 
vdelani, se pa uvrš čajo v 90. ali 91. poglavje, glej pojas ­
njevalne opombe HS k tarifni številki 7103, tretji in peti 
odstavek. 
Surovi kamni (obi čajno imenovani „blanks“) se uvrš čajo 
pod tarifno podštevilko 7103 10 00.  
7103 91 00  Rubini, safirji in smaragdi  
Rubini so vrsta korunda in so rde či zaradi sledov kromovih 
soli. 
Safir je prav tako vrsta korunda in je modre barve zaradi 
prisotnih sledi kobaltovih soli.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 393  
Smaragd je vrsta berila. V glavnem se nahaja v obliki 
prizem in je zelene barve zaradi sledov kromovega oksida. 
Je nekoliko trši od kremena, vendar ne tako trd kot korund 
in diamant. Njegova dragocenost je posledica njegove barve 
in velike prosojnosti. Najpogosteje ga režejo v kvadre ali 
kocke.  
7104  Sinteti čni ali rekonstruirani dragi ali poldragi kamni, 
obdelani ali neobdelani, sortirani ali nesortirani, vendar 
nenanizani, nemontirani ali nevdelani; nesortirani sinte ­
tični ali rekonstruirani dragi ali poldragi kamni, za časno 
nanizani zaradi lažjega transporta  
7104 10 00  Piezoelektri čni kremen  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podšte ­
vilki 7104 10. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) piezoelektri čnih kristalov, proizvedenih iz kemi čnih 
spojin, kot so na primer Seignettova ali Rochellova 
sol (dvojni tartrat kalijevega in natrijevega tetrahidrata), 
barijev titanat, amonijev ortomonofosfat ali rubidijev 
ortomonofosfat (tarifna podštevilka 3824 90 96); 
(b) piezoelektri čnih kristalov, proizvedenih iz naravnih 
kamnov (npr. iz kremena, turmalina) (tarifna 
številka 7103), 
(c) piezoelektri čnih kristalov, proizvedenih iz sinteti čnih 
kamnov, druga čnih od iz kremena (tarifna podšte ­
vilka 7104 20 00 ali 7104 90 00); 
(d) vdelanih piezoelektri čnih kristalov (tarifna podšte ­
vilka 8541 60 00).  
7104 20 00  Drugi, neobdelani ali samo razžagani ali grobo obliko ­
vani 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7103 10 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
7104 90 00  Drugi  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 7103 91 
in 7103 99 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno 
podštevilko.  
7105  Prah iz naravnih ali sinteti čnih dragih ali poldragih 
kamnov  
7105 10 00  Diamantni  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7105, 
drugi, tretji in četrti odstavek.  
7105 90 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema prah in prašek dragih kamnov 
vrste granati.  
II. PLEMENITE KOVINE IN KOVINE, PLATIRANE 
S PLEMENITO KOVINO  
7106  Srebro (vklju čno srebro, prevle čeno z zlatom ali plati ­
no), neobdelano ali v obliki polizdelkov ali prahu  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 394  
7106 10 00  Prah  
Glede definicije pojma „prah“ glej opombo 1 k tarifnim 
podštevilkam k temu poglavju. 
Prašnati proizvodi, ki ne ustrezajo meram zrnc, navedenim 
v opombi 1 k tarifnim podštevilkam k temu poglavju, 
štejejo za zrna iz tarifne podštevilke 7106 91 00. 
Ostanki iz predelave srebra in njegovih zlitin, ki so uporabni 
samo kot prevleka za kovine ali v proizvodnji kemikalij, kot 
so na primer opilki, smeti in prah, ne štejejo za prah. Ti 
ostanki se uvrš čajo pod tarifno številko 7112. 
Vendar pa za prah iz te tarifne podštevilke štejejo ostanki 
v zrnih, iz katerih so bile izlo čene tuje snovi (na primer 
s sejanjem), če izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje.  
7106 91 00  Neobdelano  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, opisane v pojasnje ­
valni opombi HS k tarifni številki 7106, četrti odstavek, (II). 
Palice, ki imajo gladko površino in garancijsko oznako in so 
namenjene trgovini, ostanejo uvrš čene pod to tarifno podšte ­
vilko. 
Zrna srebra in njegovih zlitin se pod to tarifno podštevilko 
uvrščajo, če ne izpolnjujejo pogojev iz opombe 1 k tarifnim 
podštevilkam k temu poglavju. 
Ta tarifna podštevilka izklju čuje palice, dobljene z vle čenjem 
ali valjanjem (tarifna podštevilka 7106 92 00).  
7108  Zlato (vklju čno zlato, prevle čeno s platino), neobdelano 
ali v obliki polizdelkov ali prahu  
7108 11 00  Prah  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7106 10 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
7108 12 00  Neobdelano  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7106 91 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
7108 20 00  Monetarno  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 7108 20.  
7110  Platina, neobdelana, polizdelki ali v prahu  
Glede uvrš čanja zlitin pod tarifne podštevilke tarifne 
številke 7110 glej opombo 3 k tarifnim podštevilkam 
k poglavju 71.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 395  
7110 11 00 do 
7110 19 80  Platina  
Glede definicije pojma „platina“ v smislu teh tarifnih 
podštevilk glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam k temu 
poglavju.  
7110 11 00  Neobdelana ali v prahu  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 7106 10 00 
in 7106 91 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
7110 21 00  Neobdelan ali v prahu  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 7106 10 00 
in 7106 91 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
7110 31 00  Neobdelan ali v prahu  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 7106 10 00 
in 7106 91 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
7110 41 00  Neobdelani ali v prahu  
Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 7106 10 00 
in 7106 91 00 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko.  
7112  Odpadki in ostanki plemenitih kovin ali kovin, plati ­
ranih s slojem plemenite kovine; drugi ostanki in 
odpadki, ki vsebujejo plemenite kovine ali njihove 
spojine, vrst, ki se uporabljajo predvsem za ponovno 
pridobivanje plemenitih kovin  
Odpadki in ostanki iz plemenitih kovin ali iz kovin, plati ­
niranih s plemenitimi kovinami, ki so bili staljeni in preto ­
pljeni v ingote, bloke ali podobne oblike, se uvrš čajo kot 
neobdelane kovine in ne pod to tarifno številko.  
III. NAKIT, ZLATARSKI, SREBRARSKI IN DRUGI 
IZDELKI  
7113  Nakit in deli nakita iz plemenitih kovin ali kovin, plati ­
ranih s slojem plemenite kovine  
Glej opombi 2 (A) in 9 k temu poglavju.  
7114  Zlatarski predmeti in njihovi deli, iz plemenitih kovin ali 
kovin, platiranih s slojem plemenite kovine  
Glej opombi 2 (A) in 10 k temu poglavju.  
7116  Predmeti iz naravnih ali kultiviranih biserov, dragih ali 
poldragih kamnov (naravnih, sinteti čnih ali rekonstrui ­
ranih)  
Glej opombo 2 (B) k temu poglavju.  
7117  Imitacije nakita  
Glej opombo 11 k temu poglavju.  
7117 11 00 in 
7117 19 00  Iz navadnih kovin, vklju čno s tistimi, ki so prevle čene 
s plemenitimi kovinami  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 396  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. verižice iz navadne kovine, narezane na dolžine, 
primerne za dokon čanje v en sam kos imitacije bižuterije 
z na primer dodatkom pritrdil. Takšne dolžine obi čajno 
ne presegajo dveh metrov; 
2. okrasne motive iz navadnih kovin, ki so obravnavani 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 7117, 
drugi odstavek, (b), in katerih primeri so predstavljeni 
v naslednji skici:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 397  
ODDELEK XV  
NAVADNE KOVINE IN IZDELKI IZ NAVADNIH KOVIN  
Splošno  
Odpadki in ostanki iz neželeznih kovin, ki so bili staljeni in vliti 
v ingote, štruce, bloke ali podobne oblike, se uvrš čajo kot neobdelane 
kovine in ne kot odpadki ali ostanki. Zaradi tega se uvrš čajo na primer 
pod tarifno številko 7601 (aluminij), 7801 (svinec), 7901 (cink) ali pod 
tarifno podštevilko 8104 11 00 ali 8104 19 00 (magnezij).  
Izraz „kovina“ vklju čuje tudi kovino z amorfno strukturo (nekristalno), 
kot so na primer kovinska stekla in prašnati metalurški proizvodi.  
POGLAVJE 72  
ŽELEZO IN JEKLO  
Splošno  
A. Za razlikovanje med kovanimi in valjanimi proizvodi je na razpo ­
lago več načinov (tarifne številke 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 in 
7228).  
Če je na razpolago cel kos, je treba najprej preu čiti prečni prerez:  
— če se variacije pre čnega prereza ne ponavljajo v pravilnem zapo ­
redju, gre za kovani proizvod;  
— če pa je v pre čnem prerezu opaziti v pravilnem zaporedju pona ­
vljajoče se variacije, ali pa je pre čni prerez konstanten, potem je 
lahko proizvod kovan ali valjan. V tem primeru je potrebno 
dodatno preveriti še:  
1. mere pre čnega prereza  
Če so mere velike ( če je ploščina prečnega prereza ve čja od 
150 000 mm  2 ), je proizvod verjetno kovan. Če so mere 
majhne (z najmanjšo dimenzijo, manjšo kot 15 mm), potem 
je proizvod verjetno valjan.  
2. obliko pre čnega prereza  
Če je oblika pre čnega prereza preprosta (na primer pravo ­
kotna, kvadratna, okrogla, šestkotna itd.), je lahko proizvod 
kovan ali valjan. Proizvodi z zapletenejšimi oblikami 
prečnega prereza so vselej valjani.  
3. dolžino  
Če je proizvod daljši od 5 m, je skoraj gotovo valjan. Če je 
krajši, je lahko valjan ali kovan.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 398  
4. dimenzijska odstopanja  
Odstopanja dimenzij pre čnih prerezov valjanih proizvodov so 
manjša, kot pri kovanih proizvodih.  
5. metalografski aspekt  
Ker je redukcijski kvocient valjanih proizvodov veliko ve čji 
od kvocienta kovanih proizvodov, je mogo če ugotavljati 
razlike tudi z mikroskopiranjem.  
Osnovna dejavnika, ki sta pri tem predmet preu čevanja, sta 
usmerjenost delcev in struktura:  
(a) Delci v valjanih proizvodih so ozki, zelo podolgovati in 
skoraj popolnoma vzporedni s smerjo valjanja. V kovanih 
proizvodih so le-ti manj podolgovati (skoraj elipti čni) in 
ne popolnoma vzporedni.  
(b) Struktura valjanega proizvoda po toplotni obdelavi, če je 
le-ta bil utrjen ali popuš čan, je skoraj popolnoma premo ­ 
črtna in vzporedna s smerjo valjanja. V kovanih proiz ­
vodih je takšna struktura redka ali je v časih sploh ni.  
6. količina 
Kovani proizvodi se obi čajno dobavljajo v majhnih koli činah.  
Valjanje je lahko vro če ali hladno. V odvisnosti od oblike 
kosa, ki je predmet valjanja, ter od položaja in oblike valjev, 
lahko med valjanjem nastanejo ploš čati proizvodi (kot na 
primer listi in ploš če ali obro či in trakovi, lahko pa tudi 
palice, profili in drogovi okroglega ali ve čkotnega pre čnega 
prereza, ali pa izdelki najrazli čnejših pre čnih prerezov, cevi 
itd. 
B. Glede definicije nekaterih vrst plasti čnih preoblikovanj (kot je valja ­
nje, kovanje, stiskanje) glej pojasnjevalne opombe HS k temu 
poglavju pod splošno, del (IV), (A) in (B).  
C. Glede razlikovanja med vro če valjanimi in hladno valjanimi proiz ­
vodi in med proizvodi, dobljenimi ali dokon čanimi v hladnem 
stanju, glej pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno, 
del (IV), (B), zadnji odstavek.  
Poudariti je treba, da se lahko nekatere razlike med vro če valjanimi 
in hladno valjanimi proizvodi zmanjšajo ali izginejo, če so hladno 
valjani proizvodi razžarjeni. Podobno se dogaja tudi pri vro če 
valjanih proizvodih s hladno kon čno obdelavo – v teh primerih se 
razlike omejijo zgolj na trdoto površine in izgled.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 399  
Vroče valjane ali vro če vlečene palice, drogovi, oblike, koti in deli 
so lahko hladno dokon čani z vlečenjem ali kako druga če (predvsem 
z ravnanjem ali s kalibriranjem), kar proizvodom daje boljšo kon čno 
dovršitev. Zaradi tega postopka se uvrš čajo kot „hladno oblikovani 
ali hladno dokon čani proizvodi“.  
Vendar je treba poudariti, da preprosta hladna poravnava in grobo 
odstranjevanje skorje še ne štejeta za ravnanje ali kalibriranje in 
zaradi tega ne vplivata na uvrš čanje palic in drogov, profilov, 
oblik in delov, ki so bili samo ekstrudirani in vro če valjani, vendar 
dalje ne obdelani. Podobno tudi ne štejejo za hladno dokon čane, če 
so zviti.  
D. Glede definicije platiranja glej pojasnjevalne opombe HS k temu 
poglavju pod splošno, del (IV), (C), (2), (e).  
Navadne kovine, platirane s plemenitimi kovinami, kakršne koli 
debeline prevleke, se uvrš čajo v poglavje 71 (glej pojasnjevalne 
opombe HS k poglavju 71).  
E. V zvezi s komentarjem, ki se nanaša na površinsko obdelavo, glej 
pojasnjevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno, del (IV), (C), 
(2), (d).  
F. Nedokon čani kovani predmeti, ki nimajo ve č izgleda surovih, le 
grobo oblikovanih kosov iz tarifnih številk 7207, 7218 ali 7224, 
se morajo uvrstiti pod iste tarifne številke kot ustrezni dokon čani 
proizvodi, npr. v glavnem v poglavja 82, 84, 85 in 87. Tako se 
železni in jekleni kovani predmeti, ki se uporabljajo za proizvodnjo 
ročičnih gredi, uvrš čajo pod tarifno številko 8483.  
I. IZDELKI V PRIMARNIH OBLIKAH, ZRNIH ALI 
PRAHU  
7201  Grodelj in zrcalovina, v štrucah, blokih in drugih 
primarnih oblikah  
Grodelj in „zrcalovina“ sta opredeljena v opombah 1 (a) in 
1 (b) k temu poglavju. 
Grodelj, kot je opredeljeno v opombah k temu poglavju 
pod 1 (a) in ki vsebuje ve č kot 6 mas. % do vklju čno 
30 mas. % mangana, se uvrš ča kot „zrcalovina“ (tarifna 
podštevilka 7201 50 90). Če neka zlitina s takšnim deležem 
mangana vsebuje kak drug element v razmerju, ki je ve čje 
od razmerij, naštetih v opombi 1 (a) (na primer ve č kot 
8 mas. % silicija), se takšna zlitina uvrš ča kot železova 
zlitina; v tem primeru bi se torej uvrstila pod tarifne podšte ­
vilke 7202 21 00 do 7202 29 90 (fero-silicij). Če zlitina 
vsebuje ve č kot 30 mas. % mangana in 8 mas. % silicija, 
šteje za fero-silicij-mangan in se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 7202 30 00. Če pa vsebuje še dodaten element 
v razmerju, navedenem v opombi 1 (c), se uvrš ča pod 
tarifno podštevilko 7202 99 80.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 400  
Grodelj, kot je definirano v opombi 1 (a) k temu poglavju, 
ki ni „zrcalovina“ in se mora zaradi tega uvrš čati pod tarifne 
podštevilke 7201 10 11 do 7201 50 90, je tisto železo, ki 
vsebuje 6 mas. % ali manj mangana. Pri tej vrsti surovega 
železa je treba razlikovati med nelegiranim surovim železom 
(tarifne podštevilke 7201 10 11 do 7201 20 00) in legiranim 
surovim železom (tarifna podštevilka 7201 50 10 ali 
7201 50 90), kar je odvisno od vsebnosti legirnega 
elementa. 
Legirani grodelj je opredeljen v opombah 1 (a) k tarifnim 
podštevilkam k temu poglavju. Nelegirani grodelj ne sme 
vsebovati (skupaj ali posami čno) več kot: 
— 0,2 mas. % kroma; 
— 0,3 mas. % bakra; 
— 0,3 mas. % niklja in 
— 0,1 mas. % vsakega od naslednjih elementov: aluminija, 
molibdena, titana, wolframa ali vanadija.  
7201 50 10  Legirani grodelj, ki vsebuje najmanj 0,3 mas. %, vendar 
največ 1 mas. % titana in najmanj 0,5 mas. % vendar 
največ 1 mas. % vanadija  
Proizvodi iz te tarifne podštevilke se uporabljajo v glavnem 
za proizvodnjo komponent, od katerih se zahteva predvsem 
odpornost proti obrabi (na primer ro čične gredi, zavorni 
bobni, bati za črpalke, valji za valjanje, kolena cevi, kalupi 
za ingote itd.).  
7201 50 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema naslednje vrste surovega žele ­
za: 
1. ki vsebuje (od 0,5 do 3,5 mas. %) nikelj in se uporablja 
za proizvodnjo predmetov z veliko odpornostjo proti 
pritisku; 
2. „Ni-Hard“(ki vsebuje 3,3 do 5 mas. % niklja in 1,4 do 
2,6 mas. % kroma), ki se uporablja za proizvodnjo pred ­
metov z veliko odpornostjo proti obrabi; 
3. ki vsebuje velik delež niklja, kroma, silicija ali bakra in 
se uporablja za proizvodnjo predmetov, zelo odpornih 
proti koroziji; 
4. ki vsebuje nikelj ali krom in se uporablja za proizvodnjo 
predmetov, odpornih proti vro čini in 
5. ki vsebuje baker.  
7202  Fero-zlitine  
Fero zlitine so opredeljene v opombi 1(c) k temu poglavju, 
ki posebej navaja tudi meje vsebnosti neželeznih legirnih 
elementov in železa.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 401  
Glede uvrš čanja fero-zlitin pod tarifne podštevilke tarifne 
številke 7202 glej opombo 2 k tarifnim podštevilkam 
k temu poglavju. 
Tako se na primer fero-zlitina z ve č kot 30 mas. % 
mangana in 8 mas. % ali manj silicija uvrš ča pod tarifne 
podštevilke 7202 11 20 do 7202 19 00. Če ta zlitina vsebuje 
več kot 30 mas. % mangana in ve č kot 8 mas. % silicija, se 
uvršča pod tarifno podštevilko 7202 30 00. Podobno mora 
tudi fero-silicij-mangan-aluminijeva predzlitina vsebovati 
več kot 8 mas. % silicija, ve č kot 30 mas. % mangana in 
več kot 10 mas. % aluminija, da se lahko uvrsti pod tarifno 
podštevilko 7202 99 80. 
Če binarna, ternarna ali kvaternarna fero-predzlitina ni 
posebej imenovana, se uvrš ča pod tarifno podšte ­
vilko 7202 99 80. 
Proizvodi iz odpadkov železarske in jeklarske industrije, ki 
so staljeni in grobo ponovno vliti v oblike ingotov (liti 
odpadki), imajo pa sestavo fero-predzlitin in se kot taki 
uporabljajo predvsem kot dodatki za proizvodnjo posebnih 
jekel, se uvrš čajo pod tarifno številko 7202 (skladno 
z njihovo sestavo). 
Ta tarifna številka ne zajema ostankov fuzije neželeznih 
kovin, ki se (zaradi prisotnosti žvepla in fosforja ter neka ­
terih drugih ne čistoč) ne morejo uporabiti kot 
fero-predzlitine (obi čajno tarifna številka 2620).  
7202 11 20 do 
7202 19 00  Fero-mangan  
Fero-mangan se pojavlja v obliki grobih kosov z belkasto 
svetlikajo čim se prelomom. Je drobljiv in zelo trd. Upora ­
blja se za dezoksidacijo, razžveplanje in za ponovno naogli ­ 
čenje jekla. Ob dodanem manganu se uporablja tudi kot 
legirni element.  
7202 11 20 in 
7202 11 80  Ki vsebuje ve č kot 2 mas. % ogljika  
Ti tarifni podštevilki zajemata tiste vrste fero-mangana, ki 
so znane kot visokooglji čni fero-mangani. Splošno najbolj 
uporabljena kvaliteta vsebuje 6 do 7 mas. % ogljika. 
Vsebnost mangana mora biti ve čja od 30 mas. %, v glavnem 
pa je med 70 in 80 mas. %.  
7202 19 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema fero-mangane s srednje (med 
1,25 mas. % in 1,5 mas.%) ali z majhno (manj od 
0,75 mas. %) vsebnostjo ogljika. Vsebnost mangana lahko 
variira med 80 in 90 mas. %. 
Takšni proizvodi se uporabljajo za proizvodnjo mangano ­
vega legiranega jekla, ki zahteva majhno vsebnost ogljika.  
7202 21 00 do 
7202 29 90  Fero-silicij  
Fero-silicij je krhek, njegov prelom je sijajen in siv. V trgo ­
vini se pojavljajo razne vrste ferosilicija, ki vsebujejo 10 do 
skoraj 96 mas. % silicija in zelo malo ogljika (0,1 do 
0,2 mas. %).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 402  
Uporablja se za rafinacijo ali proizvodnjo jekla, ki vsebuje 
silicij (predvsem „elektri čnih listov in ploš č“), ali pa (kot 
nadomestek mnogo dražjega silicija) kot reducent v silikoter ­
malnih postopkih in v drugih metalurških postopkih, na 
primer v metalurgiji magnezija.  
7202 30 00  Fero-silicij-mangan  
Fero-siliko-mangan je znan tudi kot siliko-mangan in se 
uporablja v razli čnih oblikah, ki vsebujejo najmanj 8 do 
največ 35 mas. % silicija, najmanj 30 mas. % do najve č 
75 mas. % mangana in do najve č 3 mas. % ogljika. 
Uporablja se za podobne namene kot fero-silicij, vendar pa 
kombinirani u činek silicija in mangana zmanjšuje vsebnost 
nekovinskih snovi in zaradi tega tudi zmanjšuje vsebnost 
kisika.  
7202 41 10 do 
7202 49 90  Fero-krom  
Fero-krom je v obliki zelo trde kristalne mase, pri čemer so 
kristali včasih zelo razviti. 
V glavnem vsebuje 60 do 75 mas. % kroma, 4 do 10 mas. % 
ogljika. Vsebnost ogljika je lahko tudi zelo majhna 
(0,01 mas. %) ob ustreznem zmanjšanju drobljivosti. Upora ­
blja se za proizvodnjo kromovih jekel.  
7202 50 00  Fero-silicij-krom  
Fero-silicij-krom ve činoma vsebuje 30 mas. % silicija in 
50 mas. % kroma ter velik ali majhen delež ogljika (kot 
v primeru fero-kroma). 
Uporablja se za iste namene kot fero-krom. Prisotnost sili ­
cija olajšuje dezoksidacijo jekla.  
7202 60 00  Fero-nikelj  
Fero-nikelj, ki se uvrš ča pod to tarifno podštevilko, vsebuje 
manj kot 0,5 mas. % žvepla in se ve činoma uporablja kot 
legirni element v proizvodnji nikljevega jekla. 
Fero-nikelj, ki vsebuje 0,5 mas. % žvepla ali ve č, v tem 
stanju ni uporaben za proizvodnjo nikljevega jekla. Takšen 
fero-nikelj šteje za vmesni proizvod metalurgije niklja in se 
kot tak uvrš ča pod tarifno številko 7501. 
Vendar pa se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo nekatere 
zlitine, v trgovini znane kot nikelj za vlivanje, ki se upora ­
bljajo za vlivanje raznih predmetov, ki morajo biti odporni 
proti koroziji in visokim temperaturam. Tak primer so neka ­
tere vrste austenitnega litega jekla, v trgovini znane pod 
različnimi trgovskimi imeni. Vsebujejo do 36 mas. % niklja, 
6 mas. % kroma, 6 mas. % silicija, ve č kot 2 mas. % 
ogljika in v časih tudi majhne koli čine drugih elementov 
(aluminija, mangana, bakra itd.). Za namene KN ti proizvodi 
ne štetejo za surovo železo, saj vsebujejo nikelj (ve č kot 
10 %), niti za jeklo, saj vsebujejo ve č kot 2 mas. % ogljika.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 403  
7202 99 80  Drugo  
Ta tarifna številka zajema: fero-silicij-kalcij, fero-mangan- 
titan, fero-silicij-nikelj, fero-silicij-aluminij-kalcij, 
fero-aluminij, fero-silicij-aluminij in fero-silicij-mangan- 
aluminij. 
Fero-aluminij vsebuje ve činoma med 12 in 30 mas. % 
aluminija. 
Nekatere vrste fero-aluminija se v časih uporabljajo nepo ­
sredno za vlivanje posebnih delov, ki so tudi pri zelo 
visokih temperaturah odporni proti koroziji (zaradi njihovih 
magnetnih in toplotnih lastnosti). 
Fero-silicij-aluminij se uporablja za razne vrste zlitin, ki 
vsebujejo na primer: 
— 45 mas. % silicija in 20 do 25 mas. % aluminija; 
— 65 do 75 mas. % silicija, 10 do 15 mas. % aluminija in 
med 3 in 4 mas. % titana; 
— 20 do 25 mas. % silicija, med 20 in 25 mas. % 
mangana in med 10 in 12 mas. % aluminija. 
Fero-silicij-mangan-aluminij vsebuje ve činoma 20 mas. % 
silicija, 35 mas. % mangana in med 10 in 12 mas. % 
aluminija.  
7203  Železo, dobljeno z direktno redukcijo železove rude, in 
gobasti izdelki iz železa, v kosih, peletih in podobnih 
oblikah; železo minimalne čistoče 99,94 mas. %, v kosih, 
peletih ali podobnih oblikah  
7203 90 00  Drugo  
Poleg proizvodov omenjenih v drugem delu poimenovanja 
tarifne številke 7203, ki so zajeti v predzadnjem odstavku 
pojasnjevalnih opomb HS k tej tarifni številki, se pod to 
tarifno podštevilko uvrš čajo penasti proizvodi iz železa, 
dobljeni na kak drug na čin, kot pa z neposredno redukcijo 
železove rude. Gre za proizvode, dobljene iz surovega 
železa, staljenega s tehniko atomiziranja.  
7204  Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti iz 
železa ali jekla za pretaljevanje  
Poleg odpadkov in ostankov, opisanih v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 7204, (A), se pod to tarifno 
številko uvrš čajo tudi rabljene narezane tra čnice dolžin manj 
kot 1,5 metrov (glej opombe pojasnjevalne opombe k tarifni 
podštevilki 7302 10 90).  
7204 41 10  Ostružki, odrezki, okruški, odpadki nastali pri mletju, 
pri žaganju ali piljenju  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 404  
Ta tarifna podštevilka ne zajema odpadkov in ostankov 
brušenja in piljenja, ki so lo čeni od tujkov (na primer 
z magnetnim postopkom), ali takšnih, ki so zaradi prereše ­
tanja homogeno zrnati. Od velikosti zrnc je odvisno (glej 
opombo 8(b) k oddelku XV in opombo 1 (h) k temu 
poglavju), ali se bodo ti proizvodi uvrstili pod tarifno 
podštevilko 7205 10 00, 7205 21 00 ali v 7205 29 00.  
7204 49 10  Fragmentirani (zdrobljeni)  
Fragmentarizirani (zdrobljeni) odpadki in ostanki zajemajo 
proizvode, katerih 95 mas. % nima nobene mere, daljše od 
200 mm.  
7204 49 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema odpadke in ostanke v razsutem 
stanju, ki vsebujejo na primer mešanico litega železa, kosi ­
tranega železa in raznih vrst jekel, v razli čnih oblikah.  
7204 50 00  Odpadni ingoti za pretaljevanje  
Odpadni ingoti za pretaljevanje iz železovih zlitin, ki se 
uporabljajo kot dodatek pri proizvodnji posebnih jekel, se 
uvrščajo pod ustrezne tarifne podštevilke tarifne 
številke 7202.  
7205  Granule in prah iz grodlja, zrcalovine, železa ali jekla  
7205 21 00 in 
7205 29 00  Prah  
Proizvodi iz teh tarifnih podštevilk so lahko pomešani 
bodisi z legirnimi elementi (za nekatere namene, omenjene 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 7205, (B)), 
bodisi z zaš čitnimi elementi (na primer s cinkom), ki 
preprečujejo samovžig železa.  
II. ŽELEZO IN NELEGIRANO JEKLO  
7208  Ploš čati vroče valjani izdelki iz železa ali nelegiranega 
jekla, širine 600 mm ali ve č, neplatirani, neprevle čeni 
in neprekriti  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „ponovno valjanje“ 
pomeni postopek, v katerem gre kovina med valji, ki se 
vrtijo v nasprotnih smereh. Zaradi tega se kovina stanjša. 
Ta postopek lahko tudi izboljša površino kovine ali njene 
mehanske lastnosti. Vendar izraz „ponovno valjanje“ ne 
pomeni postopka „skin-pass“, ki nekoliko zmanjša debelino, 
ter drugih postopkov, med katerimi se kovina oblikuje, 
vendar ne stanjša.  
7208 90 20 in 
7208 90 80  Drugi  
Ti tarifni podštevilki zajemata vro če valjane ploš čate proiz­
vode, ki so bili izpostavljeni enemu ali ve č postopkom 
površinske obdelave, ki so omenjeni v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 7208, drugi odstavek, (3) 
do (5) in/ali, ki so razrezani v oblike (razen v kvadratne 
in pravokotne).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 405  
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi vro če valjane ploš čate 
proizvode, ki so bili po valjanju izpostavljeni nadaljnjim 
obdelavnim postopkom, kot na primer gubanju, perforiranju 
(luknjanju) ter poševnemu prirezovanju ali obljenju robov. 
Vendar pa proizvodi z reliefnim vzorcem, ki izvira nepo ­
sredno iz valjanja, ne štejejo za proizvode, izpostavljene 
nadaljnji obdelavi v smislu teh tarifnih podštevilk.  
7209  Ploš čati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, 
širine 600 mm ali ve č, hladno valjani (hladno deformi ­
rani), neplatirani, neprevle čeni in neprekriti  
7209 90 20 in 
7209 90 80  Drugi  
Pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 7208 90 20 
in 7208 90 80 se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ti 
tarifni podštevilki.  
7210  Ploš čati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, 
širine 600 mm ali ve č, platirani, prevle čeni ali prekriti  
V smislu te tarifne številke so obloženi proizvodi tisti proiz ­
vodi, ki so bili izpostavljeni postopku platiranja, kot je 
opredeljeno v pojasnjevalnih opombah k temu poglavju 
pod splošno, del (IV), (C), (2), (e), prevle čeni ali prekriti 
pa tisti proizvodi, ki so bili izpostavljeni enemu od postop ­
kov, vklju čenemu v zgoraj omenjenih pojasnjevalnih 
opombah pod splošno, (d), (iv) in (v).  
7210 12 20  Pokositrena plo čevina  
Ta tarifna podštevilka ne zajema lakirane kositrane plo če­
vine (tarifna podštevilka 7210 70 10).  
7210 20 00  Platirani ali prevle čeni s svincem, vklju čno tudi prevle ­ 
čene z zlitino svinca in kositra  
V smislu te tarifne podštevilke izraz „mat-plo čevina“ 
pomeni ploš čate valjane proizvode, debele manj kot 0,5 mm, 
ki so prekriti s pomo čjo elektrolize ali s pomakanjem v kadi 
s staljeno kovino, pri čemer je prevleka iz svin čevo – kosi ­
trne zlitine. Koli čina svinca na obeh straneh proizvoda ne 
sme presegati 120 gramov na kvadratni meter proizvoda.  
7210 30 00  Elektrolitsko prevle čeni ali prekriti s cinkom  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 7210 30, 7210 41 in 7210 49.  
7210 41 00  Valoviti  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 7208, šesti 
odstavek.  
7210 61 00  Platirani ali prevle čeni z zlitino aluminija in cinka  
Ta tarifna podštevilka zajema ploš čate valjane proizvode, 
prevlečene ali prekrite z zlitinami, v katerih po masi prev ­
laduje aluminij (nad cinkom). Dovoljeni so tudi drugi legirni 
elementi.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 406  
7210 90 80  Drugi  
Poleg emajliranih listov ali ploš č se pod to tarifno podšte ­
vilko uvrš čajo posrebreni, pozla čeni ali platinirani listi in 
plošče (prevlečeni s plemenitimi kovinami z ene ali obeh 
strani kako druga če, kot s platiranjem). Postopki, ki so pri 
tem v uporabi, so predvsem elektrolitski postopki, razprše ­
vanje in evaporizacija (izparevanje) v vakuumu (glej pojas ­
njevalne opombe HS k temu poglavju pod splošno, 
del (IV), (C), 2, (d), (iv)).  
7211  Ploš čati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, 
širine manj kot 600 mm, neplatirani, neprevle čeni ali 
neprekriti  
Ta tarifna številka ne zajema ploš čatih valjanih proizvodov 
drugih oblik, kot so pravokotne in kvadratne, četudi njihova 
širina ne dosega 600 mm (tarifna številka 7208).  
7212  Ploš čati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, 
širine manj kot 600 mm, platirani, prevle čeni ali prekriti  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 7210 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
7212 10 10  Pokositrena plo čevina, površinsko obdelana, brez 
nadaljnje obdelave  
Ta tarifna podštevilka ne zajema pokositrene plo čevine, ne 
nadalje obdelane kot lakirane (tarifna podšte ­
vilka 7212 40 20)  
7212 50 61  Prevle čeni ali platirani z zlitinami iz aluminija in cinka  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7210 61 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
7214  Druge palice iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, 
vloče valjane, vlo če vlečene ali vlo če iztiskane, brez 
nadaljnje obdelave, vklju čno s tistimi, ki so spiralno 
zvite po valjanju  
7214 10 00  Kovane  
Glede razlike med kovanimi in valjanimi proizvodi glej 
pojasnjevalne opombe k temu poglavju pod splošno (A).  
7215  Druge palice iz železa ali nelegiranega jekla  
7215 50 11 do 
7215 50 80  Druge, hladno oblikovane ali hladno dodelane, brez 
nadaljnje obdelave  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 407  
Toplo valjane palice so lahko hladno dodelane z vle čenjem 
ali drugimi postopki – predvsem s popravljanjem ali kali ­
bracijo – kar izboljšuje dodelani izdelek. Izboljšava dodela ­
nega izdelka pomeni zmanjšanje odstopanj premera in oval ­
nosti ter odstranitev vseh napak s površine, kot so mikro ­
razpoke ali razoglji čeni deli površine. Na podlagi tega 
postopka so uvrš čene kot „hladno oblikovane“ ali „hladno 
dodelane“. Obi čajno imajo gladko in precej homogeno povr ­ 
šino. Nimajo žlebov in drugih površinskih napak, čeprav je 
lahko pri palicah, narejenih po meri, hrapavost zelo majhna 
do povpre čna, odvisno od stopnje popravljanja. 
Površinske obdelave, kot je poliranje, so poleg zgoraj nave ­
denih izklju čene (glej pojasnjevalne opombe k tarifni 
podštevilki 7215 90 00).  
7215 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema kovane, vro če valjane ali 
vroče vlečene palice, in tiste dobljene s hladno obdelavo, 
ki so bile izpostavljene naslednjim obdelavnim postopkom: 
1. površinski obdelavi (poleg vrst površinskih obdelav, 
navedenih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 7214, četrti odstavek, (1) do (3)), na primer 
poliranju, loš čenju, umetni oksidaciji, fosfatiziranju, 
oksalaciji, prekrivanju in oblaganju;ali 
2. mehanski obdelavi, kot je perforacija (luknjanje) ali 
kalibriranje.  
7216  Kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega 
jekla  
Ta tarifna številka ne vklju čuje perforiranih kotnikov in 
„Halfen“ kotnikov, profilov, ki spadajo pod tarifno 
številko 7308 in so opisani v pojasnjevalnih opombah 
k tej tarifni številki.  
7216 32 11  S paralelnima pasnicama  
Ta tarifna podštevilka zajema samo profile, katerih obe 
ploskvi (notranji in zunanji) sta vzporedni. 
Profili imajo naslednjo obliko:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 408  
7216 32 91  S paralelnima pasnicama  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7216 32 11.  
7216 50 91  Tra čno železo z robno izboklino  
Ta tarifna podštevilka zajema masivne proizvode z enako ­
mernim presekom po vsej dolžini, kakor je prikazano s širino 
v glavnem pod 430 mm. Višina (a) znaša v glavnem 1/7 
širine (b).
  
7216 69 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema profile, ki so bili hladno obli ­
kovani ali pa hladno dokon čani z reduciranjem debeline pri 
vlečenju.  
7216 91 10 in 
7216 91 80  Hladno oblikovani ali hladno dodelani iz plosko valjanih 
izdelkov  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7215 90 00 se 
uporablja  mutatis mutandis  tudi za ti tarifni podštevilki.  
7216 91 10  Profilirana (rebrasta) plo čevina  
Profilirana (rebrasta) plo čevina se uporabljajo ve činoma za 
fasadne obloge. 
Njihova zna čilna oblika je naslednja: 
Ta tarifna podštevilka ne zajema profilirane plo čevine s sred ­
stvi za montažo (tarifna podštevilka 7308 90 59).
  
7216 99 00  Drugi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7215 90 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
III. NERJAVNO JEKLO  
7219  Ploš čato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, širine 
600 mm in ve č ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 409  
7219 90 20 in 
7219 90 80  Drugi  
Ti tarifni podštevilki zajemata vro če valjane ali hladno 
valjane proizvode ki so bili izpostavljeni enemu ali ve č 
postopkom površinske obdelave, ki so omenjeni v pojasnje ­
valnih opombah HS k temu poglavju pod splošno, 
del (IV), (C), (2), (d) in (e), ali ki so razrezani v oblike 
(razen v kvadratne in pravokotne). 
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi vro če valjane ali hladno 
valjane proizvode, ki so bili po valjanju izpostavljeni opera ­
cijam, kot so perforiranje (luknjanje), gubanje in oblenje 
robov.  
7220  Ploš čati valjani izdelki iz nerjavnega jekla, širine manj 
kot 600 mm  
Ta tarifna številka ne zajema ploš čatih valjanih izdelkov 
drugačnih oblik, kot so pravokotniki in kvadrati, četudi 
njihova širina ne dosega 600 mm (tarifna številka 7219).  
IV. DRUGA LEGIRANA JEKLA; VOTLE PALICE ZA 
SVEDRE, IZ LEGIRANEGA ALI NELEGIRANEGA 
JEKLA  
7225  Ploš čati valjani izdelki iz drugih legiranih jekel, širine 
600 mm in ve č 
7225 11 00  Zrnato usmerjeni  
Ploščati valjani proizvodi z usmerjenimi zrni so proizvodi, 
katerih magnetne lastnosti so opazno boljše pri vzporedni 
kot pa pri pravokotni usmerjenosti zrn glede na smer 
valjanja (Goseva tekstura). Takšni proizvodi so ve činoma 
prekriti z izolacijsko plastjo, ki obi čajno sestoji iz stekla ­
stega filma (v glavnem iz magnezijevih silikatov).  
7226  Ploš čati valjani izdelki iz drugih legiranih jekel, širine 
manj kot 600 mm  
7226 11 00  Zrnato usmerjeni  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7225 11 00.  
7226 99 10  Elektrolitsko platirani ali prevle čeni s cinkom  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 7210 30, 7210 41 in 7210 49.  
7226 99 30  Druga če platirani ali prevle čeni s cinkom  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 7210 30, 7210 41 in 7210 49.  
7227  Žica, vro če valjana, v ohlapno navitih kolobarjih, iz 
drugih legiranih jekel  
7227 90 95  Druga  
Ta tarifna podštevilka zajema predvsem varilno žico, razen 
tiste iz tarifne številke 8311.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 410  
7228  Palice, kotni profili in drugi profili iz drugih legiranih 
jekel; votle palice za svedre, iz legiranih ali nelegiranih 
jekel  
7228 40 10 in 
7228 40 90  Druge palice, kovane, brez nadaljnje obdelave  
Glede razlike med kovanimi in valjanimi proizvodi glej 
pojasnjevalne opombe k temu poglavju pod splošno, (A).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 411  
POGLAVJE 73  
IZDELKI IZ ŽELEZA IN JEKLA 
7301  Piloti iz železa ali jekla, vklju čno vrtani, prebiti ali izde ­
lani iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotniki 
iz železa ali jekla  
Ta tarifna številka zajema pilote in varjene profile, ki so bili 
obdelani s postopki, kot so: luknjanje, zvijanje itd., če 
takšna obdelava tem proizvodom ni dala zna čilnosti proiz ­
vodov, ki se uvrš čajo pod druge tarifne številke.  
7301 20 00  Zvarjeni profili in kotniki  
Ta tarifna podštevilka ne zajema perforiranih (luknjanih) 
profilov in profilov vrste „Halfen“ (tarifna številka 7308).  
7302  Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: 
tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezi čki, 
križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, 
tirne vezice, tirna ležiš ča, klini za tirna ležiš ča, podložne 
plošče, pričvrščevalne ploš čice, distan čne palice, drugi 
deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in 
pritrjevanje tirnic  
7302 10 10  Elektroprevodne, z deli iz neželeznih kovin  
Ta tarifna podštevilka zajema samo tirnice ki prevajajo tok, 
razen voznih tirnic, katerih sti čna ploskev je iz neželezne 
kovine (aluminija, bakra), ali pa takšnih, ki so opremljene z 
veznimi elementi, ki niso iz železa. 
Prevodne tirnice, ki se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko, 
imenujejo obi čajno „tretji (ali četrti) tir“. Te tirnice imajo 
isto obliko prereza kot vozne tirnice, ali pa ima njihov 
prerez obliko dvojne črke „T“, pravokotno ali kvadratno 
obliko itd. Izdelane so iz jekla, ki je obi čajno mehkejše 
od jekla, iz katerega so izdelane vozne tirnice, kajti njihove 
mehanske lastnosti so žrtvovane v korist elektri čnih lastno ­
sti. Elektri čna upornost jekla za vozne tirnice je okoli 
0,19 × 10  –6 ohm m, upornost jekla z nizko vsebnostjo 
ogljika (okoli 0,08 mas. %) in mangana (0,20 mas. %) je 
samo 0,11 ohm m, medtem ko je elektri čna upornost t.i. 
jekla ARMCO (takoreko č čistega, 99,9 mas. %-nega jekla) 
celo 0,10 ohm m. 
Prevodne tirnice imajo zgornji, bo čni ali spodnji kontakt in 
so pogosto zaš čitene s smolnato prevleko, vendar ne na 
strani, po kateri drsi drsnik.  
7302 10 22 in 
7302 10 28  „Vignole“ tirnice  
„Vignole“ tirnice, imenovane po izumitelju, so navadne 
tirnice, ki se obi čajno uporabljajo za navadne železniške 
proge in železniške proge za visoke hitrosti, gorske želez ­
nice ali regionalna omrežja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 412  
Imajo naslednji profil:
  
7302 10 40  Žlebljene tirnice  
Žlebljene tirnice so posebne tirnice za tramvaje in indu ­
strijsko uporabo, kot so žerjavi in mostni žerjavi. 
Profil tirnice je oblikovan tako, da se prirobnica kolesa 
prilega odprtini žleba. 
Imajo naslednji profil:
  
