2008R0584 — SL — 24.06.2008 — 000.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (ES) št. 584/2008 z dne 20. junija 2008 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium pri puranih (Besedilo velja za EGP) (UL L 162, 21.6.2008, p.3)





popravljena z:









▼B

▼C1

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 584/2008

z dne 20. junija 2008

o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium pri puranih

▼B

(Besedilo velja za EGP)







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili ( 1 ), ter zlasti člena 4(1) in člena 13 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti sprejetje ustreznih in učinkovitih ukrepov za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjša njihova razširjenost in tveganje, ki ga predstavljajo za javno zdravje. (2) Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba vzpostaviti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, pomembnih za javno zdravje, pri puranih na ravni primarne proizvodnje. Tako zmanjšanje je pomembno zaradi strogih ukrepov, ki jih je v skladu z navedeno uredbo treba uporabljati za sveže meso okuženih jat puranov od 12. decembra 2010. Zlasti sveže perutninsko meso, vključno z mesom puranov, se ne sme dajati v promet za prehrano ljudi, razen če izpolnjuje naslednji pogoj: „odsotnost salmonele v 25 gramih“. (3) Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba pri cilju Skupnosti numerično navesti najvišji odstotek epidemioloških enot, ki ostanejo pozitivne, in/ali najnižji odstotek zmanjšanja števila epidemioloških enot, ki ostanejo pozitivne, najdaljši rok, v katerem mora biti cilj dosežen, in opredelitev shem preskusov, potrebnih za preverjanje doseganja cilja. Kadar je ustrezno, je treba vključiti tudi opredelitev serotipov, pomembnih za javno zdravje. (4) Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba pri določanju cilja Skupnosti upoštevati izkušnje, pridobljene v okviru obstoječih nacionalnih nadzornih ukrepov, ter informacije, predložene Komisiji ali Evropski agenciji za varnost hrane v skladu z obstoječimi zahtevami Skupnosti, zlasti v okviru informacij iz Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz ( 2 ) in zlasti člena 5 Direktive. (5) ►C1 Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da Komisija pri opredeljevanju vsakega cilja Skupnosti pripravi analizo pričakovanih stroškov in koristi cilja. Vendar se lahko za prehodno obdobje z odstopanjem določi cilj Skupnosti za purane glede Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium brez takšne analize. ◄ (6) Zato so bili v skladu z Odločbo Komisije 2006/662/ES z dne 29. septembra 2006 o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo o razširjenosti salmonele pri puranih, ki se bo izvajala v državah članicah ( 3 ), zbrani primerljivi podatki o razširjenosti serotipov salmonele v jatah puranov v državah članicah. (7) ►C1 Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da cilj Skupnosti za purane v prehodnem obdobju treh let zajema le Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium. Drugi serotipi, pomembni za javno zdravje, se lahko obravnavajo po navedenem obdobju. ◄ (8) Da bi se preveril napredek pri doseganju cilja Skupnosti, je treba v tej uredbi določiti ponovno vzorčenje jat puranov. (9) V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 2160/2003 je bil opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) o določitvi cilja Skupnosti za purane. (10) Delovna skupina EFSA o podatkovni zbirki za zoonoze je 28. aprila 2008 sprejela Poročilo o analizi temeljne raziskave o razširjenosti salmonele v jatah puranov v EU, 2006–2007, del A: Ocena razširjenosti salmonele. (11) V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 646/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium v pitovnih piščancih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1091/2005 ( 4 ) je treba za vzorčenje jat pitovnih piščancev za salmonelo uporabiti vsaj dva para obuval za odvzem vzorcev. Novi znanstveni dokazi navajajo, da je kombinacija enega para obuval za odvzem vzorcev in vzorca prahu vsaj toliko občutljiva kot vzorčenje z uporabo dveh parov obuval za odvzem vzorcev. Zato je treba dovoliti to kombinacijo kot alternativno metodo vzorčenja in Uredbo (ES) št. 646/2007 ustrezno spremeniti. (12) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Cilj Skupnosti

▼C1

1. Cilj Skupnosti iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003 za zmanjšanjeSalmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium pri puranih („cilj Skupnosti“) je:

(a) zmanjšanje najvišjega odstotka jat pitovnih puranov, ki ostanejo pozitivne na Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium, na 1 % ali manj do 31. decembra 2012 in

(b) zmanjšanje najvišjega odstotka jat odraslih matičnih puranov, ki ostanejo pozitivne na Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium, na 1 % ali manj do 31. decembra 2012.

