2003L0037 — SL — 01.01.2007 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (Besedilo velja za EGP) (UL L 171, 9.7.2003, p.1)

spremenjena z:









▼B

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 2003/37/ES

z dne 26. maja 2003

o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), ob upoštevanju postopka, določenega v členu 251 Pogodbe ( 3 ) ob upoštevanju naslednjega: (1) V zvezi z usklajevanjem postopkov homologacije je potrebno prilagoditi zahteve Direktive Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev na kolesih ( 4 ) z zahtevami Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil ( 5 ) ter z zahtevami Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil ( 6 ). (2) Direktiva 74/150/EGS omejuje področje uporabe postopka evropske homologacije na kolesne kmetijske in gozdarske traktorje. Zato je pomembno razširiti to področje uporabe na ostale kategorije kmetijskih ali gozdarskih vozil. Ta direktiva je tako prvi korak k urejanju vseh drugih motoriziranih kmetijskih vozil. (3) Upoštevati je treba tudi dejstvo, da je treba uvesti postopek izvzetja za nekatera vozila, izdelana v omejenem številu, vozila zaključka serije ali vozila, ki izkoriščajo tehnični napredek, še nezajet v neki posamični direktivi. (4) Ker ta direktiva temelji na načelu popolne usklajenosti, mora biti obdobje, preden evropska homologacija postane obvezna, dovolj dolgo, da bi se proizvajalci takih vozil lahko prilagodili novim usklajenim postopkom. (5) Na podlagi Sklepa Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 o pristopu Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki jih je mogoče vgraditi v kolesna vozila in/ali uporabiti na njih in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) ( 7 ), je treba upoštevati različne mednarodne predpise, h katerim je Skupnost pristopila. Uskladiti je treba tudi nekatere postopke preskušanja s postopki, opredeljenimi s kodeksi Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD). (6) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 8 ). (7) Ta direktiva je v skladu s temeljnimi človekovimi pravicami in načeli, priznanimi zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah kot splošna načela prava Skupnosti. (8) Direktiva 74/150/EGS je bila večkrat znatno spremenjena in jo je zato zaradi jasnosti in preglednosti treba prenoviti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:







Člen 1

Področje uporabe

1. Ta direktiva velja za homologacijo vozil, izdelanih v eni ali več stopnjah. Velja za vozila, določena v členu 2(d), z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vsaj 6 km/h.

Ta direktiva velja tudi za ES-homologacijo sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za uporabo na teh vozilih.

2. Ta direktiva ne velja za:

(a) posamično odobritev vozil; Vendar se ta postopek lahko uporabi za nekatere kategorije vozil, ki jih ureja ta direktiva in za katera je obvezna ES-homologacija;

(b) stroje, konstruirane za uporabo v gozdarstvu, kot so posebni gozdarski traktorji za vleko hlodovine, kakor so določeni v standardu ISO 6814-2000;

(c) gozdarsko strojno opremo, pritrjeno na šasijo za zemeljska dela, kakor je določeno v standardu ISO 6165-2001;

(d) zamenljivo strojno opremo, popolnoma dvignjeno od tal, ko se vozilo, na katero je pritrjena, uporablja na cesti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

(a) „ES-homologacija“ pomeni postopek, po katerem država članica potrdi, da tip vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote izpolnjuje ustrezne tehnične zahteve te direktive; ES-homologacija sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot se lahko šteje za „ES-homologacijo sestavnega dela“;

(b) „večstopenjska ES-homologacija“ pomeni postopek, po katerem ena ali več držav članic potrdi, da, odvisno od stanja dodelave, tip nedodelanega ali dodelanega vozila izpolnjuje ustrezne tehnične zahteve te direktive;

(c) „posamična odobritev vozil“ pomeni postopek, po katerem država članica potrdi, da posamično homologirano vozilo izpolnjuje nacionalne zahteve;

(d) „vozilo“ pomeni vsak traktor, priklopnik ali zamenljivo vlečeno opremo, dokončano, nedodelano ali dodelano, ki se uporablja v kmetijstvu ali gozdarstvu;

(e) „kategorija vozila“ pomeni vsak niz vozil, ki imajo istovetne konstrukcijske značilnosti;

(f) „tip vozila“ pomeni vozila določene kategorije, ki se ne razlikujejo v bistvenih pogledih, navedenih v Prilogi II, poglavje A; dovoljene so različne variante in izvedenke tipa vozila, kakor so navedene v Prilogi II, poglavje A;

(g) „osnovno vozilo“ pomeni vsako nedodelano vozilo, katerega identifikacijska številka se ohrani med zaporednimi stopnjami večstopenjskega postopka ES-homologacije;

(h) „nedodelano vozilo“ pomeni vozilo, ki potrebuje dodelavo v vsaj eni nadaljnji stopnji, da bi zadovoljilo vse ustrezne zahteve te direktive;

(i) „dodelano vozilo“ pomeni vozilo ob koncu postopka večstopenjske ES-homologacije, ki izpolnjuje vse ustrezne zahteve te direktive;

(j) „traktor“ pomeni vsak kolesni ali gosenični kmetijski ali gozdarski traktor z lastnim pogonom, z vsaj dvema osema in z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vsaj 6 km/h, katerega glavna funkcija je vlečna moč in ki je posebej konstruiran za vleko, potiskanje, nošenje in pogon nekatere zamenljive opreme, konstruirane za opravljanje kmetijskih ali gozdarskih del, oziroma za vleko kmetijskih ali gozdarskih priklopnih vozil; lahko je prirejen za prevoz tovora v okviru kmetijskih ali gozdarskih del in/ali je lahko opremljen s potniškimi sedeži;

(k) „priklopnik“ pomeni vsako vlečeno kmetijsko ali gozdarsko priklopno vozilo, namenjeno predvsem za prevoz tovora in konstruirano za priklop na traktor za kmetijske ali gozdarske namene; v to kategorijo spadajo priklopniki, pri katerih del tovora nosi vlečno vozilo; vsako na traktor pripeto vozilo, ki ima trajno vgrajen delovni pripomoček, se izenači s kmetijskim ali gozdarskim priklopnikom, če je razmerje tehnično dovoljene mase in mase tega neobremenjenega vozila enako ali večje od 3,0 in če to vozilo ni bilo konstruirano za obdelavo materiala;

(l) „zamenljivi vlečeni stroj“ pomeni vsako napravo za uporabo v kmetijstvu ali gozdarstvu, ki je konstruirana za vleko s traktorjem ter spremeni ali dopolni njegovo delovanje; lahko vključuje nakladalno ploščad, konstruirano in izdelano za prevoz orodja in naprav, potrebnih za opravljanje teh nalog, ter za začasno hranjenje materiala, izdelanega ali potrebnega pri delu; vsako vozilo, namenjeno za vleko s traktorjem in s trajno vgrajenim delovnim pripomočkom ali konstruirano za obdelavo materiala, se šteje za zamenljivi vlečeni stroj, če je razmerje med tehnično dovoljeno maso in maso tega neobremenjenega vozila manjše od 3,0;

(m) „sistem“ pomeni sklop naprav, ki medsebojno povezane opravljajo določeno funkcijo na vozilu;

(n) „sestavni del“ pomeni napravo, ki naj bi postala del vozila in je lahko homologirana neodvisno od vozila;

(o) „samostojna tehnična enota“ pomeni napravo, ki naj bi postala del vozila in je lahko homologirana ločeno, toda samo v povezavi z enim ali več določenimi tipi vozil;

(p) „proizvajalec“ je fizična ali pravna oseba, ki je odgovorna ES-homologacijskemu organu za vse vidike homologacijskega postopka in za zagotavljanje skladnosti proizvodnje ne glede na to, ali je neposredno vključena v vse stopnje izdelave vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote; za proizvajalca se štejejo tudi naslednje osebe: (i) vsaka fizična ali pravna oseba, ki za lastno uporabo konstruira, je konstruirala, izdela ali je izdelala vozilo, sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto; (ii) vsaka fizična ali pravna oseba, ki je odgovorna za skladnost vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote s to direktivo ob njihovem dajanju na trg ali ob začetku uporabe; Pooblaščeni zastopnik proizvajalca je fizična ali pravna oseba s sedežem v Skupnosti, ki je dobila ustrezno pooblastilo od proizvajalca, da ga zastopa pri homologacijskem organu in deluje v njegovem imenu na področju te direktive. Kjer se nadaljnje besedilo sklicuje na „proizvajalca“, je treba to razumeti kot proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

(q) „začetek uporabe“ pomeni prvo uporabo za predvideni namen znotraj Skupnosti vsakega vozila, ki pred prvo uporabo ne zahteva nobene namestitve ali nastavitve s strani proizvajalca ali od njega določene tretje osebe; kot datum začetka uporabe se šteje datum registracije ali dajanja na trg;

(r) „ES-homologacijski organ“ je pristojni organ v državi članici, odgovoren za vsa vprašanja, povezana s homologacijo določenega tipa vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki izdaja in, kadar je to primerno, preklicuje ES-homologacije vozil, deluje kot kontaktna točka v stikih z ES-homologacijskimi organi drugih držav članic in preverja ukrepe, ki jih sprejme proizvajalec za zagotavljanje skladnosti proizvodnje;

(s) „tehnična služba“ je pravna ali fizična oseba, imenovana kot preskuševalni laboratorij za izvajanje preskusov ali kontrol v imenu ES-homologacijskega organa v državi članici; to funkcijo lahko opravlja ES-homologacijski organ tudi sam;

(t) „posamične direktive“ so direktive, navedene v Prilogi II, poglavje B;

(u) „certifikat o ES-homologaciji“ je dokument z vsebino, navedeno v Prilogi II, poglavje C, ali v ustrezni prilogi k posamični direktivi, kjer so določeni podatki, ki jih mora predložiti ES-homologacijski organ;

(v) „opisni list“ je dokument z vsebino, navedeno v Prilogi I ali v ustrezni prilogi posamične direktive, ki določa, katere podatke mora navesti vložnik;

(w) „opisna mapa“ je celotna mapa, ki vsebuje zlasti podatke, risbe in fotografije, navedene v Prilogi I, ki jih tehnični službi ali ES-homologacijskemu organu predloži vložnik, kakor je to določeno v opisnem listu, predvidenem v posamični direktivi ali v tej direktivi;

(x) „opisna dokumentacija“ je opisna mapa z dodanimi poročili o preskusih ali drugimi dokumenti, ki jih je tehnična služba ali ES-homologacijski organ dodal opisni mapi pri opravljanju svojega dela;

(y) „seznam opisne dokumentacije“ je dokument, v katerem je našteta vsebina opisne dokumentacije z ustrezno oštevilčenimi ali tako označenimi stranmi, da je mogoča nedvoumna identifikacija posameznih strani;

(z) „potrdilo o skladnosti“ je dokument, opredeljen v Prilogi III, ki ga izda proizvajalec in z njim potrdi, da neko vozilo, homologirano po tej direktivi, izpolnjuje zahteve vseh ustreznih predpisov, veljavnih v času, ko je bilo proizvedeno, in se lahko registrira ali začne uporabljati v vseh državah članicah brez kakršnih koli nadaljnjih pregledov.

