02018R1727 — SL — 01.06.2022 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) 2018/1727 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. novembra 2018

o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ







POGLAVJE I

USTANOVITEV, CILJI IN NALOGE EUROJUSTA

Člen 1

Ustanovitev Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

1. Ustanovi se Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust).

2. Eurojust, kakor je ustanovljen s to uredbo, nadomesti in nasledi Eurojust, kakor je bil ustanovljen s Sklepom 2002/187/PNZ.

3. Eurojust ima pravno osebnost.

Člen 2

Naloge

1. Eurojust podpira in krepi usklajevanje in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskovanje in pregon, v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, za katera je v skladu s členom 3(1) in (3) pristojen Eurojust, kadar se ta kazniva dejanja nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, in sicer na podlagi operacij, ki jih izvajajo organi držav članic, Europol, EJT in OLAF, ter informacij, ki jih ti pošljejo.

2. Eurojust pri izvajanju svojih nalog: (a) upošteva vsako zaprosilo pristojnega organa države članice oziroma informacije, ki jih posredujejo organi, institucije, telesa, uradi in agencije Unije, pristojni na podlagi določb, sprejetih v okviru Pogodb, in vseh informacij, ki jih zbere Eurojust sam; (b) lajša izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njem, tudi zaprosil in odločitev na podlagi pravnih aktov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

3. Eurojust izvršuje svoje naloge na zahtevo pristojnih organov držav članic, na lastno pobudo ali na zahtevo EJT v mejah pristojnosti EJT.

Člen 3

Pristojnosti Eurojusta

1. Eurojust je pristojen za obravnavo oblik kaznivih dejanj, ki so navedene v Prilogi I. Vendar od datuma, ko EJT prevzame svoje preiskovalne in tožilske naloge v skladu s členom 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, Eurojust ne izvršuje svoje pristojnosti v zvezi s kaznivimi dejanji, za obravnavo katerih izvršuje svojo pristojnost EJT, razen v primerih, ki vključujejo tudi države članice, ki niso vključene v okrepljeno sodelovanje za ustanovitev EJT, ter na zahtevo teh držav članic ali EJT.

2. Eurojust izvršuje svojo pristojnost za kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, v primerih, ki vključujejo države članice, vključene v okrepljeno sodelovanje za ustanovitev EJT, za katere pa EJT ni pristojen ali se odloči, da svoje pristojnosti ne bo izvrševal. Z namenom lažjega izvajanja pristojnosti Eurojusta v skladu s tem odstavkom se Eurojust, EJT in zadevne države članice medsebojno sodelujejo in se posvetujejo. Praktične podrobnosti o izvajanju pristojnosti Eurojusta v skladu s tem odstavkom ureja delovni dogovor iz člena 47(3).

3. Kar zadeva oblike kaznivih dejanj, ki niso navedene v Prilogi I, lahko Eurojust v skladu s svojimi nalogami na zaprosilo pristojnega organa države članice pomaga pri preiskovanju in pregonu.

4. Eurojust je pristojen tudi za obravnavo kaznivih dejanj, povezanih s kaznivimi dejanji, navedenimi v Prilogi I. Za povezana kazniva dejanja se štejejo naslednje vrste kaznivih dejanj: (a) kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za storitev hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I; (b) kazniva dejanja, storjena z namenom lajšanja ali storitve hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I; (c) kazniva dejanja, storjena z namenom zagotovitve nekaznovanosti storilcev hudih kaznivih dejanj, navedenih v Prilogi I.

5. Eurojust lahko na zaprosilo pristojnega organa države članice pomaga tudi pri preiskovanju in pregonu, ki se nanašata samo na to državo članico in tretjo državo, če je bil z navedeno tretjo državo sklenjen sporazum ali dogovor o sodelovanju na podlagi člena 52, ali če je v posebnem primeru nudenje tovrstne pomoči bistvenega pomena.

6. Eurojust lahko na zaprosilo pristojnega organa države članice ali Komisije pomaga pri preiskovanju in pregonu, ki se nanašata samo na to državo članico, vendar imata posledice na ravni Unije. Preden ukrepa na zaprosilo Komisije, se Eurojust posvetuje s pristojnim organom zadevne države članice. Ta pristojni organ lahko v roku, ki ga določi Eurojust, nasprotuje Eurojustovi izvršitvi zaprosila, v vsakem primeru pa utemelji svoje stališče.

Člen 4

Operativne funkcije Eurojusta

1. Eurojust: (a) obvešča pristojne organe držav članic o preiskovanju in pregonu, o katerih je bil obveščen in ki imajo posledice na ravni Unije oziroma lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene; (b) pomaga na zaprosilo pristojnih organov držav članic, tako da jim zagotovi najboljše možno usklajevanje preiskovanja in pregona; (c) pomaga izboljšati sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic, predvsem na podlagi Europolovih analiz; (d) sodeluje in se posvetuje z Evropsko pravosodno mrežo v kazenskih zadevah, vključno z uporabo njene dokumentarne podatkovne zbirke in prispevanjem k njenemu izboljšanju; (e) tesno sodeluje z EJT v zadevah glede njegove pristojnosti; (f) zagotavlja operativno, tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami; (g) podpira centre specializiranega strokovnega znanja Unije, ki so jih razvili Europol in druge institucije, organi, uradi ter agencije Unije, in v njih sodeluje, kadar je to ustrezno; (h) sodeluje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter mrežami, ustanovljenimi na območju svobode, varnosti in pravice, ki ga ureja naslov V PDEU; (i) podpira ukrepe držav članic v boju proti hudim oblikam kaznivih dejanj iz Priloge I; ▼M1 (j) podpira ukrepe držav članic v boju proti genocidu, hudodelstvom zoper človečnost, vojnim zločinom in povezanim kaznivim dejanjem, tudi z zavarovanjem, analiziranjem in hranjenjem dokazov, povezanih s temi zločini in povezanimi kaznivimi dejanji, ter, kadar je to potrebno in primerno, omogočanjem izmenjave takih dokazov ali kakšnim drugačnim neposrednim dajanjem na voljo teh dokazov pristojnim nacionalnim organom in mednarodnim pravosodnim organom, zlasti Mednarodnemu kazenskemu sodišču. ▼B

2. Eurojust lahko pri izvajanju svojih nalog obrazloženo zaprosi, da pristojni organi zadevnih držav članic: (a) izvedejo preiskavo ali pregon določenih dejanj; (b) sprejmejo, da je eden izmed njih v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona; (c) usklajujejo dejavnosti med pristojnimi organi zadevnih držav članic; (d) v skladu z ustreznimi instrumenti sodelovanja ustanovijo skupne preiskovalne skupine; (e) ga seznanijo z vsako informacijo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog; (f) izvedejo posebne preiskovalne ukrepe; (g) sprejmejo katere koli druge ukrepe, ki so potrebni zaradi preiskave ali pregona.

3. Eurojust lahko tudi: (a) zagotavlja mnenja Europolu na podlagi analiz, ki jih ta izvaja; (b) zagotavlja logistično podporo, vključno s pomočjo pri prevajanju, tolmačenju in organizaciji usklajevalnih sestankov.

4. Kadar se dve ali več držav članic ne more dogovoriti, katere izmed njih bi morale izvesti preiskavo ali pregon na podlagi zaprosila iz točke (a) ali (b) odstavka 2, Eurojust izda pisno mnenje o zadevi. Eurojust mnenje takoj pošlje zadevnim državam članicam.

5. Eurojust na zahtevo pristojnega organa ali na lastno pobudo izda pisno mnenje o ponavljajočih se zavrnitvah ali težavah v zvezi z izvršitvijo zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njih, vključno z zaprosili in odločitvami, ki temeljijo na instrumentih, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, če navedenih primerov ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom pristojnih nacionalnih organov ali z vključitvijo zadevnih nacionalnih članov. Eurojust mnenje takoj pošlje zadevnim državam članicam.

6. Pristojni organi zadevnih držav članic se brez nepotrebnega odlašanja odzovejo na zahteve Eurojusta iz odstavka 2 in pisna mnenja iz odstavka 4 ali 5. Pristojni organi držav članic lahko ne ravnajo skladno z zahtevo ali ne upoštevajo pisnega mnenja, če bi ravnanje v skladu z zahtevo ali mnenjem škodilo temeljnim interesom nacionalne varnosti ali ogrozilo uspeh preiskave v teku ali varnost posameznika.

Člen 5

Izvrševanje operativnih in drugih funkcij

1. Eurojust pri sprejemanju katerega koli izmed ukrepov iz člena 4(1) ali (2) deluje prek enega ali več zadevnih nacionalnih članov. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se kolegij posveti operativnim vprašanjem in katerim koli drugim vprašanjem, ki so neposredno povezana z operativnimi zadevami. Z upravnimi zadevami se kolegij ukvarja le toliko, kolikor je potrebno za zagotovitev, da se izpolnijo operativne funkcije.

2. Eurojust deluje kot kolegij: (a) pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(1) ali (2): (i) na zahtevo enega ali več nacionalnih članov, udeleženih v primeru, ki ga obravnava Eurojust; (ii) če gre za preiskovanje ali pregon, ki imajo posledice na ravni Unije ali lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene; (b) pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(3), (4) ali (5); (c) če gre za splošno vprašanje, ki se nanaša na uresničevanje njegovih operativnih ciljev, ali (d) pri sprejemanju letnega proračuna Eurojusta, pri čemer odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov; (e) pri sprejemanju programskega dokumenta iz člena 15 ali letnega poročila o dejavnostih Eurojusta, pri čemer odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov; (f) pri izvolitvi ali razrešitvi predsednika in podpredsednikov v skladu s členom 11; (g) pri imenovanju upravnega direktorja ali po potrebi podaljšanju njegovega mandata ali njegovi razrešitvi s položaja v skladu s členom 17; (h) pri sprejemanju delovnih dogovorov v skladu s členoma 47(3) in 52; (i) pri sprejemanju pravil za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, tudi v zvezi z njihovimi izjavami o interesih; (j) pri sprejemanju poročil, političnih dokumentov, smernic za nacionalne organe in mnenj o operativnem delu Eurojusta, ko so ti dokumenti strateške narave; (k) pri imenovanju pravosodnih funkcionarjev za zvezo v skladu s členom 53; (l) pri sprejemanju odločitev, ki v tej uredbi niso izrecno dodeljene izvršnemu odboru ali za katere ni pooblaščen upravni direktor v skladu s členom 18; (m) če ta uredba sicer tako določa.

3. Eurojust pri izpolnjevanju svojih nalog navede, ali deluje preko enega ali več nacionalnih članov ali kot kolegij.

4. Kolegij lahko poleg nalog, določenih v členih 16 in 18, v skladu z operativnimi potrebami določi dodatne upravne naloge za upravnega direktorja in izvršni odbor. Zaradi izjemnih okoliščin lahko kolegij s sklepom začasno zadrži prenos pooblastil organa za imenovanja na upravnega direktorja in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej, ter jih izvaja sam ali pa jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja, razen na upravnega direktorja.

5. Kolegij sprejme poslovnik Eurojusta z dvotretjinsko večino svojih članov. Če odločitve ni mogoče sprejeti z dvotretjinsko večino, se sprejme z navadno večino. Poslovnik Eurojusta odobri Svet z izvedbenimi akti.







POGLAVJE II

STRUKTURA IN ORGANIZACIJA EUROJUSTA







ODDELEK I

Struktura

Člen 6

Struktura Eurojusta

Eurojust obsega:

(a) nacionalne člane;

(b) kolegij;

(c) izvršni odbor;

(d) upravnega direktorja.







ODDELEK II

Nacionalni člani

Člen 7

Položaj nacionalnih članov

1. V Eurojust vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom začasno napoti po enega nacionalnega člana. Nacionalni član ima stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta.

2. Vsakemu nacionalnemu članu pomagata en namestnik in en pomočnik. Načeloma imata namestnik in pomočnik stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta. Vsaka država članica lahko odloči, da ima namestnik ali pomočnik ali oba svoje stalno delovno mesto v svoji državi članici. Če država članica sprejme takšno odločitev, o njej uradno obvesti kolegij. Če to zahtevajo operativne potrebe Eurojusta, lahko kolegij od države članice zahteva, da namestnika ali pomočnika ali oba za določen čas namesti na sedežu Eurojusta. Država članica brez nepotrebnega odlašanja ravna v skladu z zahtevo kolegija.