7302 10 90  Rabljene  
Ta tarifna podštevilka ne zajema rabljenih tirnic, ki štejejo 
za odpadke iz tarifne številke 7204 (na primer zvitih tirnic 
in tirnic, razrezanih na dolžine, manjše od 1,5 m).  
7303 00  Cevi in votli profili iz litega železa  
7303 00 10  Cevi, ki se uporabljajo v tla čnih sistemih  
Ta tarifna podštevilka zajema lite železne cevi, ki se 
običajno uporabljajo (pogosto zakopane) kot dovodi plina 
in vode in lahko vzdržijo pritisk najmanj 10,13 bara. Takšne 
cevi se proizvajajo skoraj izklju čno iz posebnega elasti čnega 
litega železa velike trdnosti (z natezno trdnostjo vsaj 
420 MPa), ki mora imeti predvsem dobre mehanske last ­
nosti (predvsem plasti čno deformacijo), da zakopane cevi 
zaradi postopnih premikov zemlje ne po čijo. Zaradi tega 
mora biti njihova meja raztezanja vsaj 300 MPa.  
7304  Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega 
železa) ali jekla  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 413  
Proizvodi iz te tarifne številke, katerih dolžina ne presega 
dvakratne najve čje zunanje dimenzije prereza, ne štejejo za 
cevi. Takšni proizvodi se smatrajo kot pribor za cevi iz 
tarifne številke 7307, ali pa za podložke iz tarifne 
številke 7318).  
►M3 Pod to tarifno številko so zajeti tudi izdelki z navo ­
jem, ne glede na razmerje dela z navojem v primerjavi s 
celotno dolžino izdelka (glej tudi pojasnjevalno opombo HS 
k poglavju 73, Splošno, to čka 1). ◄ 
7304 31 20  Precizne cevi  
Za proizvode iz te tarifne podštevilke je zna čilna gladka, 
odsevna ali polirana notranja in zunanja površina ter 
dejstvo, da so njihova odstopanja manjša od odstopanj pri 
vroče dodelanih ceveh. 
Cevi, ki ustrezajo zahtevam standarda ISO 3304 in 
ustreznim nacionalnim standardom, se uporabljajo za 
hidravlične ali pnevmatske tokokroge, kot blažilci udarcev, 
kot hidravli čni ali pnevmatski vijaki, nasploh pa za proiz ­
vodnjo delov motornih vozil, motorjev ali strojev. 
Cevi, ki ustrezajo standardoma ISO 6759 in 9329 in 
ustreznim nacionalnim standardom, se uporabljajo kot vodi 
v posodah na pritisk – v bojlerjih, hitrih grelnikih, izmenjal ­
nikih toplote in grelnikih kotelne vode v energetskih posta ­
jah, kjer se zahtevajo le odstopanja, kakršna imajo precizne 
cevi.  
7304 39 10  Neobdelane, ravne in z enakomerno debelino sten, za 
uporabo zgolj pri proizvodnji cevi in votlih profilov 
z drugimi pre čnimi prerezi in debelinami sten  
Ta tarifna podštevilka zajema brezšivne jeklene cevi, 
običajno proizvedene s prediranjem in vro čim valjanjem, 
ali pa s prediranjem in vro čim vlečenjem. Obi čajno jih 
imenujejo „blanks“. Namenjene so preoblikovanju v cevi 
drugih oblik in debelin sten, ki imajo manjša dimenzijska 
odstopanja. 
Pojavljajo se z grobo odrezanimi robovi in ostrganimi 
zarobki, vendar so druga če neobdelane. Njihova zunanja 
in notranja površina sta grobi in neoluš čeni. Niso naoljene, 
prevlečene s cinkom ali pobarvane.  
7304 39 52 in 
7304 39 58  Navojne cevi (za plinovode)  
Te cevi so dobljene z vro čim valjanjem in kalibriranjem. 
Njihov zunanji premer je med 13,5 in 165,1 mm. Doba ­
vljajo se z gladkimi konci ali pa s konci z vrezanim 
navojem ter objemko. Imajo nedodelano površino, ali pa 
površino, prekrito s plastjo cinka ali kakšne druge zaš čitne 
snovi (na primer plastike ali bitumna).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 414  
Vroča dodelava daje cevem mehanske lastnosti, ki jim 
omogočajo kar na licu mesta razrezovanje na dolžine, v 
katerih bodo uporabljene, zvijanje in po potrebi tudi vrezo ­
vanje navojev. 
Uporabljajo se v glavnem za parovode, cevovode in plino ­
vode v zgradbah. 
Te cevi ustrezajo zahtevam standarda ISO 65 in ustreznih 
nacionalnih standardov.  
7304 49 10  Neobdelane, ravne in z enakomerno debelino sten, za 
uporabo zgoli pri proizvodnji cevi in votlih profilov z 
drugimi pre čnimi prerezi in debelinami sten  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7304 39 10.  
7304 51 81  Precizne cevi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7304 31 20.  
7304 59 10  Neobdelane, ravne in enakomerno debelino sten, za 
uporabo zgoli pri izdelavi cevi z druga čnimi pre čnimi 
prerezi in debelinami sten  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7304 39 10.  
7305  Druge cevi (na primer varjene, kovi čene ali zaprte na 
podoben na čin), s krožnim pre čnim prerezom, katerega 
zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 7304 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
7306  Druge cevi in votli profili (na primer z odprtimi spoji, 
varjeni, kovi čeni ali zaprti na podoben na čin), iz železa 
ali jekla  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 7304 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
7306 30 11 in 
7306 30 19  Precizne cevi, z debelino sten  
Ti tarifni podštevilki zajemata tako precizne cevi, ki so 
samo kalibrirane, vendar dalje ne obdelane, kot tudi varjene 
in hladno vle čene precizne cevi. 
1. cevi, samo kalibrirane, vendar dalje ne obdelane  
Te cevi so v glavnem proizvedene s kontinualnim varje ­
njem (brez kovinskega polnila), z elektro-uporovnim ali 
indukcijskim varjenjem iz zvitih ploš čatih valjanih proiz ­
vodov (vro če in hladno valjanih) po hladnem obliko ­
vanju v vzdolžni smeri. 
Njihove površine so ve činoma brez lusk in so naoljene. 
To je posledica mazanja med oblikovanjem, varjenjem in 
kalibriranjem. Te cevi nimajo zunanjih varov, saj so ti 
odstruženi takoj po varjenju. V nekaterih primerih odstra ­
nijo tudi notranje vare.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 415  
Ti proizvodi se dobavljajo v stanju po hladni dodelavi in 
kalibriranju, razen če ni bila zahtevana toplotna obdelava 
za regeneracijo strukture. 
Uporabljajo se v glavnem za proizvodnjo delov motornih 
vozil ali strojev, kovinske opreme, okvirjev za bicikle, 
otroških vozi čkov, vhodov in ograj. 
Te cevi ustrezajo standardom ISO 3306 in ustreznim 
nacionalnim standardom. 
2. varjene, vle čene cevi  
Te cevi se od varjenih preciznih cevi, ki so samo kali ­
brirane in dalje neobdelane, razlikujejo po tem, da 
nimajo sledi varov, bodisi na zunanji bodisi na notranji 
površini cevi in da so njihova dimenzijska odstopanja 
manjša. 
Uporabljajo se za iste namene kot cevi iz tarifnih podšte ­
vilk 7304 31 20 in 7304 51 81. 
Ustrezajo zahtevam standarda ISO 3305 ali zahtevam 
standardov ISO 6758 in 9330, če se uporabljajo za tla čne 
posode.  
7306 30 41 in 
7306 30 49  Navojne cevi (za plinovode)  
Te cevi so po vro či obdelavi izdelane s postopkom 
varjenje-kovanje. Glede drugih zna čilnosti in uporabe glej 
pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 7304 39 52 
in 7304 39 58.  
7306 50 20  Precizne cevi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevilkama 
7306 30 11 in 7306 30 19.  
7307  Pribor (fitingi) za cevi (na primer spojnice, kolena, 
oglavki) iz železa ali jekla  
7307 11 10 in 
7307 11 90  Iz netempranega litega železa  
Izraz „netemprano“ vklju čuje tudi lito železo z laminarnim 
grafitom. 
Ti tarifni podštevilki zajemata litoželezni pribor, kot so 
kolena, pregibi, spojke, čepi in predmeti v obliki črke 
„T“. Ti predmeti se z litoželeznimi ali jeklenimi cevmi 
povezujejo z vija čenjem, kontaktom ali mehanskim spojem.  
7307 19 10  Iz tempranega litega železa  
Kovno lito železo je vmesni proizvod med lamelarnim grafi ­
tnim železom (sivim železom) in litim jeklom. Lahko ga je 
vlivati, po ustrezni toplotni obdelavi postane trdo in kovno. 
Med toplotno obdelavo ogljik deloma izgine ali spremeni 
videz; kon čno se naloži v obliki grudic, ki kovinske kohe ­
zije ne poslabšajo tako, kot grafitni kosmi či v sivem litem 
železu.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 416  
Če je v proizvodih 2 mas. % ogljika ali manj, takšni proiz ­
vodi štejejo za lito jeklo in se uvrš čajo pod tarifno podšte ­
vilko 7307 19 90 (glej opombo 1 k temu poglavju).  
►M59 __________  ◄ 
Glej tudi pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 7307 11 10 in 7307 11 90, drugi odstavek.  
▼M59  
7307 19 90  Drug  
Ta tarifna podštevilka zajema pribor (fitinge) iz sferoidnega 
grafitnega litega železa.  
▼B 
7307 23 10  Kolena in loki  
Ta tarifna podštevilka zajema kolena in pregibe stalne debe ­
line, kot je opisano v standardu ISO 3419-1981 in ustreznih 
nacionalnih standardih. 
Robovi teh proizvodov so odrezani ravno, pri proizvodih 
manjših debelin so robovi tudi posneti zaradi lažjega 
varjenja na cev. 
Pribor ima pregib pod kotom 45° ali 90° (kolena) ali pod 
kotom 180° (pregibi). 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi kolena in loke nestalne 
debeline.  
7307 23 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema „T“ – kose in „križne“ kose, 
to so predvsem čepi in križi, kolena, mozniki in koncen ­
trične ali ekscentri čne reducirke, opisane v standardu 
ISO 3419-1981 in ustreznih nacionalnih standardih. 
Glede dodelave robov glej pojasnjevalne opombe k tarifni 
podštevilki 7307 23 10.  
7307 93 11  Kolena in loki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7307 23 10.  
7307 93 19  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7307 23 90  
7307 93 91  Kolena in loki  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7307 23 10.  
7307 93 99  Drugo  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7307 23 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 417  
7308  Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne 
številke 9406) in deli konstrukcij (na primer mostovi in 
mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predal čni 
stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri 
zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa 
ali jekla; plo čevine, palice, profili, kotniki, cevi in 
podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz 
železa ali jekla  
Poleg proizvodov, navedenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 7308, ta tarifna številka zajema še: 
1. perforirane (luknjane) kotnike („handy angles“ ali 
„Dexion slotted angles“), pripravljene za uporabo v 
kovinskih sklopih, kot so mreže, police, pohištvo, stop ­
nice, zidarski odri, strešni okvirji itd. Pojavljajo se posa ­
mično ali v kompletih; 
2. „halfnove“ profile s pre čnim prerezom v približni obliki 
črke „omega“, z režami na hrbtu v nepravilnih razdaljah. 
Te reže so rahlo izbo čene, da omogo čajo vstavitev 
drugega traku. Profili so za vgradnjo v betonska tla, 
stropove ali zidove, da bi lahko nosili posebne svornike 
različne opreme (strojev, teko čih trakov, tirnih trakov, 
enotirnih trakov, dvigal itd.).  
7308 90 59  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema panelne ploš če z izolacijskim 
jedrom vstavljenim med profiliranim (rebrastim) listom, ki 
se uvršča pod tarifno podštevilko 7216 91 10 ter listom, ki 
je drugačen od profiliranega (rebrastega).  
7310  Cisterne, sodi, plo čevinaste škatle in podobni vsebniki, 
za kakršen koli material (razen komprimiranih ali 
utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino 
do 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izola ­
cijo ali brez nje, toda brez mehani čnih ali termi čnih 
naprav  
7310 21 11  Plo čevinke za shranjevanje hrane  
Ta tarifna podštevilka zajema plo čevinke, ki imajo naslednje 
lastnosti: 
— telo plo čevinke; 
— ima natisnjeno ime hrane; ali 
— je dobavljeno brez napisov in se kasneje opremi z 
nalepko; 
— pokrov plo čevinke se vedno odpre v celoti in ima lahko 
na primer prstan, ki omogo ča odpiranje pokrova. 
Pokrov se lahko dobavlja lo čeno. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 418  
7310 21 19  Plo čevinke za shranjevanje pija če 
Ta tarifna podštevilka zajema plo čevinke, ki imajo naslednje 
lastnosti: 
— telo plo čevinke ima vedno natisnjeno ime pija če; 
— pokrov plo čevinke se vedno delno odpre in ima lahko na 
primer prstan za potiskanje ali vle čenje za odpiranje 
odprtine. 
Pokrov plo čevinke se lahko dobavlja lo čeno. 
7311 00  Vsebniki za komprimirane ali uteko činjene pline, iz 
železa ali jekla  
Ta tarifna podštevilka ne zajema prenosnih zra čnih črpalk za 
polnjenje zra čnic, ki imajo poleg rezervoarja stisnjenega 
zraka še manometer, polnilno cev, prilagodilni nastavek in 
vhodne in izhodne ventile in v katerih se manometer upora ­
blja za merjenje pritiska v napihovani zra čnici in ne za 
merjenje pritiska v rezervoarju (tarifna podšte ­
vilka 9026 20 40 ali 9026 20 80).  
7312  Vpredena žica, vrvi in kabli, pleteni trakovi in podobno 
iz železa ali jekla, ki niso elektri čno izolirani  
7312 10 61 do 
7312 10 69  Vpredena žica  
Vpredeno žico sestavljajo žice s krožnim pre čnim prerezom, 
ki so v eni ali ve č plasteh zavite okrog jedra. Vpredena žica 
je lahko okrogla, ploš čata ali trikotna, kar je odvisno od 
njenega pre čnega prereza.  
7312 10 81 do 
7312 10 98  Vrvi in kabli (vklju čno zaprti)  
Vrvi sestavljajo ve činoma številne žice, zavite v eni ali ve č 
plasteh okrog jedra. 
Zaprti kabli imajo eno ali ve č zunanjih plasti, ki so delno ali 
v celoti sestavljene iz sprijetih žic, kar zagotavlja površino, 
neprepustno za vodo ali tujke. Njihov pre čni prerez je vselej 
okrogel.  
7318  Vijaki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, 
kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vklju čno 
vzmetne podložke) in podobni izdelki, iz železa ali jekla  
7318 11 00  Tirni vijaki (tirfoni)  
Tirni vijaki so posebna vrsta lesnih vijakov brez zareze, ki 
imajo šesterokotno ali štirikotno glavo, lahko tudi fiksno 
kapico.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 419  
Obstajata dve vrsti tirnih vijakov: 
— vijaki, ki se uporabljajo za pritrditev železniških tirnic na 
lesene železniške pragove in so na čelno veliki lesni 
vijaki (glej primer A), 
— vijaki, ki se uporabljajo za pritrditev škarnikov in drugih 
težkih lesenih konstrukcij in imajo zaradi svoje uporabe 
premer stebla nad 5 mm (glej primer B).
  
primer A
  
primer B  
7318 14 91  Za plo čevino, z navoji in kon čnim deblom po celi dolžini  
Ta tarifna podštevilka zajema vijake z glavo in pritrdilnim 
navojem za uvijanje v plo čevino. Navoj ni metri čen in 
poteka od konca proti glavi vijaka. Konec vijaka je zašiljen 
ali raven. Ti vijaki imajo na primer izgled, kot je prikazan v 
nadaljevanju:
  
7318 15 10  Izdelani s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim 
prerezom debeline stebla do vklju čno 6 mm  
Za izdelke izdelane na stroju za izdelovanje vijakov se 
smatrajo tisti izdelki, ki so bili izdelani na stroju za izdelo ­
vanje vijakov s struženjem iz palic, profilov ali žice iz 
polnega preseka. Za izdelke iz te tarifne podštevilke ni 
nujno, da so struženi po njihovi celi dolžini. 
Poleg tega, da so izstruženi, so lahko ti izdelki obdelani tudi 
z drugimi postopki za odstranjevanje kovine (z valjanjem, 
vrtanjem, izvrtavanjem ali s struženjem). Lahko imajo tudi 
reže ali utore. Če so bili ti izdelki površinsko obdelani po 
struženju in obdelava ni spremenila njihove oblike, potem 
takšna obdelava ne vpliva na uvrš čanje teh izdelkov kot 
izdelkov dobljenih s struženjem.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 420  
7318 15 20  Za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. kaveljne sornike, ki imajo obi čajno kvadratno ali trape ­
zoidno glavo s kvadratnim ali druga čnim vratom in se 
uporabljajo za kovinske železniške pragove; 
2. sponske sornike, ki imajo obi čajno kvadratno ali okroglo 
glavo, ovalni vrat in se uporabljajo za tirniške stike in 
3. druge sornike za pritrjevanje progovnega konstrukcij ­
skega materiala, obi čajno opremljene z maticami, ki 
imajo debelino stebla 18 mm ali ve č. 
7318 15 30 do 
7318 15 49  Brez glave  
Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, za katere so 
značilne naslednje oblike:
  
7318 15 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema vijake in sornike s kvadra ­
tnimi, osemkotnimi ali trikotnimi glavami.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 421  
vijake in sornike z okroglo glavo razli čnih vrst:
  
7318 16 10  Izdelane s struženjem iz palic, profilov ali žice, polnega 
prereza in s premerom odprtine do vklju čno 6 mm Glej 
pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7318 15 10.  
7318 16 91 in 
7318 16 99  Druge, z notranjim premerom  
Notranji premer mora biti merjen pri korenu navoja, medtem 
ko mora biti premer sornikov merjen na grebenu navoja.  
7320  Vzmeti in peresa, iz železa ali jekla  
7320 10 11  Ploš čate (laminirane) vzmeti in peresa zanje  
Laminirane vzmeti so vro če valjane listne vzmeti s pre čnim 
presekom, ki se od sredine proti koncem manjša.  
7320 20 81  Tla čne navite vzmeti  
Navoji tla čne vzmeti so naviti z dolo čeno medsebojno 
razdaljo, tako da vzmeti lahko reagirajo na pritisk.  
7320 20 85  Natezne navite vzmeti  
Navoji natezne vzmeti so naviti zelo gosto, tako da vzmeti 
lahko reagirajo na vlek.  
7320 20 89  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema vzvojne in spiralaste vzmeti. 
Značilne oblike vzvojnih vzmeti so naslednje:
  
Značilna oblika spiralastih vzmeti so naslednje:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 422
  
7320 90 30  Krožnikaste (obro časte) vzmeti  
Značilni obliki obro častih vzmeti sta naslednji:
  
7324  Sanitarni predmeti in njihovi deli, iz železa ali jekla  
7324 10 00  Pomivalna korita in umivalniki, iz nerjavnega jekla  
Nerjaveče jeklo je definirano v opombi 1 (e) k poglavju 72. 
Predmeti iz teh tarifnih podštevilk so obi čajno iz nerjavnega 
jekla tipa austenit, ki vsebuje približno 18 mas. % kroma in 
8 mas. % niklja. 
Ti predmeti so izdelani bodisi z globokim vlekom lista 
nerjavnega jekla v pomivalno korito iz enega kosa bodisi 
s spajanjem enega ali ve č delov pomivalnega korita z eno 
ali dvema gladkima ali nažlebljenima odcejalnima ploš čama.  
7326  Drugi železni ali jekleni izdelki  
7326 20 00  Izdelki iz železne ali jeklene žice  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, nenarezane na 
dolžine, ki so sestavljeni iz ene ali ve č jeklenih žic, stis ­
njenih med dva plasti čna ali papirnata trakova. Ti izdelki se 
običajno dobavljajo na vretenih in se uporabljajo s stroji za 
avtomatsko zapiranje vre č. 
Kadar so ti izdelki razrezani na kratke dolžine (primerne za 
pečatenje vre č ali vrečk itd.), se uvrš čajo pod tarifno 
številko 8309 (glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 8309, drugi odstavek, (9)).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 423  
POGLAVJE 74  
BAKER IN BAKRENI IZDELKI 
7406  Prah in luskine, iz bakra  
7406 20 00  Prah lamelarne strukture; luskine  
Prah lamelarne strukture se lahko razlikuje z mikroskopira ­
njem. Je izjemno drobno zrnat, obi čajno odseven, nekoliko 
oljnat in se v glavnem uporabljajo kot pigment za barve. 
Kosmiči se lahko prepoznajo s prostim o česom ali skozi 
povečevalno steklo (lupo). Pojavljajo se v obliki majhnih, 
drobnih in nepravilnih lusk in se obi čajno uporabljajo kot 
snov za prekrivanje.  
7407  Bakrene palice in profili  
Ta tarifna številka zajema profile z zaprto konturo (votle 
profile), če ne ustrezajo definiciji cevi.  
7411  Bakrene cevi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 7304 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 424  
POGLAVJE 75  
NIKELJ IN NIKLJEVI IZDELKI 
7507  Cevi in pribor (fitingi) za cevi (na primer spojnice, 
kolena, oglavki) iz niklja  
7507 11 00 in 
7507 12 00  Cevi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 7304 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za ti tarifni številki.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 425  
POGLAVJE 76  
ALUMINIJ IN ALUMINIJASTI IZDELKI 
7602 00  Aluminijasti odpadki in ostanki  
Ta tarifna številka ne zajema surovih odpadkov in ostankov, 
ki so bili ponovno pretaljeni (tarifna številka 7601).  
7602 00 11  Ostružki, opilki, odkruški, mlevni odpadki, ipd.; odpadki 
barvanih, prevle čenih ali podloženih plo čevin in folij, 
debeline (brez podlage) do vklju čno 0,2 mm  
Ta tarifna podštevilka zajema ostružke, kosmi če, žagovino, 
ostanke iz valjanja in opilke, ki predstavljajo odpadke proiz ­
vodov, ki so bili obdelani s stružnico, valjarskimi stroji, 
skobeljnico, žago, v mlinu ali na pilah. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi ostanke barvanih, prevle ­ 
čenih ali prekritih listov ali folij, katerih debelina (brez 
podlage) ne presega 0,2 mm. 
Ti odpadki morajo biti izpostavljeni posebni obdelavi, 
preden se ponovno spremenijo v kovino. Namen te obde ­
lave je odstraniti tuje snovi (maš čoba, olje, prevleka, papir 
itd.).  
7602 00 19  Drugo (vklju čno s tovarniškim izmetom)  
Ta tarifna podštevilka zajema vse aluminijaste odpadke, ki 
jih ne zajema tarifna podštevilka 7602 00 11. 
„Tovarniški izmet“ pomeni nove izdelke (dodelane ali nedo ­
delane), ki se lahko zaradi tovarniških napak (na primer 
napak v strukturi kovine ali napak, ki jih je povzro čila 
predelava) uporabljajo le za ponovno pridobivanje kovine.  
7602 00 90  Neuporabni, iztrošeni in podobni izdelki  
Izraz „odpadni aluminij“ pomeni stare izdelke iz aluminija, 
ki so za njihovo prvotno rabo postali neuporabni, ker so se 
zlomili, bili razrezani ali se obrabili, skupaj z odpadom od 
teh artiklov.  
7603  Aluminijasti prah in luskine  
7603 20 00  Prah lamelarne strukture; luskine  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 7406 20 00.  
7608  Aluminijaste cevi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 7304 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 426  
POGLAVJE 78  
SVINEC IN SVIN ČENI IZDELKI 
7801  Surovi svinec  
7801 91 00  Ki vsebuje antimon, ki po masi prevladuje nad drugimi 
elementi  
Ta tarifna podštevilka zajema zlitine svinca in antimona, ki 
se uporabljajo predvsem za proizvodnjo akumulatorskih 
plošč (92 mas. % do 94 mas. % svinca, 6 mas. % do 
8 mas. % antimona), ter ternarne zlitine (svinec-antimon- 
kositer), v katerih prevladuje antimon nad kositrom in ki se 
uporabljajo za proizvodnjo tiskarskih črk (55 mas. % do 
88 mas. % svinca, 10 mas. % do 30 mas. % antimona in 
2 mas. % do 25 mas. % kositra). 
Z antimonom postane svinec trši in bolj lomljiv.  
7801 99 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. zlitine svinca, kositra in antimona, v katerih je do 
20 mas. % kositra in do 10 mas. % antimona in se 
uporabljajo kot antifrikcijske zlitine; 
2. zlitine svinca in kositra, ki se uporabljajo za spajkanje; 
3. zlitine svinca in arzena (arzen utrjuje svinec in omogo ča 
lažje oblikovanje lovskih šiber).  
7806 00  Drugi svin čeni izdelki  
7806 00 10  Zabojniki zaš čiteni s protiradiacijsko prevleko, za 
prevoz in shranjevanje radioaktivnih snovi ( Euratom ) 
Razen zabojnikov za prevoz, na katere se nanaša tarifna 
podštevilka 8609 00 10, ta tarifna podštevilka zajema vse 
vrste posod, izdelanih iz svinca ali armiranih z njim, ki 
služijo prevozu ali shranjevanju radioaktivnih snovi. Na ta 
način sevanje ne more poškodovati predmetov v neposredni 
bližini. Vrste teh posod variirajo od preprostih cilindri čnih 
bobnov s pokrovom ali preprostih škatel s pokrovom, izde ­
lanih v celoti iz svinca, pa vse do velikih zabojnikov, ki so 
lahko z notranje strani prevle čeni z nerjavnim jeklom ter na 
zunanji strani prevle čeni ali oja čeni z jeklenimi obro či in 
opremljeni s kavlji, oporami, dvojnimi stenami, prirobni ­
cami, posebnimi zapahi, cirkulatorji s hladilno vodo, s poli ­
cami premi čnimi ali ne itd. 
Včasih imajo dve ali ve č koncentri čnih oblog, ali pa ve č 
ločljivih komponent. Oblikovani so tako, da kljubujejo 
vročini, udarcem in vodi, da so odporni proti koroziji 
njihove vsebine, predvsem pa, da so primerni za enostavno 
notranjo in zunanjo dekontaminacijo.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 427  
Ta tarifna podštevilka ne zajema majhnih valjastih svin čenih 
posod, ki služijo kot merilniki radioaktivnosti snovi (tarifna 
podštevilka 7806 00 80).  
7806 00 80  Drugo  
Poleg proizvodov, omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 7806, drugi in tretji odstavek, ta tarifna 
podštevilka zajema še: 
1. svinčene kocke ali ploš če (ki niso predmeti iz tarifne 
številke 7804), ki so obdelani tako, da jih je mogo če 
sestaviti v zidove ali strehe, ki zagotavljajo zaš čito 
pred radioaktivnim sevanjem; 
2. majhne valjaste svin čene sprejemnike (vklju čno ločene 
v več komponent), ki delujejo kot impulzni števec za 
radioaktivne snovi. Imajo odprtino za Geiger-Muellerjev 
števec in scintilacijski števec. Pogosto so opremljeni 
z okenčki za vstavljanje vzorcev; 
3. svinčeni okvirji, namenjeni za debele steklene ploš če, ki 
predstavljajo okna za tople celice (kjer se dela z visoko ­
radioaktivnimi snovmi) in 
4. sredstva za viziranje sevanja; 
5. Cevi iz svinca se obi čajno proizvedejo z ekstruzijo. Cevi 
in pribor (fitingi) za cevi iz svinca (vklju čno s prirobni ­
cami za drenažne trakove) se uporabljajo zlasti kot vodi 
za vodo, plin ali kisline (npr. žveplova kislina ali 
vodikov klorid), kot tulci za elektri čne kable itd.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 428  
POGLAVJE 81  
DRUGE NAVADNE KOVINE; KERMETI; NJIHOVI IZDELKI 
8101  Volfram in volframovi izdelki, vklju čno z odpadki in 
ostanki  
8101 10 00  Prah  
Ta tarifna podštevilka zajema volframove praške, dobljene 
z redukcijo z vodikom volframovega trioksida(ali volframo ­
vega anhidrida).  
8101 94 00  Volfram, surov, vklju čno palice, dobljene samo s sintra ­
njem  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. ingote in palice, obi čajno v prizmati čni obliki, dobljene 
s sintranjem volframovega prahu, ki še niso bile kovane, 
valjane ali vle čene; 
2. volframov prah, stisnjen v tablete, rombe itd. zgolj zaradi 
pravilnega doziranja ali lažjega transporta.  
8102  Molibden in molibdenovi izdelki, vklju čno z odpadki in 
ostanki  
8102 10 00  Prah  
Ta tarifna podštevilka zajema molibdenov prah, dobljen 
z redukcijo čistega molibdenovega oksida ali amonijevega 
molibdata.  
8102 94 00  Molibden, surov, vklju čno palice, dobljene samo s sintra ­
njem  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8101 94 00 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8103  Tantal in tantalovi izdelki, vklju čno z odpadki in ostanki  
8103 20 00  Tantal, surov, vklju čno palice, dobljene samo s sintra ­
njem; prah  
Glede surovega tantala se uporabljajo pojasnjevalne 
opombe k tarifni podštevilki 8101 94 00 mutatis mutandis . 
Tantalov prah se pridobiva z redukcijo tantalovega oksida 
ali z elektrolizo taline flourovega tantalata in kalija.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 429  
POGLAVJE 82  
ORODJE, NOŽARSKI IZDELKI, ŽLICE IN VILICE IZ NAVADNIH 
KOVIN; NJIHOVI DELI IZ NAVADNIH KOVIN 
8202  Ro čne žage; listi za žage vseh vrst (vklju čno z listi za 
žage za vrezovanje, prerezovanje ter listi žag brez zob)  
8202 20 00  Listi za tra čne žage  
Ta tarifna podštevilka zajema liste pripravljene za uporabo 
(neskončne žage) in liste v nedolo čenih dolžinah ( če je ob 
dobavi nedvoumno razvidno, da so namenjeni za pasovne 
žage). 
Listi za žage za obdelavo kovin so listi z drobnimi zobci, 
razvrščenimi v ravni vrsti. 
Listi za žage za obdelavo drugih materialov so razmeroma 
grobo ozobljeni, tako da so posamezni zobci izmenjaje 
v rahlem odklonu v levo in desno stran glede na vzdolžno 
os lista. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema listov brez zob, katerih 
rezalni učinek nastane zaradi uporabe brusilnih snovi (na 
primer diamantnega prahu, umetnega korunda) na listu 
(tarifna številka 6804).  
8202 31 00  Z delovnim delom iz jekla  
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) listov za rotacijske žage (tarifna podšte ­
vilka 8202 99 20); 
(b) brezzobih rezalnih kolutov, katerih rezalni u činek 
nastane zaradi prisotnosti brusilnih snovi (na primer 
diamantnega prahu, umetnega korunda) (tarifna 
številka 6804).  
8207  Izmenljiva orodja za ro čne obdelovalne priprave na 
mehanični pogon ali brez njega ali za obdelovalne stroje 
(na primer: za stiskanje, kovanje, vtiskovanje, prerezo ­
vanje, narezovanje ali vrezovanje navojev, vrtanje, pove ­ 
čevanje odprtine s struganjem, prevla čenje, rezkanje), 
vključno z matricami za izvla čenje ali iztiskanje kovine, 
in orodje za vrtanje kamna ali zemlje  
8207 13 00 do 
8207 19 90  Orodje za vrtanje kamna ali zemlje  
V glavnem zajema ta tarifna podštevilka orodja, katerih 
obdelovalni del so ploš če, palice, konice itd., ki se uvrš čajo 
pod tarifno številko 8209 00. 
Vendar pa se orodja, katerih obdelovalni deli so nevgrajene 
plošče, palice, konice itd., ki sestojijo iz plasti sinteti čnega 
diamanta na podlagi cementnega kovinskega karbida, uvrš ­ 
čajo pod tarifno podštevilko 8207 19 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 430  
8207 40 10  Orodja za izdelavo notranjih navojev  
Orodja za izrezovanje navojev se uporabljajo za notranje 
navoje. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi orodja za izdelavo 
navojev brez odstranjevanja materiala.  
8207 40 30  Orodja za izdelavo zunanjih navojev  
Orodja za vrezovanje navojev se uporabljajo za zunanje 
navoje. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi orodje za izdelavo 
navojev brez odvzemanja materiala.  
8207 70 31  Steblastega tipa  
Orodja steblastega tipa imajo cilindri čno ali koni čno nogo, 
ki omogo ča vklapljanje v držaj orodja. 
Njihove zna čilne oblike so naslednje:
  
8212  Brivski aparati, britve in rezila za britje, britvice 
(vključno nedokon čana rezila v trakovih)  
8212 20 00  Rezila za britje (britvice in drugo, vklju čno nedokon čana 
rezila v trakovih)  
Poleg polproizvodov v trakovih ta tarifna podštevilka 
zajema še: 
1. nedokon čane britvice in rezila, na primer nenaostrena, 
perforirana ali neperforirana; 
2. britvice in rezila v trakovih, naostrena le na eni strani, 
neperforirana, ki se vstavljajo v aparat za britje.  
8215  Žlice, vilice, zajemalke, žlice za peno, lopatice za servi ­
ranje kola čev, noži za ribe, noži za maslo, prijemalke za 
sladkor in podoben kuhinjski ali namizni pribor  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 431  
8215 10 20  Ki vsebujejo predmete, prevle čene s plemenitimi kovi ­
nami  
Ta tarifna podštevilka ne zajema blaga z neznatnimi okraski 
iz plemenitih kovin (na primer cvetni listi či na držaju jedil ­
nega pribora).  
8215 10 30  Iz nerjavnega jekla  
Nerjavno jeklo je opredeljeno v opombi 1 (e) k poglavju 72.  
8215 10 80  Drugo  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8215 10 20 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8215 20 10  Iz nerjavnega jekla  
Nerjavno jeklo je opredeljeno v opombi 1 (e) k poglavju 72.  
8215 91 00  Prevle čeno s plemenito kovino  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8215 10 20 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8215 99 10  Iz nerjavnega jekla  
Nerjavno jeklo je opredeljeno v opombi 1 (e) k poglavju 72.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 432  
POGLAVJE 83  
RAZNI IZDELKI IZ NAVADNIH KOVIN 
8302  Okovje, pribor in podobni izdelki iz navadnih kovin za 
pohištvo, vrata, stopniš ča, okna, rolete, karoserije, 
sedlarsko blago, kov čke, skrinje, škatle in podobno; 
obešalniki za klobuke, konzole in podobno; koleš čki (za 
pohištvo in podobno) s pritrdilnimi elementi iz navadnih 
kovin; avtomati čna zapirala za vrata iz navadnih kovin  
8302 20 00  Koleš čki (za pohištvo)  
V tej tarifni podštevilki so „koleš čki (za pohištvo)“ kolesca 
s pritrdilnimi elementi iz navadnih kovin. Pritrdilni elementi 
se uporabljajo za pritrditev kolesca na zadevni izdelek brez 
nadaljnje obdelave in brez dodajanja drugih sestavnih delov. 
Sestavni deli iz navadne kovine, ki so deli samega kolesca 
(na primer platiš če ali krogli čni ležaj) se ne štejejo za „pri ­
trdilni element iz navadnih kovin“ pod tarifno 
številko 8302. 
Koleščki (za pohištvo) pod to tarifno podštevilko so lahko 
vrtljivi ali nevrtljivi. Tipi čne oblike so naslednje:
  