Člen 3

Vloga za podelitev ES-homologacije

1. Vlogo za podelitev ES-homologacije za vozilo mora homologacijskemu organu države članice predložiti proizvajalec. Proizvajalec mora vlogi priložiti opisno mapo s podatki, navedenimi v Prilogi I.

Pri ES-homologaciji za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote mora biti ES-homologacijskemu organu na voljo tudi opisna mapa vse do odločitve o podelitvi ali zavrnitvi ES-homologacije.

2. Pri večstopenjski ES-homologaciji morajo vlogi za podelitev ES-homologacije priloženi podatki vsebovati:

(a) na prvi stopnji: tiste dele opisne mape in certifikata o ES-homologaciji, potrebne za dokončano vozilo, ki so pomembni za stopnjo izdelave osnovnega vozila;

(b) na drugi in naslednjih stopnjah: tiste dele opisne mape in certifikata o ES-homologaciji, ki so pomembni za trenutno stopnjo dodelave, in kopijo certifikata o ES-homologaciji nedodelanega vozila, izdanega za prejšnjo stopnjo dodelave; poleg tega mora proizvajalec predložiti podroben seznam sprememb in dodatkov, ki jih je naredil na nedodelanem vozilu.

3. Vlogo za podelitev ES-homologacije za sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto mora ES-homologacijskemu organu države članice predložiti proizvajalec. Vlogi mora priložiti opisno mapo, kakor je predpisano v posamični direktivi.

4. Vloge za podelitev ES-homologacije za tip vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote se lahko predložijo samo eni državi članici. Za vsak tip, ki mu je treba podeliti homologacijo, je treba predložiti posebno vlogo.

Člen 4

Postopek za podelitev ES-homologacije

1. Vsaka država članica podeli:

(a) ES-homologacijo vozila tipom vozil, ki so skladni s podatki v opisni mapi in skladno z njihovo kategorijo izpolnjujejo tehnične zahteve vseh posamičnih direktiv, kakor so navedene v Prilogi II, poglavje B;

(b) večstopenjsko ES-homologacijo vozila tipom osnovnih, nedodelanih ali dodelanih vozil, ki so skladni s podatki v opisni mapi in izpolnjujejo tehnične zahteve vseh posamičnih direktiv, kakor so navedene v Prilogi II, Poglavje B;

(c) ES-homologacijo sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote vsem njihovim tipom, ki so skladni s podatki v opisni mapi in izpolnjujejo tehnične zahteve vseh ustreznih posamičnih direktiv, navedenih v Prilogi II, poglavje B. Kadar sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota, ki je predmet homologacije, opravlja svojo funkcijo ali ima določeno lastnost le v povezavi z drugimi deli vozila in je zato skladnost z eno ali več zahtevami mogoče preverjati samo, če sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota, ki jo je treba homologirati, deluje v povezavi z drugimi deli vozila (dejanskimi ali simuliranimi), je treba obseg ES-homologacije sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote ustrezno omejiti. V takem primeru je treba v certifikatu o ES-homologaciji za tak sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto navesti omejitve pri uporabi in pogoje za vgradnjo. Upoštevanje teh omejitev in pogojev je treba preveriti ob ES-homologaciji vozila.

2. Če država članica meni, da vozilo, sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota kljub skladnosti z določbami prvega odstavka predstavlja resno tveganje za varnost na cesti, okolje ali varnost pri delu, lahko zavrne podelitev ES-homologacije. O tem mora takoj obvestiti druge države članice in Komisijo ter pri tem navesti razloge za svojo odločitev.

3. Homologacijski organ vsake države članice pošlje v enem mesecu homologacijskim organom drugih držav članic en izvod certifikata o ES-homologaciji s prilogami, določenimi v Prilogi II, poglavje C, za vsak tip vozila, za katerega je bila homologacija podeljena, zavrnjena ali preklicana.

4. ES-homologacijski organ vsake države članice mesečno pošilja ES-homologacijskim organom drugih držav članic seznam s podatki, prikazanimi v Prilogi VI, ES-certifikatov za sisteme, sestavne dele ali samostojne tehnične enote, ki jih je v zadevnem mesecu podelil, zavrnil ali preklical.

Ob prejemu prošnje ES-homologacijskega organa druge države članice ta homologacijski organ nemudoma pošlje kopijo certifikata o ES-homologaciji zadevnega sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote in/ali opisne dokumentacije za vsak tip sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, za katerega je bila ES-homologacija podeljena, zavrnjena ali preklicana.

Člen 5

Spremembe ES-homologacij

1. Država članica, ki je podelila ES-homologacijo, sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da bo obveščena o vseh spremembah podatkov v opisni dokumentaciji.

2. Vloga za spremembo ES-homologacije se vloži le pri državi članici, ki je podelila prvotno ES-homologacijo.

3. Ob spremembah podatkov v opisni dokumentaciji ES-homologacije izda ES-homologacijski organ države članice, ki je podelil prvotno ES-homologacijo, ustrezno popravljene strani opisne dokumentacije tako, da na vsaki popravljeni strani jasno označi naravo spremembe in datum ponovne izdaje.

Da je ta zahteva izpolnjena, se šteje tudi, če se izda konsolidirana, dopolnjena različica opisne dokumentacije s podrobnim opisom spremembe.

4. Vedno, kadar se izdajo popravljene strani ali konsolidirana, dopolnjena različica opisne dokumentacije, je treba popraviti tudi seznam opisne dokumentacije, ki je priložen certifikatu o ES-homologaciji, tako, da so navedeni zadnji datumi popravkov ali datum konsolidirane, dopolnjene različice.

5. Sprememba se šteje za „razširitev“ in homologacijski organ države članice, ki je podelil prvotno ES-homologacijo, izda popravljen certifikat o ES-homologaciji, označen s številko razširitve, v katerem sta jasno navedena razlog razširitve in datum popravljene izdaje v naslednjih primerih:

(a) če so potrebni dodatni pregledi;

(b) če je spremenjen katerikoli podatek v certifikatu o ES-homologaciji, razen v prilogah;

(c) če so se po datumu, ki je naveden v certifikatu o ES-homologaciji, spremenile zahteve katere koli posamične direktive glede datuma, od katerega se lahko prepove začetek uporabe vozila.

6. Če ES-homologacijski organ v državi članici, ki je podelila prvotno ES-homologacijo, ugotovi, da so zaradi spremembe opisne dokumentacije potrebni dodatni pregledi ali novi preskusi, mora o tem obvestiti proizvajalca, dokumente iz odstavkov 3, 4 in 5 pa sme izdati šele po uspešno opravljenih preskusih ali pregledih.

Člen 6

Potrdilo o skladnosti in oznaka ES-homologacije

1. Proizvajalec kot imetnik certifikata o ES-homologaciji vozila izda potrdilo o skladnosti.

To potrdilo, katerega vzorci so prikazani v Prilogi III, mora biti priloženo vsakemu vozilu, dokončanemu ali nedodelanemu, ki je bilo izdelano skladno s homologiranim tipom vozila.

2. Države članice lahko zaradi obdavčenja ali registracije vozil potem, ko vsaj tri mesece vnaprej obvestijo Komisijo in druge države članice, zahtevajo, da se podatki, ki niso navedeni v Prilogi III, dodajo potrdilu o skladnosti, če so ti podatki izrecno navedeni v opisni dokumentaciji oziroma jih je mogoče iz nje na preprost način izračunati.

3. Proizvajalec kot imetnik certifikata o ES-homologaciji sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote mora označiti vsak sestavni del ali samostojno tehnično enoto, proizvedeno skladno s homologiranim tipom, z blagovno znamko ali znamko, s trgovsko oznako in/ali s homologacijskim znakom ali številko, če posamična direktiva to zahteva.

4. Proizvajalec kot imetnik certifikata o ES-homologaciji, ki skladno s členom 4(1)(c) vključuje omejitve glede uporabe sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, dostavi skupaj z vsakim sistemom, sestavnim delom ali samostojno tehnično enoto podatke o teh omejitvah in navede pogoje za njihovo vgradnjo.

Člen 7

Registracija, prodaja in začetek uporabe vozil

1. Vsaka država članica registrira, dovoli prodajo ali začetek uporabe novih homologiranih vozil glede na njihovo konstrukcijo in delovanje izključno samo, kadar jim je priloženo veljavno potrdilo o skladnosti.

Vsaka država članica dovoli prodajo nedodelanih vozil, vendar lahko zavrne njihovo trajno registracijo in začetek uporabe, dokler niso dodelana.

2. Vsaka država članica dovoli prodajo ali začetek uporabe sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot izključno samo, kadar so ti sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote skladne z zahtevami ustreznih posamičnih direktiv in z zahtevami, navedenimi v členu 6(3).

Člen 8

Izjeme

1. Zahteve člena 7(1) ne veljajo za vozila, namenjena uporabi v vojaških enotah, civilni zaščiti, gasilskih enotah in enotah za ohranjanje javnega reda in miru, ter za vozila, homologirana skladno z drugim odstavkom tega člena.

2. Vsaka država članica lahko na prošnjo proizvajalca izvzame vozila, navedena v členih 9, 10 in 11, od ene ali več določb ene ali več posamičnih direktiv.

Vsako leto države članice pošljejo Komisiji in drugim državam članicam seznam odobrenih izjem.

Člen 9

Vozila, izdelana v majhnih serijah

Pri vozilih, izdelanih v majhnih serijah, število vozil, registriranih, prodanih ali vključenih v uporabo na leto v vsaki državi članici, ne sme presegati največjega števila enot, navedenega v Prilogi V, oddelek A.

Vsako leto države članice pošljejo Komisiji seznam ES-homologacij takih vozil. Država članica, ki podeli tako ES-homologacijo, pošlje homologacijskim organom držav članic, ki jih določi proizvajalec, en izvod opisne dokumentacije in certifikata o ES-homologaciji ter vseh njegovih prilog, pri tem pa navede naravo odobrenih izjem. V roku treh mesecev te države članice odločijo, ali sprejmejo ES-homologacijo za vozila, ki bodo registrirana na njenem ozemlju, in za kakšno število vozil.

Člen 10

Vozila zaključka serije

1. Pri vozilih zaključka serije lahko države članice na zahtevo proizvajalca v okviru količinskih omejitev iz Priloge V, oddelek B, za omejeno obdobje, določeno v tretjem pododstavku, registrirajo in dovolijo prodajo ali začetek uporabe novih vozil, skladnih tipu vozila, katerega homologacija ni več veljavna.

Ta pododstavek velja samo za vozila, ki:

(a) so na ozemlju Skupnosti in

(b) jim je priloženo veljavno potrdilo o skladnosti, izdano še v času veljavnosti ES-homologacije zadevnega vozila, ki pa ni bilo registrirano ali dano v uporabo pred potekom veljavnosti zadevne homologacije.

Ta možnost je omejena na obdobje 24 mesecev za dokončana vozila in na 30 mesecev za vozila, dodelana po datumu prenehanja veljavnosti ES-homologacije.

2. Da se lahko prvi odstavek uporabi za enega ali več tipov vozil določene kategorije, mora proizvajalec vložiti prošnjo pri pristojnem organu vsake države članice, ki jo zadeva začetek uporabe tega tipa vozil. V prošnji morajo biti navedeni tehnični in/ali gospodarski razlogi, na katerih temelji.

