3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

vse živalske vrste razen pujskov, telet, piščancev do 14. dneva in puranov do 28. dneva

3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

2. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, kožo in oči.

pripravek iz kompleksa železa(II) in aminokislin, pri čemer so železo in aminokisline, pridobljene iz sojinih beljakovin, kelirani s koordinatnimi kovalentimi vezmi, kot prah z najnižjo vsebnostjo železa 9 %

2. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in ustrezne organizacijske ukrepe, zlasti zaradi vsebnosti težkih kovin. Kadar tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, kožo in oči.

pripravek iz kompleksa železa (II) in aminokislin, pri čemer so železo in aminokisline kelirani s koordinatnimi kovalentimi vezmi, kot prah z vsebnostjo železa 9–10 % in najmanj 18 % prostih aminokislin.

— ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD), Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F) in EN ISO 17180

3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

3b108

—

železov (II) kelat iz hidrata glicina

Sestava dodatka železov (II) kelat iz hidrata glicina kot prah z najnižjo vsebnostjo železa 15 % vlaga: največ 10 % Lastnosti aktivne snovi kemijska formula: Fe(x)1-3·nH2O, x = anion glicina Analizne metode (1) Za določanje količine glicina v krmnem dodatku: — ionska kromatografija z ninhidrinsko derivatizacijo po koloni in fotometrično določitvijo (Uredba Komisije (ES) št. 152/2009, (Priloga III, F). Za določanje količine skupnega železa v krmnem dodatku in premiksih: — atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) (EN ISO 6869); ali — atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) (EN 15510); ali — atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo po razklopu pod tlakom (ICP-AES) (CEN/TS 15621). Za določanje količine skupnega železa v posamičnih krmilih in krmnih mešanicah: — atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) (Uredba Komisije (ES) št. 152/2009, Priloga IV-C); ali — atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) (EN ISO 6869); ali — atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) (EN 15510); ali — atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo po razklopu pod tlakom (ICP-AES) (CEN/TS 15621).

vse živalske vrste

—

—

ovce: 500 (skupaj (2)) govedo in perutnina: 450 (skupaj (2)) pujski do enega tedna pred odstavitvijo: 250 mg/dan (skupaj (2)) hišne živali: 600 (skupaj (2)) druge vrste: 750 (skupaj (2))

1. Železov (II) kelat iz hidrata glicina se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. 2. Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. 3. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in primerne organizacijske ukrepe. Kadar tveganj ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven s temi postopki in ukrepi, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.