Vendar je cilj Skupnosti za države članice z manj kot 100 jatami odraslih matičnih ali pitovnih puranov, da do 31. decembra 2012 ne ostane pozitivna več kot ena jata odraslih matičnih ali pitovnih puranov.

▼B

2. Shema preskusov, potrebna za preverjanje napredka pri doseganju cilja Skupnosti, je navedena v Prilogi.

3. Komisija preuči pregled cilja in shemo preskusov iz Priloge na podlagi izkušenj, pridobljenih v letu 2010, ki bo prvo leto nacionalnih programov nadzora iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 646/2007

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 646/2007 se dodajo naslednji odstavki:

1. na koncu točke 2: „Pristojni organ lahko kot alternativno metodo določi uporabo enega para obuval za odvzem vzorcev na 100 % območja poslopja, če se vzorec vzame v kombinaciji z vzorcem prahu z več mest v poslopju s površin, na katerih je prah vidno prisoten.“;

2. na koncu drugega odstavka točke 3(1): „Vzorec prahu se po možnosti analizira ločeno. Vendar lahko pristojni organ določi, da se za analizo združi s parom vzorcev z obuval za odvzem vzorcev.“

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(1) in (3) ter člen 2 se uporabljata od 1. julija 2008, člen 1(2) pa se uporablja od 1. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼C1









PRILOGA

Shema preskusov, potrebna za preverjanje doseganja cilja Skupnosti, kakor je navedena v členu 1(2)

1. Pogostost in status vzorčenja

(a) Okvir vzorčenja zajema vse jate pitovnih in matičnih puranov, ki jih zajema Uredba (ES) št. 2160/2003.

(b) Jate puranov se vzorčijo na pobudo nosilca živilske dejavnosti in pristojnega organa. (i) Vzorčenje jat pitovnih in matičnih puranov na pobudo nosilca živilske dejavnosti se opravi v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 2160/2003 v treh tednih pred premikom ptic v klavnico. Rezultati so veljavni največ šest tednov po vzorčenju, zato je včasih potrebno ponovno vzorčenje iste jate. (ii) Poleg tega se opravlja vzorčenje jat matičnih puranov na pobudo nosilca živilske dejavnosti: — pri matičnih jatah: v starosti enega dneva in štirih tednov ter dva tedna pred premikom v valilno fazo ali valilno enoto, — pri odraslih jatah: vsaj vsak tretji teden v valilnem obdobju na gospodarstvu ali v valilnici. (iii) Vzorčenje pristojnega organa vključuje vsaj: — enkrat letno vse jate z 10 % gospodarstev z najmanj 250 odraslimi matičnimi purani v starosti 30 do 45 tednov ter vsa gospodarstva, na katerih je bila odkrita Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium v preteklih 12 mesecih, in vsa gospodarstva z elitnimi matičnimi purani, matičnimi purani prastarši in matičnimi purani starimi starši; to vzorčenje se lahko opravi tudi v valilnici, — vse jate z gospodarstev, na katerih je bila odkrita Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium v vzorcih, ki jih je odvzel nosilec živilske dejavnosti ali so bili odvzeti v okviru uradnih nadzorov, za določitev vira okužbe, — enkrat letno vse jate z 10 % gospodarstev z najmanj 500 pitovnimi purani, vendar v vsakem primeru: — — vse jate z gospodarstva, če je bil pri eni jati preskus pozitiven na Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium v vzorcih, ki jih je odvzel nosilec živilske dejavnosti, razen če je meso puranov v jati namenjeno industrijski toplotni obdelavi ali drugi obdelavi, ki uniči salmonele, in — vse jate z gospodarstva, če je bil pri eni jati preskus pozitiven na Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium v prejšnjem ciklu v vzorcih, ki jih je odvzel nosilec živilske dejavnosti, ter — ko pristojni organ meni, da je to potrebno. Vzorčenje, ki ga opravi pristojni organ, lahko nadomesti vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti.

2. Protokol vzorčenja

2.1 Vzorčenje v valilnici

Vzorčenje se opravi v valilnici v skladu z določbami iz točke 2.2.1 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1003/2005 ( 5 ).