3. Nacionalnemu članu lahko pomagajo dodatni namestniki ali pomočniki, ki lahko imajo po potrebi in v soglasju s kolegijem svoje stalno delovno mesto na Eurojustu. Država članica uradno obvesti Eurojust in Komisijo o imenovanju nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov.

4. Nacionalni člani in namestniki morajo imeti položaj tožilca, sodnika ali predstavnika sodnega organa z enakovrednimi pristojnostmi, kot jih ima tožilec ali sodnik v skladu z nacionalnim pravom. Države članice jim podelijo vsaj pooblastila iz te uredbe, da lahko izpolnjujejo svoje naloge.

5. Mandat nacionalnih članov in njihovih namestnikov je pet let in se lahko enkrat podaljša. V primerih, ko namestnik ne more delovati v imenu nacionalnega člana ali ga nadomeščati, ostane slednji po izteku mandata in s soglasjem njune države članice na položaju do podaljšanja mandata ali zamenjave.

6. Države članice določijo nacionalne člane in namestnike na podlagi dokazanih ustreznih delovnih izkušenj na visoki ravni na področju kazenskih zadev.

7. Namestnik lahko deluje v imenu nacionalnega člana ali ga nadomešča. Nacionalnega člana lahko nadomešča ali deluje v njegovem imenu tudi pomočnik, če ima položaj iz odstavka 4.

8. Izmenjava operativnih informacij med Eurojustom in državami članicami poteka prek nacionalnih članov.

9. Plače in druge prejemke nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov krije njihova država članica brez poseganja v člen 12.

10. Kadar nacionalni člani, namestniki in pomočniki delujejo v okviru nalog Eurojusta, se nastali stroški iz teh dejavnosti obravnavajo kot odhodki iz poslovanja.

Člen 8

Pooblastila nacionalnih članov

1. Nacionalni član je pooblaščen, da: (a) lajša ali sicer podpira izdajo ali izvrševanje kakršnih koli zaprosil za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje; (b) neposredno stopi v stik s katerimi koli pristojnimi nacionalnimi organi države članice ali drugim pristojnim organom, uradom ali agencijo Unije, vključno z EJT, ter si z njimi izmenjuje informacije; (c) v skladu z mednarodnimi zavezami svoje države članice neposredno stopi v stik z vsemi pristojnimi mednarodnimi organi in si z njimi izmenjuje informacije; (d) sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah, tudi pri njihovi ustanovitvi.

2. Brez poseganja v odstavek 1 lahko države članice nacionalnim članom v skladu z njihovim nacionalnim pravom dodelijo dodatna pooblastila. Te države članice o teh pooblastilih uradno obvestijo Komisijo in kolegij.

3. V soglasju s pristojnim nacionalnim organom lahko nacionalni član v skladu s svojim nacionalnim pravom: (a) izdaja ali izvršuje zaprosila za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje; (b) odreja, zahteva ali izvršuje preiskovalne ukrepe, kakor so določeni v Direktivi 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ).

4. V nujnih primerih in kadar pristojnega nacionalnega organa ni mogoče identificirati ali ga pravočasno kontaktirati, je nacionalni član pooblaščen za sprejemanje ukrepov iz odstavka 3 v skladu s svojim nacionalnim pravom, pod pogojem, da o tem v najkrajšem možnem času obvesti pristojni nacionalni organ.

5. Nacionalni član lahko poda predlog pristojnemu nacionalnemu organu, da izvede ukrepe iz odstavkov 3 in 4, kadar bi bilo izvrševanje pooblastil iz odstavkov 3 in 4 s strani nacionalnega člana v nasprotju z: (a) ustavnimi pravili države članice ali (b) temeljnimi vidiki nacionalnega kazenskopravnega sistema te države članice v zvezi: (i) z razmejitvijo pristojnosti med policijo, tožilci in sodniki; (ii) s funkcionalno razdelitvijo nalog med organi pregona ali (iii) s federalno ureditvijo zadevne države članice.

6. Države članice zagotovijo, da v primerih iz odstavka 5 predlog, ki ga poda nacionalni član, brez nepotrebnega odlašanja obravnava pristojni nacionalni organ.

Člen 9

Dostop do nacionalnih registrov

Nacionalni član ima v skladu s svojim nacionalnim pravom dostop do podatkov, ali pa vsaj možnost pridobiti te podatke, iz naslednjih vrst registrov svoje države članice:

(a) kazenske evidence;

(b) evidence prijetih oseb;

(c) evidence preiskav;

(d) evidence DNK;

(e) drugih evidenc javnih organov svoje države članice, če so te informacije potrebne za izpolnitev njegovih nalog.







ODDELEK III

Kolegij

Člen 10

Sestava kolegija

1. Kolegij sestavljajo: (a) vsi nacionalni člani in (b) en predstavnik Komisije, kadar kolegij izvaja svojo upravljavsko funkcijo. Predstavnik Komisije, imenovan na podlagi točke (b) prvega pododstavka, bi moral biti ista oseba kot predstavnik Komisije v izvršnem odboru v skladu s členom 16(4).

2. Upravni direktor se udeležuje sestankov vodstva kolegija, vendar nima glasovalne pravice.

3. Kolegij lahko na sejo kot opazovalca povabi vsakogar, katerega mnenje bi lahko bilo koristno.

4. Članom kolegija lahko ob upoštevanju določb poslovnika Eurojusta pomagajo svetovalci ali strokovnjaki.

Člen 11

Predsednik in podpredsednik Eurojusta

1. Kolegij izmed nacionalnih članov izvoli predsednika in dva podpredsednika z dvotretjinsko večino glasov svojih članov. Če po drugem krogu volitev ni mogoče doseči dvotretjinske večine, se podpredsednika izvolita z navadno večino članov kolegija, za izvolitev predsednika pa je še vedno potrebna dvotretjinska večina.

2. Predsednik opravlja svoje funkcije v imenu kolegija. Predsednik: (a) zastopa Eurojust; (b) sklicuje seje kolegija in izvršnega odbora in jim predseduje ter kolegij obvešča o vseh zadevah, ki so v njegovem interesu; (c) vodi delo kolegija in spremlja dnevno upravljanje Eurojusta, ki ga zagotavlja upravni direktor; (d) opravlja vse druge funkcije, določene v poslovniku Eurojusta.

3. Podpredsednika opravljata funkcije iz odstavka 2, ki jima jih poveri predsednik. Nadomeščata predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti. Predsedniku in podpredsednikoma pri opravljanju njihovih posebnih nalog pomaga upravno osebje Eurojusta.

4. Mandat predsednika in podpredsednikov je štiri leta. Ponovno so lahko izvoljeni enkrat.

5. Če je nacionalni član izvoljen za predsednika ali podpredsednika Eurojusta, se njegov mandat podaljša, s čimer se zagotovi, da lahko izpolnjuje svojo funkcijo predsednika ali podpredsednika.

6. Če predsednik ali podpredsednik ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih nalog, ga lahko kolegij na predlog ene tretjine svojih članov razreši. Odločitev se sprejme z dvotretjinsko večino članov kolegija, brez zadevnega predsednika ali podpredsednika.

7. Če je nacionalni član izvoljen za predsednika Eurojusta, lahko zadevna država članica napoti drugo ustrezno usposobljeno osebo za okrepitev nacionalnega urada za čas mandata zadevne osebe za predsednika. Država članica, ki se odloči za napotitev takšne osebe, je upravičena zaprositi za nadomestilo v skladu s členom 12.

Člen 12

Mehanizem za nadomestila za izvolitev na mesto predsednika

1. Svet do 12. decembra 2019 na predlog Komisije z izvedbenimi akti določi mehanizem za nadomestila za namen člena 11(7), ki se da na voljo državam članicam, katerih nacionalni član je izvoljen za predsednika.

2. Nadomestilo je na voljo vsaki državi članici, če: (a) je bil njen nacionalni član izvoljen za predsednika ter (b) kolegij zaprosi za nadomestilo in predložijo utemeljitev potrebe, da se zaradi povečanega obsega dela okrepi njen nacionalni urad.

3. Predvideno nadomestilo je enako 50 % nacionalne plače napotene osebe. Nadomestilo za življenjske stroške in druge povezane izdatke se določijo primerjalno s tistimi, ki so predvideni za uradnike ali druge uslužbence Unije, napotene v tujino.

4. Stroške mehanizma za nadomestila nosi proračun Eurojusta.

Člen 13

Seje kolegija

1. Seje kolegija skliče predsednik.

2. Kolegij ima vsaj eno sejo na mesec. Prav tako se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije, da bi razpravljal o upravnih nalogah kolegija, ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

3. Eurojust EJT pošlje dnevni red sej kolegija, kadar se na seji obravnavajo vprašanja, ki so pomembna za izvajanje nalog EJT. Eurojust povabi EJT k udeležbi na teh sejah brez glasovalne pravice. Kadar je EJT povabljen na sejo kolegija, mu Eurojust predloži ustrezne spremne dokumente k dnevnemu redu.

Člen 14

Pravila glasovanja v kolegiju

1. Če ni določeno drugače in kadar ni mogoče doseči konsenza, kolegij odloča z večino glasov svojih članov.

2. Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima v skladu s pogoji iz člena 7(7) glasovalno pravico njegov namestnik. V primeru odsotnosti namestnika ima v skladu s pogoji iz člena 7(7) glasovalno pravico tudi pomočnik člana.

Člen 15

Letni in večletni program

1. Kolegij na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor, in ob upoštevanju mnenja Komisije do 30. novembra vsako leto sprejme programski dokument, ki vsebuje letni in večletni program. Kolegij posreduje programski dokument Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in EJT. Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije in se po potrebi ustrezno prilagodi.

2. Letni delovni program vsebuje podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter navedbo finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja proračuna in upravljanja po dejavnostih. Letni delovni program je skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 4. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali črtane.

3. Kolegij spremeni sprejeti letni delovni program, ko se Eurojustu dodeli nova naloga. Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Kolegij lahko upravnega direktorja pooblasti, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

4. Večletni delovni program določa pripravo splošnega strateškega programa, vključno s cilji, strategijo sodelovanja z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami iz člena 52, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi pripravo programa glede virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Program glede virov se letno posodablja. Strateški program se po potrebi posodablja, zlasti zaradi upoštevanja rezultatov ocenjevanja iz člena 69.







ODDELEK IV

Izvršni odbor

Člen 16

Delovanje izvršnega odbora

1. Kolegiju pomaga izvršni odbor. Izvršni odbor je pristojen za sprejemanje upravnih odločitev za zagotovitev pravilnega delovanja Eurojusta. Skrbi za potrebno pripravljalno delo upravnega direktorja v zvezi z drugimi upravnimi zadevami, ki jih sprejme kolegij. Ni vključen v operativne funkcije Eurojusta iz členov 4 in 5.

2. Izvršni odbor se lahko pri opravljanju svojih nalog posvetuje s kolegijem.

3. Izvršni odbor prav tako: (a) pregleduje programski dokument iz člena 15 na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor, in ga posreduje kolegiju v sprejetje; (b) sprejme strategijo Eurojusta za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna z nevarnostjo goljufij, in sicer ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter na podlagi osnutka, ki ga pripravi upravni direktor; (c) sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi za uradnike) in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 2 ) v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za uradnike; (d) zagotovi, da so ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil, ocen in preiskav ustrezno upoštevana, vključno z ugotovitvami in priporočili ENVP in OLAF; (e) sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in po potrebi spreminjanjem notranjih upravnih struktur Eurojusta; (f) upravnemu direktorju, brez poseganja v njegove pristojnosti iz člena 18, pomaga in svetuje pri izvajanju sklepov kolegija s ciljem okrepitve nadzora nad upravnim poslovodenjem in proračunskim upravljanjem; (g) izvaja vse dodatne upravne naloge, ki mu jih dodeli kolegij v skladu s členom 5(4); (h) sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, v skladu s členom 64; (i) v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za uradnike na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov za uradnike in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o podelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja upravnemu direktorju in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno zadrži; upravni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil; (j) pregleda osnutek letnega proračuna Eurojusta, ki ga sprejme kolegij; (k) pregleda osnutek letnega poročila o dejavnostih Eurojusta in ga posreduje kolegiju v sprejetje; (l) imenuje računovodjo in pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki sta pri opravljanju svojih dolžnosti funkcionalno neodvisna.