Koleščki, ki nimajo pritrdilnih elementov iz navadnih kovin ali 
ne izpolnjujejo pogojev iz opombe 2 k poglavju 83, se lahko 
uvrstijo kot sestavni deli ali dodatki oziroma po materialu.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 433  
ODDELEK XVI  
STROJI IN MEHANSKE NAPRAVE; ELEKTROTEHNIŠKA OPREMA; 
NJIHOVI DELI; APARATI ZA SNEMANJE IN REPRODUKCIJO 
ZVOKA, APARATI ZA SNEMANJE IN REPRODUKCIJO 
TELEVIZIJSKE SLIKE IN ZVOKA, DELI IN PRIBOR ZA TE 
PROIZVODE 
Opomba 4  Razen kadar je dolo čeno druga če, so prenosi lahko narejeni 
v smislu naprav (vgrajeni ali ne v posamezne komponente), 
ki uporabljajo infrarde če žarke, radijske valove ali laserske 
žarke itd. na kratkih razdaljah.  
Dodatna 
opomba 1  A. Orodja za sestavljanje in vzdrževanje strojev  
Orodja za sestavljanje in vzdrževanje strojev morajo za 
uvrstitev skupaj z ustreznimi stroji izpolnjevati naslednje 
tri pogoje v zvezi z njihovo naravo, namenom uporabe 
in pripravo za carinjenje: 
1. Biti morajo orodja, npr. ro čna iz tarifnih 
številk 4417 00 00 ali 8205, ali pa orodja iz tarifnih 
podštevilk 8203 20 00, 8203 30 00, 8203 40 00, 
8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 9603 30 90, 
9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 in 9603 90 99. 
Iz tega poglavja so izklju čeni merilni in preizkusni 
instrumenti iz poglavja 90. 
2. Biti morajo namenjena za sestavljanje ali vzdrževanje 
ustreznega stroja. Če gre za enaka orodja, se skupaj 
z ustreznim strojem uvrš čajo le tista, ki se morajo 
uporabljati isto časno. Če gre za razli čna orodja, pa 
se lahko uvrš ča skupaj z ustreznim strojem samo 
en kos od vsakega orodja. 
3. Za carinjenje morajo biti dobavljena isto časno skupaj 
z ustreznim strojem. 
B. Izmenljiva orodja  
Za uvrstitev skupaj z ustreznimi stroji morajo izmenljiva 
orodja izpolnjevati naslednje tri pogoje: 
1. Biti morajo orodja, npr. orodja iz tarifne 
številke 8207, ali pa orodja iz tarifnih številk 4016, 
5911 in 6909 ali iz tarifnih podštevilk 4205 00 11, 
4205 00 19, 6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 
6804 22 18, 6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 
6804 23 00 ali 9603 50 00. 
Kalupi (tarifna številka 8480) ter pribor zanje, 
vključno s pomožnimi napravami (npr. iz tarifne 
številke 8466) ne štejejo za orodja in nikakor niso 
predmet te dodatne opombe. 
2. Predstavljati morajo del obi čajne opreme ustreznega 
stroja  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 434  
Za dele obi čajne opreme stroja štejejo: 
(a) katero koli število enakih orodij, ki se lahko isto ­ 
časno prilagodijo stroju; 
(b) eno izmed vrste orodja, če gre za razli čna orodja. 
3. Praviloma se morajo prodajati skupaj z ustreznim 
strojem in se z njim tudi cariniti.  
Dodatna 
opomba 3  Stroj se lahko uvaža nesestavljen ali razstavljen v ve č 
pošiljkah v dolo čenem časovnem obdobju, če je tako ugod ­
neje zaradi trgovanja ali transporta. 
Da bi uvoznik lahko deklariral razli čne sestavne dele v isto 
tarifno številko kot sestavljen stroj, mora najkasneje ob prvi 
pošiljki predložiti carinarnici pisno prošnjo za sukcesivno 
carinjenje, kateri mora priložiti: 
(a) skico, ali če je potrebno, ve č skic stroja z vpisanimi 
serijskimi številkami najpomembnejših sestavnih delov; 
(b) splošni popis z oznakami zna čilnosti in približne mase 
različnih delov ter serijskimi številkami osnovnih delov, 
ki se nanašajo nanje. 
Tak način je sprejemljiv samo v zvezi z izvrševanjem 
dobavne pogodbe ali v zvezi s strojem, ki ga je mogo če 
šteti za celoto v carinskem postopku. 
Vsi sestavni deli morajo biti uvoženi preko istega mejnega 
prehoda in v okviru dovoljenega roka. Vendar pa lahko 
pristojni carinski organi v posebnih primerih dovolijo 
uvoz preko ve č mejnih prehodov. Rok za to ne sme biti 
prekoračen, razen na utemeljeno in upravi čeno prošnjo za 
podaljšanje roka, ki se naslovi na pristojni carinski organ. 
Ob vsakem delnem uvozu mora biti izdelan seznam delov, 
ki se sklicuje na zgoraj omenjeni splošni popis. Carinska 
deklaracija za vsako pošiljko mora vsebovati opis tako 
dela ali delov, ki sestavljajo pošiljko, kot kompletnega 
stroja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 435  
POGLAVJE 84  
JEDRSKI REAKTORJI, KOTLI, STROJI IN MEHANSKE NAPRAVE; 
NJIHOVI DELI  
Splošno  
V smislu tarifnih podštevilk 8407 34 10, 8407 90 50 in 8408 20 10 izraz 
„za industrijsko montažo“ pomeni samo serijsko montažo novih vozil 
v tovarnah, kjer proizvajajo ali sestavljajo motorna vozila (vklju čno 
s podizvajalci).  
Tarifne podštevilke se lahko uporabi samo za motorje, ki se dejansko 
uporabljajo za proizvodnjo novih vozil vrst, na katere se podštevilka 
nanaša. Iz tega sledi, da tarifne podštevilke ne zajemajo podobnih stro ­
jev, ki se uporabljajo kot nadomestni deli.  
8402  Kotli za pridobivanje vodne in druge pare (razen kotlov 
za centralno kurjavo s toplo vodo, ki lahko proizvajajo 
paro z nizkim tlakom); kotli za pregreto vodo  
8402 19 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema kombinirane plamenocevne 
vodocevne kotle in tudi posebne razli čice kotelnih rezervoar ­
jev, kot so npr. elektri čno ogrevani parni kotli, opremljeni 
z električnimi grelci namesto gorilca.  
8405  Generatorji za generatorski ali vodni plin, s svojimi čistil­
niki ali brez njih; acetilenski generatorji in podobni gene ­
ratorji na moker postopek, s svojimi čistilniki ali brez 
njih 
8405 10 00  Generatorji za generatorski ali vodni plin, s svojimi čistil­
niki ali brez njih; acetilenski generatorji in podobni gene ­
ratorji na moker postopek, s svojimi čistilniki ali brez 
njih 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) generatorjev mestnega plina (koksarniških pe či), ki se 
uporabljajo v plinarnah (tarifna številka 8417); 
(b) elektrolitskih plinskih generatorjev (npr. za proizvodnjo 
dušikovega dioksida, vodikovega sulfida in cianovodi ­
kove kisline – odvisno od uporabljenega elektrolita), ki 
se uvrščajo pod tarifno številko 8543.  
8407  Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig 
s svečkami, z izmeni čnim ali vrtilnim gibanjem bata  
8407 21 10 do 
8407 29 00  Pogonski motorji za plovila  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo motorjev, nameš čenih na 
krovu, ki služijo drugim namenom, razen pogonu.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 436  
8408  Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s kompre ­
sijo (dieselski ali poldieselski motorji)  
8408 10 11 do 
8408 10 99  Pogonski motorji za plovila  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 8407 21 10 do 8407 29 00.  
8409  Deli, ki so primerni izklju čno ali pretežno za motorje iz 
tarifne številke 8407 ali 8408  
Poleg izklju čitev, na katera se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 8409, so iz te tarifne 
številke izvzeti še: 
(a) cevovodi in cevi iz neotrjenega vulkaniziranega kav čuka 
(tarifna številka 4009); 
(b) upogibni cevovodi in cevi iz navadnih kovin (tarifna 
številka 8307); 
(c) tesnila in podobni sestavi (uvrš čajo se v glavnem po 
materialu, iz katerega so izdelani, ali pa pod tarifno 
številko 8484).  
8409 99 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka ne zajema turbinskih polnilnikov na 
izrabljen plin, ki se uporabljajo za stiskanje zraka, potrebnega 
za zgorevanje, zaradi pove čanja moči motorjev z notranjim 
zgorevanjem. Če gre za turbinske polnilnike na izpušne pline, 
se le-ti uvrš čajo pod tarifno številko 8414.  
8411  Turboreaktivni motorji, turbopropelerski motorji in 
druge plinske turbine  
8411 11 00 do 
8411 12 80  Turboreaktivni motorji  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo t.i. pomožnega pribora za 
pozgorevanje, uvoženega posebej (tarifna podšte ­
vilka 8411 91 00).  
8411 99 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema lopatice ventilatorja rotorja 
plinske turbine, ki je ali pa tudi ni v funkciji plinske turbine 
kot gonilne naprave v kombinaciji z elektri čnim generatorjem  
8412  Drugi pogonski stroji in motorji  
8412 21 20 do 
8412 29 89  Hidravlično gnani stroji in motorji  
Te tarifne podštevilke zajemajo motorje za hidravli čni prenos.  
8412 21 20 in 
8412 21 80  Z linearnim gibanjem (cilindri)  
Ti tarifni podštevilki zajemata hidravli čne naprave za regula ­
cijo položaja in namestitev sedežev za letalsko posadko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 437  
8413  Črpalke za teko čine, z merilnimi napravami ali brez njih, 
dvigala za teko čine 
8413 50 20  Hidravli čne enote  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8412, (B), (6).  
8413 60 20  Hidravli čne enote  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8412, (B), (6).  
8413 70 51 do 
8413 70 75  Črpalke z lopatastim kolesom radialnega toka  
V črpalkah z radialnim tokom se teko čina giblje pravokotno 
na os pogonskega kolesa.  
8413 70 81 in 
8413 70 89  Druge centrifugalne črpalke  
Ti tarifni podštevilki zajemata predvsem centrifugalne črpalke 
z osnim tokom, v katerih se teko čina giblje vzdolž osi 
pogonskega kolesa. Zajema tudi kombinacije med radialnoto ­ 
čnimi in osnoto čnimi črpalkami (radialni vstop teko čine in 
osnosmerni izstop ali obratna kombinacija).  
8413 81 00 in 
8413 82 00  Druge črpalke; dvigala za teko čine 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata: 
(a) t.i. črpalk za medicinsko črpanje oz. sesanje za odstra ­
njevanje izlo čkov. Te naprave imajo poleg črpalke še 
sesalno napravo in se uporabljajo v operacijskih 
dvoranah ali v reševalnih vozilih – operacijskih dvoranah 
(tarifna številka 9018); 
(b) medicinskih črpalk, ki se nosijo, prevažajo ali pa so vgra ­
jene v telo in ki so opremljene z oskrbovalnim rezer ­
voarjem in delujejo kot medicinski dispenzerji, ki obse ­
gajo vir energije za pogon črpalke v skupnem ohišju 
(tarifna številka 9021).  
8414  Zra čne ali vakuumske črpalke, zra čni ali plinski kompre ­
sorji in ventilatorji; ventilacijske ali recirkulacijske nape 
z vgrajenim ventilatorjem, vklju čno s tistimi, ki imajo 
filtre  
Ta tarifna številka zajema vse črpalke in kompresorje, 
vključno motorne črpalke, turbo črpalke, motorne kompresorje 
in turbokompresorje.  
8414 10 89  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema vakuumske črpalke s teko čin­
skim tokokrogom in membranske vakuumske črpalke.  
8414 20 20 in 
8414 20 80  Zračne črpalke na ro čni ali nožni pogon  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 438  
Pod ti tarifni podštevilki se uvrš čajo samo zra čne črpalke na 
ročni ali nožni pogon, ki jih poganja izklju čno moč človeka, 
kot je opisano v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8414, (A). Oblikovane morajo biti tako, da so 
primerne predvsem za napihovanje zra čnic (za kolesa, 
motorna vozila itd.) in podobnih proizvodov npr. zra čnih 
blazin, blazinic in čolnov za napihovanje.  
8414 51 00 do 
8414 59 80  Ventilatorji  
V smislu teh tarifnih podštevilk se za ventilatorje štejejo 
samo tisto blago, ki ima zna čilnosti, opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 8414, (B) in ki izpolnjujejo 
naslednje pogoje: 
1. pritisk zraka ali plina ne sme biti ve čji od 2 bara in 
2. imeti morajo samo eno vrtilno površino (ena stopnja). 
Zračni kompresorji, ki ne izpolnjujejo navedenih pogojev, se 
uvrščajo pod tarifne podštevilke 8414 80 11 do 8414 80 80.  
8414 59 40  Centrifugalni ventilatorji  
Centrifugalni ventilatorji so ventilatorji, v katere vstopa zrak 
ali plin v smeri osi, izstopa pa radialno.  
8414 80 11 in 
8414 80 19  Turbokompresorji  
V turbokompresorjih zunanji motor poganja vetrnico, ki 
spravi v gibanje zrak ali drug plin, ki se črpa. Turbokom ­
presorji so lahko enostopenjski ali ve čstopenjski, osni ali 
radialni. Preprosti dvostopenjski kompresorji se uporabljajo 
npr. v sesalnikih za prah.  
8414 80 11  Enostopenjski  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi turbo polnilnike na izpušni 
plin za batne motorje z notranjim zgorevanjem. Ti polnilniki 
stiskajo zunanji zrak, potreben za zgorevanje, s čimer se 
poveča moč motorja. So enostopenjski zra čni turbo kompre ­
sorji (polnilniki), ki se uporabljajo za ustvarjanje pritiska, 
večjega od 2 barov in jih poganja turbina na izpušni plin, 
ki je nameš čena v bližini ohišja kompresorja. Turbina na 
izrabljen plin se napaja z izpušnimi plini batnega motorja 
z notranjim zgorevanjem, v katerega je montirana.  
8414 90 00  Deli  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi dele turbo polnilnikov 
motorjev z notranjim zgorevanjem na izpušni plin. Vendar 
pa se deli turbin na izpušni plin, ki se uporablja skupaj 
s turbo polnilnikom na izpušni plin, uvrš čajo pod tarifno 
številko 8411 kot deli plinske turbine brez zgorevalne 
komore.  
8418  Hladilniki, zamrzovalniki in druge naprave za hlajenje ali 
zamrzovanje, elektri čni in drugi; toplotne črpalke, 
drugačne od klimatskih naprav iz tarifne številke 8415  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 439  
8418 69 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi posebne sušilce zraka, ki 
se uporabljajo za sušenje zraka v zaprtih kopališ čih in drugih 
soparnih okoljih. Sestojijo iz hladilne enote in ventilatorja na 
motorni pogon. Ventilator vsesa vlažen zrak, ki se nato 
usmeri v kondenzator hladilne enote, kjer se na hladnih 
stenah kondenzira. Tako nastala kondenzacijska voda se 
zbira v koritu. Posušen zrak se usmerja v ogret kondenzator 
hladilne enote in nazaj v prostor. 
Če se tovrstni sušilci uporabljajo za sušenje stisnjenega zraka 
v kompresijskih sistemih (tudi tovrstni sušilci se uvrš čajo pod 
to tarifno podštevilko), se posušen stisnjen zrak praviloma 
ponovno segreje s pomo čjo dodatno vgrajenega zra čno- 
zračnega toplotnega izmenjalnika. Ta izmenjalnik usmerja 
toploto pare stisnjenega zraka, ki vstopa v sušilec preko 
sten sušilca proti posušenemu stisnjenemu zraku. 
Te naprave niso opremljene s sredstvi za uravnavanje tempe ­
rature zraka. 
Vendar pa ta tarifna številka ne zajema naprav za proizvodnjo 
suhega ledu, ki delujejo na podlagi hitrega zmanjšanja 
pritiska visokotla čnega ogljikovega dioksida s podhladitvijo 
(tarifna številka 8479).  
8419  Stroji, naprave in laboratorijska oprema (vklju čno elek­
trično ogrevani) (brez pe či in pečic in druge opreme iz 
tarifne številke 8514), za obdelavo materiala s spremembo 
temperature, kot je ogrevanje, kuhanje, žganje, destila ­
cija, rektifikacija, sterilizacija, pasterizacija, parjenje, 
sušenje, izhlapevanje, vplinjevanje, kondenzacija ali hlaje ­
nje, razen gospodinjskih strojev in naprav; preto čni in 
akumulacijski grelniki za vodo, neelektri čni 
8419 20 00  Medicinski, kirurški ali laboratorijski aparati za steriliza ­
cijo 
Aparature, ki jih zajema ta tarifna podštevilka, so namenjene 
za bolnice, operacijske dvorane, zdravstvene domove itd. in 
sestojijo iz posod, v katerih so medicinski ali kirurški instru ­
menti kot tudi bombažna volna, absorbentna pukanina ter 
druge priprave izpostavljene temperaturi 100 °C ali ve č 
z namenom, da se uni či morebitne mikroorganizme. 
Običajno so v obliki paralelopedov ali cilindrov, ki stojijo na 
podstavku in ki imajo odstranljive rešetke. Obi čajno je 
kontejner iz jekla ali aluminija in obdan z izolirno snovjo. 
Vrata so lahko zastekljena, da omogo čajo opazovanje instru ­
mentov v kontejnerju. Nekatere tovrstne naprave so v obliki 
omaric ali podobnega pohištva. V teh primerih ima lahko 
sterilizator polico ali predal za shranjevanje instrumentov in 
drugih predmetov, ki jih je treba sterilizirati. To ne vpliva na 
uvrščanje tovrstnih sterilizatorjev pod to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 440  
Te naprave se ogrevajo s špiritom, petrolejem, plinom ali 
elektriko. Sterilizacijo povzro či vrenje vode (kadi), para pod 
pritiskom (avtoklavi) ali vro č zrak (pe či) – odvisno od 
izvedbe naprave.  
8419 50 00  Toplotni izmenjalniki  
Toplotni izmenjalniki se uporabljajo: 
1. da spremenijo temperaturo teko čin ali plinov, pri čemer ne 
spremenijo njihovega stanja – ta sprememba temperature 
včasih zadoš ča za sterilizacijo ali pasterizacijo; 
2. da uparjajo ali kondenzirajo teko čine. 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. kondenzatorje za dušik in druge pline; 
2. naprave, imenovane „frizerji“ za ohlajevanje in kondenza ­
cijo topil, ki se uporabljajo predvsem v barvanju ali 
suhem čiščenju; 
3. naprave za hlajenje teko čin, pare ali plinov, ki se upora ­
bljajo v raznih industrijah (npr. v mlekarnah, pivovarnah 
itd.); 
4. naprave za kontinualno pasterizacijo, ki se uporabljajo 
predvsem v mlekarnah (ploš čni pasterizator). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) pretočnih in akumulacijskih grelcev vode iz tarifnih 
podštevilk 8419 11 00 in 8419 19 00; 
(b) naprav, v katerih: 
— se izmenjava toplote uporablja za spreminjanje 
tekočih ali plinastih snovi v trdno stanje (npr. sušenje 
z razprševanjem); 
— toplotna izmenjava ne poteka skozi steno (npr. pri 
prostem zra čnem stolpu). 
Takšne naprave se v glavnem uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 8419 89 10 ali 8419 89 98.  
8419 89 10  Hladilni stolpi in podobna oprema za neposredno hlajenje 
(brez predelne stene) na podlagi kroženja vode  
Ta tarifna podštevilka zajema hladilne stolpe, v katerih ohla ­
jevana voda sproš ča svojo toploto neposredno v zrak z izhla ­
pevanjem. Topla voda se črpa navzgor, nato se prosto steka 
navzdol po notranji strani hladilnega stolpa in se tako ohlaja 
zaradi dvigovanja zraka (u činek dimnika).  
8419 89 98  Drugi  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 441  
Ta tarifna podštevilka zajema naprave za prekajevanje 
surovih klobas, četudi so klobase med dimljenjem izposta ­
vljene toplotni obdelavi, posledica česar so delno ali popol ­
noma kuhane klobase. Te naprave so sestavljene iz velike 
komore, ogrevane s parnimi tuljavami; vro č ali hladen dim 
vpihava od zunaj v komoro ventilator. Te naprave so oprem ­
ljene z vlažilno napeljavo in tuljavami s hladno vodo za 
hlajenje. Surove klobase prihajajo v komoro obešene na 
premičnih okvirih. 
Iz te tarifne podštevilke so izklju čeni razdelilniki namiznega 
pribora za razdeljevanje namiznega pribora v menzah in 
samopostrežnih restavracijah, četudi so opremljeni z elektri ­ 
čnim grelcem ali ogrevano vodno kopeljo za ogrevanje 
pribora (tarifna številka 9403).  
8421  Centrifuge, vklju čno centrifugalni sušilniki; naprave in 
aparati za filtriranje in čiščenje teko čin ali plinov  
8421 39 60  S kataliti čnim procesom  
Ta tarifna podštevilka zajema katalitske čistilnike zgorelega 
plina (katalizatorji) v zgorevalnem sistemu motornih vozil ali 
v vodih zgorelega plina v tovarniški opremi. Te naprave 
odstranjujejo dušikov oksid in po možnosti druge onesnaže ­
valce okolja (npr. ogljikov monoksid in ogljikovodike) iz 
izrabljenega ali zgorelega plina s pomo čjo kemične reakcije, 
s tem pa prepre čujejo onesnaženje okolja. Katalizatorje vgra ­
jene v motorna vozila sestavlja ohišje, v katerem je kera ­
mično satovje (monolitska opora), ki sestoji iz kanalov, 
prekritih z aktiviranimi kataliti čnimi snovmi. V tovarniški 
opremi so čistilniki zgorelega plina sestavljeni iz opornega 
okvirja s številnimi kataliti čnimi komponentami. Monolitska 
opora in kataliti čne komponente, ki se predložijo lo čeno, se 
uvrščajo kot katalizatorji pod tarifno številko 3815.  
8421 39 80  Drugi  
Dodatno k aparatom, ki delujejo na principu elektrostati čnega 
in toplotnega procesa, ta tarifna podštevilka zajema naprave 
za prečiščevanje plinov, ki lo čujejo mešanico plinov na njene 
posamezne komponente s pomo čjo postopka zadrževanjem.  
8422  Pomivalni stroji, stroji za pomivanje in sušenje steklenic 
in druge posode; stroji za polnjenje, zapiranje, herme ­
tično zapiranje ali etiketiranje steklenic, plo čevink, škatel, 
vreč in drugih posod; stroji za kapsuliranje steklenic, 
kozarcev za vlaganje, cevi in podobnih posod; drugi stroji 
za pakiranje ali zavijanje (vklju čno stroji za zavijanje na 
osnovi toplotnega kr čenja); stroji za gaziranje pija č 
8422 90 10  Pomivalnih strojev  
Programirana časovna stikala za pomivalne stroje, ki se doba ­
vljajo ločeno, se uvrš čajo glede na njihove zna čilnosti (tarifna 
podštevilka 9107 00 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 442  
8423  Tehtnice – tehtalne naprave (razen tehtnic z ob čutljivostjo 
do vključno 5 centigramov (0,05 g)), vklju čno s stroji za 
štetje in kontrolo, ki delujejo na podlagi tehtanja; uteži za 
tehtnice vseh vrst  
8423 20 00  Tehtnice za kontinuirano tehtanje blaga na transportnih 
trakovih  
Ta tarifna podštevilka zajema elektromehanske tehtnice za 
transportne trakove. Oblika in na čin delovanja ter tehtnic 
ustrezata obliki in na činu delovanja elektromehanskih tehtnic, 
opisanih v pojasnjevalnih opombah k tarifnima podštevil ­
kama 8423 81 10 in 8423 89 00.  
8423 30 00  Tehtnice za nespremenljivo maso in tehtnice za izpuš čanje 
vnaprej dolo čene mase materiala v vre čko ali posodo, 
vključno tehtnice za doziranje  
Ta tarifna podštevilka zajema elektromehanske tehtnice 
zgoraj opisane vrste. Oblika in na čin delovanja ter tehtnic 
ustrezata obliki in na činu delovanja elektromehanskih tehtnic, 
opisanih v pojasnjevalnih opombah k tarifnima podštevil ­
kama 8423 81 10 in 8423 89 00.  
8423 81 10 do 
8423 89 00  Druge tehtalne naprave  
Te tarifne podštevilke zajemajo elektromehanske tehtnice, pri 
katerih se teža predmeta prevede v elektri čni signal (tok) 
s pomočjo prevodnika, vgrajenega vanje. Tok se meri 
z merilno napravo vgrajeno v tehtnico. Merilo v merilnih 
pretvornikih v takšnih tehtnicah, ki se praviloma sestojijo iz 
merilnih celic ali ploš čic z razteznim merilom (elektri čna 
upornost), ki so povezane tako, da tvorijo elektri čni most. 
Sila, uporabljena s težo tehtanega predmeta, deformira 
merilne celice, povzro či spremembo dolžine (skr čitev ali 
podaljšanje) in tako povzro či spremembo upornosti, ki je 
premo sorazmerna s tehtano maso. Ta se odraža v obliki 
spremembe toka v merilni napravi uporovnega mosti čka. 
Poleg merilnega instrumenta, znanega kot tehtalna enota, 
tehtalni prikazovalnik ali tehtalni indikator, ki je praviloma 
nameščen v istem ohišju, imajo elektromehanske tehtnice 
lahko tudi druge med seboj povezane enote (tipkovnico, 
spominsko enoto, tiskalnik, VDU, kontrolnik in enoto za 
branje kartice, ki nadzorujeta pristop do tehtnice). V tovrstnih 
tehtalnih sistemih je lahko ve č tehtnic povezanih s skupnim 
merilnim instrumentom (znani tudi kot „dislocirani tehtalni 
terminali“). 
Zgoraj navedene tehtnice so lahko opremljene tudi z vmesni ­
kom, preko katerega so lahko tehtnice povezane z napravo za 
avtomatsko obdelavo podatkov. 
Elektromehanske tehtnice štejejo za „elektronske“, če so 
mikroprocesorji vgrajeni v merilne instrumente tehtnice, 
npr. z namenom ra čunanja cene tehtane vsebine na osnovi 
cene po enoti (npr. po kilogramu), ki se vnese v tehtnico.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 443  
8424  Mehanske naprave (na ro čni pogon ali brez njega) za 
brizganje, razprševanje ali pršenje teko čin ali prahu; 
gasilski aparati, napolnjeni ali nenapolnjeni; brizgalne 
pištole in podobne naprave; stroji za brizganje pare ali 
peska in podobni stroji za brizganje s curkom  
8424 30 10  S pogonom na stisnjeni zrak  
Ta tarifna podštevilka zajema stroje za brizganje peska, ki 
imajo zra čni kompresor, in ki se uporabljajo za čiščenje 
motornih sve čk ali za naravnavanje monolitnih elektri čnih 
kondenzatorjev. 
Izraz „naravnavanje“ pomeni odstranjevanje prevodne snovi 
kondenzatorja s pomo čjo snopa peska. Namen tega postopka 
je doseganje željene kapacitivnosti kondenzatorja.  
8424 89 00  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema še „pralne stroje“ za čiščenje 
motornih vozil, kovinskih delov in drugih predmetov 
s pomočjo brizganja vode, nafte ali drugih teko čin. Ti stroji 
so opremljeni s črpalko, gumijasto cevjo z brizgalno šobo, če 
je potrebno, pa tudi z napajalno napravo, grelnimi napravami 
itd., ki sestavljajo celovito enoto. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema visokotla čnih vodnih 
čistilnih naprav (tarifni podštevilki 8424 30 01 in 
8424 30 08).  
8426  Ladijski žerjavi; dvigala, vklju čno kabelska dvigala; 
portalna dvigala, luška dvigala in delovna vozila, oprem ­
ljena z dvigalom  
8426 41 00 in 
8426 49 00  Druga dvigala, samovozna  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8426, 
„samohodni in drugi ‚premi čni’ stroji“, (b), (2). 
Za razlikovanje med samohodnimi stroji iz teh tarifnih 
podštevilk in vozili na pogon za posebne namene iz tarifne 
številke 8705, morajo samohodni stroji imeti naslednje 
značilnosti: 
1. poganja jih stroj, ki je del dvigala; 
2. njihova najve čja hitrost je 20 km/h; 
3. imajo eno samo kabino, ki je del dvigala in 
4. med nakladanjem se obi čajno ne premikajo – če pa se, 
potem je njihovo gibanje omejeno na slu čajno v primerjavi 
z njihovo funkcijo dvigala.  
8428  Drugi stroji za dviganje, manipulacijo, nakladanje ali 
razkladanje (npr. dvigala, premi čne stopnice, transpor ­
terji in ži čnice) ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 444  
Ta tarifna podštevilka ne zajema goseni čnih dvigal, name ­
njenih za dvigovanje in spuš čanje invalidskih vozi čkov. Ta 
se uvrščajo pod tarifno številko 8714 kot pripomo čki za 
invalidske vozi čke. 
8428 90 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. valjčne plošče ali valjčne tekoče trakove na pogon ali brez 
njega, ki so namenjeni za dostavo obdelovanca na mesto 
in za njegovo odstranitev, ali pa za prenašanje obdelo ­
vanca od enega mesta do drugega; 
2. stiskalne valje, ki imajo isto funkcijo kot zgoraj navedeni 
stroji, le da so sestavljeni iz dveh nizov valjev, med kate ­
rima se pomika obdelovanec; 
3. valjčna hladilna korita, ki so nameš čena na koncu valj čnih 
obdelovalnih strojev. Na njih se obdelovanci (npr. palice 
in žica) pomikajo po časi, da se na temperaturi okolja 
ohladijo; 
4. dvižne ali prekucne ploš čadi za valj čne proge z ve č 
kompleti valjev, nameš čenimi eden nad drugim (trije 
visoki in par visokih stojal). Takšne naprave so sesta ­
vljene iz ploš čadi, vpetih na os, ki je nameš čena na najbolj 
oddaljenem koncu valj čne proge. Ploš čadi (mize) so 
pritrjene na gnane valje. Ko pride blago skozi en komplet 
valjev, pride na ploš čad (mizo), ki ga nato prekucne in 
poravna z linijo naslednjega kompleta valjev, skozi katere 
blago potiskajo gnani valji; 
5. prenosnike, ki se uporabljajo v vzporedno nameš čenih 
valjčnih obdelovalnih strojih za prenos npr. palic iz ene 
valjarske ploš če na drugo; 
6. prekucne in obra čalne naprave; 
7. stroje, konstruirane za daljinsko rokovanje z visoko 
radioaktivnimi snovmi. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema avtomatskih manipulatorjev 
in strojev za ingote (npr. dvigal in potujo čih dvigal), ki ne 
sodelujejo neposredno pri delu valj čnih obdelovalnih strojev, 
četudi se uporabljajo za dostavo obdelovancev (tarifne 
podštevilke 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 ali 
8426 99 00).  
8429  Samovozni buldožerji, angledozerji, grejderji, ravnalniki, 
skreperji, bagri, nakladalniki z lopato, stroji za nabijanje 
in cestni valjarji, samovozni  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 445  
8429 30 00  Skreperji  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8429, drugi 
odstavek, (C). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema kombiniranih skreperjev, ki 
so sestavljeni iz traktorja ( četudi enoosnega) in pravega skre ­
perja. Vsak element se mora skladno z opombo 4 
k poglavju 87 uvrš čati pod svojo ustrezno tarifno številko 
(tarifna številka 8701 za traktor in tarifna podšte ­
vilka 8430 69 00 za skreper).  
8432  Stroji za pripravo in kultiviranje zemlje v kmetijstvu, 
hortikulturi in gozdarstvu; valjarji za travnike in športne 
terene  
8432 30 11  Sejalniki na centralni pogon s preciznim preslednikom  
Ta tarifna podštevilka zajema stroje, ki nameš čajo semena ali 
posamezna zrna v zemljo v vrstah v nadzorovanih in enako ­
mernih razdaljah. Ti stroji lahko nameš čajo semena tudi isto ­ 
časno v ve č vrst.  
8433  Stroji za obiranje, žetev in mlatev, vklju čno z balarji za 
slamo in krmo; kosilnice za travo; stroji za čiščenje, sorti ­
ranje ali selekcijo jajc, sadja in drugih kmetijskih pridel ­
kov, razen strojev iz tarifne številke 8437  
8433 11 10 do 
8433 19 90  Kosilnice za trate, parke ali športne terene  
Glede kosilnic za travo s sedežem glej pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 8433 pod (A), predzadnji odstavek.  
8438  Stroji, ki niso navedeni in ne zajeti v drugih tarifnih 
številkah tega poglavja, za industrijsko pripravljanje ali 
proizvodnjo hrane ali pija č, drugačnih od strojev za 
ekstrakcijo ali pripravljanje živalskih ali rastlinskih olj 
in masti  
8438 80 10  Za pripravo kave ali čaja 
Ta tarifna podštevilka zajema stroje za mešanje raznih vrst 
čajev in stroje za mletje kave. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema strojev za industrijsko 
pripravo toplih napitkov (tarifna podštevilka 8419 81 20), 
strojev za praženje kave (tarifna podštevilka 8419 89 98) in 
strojev za proizvodnjo kavinega prahu (instant kave) (tarifna 
podštevilka 8419 39 00).  
8439  Stroji za proizvodnjo celuloze iz vlaknastih celuloznih 
materialov ali za proizvodnjo ali dodelavo papirjev ali 
kartona  
8439 30 00  Stroji za dodelavo papirja ali kartona  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 446  
Poleg strojev, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 8439, del III, se pod to tarifno podšte ­
vilko uvrš čajo še stroji za pergamentno dodelavo. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) strojev z isto funkcijo kot zgoraj omenjeni stroji, ki pa ne 
obdelujejo listov papirja ali lepenke, temve č izdelke iz 
teh dveh materialov. Takšni so npr. stroji za voskanje 
papirnatih čaš in posod itd. z nanašanjem (tarifna podšte ­
vilka 8479 89 97). Stroji za izdelovanje proizvodov iz 
papirja ali kartona, kot so papirnate čaše, škatle in kontej ­
nerji, se uvrš čajo pod tarifno številko 8441; 
(b) strojev, ki sicer obdelujejo liste papirja ali lepenke, 
vendar pa izdelujejo proizvode, ki niso ve č papir ali 
lepenka v smislu kombinirane nomenklature. Tak primer 
so npr. stroji za prevla čenje papirja z brusilnimi snovmi 
ali za nanašanje emulzij, ob čutljivih na svetlobo (tarifna 
podštevilka 8479 89 97).  
8441  Drugi stroji za predelavo papirne mase, papirja ali 
kartona, vklju čno s stroji za rezanje vseh vrst  
8441 10 20  Drugi stroji za vzdolžno in pre čno rezanje  
Ta tarifna podštevilka zajema stroje, ki izdelujejo liste dolo ­ 
čenega formata iz zveznih zvitkov papirja, bodisi samo 
s prečnim rezanjem bodisi z isto časnim vzdolžnim in 
prečnim rezanjem.  
8441 10 30  Giljotine  
Ta tarifna podštevilka zajema stroje, ki režejo sklade papirja 
z enim samim rezilom, medtem ko pre čnik nad rezalno mizo 
drži papir na miru vzdolž rezalnega mesta. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi stroje z enim nožem in 
vrtljivo rezalno mizo za obrezovanje knjižnih blokov, kjer se 
knjižni bloki obrnejo za 90° po prvem in drugem rezanju.  
8441 10 70  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema stroje s tremi noži, ki so posta ­
vljeni v medsebojnih kotih 90°, in ki se uporabljajo za razrez 
knjižnih blokov. Ti stroji najprej z dvema nožema isto časno 
odrežejo zgornjo in spodnjo stran knjižnega bloka, na koncu 
pa s tretjim nožem še prednjo stran (ali pa v obratnem 
vrstnem redu). 
Ta tarifna podštevilka zajema stroje na ro čni ali nožni pogon.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 447  
8442  Stroji, aparati in naprave (razen obdelovalnih strojev iz 
tarifnih številk 8456 do 8465) za pripravljanje ali izdelo ­
vanje klišejev, ploš č, valjev in drugih tiskarskih oblik; 
klišeji, ploš če, valji in druge tiskarske oblike; litografski 
kamni, ploš če in valji, pripravljeni za tiskarske namene 
(npr. brušeni, uzrnjeni ali polirani)  
8442 30 10  Fotostavni stroji in komposerji  
Ta tarifna podštevilka zajema fotostavne stroje in kompo ­
serje, ki stavljajo tiskarske črke z zaporednim fotografiranjem 
znakov, nameš čenih na vrtljive ploš če ali zgornjo ploskev 
posebnih matric, ali znakov, ki jih na katodni cevi ustvari 
matrica z zelo majhnimi prekrivajo čimi se pikami. Ta tarifna 
številka zajema tudi komposerje, ki uporabljajo laserski snop, 
projiciran na fotografski film. 
Vendar so iz te tarifne podštevilke izklju čeni: 
(a) stroji za avtomatsko obdelavo podatkov splošne namemb ­
nosti, ki se uporabljajo (razen za knjigovodstvo in ra ču­
novodstvo) pri fotostavku in so z on-line povezavo pove ­
zani s strojem za fotostavek zaradi nadziranja stroja in 
oskrbovanja s podatki (tarifna številka 8471 glej 
opombo 5 (A) k temu poglavju) in 
(b) samostojni telegrafski oddajniki in sprejemniki (tarifna 
številka 8517).  
8442 30 91  Za vlivanje in stavljanje (na primer linotip, monotip, 
intertip), z napravo za vlivanje ali brez nje  
Vlivanje črk je lahko ro čni postopek, lahko pa se izvede 
strojno s sorazmerno zapletenimi stroji. Navedeni aparati in 
stroji zajemajo: 
1. matrice, majhne ploš če, običajno iz bakra ali niklja, ki se 
odtisnejo z luknjanjem. Uporabljajo se za vlivanje razli ­ 
čnih tiskarskih črk; 
2. tablice za izravnavanje ploskev tiskarskih črk pri ročnem 
stavljanju. Te so v osnovi sestavljene iz povsem gladke 
tablice, razrezane po sredini in opremljene z vpenjalno 
napravo, ki omogo ča, da tiskarska črka ostane na mestu; 
3. naprave za samodejno vlivanje tiskarskih črk. Te naprave 
oblikujejo posamezne tiskarske črke, vendar jih ne stavijo. 
Običajno so sestavljene iz elektri čno ogrevanega lon čka s 
staljeno kovino, naprave za hlajenje in pospešitev utrje ­
vanja modela ter mehanizmov za oblikovanje in izravna ­
vanje tiskarskih črk; ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 448  
4. stroje za vlivanje tiskarskih črk za pomišljaje, polnilno 
gradivo itd., ki delujejo na podlagi ekstruzije; 
5. vrstičnike, ki se uporabljajo za za četek stavljanja in pri 
katerih se ena vrstica tiskarskih črk ali več stavi ročno. 
Večinoma so sestavljeni iz ustrezno oblikovane lesene ali 
kovinske ploš čice s prirobnicami na sosednjih straneh, 
pogosto tudi s premi čnim zapiralnim mehanizmom. 
Tarifna številka zajema podobne, vendar ve čje stavne 
čolne, ki omogo čajo, da se tiskarske črke ohranijo na 
celi strani; 
6. zaprte sestavke, okvirje iz litega železa ali jekla, ki zaje ­
majo več strani za tiskanje. V zaprtem sestavku so ena, 
dve ali štiri strani zajete s kovinsko zagozdo (posebni 
kovinski klini) ali z mehanskimi napravami za pritrditev 
(vrsta matice ali vijaka itd.), ki prav tako spadajo pod to 
tarifno številko. 
Razen navedenih strojev ter aparatov za vlivanje in stavljanje 
obstaja skupina drugih naprav, ki mehansko vlivajo in 
stavljajo tiskarske črke. To se izvede z dvema lo čenima 
postopkoma na dveh razli čnih, vendar dopolnilnih strojih 
(prva naprava pripravi trak luknjanega papirja in nadzoruje 
drug stroj, ki vlije tiskarske črke ločeno ali v ve č vrstah) ali z 
enim postopkom na istem stroju. Ti stroji, ki so pogosto zelo 
zapleteni, vklju čujejo: 
1. stroje za vlivanje in stavljanje lo čenih tiskarskih črk 
(monotip), ki uporabljajo trak papirja, ki ga je pred tem 
preluknjal stroj za predhodno stavljanje, ter s pnevmat ­
skim relejem izberejo posebne matrice, vgrajene v stroj, 
ki oblikuje posamezne tiskarske znake in jih stavi v čoln 
(vgrajen v stroj). 
Ti stroji delujejo v povezavi s strojem za predhodno 
stavljanje, s tipkovnico z luknja čem, ki oblikuje tiskarske 
črke na papirnem traku. Tudi ti stroji za predhodno 
stavljanje so uvrš čeni pod to tarifno številko; 
2. stroje s tipkovnico za vlivanje in stavljanje lo čenih tiskar ­
skih črk, pri čemer se vsi postopki izvedejo na istem stroju 
(rototip itd.); 
3. naprave za vlivanje tiskarskih črk v vrstice. Matrice se, 
potem ko so bile ro čno stavljene v vrstice, vgradijo v 
stroj, ki vlije tiskarske črke in jih oblikuje v obliki vrstic 
(medvrstnik); 
4. stroje za stavljanje in vlivanje vrstic tiskarskih črk. To so 
zapleteni stroji s tipkovnico razli čnih vrst (intertip, linotip 
itd.), ki na istem stroju stavljajo in vlivajo tiskarske črke v 
obliki vrstic. Nekateri stroji so opremljeni z napravo, ki 
omogoča uporabo papirnih trakov, preluknjanih s 
posebnim strojem, ki je prav tako uvrš čen pod to tarifno 
številko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 449  
8442 30 99  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema stroje, aparate in naprave za 
pripravljanje ali izdelovanje ploš č, valjev ali drugih tiskarskih 
oblik, opisanih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8442, (A), (1) do (3).  
8442 50 20 in 
8442 50 80  Plošče, valji in druge tiskarske oblike; litografski kamni, 
plošče in valji, pripravljeni za tiskarske namene (npr. 
brušeni, uzrnjeni ali polirani)  
Naravni litografski kamen je iz vrste fino in homogeno zrna ­
tega apnenca. Umetni litografski kamen je obi čajno izdelan iz 
zmletega in stisnjenega kalcijevega karbonata. 
Litografski kamni iz teh tarifnih podštevilk so: 
— prekriti z ilustracijami (narisanimi z roko ali fotografsko 
prenešenimi); ali 
— zmleti ali uzrnjeni in kot takšni, brez nadaljnje obdelave, 
primerni za slikanje ali risanje. 
Apnenec (znan kot „litografski kamen“) v surovem stanju je 
iz teh tarifnih podštevilk izklju čen in se uvrš ča pod tarifno 
podštevilko 2530 90 00.  
8443  Tiskarski stroji, ki se uporabljajo za tiskanje v smislu 
tiskanja z uporabo ploš č, valjev in drugih tiskarskih 
komponent iz tarifne številke 8442; drugi tiskalniki, stroji 
za kopiranje in stroji za pošiljanje telefaksov, kombini ­
rani ali ne; deli in pribor  
8443 32 30  Stroji za pošiljanje telefaksov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8443, 
del (II), (C).  
8443 39 31  Z vdelanim opti čnim sistemom  
Stroji iz te tarifne podštevilke imajo vgrajen opti čni sistem 
(ki je sestavljen zlasti iz svetlobnega vira, kondenzatorja, le č, 
zrcal, prizem ali snopa opti čnih vlaken ali podobnih elemen ­
tov) za skeniranje izvirnika.  
8443 39 39  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema kopirne stroje za modre kopije 
in diazo-kopirne stroje, ki se uporabljajo za kopiranje 
prosojnih izvirnikov na fotoob čutljiv papir. Kot rezultat 
prehajanja svetlobe skozi prosojni izvirnik se diazo spojina 
ali fotoob čutljive železove soli razgradijo na osvetljenih 
območjih kopirnega papirja. Neosvetljena obmo čja postanejo 
vidna po razvijanju. Ti aparati navadno zagotavljajo modri ­
kaste kopije, pri katerih posamezne črte niso povsem enako 
ostre kot na izvirniku.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 450  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi stroje za kontaktno kopi ­
ranje in aparate za termi čno kopiranje.  
8443 39 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema nekontaktne tiskalnike, če se ne 
morejo povezati s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov 
ali z omrežjem, kot so: 
1. termični tiskalniki, pri katerih elektri čno ogrevana 
termična tiskalna glava z uporabo to čkovne matrike proiz ­
vaja želene znake na toplotno ob čutljivem papirju; 
2. elektrostati čni tiskalniki, pri katerih gibljive, stati čno 
nabite kovinske konice pisalne glave proizvajajo nevidne 
znake, sestavljene iz majhnih, elektrostati čno nabitih pik, 
na elektrografskem papirju. Teko či toner se uporablja za 
prekritje nabitih pik in proizvajanje vidnih znakov. 
Te tiskalnike praviloma krmilijo mediji za shranjevanje poda ­
tkov (npr. CD-ROM, diskete, magnetni trakovi ali polprevod ­
niški mediji) ali drugi stroji, razen strojev za avtomatsko 
obdelavo podatkov (npr. digitalni fotoaparati, video snemalne 
kamere ali telefoni za brezži čno omrežje).  
8443 91 10 do 
8443 99 90  Deli in pribor  
Razen delov in pribora, navedenih v pojasnjevalnih opombah 
HS k tarifni številki 8443, te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. avtomatske dovajalnike za oskrbo tiskarskih strojev s kosi ­
trnimi ploš čami; 
2. običajno pnevmatske sisteme za vzdrževanje ustrezne 
nategnjenosti papirja, ko je le-ta povle čen iz nosilcev 
zvitka; 
3. naprave za posipanje (prašenje) tiskarskih strojev razen 
tovrstnih naprav v obliki sprejev; 
4. tiskalniške verige, igli čne glave, tipkalne glave in marje ­
tična kolesa.  
8443 99 10  Elektronski sestavi  
Elektronski sklopi so sestavljeni iz enega ali ve č tiskanih 
vezij, opremljeni z elektronskimi integriranimi vezji iz tarifne 
številke 8542. Lahko vklju čujejo tudi diskretne aktivne 
elemente, diskretne pasivne elemente, proizvode iz tarifne 
številke 8536 ali druge elektri čne ali elektromehanske 
naprave, če ne izgubijo svojega zna čaja elektronskih sklopov. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) mehanizmov (brez elektronskih delov);  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 451  
(b) modulov (sestavljenih iz mehanizmov in elektronskih 
sklopov), kot so kasetni, CD- ali DVD-pogon za poda ­
tkovno, video ali avdio reprodukcijo, ki so sestavljeni iz 
mehanizmov in elektronskih nadzornih sklopov ter 
sklopov za obdelavo signalov.  
8445  Stroji za pripravljanje tekstilnih vlaken; stroji za prede ­
nje, združevanje (dubliranje) ali sukanje in drugi stroji za 
proizvodnjo tekstilne preje; tekstilni stroji za navijanje 
(vključno za navijanje votka) in stroji za pripravljanje 
tekstilne preje za uporabo na strojih iz tarifne 
številke 8446 ali 8447  
8445 90 00  Drugi  
Poleg strojev, opisanih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8445, (E), pod to tarifno podštevilko spadajo tudi 
stroji za zbiranje niti osnove na tkalski navoj z bobnov 
z nitmi osnove, s strojev za izdelovanje vrvic ter za oskrbo 
z nitjo med tkanjem ali nitkanjem. 
„Ročni vozljalniki“ majhne priprave za ro čno vozljanje 
strganih niti, se uvrš čajo pod tarifno številko 8205.  
8446  Tkalski stroji (statve)  
Ta tarifna številka zajema tkalske stroje, opisane v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 8446, vklju čno s stat­
vami za preproge axminster, ženiljskimi statvami, tovarni ­ 
škimi statvami za žamet, pliš, jadra, statvami za prenosna 
jermenja in pasove.  
8447  Pletilni stroji, šivalni prepletilniki in stroji za izdelovanje 
ovite preje, tila, čipk, vezenin, pozamenterije, pletenic ali 
mrež in tafting stroji  
8447 20 20 in 
8447 20 80  Stroji za ravno pletenje; šivalni prepletilniki  
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi stroje za kva čkanje, ki so 
pravzaprav stroji za klekljanje, ki se uporabljajo za izdelo ­
vanje okrasnih izboljškov, obrob, zaves, mrež, čipk itd. (kot 
npr. pletilne statve za okrasne vrvice, statve za čipke, stroji za 
zavese in statve za trakce).  
8447 90 00  Drugi  
Poleg strojev, opisanih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8447, (C), se pod to tarifno podštevilko uvrš čajo 
tudi: ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 452  
1. stroji za ro čno vezenje (stroji za vezenje s pantografskim 
čolničkom), stroji za vezenje z avtomatskim čolničkom, 
opremljeni z žakarskim ali podobnim mehanizmom, stroji 
za vezenje s številnimi iglami, ter ve čglavi avtomatski 
stroji za vezenje (z ve č strojnimi glavami na eni mizi, ki 
so opremljeni z žakarskim ali podobnim mehanizmom); 
2. stroji za klekljanje čipk, ki proizvajajo čipke iz ene ali ve č 
niti (klekljana čipka) s pomo čjo kleklja; 
3. pletilni stroji, ki vpletajo nitke s pomo čjo vreten, oprem ­
ljenih s kleklji niti, ki izvajajo krožne in sinusoidne 
vbode. Ti stroji izdelujejo proizvode v kosih (ravne ali 
okrogle kite) ali v oblikah (našitke za na obleko, brijade, 
rovinge, cevaste obrobke itd.) ali pa prevla čijo gumbe, 
lesene proizvode, žlebove itd z nitmi (npr. statve za 
okroglo pletenje, za cevasto pletenje, za zavijanje). 
Vendar pa se posebni pletilni stroji, namenjeni za prevla ­ 
čenje elektri čnih pramenskih žic ali drugih elektri čnih 
vodnikov, ter posebni pletilni stroji, ki pletejo ali zavijajo 
električne žice, uvrš čajo pod tarifno številko 8479 
4. stroji za izdelovanje okraskov (razen zgoraj omenjenih 
pletilnih strojev iz to čke 3), vklju čno s: 
(a) stroji za cofe in ženilje; 
(b) stroji za okrogle in okrasne ženiljein stroji za izdelo ­
vanje ženiljskih girland za boži čna drevesca; 
(c) stroji za sukanje in odrezovanje res. 
Vendar pa se balansirni stroji, npr. pletilni stroji za izde ­
lovanje trakcev in okraskov za obleke, uvrš čajo pod 
tarifno številko 8446, stroji za kva čkanje pa pod tarifno 
podštevilko 8447 20 20 ali 8447 20 80.  
8448  Pomožni stroji za uporabo s stroji iz tarifne številke 8444, 
8445, 8446 ali 8447 (npr.: nitni stroji, žakarski stroji, 
avtomatske naprave za ustavljanje in mehanizmi za spre ­
minjane smeri čolničkov); deli in pribor, ki so primerni za 
uporabo izklju čno ali pretežno s stroji iz te tarifne 
številke ali iz tarifne številke 8444, 8445, 8446 ali 8447 
(npr.: vretena in krila za vretena, garniture za mikalnike, 
glavniki, ekstruzijske šobe, čolnički, nicalnice, listi za 
nicalnice in igle)  
8448 11 00 in 
8448 19 00  Pomožni stroji za stroje iz tarifne številke 8444, 8445, 
8446 ali 8447  
Iz teh tarifnih podštevilk so izklju čeni: ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 453  
(a) stroji za odstranjevanje niti, ostalih na tkalskih cevkah 
tkalskih strojev ter rezilni čistilniki (tarifna podšte ­
vilka 8479 89 97); 
(b) aparati za preverjanje pravilnosti niti z navijanjem na 
boben ali desko (tarifna podštevilka 9017 80 90); 
(c) čistilniki niti, ki uporabljajo elektronski postopek npr. 
fotoelektri čne celice (tarifna podštevilka 9031 80 34 ali 
9031 80 38).  
8450  Pralni stroji, za gospodinjstva in pralnice, vklju čno s 
stroji, ki perejo in sušijo  
8450 11 11 do 
8450 19 00  Stroji z zmogljivostjo do vklju čno 10 kg suhega perila  
Te tarifne podštevilke zajemajo: stroje sodastega tipa z lopa ­
ticami, mešalniki, pulzatorji itd. ter z razpršilnimi sistemi; 
stroje bobnastega tipa, vklju čno s stroji, v katerih deluje 
pralni boben tudi kot sušilna centrifuga; kombinirane pralne 
stroje, v katerih je sod čkasta ali bobnasta naprava kombini ­
rana v istem ohišju s centrifugo iz tarifne številke 8421. 
Ti pralni stroji štejejo za pralne stroje s kapaciteto do 10 kg 
suhega perila, če je uporabna prostornina soda ali bobna: 
1. pri bobnastih strojih 120 litrov (120 dm  3 ) ali manj; 
2. pri sodastih strojih z lopaticami ali mešalniki 150 litrov 
(150 dm  3 ) ali manj; 
3. pri sodastih strojih s pulzatorji 200 litrov (200 dm  3 ) ali 
manj; 
4. pri sodastih strojih z razpršilnim sistemom 250 litrov 
(250 dm  3 ) ali manj. 
Pri določanju prostornine je treba upoštevati: 
1. pri bobnastih vrstah strojev se ne upoštevajo žlebovi ali 
druge deformacije na površini bobna; 
2. pri sodastih vrstah strojev celotna globina ni globina soda 
(merjena do roba), temve č se globina meri do višine 
oznake za nivo vode. Če te oznake ni, je uporabna globina 
celotna globina, zmanjšana za 10 centimetrov.  
8451  Stroji (razen strojev iz tarifne številke 8450) za pranje, 
čiščenje, ožemanje (perila), sušenje, likanje (vklju čno s 
stiskalnicami za fiksiranje), beljenje, barvanje, apretira ­
nje, dovrševanje, prevla čenje ali impregniranje tekstilne 
preje, tkanin, pletenin idr. ali gotovih tekstilnih pred ­
metov in stroji za nanašanje paste na osnovno tkanino 
ali drugo podlago, ki se uporablja pri proizvodnji talnih 
oblog, kot je linolej; stroji za navijanje, odvijanje, zlaga ­
nje, rezanje ali zob často izrezovanje tekstilnih materialov  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 454  
8451 90 00  Deli  
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) posebnih tulcev in vretenc za stroje in aparate za barvanje 
(uvrščajo se glede na material, iz katerega so izdelani, 
glej opombo 1 (c) k oddelku XVI); 
(b) nožev in rezalnikov za striženje (tarifna številka 8208); 
(c) elektrostati čnih naprav za stroje za izdelavo floka (tarifna 
številka 8543).  
8452  Šivalni stroji, razen strojev za šivanje knjig iz tarifne 
številke 8440; omarice, stojala in pokrovi, predvideni za 
šivalne stroje; igle za šivalne stroje  
8452 10 11 in 
8452 10 19  Šivalni stroji (samo lock-stitch), z glavami, z maso do 
vključno 16 kg brez motorja oziroma do vklju čno 17 kg 
z motorjem; glave šivalnih strojev (samo lock-stitch) z 
maso do vklju čno 16 kg brez motorja oziroma do 
vključno 17 kg z motorjem  
1. Ti tarifni podštevilki zajemata šivalne stroje in glave 
šivalnih strojev, ki imajo naslednji zna čilnosti: 
(a) morajo biti samo lock-stitch (ravni šiv, cikcakasti šiv, 
okrasni šiv), kar pomeni, da morajo delovati z dvema 
nitima, ena je vstavljena v iglo, drugo pa nosi spodnji 
čolniček; 
(b) glava ne sme biti težja od 16 kg brez motorja in 17 kg 
z motorjem vred (v primeru, če je glava nekompletna, 
se zaradi uporabe splošnega pravila 2 (a) za razlago 
kombinirane nomenklature nekompletna glava uvrš ča 
kot kompletna in se upošteva masa kompletne glave). 
2. Glavo šivalnega stroja predstavlja delovna enota stroja 
(kjer je to primerno, vklju čno z motorjem, vgrajenim ali 
montiranim v glavo) in sestoji predvsem iz ro čice 
z mehanizmom za vodenje igle ter osnove s čolničkovim 
mehanizmom, kateremu je po možnosti dodana še naprava 
za dvigovanje pritisne noge. Okvir, ploš ča, pokrov in 
drugi pohištveni deli (vklju čno s pedalno desko) ne pred ­
stavljajo dela glave. 
3. Vendar je treba poudariti, da je osnova nekaterih 
prenosnih šivalnih strojev konstruirana tako, da služi 
tudi kot stojalo. V tem primeru šteje za šivalni stroj in 
ne za glavo šivalnega stroja.  
8456  Stroji za obdelovanje materialov vseh vrst z odvzemanjem 
materiala z laserjem ali drugim svetlobnim ali fotonskim 
snopom, ultrazvokom, elektroerozijo, elektrokemi čnim 
postopkom, elektronskim snopom, ionskim snopom ali 
snopom plazme; stroji za rezanje z vodnim curkom  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 455  
8456 10 00  Z laserjem, drugim svetlobnim ali fotonskim snopom  
Poleg strojev, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 8456, (A), ta tarifna podštevilka zajema 
tudi stroje za nastavljanje elektri čnih uporov v tiskanih 
vezjih, ki uporabljajo laserski snop. Prevodna snov, ki sesta ­
vlja upor na izolirani podlagi tiskanega vezja, se odstranjuje 
z laserskim snopom do željene upornosti.  
8456 30 11  Ži čni 
Ti stroji so opremljeni z elektrodo, ki sestoji iz žice 
z majhnim premerom, napeta med dva motka na nasprotnih 
straneh obdelovanca.  
8457  Centri za strojno obdelavo, stroji, izdelani po principu 
standardnih enot (z eno postajo) in prenašalni stroji z 
več postajami, za obdelavo kovin  
8457 10 10  Horizontalni  
Ta tarifna podštevilka zajema centre za strojno obdelavo, pri 
katerih poteka obdelava izklju čno v vodoravni smeri vretena, 
in ki režejo obdelovanec od strani.  
8457 10 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema centre za strojno obdelavo, ki 
obdelovanec obdelujejo od zgoraj (vertikalni centri za strojno 
obdelavo), centre, ki uporabljajo tako vertikalno kot horizon ­
talno obdelavo (kombinirani centri za strojno obdelavo) in 
takšne, ki delujejo z uporabo vodljive glave (univerzalni 
centri za strojno obdelavo).  
8458  Stružnice (vklju čno stružni centri) za odstranjevanje 
kovin  
Ta tarifna številka zajema stružnice, skonstruirane posebej za 
obdelavo kovin, in ki delujejo tako, da odstranjujejo material 
s pomočjo vrtilnih orodij. V splošnem se obdelovanec vrti 
okoli svoje osi. Vendar pa se tudi stružnice pri katerih se vrti 
orodje kot predmet in orodje, uvrš čajo pod to tarifno številko. 
Poleg stružnic, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 8458, tretji odstavek, se pod to tarifno 
številko uvrš čajo tudi posebne popustne stružnice za osi, 
lupilne stružnice ter stroji za struženje osi in vreten, pa tudi 
univerzalne stružnice. Univerzalne stružnice so podobne 
stružnicam za posnemanje, vendar jih od njih razlikuje 
posebni mehanizem, ki jim poleg struženja omogo ča opra­
vljanje drugih funkcij, kot npr. vrtanje, valjanje in rezanje 
na dolžine.  
8459  Obdelovalni stroji za obdelavo kovin z odvzemanjem 
materiala (vklju čno s stroji z delovnimi enotami na vodi ­
lih), z vrtanjem, pove čevanjem odprtin (s struženjem ali 
rezkanjem), z rezkanjem, vrezovanjem ali narezovanjem 
navojev, razen stružnic iz tarifne številke 8458  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 456  
8459 10 00  Stroji z delovnimi enotami na vodilih  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8459, tretji 
odstavek, (1).  
8459 31 00 in 
8459 39 00  Drugi kombinirani stroji za obdelavo odprtin z vrtanjem 
in rezkanjem  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8459, tretji 
odstavek, (3), tretji pododstavek.  
8460  Obdelovalni stroji za čiščenje, ostrenje, brušenje, honanje, 
lepanje, poliranje ali druga čno dodelavo kovin, sintranih 
kovinskih karbidov ali kermetov z brusi, abrazivi ali z 
izdelki za poliranje, razen strojev za izdelavo zobnikov z 
rezanjem, brušenjem ali dodelavo zobnikov iz tarifne 
številke 8461  
8460 11 00 in 
8460 19 00  Stroji za ravno brušenje, pri katerih se pozicioniranje v 
kateri koli osi lahko nastavi s to čnostjo najmanj 0,01 mm  
Ti tarifni podštevilki zajemata brusilne stroje za ploskovno 
brušenje, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe HS 
k tarifni številki 8460, tretji odstavek, (3). 
Ti stroji so opremljeni z merilnimi ali nastavitvenimi napra ­
vami. Med te naprave spadajo: 
1. linearni instrumenti za neposredno od čitavanje – npr. 
drsna ravnila in nonij, pri katerih prostor med dvema 
naslednjima gradacijama ustreza premiku strojnega 
elementa, ki ni ve čji od 1/100 milimetra (0,01 mm); 
2. prečni projektorji za nadziranje napredovanja postopka. Ti 
projektorji so sestavljeni iz gradiranega steklenega 
zaslona, na katerega je projecirana zelo pove čana podoba 
predmeta in orodja. Pri tem se lahko opazuje napredovanje 
obdelavnega postopka v razmerju do gradacij na zaslonu. 
Delo je mogo če nadzirati tudi z vrisom obdelovanega 
predmeta na prosojnico, katero se namesti na zaslon. 
Mere risbe na prosojnici morajo ustrezati pove čavi projek ­
torjev. V tem primeru delavec ugotavlja, kdaj se projek ­
cija prekriva z risbo na zaslonu; 
3. naprave, ki omejujejo gibanje držala orodja ali držala 
predmeta s pomo čjo nastavljive naprave, katere položaj 
se nadzira s pomo čjo drsnega merila; 
4. elektronske nadzorne in preizkuševalne naprave za stroje 
za honanje in lepanje, ki se nastavljajo s pomo čjo gradi­
rane lestvice na dejanske kon čne mere predmeta. Te 
naprave omogo čajo orodju, da se upo časni in ustavi, ko 
je dosežena željena mera predmeta.  
8460 21 11 do 
8460 29 90  Drugi brusilni stroji, pri katerih se pozicioniranje v kateri 
koli osi lahko nastavi s to čnostjo najmanj 0,01 mm  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 457  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 8460 11 00 do 8460 19 00.  
8460 21 11  Za notranje brušenje  
Stroji za notranje brušenje služijo za brušenje notranjih 
premerov votlih obdelovancev (na primer od vrtanja). 
Predmet se vpne na podlago in se ga obdela s krožno brusno 
ploščo, katere premer mora biti ustrezno manjši od premera 
vrtine.  
8460 21 15  Brezkoni čni brusilni stroji  
Brezkonični brusilni stroji so stroji za brušenje zunanjega 
premera predmeta. Pri brezkoni čnem postopku predmet ni 
vpet, ampak ga držita na mesti vrte ča se krožna brusilna 
plošča in poravnalna ploš ča Željeni premer predmeta se 
dobi z regulacijo razmika med obema ploš čama.  
8460 21 19  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema univerzalne stroje za brušenje. 
To so kombinacija strojev za brušenje notranjega in zuna ­
njega oboda predmetov, zato služijo za isto časno obdelavo 
notranjega in zunanjega oboda predmeta.  
8460 29 10  Za cilindri čne površine  
Za notranje brušenje se uporabljajo pojasnjevalne opombe k 
tarifni podštevilki 8460 21 11 mutatis mutandis  tudi za to 
tarifno podštevilko. 
Za brezkoni čne brusilne stroje in univerzalne stroje za 
brušenje se uporabljajo pojasnjevalne opombe k tarifnima 
podštevilkama 8460 21 15 in 8460 21 19 mutatis mutandis  
tudi za to tarifno podštevilko.  
8461  Obdelovalni stroji za obdelavo kovin, sintranih kovinskih 
karbidov ali kermetov z odvzemanjem materiala: s 
skobljanjem, z izdelavo utorov, vle čenjem, rezanjem 
zobnikov, brušenjem zobnikov ali dodelavo zobnikov, z 
žaganjem, z odrezovanjem in drugimi postopki, ki niso 
na drugem mestu navedeni in ne zajeti  
8461 30 10 in 
8461 30 90  Stroji za posnemanje  
Ti tarifni podštevilki zajemata stroje za posnemanje (glej 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8461, tretji odsta ­
vek, (4)); to so strojna orodja, ki so sestavljena iz rezalnega 
orodja z mnogovrstnimi zobmi in se uporabljajo za obdelavo 
notranje ali zunanje površine predmeta. V teh strojih je 
predmet vpet, vrtilna glava se pomika po predmetu sem in 
tja v linearnem gibanju rezanja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 458  
Notranja glava obdeluje in kalibrira notranje površine suro ­
vega ali predpripravljenega predmeta, ki je nameš čen prečno 
na orodje. Zunanja glava površine gladi ali profilira.  
8461 40 11 in 
8461 40 19  Za rezanje cilindri čnih zobnikov  
Za zobnike v smislu teh tarifnih podštevilk štejejo samo 
zobniki, dobljeni iz cilindri čnih polproizvodov, ki zadržijo 
svojo obliko po rezanju. 
Ti tarifni podštevilki zajemata stroje za izdelovanje ravno 
ozobljenih zobnikov, spiralnih zobnikov, spiralnih gonil, 
zobatih koles in koles z zobmi, ki pristajajo v člene verige.  
8461 40 31 in 
8461 40 39  Za rezanje drugih zobnikov  
Ti tarifni podštevilki zajemata stroje za izdelovanje 
nazobčanih tirnic, spiralnih zob in spiralnih zobatih koles, 
razen strojev za izdelovanje cilindri čnih zob.  
8461 40 71 in 
8461 40 79  Opremljeni z mikrometrsko nastavljivim sistemom, ki 
omogoča nastavitev v katerikoli osi na 0,01 mm natan čno 
Glede merilnih naprav in naprav za nastavljanje glej pojas ­
njevalne opombe k tarifnim podštevilkam 8460 11 00 do 
8460 19 00.  
8470  Ra čunski stroji in snemalci podatkov žepne velikosti, 
stroji za reprodukcijo ter stroji za prikazovanje z ra čun­
skimi funkcijami; knjigovodski stroji, frankirni stroji, 
stroji za izdajanje kart in podobni stroji z vdelanimi 
računskimi napravami; registrirne blagajne  
8470 10 00  Elektronski ra čunski stroji, ki delujejo brez zunanjega 
vira elektri čne energije in snemalci podatkov žepne veli ­
kosti, stroji za reprodukcijo ter stroji za prikazovanje z 
računskimi funkcijami  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. elektronske ra čunske stroje, ki kažejo datum, čas in imajo 
alarm, ali pa npr. dodatno štoperico, timer ali glasbene 
tipke; 
2. baterijske snemalce podatkov žepne velikosti, ki poleg 
izvajanja ra čunskih funkcij, vsebujejo pomnilnik za shra ­
njevanje podatkov za telefonske naslove, urnike, koledarje 
in drugo (v časih znani kot „elektronski dnevniki“); 
3. majhne elektronske ra čunske stroje žepne velikosti (ime ­
novani tudi „mikrora čunalniki“), ki so lahko uporabljeni 
za oblikovanje besed in stavkov, ki so prevedeni v izbran 
tuj jezik, odvisno od spominskega modula teh naprav; 
lahko izvajajo tudi preproste ra čunske funkcije. Imajo alfa ­
numerično tipkovnico in pravokoten zaslon.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 459  
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) zapestnih in žepnih ur, ki imajo tudi majhen elektronski 
računski stroj (tarifna številka 9101 ali 9102); 
(b) vžigalnikov za cigarete, ki imajo tudi majhen elektronski 
računski stroj in morda tudi elektronsko časovno enoto 
(tarifna številka 9613); 
(c) podobnih naprav brez ra čunskih funkcij (tarifna 
številka 8543).  
8470 30 00  Drugi ra čunski stroji  
Ta tarifna podštevilka zajema neelektronske ra čunske stroje, 
omenjene v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8470 del (A), v katerih izvajajo ra čunanje mehanske 
naprave, ve činoma na podlagi zobnikov – ne glede na to, ali 
so na ročni, motorni ali elektromagnetni pogon.  
8470 90 00  Drugi  
Poleg strojev, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8470 del (B) in (D), se pod to tarifno podštevilko 
uvrščajo stroji za izdajanje ra čunov, ki prikazujejo ceno, izra ­ 
čunano na podlagi teže in ceno po enoti mase, ter stroji, ki 
izdajajo listke za cestnino in ki isto časno izra čunajo višino 
cestnine. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema posameznih tiskalnikov 
(tarifne številke 8443).  
8471  Ra čunalniki - stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in 
njihove enote; magnetni ali opti čni čitalniki, stroji za 
prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani 
obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, ki niso nave ­
deni in ne zajeti na drugem mestu  
8471 70 30  Opti čne, vklju čno z magnetno-opti čnimi  
Glej dodatno opombo 2 k temu poglavju.  
8472  Drugi pisarniški stroji (npr. razmnoževalni stroji - hekto ­
grafski ali na matrice, stroji za naslavljanje, avtomatski 
stroji za izpla čilo bankovcev, stroji za sortiranje, štetje ali 
pakiranje kovancev, stroji za šiljenje svin čnikov, stroji za 
perforiranje ali spajanje z ži čnimi sponkami)  
Ta tarifna podštevilka ne zajema pisalnih strojev, opremljenih 
s posebno napravo za pisanje ploš č z napisi v šabloni (tarifna 
številka 8469).  
8472 90 70  Drugi  
Poleg strojev, naštetih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8472, peti odstavek, (2), (3), (5), (7) do (11) in (16) 
do (22), ta tarifna podštevilka zajema npr.:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 460  
1. stroje za dvostransko prevlekanje pogodb, listov s podatki, 
osebnih izkaznic in drugih dokumentov s prozornim 
filmom, zaradi zaš čite teh dokumentov pred trganjem, 
ponarejanjem, me čkanjem itd. 
Vendar so iz te tarifne podštevilke izklju čeni podobni 
stroji, ki se ne uporabljajo v pisarnah (t.i. stiskalnice za 
vroče pečatenje) in delujejo na podlagi pritiska in vro čine 
ter na ta na čin prevlečejo sprednjo ali zadnjo stran slik, 
fotografij, umetniških tiskov ali drugih tiskanih proiz ­
vodov s prozornim sinteti čnim filmom. Ti stroji se uvrš ­ 
čajo pod tarifno številko 8477; 
2. elektri čne stroje za graviranje, kot npr. stroji, ki se upora ­
bljajo v risalnicah. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) tiskalnikov iz tarifnih številk 8443; 
(b) elektronskih strojev (ra čunalnikov) žepne velikosti na 
baterijski pogon, ki imajo poleg pogona za ra čunske 
operacije še shranjevalnik podatkov (telefonski imenik, 
adresar, rokovnik, koledar itd.) – t.i. digitalnih dnevnikov 
(tarifna podštevilka 8470 10 00).  
8473  Deli in pribor (razen pokrovov, kov čkov za stroje ipd.), ki 
so izključno ali v glavnem primerni za uporabo s stroji iz 
tarifnih številk 8469 do 8472  
Poleg delov, sklopov in pribora, navedenih v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 8473, se pod to tarifno 
številko uvrš čajo še: 
1. magnetne glave, izdelane po winchesterski tehnologiji ali 
po tehnologiji tankega filma, ki se uporabljajo kot zunanje 
magnetne disketne enote za shranjevanje podatkov (ne 
glede na to, ali so na pomožnih ro čicah ali v ohišju); 
2. sklopi za shranjevanje podatkov (t.i. Head Disk Assem ­
blies – HDA), izdelani za stalno vgraditev v disketne 
enote za shranjevanje podatkov. Sestojijo iz ve č magne­
tnih diskov, ki so togo vgrajeni na podporno vreteno, iz 
čitalnih in pisalnih glav, iz krmilnega, pristopnega mehan ­
izma in mehanizma za nastavitve, kar je vse skupaj 
v hermeti čno zaprtem ohišju; 
3. tiskalne in pisalne kasete, izdelane v obliki, ki jasno kaže 
na to, da gre za zamenljivi pribor. V ohišju teh kaset sta 
tako pisalni kot korekturni trak.  
8473 10 11 in 
8473 10 19  Elektronski sestavi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8473 21 10  Elektronski sestavi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 461  
8473 29 10  Elektronski sestavi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8473 30 20 in 
8473 30 80  Deli in pribor strojev iz tarifne številke 8471  
Pod ti tarifni podštevilki se ne uvrš čajo tastature za AOP 
(tarifna podštevilka 8471 60 60).  
▼M46  
8473 30 80  Drugi deli in pribor za stroje iz tarifne številke 8471  
Ta tarifna podštevilka ne zajema tokov, s podstavki ali brez, 
za tablične računalnike ali tabli čne minira čunalnike (tarifna 
številka 4202 oziroma, če ne pokrivajo sprednjega dela, v 
skladu z materialom, iz katerega so izdelani). Takšni toki 
so zasnovani predvsem za zaš čito hrbtnega dela, bo čnih strani 
in sprednjega dela tabli čnega računalnika ali tabli čnega mini ­
računalnika, zato se jih ne šteje za pribor za stroje iz tarifne 
številke 8471, ker ne gre za razširitev podro čja delovanja 
tabličnega računalnika ali tabli čnega minira čunalnika in tudi 
ne opravljajo posebnega opravila v povezavi z glavno funk ­
cijo stroja.  
▼B 
8473 30 20  Elektronski sestavi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8473 40 11 in 
8473 40 18  Elektronski sestavi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8473 40 80  Drugi  
Vrste naslovnih ploš č, ki jih zajema ta tarifna podštevilka, se 
uporabljajo v strojih za naslavljanje. Vsebujejo naslove, ki jih 
je potrebno duplirati za odtiskovanje s tipkanjem ali naleplja ­
njem. Iz tega sledi, da so lahko te ploš če izdelane iz kovine 
ali sinteti čnih snovi, ali pa so v obliki majhnih vgrajenih 
plošč (kartic, šablon) iz papirja itd.. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi še nevtisnjene, nenatipkane 
in nenalepljene naslovne ploš čice, če jih je mogo če prepo­
znati kot naslovne ploš čice za stroje za naslavljanje. Vendar 
pa se tovrstno blago, izdelano iz papirja ali lepenke (npr. 
majhne šablone, vgrajene v papirnate ali lepenkaste okvirje, 
ki se lahko vložijo v stroje za naslavljanje), uvrš ča pod 
tarifno številko 4816.  
8473 50 20  Elektronski sestavi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8477  Stroji za obdelavo gume ali plasti čne mase ali za izdelavo 
izdelkov iz teh materialov, ki niso navedeni in ne zajeti na 
drugem mestu v tem poglavju  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 462  
Poleg strojev, omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 8477, se pod to tarifno številko uvrš čajo še: 
1. stroji za odstranjevanje gumijastih podplatov in pet, ki se 
sicer uporabljajo v industriji obutve, vendar niso name ­
njeni obdelavi usnja ali kož; 
2. stroji za rezanje kosov iz penaste gume, penaste plastike, 
pene iz lateksa in iz podobnih snovi, s pomo čjo tračnega 
noža rezila žage.  
▼M21  
8474 80 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema 3D-tiskalnike za izdelavo 
izdelkov iz materialov iz tarifne številke 8474.  
▼B 
8479  Stroji in mehanske naprave s posebnimi funkcijami, ki 
niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem 
poglavju  
8479 40 00  Stroji za izdelavo vrvi ali kablov  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. stroje in naprave za izdelovanje vrvic, vrvi, motvoza ali 
pramen iz tekstilnih vlaken, kot npr.: 
(a) stroji za konopiranje, ki izdelujejo konopce s sukanjem 
dveh ali ve č posamičnih niti (pramenska preja); 
(b) stroji za sukanje motvozov in pramenov, ki sukajo dva 
ali več konopcev v širok motvoz ali pramen; 
(c) kombinirani stroji za konopiranje in sukanje motvozov 
in pramenov, ki se uporabljajo predvsem za izdelo ­
vanje težjih vrvi in motvozov in pramenov z manjšim 
premerom; 
2. stroje in naprave za izdelovanje ži čnih motvozov in 
pramenov, razen elektri čnih kablov, ki delujejo na enak 
način kot stroji in naprave, opisane v to čki 1 zgoraj; 
3. stroje in naprave za kabliranje ali prepletanje elektri čnih 
kablov ter stroje za izdelovanje koaksialnih kablov. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema strojev, ki izvajajo operacije 
pred sukanjem ( česanje, razprostiranje, dubliranje, sukcesivno 
vlečenje ali predenje) ter okvirjev za sukanje, ki se upora ­
bljajo v predilnih strojih; nekateri tovrstni stroji se lahko 
uporabljajo tudi za izdelovanje finih vrvic s sukanjem 
motvozne preje (tarifna številka 8445).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 463  
8479 89 97  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. sisteme za odpiranje garažnih vrat, ki so mehanske 
naprave za samodejno odpiranje in zapiranje garažnih 
vrat, ki se odpirajo navzgor in nazaj, z radijskim daljin ­
skim upravljanjem. Nameš čeni so na strop garaže in so 
sestavljeni predvsem iz elektri čnega servomotorja z 
gonilno gredjo, povezovalno tirnico z napravo za prenos 
moči in izvršilno ro čico, pritrjeno na garažna vrata. Servo ­
motor je s kablom povezan z radijskim sprejemnikom za 
radijsko upravljanje, ki vklju či električno napajanje servo ­
motorja, kadar prejme upravljalni signal radijskega oddaj ­
nika za radijsko upravljanje v vozilu. Vendar so radijski 
oddajniki in sprejemniki, potrebni za daljinsko krmiljenje 
teh sistemov, izklju čeni iz te tarifne podštevilke in uvrš ­ 
čeni pod tarifno številko 8526 v skladu s svojimi 
lastnostmi; 
2. nekatere stroje in naprave za proizvodnjo tiskanih vezij ali 
hibridnih integriranih vezij na ploš čah (s strojnim reza ­
njem večjih listov iz laminatov na podlagi iz papirja, 
proizvodov iz steklenih vlaken, iz kerami čnega ali drugih 
izolacijskih snovi), kot so: 
(a) brusilni stroji in stroji za ultrazvo čno pranje listov iz 
izolacijskega materiala; 
(b) stroji za valjanje in nalivanje za nanašanje snovi, 
odpornih na svetlobo, veziv ali lepil na liste iz izola ­
cijskega materiala; 
3. stroje za sestavljanje tiskanih vezij za montažo aktivnih, 
pasivnih in prevodnih komponent na tiskano vezje (stoji 
za izbiranje in nameš čanje). Te komponente se dodajajo 
stroju avtomatsko s pomo čjo traku. Stroj pozicionira 
komponento na namembno mesto in montira na tiskano 
vezje. Ko je komponenta montirana, se jo pritrdi na 
tiskano vezje z npr. spajkanjem, povezovanjem kontaktov. 
Za razliko od sestavljanja polprevodniških naprav, ti stroji 
omogočajo izbiranje in nameš čanje na podlogo tudi drugih 
komponent. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema strojev in aparatov, ki se 
uporabljajo samo ali predvsem za izdelavo polprevodniških 
ingotov, polprevodniških naprav, elektronskih integriranih 
vezij ali ploš čatih ravnih prikazovalnikov (tarifna 
številka 8486).  
8481  Pipe, ventili in podobne naprave za cevovode, kotle, rezer ­
voarje, velike posode in podobno, vklju čno z redukcij ­
skimi ventili in termostatsko krmiljenimi ventili  
8481 10 05  Kombinirani s filtri ali naoljevalci  
Ta tarifna podštevilka zajema proizvode, ki so sestavljeni iz 
različnih komponent, ki izvajajo funkcije, potrebne za urav ­
navanje stisnjenega zraka: filtriranje zraka (da se odstranijo 
nečistoče, voda, prah, itd.), uravnavanje pritiska na delovni 
tlak, mazanje (za mehko obratovanje pnevmatskih kompo ­
nent).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 464  
Njihove zna čilne oblike so:
  