V roku treh mesecev te države članice odločijo, ali bodo odobrile registracijo zadevnega tipa vozil na svojem ozemlju in za kolikšno število vozil.

Država članica, na katere ozemlju bodo ti tipi vozil dani v uporabo, mora zagotoviti, da proizvajalec upošteva določbe Priloge V, oddelek B.

Člen 11

Neskladnost vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot

Za vozila, sisteme, sestavne dele ali samostojne tehnične enote, konstruirane po tehnologijah ali načelih, ki so neskladna z eno ali več zahtevami ene ali več posamičnih direktiv:

(a) lahko država članica podeli začasno ES-homologacijo. V takem primeru mora ta država članica v enem mesecu poslati en izvod certifikata o ES-homologaciji in njegovih prilog homologacijskim organom drugih držav članic in Komisiji. Hkrati pošlje Komisiji zahtevo za izdajo dovoljenja za podelitev ES-homologacije v skladu s to direktivo. Zahtevi mora biti priložena dokumentacija z naslednjimi podatki: (i) razlogi, zaradi katerih zadevne tehnologije ali načela preprečujejo vozilu, sistemu, sestavnemu delu ali samostojni tehnični enoti, da bi bila skladna z zahtevami ene ali več ustreznih posamičnih direktiv; (ii) opis področij varnosti, varstva okolja ali varnosti pri delu, ki jih to odstopanje zadeva, ter sprejete ukrepe; (iii) opis preskusov in njihove rezultate, ki kažejo vsaj enako raven varnosti, varstva okolja in varnosti pri delu, kakor jih določajo zahteve ene ali več ustreznih posamičnih direktiv;

(b) v treh mesecih po prejemu popolne dokumentacije Komisija predloži predlog odločbe odboru, navedenemu v členu 20(1). Skladno s postopkom iz člena 20(2) Komisija odloči, ali bo državi članici odobrila podelitev ES-homologacije na podlagi te direktive. Samo zahtevo za izdajo in predlog odločbe je treba poslati državam članicam v njihovem nacionalnem jeziku;

(c) če je zahtevi odobreno, lahko država članica podeli ES-homologacijo po tej direktivi. V tem primeru mora biti v odločbi navedeno, ali je treba določiti omejitve veljavnosti takih ES-homologacij. Veljavnost ES-homologacije nikakor ne sme biti krajša od 36 mesecev;

(d) če so bile posamične direktive prilagojene tehničnemu napredku tako, da so tipi vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, homologiranih po tem členu, skladni s spremenjenimi direktivami, države članice spremenijo te ES-homologacije v ES-homologacije, ki so skladne s to direktivo, ob upoštevanju časa, potrebnega za spremembe sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, zlasti za odpravo sklicevanja na omejitve ali izjeme;

(e) če niso bili sprejeti ukrepi za prilagoditev nekaterih posamičnih direktiv, se na zahtevo države članice, ki je podelila ES-homologacijo, veljavnost ES-homologacij, podeljenih na podlagi tega člena, lahko podaljša z drugo odločbo Komisije;

(f) izjema, ki je prvič odobrena na podlagi tega člena, se lahko uporablja kot sklicevanje za nadaljnje, istovetne zahteve pri odboru, navedenem v členu 20(1).

Člen 12

Enakovrednost

1. Svet lahko v okviru večstranskih ali dvostranskih sporazumov med Skupnostjo in tretjimi državami na predlog Komisije s kvalificirano večino prizna enakovrednost pogojev ali določb za ES-homologacijo vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, ki jih določajo ta direktiva in posamične direktive, ter postopkov, ki jih določajo mednarodni predpisi ali predpisi tretjih držav.

2. Prizna se enakovrednost ES-homologacij, izdanih na podlagi posamičnih direktiv o motornih vozilih, kakor je določeno v Direktivi 70/156/ES in navedeno v Prilogi II, poglavje B, del II-A, k tej direktivi.

3. Prizna se enakovrednost homologacij, izdanih na podlagi pravilnikov ZN/ECE, navedenih v Prilogi k Revidiranemu sporazumu iz leta 1958 in naštetih v Prilogi II, poglavje B, del II-B, k tej direktivi.

4. Kot alternativa poročilom o preskusih, izdelanim na podlagi posamičnih direktiv, se prizna enakovrednost poročil o preskusih, izdanih na podlagi standardiziranih kodeksov OECD, navedenih v Prilogi II, poglavje B, del II-C, k tej direktivi.

Člen 13

Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje

1. Država članica, ki podeli ES-homologacijo, sprejme ukrepe, navedene v Prilogi IV, v zvezi s to homologacijo, po potrebi tudi v sodelovanju z ES-homologacijskimi organi drugih držav članic, da zagotovi, da proizvodni postopki za vozila, sisteme, sestavne dele ali samostojne tehnične enote zagotavljajo skladnost le-teh s homologiranim tipom.

2. Država članica, ki je podelila ES-homologacijo, sprejme ukrepe, navedene v Prilogi IV, v zvezi s to homologacijo, po potrebi tudi v sodelovanju z ES-homologacijskimi organi drugih držav članic, za zagotovitev, da ukrepi iz prvega odstavka ostajajo ustrezni in je proizvodnja vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot še vedno skladna s homologiranim tipom.

Preverjanje skladnosti izdelkov s homologiranim tipom je omejeno na postopke, določene v točki 2 Priloge IV.

Člen 14

Obveznost obveščanja

Pristojni ES-homologacijski organi držav članic se med seboj v enem mesecu obvestijo o preklicu ES-homologacije in o razlogih za takšen ukrep.

Člen 15

Zaščitne določbe

1. Če država članica ugotovi, da vozila, sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote določenega tipa, ki imajo priloženo veljavno potrdilo o skladnosti ali imajo ustrezne oznake, predstavljajo resno nevarnost za varnost na cesti ali za varnost pri delu, lahko za obdobje največ šestih mesecev zavrne registracijo takih vozil ali prepove prodajo ali začetek uporabe takih vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot na svojem ozemlju.

O tem takoj obvesti druge države članice in Komisijo ter navede razloge, na katerih temelji njena odločitev.

2. V situacijah, navedenih v prvem odstavku, se mora Komisija čimprej posvetovati s prizadetimi strankami.

Če Komisija po teh posvetih sklene:

(a) da je ukrep upravičen, takoj obvesti državo članico, ki je dala pobudo za ukrep, ter druge države članice;

(b) da ukrep ni upravičen, takoj obvesti državo članico, ki je dala pobudo za ukrep, ter proizvajalca.

Če je odločba, opisana v prvem odstavku, upravičena zaradi pravne praznine v eni izmed posamičnih direktiv, se sklep, da se ohrani njena uporaba, sprejme po postopku, predvidenem v členu 20(2).

Člen 16

Neskladnost s homologiranim tipom

1. Neskladnost s homologiranim tipom obstaja takrat, kadar so ugotovljena odstopanja od podatkov v certifikatu o ES-homologaciji in/ali opisni dokumentaciji in kadar teh odstopanj ni po členu 5(3) odobrila država članica, ki je podelila ES-homologacijo.

Šteje se, da vozilo ni v neskladju s homologiranim tipom, če so odstopanja v mejah, dovoljenih v posamičnih direktivah.

2. Če država članica, ki je podelila ES-homologacijo, meni, da vozila, sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote s priloženim potrdilom o skladnosti ali označene z oznako ES-homologacije, niso skladne s tipom, ki mu je podelila homologacijo, sprejme potrebne ukrepe, da se proizvodnja vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot uskladi s homologiranim tipom.

ES-homologacijski organ te države članice obvesti homologacijske organe drugih držav članic in Komisijo o sprejetih ukrepih, ki lahko vključujejo tudi preklic ES-homologacije.

3. Homologacijski organ, pristojen za ES-homologacijo vozila, zahteva od države članice, ki je podelila ES-homologacijo zadevnemu sistemu, sestavnemu delu, samostojni tehnični enoti ali nedodelanemu vozilu, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo vozila v proizvodnji skladna s homologiranim tipom, v primeru:

(a) ES-homologacije vozila, kadar do neskladnosti vozila pride izključno zaradi neskladnosti sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ali

(b) večstopenjske ES-homologacije, kadar do neskladnosti dodelanega vozila pride izključno zaradi neskladnosti sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki je del nedodelanega vozila, ali neskladnosti nedodelanega vozila samega.

O tem takoj obvesti Komisijo, pri tem pa veljajo določbe drugega odstavka.

Člen 17

Preverjanje neskladnosti

Če država članica ugotovi, da vozila, sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote, ki imajo priloženo ES-potrdilo o skladnosti ali nosijo oznako ES-homologacije, niso skladne s homologiranim tipom, lahko od države članice, ki je podelila ES-homologacijo, zahteva, da preveri, ali so vozila, sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote v proizvodnji skladne s homologiranim tipom.

To preverjanje je treba opraviti čimprej oziroma najpozneje v šestih mesecih od datuma zahteve.

Člen 18

Obveščanje o odločitvah in možnih pravnih sredstvih

Ob vseh odločitvah na podlagi določb, sprejetih ob uresničevanju te direktive, ki zavračajo ali preklicujejo ES-homologacijo oziroma zavračajo registracijo vozila ali prepovedujejo začetek uporabe ali prodajo, morajo biti navedeni razlogi, na katerih temeljijo.

Vse take odločitve je treba sporočiti zadevnim strankam in jih hkrati obvestiti o pravnih sredstvih, ki so jim na voljo po veljavnih zakonih držav članic, ter o časovnih omejitvah, veljavnih za ta sredstva.

Člen 19

Spremembe prilog k tej direktivi ali posamičnih direktiv

1. Ukrepi, potrebni za uresničevanje te direktive na spodaj navedenih področjih, se sprejmejo po postopku, predvidenem v členu 20(2):

(a) spremembe, potrebne za prilagoditev prilog k tej direktivi, ali

(b) spremembe, potrebne za prilagoditev določb posamičnih direktiv, ali

(c) uvedba določb o ES-homologaciji samostojnih tehničnih enot v posamične direktive.

2. Pri uvedbi novih predpisov ali sprememb obstoječih predpisov, ki jih je sprejela Skupnost, na podlagi Sklepa 97/836/ES, Komisija ustrezno prilagodi priloge k tej direktivi po postopku, določenem v členu 20(2).

Člen 20

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3. Odbor sprejme poslovnik.

Člen 21

Priglasitev ES-homologacijskih organov in tehničnih služb

1. Države članice priglasijo Komisiji in drugim državam članicam imena in naslove:

(a) ES-homologacijskih organov in po potrebi tudi strokovna področja, za katera so pristojni, in

(b) tehničnih služb, ki so jih imenovale, z navedbo strokovnih področij preskušanja, za katera so bile posamezne službe imenovane. Priglašene tehnične službe morajo ustrezati harmoniziranim standardom o delovanju preskuševalnih laboratorijev (EN-ISO/IEC 17025:2000) pod naslednjimi pogoji: (i) proizvajalec je lahko imenovan kot tehnična služba le, če je izrecno tako predvideno v posamičnih direktivah ali v drugih predpisih; (ii) dovoljena je uporaba tuje opreme pri tehnični službi, če se s tem strinja ES-homologacijski organ.