2.2 Vzorčenje na gospodarstvu

2.2.1 Matični purani

Vzorci se odvzamejo v skladu z določbami iz točke 2.2.2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1003/2005.

2.2.2 Pitovni purani

Uporabita se vsaj dva para obuval za odvzem vzorcev. Za jate puranov iz proste reje se vzorci jemljejo le na območju znotraj poslopij. Vse vzorce obuval za odvzem vzorcev je treba združiti v en vzorec.

Pri jatah z manj kot 100 purani se obuvala za odvzem vzorcev, kadar jih ni možno uporabiti, ker dostop do poslopij ni možen, lahko nadomestijo z brisi z roko, pri čemer se obuvalo za odvzem vzorcev nosi na orokavičenih rokah in se drgne po površinah, onesnaženih s svežimi iztrebki, ali, če to ni izvedljivo, z drugimi tehnikami vzorčenja za iztrebke, primernimi za ta namen.

Preden se obuvalo za odvzem vzorcev obuje, je treba njegovo površino navlažiti z redčili za največjo obnovo (redčilo z največjo obnovo: 0,8 % natrijevega klorida, 0,1 % peptona v sterilni deionizirani vodi) ali sterilno vodo ali katerim koli drugim redčilom, ki ga je odobril nacionalni referenčni laboratorij iz člena 11 Uredbe (ES) št. 2160/2003. Uporaba kmetijske vode, ki vsebuje protimikrobna sredstva ali dodatna razkužila, je prepovedana. Priporočen način za navlažitev obuval za odvzem vzorcev je vlitje tekočine vanj, preden jih obujemo. Lahko pa se obuvala za odvzem vzorcev pred uporabo sterilizirajo z redčilom v sterilizacijskih vrečah ali kozarcih. Redčila se lahko nanesejo tudi po obutju obuval z uporabo razpršila ali puhalke.

Zagotovi se, da so vse enote v poslopju pri vzorčenju zastopane sorazmerno. Vsak par mora zajemati približno 50 % območja poslopja.

Pristojni organ lahko kot nadomestno metodo določi uporabo enega para obuval za odvzem vzorcev na 100 % območja poslopja, če se vzorec vzame v kombinaciji z vzorcem prahu z več mest v poslopju s površin, na katerih je prah vidno prisoten.

Po vzorčenju se obuvalo za odvzem vzorcev previdno odstrani, da se sprijeti material ne odstrani. Obuvalo za odvzem vzorcev se lahko obrne, da se ohrani material. Položi se v vrečko ali posodo in se označi.

Pristojni organ nadzira izobraževanje nosilcev živilske dejavnosti, da zagotovi pravilno izvajanje protokola vzorčenja.

Kadar pristojni organ vzorči zaradi suma okužbe s salmonelo pri jati na navedenem gospodarstvu in vedno, kadar meni, da je to primerno, se z nadaljnjimi preskusi prepriča, da na rezultate preiskav odkrivanja salmonele pri jatah puranov ni vplivala uporaba protimikrobnih sredstev v navedenih jatah.

Kadar ni bila odkrita prisotnost Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium, vendar so bile odkrite protimikrobne snovi ali zaviralni učinek na bakterijsko rast, se za namen cilja Skupnosti iz člena 1(2) šteje, da je jata puranov okužena.

3. Analiza vzorcev

3.1 Prevoz in priprava vzorcev

Vzorci se, po možnosti s hitro pošto ali po kurirski službi, pošljejo v laboratorije iz členov 11 in 12 Uredbe (ES) št. 2160/2003 v 24 urah po tem, ko so bili odvzeti. Če se ne pošljejo v 24 urah, se hranijo v hladilniku . V laboratoriju se vzorci hranijo v hladilniku do preiskave, ki se mora začeti v 48 urah po prejetju in 96 urah po vzorčenju.

Pari obuval za odvzem vzorcev se pazljivo razpakirajo, da se sprijeti iztrebki ne odstranijo, ter združijo in postavijo v 225 ml puferirane peptonske vode, ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo. Obuvala za odvzem vzorcev se v celoti prekrijejo s puferirano peptonsko vodo, ki se jo po potrebi doda.

Vzorec prahu se po možnosti analizira ločeno. Vendar lahko pristojni organ določi, da se ga za analizo združi s parom obuval za odvzem vzorcev.