8486  Stroji in aparati, ki se uporabljajo samo ali predvsem za 
izdelavo polprevodniških ingotov, rezin, polprevodniških 
naprav, elektronskih integriranih vezij ali ploskih ravnih 
prikazovalnikov; stroji in aparati opredeljeni v 
opombi 9(C) tega poglavja; deli in pribor  
Ta tarifna številka izklju čuje med drugim: 
(a) stroje in naprave za proizvodnjo tiskanih vezij, kot je 
določeno v opombi 5 k poglavju 85; 
(b) elektri čne stroje in naprave za preizkušanje rezin ali inte ­
griranih vezij s pomo čjo električnih meritev ter elektri čne 
stroje in naprave za odkrivanje in lociranje napak, 
vključno s tistimi, ki imajo napravo za ozna čevanje 
napak ali sortirno napravo za ozna čevanje testiranih 
proizvodov za posebno skladiš čenje (poglavje 90).  
8486 20 10  Stroji z ultrazvokom  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8456, drugi 
odstavek.  
8486 20 90  Drugi  
Poleg strojev, omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 8486, (B), se pod to tarifno številko uvrš čajo 
še: 
1. obdelovalni stroji za pisanje ali skiciranje polprevodniških 
vezij; 
2. aparati za hitro gretje polprevodniških vezij;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 465  
3. stroji za obdelovanje materialov vseh vrst z odvzemanjem 
materiala z laserjem ali drugim svetlobnim ali fotonskim 
snopom; 
4. naprave za sušenje potiskane ali oprane izolacijske 
podlage ter kontinualne sušilnike za rezine.  
8486 40 00  Stroji in aparati opredeljeni v opombi 9(C) tega poglavja  
Poleg strojev, omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 8486, (D), se pod to tarifno številko uvrš čajo 
še: 
1. pritrjevalniki in spojilniki, avtomatizirani na trak, za 
sestavo polprevodniških naprav ali elektronskih integri ­
ranih vezij; 
2. fotografski aparati, ki izdelajo obliko, potrebno za izde ­
lavo mask ali drugih izdelkov iz podlag, prevle čenih s 
fotoobstojnimi snovmi; 
3. instrumenti za ozna čevanje, ki izdelajo obliko, potrebno za 
izdelavo mask ali drugih izdelkov iz podlag, prevle čenih s 
fotoobstojnimi snovmi; 
4. nekateri stroji in naprave za proizvodnjo hibridnih integri ­
ranih vezij (s strojnim rezanjem ve čjih listov iz kerami čnih 
ali drugih izolacijskih snovi), kot so: 
(a) brusilni stroji in stroji za ultrazvo čno pranje listov iz 
izolacijskega materiala; 
(b) stroji za valjanje in nalivanje za nanašanje snovi, 
odpornih na svetlobo, veziv ali lepil na liste iz izola ­
cijskega materiala.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 466  
POGLAVJE 85  
ELEKTRI ČNI STROJI IN OPREMA TER NJIHOVI DELI; APARATI ZA 
SNEMANJE ALI REPRODUKCIJO SLIKE IN ZVOKA TER DELI IN 
PRIBOR ZA TE IZDELKE 
8501  Elektromotorji in elektri čni generatorji (razen generator ­
skih agregatov)  
Pod to tarifno številko se uvrš čajo elektromotorji za brisalce 
stekel brez brisalne roke ali brisalca toda skupaj z ustreznim 
prenosnim mehanizmom ( čelni zobniki in nihajni povezovalni 
drog), ki spreminja krožno gibanje v izmeni čno gibanje.  
8502  Elektri čni generatorski agregati in rotacijski pretvorniki  
Poleg elektri čnih strojev, opisanih v pojasnjevalnih opombah 
HS k tarifni številki 8502 v delih (I) in (II), se pod to tarifno 
številko uvrš čajo kaskadni konverterji, Ward-Leonardovi 
agregati in krožni defazerji.  
8502 39 20  Turbogeneratorji  
Turbogeneratorje neposredno ženejo plinske ali parne turbine. 
Imajo trden cilindri čni rotor z vzdolžnimi žlebovi, v katerih 
so vgrajene indukcijske tuljave. Rotor je lahko iz enega kosa 
ali iz več trdnih delov. 
Turbogeneratorji so v glavnem zra čno hlajeni, vendar turbo ­
generatorje visoke zmogljivosti hladi vodik.  
8503 00  Deli, ki so izklju čno ali pretežno primerni za uporabo 
s stroji iz tarifne številke 8501 ali 8502  
Ta tarifna številka ne zajema spojnih ploš č elektromotorjev 
(tarifna številka 8536)  
8504  Elektri čni transformatorji, stati čni pretvorniki (npr. 
usmerniki) in indukcijske tuljave  
Poleg proizvodov, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 8504, se pod to tarifno številko 
uvrščajo še: 
1. nastavljivi transformatorji (npr. kazalniški transforma ­
torji) in transformatorji s spremenljivim razmerjem; 
2. indukcijske tuljave za fluoroscen čne cevi; 
3. posebni transformatorji za komunikacije; 
4. kompenzacijska navitja;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 467  
5. izhodna navitja; 
6. izravnalne indukcijske tuljave; 
7. tuljave za modificiranje indukcije; 
8. balast (dušilke)za elektri čne žarnice in cevi na praznjenje; 
9. Pupinove tuljave; 
10. Godefroyjeve tuljave; in 
11. kompleti za stabiliziranje (usmernik z regulatorjem). 
Pod to tarifno podštevilko se uvrš čajo tudi usmerniški 
elementi iz selena, bodisi posamezni (predvsem selenske 
plošče) bodisi mnogodelni. 
Vendar pa se pod to tarifno številko ne uvrš čajo silicijevi ali 
germanijevi kristalni usmerniki, ki so vgrajeni posamezno 
(npr. usmerniške diode) ali skupaj v integrirana vezja, 
posebno v mikrovezjih, opremljeni ali neopremljeni s hladil ­
nimi ali izolacijskimi napravami itd.. Opomba 8 k temu 
poglavju dolo ča uvrščanje takšne komponente pod tarifno 
številko 8541 ali 8542 (glej tudi opombo 2 k temu poglavju). 
Iz te tarifne številke so izklju čeni še: 
(a) komutatorji za ve čdelne transformatorje (tarifna 
številka 8536); 
(b) usmerniške žarnice, cevi in valji, kot npr. fanotroni, tira ­
troni, ignitroni in visokonapetostne usmerniške žarnice za 
opremo z rentgenski žarki (tarifna podšte ­
vilka 8540 89 00) in 
(c) regulatorji napetosti iz tarifne številke 9032.  
8504 40 30  Vrst, ki se uporabljajo skupaj s telekomunikacijskimi 
aparati, s stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in 
njihovimi enotami  
Ta tarifna podštevilka zajema stati čne pretvornike za teleko ­
munikacijske naprave ali za stroje za avtomati čno obdelavo 
podatkov in njihove enote, ki: 
— imajo praviloma vezja za stabilizacijo, 
— imajo tipi čno izhodno napetost, na primer: 3.3, 5, 12, 24, 
48 ali 60 V. 
Statični konverterji za telekomunikacijske naprave ali stroje 
za samodejno obdelavo podatkov ter njihove enote se upora ­
bljajo na primer za pretvorbo izmeni čnega elektri čnega 
toka (AC) iz glavnega napajalnika v potrebni enosmerni 
tok (DC). 
Pri uporabi strojev za avtomati čno obdelavo podatkov tako 
imenovane naprave za neprekinjeno napajanje z elektri čnim 
tokom (UPS) zagotavljajo pomožni vir energije (s signalom 
„power good“) v primeru izpada elektri čne energije in 
preprečujejo izgubo podatkov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 468  
8504 90 05  Elektronski sklopi strojev iz tarifne podšte ­
vilke 8504 50 20  
Glede definicije izraza „elektronski sklopi“ glej pojasnjevalne 
opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8504 90 91  Elektronski sklopi strojev iz tarifne podšte ­
vilke 8504 40 30  
Glede definicije izraza „elektronski sklopi“ glej pojasnjevalne 
opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8505  Elektromagneti; trajni magneti in izdelki, ki so name ­
njeni, da po namagnetenju postanejo trajni magneti; 
vpenjalne glave, vpenjalne naprave in podobna držala 
za obdelovance na osnovi elektromagnetov ali trajnih 
magnetov; elektromagnetne sklopke in zavore; elektroma ­
gnetne dvigovalne glave  
8505 90 20  Elektromagneti; vpenjalne glave, vpenjalne naprave in 
podobna držala za obdelovance na osnovi elektroma ­
gnetov ali trajnih magnetov  
Ta tarifna podštevilka zajema magnete, ki delujejo na elek ­
triko in so pritrjeni na vrata zasebnih avtomobilov ter so del 
sistema centralnega zaklepanja vrat. Tak sistem je povezan 
z virom energije v vozilu in se sproža s krmilnimi signali 
električne krmilne naprave, ki pripada temu sistemu. Če se 
ena izmed vrat zaprejo ali odprejo ro čno, se druga isto časno 
zaprejo ali odprejo elektromagnetno. 
Vendar pa ta tarifna podštevilka ne zajema elektromagnetnih 
vbrizgalnih ventilov za batne motorje z notranjim zgoreva ­
njem na vžig sve čkami ali na vžig s kompresijo, katerih 
ohišja ali igle na valjih so opremljene z magnetnimi tuljavami 
in napajalniki (tarifna podštevilka 8409 91 00 ali 
8409 99 00).  
8506  Primarne celice in primarne baterije  
8506 10 11  Cilindri čne celice  
Cilindrične celice imajo krožni prerez. Pozitivni in negativni 
pol sta na nasprotnih koncih. Dolžina cilindri čnih celic je 
večja od njihovega premera.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 469  
8506 10 91  Cilindri čne celice  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8506 10 11.  
8506 50 10  Cilindri čne celice  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8506 10 11.  
8506 50 30  Gumbaste celice  
Višina teh celic je manjša ali enaka njihovemu premeru.
  