2. Šteje se, da priglašena tehnična služba izpolnjuje zahteve harmoniziranega standarda, navedenega v odstavku 1(b).

Vendar lahko Komisija po potrebi od držav članic zahteva potrebna dokazila.

3. Službe v tretjih državah je mogoče priglasiti kot imenovane tehnične službe samo v okviru dvostranskih ali večstranskih sporazumov med Skupnostjo in tretjo državo.

Člen 22

Izvajanje

1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2004. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise uporabljajo od 1. julija 2005.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 23

Izvajanje ukrepov za ES-homologacijo

1. Pri vozilih kategorij T1, T2 in T3 države članice uporabljajo to direktivo:

(a) od 1. julija 2005 za nove tipe vozil;

(b) od 1. julija 2009 za vsa nova vozila, dana v uporabo.

2. Po sprejetju vseh posamičnih direktiv za vozila ene izmed kategorij, ki niso navedene v prvem odstavku, v smislu Priloge II države članice uporabljajo to direktivo, kakor sledi:

(a) za nove tipe vozil tri leta od datuma začetka veljavnosti zadnje posamične direktive, ki jo je še treba sprejeti;

(b) za vsa vozila šest let od datuma začetka veljavnosti zadnje posamične direktive, ki jo je še treba sprejeti.

Člen 24

Razveljavitev

1. Direktiva 74/150/EGS se razveljavi s 1. julijem 2005.

2. Sklicevanje na Direktivo 74/150/EGS se razlaga kot sklicevanje na to direktivo in se bere skladno s tabelo ujemanja, navedeno v Prilogi VIII k tej direktivi.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati z dnevom objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 26

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.









SEZNAM PRILOG







Priloga I Vzorci opisnih listov Priloga II: – Poglavje A Opredelitev kategorij in tipov vozil – Poglavje B Seznam zahtev za ES-homologacijo vozila Dodatek 1 Definicija vozil za posebne namene in seznam zahtev za ES-homologacijo vozil; uporaba posamičnih direktiv za vozila za posebne namene Dodatek 2 Postopki, ki jih je treba upoštevati pri ES-homologaciji vozil – Poglavje C Certifikat o ES-homologaciji vozila Dodatek 1 Sistem številčnega označevanja certifikata o ES-homologaciji Priloga III ES-potrdilo o skladnosti Priloga IV Postopki za zagotavljanje skladnosti proizvodnje Priloga V Omejitve za majhne serije in vozila zaključka serije Priloga VI Seznam ES-homologacij, izdanih na podlagi posamičnih direktiv Priloga VII Postopki za večstopenjsko ES-homologacijo Priloga VIII Tabela ujemanja









PRILOGA I ( 9 )

VZORCI OPISNIH LISTOV

(Vsi opisni listi v tej direktivi in v posamičnih direktivah morajo biti samo izvlečki iz tega seznama in imeti enak številčni sistem označevanja posameznih podatkov kakor ta seznam.)

Naslednji podatki, kjer so potrebni, morajo biti predloženi v trojniku in morajo vsebovati seznam dokumentov. Vse risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na format A4. Če so priložene fotografije, morajo prikazovati zadostne podrobnosti.

VZOREC A

Popoln seznam

Vzorec A je treba uporabiti, kadar ni certifikata o ES-homologaciji, podeljeni na podlagi ustrezne posamične direktive.

0. SPLOŠNO

0.1 Znamka(-e) (trgovska oznaka, ki jo registrira proizvajalec): …

0.2 Tip (navesti možne variante in različice): …

0.2.0 Stanje do delanosti vozila:

za dokončano/dodelano/nedodelano vozilo ( 10 )

Pri dodelanem vozilu navesti ime in naslov prejšnjega proizvajalca in številko homologacije nedodelanega ali dokončanega vozila.

0.2.1 Trgovska(-e) oznaka(-e) (kjer je to primerno): …

0.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu:

0.3.1 Tablica proizvajalca (mesto in način pritrditve): …

0.3.2 Identifikacijska številka šasije (mesto): …

0.4 Kategorija vozila: ( 11 )…

0.5 Ime in naslov proizvajalca: …

0.6 Mesto in način pritrditve predpisanih napisnih tablic in napisov (fotografije ali risbe): …

0.7 Mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije na sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah: …

0.8 Ime(-na) in naslov(-i) proizvodne(-ih) tovarne (tovarn): …

1. SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

(Priložiti fotografije, ki prikazujejo ¾ prednje in ¾ zadnje strani ali risbe reprezentančne izvedenke ter mersko risbo celega vozila.)

1.1 Število osi in koles: …

1.1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi (če pride v poštev): …

1.1.2 Število in lega krmiljenih osi: …

1.1.3 Pogonske osi (število, lega, povezava): …

1.1.4 Zavirane osi (število, lega): …

1.2 Lega in način vgradnje motorja: …

1.3 Lega volana: desno/levo/v sredini ( 12 )

1.4 Obrnljivo vozniško mesto: da/ne (12)

1.5 Šasija; sredinska šasija/šasija z vzdolžnimi nosilci/zgibna šasija/drugo (12)

1.6 Vozilo, konstruirano za vožnjo po cesti: po desni/po levi strani (12)

2. MASE IN MERE ( 13 ) (v kg in mm) (navesti povezavo z risbo, kjer je mogoče)

2.1 Masa(-e) neobremenjenega vozila:

2.1.1 Masa(-e) neobremenjenega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo ( 14 )

(uporablja se kot referenčna točka za različne posamične direktive) (vključno z zaščitno konstrukcijo pri prevrnitvi, brez neobvezne opreme, vendar s hladilno tekočino, mazivi, gorivom, orodjem in voznikom): ( 15 )

— največja: …

— najmanjša: …

2.1.1.1 Porazdelitev te (teh) mase (mas) na osi in za polpriklopnik (ali zamenljivi vlečeni stroj) ali za priklopnik s centralno osjo (ali zamenljivi vlečeni stroj) obremenitev v priklopni točki: …

2.2 Največja(-e) masa(-e) po podatkih proizvajalca: …

2.2.1 Največja(-e) tehnično dovoljena(-e) masa(-e) vozila glede na vgrajene pnevmatike: …

2.2.2 Porazdelitev te (teh) mase (mas) na osi in za polpriklopnik (ali zamenljivi vlečeni stroj) ali za priklopnik s centralno osjo (ali zamenljivi vlečeni stroj) obremenitev v priklopni točki: …

2.2.3 Mejne vrednosti porazdelitve te (teh) mase (mas) na osi (navesti v odstotkih najmanjše mejne vrednosti za prednjo os in za zadnjo os) in za polpriklopnik (ali zamenljivi vlečeni stroj) ali za priklopnik s centralno osjo (ali zamenljivi vlečeni stroj) obremenitev v priklopni točki: …

2.2.3.1 Masa(-e) in pnevmatika(-e):







Os številka Pnevmatike (mere) Nosilnost pnevmatike Največja tehnično dovoljena osna obremenitev Največja dovoljena navpična obremenitev (1) v priklopni točki 1 2 3 (1) Obremenitev, ki se pod statičnimi pogoji prenaša na referenčno središče priklopne naprave.

2.2.4 Nosilnost ( 16 ): …

2.3 Dodatne uteži (skupna teža, material, število sestavnih delov): …

2.3.1 Porazdelitev te (teh) mase (mas) na osi: …

2.4 Tehnično dovoljena(-e) masa(-e) vlečenega vozila pri:

2.4.1 Priklopniku z vrtljivim ojesom (zamenljivem vlečenem stroju): …

2.4.2 Polpriklopniku (zamenljivem vlečenem stroju): …

2.4.3 Priklopniku s centralno osjo (zamenljivem vlečenem stroju): …

2.4.4 Skupna(-e) tehnično dovoljena(-e) masa(-e) traktorja s priklopnikom (z zamenljivim vlečenim strojem) (za posamezno konfiguracijo zavor priklopnika (zamenljivega vlečenega stroja)): …

2.4.5 Največja masa priklopnika (zamenljivega vlečenega stroja), ki ga traktor lahko vleče: …

2.4.6 Lega priklopne točke:

2.4.6.1 Višina od tal:

2.4.6.1.1 Največja višina: …

2.4.6.1.2 Najmanjša višina: …

2.4.6.2 Razdalja od navpične ravnine, ki poteka skozi srednjico zadnje osi: …

2.4.6.3 Največja statična navpična obremenitev/tehnično dovoljena masa v priklopni točki:

— traktorja: … 2.4.6.3.1

— polpriklopnika (zamenljivega vlečenega stroja) ali priklopnika s centralno osjo (zamenljivega vlečenega stroja): … 2.4.6.3.2

2.5 Medosna razdalja ( 17 ):

2.5.1 Za polpriklopnike (zamenljive vlečene stroje):

— razdalja med sornikom vlečne sklopke in prvo zadnjo osjo: … 2.5.1.1

— razdalja med sornikom vlečne sklopke in zadnjim delom polpriklopnika (zamenljivega vlečenega stroja): … 2.5.1.2

2.6 Največja in najmanjša širina koloteka posamezne osi (izmerjena med simetrijskimi ravninami običajno nameščenih enojnih ali dvojnih pnevmatik) (navede proizvajalec) ( 18 ): …

2.7 Mere vozila (skupaj in za vožnjo na cesti):

2.7.1 Za šasijo brez nadgradnje:

2.7.1.1 Dolžina ( 19 ): …

2.7.1.1.1 Največja dovoljena dolžina za dodelano vozilo: …

2.7.1.1.2 Najmanjša dovoljena dolžina za dodelano vozilo: …

2.7.1.2 Širina ( 20 ): …

2.7.1.2.1 Največja dovoljena širina za dodelano vozilo: …

2.7.1.2.2 Najmanjša dovoljena širina za dodelano vozilo: …

2.7.1.3 Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) ( 21 ) (po potrebi za po višini nastavljivo podvozje navesti običajno lego pri vožnji): …

2.7.1.4 Sprednji previs ( 22 ): …

2.7.1.4.1 Prednji pristopni kot: … stopinj

2.7.1.5 Zadnji previs ( 23 ): …

2.7.1.5.1 Zadnji pristopni kot: … stopinj

2.7.1.5.2 Najmanjši in največji dovoljeni previs priklopne točke (23) : …

2.7.1.6 Oddaljenost od tal ( 24 ):

2.7.1.6.1 Med osmi: …

2.7.1.6.2 Pod sprednjo(-imi) osjo (osmi): …

2.7.1.6.3 Pod zadnjo(-imi) osjo (osmi): …

2.7.1.7 Skrajne dovoljene lege težišča nadgradnje in/ali notranje opreme in/ali opreme in/ali tovora: …

2.7.2 Za šasijo z nadgradnjo:

2.7.2.1 Dolžina ( 25 ): …

2.7.2.1.1 Dolžina nakladalne površine: …

2.7.2.2 Širina ( 26 ): …

2.7.2.3 Višina (v stanju, pripravljenem za vožnjo) ( (26) ) (za po višini nastavljivo podvozje navesti običajno lego pri vožnji): …