4. Izvršni odbor sestavljajo predsednik in podpredsednika Eurojusta, predstavnik Komisije in dva druga člana kolegija, ki sta imenovana za dve leti po načelu rotacije v skladu s poslovnikom Eurojusta. Upravni direktor se udeležuje sestankov izvršnega odbora, vendar nima glasovalne pravice.

5. Predsednik Eurojusta je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni odbor sprejema sklepe z večino glasov svojih članov. Vsak član ima en glas. Pri neodločenem izidu glasovanja ima predsednik Eurojusta odločilni glas.

6. Mandat članov izvršnega odbora se izteče s koncem njihovega mandata nacionalnega člana, predsednika ali podpredsednika.

7. Izvršni odbor se sestane vsaj enkrat mesečno. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika oziroma na zahtevo Komisije ali vsaj dveh drugih članov izvršnega odbora.

8. Eurojust EJT pošlje dnevni redi sej izvršnega odbora in se z njim posvetuje o potrebi po udeležbi na teh sejah. Eurojust povabi EJT k udeležbi brez glasovalne pravice, kadar se na seji obravnavajo vprašanja, ki so pomembna za delovanje EJT. Kadar je EJT povabljen na sejo izvršnega odbora, mu Eurojust predloži ustrezne spremne dokumente k dnevnemu redu.







ODDELEK V

Upravni direktor

Člen 17

Položaj upravnega direktorja

1. Upravni direktor se zaposli kot začasni uslužbenec Eurojusta v skladu s točko (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2. Upravnega direktorja imenuje kolegij s seznama kandidatov, ki jih predlaga izvršni odbor, in sicer na podlagi javnega in preglednega izbirnega postopka v skladu s poslovnikom Eurojusta. Eurojust za namen sklenitve pogodbe o zaposlitvi z upravnim direktorjem zastopa predsednik Eurojusta.

3. Mandat upravnega direktorja je štiri leta. Izvršni odbor do konca tega obdobja izvede ocenjevanje, ki upošteva oceno uspešnosti dela upravnega direktorja.

4. Kolegij lahko na predlog izvršnega odbora, ki upošteva oceno iz odstavka 3, enkrat podaljša mandat upravnega direktorja za največ štiri leta.

5. Upravni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ob koncu celotnega obdobja ne sme sodelovati v novem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

6. Upravni direktor odgovarja kolegiju.

7. Upravni direktor se lahko razreši s položaja samo na podlagi sklepa kolegija, sprejetega na predlog izvršnega odbora.

Člen 18

Odgovornosti upravnega direktorja

1. Za upravne namene Eurojust vodi upravni direktor.

2. Brez poseganja v pristojnosti kolegija ali izvršnega odbora je upravni direktor pri opravljanju svojih nalog neodvisen in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od vlad držav članic ali drugih organov.

3. Upravni direktor je pravni zastopnik Eurojusta.

4. Upravni direktor je odgovoren za izvajanje upravnih nalog, dodeljenih Eurojustu, predvsem za: (a) tekoče upravljanje Eurojusta in kadrovsko upravljanje; (b) izvajanje sklepov kolegija in izvršnega odbora; (c) pripravo osnutka letnega in večletnega programskega dokumenta iz člena 15 in njegovo predložitev izvršnemu odboru v pregled; (d) izvajanje letnega in večletnega programskega dokumenta iz člena 15 ter poročanje izvršnemu odboru in kolegiju o njegovem izvajanju; (e) pripravo letnega poročila o dejavnostih Eurojusta ter njegovo predložitev izvršnemu odboru v pregled in kolegiju v sprejetje; (f) pripravo akcijskega načrta za izvrševanje sklepnih ugotovitev poročil notranje ali zunanje revizije, vrednotenj in preiskav, vključno s poročili ENVP in OLAF, ter polletno poročanje o napredku kolegiju, izvršnemu odboru, Komisiji in ENVP; (g) pripravo strategije Eurojusta za boj proti goljufijam in njeno predložitev v sprejetje izvršnemu odboru; (h) pripravo osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol; (i) pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Eurojusta ter izvajanje njegovega proračuna; (j) izvrševanje pooblastil glede osebja Eurojusta, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike podeljujejo organu za imenovanje, Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanje); (k) zagotavljanje, da je na voljo potrebna upravna podpora za zagotovitev operativnega dela Eurojusta; (l) zagotavljanje, da je predsedniku in podpredsednikoma pri opravljanju njihovih nalog na voljo podpora; (m) pripravo osnutka predloga letnega proračuna Eurojusta, ki ga pregleda izvršni odbor, preden ga sprejme kolegij.







POGLAVJE III

OPERATIVNE ZADEVE

Člen 19

Usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti

1. Za opravljanje nalog v nujnih razmerah v okviru Eurojusta obratuje usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti, ki lahko stalno sprejema in obdeluje zaprosila, ki so ji poslana. Usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti je dosegljiv 24 ur na dan 7 dni v tednu.

2. Usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti ima po enega predstavnika iz vsake države članice, ki je lahko nacionalni član, njegov namestnik, pomočnik, ki lahko nadomešča nacionalnega člana, ali napoteni nacionalni strokovnjak. Predstavnik usklajevalnega mehanizma v stalni pripravljenosti je na voljo 24 ur na dan in 7 dni v tednu.

3. Predstavnik usklajevalnega mehanizma v stalni pripravljenosti ukrepa učinkovito in brez odlašanja v zvezi z izvršitvijo zaprosila v njegovi državi članici.

Člen 20

Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta

1. Vsaka država članica imenuje enega ali več nacionalnih korespondentov Eurojusta.

2. Vsi nacionalni korespondenti, ki jih v skladu z odstavkom 1 imenujejo države članice, morajo imeti potrebne kvalifikacije in izkušnje za izvajanje svojih nalog.

3. Vsaka država članica vzpostavi nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerim zagotavlja usklajevanje dela: (a) nacionalnih korespondentov Eurojusta; (b) nacionalnih korespondentov za vprašanja, povezana s pristojnostmi EJT; (c) nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma; (d) nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže v kazenskih zadevah in največ treh drugih kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže; (e) nacionalnih članov ali kontaktnih točk mreže skupnih preiskovalnih enot in nacionalnih članov ali kontaktnih točk mrež, ustanovljenih s sklepi 2002/494/PNZ,2007/845/PNZ in 2008/852/PNZ; (f) po potrebi vseh drugih zadevnih pravosodnih organov.

4. Osebe iz odstavkov 1 in 3 obdržijo položaj in status v skladu z nacionalnim pravom, ne da bi to znatno vplivalo na dolžnosti, ki jih opravljajo v okviru te uredbe.

5. Nacionalni korespondenti Eurojusta so odgovorni za delovanje svojega nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta. Če je bilo imenovanih več korespondentov Eurojusta, je eden od njih odgovoren za delovanje njihovega nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta.

6. Nacionalne člane Eurojusta se obvesti o vseh sejah njihovega nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, če se obravnavajo primeri, povezani s prakso. Po potrebi se nacionalni člani lahko udeležijo takih sej.

7. Vsak nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta olajšuje opravljanje nalog Eurojusta v zadevni državi članici, zlasti tako da: (a) zagotavlja, da sistem vodenja zadev iz člena 23 učinkovito in zanesljivo prejme informacije v zvezi z zadevno državo članico; (b) pomaga pri odločanju o tem, ali naj se zaprosilo obravnava s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže; (c) pomaga nacionalnemu članu določiti pristojne organe za izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi zaprosil in odločitev na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja; (d) vzdržuje tesne stike z nacionalno enoto Europola, drugimi kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže in drugimi zadevnimi pristojnimi nacionalnimi organi.

8. Za uresničitev ciljev iz odstavka 7 so osebe iz odstavka 1 in točka (a), (b) in (c) odstavka 3 povezane s sistemom vodenja zadev, osebe ali organi iz točk (d) in (e) odstavka 3 pa imajo možnost povezave s tem sistemom v skladu s tem členom in členi 23, 24, 25 in 34. Stroške povezave s sistemom vodenja zadev nosi splošni proračun Unije.

9. Vzpostavitev nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta ter imenovanje nacionalnih korespondentov ne preprečuje neposrednih stikov med nacionalnim članom in pristojnimi organi njegove države članice.

Člen 21

Izmenjava informacij z državami članicami in med nacionalnimi člani

1. Pristojni organi držav članic si z Eurojustom izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta iz členov 2 in 4, v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. To vključuje vsaj informacije iz odstavkov 4, 5 in 6 tega člena.

2. Pošiljanje informacij Eurojustu se v zadevnem primeru razlaga kot zaprosilo za pomoč Eurojusta le, če to izrecno navede pristojni organ.

3. Nacionalni člani si med seboj ali s svojimi pristojnimi nacionalnimi organi brez predhodnega dovoljenja izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta. Pristojni nacionalni organi svoje nacionalne člane nemudoma obvestijo zlasti o zadevi, ki se nanaša nanje.

4. Pristojni nacionalni organi obvestijo svoje nacionalne člane o ustanovitvi skupnih preiskovalnih enot in rezultatih dela takšnih enot.

5. Pristojni nacionalni organi brez nepotrebnega odlašanja obvestijo svoje nacionalne člane o vsaki zadevi, ki se nanaša na vsaj tri države članice in za katere so bila zaprosila ali odločitve glede pravosodnega sodelovanja, vključno z zaprosili in odločitvami na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, posredovana vsaj dvema državama članicama, kadar velja eno ali več od naslednjega: (a) za zadevno kaznivo dejanje v državi članici prosilki ali izdajateljici je najvišja predpisana zaporna kazen ali ukrep odvzema prostosti najmanj petih ali šestih let, o čemer odloča zadevna država članica, in je zajeto v naslednjem seznamu: (i) trgovina z ljudmi; (ii) spolna zloraba ali spolno izkoriščanje, vključno z otroško pornografijo in pridobivanjem otrok za spolne namene; (iii) nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami; (iv) nedovoljen promet s strelnim orožjem ali njegovimi sestavnimi deli ali strelivom ali razstrelivom; (v) korupcija; (vi) kaznivo dejanje v škodo finančnih interesov Unije; (vii) ponarejanje denarja ali plačilnih sredstev; (viii) dejavnosti pranja denarja; (ix) kaznivo dejanje, povezano z uporabo računalniških sistemov; (b) obstajajo stvarni indici, da je vpletena hudodelska združba; (c) obstajajo indici, da ima primer morda resne čezmejne razsežnosti ali posledice na ravni Unije oziroma da lahko vpliva na države članice, ki niso neposredno udeležene.

6. Pristojni nacionalni organi obvestijo svoje nacionalne člane o: (a) zadevah, v katerih je bodisi nastal spor o pristojnosti bodisi obstaja verjetnost, da bo nastal; (b) vseh nadzorovanih pošiljkah, ki se nanašajo na vsaj tri države, od katerih sta vsaj dve državi članici; (c) ponavljajočih se težavah ali zavrnitvah v zvezi z izvršitvijo zaprosil ali odločitev glede pravosodnega sodelovanja, tudi z zaprosili in odločitvami na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

7. Pristojni nacionalni organi v posameznem primeru niso dolžni zagotoviti informacij, če bi to škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali ogrozilo varnost posameznikov.

8. Ta člen ne posega v pogoje, določene v dvostranskih ali večstranskih sporazumih ali dogovorih med državami članicami in tretjimi državami, vključno z vsemi pogoji, ki jih tretje države postavijo v zvezi z uporabo poslanih informacij.

9. Ta člen ne posega v druge obveznosti glede pošiljanja informacij Eurojustu, vključno s Sklepom Sveta 2005/671/PNZ ( 3 ).

10. Informacije iz tega člena se zagotovijo na strukturiran način, ki ga določi Eurojust. Pristojni nacionalni organ ni dolžan predložiti teh informacij, če so Eurojustu že bile poslane v skladu z drugimi določbami te uredbe.