8507  Elektri čni akumulatorji, vklju čno s separatorji zanje, 
pravokotni ali ne, vklju čno s kvadratnimi  
8507 20 20 in 
8507 20 80  Drugi svin čevi akumulatorji  
Razen akumulatorjev, ki se uporabljajo za zaganjanje batnih 
motorjev (glej tarifni podštevilki 8507 10 20 in 8507 10 80), 
ti tarifni podštevilki zajemata elektri čne svinčeno-kisle 
akumulatorje, omenjene v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 8507, tretji odstavek, (1). 
Ti akumulatorji se uporabljajo npr. za pogon elektri čnih vozil 
in za oskrbo telekomunikacijskih naprav z energijo.  
8507 30 20 in 
8507 30 80  Nikelj kadmijevi  
Akumulatorji iz teh tarifnih podštevilk se uporabljajo pred ­
vsem v varnostnih svetilkah rudarjev in pogosto kot nadome ­
stilo suhih baterij v opremi, kot so npr. prenosni radijski in 
televizijski aparati, elektri čni brivniki in druga elektri čna 
oprema.  
8507 80 00  Drugi akumulatorji  
Ta tarifna podštevilka zajema srebrovo – cinkove in 
srebrovo – kadmijeve akumulatorje.  
8507 90 30 in 
8507 90 80  Deli 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata povezovalnih delov 
elementov akumulatorja (tarifna podštevilka 8536 90 85).  
8509  Elektromehanski gospodinjski aparati z vdelanim elektro ­
motorjem, razen sesalnikov za prah iz tarifne 
številke 8508  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 470  
8509 80 00  Drugi aparati  
Ta tarifna podštevilka zajema elektri čne aparate za nego 
nohtov in prstov (manikirni in pedikurni aparati), v katerih 
je tudi elektromotor, povezan z elektri čno žico z enoto za 
oskrbo z elektri čno energijo (glavna enota), ki pripada 
aparatu.  
8510  Aparati za britje, striženje ter naprave za odstranjevanje 
dlak z vgrajenim elektromotorjem  
8510 10 00  Brivski aparati  
Brivski aparati z vgrajenim strižnikom za lase se uvrš čajo 
pod to tarifno podštevilko.  
8511  Elektri čna oprema za vžiganje in zaganjanje motorjev 
z notranjim zgorevanjem, ki se vžigajo s sve čko ali 
kompresijo (npr. vžigalni magneti, magnetna dinama, 
vžigalne tuljave, vžigalne sve čke in ogrevalne sve čke, elek­
trični zaganjalniki), generatorji (npr. diname in alterna ­
torji) in regulatorji zanje  
8511 40 00  Elektri čni zaganjalniki in stroji z dvojnim namenom 
(električni zaganjalniki-generatorji)  
Oprema iz te tarifne podštevilke obi čajno deluje na elektri čni 
tok napetosti 6, 12 ali 24 voltov in ima posebne naprave za 
povezavo z motorji. 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. zaganjalnike za motor z drsno armaturo, zaganjalnike 
z drsnim peresom, zaganjalnike s helikoidalnim gibom 
ter zaganjalnike z drsnim zobatim kolesom in helikoi ­
dalnim gibom; 
2. opremo, ki je kombinacija zaganjalnika in generatorja 
v eni enoti.  
8512  Elektri čna oprema za razsvetljavo in signalizacijo (razen 
izdelkov iz tarifne številke 8539), vetrobranski brisalci, 
naprave za odmrznitev in naprave za razmeglitev, za 
dvokolesa in motorna vozila  
8512 30 10  Protivlomni alarmi, namenjeni za motorna vozila  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8512, drugi 
odstavek, (11).  
8512 90 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema okvire in žaromete za glavne 
luči ter roke brisalcev z brisalci ali brez njih za elektri čne 
brisalce vetrobranskega stekla. 
Vendar pa ta tarifna podštevilka ne zajema okovja žarnic 
(tarifna podštevilka 8536 61 10 ali 8536 61 90).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 471  
8514  Industrijske ali laboratorijske elektri čne peči in pečice 
(vključno s tistimi, ki delujejo na principu indukcije ali 
dielektrične izgube); druga industrijska ali laboratorijska 
oprema za segrevanje materialov na principu indukcije 
ali dielektri čne izgube  
8514 20 80  Dielektri čne peči in pečice 
Mikrovalovne pe čice, izdelane za uporabo v restavracijah, 
menzah, itd., se od gospodinjskih aparatov pod tarifno 
številko 8516 razlikujejo po izhodni mo či in prostornini 
pečice. Takšne pe čice z izhodno mo čjo nad 1 000 W ali 
prostornino pe čice nad 34 litrov se štejejo za pe čice za indu ­
strijsko uporabo. Za mikrovalovne pe čice, kombinirane 
v enojnem ohišju z žarom ali z drugo vrsto pe čice, velja 
omenjena izhodna mo č samo za mikrovalove. Na uvrstitev 
take kombinacije merilo prostornine pe čice ne vpliva. 
Mikrovalovne pe čice z izhodno mo čjo največ 1 000 W in 
prostornino najve č 34 litrov se štejejo za pe čice za doma čo 
uporabo (tarifna številka 8516).  
8516  Elektri čni preto čni ali akumulacijski grelniki vode in 
potopni grelniki; elektri čni aparati za ogrevanje prostorov 
in elektri čne naprave za ogrevanje tal; elektrotermi čni 
aparati za urejanje las (npr. aparati za sušenje las, 
aparati za kodranje las idr.) in aparati za sušenje rok; 
električni likalniki; druge gospodinjske elektrotermi čne 
naprave; elektri čni grelni upori, razen tistih iz tarifne 
številke 8545  
8516 10 11 in 
8516 10 80  Električni preto čni ali akumulacijski grelniki vode in 
potopni grelniki  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. grelce za vodo, ki so isto časno preto čni in akumulacijski; 
2. elektri čne grelnike, ki so namenjeni samo za vro čo vodo 
ali za vro čo vodo in nizkotla čno paro. 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata elektri čno ogrevanih parnih 
bojlerjev in bojlerjev za „pregreto vodo“ (tarifna 
številka 8402) in elektri čno ogrevanih bojlerjev za centralno 
ogrevanje (tarifna številka 8403).  
8516 21 00 do 
8516 29 99  Električne naprave za ogrevanje prostorov in naprave za 
ogrevanje tal  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. elektri čne ogrevalne naprave za savne; 
2. ogrevalne naprave na baterije za ogrevanje in odmrzovanje 
zaledenelih klju čavnic na motornih vozilih z vstavljanjem 
grelnega elementa v zaledenelo klju čavnico. Te majhne 
prenosne naprave imajo lahko tudi svetilke, kakršne se 
uvrščajo pod tarifno številko 8513 za osvetlitev pri delu.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 472  
8516 50 00  Mikrovalovne pe čice 
Glej pojasnila k tarifni podštevilki 8514 20 80.  
8516 60 10  Kuhalniki (ki imajo vgrajeno vsaj pe čico in grelno ploš čo) 
Kuhalniki imajo vsaj eno ploš čo in pečico (ki ima lahko tudi 
mikrovalovno enoto ali žar).  
8516 79 70  Drugo  
Poleg naprav, opisanih v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8516, del (E), (5) do (20), ta tarifna podštevilka še 
zajema: 
1. savne z infrarde čimi grelci (kabine za znojenje); 
2. plošče za gretje nog; 
3. elektri čno ogrevane police za čevlje in 
4. naprave za čiščenje kontaktnih le č, ki so sestavljene iz 
dveh majhnih elektri čno ogrevanih delov s privitimi 
pokrovčki za držanje le č in za gretje čistilne teko čine. 
8516 80 20 in 
8516 80 80  Električni grelni upori  
Ti tarifni podštevilki zajemata grelno žico, grelne kable, 
grelne trakove in podobne proizvode, ki so izolirani in 
grejejo strope, stene, cevi, kontejnerje in podobno. 
Vendar pa ti tarifni podštevilki ne zajemata grelnih uporni ­
kov, ki so povezani z deli opreme, na primer navadnih ploš č 
za likalnike in ploš č za elektri čne kuhalnike (tarifna podšte ­
vilka 8516 90 00).  
8517  Telefonski aparati za ži čno telefonijo, vklju čno telefonski 
aparati za mobilno telefonijo in druga brezži čna omrežja; 
drugi aparati za prenos ali sprejem glasu, slike ali drugih 
podatkov, vklju čno aparati za komunikacijo v ži čnem ali 
brezžičnem omrežju (kot npr. lokalno ali prostrano omre ­ 
žje), razen sprejemnikov in oddajnikov iz tarifnih 
številk 8443, 8525, 8527 ali 8528  
8517 12 00  Telefoni za mobilno telefonijo in druga brezži čna omrežja  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8517, 
del (I), (B). 
Ta podštevilka zajema telefone za mobilno omrežje, tako 
imenovane „mobilne telefone“.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 473  
„Mobilni telefoni“ imajo naslednje zna čilnosti: 
— so „žepne velikosti“, tj. mere ne presegajo 
170 mm × 100 mm × 45 mm pri merjenju v njihovi 
najbolj strnjeni obliki; 
— delujejo brez zunanjega vira elektri čne energije; 
— imajo mikrofon ter ušesno slušalko in/ali zvo čnik bodisi v 
eni enoti bodisi v obliki lo čenih slušalk, predloženih 
skupaj z „mobilnim telefonom“, za omogo čanje govorne 
komunikacije z oddajanjem in sprejemanjem zvoka; 
— vgrajene imajo druge sestavne dele, kot sta oja čevalnik in 
antena za telefonijo, ki omogo čajo dvosmerno oddajanje 
zvoka na kratki razdalji v omrežju, ki ga sestavljajo bazne 
postaje iz tarifne številke 8517 61 in ki uporablja 
frekvenčne pasove mobilne telefonije; 
— lahko opravljajo telefonsko komunikacijo z uporabo 
mobilnih omrežij, če so opremljeni s SIM (modul za 
identifikacijo naro čnika) razli čnih vrst (strojna ali 
programska oprema), ki je bil aktiviran. Lahko omogo ­ 
čajo tudi klice v sili brez SIM. 
„Mobilni telefoni“ imajo lahko tudi druge zna čilnosti, kot so 
pošiljanje ali prejemanje kratkih sporo čil SMS in ve čpred­
stavnostnih sporo čil MMS; e-pošta; paketno preklapljanje za 
dostop do interneta; pošiljanje in prejemanje signalov za 
položaj; navigacija, usmerjanje, zemljevidi, takojšnje sporo ­ 
čanje, govor v omrežju (VOIP); dlan čnik (PDA); igre; spre ­
jemanje radijskih ali televizijskih signalov; zajemanje, 
snemanje in reproduciranje zvoka in slike. 
Ne glede na dodatne zmogljivosti je funkcija mobilne telefo ­
nije običajno glavna funkcija mobilnih telefonov, ki imajo 
vse navedene zna čilnosti. Na primer, ko ima funkcija telefo ­
niranja prednost pred vsemi ostalimi funkcijami, vklju čno ko 
je uporabnik obi čajno obveš čen o dohodnih klicih, ne glede 
na uporabo drugotnih funkcij.  
8517 18 00  Drugi  
Poleg telefonskih aparatov, opisanih v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 8517, del (I), (A), se pod to 
tarifno podštevilko uvrš čajo telefonski aparati s tipkovnico, ki 
imajo vgrajen čitalnik magnetnih kartic, podatkovni displej, 
ploščo z elektronskim mikrovezjem in mikroprocesorjem, ve č 
shranjevalnikov podatkov, uro in modulator – demodulator 
(modem). Te naprave se ne uporabljajo samo kot telefonski 
aparati, ampak se lahko uporabljajo tudi kot podatkovni 
terminali (npr. v veleblagovnicah) za preverjanje magnetnih 
kreditnih kartic ali čekov ter za prenos podatkov o prodaji 
preko telefona v stroje za obdelavo podatkov.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 474  
8517 62 00  Stroji za sprejem, konverzijo in prenos ali regeneracijo 
zvoka, slike ali drugih podatkov, vklju čno s stikalnimi 
in usmerjevalnimi aparati  
Ta tarifna podštevilka zajema dve skupini strojev: 
1. stroje za sprejem, konverzijo in prenos zvoka, slike ali 
drugih podatkov; 
2. stroje za regeneracijo zvoka, slike ali drugih podatkov. 
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. omrežne vmesnike; 
2. modeme; 
3. obnavljalnike; 
4. omrežne razdelilnike; 
5. mostove (vklju čno s stikali); 
6. usmerjevalnike. 
Ta tarifna podštevilka zajema aparate, ki vsebujejo vse 
elemente, potrebne za oddajanje in sprejemanje, v eni omarici 
ali ohišju. Tako je na primer z voki-tokiji, ki vsebujejo bate ­
rije ali akumulatorje, potrebne za delovanje, ali z aparati za 
oddajo-sprejem, katerih napajalna enota bi bila lo čena in 
povezana z aparatom samo s kablom. 
Ta podštevilka zajema tudi enote, v katerih so elementi 
oddajnikov in sprejemnikov v razli čnih enotah pohištva ali 
ohišjih, če so deli iste funkcionalne enote. Da se štejejo kot 
deli iste funkcionalne enote, morajo biti aparati za 
oddajo-sprejem vgrajeni drug blizu drugega (na primer v 
isti zgradbi ali na istem vozilu) in morajo imeti nekatere 
skupne elemente, npr. anteno. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi „brezži čne slušalke“, ki se 
uporabljajo samo ali predvsem za telefone za brezži čno 
omrežje (mobilni telefoni) in se namestijo na uho, kar 
omogoča prostoro čno telefoniranje. Uporabniku omogo čajo 
nadzor nad telefonskimi funkcijami, kot so sprejem in 
končanje klica ter klicanje (na primer ponovno klicanje 
zadnje številke), z razdalje približno 10 m od mobilnega 
telefona, omogo čajo pa tudi prilagoditev glasnosti. Te 
slušalke imajo vgrajen radijski oddajnik/sprejemnik, ki 
omogoča komunikacijo z mobilnim telefonom prek brezži čne 
tehnologije, kot je na primer „Bluetooth“.  
8517 69 10  Videofoni  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8517, 
del (II), (C).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 475  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje tudi interne televizijske 
sisteme, ki so sestavljeni iz ene kamere, ploš če z večjimi 
klicnimi gumbi in enega ali ve čih monitorjev, povezanih v 
komunikacijsko mesto in koaksialnih kablov za povezovanje 
različnih elementov, ki predstavljajo komplet za maloprodajo. 
Proizvodi iz te tarifne podštevilke so lahko kombinirani z 
električnim odpiralcem vrat, signalno napravo ali virom 
svetlobe.  
8517 69 39  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. fiksne sprejemnike (vklju čno s tistimi, ki se uporabljajo 
zlasti v ve čjih napravah) in posebne naprave, kot so 
naprave za prepre čevanje prisluškovanja (npr. pretvorniki 
spektra); nekateri sprejemniki, imenovani „sprejemniki za 
raznoliki sprejem“, uporabljajo tehniko za raznoliki spre ­
jem, da prepre čijo zasenčenje; 
2. radiotelefonske sprejemnike za motorna vozila, ladje, 
letala, vlake itd.; 
3. sprejemnike za radiotelegrafske sisteme za dolo čanje polo ­ 
žaja osebja; 
4. radijske sprejemnike za simultano tolma čenje na ve čjezi­
kovnih konferencah; 
5. posebne sprejemnike signalov v sili z ladij, letal itd.; 
6. telemetri čne sprejemnike signalov; 
7. „faksimilne“ radiotelegrafske aparate za sprejem kopij 
dokumentov, časopisov, na črtov, sporo čil itd. na ob čut­
ljivem papirju.  
8517 69 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. fiksne oddajnike. Nekatere vrste, ki se uporabljajo zlasti v 
večjih napravah, vklju čujejo posebne naprave, kot so 
naprave za prepre čevanje prisluškovanja (npr. pretvorniki 
spektra) in ve čfunkcijske naprave (namenjene zlasti poši ­
ljanju več kot dveh sporo čil hkrati); 
2. radiotelefonske oddajnike za motorna vozila, ladje, letala, 
vlake itd.; 
3. oddajnike za radiotelegrafske sisteme za dolo čanje polo ­ 
žaja osebja; 
4. radijske oddajnike za simultano tolma čenje na ve čjezi­
kovnih konferencah; 
5. avtomati čne oddajnike signalov v sili z ladij, letal itd.;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 476  
6. „faksimilne“ radiotelegrafske aparate za oddajanje kopij 
dokumentov, časopisov, na črtov, sporo čil itd.; 
7. oddajnike telemetri čnih signalov.  
8518  Mikrofoni in njihova stojala; zvo čniki, vklju čno z zvočniki 
v zvočnih omaricah; naglavne slušalke in ušesne slušalke, 
kombinirane z mikrofonom ali ne, in kompleti, ki sestojijo 
iz mikrofona in enega ali ve č zvočnikov; avdiofrekven čni 
električni ojačevalniki; elektri čni sestavi za oja čevanje 
zvoka  
Ta tarifna številka zajema lo čeno predložene brezži čne 
mikrofone, naglavne slušalke, ušesne slušalke in zvo čnike, 
kombinirane ali ne. 
Pod to tarifno številko ne spadata: 
1. ločena brezži čna slušalka za ži čne telefonske aparate (glej 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8517 62); 
2. ločena brezži čna slušalka (kombinacija slušalke in mikro ­
fona) z možnostjo tipkanja (glej pojasnjevalne opombe k 
tarifni številki 8517 62 00).  
8519  Aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka  
8519 81 15  Kasetni, žepne velikosti  
Pri določanju dimenzij teh naprav se upoštevajo samo mere 
ohišja, opomba 1 k tarifnim podštevilkam za poglavje 85; ne 
upoštevajo se izstopajo či deli za nastavitve in razna pritrdila.  
8519 81 35  Drugi  
Ta tarifna podštevilka ne zajema aparatov za reprodukcijo 
zvoka, tako imenovanih „predvajalnikov MP3“, ki upora ­
bljajo opti čne medije in imajo vgrajene naprave, ki se 
lahko aktivirajo za sprejem radiofuzijskih signalov s 
programsko opremo (tarifna številka 8527).  
8519 81 45  Drugi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8519 81 35 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
8519 81 65  Snemalnik žepne velikosti  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8519 81 15 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
8519 81 95  Drugi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8519 81 35 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 477  
8522  Deli in pribor uporabni predvsem ali v glavnem z aparati 
iz tarifnih številk 8519 ali 8521  
8522 90 41 in 
8522 90 49  Elektronski sklopi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8523  Ploš če (diski), trakovi, polprevodniški nosilci s trajnim 
pomnenjem, „pametne kartice“ in drugi nosilci za 
snemanje zvo čnih ali drugih pojavov, posneti ali ne, 
vključno z matricami in galvanskimi odtisi za proizvodnjo 
plošč, razen izdelkov iz poglavja 37  
Če se mediji iz te tarifne številke predložijo skupaj z drugimi 
izdelki, je treba uporabiti naslednja na čela za razvrstitev: 
1. če so mediji in drugi izdelki pripravljeni v kompletih za 
prodajo na drobno v skladu s splošnim pravilom za 
razlago 3 (b), je treba komplet uvrstiti v skladu s tem 
pravilom ali 
2. če mediji in drugi izdelki niso pripravljeni v kompletih za 
prodajo na drobno v skladu s splošnim pravilom za 
razlago 3 (b), je treba medije uvrstiti pod ustrezno tarifno 
podštevilko.  
8523 21 00  Kartice z vdelanim magnetnim trakom  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi tiskano gradivo, kot so 
vozovnice in vstopni kuponi, z vgrajenim enim ali ve č 
magnetnimi trakovi.  
8523 29 15  Neposneti  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi trakove, ki jih je pred 
uporabo mogo če narezati na željene dolžine.  
8523 41 10  Diski za laserske bralne sisteme s snemalno zmogljivostjo 
do vključno 900 megabitov, razen izbrisljivi  
Ta tarifna podštevilka zajema zapisljive zgoš čenke za 
snemanje (CD-R). 
CD-R so obi čajno izdelani iz brezbarvnega prozornega poli ­
karbonata debeline 1,2 mm. Vrhnja stran je prevle čena z 
odbojnim slojem zlate ali srebrne barve in se lahko potiska. 
Spodnja stran je prekrita s slojem barve in zaš čitnim slojem. 
CD-R imajo premer 8 ali 12 cm ali pa so v obliki kartice. 
Njihova snemalna zmogljivost se lahko pregleda z bralnimi/ 
pisalnimi stroji in ustrezno snemalno programsko opremo.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 478  
Čeprav se lahko snemanje takih zgoš čenk opravi v enem ali 
več korakih, posnetih podatkov ni ve č mogoče izbrisati.  
8523 41 30  Diski za laserske bralne sisteme s snemalno zmogljivostjo 
več kot 900 megabitov, vendar manj kot 18 gigabitov, 
razen izbrisljivi  
Ta tarifna podštevilka zajema zapisljive digitalne vsestranske 
diske za snemanje (DVD-/+R). 
V nasprotju s CD-R iz podštevilke 8523 41 10, je DVD-/+R 
sestavljena iz dveh 0,6 mm debelih polikarbonatnih slojev, ki 
sta prilepljena skupaj. Ta fizi čna razlika se lahko ugotovi s 
pregledovanjem zunanjega roba diska. DVD-/+R imajo 
premer 8 ali 12 cm. 
Njihova snemalna zmogljivost se lahko pregleda z bralnimi/ 
pisalnimi stroji in ustrezno snemalno programsko opremo. 
Čeprav se lahko snemanje takih diskov opravi v enem ali ve č 
korakih, posnetih podatkov ni ve č mogoče izbrisati.  
8523 41 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. optične diske, na katerih je posnete podatke mogo če izbri­
sati in posneti nove podatke („prepisljiv kompaktni disk“ 
(CD-RW) in „prepisljivi digitalni vsestranski diski“ 
(DVD-/+RW)). Prepoznajo se lahko s programsko opremo 
za snemanje na disk naprave za avtomatsko obdelavo 
podatkov; 
2. prepisljive diske DVD-RAM in „mini diske“, ki so 
običajno v kasetnem ohišju.  
8523 52 10 in 
8523 52 90  „Pametne kartice“  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8523, (C) (2). 
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi elektronske približevalne 
kartice/ploš čice, običajno sestavljene iz navoja, ki ga aktivira 
signal čitalca in proizvaja napetost za napajanje mikrovezja, 
generatorja kode, ki po sprejemu signala iz navoja ustvari 
podatke, ter antene za prenos signalov.  
8525  Oddajniki za radiodifuzijo ali televizijo, z vgrajenim spre ­
jemnikom ali aparatom za snemanje ali reprodukcijo 
zvoka ali ne; televizijske kamere, digitalni fotoaparati in 
video snemalne kamere  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 479  
Ta tarifna številka vsebuje termovizijske kamere z infrarde čim 
sprejemnikom slik, ki zaznava toplotno sevanje in ga pret ­
varja v slike, ki prikazujejo temperaturo posameznih površin 
ali predmetov z razli čnimi odtenki sivine ali razli čnimi 
barvami, toda ne merijo temperature ali prikazujejo merjenih 
vrednosti v številkah.  
8525 60 00  Oddajniki z vgrajenim sprejemnikom  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi enote, v katerih sta spre ­
jemnik in oddajnik nameš čena v razli čnih delih pohištva ali 
ohišja, če predstavljata funkcionalno enoto. Da lahko štejeta 
za funkcionalno enoto, morata biti oddajnik in sprejemnik 
vgrajena blizu eden drugemu (npr. v istih prostorih ali 
v istem vozilu) in imeti nekatere skupne elemente, kot npr. 
anteno.  
8525 80 11 do 
8525 80 99  Televizijske kamere, digitalni fotoaparati in video 
snemalne kamere  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8525, (B). 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo elektronskih bralnih 
naprav za osebe s prizadetim vidom (glej pojasnjevalne 
opombe k tarifni podštevilki 8543 70 90).  
▼M13  
8525 80 30  Digitalni fotoaparati  
Digitalni fotoaparati iz te tarifne podštevilke vedno omogo ­ 
čajo snemanje in shranjevanje mirujo čih slik na notranji 
spomin ali izmenljive medije. Ve čina jih je oblikovana kot 
tradicionalni fotografski aparat. 
Digitalni fotoaparati, ki lahko snemajo samo mirujo če slike, 
ostanejo uvrš čeni pod to tarifno podštevilko. 
Fotoaparati iz te tarifne podštevilke imajo lahko tudi možnost 
snemanja video posnetkov s snemanjem zaporedja slik. 
Če takšne naprave uporabljajo najve čjo spominsko zmoglji ­
vost pri snemanju s kvaliteto 800 × 600 to čk (ali več) pri 23 
slikah na sekundo (ali ve č), dolžina enega zaporedja pa je 
najmanj 30 minut, ne glede na to, da se video posnetki lahko 
shranijo v lo čenih datotekah, ki trajajo manj kot 30 minut 
(glej tudi Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 876/2014), se 
vedno uvrstijo pod tarifni podštevilki 8525 80 91 ali 
8525 80 99. 
Če eno ali ve č zgornjih meril ni izpolnjeno, je treba aparat 
uvrstiti v skladu z opombo 3 k oddelku XVI (glej tudi Izved ­
beno uredbo Komisije (EU) št. 458/2014).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 480  
V primerjavi z video snemalnimi kamerami iz tarifnih podšte ­
vilk 8525 80 91 in 8525 80 99 veliko digitalnih fotoaparatov 
(ko jih uporabljamo kot video kamere) med snemanjem video 
posnetkov ne omogo ča funkcije opti čnega zuma. Ne glede na 
spominsko zmogljivost nekateri fotoaparati po dolo čenem 
času samodejno prekinejo snemanje video posnetka.  
8525 80 91 ter 
8525 80 99  Video snemalne kamere  
Video snemalne kamere iz teh tarifnih podštevilk vedno 
omogočajo snemanje video posnetkov na notranji spomin 
ali izmenljivi medij. 
Na splošno so digitalne video snemalne kamere s tema tarif ­
nima podštevilkama oblikovane druga če kot digitalni fotoa ­
parati s tarifno podštevilko 8525 80 30. Pogosto so oprem ­
ljene s pregibnim iskalom in tudi daljinskim upravljalnikom. 
Večina video snemalnih kamer omogo ča funkcijo opti čnega 
zuma med snemanjem video posnetkov. Vendar dejstvo, da 
video kamere, vgrajene na primer v športna o čala, nimajo 
funkcije opti čnega zuma, ne prepre čuje uvrstitve teh proiz ­
vodov pod tarifni podštevilki 8525 80 91 in 8525 80 99 (glej 
zadevo C-178/14,  Vario Tek , ECLI:EU:C:2015:152, to čke 
17–29). 
Digitalne video snemalne kamere, ki lahko snemajo samo 
video posnetke, se vedno uvrš čajo pod ti tarifni podštevilki. 
Aparati za snemanje video posnetkov in tudi mirujo čih slik se 
uvrščajo glede na pojasnjevalno opombo k tarifni podštevilki 
8525 80 30.  
►M44  V teh tarifnih podštevilkah so vklju čene daljinsko 
vodene naprave za snemanje video posnetkov in mirujo čih 
slik, pri čemer tem napravam njihova posebna zasnova 
omogoča, da se lahko z ustreznimi spojnimi elementi med 
drugim uporabijo skupaj s helikopterji z ve č rotorji (t. i. 
droni). Te naprave se uporabljajo za snemanje okolja, pri 
čemer ustvarijo video posnetke in mirujo če slike iz zraka, 
ter uporabniku omogo čajo, da s pogledom nadzira let drona. 
Take naprave se ne glede na dolžino video posnetka vedno 
uvrščajo pod te tarifne podštevilke, ker je snemanje video 
posnetkov njihova glavna funkcija. Glej tudi mnenje HS o 
uvrstitvi 8525.80/3. ◄ 
▼B 
8525 80 99  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema video snemalne kamere (tako 
imenovane „kamkorderje“) za snemanje zvoka in slik, 
posnetih s kamero, ter signalov iz zunanjih virov, npr. pred ­
vajalnikov DVD, strojev za avtomatsko obdelavo podatkov 
ali televizijskih sprejemnikov. Posnete slike se lahko repro ­
ducirajo prek zunanjega televizijskega sprejemnika ali moni ­
torja. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi t.i. „kamkorderje“, pri 
katerih je video vhodna enota omejena s ploš čo ali kako 
drugače ali pri katerih je mogo če video vmesnik naknadno 
aktivirati kot video vhodno enoto s pomo čjo programske 
opreme. Naprava je kljub temu namenjena snemanju televizij ­
skih programov ali drugih zunanjih vhodnih signalov.  ▼M13
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 481  
Vendar se t.i. kamkorderji, ki lahko snemajo samo z video 
kamero posnete slike in jih reproducirajo prek zunanjega 
televizijskega sprejemnika ali monitorja, uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 8525 80 91.  
8527  Sprejemniki za radiodifuzijo, kombiniranimi ali ne 
v istem ohišju z aparatom za snemanje ali reprodukcijo 
zvoka ali z uro  
Glede oddajnikov kombiniranih s sprejemnikom glej pojas ­
njevalne opombe k tarifnim podštevilkam 8525 60 00.  
8527 12 10 in 
8527 12 90  Radio kasetofoni žepne velikosti  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8519 81 15.  
8527 13 10  Za lasersko opti čni zapis  
Ta tarifna podštevilka zajema radiodifuzne sprejemnike, 
kombinirane z napravami za snemanje ali reprodukcijo 
zvoka za laserski opti čni zapis, lahko tudi v kombinaciji 
z drugimi napravami za snemanje ali reprodukcijo zvoka 
(na primer kasetne izvedbe) ali z uro. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi aparate za reprodukcijo 
zvoka, tako imenovane „predvajalnike MP3“, ki uporabljajo 
optične medije in imajo vgrajene naprave, ki se lahko akti ­
virajo za sprejem radiofuzijskih signalov s programsko 
opremo.  
8527 13 99  Drugi  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8527 13 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8527 21 20  Za lasersko opti čni zapis  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8527 13 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8527 21 70  Za lasersko opti čni zapis  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8527 13 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8527 91 11 do 
8527 91 99  Kombinirani z aparatom za snemanje ali reprodukcijo 
zvoka  
Stereo naprave (hi-fi naprave) ki vsebujejo radijski sprejem ­
nik, pripravljene v kompletih za prodajo na drobno, sesta ­
vljene iz modularnih enot v lo čenih ohišjih, na primer 
v kombinaciji s CD predvajalnikom, kasetnim snemalnikom, 
ojačevalcem z izravnalnikom, se vedno uvrš čajo pod te 
tarifne podštevilke, ker jim radijski sprejemnik daje bistveni 
značaj. 
8527 91 11 in 
8527 91 19  V istem ohišju z enim ali ve č zvočniki ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 482  
Ti tarifni podštevilki zajemata aparate, od katerih zvo čnikov 
ni mogoče ločiti. 
Vendar pa se pod ti tarifni podštevilki ne uvrš čajo aparati 
z ločljivimi zvo čniki, četudi je zvo čnike mogo če združiti 
z aparatom s pritrdili (tarifne podštevilke 8527 91 35, 
8527 91 91 ali 8527 91 99).  
8527 91 35 do 
8527 91 99  Drugi  
Pod te tarifne podštevilke se uvrš čajo tudi zvo čniki za stereo 
naprave (hi-fi sisteme), ki predstavljajo njihove sestavne dele 
in so skupaj z njimi zapakirani.  
8527 91 35  Za lasersko opti čni zapis  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8527 13 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8528  Monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizij ­
skega sprejemnika; televizijski sprejemniki, kombinirani 
ali nekombinirani v istem ohišju z radijskimi sprejemniki 
ali aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali slike  
V skladu s splošnim pravilom 3(c) za razlago kombinirane 
nomenklature spadajo video nadzorni sistemi, sestavljeni iz 
omejenega števila televizijskih kamer in video monitorja, pod 
to tarifno številko, kadar so pripravljeni v kompletu za 
prodajo na drobno. 
Komponente takega video nadzornega sistema je treba 
uvrstiti posebej, kadar sistem ni pripravljen v kompletu za 
prodajo na drobno (glej pojasnjevalne opombe HS za 
oddelek XVI (VII)). 
Ta tarifna številka ne zajema elektronskih bralnih naprav za 
osebe s prizadetim vidom (glej pojasnjevalne opombe k tarifni 
podštevilki 8543 70 90).  
8528 61 00 do 
8528 69 99  Projektorji  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo proizvodov s projektorjem 
in zaslonom v istem ohišju (tarifne podštevilke 8528 51 00 
do 8528 59 70) ali z vgrajenim televizijskim sprejemnikom 
(tarifna podštevilka 8528 72 10).  
8528 69 10  Ki delujejo na principu ploš čatih ravnih prikazovalnikov 
(npr. na teko če kristale), ki lahko prikazujejo digitalne 
informacije generirane s strojem za avtomatsko obdelavo 
podatkov  
Poleg aparatov, ki delujejo z zasloni iz teko čih 
kristalov (LCD), ta tarifna podštevilka zajema tudi aparate, 
ki delujejo na podlagi digitalne tehnologije obdelave svetlobe 
(DLP – Digital Light Processing). To deluje s polprevodni ­ 
škimi nadzorovanimi mehanskimi napravami z mikrozrcalom.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 483  
8528 71 11 do 
8528 71 19  Video tunerji  
Pod te tarifne podštevilke so zajeti aparati, katerih sestavni 
del je video tuner, ki visokofrekven čne televizijske signale 
pretvarja v signale, ki jih lahko berejo video snemalni ali 
reprodukcijski aparati ali videomonitorji. 
Ti aparati vklju čujejo selekcijska vezja, ki omogo čajo iskanje 
posebnega programa ali nosilne frekvence in demodulacijske 
tokokroge. Aparati so lahko opremljeni tudi z dekoderjem 
(barve) ali separacijskimi vezji za sinhronizacijo. Obi čajno 
so oblikovani za delovanje z individualno ali skupno anteno 
(visokofrekven čna kabelska distribucija). 
Izhodni signal se lahko uporablja kot vhodni signal monitorja 
ali aparatov za snemanje ali reprodukcijo slike. Signal je 
originalni signal kamere (tj. nemoduliran za prenos). 
Analogni video tunerji v smislu te podštevilke so lahko v 
obliki modulov, ki vsebujejo vsaj radiofrekven čna vezja 
(radiofrekven čni blok) in demodulacijske tokokroge (demo ­
dulacijski blok), pri čemer je izhod lo čen na avdio signal in 
kompozitni video signal (CVBS). 
Digitalni video tunerji v smislu te podštevilke so lahko v 
obliki modulov, ki vsebujejo vsaj radiofrekven čni blok, 
blok vmesne frekvence (IF), demodulacijski blok in pret ­
vornik MPEG za digitalno televizijo, pri čemer je izhod 
ločen na avdio signal in digitalni video signal. 
Moduli, ki vklju čujejo analogno in digitalno komponento 
video tunerja, se uvrstijo pod te tarifne podštevilke, če se 
ena izmed komponent uvrš ča kot popoln ali dokon čan 
video tuner v skladu s splošnim pravilom 2(a) za razlago 
kombinirane nomenklature. 
Moduli, ki zgornjih pogojev ne izpolnjujejo, se uvrstijo pod 
tarifno številko 8529 kot deli.  
8528 71 11  Elektronski sklopi za vgradnjo v stroje za avtomatsko 
obdelavo podatkov  
Glede definicije izraza „elektronski sklopi“ glej pojasnjevalne 
opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8528 72 10  Televizijska projekcijska oprema  
Ta tarifna podštevilka zajema projekcijsko opremo z vgra ­
jenim televizijskim sprejemnikom. Ta oprema projicira 
podobo prek opti čnega sistema na zaslon. Lahko temelji na 
tehnologiji katodne cevi ali ploš čatih ravnih prikazovalnikov 
(npr. DMD, LCD, plazma). 
Projekcijski zaslon je lahko vgrajen v isto ohišje skupaj s tele ­
vizijskim sprejemnikom, ali pa je lo čen. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 484  
8528 72 30  S katodno cevjo  
Ta tarifna podštevilka zajema aparate, ki imajo kombinirano 
funkcijo iskalnika in monitorja v istem ohišju in z možnostjo 
hkratne uporabe nekaterih elementov enega in drugega. Tele ­
vizijski aparati za doma čo rabo v glavnem spadajo v to 
skupino aparatov. 
Diagonalna izmera zaslona pomeni premo črtno diagonalno 
dolžino aktivnega dela slikovne cevi.  
▼M36  
__________  
▼B 
8529 90 20 do 
8529 90 97  Drugo  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. številčnice; 
2. uglaševalne bloke; 
3. diafragrame za televizijske kamere in 
4. ..i. PAL-SECAM adapterje. To so dekodirne ploš če 
(plošče tiskanih vezij, vgrajene v elektri čne komponente) 
za naknadno vgradnjo v televizijske sprejemnike za 
sprejem po sistemu PAL. Omogo čajo sprejem tako po 
sistemu PAL kot po sistemu SECAM. 
Te tarifne podštevilke npr. ne zajemajo valovodov (ki se 
uvrščajo kot cevi glede na material iz katerega so izdelani).  
8529 90 41 in 
8529 90 49  Omarice in ohišja  
Izraz „omarice“ in „ohišja“ vklju čuje enote, ki niso oprem ­
ljene z elektri čnimi ali elektron skimi sestavnimi deli (npr. 
plošče s tiskanim vezjem, zvo čniki, kabli itd.). 
„Omarice in ohišja“, ki so opremljeni z elektri čnimi ali elek ­
tronskimi sestavnimi deli so izklju čeni (uvrstijo se npr. pod 
tarifne podštevilke 8529 90 92 ali 8529 90 97). 
Deli „omaric in ohišij“ so izklju čeni iz teh tarifnih podštevilk.  
8529 90 65  Elektronski sklopi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8529 90 92  Za televizijske kamere iz tar. podštevilk 8525 80 11 in 
8525 80 19 in aparate iz tar. številk 8527 in 8528  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje tako imenovane „module 
LCD“, ki vsebujejo plast teko čih kristalov s tankoplastnimi 
tranzistorji (TFT), stisnjeno med dve stekleni ali plasti čni 
plošči, brez naprave, ki omogo ča ukaze z dotikom zaslona, 
za uporabo pri proizvodnji monitorjev in/ali televizijskih 
sprejemnikov iz tarifne številke 8528.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 485  
Moduli so opremljeni z enim ali ve č tiskanimi ali integrira ­
nimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo za nasla ­
vljanje to čk. Niso opremljeni z elektroniko za obdelavo 
videov (kot npr. video pretvornik ali normirno vezje). 
Moduli so lahko opremljeni z enoto za osvetlitev ozadja in/ali 
razsmerniki. 
Ta tarifna podštevilka ne vklju čuje naprav s teko čimi kristali, 
ki vsebujejo plast teko čih kristalov, stisnjeno med dve 
stekleni ali plasti čni plošči, ki so ali niso opremljeni z elek ­
tričnimi vodniki (tj. za dovod energije), v kosu ali narezani 
na določene oblike (tarifna podštevilka 9013 80 20).  
8531  Elektri čni aparati za zvo čno ali vizualno signalizacijo 
(npr.: zvonci, sirene, indikatorske ploš če, alarmni aparati 
proti tatvini ali požaru), razen tistih iz tarifnih 
številk 8512 ali 8530  
8531 10 30 in 
8531 10 95  Alarmni aparati proti tatvini ali požaru in podobni 
aparati  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8531, drugi 
odstavek, (E). 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata alarmnih naprav proti 
tatvini, namenjenih za motorna vozila (tarifna podšte ­
vilka 8512 30 10).  
8531 20 20 do 
8531 20 95  Indikatorske ploš če z vdelanimi napravami s teko čimi 
kristali (LCD) ali svetle čimi diodami (LED)  
Te tarifne podštevilke zajemajo razne elektroluminiscen čne 
diodne ploš če, ki uporabljajo v glavnem numeri čne in/ali 
alfanumeri čne signale ali displeje, kot so npr. tisti, izdelani 
iz celic z diodami, ki oddajajo svetlobo razli čnih barv. Vsak 
znak ima dolo čeno število diod, ki oddajajo svetlobo v obliki 
komponent, ki so bodisi nepovezane, bodisi povezane z enim 
samim mikro čipom. Te naprave so vgrajene v tiskano vezje z 
driver/dekoderjem. Vsak dig ali skupina digov je prekrita 
s prozorno snovjo, ki ja ča moč svetlobnih to čk, ki jih proiz ­
vajajo diode in tako se oblikujejo številke ali črke, kot posle ­
dica impulza, privedenega v vezje z vhodnim signalom.  
8531 90 85  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema alarmne obeske proti tatvini 
(kot so tisti, ki jih sestavljajo dioda in antena, t. i. „mikro ­
valovni obeski“, ali tisti, ki jih sestavlja mikro čip z resonan ­ 
čnim krogom, t. i. „obeski frekven čne delitve“), pripete na 
blago. Ko obesek pride v javljalno podro čje protivlomnega 
sistema na izhodu iz trgovine (vrste, ki se uvrš ča pod tarifno 
podštevilko 8531 10), vpliva na sprejemno elektroniko 
sistema in sproži alarm.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 486  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi obeske, pri katerih se 
kombinirata dve razli čni tehnologiji, kot sta akusti čno- 
magnetni sistem z mikrovalovnim sistemom ali akusti čno- 
magnetni sistem z radiofrekven čnim sistemom. 
Vendar ta tarifna podštevilka ne zajema: 
— obeskov, sestavljenih iz žice, traku ali kombinacije dveh 
trakov, t. i. „magnetnih obeskov“ ali „akusti čno-magne ­
tnih obeskov“, iz magnetnih materialov, namenjenih za 
uporabo v nadzorovanem obmo čju elektronskega 
nadzorovanja predmetov (EAS) (tarifna številka 8505), 
— obeskov, ki imajo vgrajeno eno ali ve č elektronskih inte ­
griranih vezij v obliki čipa in anteno, vendar brez kakrš ­
nega koli drugega aktivnega ali neaktivnega elementa 
vezja („pametne kartice“), t. i. obeskov za „radiofre ­
kvenčno identifikacijo“ (RFID) (tarifna podšte ­
vilka 8523 52), 
— obeskov, ki vsebujejo eno ali ve č elektronskih integri ­
ranih vezij v obliki čipa z integrirano anteno in enim 
ali več kondenzatorjev, vendar brez kakršnega koli 
drugega aktivnega ali neaktivnega elementa vezja (tarifna 
podštevilka 8523 59), 
— obeskov v obliki tiskanega vezja (glej opombo 5 k 
poglavju 85), t. i. „radiofrekven čnih obeskov“ (tarifna 
številka 8534 00).  
8534 00  Tiskana vezja  
Ta tarifna številka zajema: 
1. papirnate etikete v obliki tiskanih vezij za prepre čevanje 
tatvin, na primer knjig iz knjižnic; 
2. upogljive elektri čne vodnike v obliki tiskanih vezij.  
8536  Elektri čni aparati za vklapljanje in izklapljanje, ali za 
zaščito elektri čnih tokokrogov, ali za povezavo z elektri ­ 
čnimi tokokrogi ali znotraj njih (npr.: stikala, releji, varo ­
valke, dušilni elementi mote čih valov, vti či in vtičnice, 
okovi žarnic in drugi spojniki, razdelilne omarice) za 
napetosti do vklju čno 1 000 V  
Poleg aparatov, opisanih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 8536, se pod to tarifno številko uvrš čajo: 
1. telefonske razdelilne omarice; 
2. vmesni deli ali vezne ploš če za tramvajsko zra čno 
napeljavo; 
3. vezne ploš če za elektromotorje; 
4. komutatorji za mnogoto čkovne transformatorje;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 487  
5. povezovalni deli za akumulatorske elemente; 
6. tako imenovana indukcijska stikala za prižiganje iz bližine 
– npr. elektronska stikala, ki imajo prosto sevajo čo tuljavo 
in se uporabljajo za brezži čno prižiganje ali ugašanje 
stikala v trenutku, ko se kovinski predmet pojavi v neure ­
jenem polju indukcijske tuljave. Takšna stikala se upora ­
bljajo npr. v strojnem orodju, v strojih, ki poganjajo 
tekoči trak in v tehtalnih napravah namesto mehansko 
krmiljenih elektri čnih stikal; 
7. stikala za vklop in izklop, nameš čena v istem ohišju 
z napravo za modulacijo mo či (senčnik). S pomo čjo te 
naprave ni mogo če le vklapljati in izklapljati krmiljenih 
žarnic, temve č tudi kontinualno uravnavati mo č svetlobe, 
ki jo dajejo; 
8. tako imenovane kontaktne blazinice za povezovanje elek ­
tričnih tokokrogov (vezij). Sestojijo iz dveh gibkih filmov 
ali plastik, naloženih ena na drugo, v kateri je v pravilnih 
razmikih vloženo veliko število elektroprevodnih kontak ­
tnih mest iz silicijeve gume. Takšni kontakti so vgrajeni 
npr. pod tipke telefonskih aparatov. Vsakokrat, ko je tipka 
pritisnjena, se stakneta ustrezni kontaktni to čki dveh 
filmov, s tem pa se vzpostavi elektri čni tokokrog; 
9. elektronska stikala, ki delujejo brezži čno, pri čemer upora ­
bljajo polprevodniške komponente (npr. tranzistorje, tiri ­
storje, integrirana vezja itd.). 
Vendar pa ta tarifna številka ne zajema: 
(a) izolacije in oblog za elektri čne vode (v glavnem tarifna 
številka 7326) 
(b) opreme za kontrolo železniških in drugih komunikacij ­
skih poti (tarifna številka 8530).  
8536 50 11  Pritisna stikala  
Ta tarifna podštevilka ne zajema stikal, ki reagirajo na dotik 
(tarifna podštevilka 8536 50 19).  
8536 69 10 do 
8536 69 90  ►M27  Drugi 
Te tarifne podštevilke zajemajo elektromehanske vti če (t. i. 
moške konektorje) in vti čnice (t. i. ženske konektorje), ki 
omogočajo povezavo, na primer med aparati, kabli in konek ­
torskimi ploš čami. 
Konektorji imajo lahko vti č ali vtičnico na obeh koncih, ali 
vtič ali vtičnico na enem koncu ter druga čno spojno napravo 
(npr. stiskalno, vpenjalno, spajkano ali vija čno povezavo) na 
drugem koncu (glej primera na slikah 1 in 2).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 488  
Slika 1:  
Na enem koncu je kabel povezan s konektorjem prek 
stiskalne/vpenjalne povezave. Na drugem koncu se povezava 
vzpostavi z vtikanjem moškega/ženskega konektorja.
  
Slika 2:  
Na enem koncu je kabel povezan s konektorjem prek 
stiskalne/vpenjalne povezave. Na drugem koncu se povezava 
vzpostavi z vtikanjem ženskega konektorja. Poleg tega je ta 
konektor opremljen z dodatno povezavo v obliki moškega 
konektorja. 
Zadevna podpoglavja zajemajo tudi spojne vti če, sestavljene 
iz para vti ča in vtičnice (dva kosa). Tako vti či kot vtičnice 
imajo vtičnico in drugo spojno napravo.
  
Te tarifne podštevilke ne vklju čujejo priklju čnih ali spojnih 
elementov, s katerimi je elektri čna povezava vzpostavljena 
izključno na druge na čine (npr. stiskanjem, vija čenjem, spaj ­
kanjem ali vpenjanjem). Ti so zajeti pod tarifno podštevilko 
8536 90 (glej primere na slikah 3 do 7). 
Vendar so vklju čeni vtiči in vtičnice z notranjim ali zunanjim 
navojem.  
Sliki 3 in 4:  
Na enem koncu je kabel povezan s konektorjem prek 
stiskalne/vpenjalne povezave. Na drugem koncu se povezava 
vzpostavi z uporabo vijaka ali vijaka in matice.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 489  
Slike 5, 6 in 7:  
Električna povezava se ne vzpostavi z vtikanjem. Moški ali 
ženski konektor ni na voljo. Elektri čna povezava se vzpostavi 
z vijačenjem ali vpenjanjem.
  
◄ 
8536 69 10  ►M27  Za koaksialne kable 
Ta tarifna podštevilka zajema samo vti če in vtičnice za koak ­
sialne povezave (glej primere na slikah 1 do 6).  
Slika 1  
Koaksialni vti č
 Slika 2  
Koaksialna vti čnica
 
Slika 3  
Koaksialni vti č
 Slika 4  
Koaksialna vti čnica
 
Slika 5  
Koaksialni vti č z navojem
  Slika 6  
Koaksialni adapter
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 490  
8536 69 30  Za tiskana vezja 
►M12  Ta tarifna podštevilka zajema vse vti če in vtičnice, ki 
so namenjeni temu, da se jih na vsaj eni strani pritrdi nepo ­
sredno na tiskano vezje ali na upogljivo tiskano vezje (glej 
primere spodaj).
  
1: Ta priklju ček USB ni namenjen neposredni pritrditvi na 
tiskano vezje, zato je izklju čen iz te tarifne podštevilke.  
2: Ta vtičnica USB je namenjena neposredni pritrditvi na 
tiskano vezje, zato je vklju čena v to tarifno podštevilko.
  
1: Ta priklju ček ni namenjen neposredni pritrditvi na tiskano 
vezje, zato je izklju čen iz te tarifne podštevilke.  
2: Ta priklju ček je namenjen neposredni pritrditvi na tiskano 
vezje, zato je vklju čen v to tarifno podštevilko. ◄ 
▼M12  
__________  
▼B 
8536 70 00  Spojniki za opti čna vlakna, snope opti čnih vlaken ali 
kable iz opti čnih vlaken  
Glej opombo 6 k temu poglavju. 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8536, (IV).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 491  
8536 90 01  Predpripravljeni elementi za elektri čna vezja  
Ta tarifna podštevilka zajema elemente za prenos elektri čne 
energije, ki so izdelani za takojšnjo vgradnjo. Takšni elementi 
omogočajo določeno prostorsko prilagodljivost glede na izvor 
energije za svetilke in elektri čne stroje in opremo. Kontaktne 
točke na teh proizvodih so sponske ali drsniki. 
Najznačilnejše primerke podaja naslednja skica:
  