2.7.2.4 Sprednji previs ( 27 ): …

2.7.2.4.1 Prednji pristopni kot: … stopinj

2.7.2.5 Zadnji previs ( 28 ): …

2.7.2.5.1 Zadnji pristopni kot: … stopinj

2.7.2.5.2 Najmanjši in največji dovoljeni previs priklopne točke (28) : …

2.7.2.6 Oddaljenost od tal ( 29 )

2.7.2.6.1 Med osmi: …

2.7.2.6.2 Pod sprednjo(-imi) osjo (osmi): …

2.7.2.6.3 Pod zadnjo(-imi) osjo (osmi): …

2.7.2.7 Kot rampe ( 30 ): … stopinj

2.7.2.8 Skrajne dovoljene lege težišča tovora (pri neenakomernem tovoru): …

▼M2

▼B

4. PRENOS MOČI ( 31 )

4.1 Shema sistema prenosa moči: …

4.2 Tip (mehanski, hidravlični, električni itd.): …

4.2.1 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če obstajajo): …

4.3 Vztrajnostni moment vztrajnika motorja: …

4.3.1 Dodatni vztrajnostni moment brez vključenih prestav: …

4.4 Sklopka (tip) (če obstaja): …

4.4.1 Največji prenos navora (če obstaja): …

4.5 Menjalnik (tip, direktna prestava, način upravljanja) (če obstaja):

4.6 Prestavna razmerja (če obstajajo) z razdelilnim gonilom ali brez ( 32 )







Prestava Prestavno razmerje menjalnika Prestavno(-a) razmerje(-a) razdelilnega gonila Prestavno razmerje gonila koles Skupno prestavno razmerje Najvišja vrednost za brezstopenjski menjalnik (1) 1 2 3 Najnižja vrednost za brezstopenjski menjalnik (1) Vzvratna prestava 1 (1) Brezstopenjski menjalnik

4.6.1 Največje mere pnevmatik na pogonskih oseh: …

4.7 Največja izračunana konstrukcijsko določena hitrost traktorja v najvišji prestavi (navesti faktorje, ki so bili uporabljeni pri izračunu) (32) : … km/h

4.7.1 Največja izmerjena hitrost: … km/h

4.8 Dejanski premik pogonskih koles naprej, ki ustreza enemu celemu vrtljaju kolesa: …

4.9 Regulator vrtilne frekvence: da/ne ( 33 )

4.9.1 Opis: …

4.10 Merilnik hitrosti, merilnik vrtilne frekvence in števec delovnih ur (če so nameščeni)

4.10.1 Merilnik hitrosti (če je nameščen)

4.10.1.1 Način delovanja in opis pogonskega mehanizma: …

4.10.1.2 Konstanta merila: …

4.10.1.3 Dovoljeno odstopanje merilnega mehanizma: …

4.10.1.4 Skupno prestavno razmerje: …

4.10.1.5 Konstrukcija številčnice merila ali drugih načinov prikaza: …

4.10.1.6 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov: …

4.10.2 Merilnik vrtilne frekvence in števec delovnih ur (če sta nameščena): da/ne (33)

4.11 Zapora diferenciala (če je nameščena): da/ne (33)

4.12 Priključne gredi (vrtilna frekvenca in razmerje med to vrtilno frekvenco ter vrtilno frekvenco motorja) (število, tip in lega)

— glavna priključna gred: … 4.12.1

— drugo: … 4.12.2

4.12.3 Zaščita(-e) priključne gredi (opis, mere, risbe, fotografije): …

4.13 Zaščita delov motorja, štrlečih delov in koles (opisi, risbe, sheme, fotografije):

4.13.1 Enostranska zaščita: …

4.13.2 Večstranska zaščita: …

4.13.3 Zaščita s popolnim zaprtjem: …

4.14 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če obstajajo): …

5. OSI

5.1 Opis vsake osi: …

5.2 Znamka (če pride v poštev): …

5.3 Tip (če pride v poštev): …

6. OBESITEV KOLES (če pride v poštev)

6.1 Skrajni (največja-najmanjša) kombinaciji pnevmatika/platišče (če obstajata) (mere, značilnosti, tlak v pnevmatiki za cestni promet, največja dovoljena obremenitev, mere koles in kombinacije sprednje/zadnje kolo): …

6.2 Vrsta obesitve (če obstaja) za vsako os oziroma kolo: …

6.2.1 Nastavitev nivoja: da/ne/po izbiri ( 34 )

6.2.2 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če obstajajo): …

6.3 Druge naprave (če obstajajo): …

7. KRMILJE (opisna shema)

7.1 Kategorija krmilja: ročno/s pomožno silo/s tujo silo (34)

7.1.1 Obrnljivo vozniško mesto (opis): …

7.2 Prenosni sistem in naprava za upravljanje krmilja

7.2.1 Tip mehanizma (po potrebi navesti podatke za sprednja in zadnja kolesa): …

7.2.2 Povezava s kolesi (vključno z načini, ki niso mehanski; po potrebi navesti podatke za prednja in zadnja kolesa): …

7.2.2.1 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če obstajajo): …

7.2.3 Vrsta pomoči pri krmiljenju, če obstaja: …

7.2.3.1 Način in shema delovanja, znamka(-e) in tip(-i): …

7.2.4 Shematski prikaz celotnega krmilnega mehanizma, iz katerega je razvidna lega različnih naprav na vozilu, ki vplivajo na njegovo obnašanje pri krmiljenju: …

7.2.5 Shematski prikaz naprave (naprav) za upravljanje krmilja: …

7.2.6 Območje in način nastavitve naprave za upravljanje krmilja, če obstaja: …

7.3 Največji odklon krmiljenih koles:

7.3.1



na desno: … stopinj; število obratov volana: …

7.3.2



na levo: … stopinj; število obratov volana: …

7.4 Najmanjši obračalni krog (brez zaviranja) ( 35 ):

7.4.1 na desno: … mm

7.4.2 na levo: … mm

7.5 Način nastavitve naprave za upravljanje krmilja (če pride v poštev): …

7.6 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če obstajajo): …

8. ZAVORE (shema celotnega zavornega sistema in shema delovanja) ( 36 )

8.1 Delovni zavorni sistem: …

8.2 Pomožni zavorni sistem (če je nameščen): …

8.3 Parkirna zavora: …

8.4 Dodatna(-e) zavorna(-e) naprava(-e) (če obstaja(-jo)) (zlasti retarder): …

8.5 Za vozila, opremljena z ABS-zavornim sistemom, opis delovanja sistema (vključno z elektronskimi deli), električna blok shema, načrt hidravličnih ali pnevmatskih vodov: …

8.6 Seznam enoznačno označenih sestavnih delov zavornega sistema: …

8.7 Mere največjih dovoljenih pnevmatik na zaviranih oseh: …

8.8 Preračun zavornega sistema (določitev razmerja med vsoto zavornih sil na obodu koles in silo na upravljalu zavore): …

8.9 Blokiranje levega in desnega upravljala zavore: …

8.10 Zunanji vir(-i) energije (če obstaja(-jo)) (značilnosti, zmogljivost zbiralnikov energije, največji in najmanjši tlak, manometer in opozorilna naprava za najmanjši tlak na armaturni plošči, vakuumski zbiralnik in napajalni ventil, napajalni kompresorji, skladnost s predpisi o tlačni opremi): …

8.11 Vozila, opremljena z zavornimi napravami na priklopniku

8.11.1 Naprava za aktiviranje zavore na priklopniku (opis, značilnosti): …

8.11.2 Mehanska/hidravlična/pnevmatska priklopna naprava ( 37 )

8.11.3 Priključki, naprave za priklop, varnostne naprave (opis, risba, shema): …

8.11.4 Eno- ali dvovodna napeljava (37)

8.11.4.1 Nadtlak na spojki (enovodna napeljava): … kPa

8.11.4.2 Nadtlak na spojki (dvovodna napeljava): … kPa

9. VIDNO POLJE, ZASTEKLITEV, BRISALCI VETROBRANSKEGA STEKLA IN VZVRATNA OGLEDALA

9.1 Vidno polje:

9.1.1 Risba(-e) ali fotografija(-e), ki kaže(-jo) lego delov v prednjem vidnem polju: …

9.2 Zasteklitev

9.2.1 Podatki za hitro identifikacijo referenčne točke: …

9.2.2 Vetrobransko(-a) steklo(-a)

9.2.2.1 Uporabljeni material: …

9.2.2.2 Način vgradnje: …

9.2.2.3 Kot(-i) naklona: … stopinj

9.2.2.4 Homologacijska(-e) oznaka(-e) sestavnega dela: …

9.2.2.5 Dodatna oprema vetrobranskih stekel in njena lega ter kratek opis morebitnih električnih/ elektronskih sestavnih delov: …

9.2.3 Druga okna

9.2.3.1 Lega(-e): …

9.2.3.2 Uporabljeni material: …

9.2.3.3 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

9.2.3.4 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov mehanizma za dviganje stranskih oken (če je vgrajen): …

9.3 Brisalci vetrobranskega stekla: da/ne ( 38 ) (opis, število, frekvenca brisanja): …

9.4 Vzvratno(-a) ogledalo(-a)

9.4.1 Razred(-i): …

9.4.2 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

9.4.3 Lega glede na zgradbo vozila (risbe): …

9.4.4 Način(-i) pritrditve: …

9.4.5 Dodatna oprema, ki bi utegnila omejiti zadnje vidno polje: …

9.4.6 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov (če so vgrajeni) sistema za nastavitev:…

9.5 Odleditev in sušenje stekla

9.5.1 Tehnični opis: …

10. ZAŠČITNE KONSTRUKCIJE PRI PREVRNITVI, ZAŠČITA PRED VREMENSKIMI VPLIVI, SEDEŽI, PLOŠČADI ZA TOVOR

10.1 Zaščitne konstrukcije pri prevrnitvi (merske risbe, fotografije (po potrebi), opis)

10.1.1 Okvir(-ji):

10.1.1.1 Blagovna(-e) znamka(-e): …

10.1.1.2 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

10.1.1.3 Notranje in zunanje mere: …

10.1.1.4 Material in način gradnje: …

10.1.2 Kabina(-e)

10.1.2.1 Blagovna(-e) znamka(-e): …

10.1.2.2 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

10.1.2.3 Vrata (število, mere, smer odpiranja, zapahi in tečaji): …

10.1.2.4 Okna in izhod(-i) v sili (število, mere, lega): …

10.1.2.5 Druge naprave za zaščito pred vremenskimi vplivi (opis): …

10.1.2.6 Notranje in zunanje mere: …

10.1.3.1 Opis (lega, pritrditev itd.): …

10.1.3.2 Blagovna(-e) znamka(-e) ali trgovska oznaka(-e): …

10.1.3.3 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

10.1.3.4 Mere: …

10.1.3.5 Material in način gradnje: …

10.2 Delovni prostor in dostop do voznikove kabine (opis, značilnosti, merske risbe): …

10.3 Sedeži in podpore za stopala

10.3.1 Vozniški sedež(-i) (risbe, fotografije, opis): …

10.3.1.1 Blagovna(-e) znamka(-e): …

10.3.1.2 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

10.3.1.3 Kategorija tipa sedeža: kategorija A razred I/II/III, kategorija B ( 39 )

10.3.1.4 Lega in glavne značilnosti: …

10.3.1.5 Sistem nastavitve: …

10.3.1.6 Sistem za odmikanje in blokiranje sedeža: …

10.3.2 Potniški sedeži (število, mere, lega in značilnosti): …

10.3.3 Podpore za stopala (število, mere in lega): …

10.4 Ploščad za tovor

10.4.1 Mere: … mm

10.4.2 Lega: …

10.4.3 Tehnično dovoljena obremenitev: … kg

10.4.4 Porazdelitev bremena na osi: … kg

10.5 Preprečevanje radijskih motenj

10.5.1 Opis in risbe/fotografije oblik in materialov tistega dela nadgradnje, ki tvori motorni prostor ter sosednji del prostora za potnike: …