Člen 22

Informacije, ki jih Eurojust zagotavlja pristojnim nacionalnim organom

1. Eurojust pristojnim nacionalnim organom brez nepotrebnega odlašanja zagotovi informacije o rezultatih obdelave informacij, vključno z obstojem povezav z zadevami, ki so že shranjene v sistemu vodenja zadev. Te informacije lahko vsebujejo osebne podatke.

2. Če pristojni nacionalni organ zaprosi, da mu Eurojust zagotovi informacije v določenem roku, jih ta pošlje v tem roku.

Člen 23

Sistem vodenja zadev, seznam in začasne delovne datoteke

1. Eurojust vzpostavi sistem vodenja zadev, ki je sestavljen iz začasnih delovnih datotek in seznama, ki vsebuje osebne podatke iz Priloge II in podatke, ki niso osebni.

2. Namen sistema vodenja zadev je: (a) podpreti upravljanje in usklajevanje preiskovanja in pregona, pri katerih zagotavlja pomoč Eurojust, zlasti z navzkrižnim preverjanjem informacij; (b) olajšati dostop do informacij o preiskovanju in pregonu v teku; (c) olajšati spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov Eurojusta in skladnosti z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

3. Sistem vodenja zadev je lahko povezan z varovano telekomunikacijsko povezavo iz člena 9 Sklepa Sveta 2008/976/PNZ ( 4 ).

4. Seznam vsebuje sklice na začasne delovne datoteke, ki se obdelujejo v okviru Eurojusta, in razen osebnih podatkov iz točk (1)(a) do (i), (k) in (m) ter (2) Priloge II ne sme vsebovati nobenih drugih osebnih podatkov.

5. Pri opravljanju svojih nalog lahko nacionalni člani Eurojusta podatke o posameznih zadevah, ki jih obravnavajo, obdelujejo v začasni delovni datoteki. Pooblaščeni osebi za varstvo podatkov omogočijo dostop do začasne delovne datoteke. Zadevni nacionalni član pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvesti o odprtju vsake nove delovne datoteke, ki vsebuje osebne podatke.

6. Razen sistema vodenja zadev Eurojust za obdelavo operativnih osebnih podatkov ne sme ustvariti nobene druge avtomatizirane podatkovne datoteke. Vendar lahko nacionalni član začasno shrani in analizira osebne podatke za namen ugotavljanja, ali so takšni podatki pomembni za naloge Eurojusta in se lahko vključijo v sistem vodenja zadev. Ti podatki se lahko hranijo do treh mesecev.

Člen 24

Delovanje začasnih delovnih datotek in seznama

1. Zadevni nacionalni član odpre začasno delovno datoteko za vsako zadevo, v zvezi s katero prejme informacije, če so mu bile te poslane v skladu s to uredbo ali drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti. Nacionalni član je odgovoren za upravljanje začasnih delovnih datotek, ki jih sam odpre.

2. Nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, v vsakem posameznem primeru odloči, ali bo dostop do nje omejen ali se bo dostop do nje oziroma do nekaterih njenih delov omogočil drugim nacionalnim članom, pooblaščenemu osebju Eurojusta ali drugi osebi, ki dela za Eurojust in jo je za to ustrezno pooblastil upravni direktor.

3. Nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, odloči tudi, katere informacije o tej datoteki se uvrstijo na seznam v skladu s členom 23(4).

Člen 25

Dostop do sistema vodenja zadev na nacionalni ravni

1. Osebe iz člena 20(3), ki imajo povezavo do sistema vodenja zadev, lahko dostopajo le do: (a) seznama, razen če je nacionalni član, ki se je odločil vnesti podatke v seznam, tak dostop izrecno zavrnil; (b) začasnih delovnih datotek, ki jih je odprl nacionalni član iz njihove države članice; (c) začasnih delovnih datotek, ki so jih odprli nacionalni člani iz drugih držav članic in do katerih je nacionalni član iz njihove države članice dobil dostop, razen če je nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, tak dostop izrecno zavrnil.

2. Nacionalni član ob omejitvah iz odstavka 1 tega člena odloči, v kolikšni meri je v njegovi državi članici dovoljen dostop do začasnih delovnih datotek osebam iz člena 20(3), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev.

3. Vsaka država članica po posvetovanju s svojim nacionalnim članom odloči, v kolikšni meri je dostop do seznama v tej državi članici dovoljen osebam iz člena 20(3), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev. Države članice uradno obvestijo Eurojust in Komisijo o svoji odločitvi v zvezi z izvajanjem tega odstavka. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

4. Osebe, ki jim je bil dovoljen dostop v skladu z odstavkom 2, imajo dostop vsaj do seznama, in sicer v obsegu, ki je potreben za dostop do začasnih delovnih datotek, do katerih jim je bil dovoljen dostop.







POGLAVJE IV

OBDELAVA INFORMACIJ

Člen 26

Obdelava osebnih podatkov s strani Eurojusta

1. Ta uredba ter člen 3 in poglavje IX Uredbe (EU) 2018/1725 se uporabljajo za obdelavo operativnih osebnih podatkov s strani Eurojusta. Uredba (EU) 2018/1725 se z izjemo poglavja IX navedene uredbe uporablja za obdelavo upravnih osebnih podatkov s strani Eurojusta.

2. V tej uredbi se sklicevanja na „veljavna pravila o varstvu podatkov“ štejejo kot sklicevanja na določbe o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.

3. Pravila o varstvu podatkov o obdelavi operativnih osebnih podatkov iz te uredbe se štejejo za posebna pravila o varstvu podatkov v odnosu do splošnih pravil iz člena 3 in poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725.

4. Eurojust določi roke za hrambo upravnih osebnih podatkov v določbah o varstvu podatkov svojega poslovnika.

Člen 27

Obdelava operativnih osebnih podatkov

1. Eurojust lahko, če je to potrebno za izpolnjevanje njegovih nalog, v okviru svojih pristojnosti in zaradi izpolnjevanja svojih operativnih funkcij avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih datotekah v skladu s to uredbo obdeluje samo operativne osebne podatke, navedene v točki 1 Priloge II, o osebah, v zvezi s katerimi po nacionalnem pravu zadevnih držav članic obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so storile ali nameravajo storiti kaznivo dejanje, za obravnavo katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja obsojene.

2. Eurojust lahko obdeluje samo operativne osebne podatke, navedene v točki 2 Priloge II, oseb, ki se po nacionalnem pravu zadevnih držav članic štejejo za žrtve ali druge osebe, povezane s kaznivim dejanjem, kot so osebe, od katerih bi se lahko zahtevalo pričanje v postopku kazenske preiskave ali pregona v zvezi z eno ali več vrstami kaznivih dejanj in kaznivimi dejanji iz člena 3, osebe, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, ali stiki ali sodelavci ene od oseb iz odstavka 1. Eurojust lahko obdeluje take operativne osebne podatke le, če je to potrebno za izpolnitev njegovih nalog, in sicer v okviru svojih pristojnosti in zaradi opravljanja svojih operativnih funkcij.

3. V izjemnih primerih lahko Eurojust za določen čas, ki ne sme biti daljši od časa, ki je potreben za zaključek zadeve, v zvezi s katero se podatki obdelujejo, obdeluje operativne osebne podatke poleg osebnih podatkov iz Priloge II, ki se nanašajo na okoliščine kaznivega dejanja, kadar so takšni podatki relevantni takoj in so vključeni v preiskave v teku, ki jih usklajuje Eurojust ali jih pomaga usklajevati, in kadar je njihova obdelava potrebna za namene iz odstavka 1. Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov iz člena 36 se nemudoma obvesti, ko se taki operativni osebni podatki obdelujejo, in se obvesti o posebnih okoliščinah, ki upravičujejo potrebo po obdelavi takih operativnih osebnih podatkov. Če se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v smislu odstavka 2 tega člena, odločitev o njihovi obdelavi skupaj sprejmeta zadevna nacionalna člana.

4. Eurojust lahko obdeluje posebne kategorije operativnih osebnih podatkov v skladu s členom 76 Uredbe (EU) 2018/1725. Takšni podatki se ne smejo obdelovati v seznamu iz člena 23(4) te uredbe. Kadar se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v smislu odstavka 2 tega člena, odločitev o njihovi obdelavi sprejmeta zadevna nacionalna člana.

Člen 28

Obdelava pod vodstvom Eurojusta ali obdelovalca

Obdelovalec in oseba, ki deluje pod vodstvom Eurojusta ali obdelovalca in ima dostop do operativnih osebnih podatkov, teh podatkov ne sme obdelati brez navodil Eurojusta, razen če to od njega zahteva pravo Unije ali pravo države članice.

Člen 29

Roki hrambe operativnih osebnih podatkov

1. Eurojust hrani operativne osebne podatke, ki jih obdeluje, le toliko časa, kolikor je potrebno za izpolnitev njegovih nalog. Brez poseganja v odstavek 3 tega člena se zlasti operativni osebni podatki iz člena 27 ne smejo hraniti dlje od dneva, ki od navedenih nastopi prvi: (a) dan zastaranja pregona v vseh državah članicah, ki jih zadevata preiskava in pregon; (b) dan, ko je Eurojust obveščen, da je bila oseba oproščena in sodna odločba postane pravnomočna; v takem primeru zadevna država članica o tem brez odlašanja obvesti Eurojust. (c) tri leta od pravnomočnosti sodne odločbe zadnje države članice, ki jo zadeva preiskava ali pregon; (d) dan, ko Eurojust in zadevne države članice vzajemno ugotovijo ali se dogovorijo, da Eurojustu ni več treba usklajevati preiskave in pregona, razen če je treba Eurojustu te informacije zagotoviti v skladu s členom 21(5) ali (6); (e) tri leta od dneva, ko so bili operativni osebni podatki poslani v skladu s členom 21(5) ali (6).

2. Upoštevanje rokov hrambe iz odstavka 1 tega člena se stalno preverja z ustrezno avtomatizirano obdelavo, ki jo opravlja Eurojust, zlasti po tem, ko ta zaključi zadevo. Vsaka tri leta po vnosu podatkov se preveri potreba po njihovi hrambi; rezultati teh preverjanj veljajo za celotno zadevo. Če se operativni osebni podatki iz člena 27(4) hranijo več kot pet let, se o tem obvesti ENVP.

3. Pred potekom enega od rokov hrambe iz odstavka 1Eurojust preveri, če je hramba operativnih osebnih podatkov še potrebna, kadar in dokler je to nujno, da bi izpolnil svoje naloge. Izjemoma se lahko odloči za hrambo teh podatkov do prihodnjega preverjanja. Razlogi za nadaljnjo hrambo se utemeljijo in zabeležijo. Če v času preverjanja o nadaljnji hrambi operativnih osebnih podatkov ni sprejeta nobena odločitev, se navedeni podatki samodejno izbrišejo.

4. Če se operativni osebni podatki v skladu z odstavkom 3 hranijo po izteku rokov hrambe iz odstavka 1, ENVP vsaka tri leta preveri potrebo po hrambi teh podatkov.

5. Ob izteku roka hrambe zadnjega avtomatskega podatka iz datoteke se uničijo vsi dokumenti v datoteki, razen morebitnih izvirnikov dokumentov, ki jih je Eurojust prejel od nacionalnih organov in jim jih je treba vrniti.

6. Kadar je preiskavo ali pregon usklajeval Eurojust, zadevni nacionalni člani drug drugega obvestijo, kadar koli prejmejo informacije, da je bila zadeva ustavljena ali da so vse sodne odločbe v zvezi z zadevo postale pravnomočne.

7. Odstavek 5 se ne uporablja, kadar: (a) bi to škodovalo interesom posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki potrebuje zaščito; v takih primerih se operativni osebni podatki uporabljajo le z izrecno in pisno privolitvijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; (b) posameznik, na katerega se nanašajo operativni osebni podatki, oporeka njihovi točnosti; v takih primerih se odstavek 5 ne uporablja za obdobje, ki državam članicam ali Eurojustu, kot je primerno, omogoča preveriti točnost teh podatkov; (c) je treba operativne osebne podatke ohraniti kot dokazno gradivo ali za uveljavitev, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov, ali (d) posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje izbrisu operativnih osebnih podatkov in namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe ali (e) so operativni osebni podatki potrebni tudi za namene arhiviranja v javnem interesu ali za statistične namene.