8536 90 10  Vezni in kontaktni elementi za žice in kable  
Ta tarifna podštevilka zajema vse terminalne naprave, 
pritrjene na žice ali kable, za vzpostavitev elektri čne pove­
zave na druge na čine kot priklju čitev (npr. spojka, vpenjalni, 
spajkani ali vija čni terminali).  
8537  Table, ploš če, pulti, mize, omare in druge osnove, oprem ­
ljene z dvema ali ve č izdelki iz tarifne številke 8535 ali 
8536, za elektri čno krmiljenje ali razdeljevanje elektri ­ 
čnega toka, vklju čno s tistimi z vgrajenimi instrumenti 
in aparati iz poglavja 90 in aparati za numeri čno krmi­
ljenje, razen telefonskih central iz tarifne številke 8517  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 492  
Ta tarifna številka zajema sklope na podlagah (npr. na ploš ­ 
čah, v škatlah) s predmeti opreme iz tarifne številke 8536 
(npr. stikala za lu či). 
8537 10 91  Krmilniki s pomnilnikom, ki se lahko programirajo  
Ta tarifna podštevilka zajema ploš če – sklope, ki imajo 
vgrajen spomin za elektri čno krmiljenje strojev. Te naprave 
niso pritrjene samo skupaj z opremo iz tarifne številke 8535 
ali 8536 (npr. releji), temve č tudi s tranzistorji ali tiristorji iz 
tarifne številke 8541 ter s stikalnimi napravami, poleg katerih 
imajo še mikroprocesor (npr. za logi čno procesiranje in upra ­
vljanje vhodov in izhodov), pa tudi vmesne povezovalne 
elemente in vir energije (power pack).  
8537 10 99  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. dislocirane kabelske kontrolne enote za video rekorderje. 
To so elektri čni kontrolni bloki (z ugreznimi stikali in 
drugimi elektri čnimi komponentami, vgrajenimi v ploš čo), 
ki se uporabljajo za izvajanje vseh funkcij povezanega 
videorekorderja preko povezovalnega kabla; 
2. elektri čne krmilne naprave za prodajne avtomate. Te sesto ­
jijo iz krmilnega bloka, v katerem so poleg relejev in 
električnih stikal še triode in integrirana vezja. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) elektri čnih krmilnih naprav, znanih pod imenom „joy ­
stick“, imenovanih v opombi 5 (C) poglavja 84 (tarifna 
številka 8471); 
(b) brezži čnih infrarde čih ročnih krmilnih enot za video 
rekorderje, televizijske sprejemnike in drugo elektri čno 
opremo (tarifna številka 8543).  
8538  Deli, ki so izklju čno ali pretežno namenjeni za uporabo z 
aparati iz tarifne številke 8535, 8536 ali 8537  
8538 90 11  Elektronski sklopi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8538 90 91  Elektronski sklopi  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8443 99 10.  
8539  Elektri čne žarnice z nitko in elektri čne žarnice na raze ­
lektrenje, vklju čno zaprte reflektorske žarnice z napar ­
jenim zrcalom, ultravijoli čne in infrarde če žarnice; oblo ­ 
čnice 
Razen nekaterih vrst oblo čnic (glej pojasnjevalne opombe 
k tarifnima podštevilkama 8539 41 00 in 8539 49 00), ki so 
posebej opremljene ali vgrajene, se pod to tarifno številko 
uvrščajo samo žarnice in cevi kot takšne in njihovi deli, ki 
so razpoznavni v skladu z opombo 2 (b) k oddelku XVI.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 493  
Aparati, opremljeni s takšnimi žarnicami (ki sestojijo npr. iz 
preprostega reflektorja s podpornikom ali na podlagi), se 
uvrščajo pod ustrezne tarifne številke, kot svetlobna oprema 
(tarifna številka 9405), kot grelna oprema (npr. tarifna 
številka 7321) ali kot medicinska oprema (tarifna 
številka 9018) itd.  
8539 21 30 do 
8539 29 98  Druge žarnice z nitko, brez ultravijoli čnih in infrarde čih 
žarnic  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo: 
(a) uporovne žarnice (z oglikovo nitko in raznih uporovnih 
žarnic z železnimi nitkami v vodiku (tarifna 
številka 8533); 
(b) kompletov elektri čnih žarnic dolo čene dolžine, v katerih 
je določeno število okrasnih žarnic, ki se uporabljajo 
pretežno za okraševanje novoletnih jelk (tarifna 
številka 9405).  
8539 31 10 do 
8539 39 00  Žarnice na razelektrenje, razen ultravijoli čnih žarnic  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. ksenonove cevi; 
2. spektralne žarnice na praznjenje; 
3. žarilne žarnice na praznjenje in 
4. alfanumeri čne cevi.  
8539 41 00 in 
8539 49 00  Ultravijoli čne in infrarde če žarnice; oblo čnice 
Ti tarifni podštevilki zajemata; 
1. ultravijoli čne žarnice in cevi. Poleg uporabe, navedene 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 8539, 
del (D), prvi odstavek, so te žarnice namenjene še za: 
(a) aktinokemi čno tiskanje; 
(b) vitaminizacijo; 
(c) sterilizacijo; 
(d) fotokemiko in 
(e) proizvodnjo ozona. 
2. infrarde če žarnice in cevi. Poleg uporabe, navedene 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 8539, 
del (D), drugi odstavek, so te žarnice namenjene še za: 
(a) ogrevanje prostorov; 
(b) opremo za infrarde če oddajnike (npr. za protitatvinske 
aparate); 
(c) znanstvene raziskave (npr. za spektralno analizo).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 494  
3. obločnice, opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni 
številki 8539, del (E). 
Obločnice z ogljikovo elektrodo so vgrajene npr. v opremi 
za kinematografske projekcije iz tarifne številke 9007, ali 
pa se uporabljajo v opremi za reprodukcijo dokumentov. 
Tarifna podštevilka 8539 41 00 zajema elektri čne obločnice, 
opremljene s posebnimi podlagami, kot tudi z vodili, na 
katerih je montirana ena ali ve č obločnic na premi čni podlagi, 
ki se uporabljajo predvsem v fotografskih ali filmskih studi ­
jih. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo: 
(a) luminiscen čnih diod (LED) (tarifna številka 8541); 
(b) elektroluminiscen čnih naprav, ki so v glavnem v trakovih, 
kolutih ali ploš čah in temeljijo na elektroluminiscen čnih 
snoveh (npr. na osnovi cinkovega sulfida) ter so nameš ­ 
čene med dvema plastema prevodnih snovi (tarifna 
številka 8543).  
8539 90 10 in 
8539 90 90  Deli 
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. osnove za žarilne žarnice in žarnice na praznjenje (raze ­
lektrenje) in cevi; 
2. volframove nitke, spirale, narezane na dolžine, pripra ­
vljene za vgradnjo; 
3. kovinske elektrode za žarnice in cevi na praznjenje (raze ­
lektrenje); 
4. steklene dele (razen izolacijskih delov iz tarifne podšte ­
vilke 8547 90 00), za vgradnjo v žarnice ali cevi; 
5. oporne objemke za nitke.  
8540  Žarilnokatodne, hladnokatodne in fotokatodne elektronke 
in cevi (npr.: vakuumske elektronke ali cevi, napolnjene s 
paro ali plinom, živosrebrove usmerjevalke, katodne cevi, 
slikovne cevi za televizijske kamere)  
8540 11 00  Barvne  
Ta tarifna podštevilka zajema katodne cevi, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 8540, četrti odsta ­
vek, (2), ki izpolnjujejo naslednje pogoje: 
1. maska z režami in 
2. praznina med dvema istobarvnima vrstama na sredini 
zaslona, ki ni ožja od 0,4 mm. 
Glede diagonalne dimenzije zaslona glej pojasnjevalne 
opombe k tarifni podštevilki 8528 72 30.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 495  
8540 60 00  Druge katodne cevi  
Ta tarifna podštevilka zajema katodne cevi, opisane v pojas ­
njevalnih opombah HS k tarifni številki 8540, četrti odsta ­
vek, (2), (d), razen tistih, ki se uvrš čajo pod tarifni podšte ­
vilki 8540 11 in 8540 12.  
8540 71 00 in 
8540 79 00  Mikrovalovne elektronke (npr: magnetroni, klistroni, 
elektronke s potujo čimi valovi in karcinotroni), razen 
elektronk s krmilno mrežico  
Ti tarifni podštevilki zajemata cevi, opisane v pojasnjevalnih 
opombah HS k tarifni številki 8540, četrti odstavek, (4). 
Ti tarifni podštevilki ne zajemata Geiger-Müllerjeve števne 
cevi (tarifna podštevilka 9030 90 85).  
8540 81 00 in 
8540 89 00  Druge elektronke  
Poleg žarnic, cevi in elektronk za usmerjanje elektri čnega 
toka, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe HS k tarifni 
številki 8540, četrti odstavek, (1), se pod ti tarifni podštevilki 
uvrščajo fanotroni, tiratroni, ignitroni in visokonapetoste 
usmerjevalne cevi za aparate z rentgenskimi žarki.  
8541  Diode, tranzistorji in podobni polprevodniški elementi; 
fotoobčutljivi polprevodniški elementi, vklju čno fotonape ­
tostne celice, sestavljene v module ali ploš če ali ne; diode 
za sevanje svetlobe; montirani piezoelektri čni kristali  
8541 40 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema fotonapetostne celice, sesta ­
vljene v module ali ploš če, ki vklju čujejo zaš čitne diode 
(vendar ne blokirnih diod). Zaš čitne diode niso elementi, ki 
neposredno napajajo, na primer motor (glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifnima številkama 8501 in 8541).  
8541 90 00  Deli  
Poleg delov, omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS 
k tarifni številki 8541, spadajo pod to tarifno podštevilko še: 
1. podlage in ohišja za piezo-elektri čne kristale; 
2. ohišja iz kovin, steatita itd. za vgrajene polprevodnike. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) elektri čnih konektorjev za vodenje toka med nogicami 
(ali kontakti) in elektrodami (tarifna številka 8536) in 
(b) grafitnih delov (tarifna podštevilka 8545 90 90)  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 496  
8542  Elektronska integrirana vezja  
Ta tarifna številka zajema izmenjalne vnaprej programirane 
spominske module v obliki monolitnih integriranih vezij za 
elektronske prevajalne naprave, ki se uvrš čajo pod tarifni 
podštevilki 8470 10 00 in 8543 70 10. 
Ta tarifna številka ne zajema diskov (v časih se nanaša na 
rezine), ki so za namene uporabe na podro čju elektronike 
sestavljeni iz dopiranih kemi čnih elementov, poliranih ali 
nepoliranih in epitaksialno prevle čenih ali neprevle čenih, če 
niso bili selektivno dopirani ali razdeljeni na lo čena obmo čja 
(tarifna številka 3818 00).  
8542 31 10 in 
8542 31 90  Procesorji in krmilniki, kombinirani ali nekombinirani s 
pomnilniki, pretvorniki, logi čnimi vezji, oja čevalniki, 
urami, vezji za nastavitev časa in drugimi vezji  
Ti tarifni podštevilki zajemata: 
1. mikroprocesorje, imenovane tudi mikroprocesorske 
enote (MPU), ki so integrirana vezja in se lahko opredelijo 
kot naprave, ki opravljajo primarne funkcije, povezane z 
izvajanjem inštrukcij in nadzorom sistema. Sestavljeni so 
iz naslednjih glavnih delov: 
— aritmeti čno-logične enote (ALU); 
— dekodirnika inštrukcij in programskega števca; 
— nadzorne enote; 
— vhodno-izhodne enote (I/O) za komuniciranje z 
drugimi napravami. 
Mikroprocesor lahko deluje le, če se poleg notranjega 
spomina uporablja tudi zunanji spomin ali druga naprava. 
Lahko imajo enega ali ve č mikroprogramskih spominov 
(RAM ali ROM) za napolnitev z mikroinštrukcijami ali 
shranjevanje slednjih, s čimer se pove ča število primarnih 
inštrukcij v nadzorni enoti. 
Mikroprogramirani ROM, ki ga mikroprocesor lahko 
vsebuje, je namenjen shranjevanju binarnih osnovnih 
inštrukcij in se ne šteje kot pravi programski spomin za 
shranjevanje inštrukcij, ki jih je treba izvesti. 
Ti izdelki lahko vsebujejo inštrukcijski cache-spomin ali 
mikroperiferne funkcije. 
Zajeti so mikroprocesorji, ki so povsem prirejeni za dolo ­ 
čeno aplikacijo in temeljijo na sistemu „full custom“, 
„gate array“ ali „standard cell“.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 497  
Procesorska zmogljivost mikroprocesorjev pomeni dolžino 
vsake besede, ki jo akumulator aritmeti čno-logične enote 
obdela v enem mikroinštrukcijskem ciklu; 
2. mikrokrmilniki in mikrora čunalniki, ki so integrirana 
vezja, sestavljena najmanj iz naslednjih glavnih delov: 
— mikroprocesor, imenovan tudi mikroprocesorska 
enota (MPU); 
— programski spomin (npr. RAM, ROM, PROM, 
EPROM, E  2 ROM, flash E  2 PROM), ki je povezan z 
inštrukcijskim dekodirnikom, in vsebuje program, ki 
določa zaporedje inštrukcij; 
— podatkovni spomin (npr. RAM ali E  2 PROM), ki ni 
dostopen na zunanjosti čipa v nasprotju z mikroproce ­
sorjevim; 
— zunanje vodilo (za podatke, naslove ali inštrukcije). 
Mikrokrmilniki so programirani ali se lahko nadalje 
programirajo za izvajanje posebnih funkcij in le za dolo ­ 
čeno uporabo (npr. za televizijske sprejemnike, 
video-snemalnike ali video-predvajalnike ali mikrovalne 
pečice). 
Mikroračunalniki se lahko uporabljajo samostojno („stand 
alone“) ali kot sestavni del drugih naprav (tj. v osrednjih 
računalnikih, minira čunalnikih in osebnih ra čunalnikih) in 
se lahko prosto programirajo v skladu s potrebami uporab ­
nika. 
Zajeti so mikrokrmilniki, ki so povsem prirejeni za dolo ­ 
čeno uporabo, ki temelji na sistemu „full custom“, „gate 
array“ ali „standard cell“. 
Procesorska zmogljivost mikrokrmilnikov ali mikrora ču­
nalnikov je dolžina vsake besede, ki jo lahko akumulator 
aritmetično-logične enote obdela v enem mikroinštrukcij ­
skem ciklu; 
3. krmilna vezja, ki so integrirana vezja in se uporabljajo za 
usmerjanje procesa ali delovanja stroja (npr. samodejnega 
stroja za obdelavo podatkov). Krmilna vezja (npr. za 
spominske enote na diskih, pomnilnike, elektri čne motorje 
ali katodne cevi) lahko na splošno interpretirajo signale in 
v skladu z interpretacijo dolo čajo časovni potek in zapo ­
rednje dolo čenih funkcij (npr. vhodnih, obdelovalnih, 
pomnilniških in izhodnih funkcij v samodejnem sistemu 
za obdelavo podatkov).  
8542 31 10  Blago, navedeno v opombi 8 (b) 3 k temu poglavju  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8542, (III).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 498  
8542 32 10  Blago, navedeno v opombi 8 (b) 3 k temu poglavju  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8542, (III).  
8542 32 45  Stati čni RAM pomnilniki (S-RAM), vklju čno s cache 
RAM pomnilniki (cache-RAM)  
Cache RAM pomnilniki so stati čni pomnilniki z naklju čnim 
dostopom (random-access memory) s hitrejšim dostopnim 
časom od glavnega pomnilnika. Uporabljajo se v glavnem 
kot buffer (zbiralni vmesnik – blažilec) pomnilnik za prila ­
gajanje (blaženje) razlike v hitrosti delovanja med centralno 
procesno enoto in glavnim pomnilnikom.  
8542 32 61 do 
8542 32 75  Električno izbrisljivi, programabilni bralni pomnilniki 
(„E  2 PROM“); vštevši „flash E  2 PROM“  
E 2 PROM pomnilniki so v splošnem izbrisljivi pomnilniki 
Flash E  2 PROM pomnilniki se imenujejo tudi flash pomnil ­
niki, flash EPROM-i ali flash EEPROM-i. 
Flash pomnilniki so lahko bazirani na EPROM ali E  2 PROM 
tehnologiji in so elektri čni izbrisljivi v celoti (bulk) ali po 
sekcijah (po strani ali bloku). 
Programiranje, branje in brisanje teh pomnilnikov se lahko 
izvede z dvojnim ali enojnim napajanjem. 
Flash pomnilniki, narejeni na osnovi EPROM tehnologije, 
imajo vrsti čno strukturo, izdelano iz eno-tranzistorskih celic. 
Flash pomnilniki, narejeni na osnovi E  2 PROM tehnologije, 
imajo vrsti čno strukturo, izdelano iz dvo- ali ve č-tranzistor ­
skih celic, kombiniranih z drugim tranzistorjem na sekciji 
(strani ali bloku). Slednji tip se nadalje razlikuje od 
EPROM tehnologije, ker vsebuje ve čje število karakteristi ­ 
čnih E  2 PROM elementov (npr. E  2 PROM ukazovalna skupi ­
na). 
8542 32 90  Drugi pomnilniki  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje pomnilnike z naslovno vsebi ­
no (CAM) in železoelektri čne pomnilnike. 
Pomnilniki z naslovno vsebino so shranjevalne enote z naslo ­
vom, vezanim na vsebino. Lokacija teh enot se dolo či po 
njihovi vsebini ali delu vsebine in ne po njihovem imenu 
ali poziciji (naslovu). 
Železoelektri čni pomnilniki so pomnilniki s stalno vsebino 
(nepozabljivo), ki se doseže s kombinacijo železoelektri čnih 
in polprevodniških materialov. Železoelektri čni materiali 
imajo sposobnost ohranjanja elektri čne polarizacije brez 
prisotnosti elektri čnega polja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 499  
Te naprave so tako elektri čno programabilne kot tudi 
izbrisljive.  
8542 39 10 in 
8542 39 90  Drugo  
Ti tarifni številki zajemata: 
1. naročena logična vezja, ki so definirana s strani dolo če­
nega uporabnika in izdelana posebej zanj. Izdelava vklju ­ 
čuje vezanje in pozicioniranje celic (logi čnih vrat) 
z uporabo posebej zasnovanih difuzijskih mask. Naro čena 
logična vezja so zasnovana za opravljanje specifi čnih 
operacij. Znana so pod imenom „application specific inte ­
grated circuits“, t.i. ASIC vezja; 
2. polja vrat, integrirana logi čna vezja, sestavljena iz fiksnih 
in standardnih postavitev nepovezanih logi čnih enot (tran ­
zistorskih sklopov npr. IN (AND), NIN (NAND), 
ALI (OR) ali NALI (NOR) vrat). Polja vrat se programi ­
rajo v skladu z uporabnikovimi zahtevami za povezova ­
njem teh vrat z uporabo enega ali ve čjih metalizacijskih 
vzorcev; 
3. standardne celice, ki so integrirana logi čna vezja, sesta ­
vljena iz postavitev predefiniranih podvezij in fiksnih 
podvezij v skladu z uporabnikovimi navodili. Vsebujejo 
lahko katero koli integrirano funkcijo (npr. logi čno ali 
pomnilniško); 
4. programabilna logi čna vezja, integrirana vezja, sestavljena 
iz fiksnih logi čnih elementov. Možna funkcija teh vezij se 
doseže tako, da uporabnik poveže elemente s taljenimi 
povezavami ali z elektri čnim programiranjem povezav 
med logičnimi elementi; 
5. standardna logi čna vezja, integrirana vezja, ki vsebujejo 
manj kot 150 logi čnih vrat (IN (AND), NIN (NAND), 
ALI (OR) ali NALI (NOR)). Ta vezja lahko integrirajo 
različne funkcije ali skupine identi čnih in razli čnih 
funkcij; 
6. vmesniška vezja, integrirana vezja ki upodabljajo funkcijo 
povezovanja (npr. konverzija kod s prevajanjem med 
bitno-serijskim in bitno-paralelnim ali s sinhronizacijo) 
med programi, integriranimi vezji, perifernimi enotami ali 
sistemi z razli čnimi karakteristikami; 
7. mikroperiferne naprave, ki so integrirana vezja in izvajajo 
posebne funkcije, ki dopolnjujejo delovanje mikroproce ­
sorjev, mikrokrmilnikov in mikrora čunalnikov ter izbolj ­ 
šujejo njihove zmogljivosti za zunanje komuniciranje in 
nadzorne ter vmesniške zmogljivosti. 
Tehnične specifikacije mikroperiferne naprave jasno nava ­
jajo, kako je ta naprava povezana z mikroprocesorjem, 
mikrokrmilnikom ali mikrora čunalnikom ter kako je prire ­
jena zanj.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 500  
Glede komunikacijskih, krmilnih in vmesniških lastnosti 
so lahko krmilniki vodil, pomnilniških krmilnikov 
(DRAM-krmilnikov, enot za upravljanje spomina (MMUs; 
memory management units), krmilnikov neposrednega 
dostopa do spomina) ali krmilnikov perifernih vmesnikov 
(grafični krmilniki, krmilniki lokalnih ra čunalniških omre ­ 
žij, krmilniki univerzalnih asinhronih sprejemnikov/oddaj ­
nikov, krmilniki tipkovnic, krmilniki masovnih spominov); 
8. inteligentna mo čnostna vezja („smartpower circuits“), ki 
so integrirana analogna vezja, ki povezujejo digitalna in 
analogna vezja (mo čnostne transistorje) in krmilijo logi čne 
izhodne signale in mo čnostne izhodne signale. Te naprave 
so zmožne zagotavljati npr. zaš čito pred notranjim razsi ­
panjem mo či, upravljanje napak in diagnosti čne 
zmogljivosti. 
Ta tarifna podštevilka ne vklju čuje programabilnih bralnih 
pomnilnikov (PROM-ov) (tarifna podštevilka 8542 32 90).  
8542 39 10  Blago, navedeno v opombi 8 (b) 3 k temu poglavju  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8542, (III).  
8543  Elektri čni stroji in aparati s posebnimi funkcijami, ki niso 
navedeni in ne zajeti drugje v tem poglavju  
8543 70 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. elektrostati čne naprave (npr. za stroje za kosmanje); 
2. elektroluminiscen čne svetilne naprave, obi čajno v obliki 
trakov, kolutov ali ploš č; 
3. termoelektri čne generatorje, ki sestojijo iz termoelek ­
trične baterije z razli čnim številom termi čnih parov in 
s toplotnim virom (npr. butanski plin), ki proizvajajo 
enosmerni tok s pomo čjo Seebeckovega u činka; 
4. naprave za odstranjevanje stati čne elektrike; 
5. opremo za razmagnetenje; 
6. generatorje z valovnim udarom; 
7. digitalne snemalnike podatkov o letu ( črne skrinje) 
„flight recorder“ v obliki proti ognju in udarcem 
odpornih aparatov za neprekinjeno snemanje posebnih 
podatkov o letenju med letom; 
8. infrarde če brezžične naprave na osnovi oddaje infrar ­
dečih žarkov za daljinsko krmiljenje televizijskih spre ­
jemnikov, video rekorderjev in drugih elektri čnih 
aparatov;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 501  
9. naprave za elektronske zvo čne efekte, ki se uporabljajo 
kot pomožne naprave za elektri čne kitare za proizvodnjo 
različnih efektov (npr. podvajanje zvoka, razgradnja 
zvokov, odmev itd.). Te naprave niso nameš čene v ohišju 
kitare, temve č so z elektri čno žico povezane z oja čeval­
cem; 
10. elektronske bralne naprave za slabovidne. Te naprave 
obsegajo v skupnem ohišju kamero, ki snema originalen 
tekst (na primer: časopis ali knjige), in monitor, ki repro ­
ducira tekst v pove čani obliki. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi majhne elektronske 
naprave, ki niso vgrajene v osnovno ploš čo (imenujejo jih 
tudi „minira čunalniki“). Uporabljajo se lahko za oblikovanje 
besed in stavkov, ki se prevajajo v razli čne jezike, kar je 
odvisno od spominskih modulov, ki se uporabljajo v teh 
napravah. Imajo alfanumeri čno tipkovnico in pravokotni 
video prikazovalnik Ta tarifna podštevilka ne zajema 
podobnih naprav ki se uporabljajo tudi za preproste ra čunske 
operacije (tarifna številka 8470). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema: 
(a) elektrostati čnih filtrov in elektromagnetnih čistilnikov 
vode (tarifna številka 8421); 
(b) ultravijoli čnih žarilnih naprav za predelavo mleka (tarifna 
številka 8434); 
(c) opreme za ultrazvo čno čiščenje raznih predmetov (pred ­
vsem kovinskih delov) in ultrazvo čnih generatorjev 
(tarifna številka 8479); 
(d) ultrazvo čne varilne opreme (tarifna številka 8515); 
(e) opreme za ultravijoli čno žarenje, ki se uporablja za medi ­
cinske namene, če tudi ni nujno, da jo uporabnik upora ­
blja (tarifna številka 9018); 
(f) elektri čnih regulatorjev za regulacijo elektri čnih in 
neelektričnih spremenljivk, ki se uvrš čajo pod tarifno 
številko 9032.  
8544  Izolirana žica (vklju čno z lakirano žico ali elektrolitsko 
oksidirano žico), kabli (vklju čno s koaksilanimi kabli) in 
drugi izolirani elektri čni vodniki, s konektorjem ali brez 
njega; kabli iz opti čnih vlaken, izdelani iz posami čno 
oplaščenih vlaken, kombinirani z elektri čnimi vodniki 
ali ne, s konektorjem ali brez njega  
Ta tarifna številka ne zajema: 
(a) upogljivih elektri čnih vodnikov v obliki tiskanih vezij 
(tarifna številka 8534 00); 
(b) konektorjev in adapterjev za kable in druge elektri čne 
vodnike, če se predložijo samostojno (tarifna 
številka 8535 ali 8536); 
(c) konektorjev za kable iz opti čnih vlaken (tarifna podšte ­
vilka 8536 70 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 502  
8544 42 10  Ki se uporabljajo za telekomunikacije  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8544. 
Pri tej tarifni podštevilki izraz „ki se uporabljajo za teleko ­
munikacije“ vklju čuje tudi elektri čne vodnike s konektorji, ki 
se uporabljajo v telekomunikacijskih omrežjih, na primer za 
povezovanje stroja za avtomatsko obdelavo podatkov (ADP) 
z modemom. 
Ta tarifna podštevilka pa ne zajema: 
(a) elektri čnih vodnikov s konektorji za povezovanje razli ­ 
čnih naprav (na primer DVD-predvajalnika z zaslonom 
ali stroja za avtomatsko obdelavo podatkov z zaslonom, 
tiskalnikom, tipkovnico, projektorjem itd.); 
(b) elektri čnih vodnikov, zasnovanih za vstavljanje v stroje, 
na primer stroj za avtomatsko obdelavo podatkov ali 
njegovo enoto, z namenom povezovanja razli čnih 
sestavnih delov stroja; 
(c) elektri čnih vodnikov, katerih edini namen je dobavljanje 
električne energije, na primer napajalnih kablov.  
8544 49 20  Ki se uporabljajo za telekomunikacije, za napetost do 
vključno 80 V  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8544 42 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko.  
8544 70 00  Kabli iz opti čnih vlaken  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje tudi kable iz opti čnih vlaken 
(npr. za telekomunikacijske namene), ki so izdelani iz opti ­ 
čnih vlaken, posami čno prevle čenih z dvojno plastjo akrila ­
tnih polimerov, ki tvorita zaš čitni ovoj. Prevleka je sesta ­
vljena iz notranje plasti iz mehkega akrilata in zunanje plasti 
iz trdega akrilata, pri čemer je slednja obarvana z razli čnimi 
barvami. 
Prevleka posami čnih optičnih vlaken zagotavlja zaš čito in 
strukturno celoto, na primer tako, da š čiti posamezno vlakno 
pred poškodbami.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 503  
1. Jedro opti čnega vlakna; 
2. Plašč optičnega vlakna; 
3. Notranja plast prevleke iz mehkega akrilata; 
4. Barvna kodirna idendtifikacija; 
5. Zunanja plast prevleke iz trdega akrilata.  
8545  Ogljene elektrode, ogljene š četke, oglje za žarnice, oglje za 
baterije in drugi izdelki iz grafita ali drugega oglja, 
s kovino ali brez nje, za elektri čne namene  
8545 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. oglje za prenapetostne odvodnike; 
2. kontakte za elektri čno krmiljeno opremo ali za spremen ­
ljive upore (reostate). 
Ta tarifna podštevilka ne zajema pastoznih zmesi za elektrode 
na osnovi karboniziranih snovi (tarifna številka 3824).  
8547  Izolirni deli za elektri čne stroje, naprave ali opremo, izde ­
lani v celoti iz izolirnega materiala ali samo z manjšimi 
kovinskimi komponentami (npr. tulci z navojem), vdela ­
nimi med stiskanjem izklju čno zaradi vezave, razen izola ­
torjev iz tarifne številke 8546; cevi za elektri čne vodnike 
in spojke zanje, iz navadnih kovin, obložene z izolirnim 
materialom  
8547 20 00  Izolirni deli iz plasti čnih mas  
Ta tarifna podštevilka zajema izolacijske dele, dobljene 
s stiskanjem steklenih vlaken, namo čenih v smolo, ali pa 
z nalaganjem ali stiskanjem plasti papirja ali valovitih mate ­
rialov, predhodno impregniranih z umetnimi smolami, če so 
ti proizvodi trdni in togi (glej pojasnjevalne opombe HS 
k poglavju 39 pod splošno, „kombinacija plastike in drugega 
materiala razen tekstila“, (d)).  
8547 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema izolacijski pribor iz papirja ali 
lepenke, azbestnega cementa ali sljude, kot tudi cevi za elek ­
trične vodnike in spojke zanje, na katere se nanaša pojasnje ­
valne opombe HS k tarifni številki 8547, (B).  
8548  Odpadki in ostanki primarnih celic, primarnih baterij in 
električnih akumulatorjev; iztrošene primarne celice; 
iztrošene primarne baterije in iztrošeni elektri čni akumu ­
latorji; elektri čni deli strojev ali aparatov, ki niso nave ­
deni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju  
8548 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. elektri čne tuljave brez magnetnih jeder, ki se enakovredno 
uporabljajo za stroje in aparate iz razli čnih tarifnih številk 
– npr. za transformatorje iz tarifne številke 8504 in za 
elektromagnete iz tarifne številke 8505 (uporaba 
opombe 2 (c) k oddelku XVI);  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 504  
2. zakasnilne linije, ki se npr. uporabljajo v strojih za avto ­
matsko obdelavo podatkov in televizijskih sprejemnikih; 
3. elektronske filtre, ki se uporabljajo za selektivni prenos 
različnih frekvenc elektromagnetnih, elektromehanskih ali 
elektroakusti čnih vibracij; 
4. elemente iz ferita ali drugih kerami čnih snovi (na primer 
takšnih, ki se uporabljajo v cirkulatorjih za ultravisokofre ­
kvenčne oddajnike ali kot visokofrekven čni filter v elektri ­ 
čnih kablih), ki so elektri čni deli, enako primerni za 
uporabo v strojih ali napravah, ki se uvrš čajo pod razli čne 
tarifne številke tega poglavja.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 505  
ODDELEK XVII  
VOZILA, ZRAKOPLOVI, PLOVILA IN SPREMLJAJO ČA 
TRANSPORTNA OPREMA 
Dodatna 
opomba 2  Pojasnjevalne opombe k dodatni opombi 3 k oddelku XVI 
se uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za ta oddelek.  
POGLAVJE 86  
ŽELEZNIŠKE IN TRAMVAJSKE LOKOMOTIVE, TIRNA VOZILA IN 
NJIHOVI DELI; ŽELEZNIŠKI IN TRAMVAJSKI TIRNI SKLOPI IN 
PRIBOR TER NJIHOVI DELI; MEHANI ČNA (VKLJU ČNO 
ELEKTROMEHANSKA) SIGNALNA OPREMA ZA PROMET VSEH 
VRST 
8602  Druge tirne lokomotive; zalogovnik lokomotive  
8602 10 00  Dieselsko-elektri čne lokomotive  
Večina dieselskih motorjev, ki se uporabljajo za vleko, je 
dieselsko-elektri čnih. 
8603  Samovozni železniški in tramvajski potniški in tovorni 
vagoni, razen vagonov iz tarifne številke 8604  
8603 10 00  Napajani iz zunanjega vira elektri čne energije  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8603 tretji 
odstavek, (A).  
8606  Železniški ali tramvajski tovorni vagoni, nesamovozni  
8606 91 10  Posebej izdelani za transport visoko radioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Za uvrstitev pod to tarifno podštevilko morajo imeti želez ­
niški in tramvajski tovorni vagoni zaš čitni oklep, ki pred ­
stavlja njihov integralni del in zagotavlja u činkovito zaš čito 
okolja pred radioaktivnim sevanjem.  
8606 91 80  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema izolirane ali hlajene tovorne 
vagone, razen tovornih vagonov iz tarifne podšte ­
vilke 8606 10 00. 
Izolirani tovorni vagoni so vagoni, ki imajo hladilni vir (led, 
suhi led, evteti čne plošče, tekoči plin itd.), ne pa hladilne 
naprave. 
Hlajeni tovorni vagoni so izolirani vagoni, opremljeni 
s hladilno napravo (kompresijsko, absorbcijsko ali drugo).  
8607  Deli železniških ali tramvajskih lokomotiv ali tirnih vozil  
8607 11 00 do 
8607 19 90  Podstavni vozi čki, osi, kolesa in njihovi deli  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. podstavke za lokomotive;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 506  
2. dvojne podstavke, ki so kombinacija podstavka in 
dvoosja in se uporabljajo tudi za lokomotive; 
3. motorne podstavke (podstavki z vgrajenim elektri čnim 
motorjem) za železniške motorne vagone, avtobuse, 
tovornjake in lokomotive; 
4. podstavke za železniške avtobuse in tovorne vagone. 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi dele podstavkov in 
dvojnih podstavkov kot so na primer hidravli čni blažilci. 
Vendar pa so iz teh tarifnih podštevilk izklju čene vzmeti 
(tarifna številka 7320). 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi osi, v sklopih ali nese ­
stavljene, ter kolesa in njihove dele, na katere se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8607, drugi 
odstavek, (2) in (3). 
Gumijasti obro či in zračnice se ne uvrš čajo kot deli koles 
podte tarifne podštevilke, temve č pod tarifno številko 4011 
ali 4012.  
8607 21 10 do 
8607 29 00  Zavore in njihovi deli  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo naprav imenovanih 
„železniške zavore“ (tarifna številka 8608 00 00). 
Prav tako so iz teh tarifnih podštevilk izklju čeni nekateri 
deli zavor, na primer pipe in ventili, kot tudi regulacijski 
ventili zra čne zavore strojevodje (tarifna podšte ­
vilka 8481 20 90).  
8607 91 10 do 
8607 99 80  Drugo  
Poleg delov, na katere se nanašajo pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 8607, drugi odstavek, (4) in (8) do 
(11), se pod te tarifne podštevilke uvrš čajo tudi vozni in 
spojni drogovi za lokomotive.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 507  
POGLAVJE 87  
VOZILA, RAZEN ŽELEZNIŠKIH IN TRAMVAJSKIH TIRNIH VOZIL, 
TER NJIHOVI DELI IN PRIBOR  
Splošno  
1. V kombinirani nomenklaturi izraz „nova vozila“ pomeni vozila, ki 
niso bila nikoli registrirana.  
2. V kombinirani nomenklaturi izraz „rabljena vozila“ pomeni vozila, ki 
so bila registrirana vsaj enkrat.  
8701  Traktorji (razen traktorjev iz tarifne številke 8709)  
8701 10 00  Traktorji, ki se upravljajo stoje (brez sedeža)  
Te tarifna podštevilka zajema predmete opreme, opisane 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 8701 
v šestem in sedmem odstavku, vklju čno traktorje, ki jih 
uporablja spremljevalec – pešec. Tovrstni traktorji se upora ­
bljajo v glavnem v vrtnarstvu. 
Zamenljiva oprema, namenjena za uporabo s tovrstnimi 
traktorji (brane, rala itd.), se kljub temu uvrš ča ločeno, 
četudi je montirana na traktorje, ki jih upravlja spremlje ­
valec – pešec. 
Vendar pa se pod tarifno številko, v katero se uvrš čajo 
delovne enote, uvrš čajo oprema in orodje, ki so stalno sesta ­
vljeni s podvozjem preko nekega stroja, s katerim predsta ­
vljajo enovito mehansko enoto. To se nanaša na motorne 
pluge in motorne kultivatorje (tarifna številka 8432).  
8701 30 00  Traktorji goseni čarji 
Ta tarifna podštevilka zajema vozila tipa vla čilcev z zelo 
širokimi gosenicami za ravnanje smu čišč ipd. 
Stroji in delovne naprave, ki jih je, glede na njihove lastno ­
sti, mogo če uporabljati kot zamenljive priklju čke (na primer 
za rezkanje ali ravnanje terena), se uvrš čajo pod ustrezne 
tarifne številke (tarifna številka 8430, 8479 itd.), tudi če so 
prisotni z vozilom ali na njih montirani.  
8701 90 11 do 
8701 90 90  Drugo  
Te tarifne podštevilke obsegajo tako imenovana „terenska 
vozila“, ki so namenjena, da se uporabljajo kot traktorji, 
in imajo naslednje lastnosti: 
— krmilo z dvema ro čajema, na katera so nameš čene ročice 
za krmiljenje; krmiljenje se izvaja z obra čanjem obeh 
prednjih koles in temelji na avtomobilskem krmilnem 
sistemu (Ackermanov princip),  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 508  
— zavore na vseh kolesih, 
— samodejna sklopka in vzvratna prestava, 
— motor, posebno prirejen za uporabo na težavnem 
zemljišču in zmožen pri nizkem prenosnem razmerju 
zagotavljati dovolj mo či za vleko priklju čene opreme, 
— moč se prenaša na kolesa prek gredi in ne prek verige, 
— pnevmatike imajo globoke profile, ki so prirejeni za 
neutrjen teren, 
— kakršna koli priklju čna naprava, npr. vle čna kljuka, ki 
vozilu omogo ča, da vleče ali potiska najmanj dvakratno 
lastno suho težo, 
— vlečna zmogljivost vozila zadostuje za vleko prikolice 
brez zavore, ki je vsaj dvakrat težja od njega. To se 
lahko dokaže s tehni čno dokumentacijo, priro čnikom 
za uporabo, potrdilom proizvajalca ali nacionalnega 
organa, ki natan čno v kilogramih dolo ča vlečno zmoglji ­
vost in suho težo terenskega vozila (teža vozila brez 
kakršnih koli teko čin, potnikov ali tovora). 
Če imajo vozila vse navedene zna čilnosti in so v skladu s 
pojasnjevalnimi opombami k tarifnim podšte ­
vilkam 8701 90 11 do 8701 90 50, se uvrstijo kot kmetijski 
ali gozdarski traktorji. Druga če se uvrstijo pod tarifno 
podštevilko 8701 90 90. 
Če tako imenovana „terenska vozila“ nimajo navedenih last ­
nosti, se uvrstijo pod tarifno številko 8703. 
Iz teh tarifnih podštevilk so izvzeti tudi tako imenovani 
„quads“ (tarifna številka 8703 ali tarifna podšte ­
vilka 9503 00 10 (glej pojasnjevalne opombe k tej tarifni 
podštevilki)).  
8701 90 11 do 
8701 90 50  Kmetijski traktorji (razen takih brez sedeža, za katerimi 
se hodi) in gozdarski traktorji, na kolesih  
Te tarifne podštevilke zajemajo kmetijske in gozdarske trak ­
torje, ki imajo vsaj tri kolesa in so obvezno namenjeni 
(zaradi njihove konstrukcije in opreme) za uporabo 
v kmetijstvu, vrtnarstvu in gozdarstvu. 
Tovrstna vozila imajo hitrost omejeno na najve č 45 km/h. 
Njihovi motorji lahko dosežejo najve čjo vlečno silo, npr. pri 
zapori diferenciala. 
Njihove pnevmatike imajo globok profil, primeren za 
uporabo v kmetijstvu, vrtnarstvu ali gozdarstvu.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 509  
Kmetijski traktorji so ve činoma opremljeni s hidravli čno 
napravo, ki omogo ča kmetijskim orodjem (branam, plugom 
itd.) dvigovanje ali spuš čanje. Imajo tudi napravo, ki 
omogoča odvzem mo či motorja za druge stroje ali opremo 
ter priklju čno napravo za prikolice. Lahko so opremljeni 
tudi s hidravli čno napravo za pogon mehanske nakladalne 
opreme (nakladalniki za seno, za kompost itd.), če jih je 
mogoče šteti kot pribor. 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi posebno 
konstruirane kmetijske traktorje, kot so na primer traktorji 
z dvižnim podvozjem, ki se uporabljajo v vinogradih in 
drevesnicah, gorski traktorji ter traktorji za prevoz orodja. 
Zamenljiva kmetijska oprema se uvrš ča pod svoje ustrezne 
tarifne številke, tudi če je v času carinjenja montirana na 
traktor (tarifna številka 8432, 8433 itd). 
Posebna lastnost gozdarskih traktorjev je stalno nameš čeni 
vitel za vleko hlodovine. 
V skladu z opombo 2 k temu poglavju imajo lahko traktorji, 
ki se uvrš čajo pod te tarifne podštevilke, nekatere lastnosti, 
ki jim omogo čajo (poleg opravljanja njihove osnovne funk ­
cije) prenašanje poljedelskih ali gozdarskih strojev, orodij, 
gnoja, semen itd. 
Te tarifne podštevilke ne zajemajo vrtnih kosilnic (omenjene 
kot traktorske kosilnice ali vrtni traktorji), ki so opremljene 
s stalno napravo za rezanje in z ne ve č kot enim mestom za 
odvzem mo či, namenjenim izklju čno za pogon naprave za 
rezanje (glej pojasnjevalne opombe k tarifnim podšte ­
vilkam 8433 11 10 do 8433 19 90).  
8701 90 90  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. traktorje za javna dela in 
2. enoosne traktorje za kolenasta motorna vozila.  
8703  Avtomobili in druga motorna vozila, konstruirana pred ­
vsem za prevoz oseb (razen vozil iz tarifne številke 8702), 
vključno z motornimi vozili za kombinirani prevoz ljudi 
in blaga (tipa „karavan“, „kombi“ itd.) in dirkalnimi 
avtomobili  
Ta tarifna številka vklju čuje „večnamenska vozila“, kot so 
motorna vozila, ki lahko prevažajo osebe in blago: 
1. Tipa „poltovornjak“: 
Ta tip vozil ima navadno ve č kot eno vrsto sedežev in je 
oblikovan v dva lo čena prostora, in sicer v zaprto kabino 
za prevoz oseb in v odprt ali pokrit predel za prevoz 
blaga.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 510  
Vendar je treba takšno vozilo uvrstiti pod tarifno 
številko 8704, če je najve čja notranja dolžina tal v 
prostoru za prevoz blaga ve čja od 50 % dolžine medosne 
razdalje vozila ali če ima več kot dve osi. 
2. Tipa „dostavno vozilo: 
Vozilo tipa „dostavno vozilo“ z ve č kot eno vrsto 
sedežev mora ustrezati kriterijem iz pojasnjevalnih 
opomb HS k tarifni številki 8703. 
Vendar je treba vozilo tipa „dostavno vozilo“, ki ima eno 
vrsto sedežev ter nima stalnih pritrdilnih to čk in opreme 
za namestitev sedežev in varnostne opreme v zadnjem 
delu vozila, uvrstiti pod tarifno številko 8704, ne glede 
na to, ali ima stalno steno ali pregrado med prostorom za 
osebe in prostorom za tovor ter okna na bo čnih stenah ali 
ne. 
8703 21 10 do 
8703 24 90  Druga vozila z batnim motorjem z notranjim zgoreva ­
njem na vžig s sve čkami, z izmeni čnim gibanjem bata  
Glede definicije prostornine cilindrov glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifnim podštevilkam 8407 31, 8407 32, 
8407 33 in 8407 34. 
Te tarifne podštevilke vklju čujejo „motorna vozila za 
kombinirani prevoz ljudi in blaga tipa ‚karavan‘, ‚kombi‘“, 
in „večnamenska vozila“ iz pojasnjevalnih opomb HS 
k tarifni številki 8703, peti in šesti odstavek. 
Te tarifne podštevilke zajemajo tudi majhne dirkalne avto ­
mobilčke (imenovane tudi „go-carti“) brez karoserije, 
opremljene z batnim motorjem z notranjim zgorevanjem 
na vžig s sve čko, ki dosegajo razmeroma velike hitrosti.  
8703 31 10 do 
8703 33 90  Druga vozila z batnim motorjem z notranjim zgoreva ­
njem na vžig s kompresijo (dieselskim ali poldieselskim)  
Te tarifne podštevilke vklju čujejo „motorna vozila za 
kombinirani prevoz ljudi in blaga tipa ‚karavan‘, ‚kombi‘“, 
in „večnamenska vozila“ iz pojasnjevalnih opomb HS 
k tarifni številki 8703, peti in šesti odstavek.  
8704  Motorna vozila za prevoz blaga  
Pojasnjevalne opombe k tarifni številki 8703 se uporabljajo  
mutatis mutandis  tudi za to tarifno številko. 
Glede definicije prostornine cilindrov glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifnim podštevilkam 8407 31, 8407 32, 
8407 33 in 8407 34. 
Ta tarifna številka zajema terenska vozila, kolenaste šasije 
na štirikolesni pogon, pri katerih je v sprednjem delu 
dizelski motor in kabina za upravljanje. Zadnji del je sesta ­
vljen iz šasije na dveh kolesih brez opreme, vendar obli ­
kovan tako, da ga je mogo če dopolniti z razno opremo. 
Vendar ta tarifna številka ne zajema takšnih vozil, če so 
opremljena s kmetijsko opremo ali s kakšno drugo opremo 
za posebne namene (tarifna številka 8705).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 511  
8704 10 10 in 
8704 10 90  Samorazkladalna (prekucniki), konstruirana za delo 
izven cestnega omrežja  
1. Ti tarifni podštevilki zajemata v glavnem vozila oprem ­
ljena s sprednjim ali zadnjim prekucnim kesonom ali pa 
s kesonom z razklopnim dnom, in ki so posebej 
konstruirana za prevoz peska, gramoza, zemlje, kamna 
itd.. Namenjena so za delo v kamnolomih, rudnikih, na 
gradbiščih stavb ali cest, na letališ čih in v pristaniš čih. 
Primeri, ki ponazarjajo razli čne vrste prekucnikov, so 
podani na koncu teh opomb. 
2. Ti tarifni podštevilki zajemata tudi manjša tovrstna 
vozila, ki se uporabljajo na gradbiš čih za prenašanje 
zemlje, proda, svežega cementa in betona itd. Ta vozila 
imajo toga ali kolenasta podvozja, so na dvo- ali štiriko ­
lesni pogon, imajo prekucni kason, nameš čen nad eno 
osjo, nad drugo pa voznikov sedež. Slednji obi čajno ni 
v kabini.
  
8704 21 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 512  
8704 21 31 do 
8704 21 99  Druga  
Te tarifne podštevilke vklju čujejo „motorna vozila za 
kombinirani prevoz ljudi in blaga tipa ‚karavan‘, ‚kombi‘“ 
iz pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 8704, drugi 
odstavek.  
8704 22 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8704 23 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8704 31 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8704 31 31 do 
8704 31 99  Druga  
Te tarifne podštevilke vklju čujejo „motorna vozila za 
kombinirani prevoz ljudi in blaga tipa ‚karavan‘, ‚kombi‘“ 
iz pojasnjevalnih opomb HS k tarifni številki 8704, drugi 
odstavek.  
8704 32 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8707  Karoserije (vklju čno kabine) za motorna vozila iz 
tarifnih številk 8701 do 8705  
8707 10 10  Za industrijsko sestavljanje  
V smislu te tarifne podštevilke se izraz „za industrijsko 
sestavljanje“ nanaša samo na karoserije, ki se uporabljajo 
pri sestavljanju motornih vozil ali v proizvodnih obratih 
(ali karoserije, ki jih uporabljajo proizvajalci pri delnem 
sestavljanju) za proizvodnjo novih vozil. 
Ta tarifna podštevilka se lahko uporablja samo za karoserije, 
ki se dejansko uporabljajo za proizvodnjo novih motornih 
vozil, ki se sama uvrš čajo pod to tarifno podštevilko. Iz tega 
sledi, da se ta tarifna podštevilka ne uporablja za podobne 
karoserije, ki se uporabljajo kot rezervni deli.  
8707 90 10  Za industrijsko sestavljanje: traktorjev iz tarifne podšte ­
vilke 8701 10; vozil iz tarifne številke 8704, z batnim 
motorjem z notranjim zgorevanjem na vžig s kompresijo 
(dieselskim ali poldieselskim), s prostornino cilindrov do 
vključno 2 500 cm  3 , ali z batnim motorjem z notranjim 
zgorevanjem na vžig s sve čkami, s prostornino cilindrov 
do vklju čno 2 800 cm  3 ; motornih vozil za posebne 
namene iz tarifne številke 8705  
Glej pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8707 10 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 513  
Glede definicije prostornine cilindra glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifnim podštevilkam 8407 31, 8407 32, 
8407 33 in 8407 34.  
8708  Deli in pribor za motorna vozila iz tarifnih številk 8701 
do 8705  
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8707 10 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi na dele in pribor, name ­
njene za industrijsko sestavljanje.  
8708 70 91  Pesto kolesa v obliki zvezde, vlivana v celem, jeklena ali 
železna  
Pesta koles iz te tarifne podštevilke se uporabljajo pretežno 
za avtobuse in vozila za prevoz blaga. So oblikovana 
v obliki zvezde, obi čajno s petimi ali šestimi kraki, 
konstruirana pa za uporabo z lo čljivimi platiš či. 
8708 70 99  Drugo  
Poleg delov in pribora, na katere se nanašajo pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 8708, drugi odstavek, (K), 
zajema ta tarifna podštevilka tudi uteži za uravnoteženje 
koles.  
8708 80 55  Stabilizacijski drogovi; drugi torzijski drogovi  
Stabilizacijski drogovi so vzmeti za vozila, ki prenašajo 
vzmetne sile iz ene strani vozila na drugo. 
Večinoma sestojijo iz jeklenih palic krožnega prereza in so 
v glavnem ukrivljene v obliko črke „U“. 
Njihove zna čilne oblike so naslednje:
  
Torzijski drogovi so jeklene palice, ki so ve činoma okrogle, 
včasih pa so lahko kvadratne, okroglaste ali pa se pojavljajo 
v svežnjih pravokotnih palic 
Torzijski drogovi so linearni, torej, torzijska sila, ki se 
uporabi na enem koncu palice, je sorazmerna kotu torzij ­
skega momenta, ki ga proizvaja. 
Njihove zna čilne oblike so naslednje:
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 514  
8708 99 10 do 
8708 99 97  Drugo  
Te tarifne podštevilke ne zajemajo: 
(a) šasij tovornih vozil iz tarifnih številk 8702 do 8704 brez 
motorja, vendar s kabino za voznika (tarifne 
številke 8702 do 8703 ali 8704); 
(b) naslanjal za glavo v sedežih motornih vozil (tarifna 
številka 9401 ali 9404).  
8709  Samovozni delovni vozi čki, brez naprav za dviganje ali 
manipuliranje, ki se uporabljajo v tovarnah, skladiš čih, 
lukah ali na letališ čih za prevoz blaga na kratkih razda ­
ljah; vlečna vozila, ki se uporabljajo na peronih železni ­ 
ških postaj; deli navedenih vozil  
8709 11 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8709 19 10  Posebej prirejena za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  
8712 00  Dvokolesa in druga podobna kolesa (tudi dostavni trici ­
kli), brez motornega pogona  
Ta tarifna številka vklju čuje nekompletna dvokolesa, ki 
imajo osnovne zna čilnosti kompletnih koles (splošno 
pravilo 2 (a) za razlago kombinirane nomenklature). 
Nekompletno dvokolo, sestavljeno ali nesestavljeno, se 
uvrsti pod tarifno številko 8712 00, če vsebuje okvir, vilice 
in vsaj dva izmed naslednjih elementov: 
— komplet koles, 
— pogonsko garnituro (glej pojasnila k tarifni podšte ­
vilki 8714 96 30), 
— krmilno enoto (z balanco in ro čicami), 
— zavorni mehanizem.  
8713  Vozi čki za invalidne osebe, z motornim ali druga čnim 
mehanskim pogonom ali brez takega pogona  
8713 90 00  Drugi  
Motorno vozilo, posebej oblikovano za invalidne osebe, se 
razlikuje od vozil iz tarifne številke 8703 predvsem zaradi 
naslednjih lastnosti: 
— največja hitrost 10 km/h, tj. hitrost pri hitri hoji; 
— največja širina 80 cm; 
— 2 kompleta koles, ki se dotikajo tal;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 515  
— posebne zna čilnosti, ki so v pomo č pri invalidnosti (na 
primer naslon za noge, ki stabilizira noge). 
Takšna vozila imajo lahko: 
— dodatni komplet koles (protinagibni); 
— krmilne in druge komande (na primer krmilno palico) za 
lažje upravljanje; takšne komande so obi čajno pritrjene 
na enega od naslonov za roke nikoli niso v obliki 
ločenih nastavljivih krmilnih podpor. 
Ta podštevilka zajema vozila na elektri čni pogon, podobna 
invalidskim vozi čkom, ki se uporabljajo samo za prevoz 
invalidnih oseb. Njihov videz je lahko takšen:
  
Vendar so skuterji na motorni pogon (mobilnostni skuterji), 
opremljeni z lo čeno nastavljivimi krmilnimi podporami, 
izključeni iz te podštevilke. Imajo lahko naslednji videz in 
se uvrščajo pod tarifno številko 8703:
  
8714  Deli in pribor vozil iz tarifnih številk 8711 do 8713  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 516  
8714 91 10 do 
8714 99 90  Drugi  
Te tarifne podštevilke zajemajo dele in pribor, namenjene za 
proizvodnjo, opremljanje ali popravilo: 
1. prikolic za bicikle in motorna kolesa; 
2. koles s pomožnim motorjem, npr. koles, ki se jih 
poganja s pomo čjo pedalin, ki so opremljena s pomožnim 
motorjem (s prostornino valjev, ki ne presega 50 cm  3 ) in 
3. drugih koles (vklju čno dostavnih triciklov), ki niso 
opremljena z motorjem.  
8714 94 20  Zavore  
Ta tarifna podštevilka zajema pesta z zavoro in zavore za 
pesta. 
Pesta z zavoro delujejo obi čajno na nasprotnosmerni pritisk 
na pedalo. 
Vendar pa se bobnasto zavorno za pesto aktivira ro čno 
preko žice ali palice. 
Tipične oblike so naslednje:
  
8714 94 90  Deli  
Ta tarifna podštevilka zajema zavorne vzvode. 
Vendar pa ta tarifna podštevilka ne zajema gumijastih 
zavornih ploš čic (tarifna podštevilka 4016 99 97) in 
zavornih vodil (v glavnem tarifna podštevilka 8307 10 00 
ali 8307 90 00).  
8714 96 30  Pogonske garniture  
Pogonske garniture obi čajno vsebujejo: 
— gonilno os (glej sliko 1), 
— enega ali ve č verižnikov (imenovani tudi zobniki ali 
zobniški prenosi), pritrjenih na desno gonilko (glej 
sliko 2), in 
— levo gonilko (glej sliko 3). 
Z uporabo splošnega pravila 2 (a) za razlago kombinirane 
nomenklature se izdelek uvrsti pod to podštevilko kot 
nekompleten izdelek (sestavljen ali nesestavljen), če ima 
na primer: 
— enega ali ve č verižnikov, pritrjenih na desno gonilko,  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 517  
— enega ali ve č verižnikov, pritrjenih na desno gonilko in 
levo gonilko, ali 
— enega ali ve č verižnikov, pritrjenih na desno gonilko in 
gonilno os. 
Slika 1
  
Slika 2
  
Slika 3
  
8714 99 50  Prednje in zadnje verižne prestave („derailleur“ menjal ­
niki)  
Verižne prestave „derailleur“ pod to tarifno podštevilko so 
mehanizmi, ki omogo čajo premikanje verige kolesa preko 
prednjih ali zadnjih zobnikov. Komplet verižnih prestav 
običajno sestoji iz vsaj enega menjalnika (prednjega ali 
zadnjega, glej sliki) in prestavne ro čice, ki je z menjalnikom 
povezana preko kabla. Ko kolesar med pritiskanjem na 
pedala premakne ro čico, sprememba v napetosti kabla 
povzroči, da se menjalnik premakne vstran in s tem „iztiri“ 
verigo na drug zobnik.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 518  
Pod to tarifno podštevilko so zajeti prednji ali zadnji verižni 
menjalniki, ki se pojavljajo samostojno ali v nesestavljenem 
kompletu s kabli ali prestavnimi ro čicami. Prestavne ro čice 
in kabli, ki se pojavljajo samostojno, se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 8714 99 90 kot deli.
  