10.5.2 Risbe ali fotografije lege kovinskih sestavnih delov, vgrajenih v motorni prostor (npr. grelne naprave, rezervno kolo, zračni filter, krmilni mehanizem itd.): …

10.5.3 Tabela in risba opreme za preprečevanje radijskih motenj: …

10.5.4 Podatki o nazivni vrednosti uporov za enosmerni tok, za uporovne vžigalne kable pa njihova nazivna upornost na meter: …

11. SVETLOBNE IN SVETLOBNO-SIGNALNE NAPRAVE (merske skice zunanjosti vozila, ki kažejo lego svetleče površine vseh naprav; število, načrt električne napeljave, oznaka ES-homologacije ter barva oddajane svetlobe)

11.1 Obvezne naprave

11.1.1 Žarometi za kratki svetlobni pramen: …

11.1.2 Prednje pozicijske svetilke: …

11.1.3 Zadnje pozicijske svetilke: …

11.1.4 Smerne svetilke: — prednje: … — zadnje: … — bočne: …

11.1.5 Zadnji odsevniki: …

11.1.6 Svetilke zadnje registrske tablice: …

11.1.7 Zavorne svetilke: …

11.1.8 Varnostne utripalke: …

11.2 Neobvezne naprave:

11.2.1 Žarometi za dolgi svetlobni pramen: …

11.2.2 Žarometi za meglo: …

11.2.3 Zadnje svetilke za meglo: …

11.2.4 Žarometi za vzvratno vožnjo: …

11.2.5 Delovne svetilke: …

11.2.6 Parkirne svetilke: …

11.2.7 Gabaritne svetilke: …

11.2.8 Varnostne utripalke za smerne svetilke na priklopniku: …

11.3 Kratek opis električnih/elektronskih sestavnih delov, ki niso svetilke (če obstajajo): …

12. RAZNO

12.1 Zvočna(-e) opozorilna(-e) naprava(-e) (lega): …

12.1.1 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

12.2 Mehanske naprave za priklop priklopnikov na traktor

12.2.1 Tip(-i) priklopne naprave: …

12.2.2 Blagovna(-e) znamka(-e): …

12.2.3 Oznaka(-e) ES-homologacije sestavnega dela: …

12.2.4 Naprava je konstruirana za največjo vodoravno obremenitev … kg ter za največjo navpično obremenitev (če obstaja) … kg ( 40 )

12.3 Hidravlično dvigalo – tritočkovno pripenjanje: da/ne ( 41 )

12.4 Električni priključek za svetlobne in svetlobno-signalne naprave na priklopniku (opis): …

12.5 Vgradnja, lega, delovanje in označevanje naprav za upravljanje (opis, fotografije ali skice): …

12.6 Lega zadnje registrske tablice (oblika in mere): …

12.7 Sprednja naprava za pripenjanje (merska risba): …

12.8 Opis elektronike na vozilu, ki se uporablja za delovanje in upravljanje delovnih pripomočkov, vgrajenih na vozilu ali pa jih le-to vleče: …

VZOREC B

Poenostavljen opisni list za es-homologacijo vozila

DEL I

Vzorec B je treba uporabiti, kadar je na voljo eden ali več certifikatov o ES-homologaciji oziroma o ES-homologaciji sestavnega dela, izdanih na podlagi razpoložljivih posamičnih direktiv.

Številke ustreznih certifikatov o ES-homologaciji oziroma ES-homologaciji sestavnega dela morajo biti navedene v tabeli v delu III.

Za vsako od spodnjih poglavij od 1 do 12 in za vsak tip/varianto/izvedenko vozila je treba navesti podatke iz Priloge III (potrdilo o skladnosti).

Če ni na voljo certifikata o ES-homologaciji oziroma o ES-homologaciji sestavnega dela, izdanega na podlagi posamične direktive, je treba za ustrezna poglavja navesti tudi podatke iz vzorca A opisnega lista.







0. SPLOŠNO 0.1 Znamka(-e) (blagovna znamka, ki jo registrira proizvajalec): … 0.2 Tip (navesti vse variante in izvedenke): … 0.2.0 Stanje dokončanosti vozila: za dokončana/dodelana/nedodelana vozila (1) Pri dodelanem vozilu navesti ime in naslov predhodnega proizvajalca ter homologacijsko številko nedodelanega oziroma dokončanega vozila. 0.2.1 Trgovska(-e) oznaka(-e) (po potrebi): … 0.3 Oznake za identifikacijo tipa, če so oznake na vozilu: 0.3.1 Tablica proizvajalca (mesto in način pritrditve): … 0.3.2 Identifikacijska številka šasije (mesto): … 0.4 Kategorija vozila (1): … 0.5 Ime in naslov proizvajalca: … 0.7 Za sestavne dele ali samostojne tehnične enote mesto in način pritrditve homologacijske oznake: … 0.8 Ime(-na) in naslov(-i) proizvodne(-ih) tovarne (tovarn): … 1. SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU (Priložiti fotografije, ki prikazujejo ¾ prednje in ¾ zadnje strani, ali risbe reprezentančne izvedenke ter mersko risbo celega vozila.) 2. MASE IN MERE 3. POGONSKI MOTOR 4. PRENOS MOČI 5. OSI 6. OBESITEV KOLES 7. KRMILJE 8. ZAVORE 9. VIDNO POLJE, ZASTEKLITEV, BRISALCI VETROBRANSKEGA STEKLA IN VZVRATNA OGLEDALA 10. ZAŠČITNA KONSTRUKCIJA PRI PREVRNITVI, ZAŠČITA PRED VREMENSKIMI VPLIVI, SEDEŽI, PLOŠČAD ZA TOVOR 11. SVETLOBNE IN SVETLOBNO-SIGNALNE NAPRAVE 12. RAZNO (1) Klasifikacija skladno z opredelitvami iz Priloge II, poglavje A, k Direktivi 2003/37/ES.

DEL II

V naslednji tabeli so povzete dovoljene kombinacije v različnih izvedenkah tistih značilnosti, za katere je v delu I opisanih več možnosti. Značilnosti z več možnostmi so označene s karakteristično črko, s katero je v tej tabeli označeno, katera značilnost ali značilnosti lahko veljajo za določeno izvedenko.

Za vsako varianto tipa je treba izdelati posebno tabelo.

Značilnosti z več možnostmi, za katere ni omejitev pri kombinacijah v okviru ene variante, morajo biti podane v stolpcu z naslovom „Vse izvedenke“.

Ti podatki so lahko predstavljeni v drugačni obliki ali razporeditvi, če je dosežen prvotni namen sporočila.

Vsaka varianta in izvedenka morata biti označeni s številčno kodo ali kodo, sestavljeno iz kombinacije črk in številk, ki mora biti zapisana tudi v potrdilu o skladnosti (Priloga III) za zadevno vozilo.

DEL III

Številke ES-homologacij po posamičnih direktivah

Navesti spodaj zahtevane podatke v tistih točkah ( 42 ), ki se navezujejo na vozilo.

Za ES-homologacijo je treba priložiti in predložiti homologacijskim organom vse zadevne certifikate o homologaciji oziroma ES-homologaciji sestavnega dela (skupaj s prilogami.)







Predmet homologacije Številka ES-homologacije oz. ES-homologacije sestavnega dela Datum ES-homologacije oz. ES-homologacije sestavnega dela Tip(-i), varianta(-e), izvedenka(-e), zajeti v homologaciji Primer: Zavorne naprave E1*76/432*97/54*0026*00 3.2.2000 MF/320/U E4*76/432*97/54*0039*00 1.3.2000 MF/320/F

Podpis: …

Položaj v podjetju: …

Datum: …









PRILOGA II

POGLAVJE A

Opredelitev kategorij in tipov vozil

A. Kategorije vozil so opredeljene, kakor sledi:

1. Kategorija T : kolesni traktorji

— Kategorija T1: kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 40 km/h in pri katerih ima os, najbližja vozniku ( 43 ), širino koloteka najmanj 1 150 mm, katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, presega 600 kg in katerih najmanjša oddaljenost od tal ne presega 1 000 mm

— Kategorija T2: kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 40 km/h in pri katerih je najmanjša širina koloteka manjša od 1 150 mm, katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, presega 600 kg in katerih najmanjša oddaljenost od tal ne presega 600 mm. Če pa višina težišča traktorja ( 44 ) (izmerjena od tal), deljena s povprečnim najmanjšim kolotekom na posamezno os, presega 0,90, se največja konstrukcijsko določena hitrost omeji na 30 km/h.

— Kategorija T3: kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 40 km/h in katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, ne presega 600 kg.

— Kategorija T4: drugi kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 40 km/h (kakor so opredeljeni v Dodatku 1).

— Kategorija T5: kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h.

2. Kategorija C : gosenični traktorji

Gosenični traktorji, ki jih poganjajo in krmilijo gosenice in katerih kategorije C1 do C5 so določene po analogiji s kategorijami T1 do T5.

3. Kategorija R : priklopniki

— Kategorija R1: priklopniki, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev ne presega 1 500 kg.

— Kategorija R2: priklopniki, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev presega 1 500 kg, vendar ni večja od 3 500 kg.

— Kategorija R3: priklopniki, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev presega 3 500 kg, vendar ni večja od 21 000 kg.

— Kategorija R4: priklopniki, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev presega 21 000 kg.

Vsaka kategorija priklopnika vključuje tudi indeks „a“ ali „b“, skladno z njegovo konstrukcijsko določeno hitrostjo:

— „a“ za priklopnike, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost znaša 40 km/h ali manj,

— „b“ za priklopnike, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h.

Primer: Rb3 je kategorija priklopnikov, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev presega 3 500 kg, vendar ne presega 21 000 kg, in ki so namenjeni za vleko s traktorjem kategorije T5.

4. Kategorija S : zamenljivi vlečeni stroji

— Kategorija S1: zamenljivi vlečeni stroji za uporabo v kmetijstvu ali gozdarstvu, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev ne presega 3 500 kg;

— Kategorija S2: zamenljivi vlečeni stroji za uporabo v kmetijstvu ali gozdarstvu, pri katerih vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev presega 3 500 kg.

Vsaka kategorija zamenljivih vlečenih strojev vključuje tudi indeks „a“ ali „b“ skladno s konstrukcijsko določeno hitrostjo:

— „a“ za zamenljive vlečene stroje z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo 40 km/h ali manj;

— „b“ za zamenljive vlečene stroje z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo večjo od 40 km/h.

Primer: Sb2 je kategorija zamenljivih vlečenih strojev, pri kateri vsota tehnično dovoljenih osnih obremenitev presega 3 500 kg in ki so konstruirani za vleko s traktorjem kategorije T5.