Člen 30

Varnost operativnih osebnih podatkov

Eurojust in države članice opredelijo mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se varnostni ukrepi iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725 upoštevajo preko meja informacijskih sistemov.

Člen 31

Pravica do dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1. Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki želi uveljavljati pravico do dostopa iz člena 80 Uredbe (EU) 2018/1725 za operativne osebne podatke, ki se nanašajo nanj in jih obdeluje Eurojust, lahko vloži zahtevo pri Eurojustu ali nacionalnem nadzornem organu v državi članici po lastni izbiri. Ta organ zahtevo predloži Eurojustu brez odlašanja, najpozneje pa v enem mesecu od njenega prejema.

2. Eurojust na zahtevo odgovori brez nepotrebnega odlašanja, najpozneje pa v treh mesecih od njenega prejema.

3. Eurojust se o odločitvi glede zahteve posvetuje s pristojnimi organi zadevnih držav članic. Odločitev o dostopu do podatkov sprejme samo Eurojust v tesnem sodelovanju z državami članicami, na katere se posredovanje teh podatkov neposredno nanaša. Če država članica nasprotuje predlagani odločitvi Eurojusta, ga obvesti o razlogih za nasprotovanje. Eurojust upošteva vsako tako nasprotovanje. Zadevni nacionalni člani nato uradno obvestijo pristojne organe o vsebini odločitve Eurojusta.

4. Zahtevo obravnavajo zadevni nacionalni člani in sprejmejo odločitev v imenu Eurojusta. Kadar zadevni nacionalni člani ne dosežejo soglasja, predložijo zadevo kolegiju, ki o zahtevi odloči z dvotretjinsko večino.

Člen 32

Omejitve pravice do dostopa

V primerih iz člena 81 Uredbe (EU) 2018/1725. Eurojust po posvetovanju s pristojnimi organi zadevnih držav članic v skladu s členom 31(3) te uredbe o tem obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

Člen 33

Pravica do omejitve obdelave

Kadar je bila obdelava operativnih osebnih podatkov omejena v skladu s členom 69m(3) Uredbe (EU) 2018/1725, se takšni operativni osebni podatki brez poseganja v izjeme iz člena 29(7) te uredbe obdelujejo le zaradi varstva pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične ali pravne osebe, ki je stranka v postopkih, v katerih je stranka tudi Eurojust, ali za namene, določene v členu 82(3) Uredbe (EU) 2018/1725.

Člen 34

Pooblaščeni dostop do operativnih osebnih podatkov v okviru Eurojusta

Do operativnih osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, lahko dostopajo le nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki ter pooblaščeni napoteni nacionalni strokovnjaki, osebe iz člena 20(3), če imajo povezavo do sistema za vodenje zadev, ter pooblaščeno osebje Eurojusta, in sicer zaradi izpolnjevanja nalog Eurojusta ter v okviru omejitev, določenih v členih 23, 24 in 25.

Člen 35

Evidence vrst dejavnosti obdelave

1. Eurojust vodi evidenco vseh vrst dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. Ta evidenca vsebuje vse naslednje informacije: (a) kontaktne podatke Eurojusta ter ime in kontaktne podatke njegove pooblaščene osebe za varstvo podatkov; (b) namene obdelave; (c) opis kategorij posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in vrst operativnih osebnih podatkov; (d) kategorije uporabnikov, ki so jim bili ali jim bodo razkriti operativni osebni podatki, vključno s prejemniki v tretjih državah ali mednarodnih organizacijah; (e) po potrebi prenose operativnih osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo, vključno z identifikacijo te tretje države ali mednarodne organizacije; (f) kadar je mogoče, predvidene roke za izbris različnih vrst podatkov; (g) kadar je mogoče, splošni opis tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov iz člena 91 Uredbe (EU) 2018/1725.

2. Evidence iz odstavka 1 so v pisni obliki, kar vključuje elektronsko obliko.

3. Eurojust na zahtevo omogoči ENVP dostop do evidenc.

Člen 36

Imenovanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1. Izvršni odbor imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je član osebja, ki je posebej imenovan v ta namen. Pri opravljanju svojih dolžnosti je pooblaščena oseba za varstvo podatkov neodvisna in ne prejema nobenih navodil.

2. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se izbere na podlagi njenih poklicnih odlik in zlasti strokovnega znanja o pravu in praksi s področja varstva podatkov ter zmožnosti za izpolnjevanje svojih nalog iz te uredbe, zlasti nalog iz člena 38.

3. Izbira pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme privesti do nasprotja interesov med njeno dolžnostjo kot pooblaščene osebe za varstvo podatkov in vsemi drugimi uradnimi dolžnostmi, zlasti v zvezi z uporabo te uredbe.

4. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje za obdobje štirih let in se lahko ponovno imenuje za obdobje, ki skupaj traja največ osem let. Izvršni odbor lahko pooblaščeno osebo za varstvo podatkov razreši z njenega mesta samo s soglasjem ENVP, in sicer če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje svojih dolžnosti.

5. Eurojust objavi kontaktne podatke pooblaščene osebe za varstvo podatkov in jih sporoči ENVP.

Člen 37

Položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1. Eurojust zagotovi, da je pooblaščena oseba za varstvo podatkov ustrezno in pravočasno vključena v vse zadeve v zvezi z varstvom osebnih podatkov.

2. Eurojust pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pomaga pri opravljanju nalog iz člena 38, tako da zagotovi sredstva in osebje, potrebna za opravljanje teh nalog, in zagotovi dostop do osebnih podatkov in operacij obdelave ter za ohranjanje njenega strokovnega znanja.

3. Eurojust zagotavlja, da pooblaščena oseba za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil. Izvršni odbor pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme razrešiti ali kaznovati zaradi opravljanja njenih nalog. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov neposredno poroča kolegiju v zvezi z operativnimi osebnimi podatki in izvršnemu odboru v zvezi z upravnimi osebnimi podatki.

4. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko obrnejo na pooblaščeno osebo za varstvo podatkov glede vseh vprašanj, povezanih z obdelavo njihovih osebnih podatkov ter uresničevanjem njihovih pravic iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725.

5. Izvršni odbor sprejme izvedbena pravila v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Ta izvedbena pravila urejajo zlasti izbirni postopek za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, njeno razrešitev, njene naloge, dolžnosti in pooblastila ter zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo njeno neodvisnost.

6. Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in njeno osebje zavezuje obveznost glede zaupnosti v skladu s členom 72.

7. S pooblaščeno osebo za varstvo podatkov se lahko upravljavec in obdelovalec, zadevni kadrovski odbor in kateri koli posameznik posvetujejo o vsaki zadevi v zvezi z razlago ali uporabo te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725, ne da bi da bi bilo to treba storiti po uradni poti. Nihče ne sme utrpeti škodljivih posledic, ker je bila zadeva predložena pooblaščeni osebi za varstvo podatkov z navedbo, da je bila kršena ta uredba ali Uredba (EU) 2018/1725.

8. Po imenovanju pooblaščene osebe za varstvo podatkov Eurojust to osebo registrira pri ENVP.

Člen 38

Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja zlasti naslednje naloge v zvezi z obdelavo osebnih podatkov: (a) zagotavljanje na neodvisen način, da Eurojust deluje v skladu z določbami o varstvu podatkov iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. ter ustreznimi določbami o varstvu podatkov iz poslovnika Eurojusta; to vključuje spremljanje skladnosti s to uredbo, Uredbo (EU) 2018/1725, drugimi predpisi Unije ali nacionalnimi predpisi o varstvu podatkov in politikami Eurojusta v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem odgovornosti, ozaveščanjem in usposabljanjem osebja, vključenega v operacije obdelave, ter s tem povezanimi revizijami; (b) obveščanje Eurojusta in osebja, ki izvaja obdelavo osebnih podatkov, o njihovih obveznostih na podlagi te uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 in drugih predpisov Unije ali nacionalnih predpisov o varstvu podatkov ter svetovanje Eurojustu in temu osebju o teh obveznostih; (c) svetovanje, kadar je to zahtevano, glede ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov in spremljanje njenega izvajanja na podlagi člena 89 Uredbe (EU) 2018/1725; (d) zagotavljanje, da se evidenca o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu z določbami poslovnika Eurojusta; (e) sodelovanje z osebjem Eurojusta, ki je odgovorno za postopke, usposabljanje in svetovanje glede obdelave podatkov; (f) sodelovanje z ENVP; (g) zagotavljanje, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, seznanjeni s svojimi pravicami iz te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725; (h) delovanje kot kontaktna točka za ENVP v zvezi z vprašanji, povezanimi z obdelavo, vključno s predhodnim posvetovanjem iz člena 90 Uredbe (EU) 2018/1725, in po potrebi posvetovanje v zvezi s katero koli drugo zadevo; (i) svetovanje, kadar je to zahtevano, glede potrebe po obvestilu ali sporočilu o kršitvi varnosti osebnih podatkov na podlagi členov 92 in 93 Uredbe (EU) 2018/1725; (j) priprava letnega poročila in predložitev tega poročila upravnemu odboru, kolegiju in ENVP.

2. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov opravlja naloge iz Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z upravnimi osebnimi podatki.

3. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov in člani osebja Eurojusta, ki pomagajo pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pri opravljanju dolžnosti, imajo dostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, in njegovih prostorov, kolikor je to potrebno za izvajanje njihovih nalog.

4. Če pooblaščena oseba za varstvo podatkov meni, da niso bile spoštovane določbe Uredbe (EU) 2018/1725. v zvezi z obdelavo upravnih osebnih podatkov ali določbe te uredbe ali člena 3 in poglavja IX Uredbe (EU) 2018/1725 v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov, o tem obvesti izvršni odbor ter ga zaprosi, naj v določenem roku zagotovi spoštovanje določb. Če izvršni odbor ne zagotovi spoštovanja določb v določenem roku, pooblaščena oseba za varstvo podatkov zadevo predloži ENVP.

Člen 39

Uradno obvestilo zadevnim organom o kršitvi varnosti osebnih podatkov

1. V primeru kršitve varnosti osebnih podatkov Eurojust o tem brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojne organe zadevnih držav članic.

2. Uradno obvestilo iz odstavka 1 vsebuje najmanj: (a) opis kršitve varnosti osebnih podatkov, vključno, če je to mogoče in ustrezno, s kategorijami in številom zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter kategorijami in številom zadevnih evidenc podatkov; (b) opis verjetnih posledic kršitve varnosti osebnih podatkov; (c) opis ukrepov, ki jih Eurojust predlaga ali sprejme za obravnavanje kršitve varnosti osebnih podatkov, ter (d) kadar je primerno, priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov kršitve varnosti osebnih podatkov.

Člen 40

Nadzor, ki ga izvaja ENVP

1. ENVP je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje, da Eurojust uporablja določbe te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. o varstvu temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb pri obdelavi operativnih osebnih podatkov, ter za svetovanje Eurojustu in osebam, na katere se osebni podatki nanašajo, o vseh zadevah, povezanih z obdelavo operativnih osebnih podatkov. ENVP v ta namen izpolnjuje dolžnosti iz odstavka 2 tega člena, izvaja pooblastila iz odstavka 3 tega člena in sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi v skladu s členom 42.

2. ENVP ima v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) 2018/1725 naslednje dolžnosti: (a) obravnava in preiskuje pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; (b) opravlja poizvedbe na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki; (c) spremlja in zagotavlja, da Eurojust uporablja določbe te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1725. o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi operativnih osebnih podatkov; (d) bodisi na lastno pobudo ali v odziv na posvetovanje Eurojustu svetuje o vseh zadevah v zvezi z obdelavo operativnih osebnih podatkov, zlasti preden Eurojust pripravi notranji pravilnik o varstvu temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi operativnih osebnih podatkov.