Prednji menjalnik
  
Zadnji menjalnik  
▼M15  
8714 99 90  drugo; deli  
Ta tarifna podštevilka zajema otroške sedeže za prevoz 
otrok na „kolesih za odrasle“. Lahko se namestijo na 
prtljažnik oziroma okvir kolesa ali se pritrdijo na balanco. 
Ti sedeži so primerni predvsem za uporabo s kolesi, zato se 
štejejo kot pribor za kolo.  
▼B 
8716  Priklopniki in polpriklopniki; druga vozila brez lastnega 
pogona; njihovi deli  
8716 10 92 in 
8716 10 98  Priklopniki in polpriklopniki za bivanje ali kampiranje  
„Masa“ pomeni maso vozila z vsem, kar je stalno pritrjeno 
in z opremo vred.  
8716 39 10  Posebej prirejeni za transport visokoradioaktivnih snovi 
(Euratom ) 
Pojasnjevalne opombe k tarifni podštevilki 8606 91 10 se 
uporabljajo  mutatis mutandis  tudi za to tarifno podštevilko.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 519  
POGLAVJE 88  
ZRAKOPLOVI, VESOLJSKA VOZILA IN NJIHOVI DELI 
Dodatna 
opomba 1  Med stalne dele opreme ne spada na primer reševalna 
oprema (npr. reševalni čolni, padala in korita za zasilni 
izhod iz letala) ter zamenljiva oprema za oborožitvene 
naprave. 
Kadar se nekompletni ali nedokon čani stroj uvrš ča kot 
kompletni proizvod na osnovi splošnega pravila 2 (a) za 
uporabo kombinirane nomenklature, se pri dolo čanju 
ustrezne podštevilke upošteva teža pri križarjenju.  
8802  Drugi zrakoplovi (npr helikopterji, letala); vesoljska 
vozila (vklju čno s sateliti) in sredstva za orbitalno ali 
izvenorbitalno lansiranje vesoljskih vozil  
8802 11 00 in 
8802 12 00  Helikopterji  
Ti tarifni podštevilki zajemata stroje, katerih dvigovanje in 
pogon zagotavlja en ali dva rotorja na motorni pogon.  
▼M23  
8802 11 00  prazne neoperativne mase do vklju čno 2 000 kg  
Ta tarifna podštevilka zajema helikopterje z ve č rotorji (t. i. 
„drone“) razli čnih velikosti, ki lahko letijo samostojno (v 
vnaprej dolo čen namembni kraj) ali pa jih uporabnik vodi 
daljinsko. 
Če imajo zna čilnosti igra č ali modelov za igro, se uvrš čajo 
pod tarifno številko 9503. Glej pojasnjevalne opombe 
kombinirane nomenklature k tej tarifni številki.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 520  
POGLAVJE 89  
LADJE, ČOLNI IN PLAVAJO ČE KONSTRUKCIJE 
Dodatna 
opomba 1  Izraz „plovila, konstruirana za morsko plovbo“ pomeni 
plovila, ki lahko (zaradi njihove konstrukcije in opreme) 
plovejo po morju celo v slabem vremenu (ob vetru mo či 
7 in več po Beaufortovi lestvici). Takšna plovila so obi čajno 
opremljena z vododržnimi krovi in vododržno nadgradnjo. 
Izraz „celotna dolžina trupa“ pomeni dolžino trupa, merjeno 
od skrajnega sprednjega dela ladijskega nosu do skrajnega 
zadnjega dela krme, vendar brez izpostavljenih delov 
(poševnika na ladijskem nosu in krmila). 
Izraz „za morsko plovbo“ pomeni plovila in zra čnoblazinska 
plovila, ki ustrezajo zgornjim pogojem in ne glede na to, ali 
se dejansko uporabljajo v obalni plovbi, v morskih rokavih 
ali širokih re čnih ustjih ali na jezerih. 
Poudariti je še treba: 
1. da se plovila, krajša od 12 metrov, konstruirana za 
morsko plovbo, štejejo za „ribiške ladje“ samo v primeru, 
da so posebej konstruirana za poklicno ribarjenje, četudi 
se lahko priložnostno uporabljajo za zabavo; 
2. da izraz „rešilni čolni“ pomeni plovila, nameš čena na 
morskih plovilih za reševanje posadke in potnikov 
v primeru, ko je ladja v nevarnosti. Ta izraz pomeni 
tudi rešilne čolne, ki so nameš čeni na primernih mestih 
na obali in so v morebitno pomo č ladjam v nevarnosti.  
8901  Potniške ladje, izletniške ladje, trajekti, tovorne ladje, 
barže in podobna plovila za prevoz oseb ali blaga  
Pontoni in maoni se ne uvrš čajo pod to tarifno številko, 
temveč glede na material, iz katerega so sestavljeni (na 
primer tarifna številka 7308).  
8901 90 10  Za morsko plovbo  
Plovila za prevažanje vlekov se prav tako uvrš čajo pod to 
tarifno podštevilko. Tradicionalna vrsta kontejnerja na teh 
ladjah je zamenjana z vleki, ki pridejo po vodi neposredno 
v matično ladjo, ki je razdeljena na vertikalne oddelke, 
v katere se lahko namestijo po trije do štirje vleki. Takšne 
ladje so opremljene z ladijskimi dvigali na premi čnih 
podstavkih, s podvodnimi dvižnimi ploš čadmi ali drugimi 
sredstvi za nakladanje, ravnanje z blagom in njegovo razkla ­
danje. 
Pod to tarifno podštevilko je mogo če uvrstiti samo mati čno 
ladjo. Vleki se v procesu transporta uporabljajo najprej kot 
čolni za notranji promet, nato kot kontejnerji za plovbo in 
na koncu spet kot čolni. Zaradi tega se uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 8901 90 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 521  
8904 00  Vla čilci in potiska či 
Glede uvrš čanja pontonov in maonov trupov glej pojasnje ­
valne opombe HS k tarifni številki 8901.  
8904 00 91 in 
8904 00 99  Potiskači 
Plovila, konstruirana kot potiska či in vlačilci, kot so opisana 
v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 8904, 
v drugem odstavku, se v vsakem primeru uvrš čajo pod ti 
tarifni podštevilki.  
8905  Plovila-svetilniki, gasilska plovila, plavajo či bagri, plava ­
joče dvigalne naprave in druga plovila, pri katerih je 
plovba podrejena njihovi glavni funkciji; plavajo či 
doki; plavajo če ali potapljajo če se vrtalne ali proizvodne 
ploščadi 
Glede uvrš čanja pontonov in maonov glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 8901.  
8906  Druga plovila, vklju čno z vojnimi ladjami in reševalnimi 
čolni, razen čolnov na vesla  
Glede uvrš čanja pontonov in maonov glej pojasnjevalne 
opombe HS k tarifni številki 8901.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 522  
ODDELEK XVIII  
OPTIČNI, FOTOGRAFSKI, KINEMATOGRAFSKI, MERILNI, 
KONTROLNI, PRECIZNI, MEDICINSKI ALI KIRURŠKI 
INSTRUMENTI IN APARATI; URE; GLASBILA; NJIHOVI DELI IN 
PRIBOR  
POGLAVJE 90  
OPTIČNI, FOTOGRAFSKI, KINEMATOGRAFSKI, MERILNI, 
KONTROLNI, PRECIZNI, MEDICINSKI ALI KIRURŠKI 
INSTRUMENTI IN APARATI; NJIHOVI DELI IN PRIBOR 
9001  Opti čna vlakna in snopi opti čnih vlaken; kabli iz opti čnih 
vlaken, razen tistih iz tarifne številke 8544; listi in ploš če 
iz polarizirajo čega materiala; le če (vključno kontaktne 
leče), prizme, zrcala in drugi opti čni elementi iz kakrš ­
nega koli materiala, nemontirani, razen takih opti čno 
neobdelanih steklenih elementov  
Ta tarifna številka zajema predmete, ki se uporabljajo na 
vidni svetlobi ter predmete, ki se uporabljajo za nevidni del 
svetlobnega spektra (infrarde či in ultravijoli čni). 
Vendar pa ta tarifna številka ne zajema elektronskih „opti ­ 
čnih“ elementov, na primer elektrostati čnih leč, elektroma ­
gnetnih le č in t.i. elektronskih le č (v glavnem poglavje 85).  
9001 10 10 in 
9001 10 90  Optična vlakna, snopi opti čnih vlaken in kabli iz opti čnih 
vlaken  
Ti tarifni podštevilki ne zajemata konektorjev in adapterjev 
za spajanje opti čnih vlaken, snopov opti čnih vlaken in kablov 
iz optičnih vaken. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe k tarifni podšte ­
vilki 8536 70 00.  
9001 20 00  Listi in ploš če iz polarizirajo čega materiala  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje folije iz polarizirajo čega 
materiala v zvitkih, na primer za uporabo pri proizvodnji 
modulov LCD.
  
9001 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. rubine in druge opti čne elemente za laserje; 
2. Fresnelove plasti čne leče, ki se na primer uporabljajo kot 
povečevalni zasloni za televizijske sprejemnike.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 523  
9004  O čala, naočniki in podobni izdelki, korektivni, zaš čitni ali 
drugi  
Vrvice, verižice in podobni izdelki (na primer „vrvice za 
očala“ ali „verižice za o čala“) za izdelke iz te tarifne številke, 
s končnimi zankami ali brez njih, se ne štejejo za del ali 
pribor, ker niso sestavni del teh izdelkov niti ne izboljšajo 
njihove uporabnosti. Zato se uvrstijo glede na material, iz 
katerega so izdelani (na primer tarifne številke 5609, 6307, 
7117, 7315 ali 7616).  
9005  Daljnogledi (z enim ali dvema objektivoma), opti čni tele­
skopi in njihova stojala; drugi astronomski instrumenti in 
njihova stojala, razen instrumentov za radio astronomijo  
Ta tarifna številka zajema naprave za oja čenje svetlobe pri 
nočnem opazovanju.  
9006  Fotografski aparati (razen kinematografskih); fotografski 
bliskovni aparati in bliskovne žarnice, razen žarnic na 
razelektrenje iz tarifne številke 8539  
9006 10 00  Aparati za pripravljanje tiskarskih ploš č ali valjev  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9006, del (I), 
tretji odstavek, (17).  
9010  Aparati in oprema za fotografske (tudi kinematografske) 
laboratorije, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu v tem poglavju; negatoskopi; zasloni za projekcije  
9010 50 00  Drugi aparati in oprema za fotografske (tudi kinemato ­
grafske) laboratorije; negatoskopi  
Ta tarifna podštevilka zajema aparate za osvetljevanje 
tiskanih vezij na ploš čo, in sicer s pomo čjo negativov oblik 
vezij z eksponiranjem na ploš čo vezja. Aparat sestoji pred ­
vsem iz osvetljevalne komore, opremljene z ultravijoli čnimi 
žarnicami, v kateri sta nameš čena fotografski negativ in 
plošča izolacijskega materiala. V tej komori se ploš ča 
v vakuumu izpostavi stiku z negativom.  
9013  Sklopi s teko čimi kristali (LCD), ki ne pomenijo izdelkov, 
podrobneje opisanih v drugih tarifnih številkah; laserji, 
razen laserskih diod; druge opti čne naprave in instru ­
menti, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu 
v tem poglavju  
9013 80 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka zajema pove čevalne zaslone za televi ­
zijske aparate, ki so sestavljeni iz opti čnega elementa (Fres ­
nelove le če) iz plasti čnih mas, okvirja in sistema kovinskih 
palic, konstruiranih posebej za fiksiranje zaslona pred televi ­
zijski ekran.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 524  
9017  Instrumenti in aparati za risanje, ozna čevanje in matema ­
tično računanje (npr. risalni aparati, pantografi, koto ­
meri, risalni pribori v kompletu, logaritemska ra čunala, 
računala v obliki okrogle ploš če); ročni instrumenti za 
merjenje dolžine (npr. merilne palice in trakovi, mikro ­
metrska merila, merila z nonijem), ki niso navedeni in ne 
zajeti na drugem mestu v tem poglavju  
9017 10 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema risalne deske, opremljene 
s pantografi ali podobnimi napravami.  
9017 20 05 do 
9017 20 90  Drugi instrumenti za risanje, ozna čevanje ali matemati čno 
računanje  
Te tarifne podštevilke zajemajo: 
1. koordinatografe, ki niso konstruirani za fotogrametrijo; 
2. šablone za črke, ki so nedvoumno konstruirane kot instru ­
ment za risanje ali ozna čevanje.  
9018  Medicinski, kirurški, zobozdravniški in veterinarski 
instrumenti in aparati, vklju čno s scintigrafskimi, elektro ­
medicinskimi aparati in aparati za preiskavo vida  
9018 50 10  Neopti čni 
Poleg ultrazvo čne diagnosti čne opreme za splošno rabo, ta 
tarifna podštevilka zajema posebne naprave za ultrazvo čno 
preiskavo o či (kot na primer tiste za dolo čanje debeline rože ­
nice, očesnih leč in dolžine zrkla).  
9018 90 84  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. elektri čne defibrilatorje za dajanje sunkov pri oživljanju 
funkcij srca. Ob teh instrumentih, ki so opremljeni z gene ­
ratorjem sunkov in dvema defibrilacijskima elektrodama, 
se prikazuje tudi pacientov elektrokardiogram (EKG), ki 
se prikazuje na zaslonu ali je natisnjen v vgrajenem 
tiskalniku; 
2. medicinske naprave za vpihovanje plinov v človekovo 
trebušno votlino zaradi preiskave raznih organov z endo ­
skopom. Na te naprave, opremljene z merilnimi instru ­
menti in prikazovalniki, sta priklju čeni dve gumijasti 
cevi, katerih konca sta povezana z zaustavljalnim 
jezičkom ter dolgo iglo; 
3. medicinske sesalne črpalke za iz črpavanje izlo čkov, ki 
sestoji iz črpalke in sesalne naprave in se uporablja 
v operacijskih dvoranah ter rešilnih avtomobilih; 
4. kontracepcijske spirale (IUD), narejene iz plasti čne mase 
skupaj z bakreno žico, z vgrajenim bakrom v obliki 
koloida ali hormoni.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 525  
►M40  Ta tarifna podštevilka ne vklju čuje t. i. „podvez“. Te 
so na splošno sestavljene iz traku in mehanizma zaponke. Z 
zategovanjem traku se za krajši čas uravnava krvni obtok v 
okončino. Druge vrste podvez imajo lahko na primer palico 
za zategovanje. Zaradi preproste sestave in uporabljenih 
materialov niso podobne instrumentom in aparatom, zajetim 
v tej tarifni podštevilki, čeprav se uporabljajo v medicinske 
namene (na splošno so uvrš čene glede na material, iz kate ­
rega je izdelan trak). Glej zlasti pojasnjevalno opombo HS k 
tarifni številki 9018, četrti odstavek.
  
◄ 
9021  Ortopedski pripomo čki, tudi bergle, kirurški pasovi in 
kilni pasovi; opornice in drugi pripomo čki za zlome; 
umetni deli telesa; aparati za izboljšanje sluha in drugi 
pripomočki, ki se nosijo na telesu ali vdelajo v telo, da bi 
odpravili hibo ali invalidnost  
Za potrebe te tarifne številke, se izraz „da bi odpravile hibo 
ali invalidnost“ nanaša le na priprave, ki dejansko zamenjajo 
ali prevzamejo funkcijo invalidnega dela telesa ali dela telesa 
s hibo. 
Ta tarifna številka ne zajema priprav, ki le lajšajo u činek hibe 
ali invalidnosti. 
Ta tarifna številka ne zajema pripomo čkov, ki se uporabljajo 
za stomo (tarifna podštevilka 3006 91 00).  
▼M30  
9021 10 10  Ortopedski pripomo čki 
Ta tarifna podštevilka vklju čuje „ortopedske pripomo čke“, ki 
so posebej zasnovani za poseben ortopedski namen, za 
razliko od obi čajnih izdelkov, ki bi se lahko uporabljali za 
različne namene (na primer: izdelki za preobremenjene 
sklepe, vezi ali kite zaradi športnih dejavnosti, tipkanja, in 
izdelki, ki zgolj lajšajo bole čino dela telesa s hibo ali inva ­
lidnega dela telesa, na primer: zaradi vnetja).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 526  
„Ortopedski pripomo čki“ morajo v celoti prepre čiti posa­
mezen gib dela telesa s hibo ali invalidnega dela telesa (na 
primer: sklepov, vezi ali kit), da izlo čijo možnost nadaljnje 
poškodbe ali (poslabšanja) telesne deformacije, za razliko od 
običajnih izdelkov, ki omogo čajo nezaželene gibe, prepre ču­
jejo pa refleksne gibe (tj. podzavestne gibe) zahvaljujo č svoji 
sorazmerni neprožnosti, na primer zaradi upogibljivih opor ­
nic, blazinic za razbremenitev pritiska, neelasti čnega tekstila, 
pritrditve s sprimnimi trakovi. 
Glej tudi opombo 6 k poglavju 90 in sodbo Sodiš ča z dne 
7. novembra 2002 v združenih zadevah Lohmann GmbH & 
Co. KG in Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann 
GmbH & Co. KG proti Oberfinanzdirektion Koblenz (C- 
260/00 do C-263/00), to čke 36, 37, 39, 40, 43 in 45 
(ECLI:EU:C:2002:637).  
Primeri izdelkov, ki se uvrstijo v tarifno podštevilko 
9021 10 10:
  
Primeri izdelkov, ki se uvrstijo v oddelek XI:
  ▼M30
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 527
  
▼B 
9021 39 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. plošče, ki stalno ostanejo v telesu in nadomeš čajo del 
kosti ali celo kost; 
2. tkani trakovi iz sinteti čnih vlaken, ki se vgrajujejo 
v koleno kot nadomestek za kolenske vezi v primerih 
kronične nestabilnosti kolena zaradi raztegnjenih vezi.  
9021 40 00  Aparati za izboljšanje sluha, razen delov in pribora  
Ta tarifna podštevilka zajema priprave, na katere se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tej tarifni številki, del (IV), 
četudi so v obliki o čal. 
9021 50 00  Aparati za vzpodbujanje dela sr čnih mišic, razen delov in 
pribora  
Ta tarifna podštevilka zajema samo prave sr čne vzpodbuje ­
valnike. V skladu z opombama 1 in 2 k temu poglavju, se 
deli in pribor sr čnih vzpodbujevalnikov, kot so na primer 
ohišja, polovice ohišij, prevleke ohišij in elektrode, uvrš čajo 
ločeno pod tarifno podštevilko 9021 90 90. 
Ločeno dobavljene primarne baterije in elektri čni akumula ­
torji za sr čne vzpodbujevalnike se uvrš čajo pod tarifno 
številko 8506 ali 8507. Polnilniki s transformatorjem za 
polnjenje akumulatorja v vsajenem vzpodbujevalniku z induk ­
cijo elektri čnega toka v vzpodbujevalnik, se uvrš čajo pod 
tarifno številko 8504.  
9021 90 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema naslednje naprave, ki nadomeš ­ 
čajo pomanjkljivost (defekt) ali nezmožnost (invalidnost): 
1. naprave, ki se vsajajo v človeško telo kot dispenzer 
zdravil in so nameš čene v skupnem ohišju s „ črpalko za 
zdravila“, virom energije in rezervoarjem za zdravilo; 
2. „obročaste proteze“, na primer obro či iz nerjave čega jekla, 
prevlečeni z dvema plastema plasti čne mase in fibrilnega 
materiala iz umetnih vlaken. Te naprave se kirurško 
vsadijo v sr čno zaklopko, da ji omogo čijo zapiranje, na 
primer v primeru nezadostnega zapiranja sr čnih zaklopk;  ▼M30
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 528  
3. „dežnikaste“ filtre, ki se vsadijo v sr čno veno (vena cava 
inferior), z namenom zaš čite pred sr čno trombozo in 
embolijo. Sestoje iz majhnega okvirja v obliki dežnika, 
ki je izdelan iz zlitine nerjave čega jekla, ki je prekrita 
s tanko plastjo sinteti čnega elasti čnega materiala in ki se 
kot dežnik odpre v veni; 
4. stalne plasti čne iztegovalce se čevodov. To so kosmate 
naprave v obliki palice, ki se vsadijo v se čevod, da 
omogočajo tok urinu.  
9022  Rentgenski aparati in aparati z alfa, beta ali gama žarki 
za medicinsko, kirurško, zobozdravniško, veterinarsko ali 
drugo uporabo, vklju čno z aparati za radiografijo ali 
radioterapijo, rentgenske cevi in drugi generatorji rent ­
genskih žarkov, visokonapetostni generatorji, komandne 
plošče in komandne mize, zasloni, mize, stoli in podobno 
za preiskovanje in zdravljenje  
9022 12 00  Aparati za ra čunalniško tomografijo  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni podštevilki 9022 12. 
Vendar pa se video rekorderji, ki niso vgrajeni v rentgenski 
aparat, ki digitalizirajo, urejajo in shranjujejo analogne video 
signale in so opremljeni z zunanjo video kamero, uvrš čajo 
pod tarifno številko 8543. Obi čajno imajo analogni ali digi ­
talni konverter, procesni ra čunalnik, zaslone in magnetni trak 
ali disketni spomin.  
9022 90 00  Drugo, vklju čno z deli in priborom  
Ta tarifna podštevilka zajema berilijeva okna za rentgenske 
cevi.  
9025  Hidrometri in podobni plavajo či instrumenti, termometri, 
pirometri, barometri, higrometri (vlagomeri) in psihrome ­
tri, tudi kombinacije teh instrumentov, z možnostjo regi ­
striranja ali brez nje  
9025 11 20 in 
9025 11 80  Tekočinski, za direktno od čitavanje  
Termometri „za direktno od čitavanje“ so termometri, pri 
katerih se temperatura pokaže na lestvici v obliki gladine 
tekočine v termometru.  
9026  Instrumenti in aparati za merjenje ali kontrolo pretoka, 
nivoja, tlaka ali drugih spremenljivih veli čin pri teko činah 
ali plinih (npr. merilniki pretoka, kazalniki nivoja, mano ­
metri, merilniki koli čine toplote), razen instrumentov in 
aparatov iz tarifne številke 9014, 9015, 9028 ali 9032  
9026 20 20 do 
9026 20 80  Za merjenje ali kontrolo tlaka  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 529  
Te tarifne podštevilke zajemajo napihovalnike za zra čnice, ki 
imajo merilnike tlaka in štejejo za merilnike tlaka, tudi če 
niso konstruirani za povezovanje z zunanjim virom oskrbe, 
temveč imajo svoj lasten rezervoar za stisnjen zrak.  
9027  Instrumenti in aparati za fizikalne ali kemi čne analize 
(npr. polarimetri, refraktometri, spektrometri, aparati za 
analizo plina ali dima); instrumenti in aparati za merjenje 
in kontrolo viskoznosti, poroznosti, raztezanja, površinske 
napetosti in podobno; instrumenti in aparati za merjenje 
ali kontroliranje toplote, zvoka ali svetlobe (vklju čno 
z ekspozimetri); mikrotomi  
9027 10 10  Elektronski  
Ta tarifna podštevilka zajema laserske števce delcev, ki so 
v zraku. To so elektronske naprave, ki ugotavljajo ali prika ­
zujejo na zaslonu vsebnost prahu filtriranega zraka, na primer 
v industrijskih obratih ali na medicinskem podro čju. Prašni 
delci v zraku povzro čajo sipanje laserske svetlobe v merilni 
komori naprave. Ta svetloba se kasneje skoncentrira v žarek 
s pomočjo sistema le č, posname s pomo čjo fotodiode, nato 
pa prevede v elektri čni signal. Ob predhodno vnešenem 
merodajnem podatku se dolo či razmerje med prašnimi delci, 
rezultat pa se prikaže na digitalnem prikazovalniku instru ­
menta, ali pa se natisne za zunanjem tiskalniku. Preko vmes ­
nika je rezultat merjenja v obliki elektri čnega signala mogo če 
poslati po kablu v ra čunalnik.  
9027 30 00  Spektrometri, spektrofotometri in spektrografi na podlagi 
optičnega sevanja (ultravijoli čnega, vidnega, infrarde čega) 
Ta tarifna podštevilka zajema mikroprocesorsko krmiljene 
elektronske naprave (ve čkanalne opti čne analizatorje) za 
merjenje in analizo valovnih dolžin opti čnih signalov za 
spektralne analize. Valovne dolžine opti čnih signalov, 
merjene z detektorji, se spreminjajo v digitalne elektri čne 
signale in primerjajo z referen čnimi vrednostmi (analizirani ­
mi). Rezultat primerjave obdela ra čunalnik in ga prikaže na 
prikazovalniku na zunanjih monitorjih, ki se lahko povežejo 
z napravo.  
9027 50 00  Drugi instrumenti in aparati na podlagi opti čnega sevanja 
(ultravijoli čnega, vidnega, infrarde čega) 
Ta tarifna podštevilka zajema elektronske naprave, ki se 
uporabljajo v bolnišni čnih kemijskih laboratorijih za popol ­
noma avtomatizirano analiziranje krvnega seruma. Sestojijo 
predvsem iz analizatorja (z napravo za pripravo vzorca, 
mehanizmom za odmerjanje reagentov in fotometri čnega 
merilnega instrumenta na podlagi halogenske žarnice in 
detektorskih fotodiod), krmilnega in obdelovalnega sistema 
(z mikroprocesorji in zaslonom za prikaz merilnih rezultatov) 
in tiskalnika za tiskanje rezultatov. Vse tri naprave so med 
seboj povezane z elektri čnimi kabli.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 530  
9027 80 99  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema omarice za klimatske preizkuse. 
Opremljene so s tla čno komoro, elektri čnim grelnikom, 
vlažilnikom zraka in elektri čno krmilno enoto, v kateri so 
elektronske komponente izpostavljene specifi čnemu pritisku, 
temperaturi in vlažnosti zraka, ki ustvarjajo umetne vplive in 
pogoje okolja, ki obi čajno nastopajo pri specifi čni uporabi 
elektronskih komponent, z namenom preizkusiti njihovo 
dobo delovanja, izolacijo itd.  
9030  Osciloskopi, spektralni analizatorji in drugi instrumenti in 
aparati za merjenje ali kontrolo elektri čnih veličin, razen 
merilnikov iz tarifne številke 9028; instrumenti in aparati 
za merjenje in odkrivanje alfa, beta, gama, rentgenskih, 
kozmičnih ali drugih ionizirajo čih sevanj  
V skladu s splošnim pravilom 3 (b) za razlago kombinirane 
nomenklature, se instrumenti in aparati, ki se lahko upora ­
bljajo tako za merjenje in preverjanje elektri čnih kot neelek ­
tričnih velikosti, kljub temu uvrš čajo pod tarifno 
številko 9030, če njihova narava nedvoumno kaže na to, da 
se uporabljajo predvsem za merjenje in preverjanje elektri ­ 
čnih veličin. Tak primer so na primer oscilografi s katodnimi 
cevmi in oscilografi ter oscilografi z vidnimi žarki in 
UV-žarki (tarifni podštevilki 9030 20 10 in 9030 20 99). 
Vendar pa se pod to tarifno številko ne uvrš čajo instru ­
menti in aparati, katerih bistvenih zna čilnosti ni mogo če 
ugotoviti, saj se v enaki meri uporabljajo za merjenje tako 
električnih kot neelektri čnih veličin. V skladu s splošnim 
pravilom 3 (c) za razlago kombinirane nomenklature, se 
instrumenti za preizkušanje motorjev za vozila in sistemov 
za vžig z merjenjem elektri čnih veličin, kot so napetost, 
upornost, in neelektri čnih veličin kot so hitrost, rotacija, 
kontaktni kot stika in položaj kontakta stikala zavor, uvrš čajo 
pod tarifno številko 9031.  
9030 20 30  Drugi, z napravo za registriranje  
Ta tarifna podštevilka zajema oscilografe na podlagi vidnih 
ali UV žarkov za merjenje in beleženje hitrih sprememb elek ­
tričnih veli čin. Ti instrumenti so znani tudi kot 
vidno-svetlobni, UV-svetlobni rekorderji ali kot tokokrožni 
oscilografi. Te naprave beležijo signale, ki so posledica perio ­
dičnih fenomenov, in sicer s pomo čjo vidne svetlobe ali UV 
svetlobe na fotoob čutljiv papir.  
9030 39 00  Drugi, z napravo za registriranje  
Ta tarifna podštevilka zajema elektri čne testirne naprave ali 
sisteme, ki ugotavljajo zmogljivost tiskanih vezij, polprevod ­
nikov, čipov ali drugih elektronskih komponent. Te naprave 
pokažejo na zaslonu vsako okvaro, kot na primer kratke stike 
ali prekinjene tokokroge, s pomo čjo merjenja ali preverjanja 
električnih veličin kot so kapacitivnost, induktivnost, impen ­
danca, upornost in napetost.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 531  
Te naprave in sisteme obi čajno sestavlja merilna komora (z 
vnašalno tipkovnico, programskim spominom in s CRT 
terminalom), ki izvaja merjenja in rezultate primerja z referen ­ 
čnimi vrednostmi in jih prikazuje na zaslonu. Del teh naprav 
je tudi krmilna enota (s strojem za avtomatsko obdelavo 
podatkov), izhodni tiskalnik za tiskanje rezultatov preizkusa 
ter naprava za razvrš čanje preizkušanih komponent po 
njihovih specifi čnih vrednostih ter za njihovo lo čevanje od 
pokvarjenih. 
Vendar pa ta tarifna podštevilka ne zajema elektri čnih naprav 
za preverjanje, četudi so sklopi integriranih vezij ali drugih 
elektronskih komponent hermeti čno zaprti (tarifna 
številka 9031).  
9030 82 00  Naprave za merjenje ali testiranje polprevodniških rezin 
ali naprav  
Ta tarifna podštevilka zajema testne naprave ali sisteme, ki 
merijo ali preverjajo elektri čne veličine kot so volti, 
frekvenca itd., z namenom preiskave rezin, čipov in drugih 
polprevodniških naprav in prikazovanje napak na prikazoval ­
nikih kot odstopanja od predhodno nastavljenih vrednosti. 
Te naprave in sisteme obi čajno sestavlja merilna komora (z 
vnašalno tipkovnico, programskim spominom in s CRT 
terminalom), ki izvaja merjenja in rezultate primerja z referen ­ 
čnimi vrednostmi in jih prikazuje na zaslonu. Del teh naprav 
je tudi krmilna enota (s strojem za avtomatsko obdelavo 
podatkov), izhodni tiskalnik za tiskanje rezultatov preizkusa 
ter naprava za razvrš čanje preizkušanih komponent po 
njihovih specifi čnih vrednostih ter za njihovo lo čevanje od 
pokvarjenih. 
Vendar pa ta tarifna podštevilka ne zajema elektri čnih naprav 
za preverjanje, ali so sklopi integriranih vezij ali drugih elek ­
tronskih komponent hermeti čno zaprti (tarifna številka 9031).  
9031  Instrumenti, aparati in stroji za merjenje ali kontrolo, ki 
niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem 
poglavju; projektorji profilov  
9031 20 00  Merilne mize  
Merilne mize za črpalke za vbrizgavanje goriva dieselskih 
motorjev sestojijo iz elektromotorja in priprave z injektorji 
in graduiranimi steklenimi cevmi za nadziranje koli čine izbri­
zgane teko čine črpalke; lahko so opremljene tudi s pomožnimi 
aparati (s stroboskopom), s katerimi je mogo če natančno 
določiti trenutek vbrizga goriva.  
9031 80 32 in 
9031 80 34  Za merjenje in preverjanje geometrijskih veli čin 
Primeri geometri čnih veličin so: dolžina, razdalja, presek, 
premer, krivuljnost, kot, nagib in površinska hrapavost.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 532  
Ti tarifni podštevilki ne zajemata interferometrov za prever ­
janje ravnosti površin, ki se uporabljajo v laboratorijih 
(tarifna podštevilka 9027 50 00).  
9031 80 91  Za merjenje ali preverjanje geometrijskih veli čin 
Glej pojasnjevalne opombe k tarifnima podštevil ­
kama 9031 80 32 in 9031 80 34. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi vodne tehtnice.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 533  
POGLAVJE 91  
URE IN NJIHOVI DELI 
9102  Ro čne, žepne in druge osebne ure, vklju čno štoparice, 
razen tistih, iz tarifne številke 9101  
Ta tarifna številka zajema kombinacije ur z elektronskim 
računskim strojem, ki se pojavljajo v obliki ro čnih ali 
žepnih ur. 
Ta tarifna številka ne zajema elektronskih ra čunalnikov 
z vgrajenim prikazovalnikom za čas in datum ter budilko 
(tarifne podštevilke 8470 10 00, 8470 21 00 ali 8470 29 00).  
9111  Ohišja za osebne ure in deli ohišij  
Jermenčki, pasovi in zapestnice, pritrjeni na ohišja, se uvrš ­ 
čajo z ohišji za ure. Vendar pa se tovrstni proizvodi 
v primeru, da se sicer uvažajo skupaj z ohišji, niso pa 
nanje pritrjeni, uvrš čajo pod svoje ustrezne tarifne 
številke kot usnjeni jermeni, pasovi ali zapestnice, uvoženi 
posebej (tarifna številka 9113).  
9114  Drugi deli ur  
9114 10 00  Vzmeti, vklju čno lasne vzmeti  
Ta tarifna podštevilka zajema vse vzmeti, ki se uporabljajo 
v urah ali urnih mehanizmih. 
Razen glavnih in lasnih vzmeti so primeri vzmeti, ki se 
uvrščajo pod to tarifno podštevilko, še naslednji: 
1. drsne vzmeti; 
2. krmilne vzmeti in 
3. zatične vzmeti, ravnotežne vzmeti, napetostne vzmeti in 
križne vzmeti. 
Ta tarifna podštevilka ne zajema vzmeti za ohišja ur in za 
podobna ohišja, ki predstavljajo dele za splošno rabo 
v smislu opombe 2 k oddelku XV. 
Glavne vzmeti, vgrajene v njihovih ohišjih, se uvrš čajo pod 
tarifno podštevilko 9114 90 00.  
9114 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. sklope elektri čnih in elektronskih komponent, ki predsta ­
vljajo nedvoumno prepoznavni del ure (na primer elek ­
tronski zvonec); 
2. predmete, znane kot „vijaki za nastavljanje“; 
3. zagozde (v glavnem iz plasti čnih mas), nameš čene med 
ohišje ure in njen pogonski mehanizem in 
4. kvarčne oscilatorje za ure (kvar čni resonatorji z elektron ­
skim mikrovezjem za ohranjanje oscilacij).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 534  
POGLAVJE 92  
GLASBILA; NJIHOVI DELI IN PRIBOR 
9207  Glasbila, katerih zvok se proizvaja elektri čno ali se mora 
ojačati elektri čno (npr. elektri čne orgle, elektri čne kitare, 
električne harmonike)  
9207 10 30  Digitalni klavirji  
V nasprotju s sintetizatorji in klaviaturami, ustreza obseg in 
velikost tipkovnice natan čno tipkovnici akusti čnega klavirja 
(tarifna številka 9201). Uporabljajo vzorec zvoka, ki je 
karseda podoben klavirskemu. Tudi delovanje, vklju čno 
pedalov, ustreza tistemu pri klavirju. Praviloma imajo vgra ­
jene ojačevalce in zvo čnike.  
9207 10 50  Sintetizatorji  
Sintetizatorji se razlikujejo od drugih glasbil iz tarifne 
podštevilke 9207 10 po tem, da razen reprodukcije predpro ­
gramiranega zvoka (ali prednastavljenega), ki je lahko tudi 
moduliran, omogo čajo instrumentalistu programiranje last ­
nega zvoka. Sintetizatorji imajo lahko tudi druge vgrajene 
elektronske komponente, kot na primer samplerje, oja če­
valce, zvo čnike, sekven čnike, odmeve in druge številne 
enote za posebne efekte, pa tudi elektronska tolkala.  
9207 10 80  Druga  
Ta tarifna podštevilka zajema klaviature instrumente, ki 
omogočajo instrumentalistu reproduciranje samo predprogra ­
miranega zvoka. Instrumentalist ne more razviti in progra ­
mirati svojega lastnega zvoka. Klaviature imajo lahko tudi 
vgrajene oja čevalce in zvo čnike. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 535  
ODDELEK XIX  
OROŽJE IN STRELIVO; NJUNI DELI IN PRIBOR  
POGLAVJE 93  
OROŽJE IN STRELIVO; NJUNI DELI IN PRIBOR 
9305  Deli in pribor izdelkov iz tarifnih številk 9301 do 9304  
9305 91 00  Za vojaška orožja iz tarifne številke 9301  
Ta tarifna podštevilka zajema dele, na katere se nanašajo 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9305, (1) do 
(7), če so zaradi vrste in obdelave nedvoumno neuporabni 
za lovsko, športno, strelsko ali drugo orožje iz tarifnih 
številk 9302 00 00, 9303 in 9304 00 00.  
9306  Bombe, granate, torpedi, mine, rakete in podobno ter 
njihovi deli; naboji, drugo strelivo in projektili ter 
njihovi deli, vklju čno s šibrami in čepi za naboje  
9306 21 00  Strelivo za puške šibrenice  
Naboj sestavlja projektil (šibre ali krogla), ki se izstreli iz 
orožja, ohišje (tulec) z eksplozivnim polnjenjem ter 
kovinska podlaga z detonirno kapico.  
9306 30 10  Za revolverje in pištole iz tarifne številke 9302 in za 
avtomatske puške iz tarifne številke 9301  
Naboji, ki se uvrš čajo pod to tarifno podštevilko, so name ­
njeni za orožja, katerih skupna zna čilnost je ta, da so kratka 
in kompaktna. 
Primeri delov so naslednji: ohišja s strelno kapico ali brez 
nje, podlage iz medenine, projektili. Neobdelani ali samo 
grobo oblikovani deli se prav tako uvrš čajo pod to tarifno 
podštevilko.  
9306 30 30  Za vojaško orožje  
Ta tarifna podštevilka zajema risane in karabinske naboje 
(razen vadbenih nabojev brez smodniške polnitve (tarifna 
podštevilka 9306 30 90), s kroglo, zažigalne, protioklepne 
itd. ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 536  
ODDELEK XX  
RAZNI IZDELKI  
POGLAVJE 94  
POHIŠTVO; POSTELJNINA, ŽIMNICE, NOSILCI ZA ŽIMNICE, 
BLAZINE IN PODOBNI POLNJENI IZDELKI; SVETILKE IN PRIBOR 
ZANJE, KI NISO NAVEDENI ALI ZAJETI NA DRUGEM MESTU; 
OSVETLJENI ZNAKI, OSVETLJENI ZNAKI Z IMENI IN PODOBNO; 
MONTAŽNE ZGRADBE 
9401  Sedeži (razen tistih iz tarifne številke 9402), vklju čno 
s tistimi, ki se lahko spremenijo v ležiš ča, in njihovi deli 
►M24  Ta tarifna številka zajema komplete, sestavljene iz 
mize in stolov, pri katerih miza ni zasnovana za prehranje ­
vanje med sedenjem na stolih, ampak za druge namene (stoli, 
stolčki, ležalniki, naslanja či, kavči itd.). Na splošno so te 
mize premajhne za prehranjevanje in so manj bistvene od 
stolov, npr. po velikosti. Zato dajejo stoli kompletu bistven 
značaj v smislu splošnega pravila 3(b) za razlago kombini ­
rane nomenklature (glej tudi pojasnjevalne opombe KN k 
tarifni številki 9403). 
Primeri kompletov iz tarifne številke 9401:
  
◄ 
►M51  Za namene te tarifne številke velja vsako sklice ­
vanje na bambus le za rastlinske materiale iz tarifne številke 
1401. Po drugi strani za namene te tarifne številke vsako 
sklicevanje na les ali lesen velja tudi za bambusove ploš če 
iz tarifne številke 4412. (Glej tudi opombo 1(b) in opombo 6 
k poglavju 44). ◄ 
9401 10 00  Sedeži za zrakoplove  
Tovrstni sedeži so obi čajno izdelani iz lahkih, vendar trdnih 
materialov (na primer iz duraluminija). 
Večinoma se od sedežev za druge vrste prevoza razlikujejo 
po drugačni konstrukciji (nastavljivost, posebni na čini pritrje ­
vanja na tla ali steno, varnostni pasovi ali mesta, predvidena 
za vgradnjo varnostnih pasov itd.).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 537  
Izstrelilni sedeži za zrakoplove ne štejejo za sedeže iz tarifne 
številke 9401 in se uvrš čajo kot deli zrakoplovov (tarifna 
številka 8803).  
9401 90 10  Deli sedežev, ki se uporabljajo v zrakoplovih  
Ta tarifna podštevilka ne zajema hidravli čnih aktivatorjev za 
nastavitev položaja sedežev za letalsko posadko (tarifna 
podštevilka 8412 21 20 ali 8412 21 80).  
9403  Drugo pohištvo in njegovi deli  
Mize iz razli čnih materialov se uvrstijo glede na material, iz 
katerega so izdelani podporni elementi (noge in okvir), razen 
če na podlagi splošnega pravila 3 (b) za razlago kombinirane 
nomenklature material, iz katerega je izdelan vrhnji del, daje 
mizi njene bistvene zna čilnosti, na primer višjo vrednost 
(kadar je na primer vrhnji del izdelan iz dragocene kovine, 
stekla, marmorja, redkega lesa).  
►M24  Ta tarifna številka zajema komplete, sestavljene iz 
mize in stolov, pri katerih je miza zasnovana za prehranje ­
vanje (jedilne mize) med sedenjem na stolih (stoli, stol čki, 
ležalniki, fotelji, kav či itd.). Ti kompleti se uvrš čajo v smislu 
splošnega pravila 3(c) za razlago kombinirane nomenklature, 
saj se niti miza niti stoli ne morejo šteti za bolj bistvene v 
kompletu za uporabo splošnega pravila 3(b) za razlago 
kombinirane nomenklature (glej tudi mnenje o uvrstitvi HS 
k tarifni podštevilki 9403 60 in pojasnjevalne opombe KN k 
tarifni številki 9401). 
Primeri kompletov iz tarifne številke 9403:
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 538  
►M34  Ta tarifna številka ne vklju čuje košar in vre č za 
perilo. Za namene poglavja 94 izraz „pohištvo“ pomeni 
katere koli „premi čne“ predmete (ki niso zajeti pod drugimi, 
podrobnejšimi tarifnimi številkami nomenklature), ki so 
konstruirani tako, da se lahko postavijo na pod ali tla in ki 
so v glavnem uporabni predmeti, s katerimi se opremljajo 
zasebni stanovanjski prostori, hoteli, gledališ ča itd. 
Košare in vre če za perilo se uvrš čajo po materialu, iz kate ­
rega so izdelane. Košare za perilo iz železa ali jekla se na 
primer uvrš čajo kot drugi izdelki za gospodinjstvo pod 
tarifno številko 7323 (pod katero so zajete košare za perilo, 
glej pojasnjevalno opombo HS k tarifni številki 7323(A)(3), 
medtem ko se košare za perilo iz materialov za pletarstvo 
uvrščajo pod tarifno številko 4602 (pod katero so zajete 
košare vseh vrst, glej pojasnjevalno opombo HS k tarifni 
številki 4602(1))). 
Primeri košar in vre č za perilo, ki se uvrš čajo po materialu, iz 
katerega so izdelane:
  
Iz vrbovine, na notranji strani 
podložena z bombažem in 
visoka 66 cm.  Iz tekstilnega materiala, monti ­
rana na leseno konstrukcijo in 
visoka 69 cm.  Iz nerjavnega jekla, brez 
podloge in visoka 60 cm.  
Tarifna številka 4602.  Tarifna številka 6307 (bistveni 
značaj tega izdelka se dolo či 
glede na vre čo iz tekstilnega 
materiala, namenjeno odla ­
ganju perila, saj izdelka brez 
te vreče ne bi bilo mogo če 
uporabljati).  Tarifna številka 7323. ◄ 
►M41  Ta tarifna številka vklju čuje tudi kocke za skladiš čenje 
iz različnih materialov, na primer lesa ali kartona, ki so lahko 
prekrite npr. z imitacijo usnja ali tekstilnim materialom, 
zložljive ali ne, s pokrovom. Namenjene so postavitvi na tla, 
za shranjevanje predmetov in sedenje. 
Primeri:
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 539  
►M51  Pojasnjevalna opomba k tarifni številki 9401 v zvezi s 
sklicevanjem na „bambus“ in „les ali lesen“ se uporablja  mutatis 
mutandis  tudi za to tarifno številko. ◄ 
►M52  Ta tarifna številka ne vklju čuje „prikazovalnikov 
informacij“, kot so „zunanje oglasne table“ in „roll-up stojala“. 
Treba jih je uvrstiti pod druge tarifne številke nomenklature, pod 
katerimi so natan čneje zajeti (na primer zunanje oglasne table s 
površino za pisanje ali risanje, ki ustrezajo izdelkom iz tarifne 
številke 9610), ali po materialu, iz katerega so izdelani: 
(a) pod tarifno številko, ki zajema natan čno te izdelke (na 
primer ploš če iz navadnih kovin, ki ustrezajo izdelkom iz 
tarifne številke 8310, so uvrš čene pod to tarifno številko), 
ali 
(b) pod tarifno številko, ki zajema razli čne izdelke iz tega 
materiala (na primer tarifna številka 3926 ali tarifna številka 
7616). 
Primer zunanje oglasne table, ki jo je treba uvrstiti pod tarifno 
številko 9610:
  
Zunanja oglasna tabla s površino za pisanje s kredo. 
Primer zunanje oglasne table, ki jo je treba uvrstiti pod tarifno 
številko 8310:
  
Zunanja oglasna tabla, narejena izklju čno iz navadne kovine. 
Primeri „prikazovalnikov informacij“, ki jih je treba uvrstiti po 
materialu, iz katerega so izdelani, pod tarifno številko, ki zajema 
različne izdelke iz tega materiala:  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 540
  
Podstavek iz trde plastike, zgornji del iz alumi ­
nijastega okvirja s plasti čno ploščo na sredini, ki 
je z obeh strani prekrita s prozorno PVC folijo.  Podstavek in okvir iz aluminija z gumijastimi 
pritrdilnimi deli in prozorno PVC folijo, ki 
pokriva list papirja.  
Tarifna številka 7616 (bistveni zna čaj tega 
izdelka dolo ča aluminijasti okvir).  Tarifna številka 7616 (bistveni zna čaj tega 
izdelka dolo ča aluminijasti okvir).
  