B. Opredelitev tipov vozil

1. Kolesni traktorji:

V tej direktivi:

„tip“ pomeni traktorje enake kategorije, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih bistvenih vidikih: — proizvajalec; — proizvajalčeva oznaka tipa; — bistvene konstrukcijske značilnosti: — — sredinska šasija/šasija z vzdolžnimi nosilci/zgibna šasija (očitne in temeljne razlike); — pogonski motor (z notranjim zgorevanjem/električni/hibridni); — osi (število);

„varianta“ pomeni traktorje enakega tipa, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih bistvenih vidikih: — motor: — — način delovanja; — število in namestitev valjev; — razlika v moči za največ 30 % (največja moč je lahko največ 1,3-krat večja od najmanjše moči); — razlika v prostornini valjev za največ 20 % (največja prostornina je lahko največ 1,2-krat večja od najmanjše prostornine); — pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava); — krmiljene osi (število in lega); — največja tehnično dovoljena masa, ki se ne razlikuje za več kot 10 %; — prenos moči (vrsta); — zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi; — zavirane osi (število);

„izvedenka“ variante pomeni traktorje, ki predstavljajo kombinacijo značilnosti, navedenih v opisni dokumentaciji skladno s Prilogo I.

2. Gosenični traktorji: enako kakor kolesni traktorji.

3. Priklopniki „tip“ pomeni priklopnike enake kategorije, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih bistvenih vidikih: — proizvajalec; — proizvajalčeva oznaka tipa; — bistvene konstrukcijske značilnosti: — sredinska šasija/šasija z vzdolžnimi nosilci/zgibna šasija (očitne in temeljne razlike); — osi (število); „varianta“ pomeni priklopnike enakega tipa, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih vidikih: — krmiljene osi (število, lega, povezave); — največja tehnično dovoljena masa, ki se ne razlikuje za več kot 10 %; — zavirane osi (število).

4. Zamenljivi vlečeni stroji: enako kakor priklopniki.

POGLAVJE B

SEZNAM ZAHTEV ZA ES-HOMOLOGACIJO VOZILA

Del I

Seznam posamičnih direktiv







Št. Predmet homologacije Osnovna direktiva in priloge UL L Uporaba (za kategoriji T4 in C4 glej Dodatek 1) T1 T2 T3 T5 C R S 1.1 Največja tehnično dovoljena masa 74/151/EGS I 84, 28.3.1974, str. 25 × × × × (×) (×) (×) 1.2 Registrska tablica 74/151/EGS II — × × × × I (×) (×) 1.3 Posoda za gorivo 74/151/EGS III — × × × × I — — 1.4 Dodatne uteži 74/151/EGS IV — × × (×) I — — 1.5 Zvočna opozorilna naprava 74/151/EGS V — × × × × I — — 1.6 Nivo hrupa (zunaj) 74/151/EGS VI — × × × (×) I — — 2.1 Največja hitrost 74/152/EGS, Priloga, točka 1 84, 28.3.1974, str. 33 × × × (×) I — — 2.2 Ploščadi za tovor 74/152/EGS, Priloga, točka 2 — × × × (×) I — — 3.1 Vzvratna ogledala 74/346/EGS 191, 15.7.1974, str. 1 × × (×) I — — 4.1 Vidno polje in brisalci vetrobranskega stekla 74/347/EGS 191, 15.7.1974, str. 5 × × × (×) I — — 5.1 Krmilje 75/321/EGS 147, 9.6.1975, str. 24 × × × (×) (×) — — 6.1 Elektromagnetna združljivost 75/322/EGS 147, 9.6.1975, str. 28 × × × × I — — 7.1 Zavore 76/432/EGS 122, 8.5.1976, str. 1 × × × — (×) (×) (×) 71/320/EGS 202, 6.9.1971, str. 37 — — — × — — — 8.1 Potniški sedeži 76/763/EGS 262, 27.9.1976, str. 135 × — × (×) I — — 9.1 Nivo hrupa (znotraj) 77/311/EGS 105, 28.4.1977, str. 1 × × × (×) I — — 10.1 Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) 77/536/EGS 220, 29.8.1977, str. 1 × — — (×) (×) — — 12.1 Vozniški sedež 78/764/EGS 255, 18.9.1978, str. 1 × × × (×) (×) — — 13.1 Vgradnja svetlobnih naprav 78/933/EGS 325, 20.11.1978, str. 16 × × × (×) I (×) (×) 14.1 Svetlobne in svetlobno-signalne naprave 79/532/EGS 145, 13.6.1979, str. 16 × × × × × (×) (×) 15.1 Naprave za priklop in vzvratno vožnjo 79/533/EGS 145, 13.6.1979, str. 20 × × × (×) I — — 16.1 Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (statično preskušanje) (ROPS) 79/622/EGS 179, 17.7.1979, str. 1 × — — (×) I — — 17.1 Delovni prostor, dostop do vozniškega mesta 80/720/EGS 194, 28.7.1980, str. 1 × — × (×) I — — 18.1 Priključne gredi 86/297/EGS 186, 8.7.1986, str. 19 × × × (×) I — — 19.1 Zadaj nameščena zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) (ozkokolotečni traktorji) 86/298/EGS 186, 8.7.1986, str. 26 — × — (×) I — — 20.1 Namestitev naprav za upravljanje 86/415/EGS 240, 26.8.1986, str. 1 × × × (×) I — — 21.1 Spredaj nameščena zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) 87/402/EGS 220, 8.8.1987, str. 1 — × — (×) I — — 22.1 Mere traktorja in vlečena masa 89/173/EGS I 67, 10.3.1989, str. 1 × × × (×) I (×) (×) 22.2 Zasteklitev 89/173EGS III — × × × — I — — 92/22/EGS 129, 14.5.1992, str. 11 — — — × — — — 22.3 Regulator vrtilne frekvence 89/173/EGS II, 1 — × × × (×) I — — 22.4 Zaščita delov prenosa 89/173/EGS II, 2 — × × × (×) I — — 22.5 Mehanski priklop 89/173/EGS IV — × × × (×) I (×) (×) 22.6 Tablica proizvajalca 89/173/EGS V — × × × (×) I (×) (×) 22.7 Spojka za zavore na priklopniku 89/173/EGS VI — × × × (×) I (×) (×) 23.1 Emisije onesnaževal 2000/25/ES 173, 12.7.2000, str. 1 × × × × × — — 24.1 Pnevmatike (1) (…/…/ES) — × × × × — (×) (×) 25.1 Stabilnost (1) (…/…/ES) — — — — PD — — — 26.1 ►M3 Pritrdišča varnostnih pasov (3) ◄ 76/115/EGS 24, 30.1.1976, str. 6 × × × × × — — 27.1 Varnostni pasovi 77/541/EGS 220, 29.8.1977, str. 95 — — — × — — — 28.1 Vzvratna prestava in merilnik hitrosti 75/443/EGS 196, 26.7.1975, str. 1 — — — × — — — 29.1 Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles 91/226/EGS 103, 23.4.1991, str. 5 — — — × — (×) — 30.1 Naprave za omejitev hitrosti 92/24/EGS 129, 14.5.1992, str. 154 — — — × — — — 31.1 Zaščita pred podletom od zadaj (1) (…/…/ES) — — — — — — PD — 32.1 Bočna zaščita 89/297/EGS 124, 5.5.1989 — — — × — (×) – (1) Do sprejema direktiv o pnevmatikah, stabilnosti in zaščiti pred podletom od zadaj odsotnost ustrezne posamične direktive ni ovira za podelitev homologacije celotnega vozila. (2) ES-homologacija se lahko podeli šele po spremembi direktive. (3) Minimalno število zahtevanih varnostnih pritrdišč za traktorje kategorij T1, T2, T3, C1, C2 in C3 je dva, kakor je določeno v Dodatku 1 Priloge I k Direktivi 76/115/EGS za naprej obrnjene sedeže na sredini za vozila kategorije N3. Preskusne obremenitve, določene v točki 5.4.3 in 5.4.4 Priloge I k navedeni Direktivi za vozila kategorije N3, se uporabljajo za navedene kategorije traktorjev. Legenda: × = direktiva se uporablja. (×) = direktiva se uporablja v spremenjeni obliki (2). PD = posamična direktiva. – = se ne uporablja. I = enako kot T, skladno s kategorijo.

DEL II A

Namesto ustreznih posamičnih direktiv, ki veljajo za „kmetijske in gozdarske traktorje“, se lahko uporabijo posamične direktive za „motorna vozila“ (zadnja izvedenka, veljavna v času ES-homologacije), navedene v naslednji tabeli.







Številka iz tabele v delu I (posamične direktive) Številka osnovne direktive, ki velja za motorna vozila Uradni list UL L 1.5 Zvočna opozorilna naprava 70/388/EGS 176, 10.8.1970, str. 12 1.6 (Zunanji) nivoji hrupa 70/157/EGS 42, 23.2.1970, str. 16 4.1 Vidno polje in brisalci vetrobranskega stekla 77/649/EGS 284, 10.10.1978, str. 11 5.1 Krmilje 70/311/EGS 133, 18.6.1970, str. 10 6.1 Preprečevanje radijskih motenj 72/245/EGS 152, 6.7.1972, str. 15 7.1 Zavore 71/320/EGS 202, 6.9.1971, str. 37 14.1 Zadnji odsevniki 76/757/EGS 262, 27.9.1976, str. 32 14.1 Zadnje svetilke 76/758/EGS 262, 27.9.1976, str. 54 14.1 Smerna svetilka 76/759//EGS 262, 27.9.1976, str. 71 14.1 Osvetlitev registrske tablice 76/760/EGS 262, 27.9.1976, str. 85 14.1 Žarometi 76/761/EGS 262, 27.9.1976, str. 96 14.1 Žarometi za kratki svetlobni pramen 76/761//EGS — 14.1 Žarometi za meglo 76/762/EGS 262, 27.9.1976, str. 122 14.1 Zadnje svetilke za meglo 77/538/EGS 220, 29.8.1977, str. 60 14.1 Žarometi za vzvratno vožnjo 77/539/EGS 220, 29.8.1977, str. 72 22.2 Varnostna stekla 92/22/EGS 129, 14.5.1992, str. 11 23.1 Emisije onesnaževal 88/77/EGS 36, 9.2.1988, str. 33

DEL II B

Namesto ustreznih posamičnih direktiv o kmetijskih traktorjih in posamičnih direktiv o motornih vozilih iz tabele v delu II A se lahko uporabijo naslednji v času ES-homologacije veljavni pravilniki iz Priloge k Revidiranemu sporazumu Evropske komisije ZN za Evropo (UN/ECE), katerih zadnje različice je priznala Evropska skupnost kot pogodbenica tega sporazuma.







Številka iz tabele v delu I (posamična direktiva) Številka pravilnika UN/ECE 1.5 Zvočna opozorilna naprava R 28 1.6 (Zunanji) nivoji hrupa R 51 4.1 Vidno polje in brisalci vetrobranskega stekla R 71 5.1 Krmilje R 79 6.1 Preprečevanje radijskih motenj R 10 7.1 Zavore R 13 13.1 Vgradnja svetlobnih naprav R 86 (1) 14.1 Zadnji odsevniki R 3 14.1 Zadnje svetilke R 7 14.1 Smerna svetilka R 6 14.1 Osvetlitev registrske tablice R 4 14.1 Žarometi R 1 – R 8 – R 20 – R 98 14.1 Žarometi za kratki svetlobni pramen R 1 – R 8 – R 20 – R 98 14.1 Žarometi za meglo R 19 14.1 Zadnje svetilke za meglo R 38 14.1 Žarometi za vzvratno vožnjo R 23 22.2 Varnostna stekla R 43 (2) 23.1 Emisije onesnaževal R 49/R 96 (3) (1) Samo za naprave, navedene v direktivi. (2) Razen za vetrobranska stekla iz stekla. (3) Samo za faze, navedene v ustrezni direktivi.