3. ENVP lahko v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) 2018/1725. ob upoštevanju posledic, ki bi jih to imelo za preiskovanje in pregon v državah članicah: (a) posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uveljavljanju njihovih pravic; (b) v primeru domnevne kršitve določb, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov, zadevo predloži Eurojustu ter po potrebi da predloge za odpravo te kršitve in za izboljšanje varstva oseb, na katere se nanašajo podatki; (c) se posvetuje z Eurojustom, če so bile zahteve za uveljavljanje nekaterih pravic v zvezi z operativnimi osebnimi podatki zavrnjene v nasprotju s členom 31, 32 ali 33 te uredbe ali členi 77 do 82 ali členom 84 Uredbe (EU) 2018/1725; (d) opozori Eurojust; (e) naroči Eurojustu, naj izvede popravek, omejitev ali izbris operativnih osebnih podatkov, ki jih je Eurojust obdelal v nasprotju z določbami, ki urejajo obdelavo operativnih osebnih podatkov, in uradno obvesti tretje osebe, ki so jim bili takšni podatki razkriti, o takšnih dejanjih, pod pogojem, da to ne ovira nalog Eurojusta, določenih v členu 2; (f) zadevo predloži Sodišču Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) pod pogoji, določenimi v PDEU; (g) posreduje v tožbah, vloženih pred Sodiščem.

4. ENVP ima dostop do operativnih osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, in njegovih prostorov, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog.

5. ENVP pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih nadzora v zvezi z Eurojustom. To poročilo je del letnega poročila ENVP iz člena 60 Uredbe (EU) 2018/1725. Nacionalne nadzorne organe se pozove, da podajo pripombe k temu poročilu, preden se vključi v letno poročilo ENVP iz člena 60 Uredbe (EU) 2018/1725. ENVP v največji možni meri upošteva pripombe nacionalnih nadzornih organov, v vsakem primeru pa jih navede v letnem poročilu.

6. Eurojust na zahtevo sodeluje z ENVP pri izvajanju njegovih nalog.

Člen 41

Poklicna molčečnost ENVP

1. Za ENVP in njegovo osebje velja dolžnost poklicne molčečnosti v zvezi z vsemi zaupnimi informacijami, s katerimi so se seznanili v času izvajanja uradnih dolžnosti, tako med svojim mandatom kot po njem.

2. ENVP pri izvrševanju svojih nadzornih pooblastil v največji meri upošteva tajnost sodnih preiskav in kazenskih postopkov, v skladu s pravom Unije ali države članice.

Člen 42

Sodelovanje med ENVP in nacionalnimi nadzornimi organi

1. ENVP tesno sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, zlasti če ENVP ali nacionalni nadzorni organ odkrije velika odstopanja med praksami držav članic ali potencialno nezakonite prenose pri uporabi komunikacijskih poti Eurojusta, oziroma pri vprašanjih, ki jih zastavi en ali več nacionalnih nadzornih organov glede izvajanja in razlage te uredbe.

2. V primerih iz odstavka 1 se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725.

3. ENVP nacionalne nadzorne organe izčrpno obvešča o vseh vprašanjih, ki jih neposredno zadevajo ali so kakor koli povezana z njimi. Na zahtevo enega ali več nacionalnih nadzornih organov jih ENVP obvesti o specifičnih vprašanjih.

4. V primerih, v katerih podatki izvirajo iz ene ali več držav članic, tudi v primerih iz člena 43(3), se ENVP posvetuje z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi. ENVP ne odloča o nadaljnjih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, dokler mu ti nacionalni nadzorni organi ne sporočijo svojega stališča, in sicer v roku, ki ga določi ENVP. Ta rok ne sme biti krajši od enega ali daljši od treh mesecev. ENVP v največji možni meri upošteva stališče zadevnih nacionalnih nadzornih organov. Če ENVP ne namerava upoštevati njihovega stališča, jih o tem obvesti in pri tem navede utemeljitev, zadevo pa predloži Evropskemu odboru za varstvo podatkov. Če ENVP presodi, da je zadeva izjemno nujna, se lahko odloči za takojšnje ukrepanje. V takšnih primerih ENVP nemudoma obvesti zadevne nacionalne nadzorne organe in obrazloži nujnost razmer ter utemelji ukrepe, ki jih je sprejel.

5. Nacionalni nadzorni organi ENVP obveščajo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo v zvezi s prenosom ali priklicem operativnih osebnih podatkov ali vsakem sporočanju teh podatkov s strani držav članic v skladu s to uredbo.

Člen 43

Pravica do vložitve pritožbe pri ENVP v zvezi z operativnimi osebnimi podatki

1. Vsaka oseba, na katero se nanašajo podatki, ima pravico vložiti pritožbo pri ENVP, če meni, da Eurojust operativnih osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo, ne obdeluje v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1725.

2. Če se pritožba nanaša na odločitev iz člena 31, 32 ali 33 te uredbe ali člena 80, 81 ali 82 Uredbe (EU) 2018/1725, se ENVP posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi ali pristojnim pravosodnim organom države članice, ki je zagotovila podatke, ali države članice, na katero se podatki neposredno nanašajo. ENVP pri sprejemanju odločitve, ki lahko vključuje zavrnitev posredovanja katerih koli informacij, upošteva mnenje nacionalnega nadzornega organa ali pristojnega pravosodnega organa.

3. Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jih je Eurojustu zagotovila država članica, ENVP in nacionalni nadzorni organ države članice, ki je zagotovila podatke, vsak v okviru svojih pristojnosti zagotovita, da so bila potrebna preverjanja zakonitosti obdelave podatkov opravljena pravilno.

4. Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki so jih Eurojustu zagotovili organi, uradi ali agencije Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ali na obdelavo podatkov, ki jih je Eurojust pridobil iz javno dostopnih virov, ENVP zagotovi, da je Eurojust pravilno opravil vsa potrebna preverjanja zakonitosti obdelave podatkov.

5. ENVP posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o stanju zadeve in izidu pritožbi, tudi o možnosti pravnega sredstva na podlagi člena 44.

Člen 44

Pravica do sodnega nadzora nad ENVP

Tožbe zoper odločbe ENVP v zvezi z operativnimi osebnimi podatki se vložijo pred Sodiščem.

Člen 45

Odgovornost v zadevah v zvezi z varstvom podatkov

1. Eurojust obdeluje operativne osebne podatke tako, da je mogoče ugotoviti, kateri organ je podatke predložil ali od kod so bili pridobljeni.

2. Za točnost operativnih osebnih podatkov so odgovorni: (a) Eurojust za operativne osebne podatke, ki jih predloži država članica ali institucija, organ, urad ali agencija Unije, če so bili predloženi podatki spremenjeni v postopku obdelave s strani Eurojusta; (b) država članica ali institucija, urad, organ ali agencija Unije, ki je Eurojustu predložila podatke, če predloženi podatki niso bili spremenjeni v postopku obdelave s strani Eurojusta; (c) Eurojust za operativne osebne podatke, ki so jih predložile tretje države ali mednarodne organizacije, ter za operativne osebne podatke, ki jih je pridobil iz javno dostopnih virov.

3. Za skladnost z Uredbo (EU) 2018/1725, kar zadeva upravne osebne podatke, in za skladnost s to uredbo ter s členom 3 in Poglavjem IX Uredbe (EU) 2018/1725, kar zadeva operativne osebne podatke, je odgovoren Eurojust. Za zakonitost prenosa operativnih osebnih podatkov so odgovorni: (a) država članica, če je Eurojustu zagotovila zadevne operativne osebne podatke; (b) Eurojust, če je zagotovil zadevne operativne osebne podatke državam članicam, institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam.

4. Eurojust je ob upoštevanju drugih določb iz te uredbe odgovoren za vse podatke, ki jih obdeluje.

Člen 46

Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov

1. Eurojust je v skladu s členom 340 PDEU odgovoren za vso škodo, povzročeno posamezniku, ki je posledica njegove nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov.

2. Pritožbe zoper Eurojust na podlagi odgovornosti iz odstavka 1 tega člena obravnava Sodišče v skladu s členom 268 PDEU.

3. Vsaka država članica je v skladu s svojim nacionalnim pravom odgovorna za vso škodo, povzročeno posamezniku zaradi njene nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov, posredovanih Eurojustu.







POGLAVJE V

ODNOSI S PARTNERJI







ODDELEK I

Skupne določbe

Člen 47

Skupne določbe

1. Eurojust lahko, če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije v skladu z njihovimi cilji, s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami v skladu s strategijo sodelovanja iz člena 52.

2. Če je to pomembno za opravljanje njegovih nalog in ob upoštevanju omejitev na podlagi člena 21(8) in člena 76, si lahko Eurojust s subjekti iz odstavka 1 tega člena neposredno izmenjuje vse informacije, razen osebnih podatkov.

3. Eurojust lahko za namene iz odstavkov 1 in 2 sklepa delovne dogovore s subjekti iz odstavka 1. Taki delovni dogovori niso osnova za omogočanje izmenjave osebnih podatkov in ne zavezujejo Unije ali njenih držav članic.

4. Eurojust lahko prejema in obdeluje osebne podatke, ki jih prejme od subjektov iz odstavka 1, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog in v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

5. Eurojust osebne podatke posreduje institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam le, če je to potrebno za izvajanje njegovih nalog in je skladno s členoma 55 in 56. Če je podatke za prenos zagotovila država članica, Eurojust od zadevnega pristojnega organa te države članice pridobi soglasje, razen če je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, in sicer s splošnim soglasjem ali soglasjem pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

6. Prepovedan je nadaljnji prenos osebnih podatkov, ki jih od Eurojusta prejmejo države članice, institucije, organi, uradi ali agencije Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, tretjim osebam, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) Eurojust od države članice, ki je zagotovila zadevne podatke, pridobi predhodno soglasje, (b) Eurojust s tem izrecno soglaša ob upoštevanju okoliščin posamezne zadeve, (c) nadaljnji prenos je le za določen namen, ki ni nezdružljiv z namenom, za katerega so bili podatki posredovani.







ODDELEK II

Odnosi s partnerji znotraj Unije

Člen 48

Sodelovanje z Evropsko pravosodno mrežo in drugimi mrežami Unije, vključenimi v pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

1. Eurojust in Evropska pravosodna mreža vzdržujeta privilegiran medsebojni odnos, ki temelji na posvetovanju in dopolnjevanju, zlasti med nacionalnim članom, kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže v isti državi članici kot nacionalni član ter nacionalnimi korespondenti Eurojusta in Evropske pravosodne mreže. Za učinkovito sodelovanje se sprejmejo naslednji ukrepi: (a) nacionalni člani v vsakem posameznem primeru obvestijo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže o vseh zadevah, glede katerih menijo, da bi jih bilo primerneje obravnavati v okviru te mreže; (b) sekretariat Evropske pravosodne mreže je del osebja Eurojusta; deluje kot ločena enota; uporablja lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže, tudi za kritje stroškov plenarnih sej mreže; (c) kontaktne točke Evropske pravosodne mreže so lahko v vsakem posameznem primeru posebej vabljene na seje Eurojusta; (d) Eurojust in Evropska pravosodna mreža lahko uporabljata nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta pri določanju, ali bi bilo treba zaprosilo obravnavati s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže, v skladu s točko (b) člena 20(7).

2. Sekretariat mreže skupnih preiskovalnih enot in sekretariat mreže, ustanovljene s Sklepom 2002/494/PNZ, sta del osebja Eurojusta. Ta sekretariata delujeta kot ločeni enoti. Uporabljata lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje njunih nalog. Usklajevanje med sekretariati zagotavlja Eurojust. Ta odstavek se uporablja za sekretariat vsake ustrezne mreže, ki sodeluje pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, za katero podporo v obliki sekretariata zagotavlja Eurojust. Eurojust lahko podpre ustrezne evropske mreže in organe, ki sodelujejo pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, kadar je ustrezno, tudi s sekretariatom, ki ga gosti Eurojust.

3. Mreža, ustanovljena s Sklepom 2008/852/PNZ, lahko zaprosi, da ji Eurojust zagotovi sekretariat. V primeru tovrstnega zaprosila se uporabi odstavek 2.

Člen 49

Odnosi z Europolom

1. Eurojust sprejme vse potrebne ukrepe, da Europolu v okviru njegovega mandata na podlagi sistema zadetek/ni zadetka omogoči posreden dostop do informacij, posredovanih Eurojustu, in sicer brez poseganja v omejitve, ki jih navede država članica, organ, urad ali agencija Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki so posredovale zadevne informacije. Eurojust v primeru zadetka začne postopek, v okviru katerega se informacije, povezane z zadetkom, lahko izmenjajo v skladu z odločitvijo države članice, organa, urada ali agencije Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki so informacije posredovali Eurojustu.