Osrednja plasti čna plošča, pripeta na pet skoraj 
enako dolgih plasti čnih palic (drogov), od 
katerih se lahko vse nagnejo v razli čne smeri. 
Štiri od njih imajo na koncu plasti čne kavlje, 
na peto palico pa je nameš čen plastični pokrov ­ 
ček. 
Tarifna številka 3926 (izdelek je narejen 
izključno iz plastike). ◄ 
9404  Nosilci za žimnice; posteljnina in podobno blago (npr. 
žimnice, prešite odeje, pernice, blazine, blazinice), ki 
imajo vzmeti ali so napolnjeni s kakršnim koli mate ­
rialom ali iz penaste gume ali plasti čne mase, vklju čno 
prevlečene 
9404 10 00  Nosilci za žimnice  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9404, (A).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 541  
9404 90 10 in 
9404 90 90  Drugo  
Ti tarifni podštevilki zajemata predmete, naštete v pojasnje ­
valnih opombah HS k tarifni številki 9404, (B), (2). 
Ti tarifni podštevilki zajemata tudi elektri čno ogrevane 
vzglavnike, polnjene s penasto gumo ali penasto plasti čno 
maso, bombažno volno, klobu čevino ali s flanelo.  
9405  Svetilke in pribor zanje, vklju čno z reflektorji in njiho ­
vimi deli, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; 
osvetljeni znaki, osvetljene ploš če z imeni in podobno, 
s fiksiranim svetlobnim virom, in njihovi deli, ki niso 
navedeni in ne zajeti na drugem mestu  
9405 40 10  Reflektorji in žarometi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9405, (I), 
tretji in četrti odstavek.  
▼M18  
9405 50 00  Neelektri čne svetilke in pribor zanje  
Glej tudi dela (I)(5) in (I)(6) pojasnjevalne opombe HS k 
tarifni številki 9405. 
Ta tarifna podštevilka zajema svetila iz katerega koli mate ­
riala (razen materialov iz opombe 1 k poglavju 71) ne glede 
na to, ali imajo pritrdilo ali posebno držalo za sve čo ali čajno 
lučko ali ne. Obi čajno imajo na vrhu luknje za zra čenje in 
„odprtino“, skozi katero se vstavi sve ča. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi ve čramne sve čnike (glej 
sliki 1 in 2), sve čnike (glej sliki 3 in 4) in držala za sve čo 
(glej sliko 5), vklju čno z večramnimi sve čniki, svečniki in 
držali za čajne lučke. Vendar so tako imenovani „nosilci za 
čajne lučke“, ki so izdelani iz razli čnih materialov (steklo, 
keramika, les, plastika itn.), v obliki posod razli čnih oblik, 
brez kakršnih koli pritrdil ali posebnih držal, v katera se 
fiksno postavi sve ča ali čajna lučka, izklju čeni iz te tarifne 
podštevilke in se uvrstijo glede na material, iz katerega so 
izdelani (glej slike 6 do 12). Dejstvo, da se sve ča ali čajna 
lučka tesno prilega vdolbini posode, ni zadosten razlog za 
uvrstitev v to tarifno podštevilko (glej tudi Uredbo 
Komisije (EU) št. 141/2002 (  1 ) in Izvedbeno uredbo 
Komisije (EU) št. 774/2011 (  2 )). 
_____________  
( 1 ) Uredba Komisije (ES) št. 141/2002 z dne 25. januarja 2002 o uvrstitvi dolo čenega blaga 
v kombinirano nomenklaturo (UL L 24, 26.1.2002, str. 11). 
( 2 ) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 774/2011 z dne 2. avgusta 2011 o uvrstitvi dolo ­ 
čenega blaga v kombinirano nomenklaturo (UL L 201, 4.8.2011, str. 6).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 542  
Primeri izdelkov iz tarifne podštevilke 9405 50 00:  
Slika 1
  Slika 2
  
Slika 3
  Slika 4
  
Slika 5
  ▼M18
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 543  
Primeri izdelkov, ki se uvrš čajo glede na material, iz katerega so 
izdelani:  
Slika 6
  Slika 7
  Slika 8
  
Slika 9
  Slika 10
  Slika 11
  
Slika 12
  
▼M58  
9406  Montažne zgradbe  
Ta številka vklju čuje t. i. polivinilaste tunele, sestavljene iz 
konstrukcijskih elementov (obi čajno jeklenih ali aluminijastih 
cevi), sten in strehe (obi čajno plasti čnih ali steklenih), ki se 
uporabljajo v vrtnarstvu in omogo čajo, da se rastline gojijo v 
pokritem prostoru. Zasnovani so za dolgotrajno zunanjo 
uporabo, imajo stabilno konstrukcijo in so odporni proti 
vremenskim vplivom. Biti morajo dovolj veliki, da lahko 
vanje vstopi človek. Lahko so zasnovani tako, da ponujajo 
dodatne možnosti, kot je ogrevanje ali klimatizacija.  ▼M18
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 544  
Polivinilaste tunele, ki se uporabljajo v vrtnarstvu, vendar 
nimajo lastnosti montažne zgradbe (npr. njihova konstrukcija 
ni stabilna, zasnovani so za kratkotrajno uporabo, lahko se jih 
zlahka razstavi in premika), je treba uvrstiti glede na material, 
iz katerega so izdelani njihovi konstrukcijski elementi (obi ­ 
čajno jeklene ali aluminijaste cevi), saj ta daje izdelku njegov 
bistveni zna čaj v smislu splošnega pravila 3(b). 
Primeri izdelkov iz tarifne številke 9406:
  
Slika 1
  
Slika 2 
Primeri izdelkov, ki jih je treba uvrstiti glede na sestavni 
material njihovih konstrukcijskih elementov (cevi):
  
Slika 3
  
Slika 4  ▼M58
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 545
  
Slika 5.  
▼B 
9406 00 11  Premi čni domovi  
Premične hiše imajo, na primer, naslednje zna čilnosti: 
— zunanja površina je lahko sestavljena iz razli čnih mate­
rialov (na primer: les, plastika, aluminij in drugo); 
— v glavnem so dolge 7 do 11 m, široke 3 do 4 m, visoke 
3 do 4 m in tehtajo 1 do 4,5 t; 
— streha je lahko dvokapnica; 
— notranjost je popolnoma opremljena za stanovanjske 
namene; 
— imajo enojno ali dvojno os v sredini opremljeno s kolesi 
manjšega premera in vle čni drog, ki omogo ča samo 
premike na krajše razdalje na namenskem prostoru; 
— premikanje po javnih cestah je možno samo tako, da je 
naložena na kamionu ali vla čilcu, ker ni opremljena 
z električno signalizacijo, niti nima zavornega sistema 
in zato ne more biti registrirana za prevoz po javnih 
cestah.  ▼M58
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 546  
POGLAVJE 95  
IGRAČE, REKVIZITI ZA DRUŽABNE IGRE IN ŠPORT; NJIHOVI DELI 
IN PRIBOR 
Opomba 4  Kombinacije, ki se na podlagi te opombe uvrstijo pod 
tarifno številko 9503, vklju čujejo enega ali ve č izdelkov 
pod tarifno številko 9503, kombiniranih z enim ali ve č 
izdelki pod drugimi tarifnimi številkami, pripravljenimi v 
kompletu za prodajo na drobno, in imajo bistveni zna čaj 
igrače. 
Takšne kombinacije imajo bistveni zna čaj igrače ne le 
zaradi embalaže, temve č tudi zaradi pomembnosti, vrednosti 
in uporabe svojih sestavnih delov. 
Uvrstitev teh kombinacij pod tarifno podštevilko se dolo či 
na podlagi sestavnih delov s tarifno številko 9503, ki sesta ­
vljajo kombinacijo; drugi sestavni deli se ne upoštevajo. 
Primera: 
— plastična lutka, napolnjena z bonboni, se uvrsti pod 
tarifno podštevilko 9503 00 21, 
— figurica, ki predstavlja klovna, cirkuški šotor, igra če v 
obliki živali in obro ček za klju če, se uvrsti pod tarifno 
podštevilko 9503 00 70 kot komplet igra č, sestavljen iz 
figurice, šotora in igra če v obliki živali.  
9503 00  Tricikli, skiroji, avtomobili s pedali in podobne igra če na 
kolesa; vozi čki za lutke; lutke; druge igra če; zmanjšani 
modeli in podobni modeli za igro, tudi s pogonom; sesta ­
vljanke (puzzles) vseh vrst 
►M47  Pri razlikovanju med igra čami človeške oblike in 
igračami v obliki živali ali ne človeških bitij se ne upošteva: 
— njihova barva (škrlatna ali zelena barva kože jim na 
primer ne daje zna čaja nečloveškega bitja) in 
— ozadje likov, ki jih te predstavljajo, oziroma njihove 
veščine in sposobnosti (na primer njihov kraj rojstva 
ali sposobnost letenja). 
Če igrača nosi masko (ne glede na to, ali je ta na primer 
opremljena z živalskimi ušesi), pri čemer je velik ali razpo ­
znaven del človeškega obraza viden ali prepoznaven, ali če 
je masko mogo če sneti in pri tem razkriti človeško podobo, 
se jo šteje za igra čo, ki predstavlja človeško bitje. ◄ 
Ta tarifna številka vklju čuje: 
1. napihljive proizvode razli čnih oblika in velikosti, ki so 
namenjeni igri v vodi, npr. obro či za okrog pasu, proiz ­
vodi v obliki živali, in ki so ali niso okrašeni ter so ali 
niso oblikovani za sedenje v njem ali na njem;  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 547  
►M23  2. napihljive čolne, namenjene otrokom, da se v 
njih igrajo; 
3. helikopterje z ve č rotorji (t. i. „drone“) razli čnih veliko ­
sti. Od izdelkov iz tarifne številke 8802 se razlikujejo na 
primer po majhni teži, omejeni višini, času ali razdalji 
letenja, najvišji hitrosti, nezmožnosti samostojnega 
letenja ali nezmožnosti za prevoz bremena/tovora. 
Daljinsko vodenje je preprosto in niso opremljeni z 
naprednimi elektronskimi napravami (npr. globalnimi 
pozicionirnimi sistemi ali napravami za no čne lete/ 
nočno vidljivost). ◄ 
Ta tarifna številka ne vklju čuje: 
(a) napihljivih rokav čkov, obro čkov za vrat, pasov ali 
podobnih proizvodov, ki niso namenjeni varnosti ali 
reševanju, omogo čajo pa vzgon telesa, tako da oseba 
ne potone, ko se npr. u či plavati (tarifna številka 9506); 
(b) blazin, napolnjenih z vodo (navadno sestavni material); 
(c) proizvodov, ki so zaradi svoje oblike namenjeni 
izključno živalim (npr. „miške“ iz blaga, ki vsebujejo 
mačjo meto, čevlji iz govejega usnja za žve čenje, 
plastične kosti). 
Glej tudi opombo 5 k temu poglavju ;  
►M14  (d) kombinacij obro čka za klju če in igra če, ki so 
namenjene lažjemu rokovanju s pritrjenimi klju či (npr. 
verižica ali vrtljiva sponka) in so po svoji velikosti/ 
naravi in zasnovi v glavnem namenjene za shranjevanje 
ključev ter se obi čajno nosijo v žepu ali ro čni torbici (na 
splošno sestavni material obro čka za klju če). ◄ 
9503 00 10  Tricikli, skiroji, avtomobili s pedali in podobne igra če na 
kolesa; vozi čki za lutke  
Ta podštevilka zajema igra če na kolesih s pogonom na batni 
motor z notranjim zgorevanjem, ki jih vozijo otroci, tako 
imenovane „quad vehicles“, pod pogojem, da ne presegajo 
naslednjih omejitev: 
— hitrost ne presega 20 km/h; 
— nosilnost ne presega 50 kg; 
— prostornina cilindra ne presega 49 cm  3 ; 
— enostopenjski prenosni mehanizem; 
— zavorni sistem samo na zadnjih kolesih.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 548  
V nasprotju z ve čino otroških igra č na kolesih, ki se uvrš ­ 
čajo pod to podštevilko, so „quad vehicles“ oblikovani za 
vožnjo po zahtevnem terenu. 
V primeru, da je katera koli omejitev presežena, se mora 
„quad vehicle“ uvrstiti pod tarifno številko 8703.  
►M35  Ta tarifna podštevilka vklju čuje tudi skiroje s 
pomožnim motorjem, pod pogojem, da ne presegajo nasled ­
njih omejitev: 
— hitrost ne presega 20 km/h, 
— neto masa ne presega 12 kg, 
— enostopenjski prenosni mehanizem, 
— samo ena ro čna zavora ali nožna zavora na zadnjem 
kolesu. 
Če katero izmed zgoraj navedenih meril ni izpolnjeno, se 
morajo skiroji s pomožnim motorjem uvrstiti pod tarifno 
številko 8711. ◄ 
9503 00 21  Lutke  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9503, (C), 
prvi in drugi odstavek. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifnim podšte ­
vilkam 9503 00 81 do 9503 00 99. 
Ta tarifna podštevilka vklju čujejo nesestavljene ali razsta ­
vljene lutke, upoštevaje splošno pravilo 2 (a) za razlago 
kombinirane nomenklature.  
9503 00 29  Deli in dodatki  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9503, (C), 
tretji odstavek.  
9503 00 35 in 
9503 00 39  Drugi kompleti konstrukcij in konstrukcijske igra če 
Ti tarifni podštevilki vklju čujeta komplete konstrukcij in 
konstrukcijske igra če, drugih zmanjšanih modelov, ki 
imajo lastnosti igra č. Ti izdelki imajo naslednje lastnosti: 
— sestavljeni so iz dveh ali ve č samostojnih komponent, 
dobavljenih v skupnem pakiranju; 
— posamezne komponente se medsebojno dopolnjujejo in 
vsaka posamezna komponenta ni primerna za igranje. 
V kompletih se lahko nahajajo navodila za sestavljanje.  
9503 00 41 in 
9503 00 49  Igrače v obliki živali ali ne človeških bitij  
Ti tarifni podštevilki vklju čujeta, upoštevaje splošno 
pravilo 2(a) za razlago kombinirane nomenklature, nesesta ­
vljene ali razstavljene igra če v obliki živali in drugih ne člo­
veških bitij.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 549  
9503 00 70  Druge igra če, v kompletih ali na podlogah  
„Kompleti“ iz te tarifne podštevilke so sestavljeni iz dveh 
ali več različnih vrst izdelkov (predvsem za razvedrilo) v 
skupni embalaži za prodajo na drobno brez prepakiranja. 
Izdelki iz iste tarifne podštevilke, razen izdelki iz tarifnih 
podštevilk 9503 00 95 ali 9503 00 99 (ker ti tarifni podšte ­
vilki lahko zajemata izdelke razli čnih vrst), se ne štejejo kot 
izdelki razli čnih vrst. 
Poleg izdelkov, ki sestavljajo komplet, so v kompletu lahko 
tudi preprost pribor ali manjši predmeti za uporabo z izdelki 
(npr. plasti čni korenček ali plasti čna ščetka za igra če v 
obliki živali). 
Na podlagi opombe 4 k 95. poglavju ta tarifna podštevilka 
vključuje komplete za razvedrilo otrok, sestavljene iz 
izdelkov iz tarifne številke 9503, skupaj z enim ali ve č 
izdelki, ki bi bili kot samostojni izdelki uvrš čeni pod 
druge tarifne številke, če imajo te kombinacije bistvene 
značilnosti igra č. Primeri so: 
— kompleti, sestavljeni iz igra č v obliki brizgalnih pištol 
ali modelov za paste za modeliranje, skupaj z drugimi 
izdelki, kot so tempera barve ali vodene barvice, paste 
za modeliranje, svin čniki in krede, 
— kozmeti čni kompleti za otroke, ki vsebujejo izdelke iz 
tarifne številke 9503, skupaj z izdelki iz tarifne 
številke 3304. 
Vendar so kozmeti čni kompleti za otroke, sestavljeni iz 
izdelkov iz tarifne številke 3304, ki ne vsebujejo drugih 
izdelkov iz tarifne številke 9503, izklju čeni (tarifna 
številka 3304). 
„Podloge“ iz te tarifne podštevilke so sestavljene iz dveh ali 
več različnih vrst izdelkov v skupni embalaži za prodajo na 
drobno, brez prepakiranja, in so zna čilne za posebno vrsto 
iger, dela, ljudi ali poklicev, kot so npr. pou čne ali vzgojne 
igrače. 
9503 00 75 in 
9503 00 79  Druge igra če in modeli, z vdelanim motorjem  
V smislu teh tarifnih podštevilk izraz „motor“ zajema 
motorje in pogonske stroje iz tarifnih številk 8406 do 
8408, 8410 do 8412 ali iz 8501, kot so na primer motorji 
in stroji na stisnjeni zrak s rotorjem, vzmetni stroji ali 
rotorji, ki delujejo na principu protiobremenitev.  
9503 00 81 do 
9503 00 99  Drugo  
Te tarifne podštevilke vklju čujejo človeške figurice, na 
primer v obliki filmskih, pravlji čnih ali komi čnih junakov, 
indijancev, astronavtov ali vojakov, brez premi čnih delov in 
brez snemljivih obla čil, pritrjenih na ploš čico, podstavek ali 
podobno podlago, ki omogo ča figuricam ohranjanje polo ­ 
žaja brez druge opore.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 550  
Take figurice so pogosto del zbirateljske kolekcije. Ker so 
majhne, lahke in trpežno izdelane, se ponavadi uporabljajo 
kot otroške igra če. Njihova igralna vloga v tem primeru 
prevlada nad njihovo okrasno vrednostjo. 
Te tarifne podštevilke vklju čujejo, upoštevaje splošno 
pravilo 2 (a) za razlago kombinirane nomenklature, nesesta ­
vljene ali razstavljene človeške figurice (kositrne vojake in 
podobno).  
▼M57  
9503 00 87  prenosne interaktivne elektronske izobraževalne 
naprave, namenjene zlasti otrokom  
Ta tarifna podštevilka zajema prenosne naprave (z maso ne 
več kot 10 kg) z videzom tako imenovanih prenosnih ra ču­
nalnikov, tabli čnih računalnikov, pametnih telefonov in 
podobnih izdelkov. Zaradi njihove zasnove in preprostega 
upravljanja so zlasti namenjene otrokom za dejavnosti 
učenja z igro. 
Te naprave podpirajo u čenje z interakcijo med otrokom in 
napravo. Otroku omogo čajo izbiro med razli čnimi 
možnostmi vnosa, ki temeljijo na enem ali ve č področjih, 
temah itn. Naprave se lahko na te vnose odzivajo in zagota ­
vljajo povratne informacije na podlagi vnaprej programi ­
ranih informacij. Otrok zato lahko oceni stopnjo lastnega 
uspeha in se u či iz izkušenj.  
▼B 
9504  Igralne videokonzole in naprave, izdelki za sejemske 
igre, namizne ali družabne igre, vklju čno s fliperji, 
biljardi, posebnimi mizami za kazinske igre in opremo 
za avtomatska kegljiš ča (vključno za bowling)  
9504 90 10  Kompleti elektri čnih dirkalnih avtomobilov, ki imajo 
pomen tekmovalnih igric  
Med proizvode iz te tarifne podštevilke spadajo dirkališ ča 
z dvema ali ve č stezami za isto časno dirko dveh ali ve č 
avtomobil čkov. 
9505  Prazni čni, karnevalski in drugi izdelki za razvedrilo, 
vključno s čarovniškimi triki in podobno  
Poleg primerov, omenjenih v pojasnjevalnih opombah HS k 
tarifni številki 9505, (A), morajo izdelki, ki se uvrš čajo kot 
praznični izdelki, imeti okrasno vrednost (glede zasnove in 
okrasja) ter biti zasnovani, izdelani in priznani izklju čno kot 
izdelki za praznovanje. Uporabljajo se na poseben dan ali v 
določenem obdobju leta. 
Ti izdelki so v skladu s svojo zgradbo in zasnovo (odtis ­
njeno vsebino, okraski, simboli ali napisi) namenjeni 
uporabi na dolo čen praznik.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 551  
„Praznik“ je poseben dan ali obdobje med letom, ki ga neka 
skupnost obeleži z zna čilnimi simboli in posebnimi obi čaji. 
Nekateri teh praznikov so se za čeli praznovati v davnini z 
rituali ob verskih dogodkih, drugi se množi čno praznujejo in 
so pomembni v življenju države. Primeri takih dogodkov so 
božič, velika no č, noč čarovnic (Halloween, predve čer 
1. novembra), valentinovo, rojstni dnevi in poroke. 
Tudi naslednji izdelki se štejejo za prazni čne izdelke: 
— kipci s prazni čno opravo, ki ponazarjajo sezonske teme 
ali sezonske dejavnosti; 
— umetne bu če za noč čarovnic (smejo če ali ne); 
— izdelki, ki se po tradiciji uporabljajo med velikono čnimi 
prazniki (na primer umetni velikono čni pirhi – ne takšni, 
ki služijo kot embalaža), rumeni velikono čni piščanci in 
velikonočni zajčki); 
— potiskano papirno okrasje za okraševanje tort, povezano 
s posameznim praznikom; 
— kerami čni izdelki, ki imajo prazni čno zasnovo in 
okrasno vlogo. 
Izdelki z uporabnim namenom so izklju čeni, tudi če imajo 
zasnovo ali okrasje, primerno za posamezen praznik. 
Pod to tarifno številko ne spadajo: 
(a) igrače, vključno živali s polnilom in igre; 
(b) okrašeni stalni magnetki (tako imenovani „magnetki za 
na hladilnik“); 
(c) okvirji fotografij; 
(d) umetni velikono čni pirhi, ki se uporabljajo kot emba ­
laža; 
(e) kipi angelov; 
(f) miniaturni oblikovani okraski (na primer v obliki ro čne 
torbe ali zvonca), ki se uporabljajo kot embalaža za 
čokolado ali slaš čice; 
(g) posode in škatle (na primer v obliki boži čnega drevesca 
ali božička); 
(h) svečniki s prazni čnimi okraski; 
(ij) kerami čni izdelki, ki imajo prazni čno zasnovo in 
uporabno vlogo; 
(k) namizni prti, namizna pregrinjala in prti čki s prazni čnim 
okrasjem; 
(l) oblačila in kostumi.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 552  
9506  Izdelki in oprema za splošno fizi čno počutje, telovadbo, 
atletiko, druge športe (vklju čno za namizni tenis) in igre 
na prostem, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem 
mestu v tem poglavju; plavalni bazeni in bazeni za 
otroke 
►M56  Ta tarifna številka ne vklju čuje razteznih trakov, 
fitnes trakov ali podobnih izdelkov brez ro čajev. Obi čajno 
so pakirani posamezno ali v pakiranjih z najmanj dvema 
izdelkoma za prodajo na drobno. Na voljo so v razli čnih 
barvah in velikostih ter so lahko potiskani. Zaradi njihovih 
objektivnih zna čilnosti teh trakov ni mogo če opredeliti kot 
izdelke za splošno fizi čno počutje. Zato jih je treba uvrstiti 
glede na material, iz katerega so izdelani, na primer pod 
tarifno številko 4008 kot „trakovi iz necelularne gume“ 
(glej tudi opombo 1 in opombo 9 k poglavju 40).
  
◄ 
9506 11 10  Tekaške smu či 
Proizvodi iz te tarifne podštevilke so zelo lahki in ožji od 
alpskih smu či. 
9506 11 80  Druge smu či 
Ta tarifna podštevilka zajema skakalne smu či. Skakalne 
smuči so bistveno daljše in širše od navadnih smu či. 
Drsna ploskev je brez robnikov, vanjo je vrezanih ve č 
žlebov.  
9506 29 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje napihljive rokav čke, 
obročke za vrat, pasove ali podobne proizvode, ki niso 
namenjeni varnosti ali reševanju, omogo čajo pa vzgon 
telesa, tako da oseba ne potone, ko se npr. u či plavati. 
Ta tarifna številka ne vklju čuje: 
(a) rešilnih obro čev in rešilnih jopi čev (sestavni material); 
(b) napihljivih proizvodov, oblikovanih za igro (tar. 
št. 9503).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 553  
9506 31 00  Palice  
Palice za golf imajo ro čaj iz jekla, aluminija ali iz ogljikovih 
vlaken. Na enem koncu palice je prijemalo iz usnja ali 
gume, na drugem koncu pa udarna glava iz jekla ali lesa. 
Različne glave imajo zmožnost razli čnih nagibov za dose ­
ganje razli čno visokih udarcev za lu čaje z razli čnimi potmi 
žogice.  
9506 32 00  Žogice  
Žogice za golf imajo okroglaste jamice, ki zagotavljajo 
žogici držanje smeri. Tekmovalne žogice imajo najve čjo 
težo 45,93 g in premer najmanj 42,67 mm.  
9506 40 00  Proizvodi in oprema za namizni tenis  
Žogice za namizni tenis, ki so okrogle, so izdelane iz celu ­
loida ali podobnih materialov in imajo premer 40 mm ter 
obseg 12,6 cm. 
Mrežice za namizni tenis so visoke 15,25 centimetrov in 
dolge 183 centimetrov.  
9506 59 00  Drugi  
Ta tarifna podštevilka zajema loparje za badminton, ki so 
manjši in lažji od teniških loparjev in imajo tanjše in zelo 
prožne ro čaje. 
Ta tarifna podštevilka zajema tudi loparje za squash.  
9506 61 00  Žogice za tenis  
Žogice za tenis na travi, ki so iz gume, prevle čene s klobu ­ 
čevino, so brezšivne. Njihov premer je od 6,35 do 7,3 cm. 
Njihova teža je najmanj 56 g in najve č 59,4 g.  
9506 62 00  Napihljive  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje tudi napihljive gimnasti čne 
žoge za telovadbo in fizi čne vaje.  
9506 69 10  Žogice za kriket in polo  
Žogice za kriket so sestavljene iz usnjene prevleke napol ­
njene s stisnjenim predivom, žagovino in pluto. Njihov 
obseg je od 20,5 do 22,9 cm. Tehtajo med 133 in 163 g. 
Žogice za polo so izdelane iz lesa, bambusa ali plasti čne 
mase; njihov premer je od 7,6 do 8,9 cm in tehtajo od 120 
do 135 g.  
9506 69 90  Druge  
Ta tarifna podštevilka vklju čuje „žonglerske žogice“ 
vsakršne velikosti, oblike ali teže, za otroke ali odrasle.  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 554  
Pod to tarifno podštevilko so zajete tudi t. i. „protistresne 
žogice“ v obliki žoge, ki so lahko na razli čne načine okra­ 
šene. Obi čajno so izdelane iz plastike ali gume in so name ­
njene stiskanju v roki.
  
Drugi „protistresni izdelki“, ki so namenjeni stiskanju v roki, 
vendar nimajo oblike žoge, se uvrstijo pod tarifno šte- 
vilko 9503.
  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 555  
9506 70 10  Drsalke  
Ta tarifna podštevilka zajema drsalne čevlje, če so nanje 
pritrjene drsalke.  
9506 70 30  Kotalke  
Ta tarifna podštevilka zajema kotalne čevlje, če so nanje 
pritrjene kotalke.  
9506 91 10  Oprema za telovadbo z nastavljivim mehanizmom za 
upor  
Ta tarifna podštevilka zajema opremo za telovadbo kot na 
primer veslaške naprave, ergometri čna kolesa, naprave za 
tek ali hojo na mestu in kolesa za vadbo, ki se lahko urav ­
navajo z mehanizmom glede na težavnost, ki jo uporabnik 
želi izvajati.  
9506 99 10  Pribor za kriket in polo, razen žogic  
Ta tarifna podštevilka zajema palice za kriket (iz trdega lesa, 
največje debeline 10,8 cm in najve čje dolžine 96,5 cm) ter 
palice (kladiva) za polo.  
9506 99 90  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema „frizbije“ za otroke ali 
odrasle.  
9507  Palice, trnki in drug pribor za ribolov; mreže za zaje ­
manje ulovljenih rib; mreže za metulje in podobne 
mreže; umetne ptice za vabo (razen tistih iz tarifne 
številke 9208 ali 9705) ter podobni rekviziti za lov in 
strelstvo  
9507 10 00  Palice za ribolov  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9507, (3).  
9507 90 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema: 
1. ročne mreže za dvigovanje nalovljenih rib, mreže za 
metulje, in podobne mreže vseh vrst, na katere se nanaša 
pojasnjevalna opomba HS k tarifni številki 9507, (2); 
2. ribiški pribor (razen ribiških palic), ki se nanaša na pojas ­
njevalne opombe HS k tarifni številki 9507, (3); 
3. lovske in strelske vabe in rekvizite, na katere se nanaša 
pojasnjevalna opomba HS k tarifni številki 9507, (4).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 556  
POGLAVJE 96  
RAZNI IZDELKI 
9601  Slonova kost, kost, želvovina, rogovi, rogovi jelenov, 
korale, biserovina in drugi materiali živalskega izvora 
za rezljanje, obdelani, in izdelki iz teh materialov 
(vključno z izdelki, dobljenimi z oblikovanjem oziroma 
modeliranjem)  
Glede definicije izraza „obdelan“ glej pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 9601, drugi odstavek.  
9602 00 00  Obdelani materiali rastlinskega ali mineralnega izvora, 
za rezljanje, in izdelki iz teh materialov; izdelki, obliko ­
vani ali izrezljani iz voska, stearina, naravne gume ali 
naravne smole ali iz mase za modeliranje, in drugi obli ­
kovani ali rezljani izdelki, ki niso navedeni in ne zajeti 
na drugem mestu; obdelana, neutrjena želatina (razen 
želatine, ki se uvrš ča pod tarifno številko 3503) in izdelki 
iz neutrjene želatine  
Glede definicije izraza „obdelan“ glej pojasnjevalne opombe 
HS k tarifni številki 9601, drugi odstavek, ki se  mutatis 
mutandis  uporabljajo tudi za to tarifno številko. 
Aglomerirana morska pena in aglomerirani jantar predsta ­
vljen v obliki ploš č, palic, pali čic in podobnih oblik neob ­
delan razen preprosto oblikovan, se uvrš ča pod tarifno 
številko 2530.  
9603  Metle, š četke (vklju čno ščetke, ki so deli strojev, 
aparatov ali vozil), ro čne mehani čne priprave za čiščenje 
podov, brez motorja; omela in pernata omela; pripra ­
vljeni šopi in snopi za izdelavo metel ali š četk; sobosli ­
karski vložki in valji; brisalniki za pod, okna ipd. (razen 
brisalnikov z valjem)  
9603 10 00  Metle in š četke, sestavljene iz protja ali drugega rastlin ­
skega materiala, povezanega skupaj, z držajem ali brez 
njega  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9603, (A).  
9603 21 00 do 
9603 29 80  Zobne ščetke, čopiči za britje, š četke za lase, š četke za 
nohte, ščetke za trepalnice in druge toaletne š četke za 
osebno nego, vklju čno ščetke, ki so deli aparatov  
Ščetke za trepalnice so iz ve č kodrov las, pritrjenih pravo ­
kotno na ro čaj. 
Ščetke za obleko in čevlje se ne uvrš čajo pod to tarifno 
podštevilko (tarifna podštevilka 9603 90 91).  
9603 40 90  Soboslikarski vložki in valji  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9603, (F), 
prvi in drugi odstavek.  
9603 90 10  Ro čno vodeni mehani čni čistilci tal, brez motorja  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9603, (C).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 557  
9606  Gumbi, gumbi pritiska či, zaklopni gumbi, gumbi za 
srajce, gumbi, ki se še obla čijo (prekrijejo) in drugi 
deli teh izdelkov; nedokon čani gumbi  
9606 30 00  Gumbi, ki se še obla čijo (prekrijejo) in drugi deli 
gumbov; nedokon čani gumbi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9606, četrti 
odstavek, (1), (2) in (3).  
9608  Kemi čni svinčniki; flomastri in ozna čevalci s konico iz 
polsti ali drugega poroznega materiala; nalivna peresa in 
podobna peresa; peresa za kopiranje; patentni svin čniki; 
peresniki, držala za svin čnike in podobna držala; deli 
(vključno kapice in š čipalke) navedenih izdelkov, razen 
tistih iz tarifne številke 9609  
9608 10 10 do 
9608 10 99  Kemični svinčniki 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9608, (1). 
Proizvodi, ki se uvrš čajo pod te tarifne podštevilke, imajo 
lahko elektronsko časovno enoto (uro) (obi čajno z digitalnim 
displejem).  
9608 30 00  Nalivna peresa in podobna peresa  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9608, (3).  
►M29  Ta tarifna podštevilka vklju čuje t. i. „pisala na 
dotik“, to so pisala za zaslone na dotik iz katerega koli 
materiala. Na splošno obstajata dve skupini pisal: pisala za 
uporovne zaslone in pisala za kapacitivne zaslone. ◄ 
9608 40 00  Patentni svin čniki 
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9608, (5).  
9608 91 00  Peresa in njihove konice  
Ta tarifna podštevilka zajema tudi nastavne glave za 
posebna peresa, ki se uporabljajo s šablonami.  
9608 99 00  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema konice za kemi čne svinčnike. 
Izdelane so iz volframovega karbida in tudi iz drugih kovin 
(razen jekla, tarifni številki 7326 ali 8482), njihov premer 
pa je med 0,6 mm in 1,25 mm. 
Vendar pa se kroglice za peresa in njihove konice iz volfra ­
movega karbida za patentne svin čnike uvrš čajo pod tarifno 
podštevilko 9608 91 00, glede na njihov material (glej 
pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9608, deli).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 558  
9609  Svin čniki (razen svin čnikov iz tarifne številke 9608), 
pisala, mine za svin čnike, pasteli, risalno oglje, pisalna 
ali risalna kreda in krojaška kreda  
9609 10 10 in 
9609 10 90  Svinčniki in pisala z mino, zaprti v trdem ohišju  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9609, prvi 
odstavek, (B).  
9609 20 00  Mine za svin čnike, črne ali barvne  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9609, tretji 
odstavek, (7).  
9612  Trakovi za pisalne stroje in podobni trakovi, prepojeni 
s tiskarsko barvo ali druga če pripravljeni za odtiskova ­
nje, vklju čno s trakovi na kolesih ali v kasetah; blazinice 
za žige, prepojene ali neprepojene, s škatlo ali brez nje  
9612 10 10 do 
9612 10 80  Trakovi  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9612, prvi 
odstavek, (1).  
►M37  Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, ki so 
trakovi, prevle čeni/prepojeni s črnilom, ob čutljivim na 
toploto, in pripravljeni za takojšnjo uporabo, tj. trakovi, ki 
so primerni za takojšnjo uporabo v pisalnem stroju ali 
katerem koli drugem stroju z vgrajeno napravo za tiskanje 
brez nadaljnjega proizvodnega postopka. 
Dolžina in širina trakov, prevle čenih/prepojenih s črnilom in 
pripravljenih za takojšnjo uporabo, sta odvisni od vrste 
stroja, v katerem se trakovi uporabljajo. 
Proizvodi, ki niso pripravljeni za takojšnjo uporabo, so 
izključeni iz teh tarifnih podštevilk (na splošno iz oddelkov 
VI in VII). ◄ 
9612 20 00  Blazinice za žige  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9612, prvi 
odstavek, (2).  
9613  Vžigalniki za cigarete in drugi vžigalniki, vklju čno z 
mehaničnimi ali elektri čnimi, in njihovi deli, razen 
kremenov in stenjev  
Pod to tarifno številko se uvrš čajo tudi vžigalniki z vgra ­
jenim kalkulatorjem in/ali uro.  
9614 00  Toba čne pipe (vklju čno glave za pipe) in ustniki za 
cigare ali cigarete ter njihovi deli  
9614 00 10  Grobo oblikovani kosi lesa ali korenin za izdelovanje pip  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9614, prvi 
odstavek, (4).  ▼B
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 559  
9615  Glavniki, sponke za lase in podobno; lasnice, igle za 
kodre, sponke za kodre, navijalke za lase in podobno, 
razen tistih iz tarifne številke 8516, in njihovi deli  
Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9615, četrti 
odstavek. 
Za namene te tarifne številke izraz „sponke za lase in 
podobno“ zajema blago iz trdnih materialov, ker so izdelki 
pod to tarifno številko obi čajno izdelani iz navadne kovine 
ali plasti čne mase. Zato ta tarifna številka ne zajema 
naglavnih trakov in elastik za lase. Ti se uvrš čajo na 
naslednji na čin: 
a) Elastike za lase in naglavni trakovi, sestavljeni na primer 
iz cevasto pletene elasti čne zanke (glej fotografijo 1), 
gumirane zanke, prekrite s tekstilom (glej fotografijo 
2), elasti čnega traku, popolnoma prekritega s tkanim 
tekstilnim materialom (glej fotografijo 3) ali zanke iz 
elastičnega tekstilnega traku (glej fotografijo 4), se uvrš ­ 
čajo kot obla čilni dodatki pod tarifno številko 6117 ali 
6217.  
Primeri:
  
1. Elastika za lase  2. Elastika za lase  3. Elastika za lase  4. Naglavni trak  
b) Za elastike za lase in naglavne trakove, sestavljene iz 
zanke ali traku iz tekstilnega materiala iz oddelka XI ter z 
dekoracijo, na primer lesenimi kroglicami, plasti čnimi 
biseri ali usnjenimi oziroma tekstilnimi elementi, velja, da 
imajo bistveni zna čaj drugih gotovih obla čilnih dodatkov, 
zato se v skladu s splošnim pravilom 3(b) uvrš čajo pod 
tarifno številko 6117 ali 6217.  
Primeri:
  
c) Elastike za lase in naglavni trakovi, sestavljeni predvsem 
iz, na primer, plasti čnih ploščic, ki so nalepljene ali našite 
na neelasti čen tekstilen trak in pokrivajo skoraj vso vidno 
površino izdelka, s čimer dajo izdelku njegov bistveni 
značaj, se v skladu s splošnim pravilom 3(b) ter 
opombama 9(a) in 11 k poglavju 71 uvrš čajo pod tarifno 
številko 7117.  ▼M38
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 560  
Primer:
  
d) Elastike za lase in naglavni trakovi, ki so v celoti ali delno 
sestavljeni iz naravnih ali kultiviranih biserov, dragih ali 
poldragih kamnov, plemenitih kovin ali kovin, platiranih s 
plemenito kovino, se v skladu z opombama 1 in 9(a) k 
poglavju 71 uvrš čajo pod tarifne številke 7113 in 7116. 
Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9615, 
četrti odstavek. 
e) Elastike za lase in naglavni trakovi, ki so v celoti ali delno 
sestavljeni iz krzna ali umetnega krzna, se v skladu z 
opombama 3 in 4 k poglavju 43 uvrš čajo pod tarifno 
številko 4303 ali 4304.  
Primer:
  
f) Elastike za lase in naglavni trakovi, sestavljeni iz drugih 
materialov, ki niso prekriti s tekstilom, okrašeni ali ne 
(razen blaga iz to čk d) in e)), se uvrš čajo glede na 
material, iz katerega je izdelana zanka, saj bistveni zna čaj 
določata zanka in njena funkcija (v skladu s splošnim 
pravilom 3(b) se na primer plasti čna zanka uvrš ča pod 
tarifno številko 3926 (glej fotografiji 1 in 2), gumirana 
zanka pa se uvrš ča pod tarifno številko 4015 (glej 
fotografijo 3)).  
Primeri:
  
1. Elastika za lase  2. Elastika za lase  3. Naglavni trak  ▼M38
 02015XC0304(03) — SL — 04.01.2019 — 001.001 — 561  
g) Blago, ki se uvrš ča pod tarifno številko 7117 kot imita ­
cija nakita in ki se lahko, na primer, uporablja kot zapes ­
tnica ali verižica za gleženj, ostane uvrš čeno pod nave ­
deno tarifno številko, čeprav se lahko uporabi tudi kot 
naglavni trak ali elastika za lase.  
Primeri:
  
▼B 
9619 00  Damski vložki in tamponi, otroške plenice in pleni čne 
predloge ter podobni izdelki iz kakršnega koli materiala  
9619 00 30  Iz vate iz tekstilnih materialov  
Ta tarifna podštevilka zajema damske vložke in tampone, 
otroške plenice in pleni čne predloge ter podobne sanitarne 
izdelke iz vate, s pleteno ali redko tkano luknji často prev ­
leko ali brez nje.  
9619 00 79  Drugo  
Ta tarifna podštevilka zajema npr. zaš čitne podloge za 
spodnje hla čke. ▼M38