Vzorec se premeša tako, da se popolnoma zasiči, nato pa se nadaljuje preiskava z metodo odkrivanja iz točke 3.2.

Drugi vzorci (na primer iz valilnic) se pripravijo v skladu z določbami iz točke 2.2.2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1003/2005.

Če se sprejmejo ISO-standardi za pripravo iztrebkov za odkrivanje salmonele, se ti uporabijo namesto določb o pripravi vzorcev iz te točke.

3.2 Metoda odkrivanja

Uporablja se metoda odkrivanja, ki jo priporoča referenčni laboratorij Skupnosti za salmonelo iz Bilthovna na Nizozemskem.

Navedena metoda je opisana v Prilogi D k ISO 6579 (2002): „Odkrivanje Salmonella spp. v živalskih fekalijah in vzorcih v primarni fazi vzreje“. Uporablja se zadnja različica Priloge D.

Pri navedeni metodi odkrivanja se kot edino gojišče za selektivno obogatitev uporablja poltrdno gojišče (metoda s poltrdnim gojiščem po Rappaportu-Vassiladisu, MSRV).

3.3 Serotipizacija

Vsaj en izolat iz vsakega pozitivnega vzorca se tipizira po Kaufmann-Whiteovi shemi.

3.4 Alternativne metode

Pri vzorcih, odvzetih na pobudo nosilca živilske dejavnosti, se lahko namesto metod za pripravo vzorcev, metod odkrivanja in serotipizacije iz točk 3.1, 3.2 in 3.3 te priloge uporabljajo metode analize iz člena 11 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ), če so bile potrjene v skladu z EN/ISO 16140/2003.

3.5 Shranjevanje sevov

Laboratoriji morajo zagotoviti, da lahko pristojni organ zbere in shrani vsaj en izoliran sev Salmonella spp. na objekt in leto za prihodnjo fagotipizacijo ali testiranje odpornosti proti protimikrobnim zdravilom z uporabo običajnih metod za zbiranje kultur, ki mora zagotoviti celovitost sevov v obdobju najmanj dveh let.

4. Rezultati in poročanje

4.1 Odkrivanje Salmonella Enteritidis in/ali Salmonella Typhimurium

Laboratorij nemudoma sporoči pristojnemu organu vsako odkritje Salmonella Enteritidis in/ali Salmonella Typhimurium ter navede podatke o gospodarstvu in jati.

4.2 Izračun razširjenosti za preverjanje doseganja cilja Skupnosti

Za namen preverjanja doseganja cilja Skupnosti se jata puranov šteje za pozitivno, kadar koli se v jati odkrije prisotnost Salmonella Enteritidis in/ali Salmonella Typhimurium (razen sevov cepiva).

Pozitivne jate puranov se štejejo samo enkrat na cikel, ne glede na število postopkov vzorčenj in preskusov, o njih pa se poroča samo v letu prvega pozitivnega vzorčenja.

Razširjenost se izračuna ločeno za jate pitovnih puranov in jate odraslih matičnih puranov.

4.3 Letno poročilo

Letno poročilo vključuje:

(a) skupno število jat pitovnih in odraslih matičnih puranov, ki jih je vzorčil pristojni organ ali nosilec živilske dejavnosti;

(b) skupno število jat pitovnih in odraslih matičnih puranov, okuženih s Salmonella Enteritidis ali Salmonella Typhimurium;

(c) vse izolirane serotipe salmonele (vključno z drugimi, poleg Salmonella Enteritidis in Salmonella Typhimurium) in število jat, okuženih s posameznim serotipom;

(d) obrazložitve rezultatov, zlasti v zvezi z izjemnimi primeri.

Rezultati in kakršne koli dodatne zadevne informacije se sporočijo kot del poročila o trendih in virih iz člena 9(1) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ).

4.4 Dodatne informacije

Na zahtevo Evropske agencije za varnost hrane se dajo na voljo vsaj naslednje informacije o vsaki jati, ki je bila analizirana na nacionalni ravni ali jo je analizirala Evropska agencija za varnost hrane:

(a) vzorec, ki ga je odvzel pristojni organ ali nosilec živilske dejavnosti;

(b) navedba gospodarstva v enkratni obliki;

(c) navedba poslopja v enkratni obliki;

(d) mesec vzorčenja.