2. Iskanje po informacijah v skladu z odstavkom 1 se izvaja le za preverjanje, ali se informacije, ki so na voljo pri Europolu, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Eurojust.

3. Eurojust omogoči iskanje v skladu z odstavkom 1, šele ko od Europola pridobi informacije o tem, kateri člani osebja Europola so bili pooblaščeni za izvajanje takih iskanj.

4. Če Eurojust ali država članica med Eurojustovim obdelovanjem informacij v zvezi s posamezno preiskavo ugotovi, da obstaja potreba po usklajevanju, sodelovanju ali podpori v skladu z mandatom Europola, Eurojust o tem obvesti zadevne države članice in začne postopek izmenjave informacij v skladu z odločitvijo države članice, ki je informacije posredovala. V tem primeru se Eurojust posvetuje z Europolom.

5. Eurojust vzpostavi in ohranja tesno sodelovanje z Europolom, kolikor je to potrebno za opravljanje nalog obeh agencij in doseganje njunih ciljev, pri čemer se upošteva, da je treba preprečiti podvajanje dela. V ta namen se izvršni direktor Europola in predsednik Eurojusta redno sestajata, da razpravljata o vprašanjih v skupnem interesu.

6. Europol spoštuje vseh splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, ki jih v zvezi z informacijami, ki jih zagotovi, določi država članica, organ, urad ali agencija Unije, tretja država ali mednarodna organizacija.

Člen 50

Odnosi z EJT

1. Eurojust vzpostavi in vzdržuje tesne odnose z EJT, ki temeljijo na medsebojnem sodelovanju v okviru njunih mandatov in pristojnosti ter na razvoju operativnih, upravnih in upravljavskih povezav med njima, kot je opredeljeno v tem členu. V ta namen se predsednik Eurojusta in evropski glavni tožilec redno sestajata, da razpravljata o vprašanjih v skupnem interesu. Sestaneta se na zahtevo predsednika Eurojusta ali evropskega glavnega tožilca.

2. Eurojust zaprosila EJT za podporo obravnava brez nepotrebnega odlašanja ter takšna zaprosila, če je primerno, obravnava, kot če bi jih prejel od nacionalnega organa, pristojnega za pravosodno sodelovanje.

3. Kadar koli je treba podpreti sodelovanje, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, Eurojust uporabi nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, vzpostavljen v skladu s členom 20, ter odnose, ki jih je vzpostavil s tretjimi državami, vključno s svojimi pravosodnimi funkcionarji za zvezo.

4. V operativnih zadevah, povezanih s pristojnostmi EJT, Eurojust obvesti EJT o svojih dejavnostih v čezmejnih zadevah ter ga, če je primerno, vanje vključi, tudi z: (a) izmenjavo informacij o svojih zadevah, vključno z osebnimi podatki, v skladu z ustreznimi določbami iz te uredbe; (b) zaprosilom, da EJT zagotovi podporo.

5. Eurojust ima posreden dostop do informacij v sistemu vodenja zadev EJT na podlagi sistema zadetek/ni zadetka. Če je ugotovljeno ujemanje med podatki, ki jih v sistem vodenja zadev vnese EJT, in podatki, ki jih hrani Eurojust, se tako ujemanje sporoči Eurojustu in EJT ter državi članici, ki je Eurojustu predložila podatke. Eurojust sprejme ustrezne ukrepe, da EJT omogoči posreden dostop do informacij v sistemu vodenja zadev na podlagi sistema zadetek/ni zadetka.

6. EJT se lahko zanaša na upravno podporo in vire Eurojusta. Eurojust lahko v ta namen EJT zagotovi storitve splošnega interesa. Podrobnosti se določijo v dogovoru.

Člen 51

Odnosi z drugimi organi, uradi in agencijami Unije

1. Eurojust vzpostavi in ohranja sodelovanje z Evropskim omrežjem za izobraževanje pravosodnih organov.

2. OLAF prispeva k delu Eurojusta na področju usklajevanja v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije v skladu s svojim mandatom iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

3. Evropska agencija za mejno in obalno stražo prispeva k delu Eurojusta tudi s posredovanjem ustreznih informacij, ki jih obdeluje v skladu s svojim mandatom in nalogami iz točke (m) člena 8(1) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ). Obdelavo osebnih podatkov v zvezi z navedenim s strani Evropske agencije za mejno in obalno stražo ureja Uredba (EU) 2018/1725.

4. Za namene prejemanja in pošiljanja informacij med Eurojustom in OLAF ter brez poseganja v člen 8 te uredbe države članice zagotovijo, da se nacionalni člani Eurojusta obravnavajo kot pristojni organi držav članic izključno za namene Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. Izmenjava informacij med OLAF in nacionalnimi člani ne posega v obveznost predložitve informacij drugim pristojnim organom v skladu z navedenimi uredbami.







ODDELEK III

Mednarodno sodelovanje

Člen 52

Odnosi z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami

1. Eurojust lahko vzpostavi in ohranja sodelovanje z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami. V ta namen Eurojust vsaka štiri leta v posvetovanju s Komisijo pripravi strategijo sodelovanja, v kateri opredeli tretje države in mednarodne organizacije, v zvezi s katerimi na operativni ravni obstaja potreba po sodelovanju.

2. Eurojust lahko s subjekti iz člena 47(1) sklene delovne dogovore.

3. Eurojust lahko v skladu s svojimi operativnimi potrebami v dogovoru z zadevnimi pristojnimi organi zaradi lažjega sodelovanja imenuje kontaktne točke v tretjih državah.

Člen 53

Pravosodni funkcionarji za zvezo, napoteni v tretje države

1. Za lažje pravosodno sodelovanje s tretjimi državami v primerih, ko Eurojust nudi pomoč v skladu s to uredbo, lahko kolegij na podlagi delovnega dogovora s pristojnimi organi tretje države iz člena 47(3) napoti pravosodne funkcionarje za zvezo v to tretjo državo.

2. Naloge pravosodnih funkcionarjev za zvezo vključujejo katero koli dejavnost za spodbujanje in pospeševanje vseh oblik pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, zlasti z vzpostavljanjem neposrednih povezav s pristojnimi organi zadevne tretje države. Pravosodni funkcionar za zvezo lahko pri opravljanju svojih nalog v skladu s členom 56 s pristojnimi organi zadevne tretje države izmenjuje operativne osebne podatke.

3. Pravosodni funkcionar za zvezo iz odstavka 1 mora imeti izkušnje pri delu z Eurojustom in ustrezno znanje o pravosodnem sodelovanju in delovanju Eurojusta. Za napotitev pravosodnega funkcionarja za zvezo v imenu Eurojusta je potrebno predhodno soglasje pravosodnega funkcionarja in njegove države članice.

4. Če se pravosodni funkcionar za zvezo, ki ga napoti Eurojust, izbere izmed nacionalnih članov, namestnikov ali pomočnikov: (a) ga zadevna država članica zamenja na njegovem mestu nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika; (b) preneha biti upravičen do izvajanja pooblastil, ki so mu podeljena v skladu s členom 8.

5. Brez poseganja v člen 110 Kadrovskih predpisov za uradnike kolegij pripravi pogoje za napotitev pravosodnih funkcionarjev za zvezo, vključno z višino njihovega plačila. Kolegij v ta namen ob posvetovanju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe.

6. Delovanje pravosodnih funkcionarjev za zvezo, ki jih je napotil Eurojust, nadzira ENVP. Pravosodni funkcionarji za zvezo o svojem delovanju poročajo kolegiju, ki o tem letno obvešča Evropski parlament in Svet. Pravosodni funkcionarji za zvezo obvestijo nacionalne člane in pristojne nacionalne organe o vseh primerih, ki zadevajo njihovo državo članico.

7. Pristojni organi držav članic pravosodni funkcionarji za zvezo iz odstavka 1 se lahko neposredno obrnejo drug na drugega. V takšnih primerih pravosodni funkcionar za zvezo o teh stikih obvesti nacionalnega člana.

8. Pravosodni funkcionarji za zvezo iz odstavka 1 so povezani s sistemom vodenja zadev.

Člen 54

Zaprosila za pravosodno sodelovanje, naslovljena na tretje države in izdana s strani tretjih držav

1. Eurojust lahko s soglasjem zadevnih držav članic usklajuje izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje, ki so jih iz tretje države, če ta zaprosila zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah kot del iste preiskave. Taka zaprosila lahko Eurojustu pošlje tudi pristojni nacionalni organ.

2. V nujnih primerih in v skladu s členom 19 lahko zaprosila iz odstavka 1 tega člena, če jih je izdala tretja država, ki ima z Eurojustom sklenjen sporazum o sodelovanju ali delovni dogovor, sprejema in posreduje usklajevalni mehanizem v stalni pripravljenosti.

3. Brez poseganja v člen 3(5) lahko Eurojust v primeru zaprosil zadevne države članice za pravosodno sodelovanje v zvezi z isto preiskavo, ki jih je treba izvršiti v tretji državi, omogoči lažje pravosodno sodelovanje s to tretjo državo.







ODDELEK IV

Prenosi osebnih podatkov

Člen 55

Posredovanje operativnih osebnih podatkov institucijam, organom, uradom in agencijam Unije

1. Eurojust ob upoštevanju vseh nadaljnjih omejitev iz te uredbe, zlasti iz členov 21(8), 47(5) in 76, posreduje operativne osebne podatke drugi instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije, samo če so podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost druge institucije, organa, urada ali agencije Unije.

2. Kadar se operativni osebni podatki posredujejo na zahtevo druge institucije, organa, urada ali agencije Unije, sta tako upravljavec kot prejemnik odgovorna za zakonitost tega prenosa. Eurojust mora preveriti pristojnost druge institucije, organa, urada ali agencije Unije in začasno oceniti potrebo po posredovanju operativnih osebnih podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, Eurojust od prejemnika zahteva nadaljnje informacije. Druga institucija, organ, urad ali agencija Unije zagotovi, da se lahko potreba po prenosu operativnih osebnih podatkov naknadno preveri.

3. Druga institucija, organ, urad ali agencija Unije obdeluje operativne osebne podatke samo za namene, za katere so bili posredovani.

Člen 56

Splošna načela za prenos operativnih osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam

1. Eurojust lahko prenese osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, ob upoštevanju veljavnih pravil o varstvu podatkov in drugih določb te uredbe ter samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) prenos je potreben za opravljanje nalog Eurojusta; (b) organ tretje države ali mednarodna organizacija, ki se jima prenesejo operativni osebni podatki, sta pristojna za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter za kazenske zadeve; (c) kadar je operativne osebne podatke, ki se prenesejo v skladu s tem členom, posredovala ali dala na razpolago Eurojustu država članica, Eurojust od zadevnega pristojnega organa te države članice v skladu z njenim nacionalnim pravom pridobi predhodno dovoljenje za prenos, razen če je ta država članica takšne prenose dovolila pod splošnimi ali posebnimi pogoji; (d) v primeru nadaljnjega prenosa v drugo tretjo državo ali mednarodno organizacijo s strani tretje države ali mednarodne organizacije Eurojust od tretje države ali mednarodne organizacije, ki bi prenesla podatke, zahteva, da pred tem nadaljnjim prenosom pridobi predhodno dovoljenje. Eurojust lahko dovoljenje iz točke (d) zagotovi samo s predhodnim dovoljenjem države članice, iz katere izvirajo podatki, potem ko ustrezno upošteva vse ustrezne dejavnike, tudi težo kaznivega dejanja, namen, za katerega so bili operativni osebni podatki prvotno preneseni, in raven varstva osebnih podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ki se ji operativni osebni podatki nadalje prenesejo.

2. Eurojust lahko v skladu s pogoji iz odstavka 1 tega člena operativne osebne podatke prenese tretji državi ali mednarodni organizaciji samo, če velja eno od naslednjega: (a) Komisija je na podlagi člena 57 odločila, da zadevna tretja država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva, ali pa – v primeru, da Komisija ni sprejela takšnega sklepa o ustreznosti – obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi na podlagi člena 58(1) ali pa – v primeru, da Komisija ni sprejela sklepa o ustreznosti in da ni takšnih ustreznih zaščitnih ukrepov – se uporablja odstopanje za posebne primere na podlagi člena 59(1); (b) med Eurojustom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo je bil v skladu s členom 26a Sklepa 2002/187/PNZ pred 12. decembrom 2019 sklenjen sporazum o sodelovanju, ki omogoča prenos operativnih osebnih podatkov, ali (c) med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo je bil na podlagi člena 218 PDEU sklenjen mednarodni sporazum, ki določa ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

3. Delovni dogovori iz člena 47(3) se lahko uporabljajo za določitev podrobnih pogojev za izvajanje sporazumov ali sklepov o ustreznosti iz odstavka 2 tega člena.

4. Eurojust lahko v nujnih primerih prenese operativne osebne podatke brez predhodnega dovoljenja države članice v skladu s točko (c) odstavka 1. Eurojust lahko to stori samo, če je prenos operativnih osebnih podatkov potreben, da se prepreči neposredna in resna grožnja javni varnosti države članice ali tretje države ali bistvenim interesom države članice, predhodnega dovoljenja pa ni mogoče pridobiti pravočasno. O tem se brez odlašanja obvesti organ, pristojen za dajanje predhodnega dovoljenja.

5. Država članica ter institucije, organi, uradi in agencije Unije ne prenesejo nadalje operativnih osebnih podatkov, ki so jih prejeli od Eurojusta, tretji državi ali mednarodni organizaciji. Izjemoma lahko opravijo tak prenos v primerih, ko je Eurojust tak prenos dovolil, potem ko je ustrezno upošteval vse zadevne dejavnike, vključno s težo kaznivega dejanja, namenom, za katerega so bili operativni osebni podatki prvotno posredovani, in ravnjo varstva osebnih podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji, ki se ji operativni osebni podatki nadalje prenesejo.

6. Členi od 57, 58 in 59 se uporabljajo za zagotovitev, da ni ogrožena raven varstva fizičnih oseb, ki jo zagotavljata ta uredba in pravo Unije.

Člen 57

Prenosi na podlagi sklepa o ustreznosti

Eurojust lahko operativne osebne podatke prenese tretji državi ali mednarodni organizaciji, če Komisija v skladu s členom 36 Direktive (EU) 2016/680 odloči, da tretja država, ozemlje ali eden ali več določenih sektorjev v tej tretji državi ali zadevna mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva.

Člen 58

Prenosi, za katere se uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi

1. Če ni sklepa o ustreznosti, lahko Eurojust prenese operativne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, če: (a) so ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom operativnih osebnih podatkov določeni v pravno zavezujočem instrumentu ali (b) je Eurojust ocenil vse okoliščine v zvezi s prenosom operativnih osebnih podatkov in ugotovil, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom operativnih osebnih podatkov.

2. Eurojust obvesti ENVP o vrstah prenosov iz točke (b) odstavka 1.

3. Kadar prenos temelji na točki (b) odstavka 1, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo na voljo ENVP. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu prejemniku, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih operativnih osebnih podatkih.

Člen 59

Odstopanja v posebnih primerih

1. Če ni bil sprejet sklep o ustreznosti oziroma ni ustreznih zaščitnih ukrepov na podlagi člena 58, lahko Eurojust operativne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji prenese le, če je prenos potreben: (a) za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe; (b) za zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; (c) za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti države članice ali tretje države ali (d) v posameznih primerih za opravljanje nalog Eurojusta, razen če ugotovi, da temeljne pravice in svoboščine zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, prevladajo nad javnim interesom za prenos.

2. Kadar prenos temelji na odstavku 1, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo na voljo ENVP. Dokumentacija vključuje datum in uro prenosa ter informacije o pristojnem organu prejemniku, o utemeljitvi prenosa in o prenesenih operativnih osebnih podatkih.







POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 60

Proračun

1. Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Eurojusta ter se vključijo v njegov proračun.

2. Proračun Eurojusta je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov.

3. Brez poseganja v druge vire prihodki Eurojusta obsegajo: (a) prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije; (b) morebitne prostovoljne finančne prispevke držav članic; (c) prihodke od objav in vseh storitev, ki jih zagotavlja Eurojust; (d) ad hoc donacije.

4. Odhodki Eurojusta vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter operativne stroške, vključno s sredstvi za skupne preiskovalne enote.

Člen 61

Priprava proračuna

1. Upravni direktor vsako leto pripravi osnutek poročila o načrtu prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto, vključno s kadrovskim načrtom, ter ga pošlje izvršnemu odboru. Evropska pravosodna mreža in druge mreže Unije, ki so vključene v pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah iz člena 48, so pravočasno, preden se načrt pošlje Komisiji, obveščene o tistih delih, ki se nanašajo na njihove dejavnosti.

2. Izvršni odbor na podlagi osnutka poročila o načrtu pregleda začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto, ki ga posreduje kolegiju v sprejetje.

3. Začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta se Komisiji pošlje najpozneje do 31. januarja vsako leto. Eurojust do 31. marca istega leta Komisiji pošlje končni osnutek načrta, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta.

4. Komisija poročilo o načrtu, skupaj s predlogom splošnega proračuna Unije, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

5. Na podlagi poročila o načrtu Komisija v predlog splošnega proračuna Unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne za kadrovski načrt, in znesek prispevka v breme splošnega proračuna ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 PDEU.

6. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Unije Eurojustu.

7. Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Eurojusta. Proračun Eurojusta sprejme kolegij. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije. Kadar je to potrebno, kolegij proračun Eurojusta ustrezno prilagodi.

8. Za vse gradbene projekte, ki bi lahko imeli znatne posledice za proračun Eurojusta, se uporablja člen 88 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 ( 6 ).

Člen 62

Izvrševanje proračuna

Upravni direktor deluje kot odredbodajalec Eurojusta in izvršuje proračun Eurojusta v okviru svoje pristojnosti in v okviru meja, odobrenih v proračunu.

Člen 63

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1. Računovodja Eurojusta do 1. marca naslednjega proračunskega leta (leto N + 1) računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun za proračunsko leto (leto N).

2. Eurojust Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto N do 31. marca leta N + 1.

3. Računovodja Komisije do 31. marca leta N + 1 pošlje Računskemu sodišču začasni zaključni račun Eurojusta za leto N, konsolidiran z zaključnim računom Komisije.

4. Računsko sodišče v skladu s členom 246(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 do 1. junija leta N + 1 poda pripombe o začasnem zaključnem računu Eurojusta.

5. Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Eurojusta na podlagi člena 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 upravni direktor pripravi končni zaključni račun Eurojusta v okviru svoje pristojnosti in ga predloži izvršnemu odboru v mnenje.

6. Izvršni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Eurojusta.

7. Upravni direktor do 1. julija leta N + 1 Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču pošlje končni zaključni račun za leto N, skupaj z mnenjem izvršnega odbora.

8. Končni zaključni račun za leto N se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra leta N + 1.

9. Upravni direktor do 30. septembra leta N + 1 Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove pripombe. Upravni direktor pošlje ta odgovor tudi izvršnemu odboru in Komisiji.

10. Upravni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 261(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

11. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 podeli upravnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

12. Razrešnico glede izvrševanja proračuna Eurojusta podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta po postopku, primerljivem s postopkom iz člena 319 PDEU in členov 260, 261 in 262 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, in sicer na podlagi revizijskega poročila Računskega sodišča. Če Evropski parlament ne podeli razrešnice do 15. maja leta N + 2, se upravnega direktorja povabi, da svoje stališče pojasni kolegiju, ta pa glede na okoliščine sprejme končno odločitev o stališču upravnega direktorja.

Člen 64

Finančna pravila

1. Finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, sprejme izvršni odbor v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1271/2013 po posvetovanju s Komisijo. Ta finančna pravila ne odstopajo od Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Eurojusta in je Komisija dala svoje predhodno soglasje. Ob upoštevanju finančne podpore, zagotovljene za dejavnosti skupnih preiskovalnih enot, Eurojust in Europol skupaj določita pravila in pogoje za obdelavo prijav za takšno podporo.

2. Eurojust lahko dodeli nepovratna sredstva za izvajanje svojih nalog iz člena 4(1). Nepovratna sredstva za naloge iz točke (f) člena 4(1) se lahko dodelijo državam članicam brez razpisa za zbiranje predlogov.







POGLAVJE VII

KADROVSKE DOLOČBE

Člen 65

Splošne določbe

1. Za osebje Eurojusta se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih institucije Unije v dogovoru sprejele za namen uporabe Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2. Osebje Eurojusta je osebje, zaposleno v skladu s predpisi in pravili, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Unije, ob upoštevanju vseh meril iz člena 27 Kadrovskih predpisov za uradnike, vključno z njihovo geografsko razporeditvijo.

Člen 66

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1. Eurojust lahko poleg svojega osebja uporabi napotene nacionalne strokovnjake in drugo osebje, ki ni zaposleno v Eurojustu.

2. Kolegij sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Eurojust in o uporabi drugega osebja, zlasti zaradi izogibanja morebitnemu nasprotju interesov.

3. Eurojust sprejme ustrezne upravne ukrepe, med drugim z usposabljanjem in strategijami za preprečevanje, da bi se izognil nasprotju interesov, tudi nasprotju interesov, povezanemu z vprašanji, ki zadevajo čas po zaposlitvi.







POGLAVJE VIII

OCENJEVANJE IN POROČANJE

Člen 67

Vključevanje institucij Unije in nacionalnih parlamentov

1. Eurojust pošlje svoje letno poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom, ki lahko predložijo pripombe in sklepe.

2. Novoizvoljeni predsednik Eurojusta ob svoji izvolitvi poda izjavo pred pristojnim odborom oziroma odbori Evropskega parlamenta in odgovarja na vprašanja poslancev. Razprave se neposredno ali posredno ne nanašajo na konkretne ukrepe v zvezi s specifičnimi operativnimi zadevami.

3. Predsednik Eurojusta enkrat letno nastopi v okviru medparlamentarne seje odborov, da se pripravi skupna ocena Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov o dejavnostih Eurojusta, da se razpravlja o tekočih dejavnostih Eurojusta in da se predstavi njegovo letno poročilo ali drugi pomembni dokumenti Eurojusta. Razprave se neposredno ali posredno ne nanašajo na konkretne ukrepe v zvezi s specifičnimi operativnimi zadevami.

4. Poleg drugih obveznosti obveščanja in posvetovanja iz te uredbe, Eurojust Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom v njihovih uradnih jezikih v vednost pošlje: (a) rezultate študij in strateških projektov, ki jih pripravi ali naroči Eurojust; (b) programske dokumente iz člena 15; (c) delovne dogovore, sklenjene s tretjimi osebami.

Člen 68

Mnenja o predlaganih zakonodajnih aktih

Komisija in države članice, ki uveljavljajo svoje pravice na podlagi točke (b) člena 76 PDEU, lahko Eurojust zaprosijo za mnenje o vseh predlaganih zakonodajnih aktih iz člena 76 PDEU.

Člen 69

Ocena in pregled

1. Komisija do 13. decembra 2024 in zatem vsakih pet let naroči oceno izvajanja in učinka te uredbe ter učinkovitosti in uspešnosti Eurojusta in njegovih delovnih praks. V okviru priprave ocene se izjavi kolegij. Ocena se lahko nanaša zlasti na morebitno potrebo po spremembi mandata Eurojusta in finančne posledice takšnih sprememb.

2. Komisija posreduje poročilo o ocenjevanju, skupaj s svojimi zaključki, Evropskemu parlamentu, nacionalnim parlamentom, Svetu in kolegiju. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.







POGLAVJE IX

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 70

Privilegiji in imunitete

Za Eurojust in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen PEU in PDEU.

Člen 71

Jezik

1. Za Eurojust se uporablja Uredba Sveta št. 1 ( 7 ).

2. Kolegij o notranji jezikovni ureditvi Eurojusta odloča z dvotretjinsko večino svojih članov.

3. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Eurojusta, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 ( 8 ), razen če je zaradi nerazpoložljivosti Prevajalskega centra potrebna drugačna rešitev.

Člen 72

Zaupnost

1. Nacionalni člani ter njihovi namestniki in pomočniki iz člena 7, osebje Eurojusta, nacionalni korespondenti, napoteni nacionalni strokovnjaki, pravosodni