▼M3

Del II C

Skladnost s kodeksi OECD

Namesto poročil o preskusih, pripravljenih skladno z ustreznimi posamičnimi direktivami, se lahko uporabijo bilteni o preskusih (popolni), ki ustrezajo spodaj navedenim kodeksom OECD.







Številka iz tabele v delu I (posamična direktiva) Področje homologacije Kodeksi OECD (1) 10.1. 77/536/EGS Uradni preskusi zaščitnih konstrukcij za kmetijske ali gozdarske traktorje (dinamično preskušanje) Kodeks 3 26.1. 76/115/EGS 16.1. 79/622/EEC Uradni preskusi zaščitnih konstrukcij za kmetijske ali gozdarske traktorje (statično preskušanje) Kodeks 4 26.1. 76/115/EEC 19.1. 86/298/EGS Uradni preskusi zadaj nameščenih zaščitnih konstrukcij za ozkokolotečne kmetijske ali gozdarske kolesne traktorje Kodeks 7 26.1. 76/115/EGS 21.1. 87/402/EGS Uradni preskusi spredaj vgrajenih zaščitnih konstrukcij za ozkokolotečne kmetijske ali gozdarske kolesne traktorje Kodeks 6 26.1. 76/115/EEC SD (2) Uradni preskusi zaščitnih konstrukcij za kmetijske ali gozdarske gosenične traktorje Kodeks 8 26.1. 76/115/EGS (1) Bilteni o preskusih morajo biti skladni s Sklepom OECD C(2005) 1. Enakovrednost biltena o preskusih je lahko priznana le za pritrdišča varnostnih pasov, če so bili pregledani. (2) SD: je treba urediti s posebno direktivo.

▼B

DODATEK 1

DEL I

DEFINICIJA VOZIL ZA POSEBNE NAMENE IN SEZNAM ZAHTEV ZA ES-HOMOLOGACIJO VOZILA

Zaradi potreb delovanja v posebnih razmerah obstajajo naslednja vozila za posebne namene:

1. Traktorji T4

1.1 T4.1 Traktorji z visoko prehodnostjo

Traktorji, namenjeni delu z visokimi (vrstnimi) kulturami, npr. vinsko trto. Zanje je značilna dvignjena šasija ali del šasije, ki jim omogoča, da se z levimi in desnimi kolesi pomikajo naprej vzporedno z vrstami rastlin in lahko med kolesa vzamejo eno ali več vrst. Namenjeni so za transport ali za poganjanje strojev, ki so lahko nameščeni spredaj, med osmi, zadaj ali na ploščadi. Kadar je traktor v delovnem položaju, je njegova oddaljenost od tal, izmerjena pravokotno na vrste z rastlinami, večja od 1 000 mm. Če je višina težišča traktorja ( 45 ) (izmerjena od tal ob uporabi običajno nameščenih pnevmatik), deljena z najmanjšim povprečnim kolotekom vseh osi, večja od 0,90, največja konstrukcijsko določena hitrost ne sme presegati 30 km/h.

1.2 T4.2 Posebno široki traktorji

Traktorji, za katere so značilne velike mere in so predvsem namenjeni za obdelovanje velikih kmetijskih površin.

1.3 T4.3 Traktorji z nizko prehodnostjo

Kmetijski ali gozdarski traktorji s štirikolesnim pogonom, katerih zamenljiva oprema je namenjena za uporabo v kmetijstvu ali gozdarstvu in za katere je značilen nosilni okvir, opremljen z enim ali več priključki za odjem moči; njihova tehnično dovoljena masa ne presega 10 ton, razmerje med to maso in največjo maso neobremenjenega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, je manj kot 2,5. Nadalje, višina težišča teh traktorjev (izmerjena od tal ob uporabi običajno nameščenih pnevmatik) je manjša od 850 mm. (45)

2. KATEGORIJA C4

C4.1: Gosenični traktorji z visoko prehodnostjo: opredeljeni po analogiji s kategorijo T4.1.

DEL II

UPORABA POSAMIČNIH DIREKTIV ZA VOZILA ZA POSEBNE NAMENE







Št. Predmet homologacije Osnovna direktiva in priloge Velja za kategorijo traktorja T4.1 T4.2 T4.3 C4.1 1.1 Največja tehnično dovoljena masa 74/151/EGS I × × e × × 1.2 Registrska tablica 74/151/EGS II (×) (×) × (×) 1.3 Posoda za gorivo 74/151/EGS III × × × × 1.4 Dodatne uteži 74/151/EGS IV × × × × 1.5 Zvočna opozorilna naprava 74/151/EGS V × × × × 1.6 Nivo hrupa (zunanji) 74/151/EGS VI (×) (×) × (×) 2.1 Največja hitrost 74/152/EGS, Priloga ,točka 1 × × × × 2.2 Ploščadi za tovor 74/152/EGS, Priloga, točka 2 (×) × (×) (×) 3.1 Vzvratna ogledala 74/346/EGS (×) × × (×) 4.1 Vidno polje in brisalci vetrobranskega stekla 74/347/EGS (×) (×) × (×) 5.1 Krmilje 75/321/EGS × × × PD 6.1 Elektromagnetna združljivost 75/322/EGS × × × × 7.1 Zavore 76/432/EGS (×) × × (×) 8.1 Potniški sedeži 76/763/EGS × × × × 9.1 Nivo hrupa (notranji) 77/311/EGS (×) × × (×) 10.1 Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) 77/536/EGS SD × × PD 12.1 Vozniški sedež 78/764/EGS (×) × × (×) 13.1 Vgradnja svetlobnih naprav 78/933/EGS (×) (×) × (×) 14.1 Svetlobne in svetlobno-signalne naprave 79/532/EGS × × × × 15.1 Priključne naprave in naprave za vzvratno vožnjo 79/533/EGS (×) × × (×) 16.1 Zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) (statično preskušanje) 79/622/EGS PD × × PD 17.1 Delovni prostor, dostop do voznikovega mesta 80/720/EGS (×) (×) (×) (×) 18.1 Priključki za odjem moči 86/297/EGS × × × × 19.1 Zadaj nameščena zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) (ozkokolotečni traktorji) 86/298/EGS — — — — 20.1 Namestitev naprav za upravljanje 86/415/EGS × × × × 21.1 Spredaj nameščena zaščitna konstrukcija pri prevrnitvi (ROPS) (ozkokolotečni traktorji) 87/402/EGS — — — — 22.1 Mere traktorja in masa priklopnika 89/173/EGS I (×) × f × (×) 22.2 Zasteklitev 89/173/EGS III × × × × 22.3 Regulator vrtilne frekvence 89/173/EGS II, 1 × × × × 22.4 Zaščita delov prenosa 89/173/EGS II, 2 (×) × × (×) 22.5 Mehanske priključne naprave 89/173/EGS IV × (×) × × 22.6 Registrska tablica 89/173/EGS V × × × × 22.7 Spojka za zavore na priklopniku 89/173/EGS VI × (×) × × 23.1 Emisije onesnaževal 2000/25/ES × × × × 24.1 Pnevmatike (1) […/…/ES] × × × — 25.1 Stabilnost (1) […/…/ES] PD — — PD (1) ES-homologacija se lahko podeli šele po spremembi direktive. Legenda: × = direktiva se uporablja. (×) = direktiva se uporablja v spremenjeni obliki (1). PD = zahteva posamično direktivo. – = se ne uporablja.

Dodatek 2

POSTOPEK ZA ES-HOMOLOGACIJO VOZILA

1. Pri vlogi za podelitev homologacije, vloženi skladno s členom 3 (Priloga I, vzorec B), mora ES-homologacijski organ: (a) preveriti, ali so ES-homologacije sestavnih delov in ES-homologacije, izdane na podlagi posamičnih direktiv, veljavne, ter organizirati izvedbo morebitnih preskusov in pregledov, zahtevanih v posamičnih direktivah, ki v takih homologacijah niso zajete; (b) na podlagi predložene dokumentacije preveriti, ali so značilnosti vozila s podatki, vsebovanimi v delu I opisnega lista vozila, navedene tudi v opisni dokumentaciji oziroma poročilih o homologaciji po posamičnih direktivah, in če neki podatek iz dela I opisnega lista ni naveden v opisni dokumentaciji po posamičnih direktivah, je treba preveriti, ali ta sestavni del ali značilnost ustreza podatkom iz opisne mape; (c) na izbranem vzorcu vozil tipa, za katerega se zahteva homologacija, pregledati ali organizirati izvedbo pregleda delov in sistemov vozila za potrditev, da je (so) vozilo(-a) izdelano(-a) skladno s podatki iz overjene opisne dokumentacije za vsako od homologacij na podlagi posamičnih direktiv; (d) preveriti ali organizirati preverjanje vgradnje samostojnih tehničnih enot, kjer je to potrebno.

2. Število vozil, ki jih je treba pregledati za namene odstavka 1(c), mora omogočiti zadostno preverjanje različnih kombinacij za homologacijo po naslednjih merilih: — pogonski motor; — menjalnik; — pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava); — krmiljene osi (število in lega); — zavirane osi (število); — varnostna konstrukcija pri prevrnitvi.

3. Pri vlogi za podelitev homologacije, vloženi na podlagi člena 3 (skladno s Prilogo I, vzorec A), mora ES-homologacijski organ: (a) poskrbeti za potrebne preskuse in preglede, kakor je zahtevano v vsaki od posamičnih direktiv; (b) preveriti, ali je vozilo skladno s podatki v opisni mapi in ali izpolnjuje tehnične zahteve vsake od ustreznih posamičnih direktiv; (c) pregledati ali organizirati pregled vgradnje samostojnih tehničnih enot, kjer je to potrebno.

DEL II

REZULTATI PRESKUSOV

(izpolni ES-homologacijski organ in priloži certifikatu o ES-homologaciji traktorja)

1. Rezultati meritev nivoja hrupa (zunanjega)

Številka osnovne direktive ter zadnje spremembe, ki velja za ES-homologacijo. Pri direktivi z dvema ali več fazami uporabe navesti, katera faza: …







Varianta/izvedenka: … … … Med vožnjo: … dB(A) … dB(A) … dB(A) V mirovanju: … dB(A) … dB(A) … dB(A) Vrtilna frekvenca motorja: … min-1 … min-1 … min-1

2. Rezultati meritev emisij izpušnih plinov

Številka osnovne direktive ter zadnje spremembe, ki velja za ES-homologacijo. Pri direktivi z dvema ali več fazami uporabe navesti, katera faza: …

Varianta/izvedenka: …

a. Rezultati







CO … g / kW h … g / kW h … g / kW h HC … g / kW h … g / kW h … g / kW h NOx … g / kW h … g / kW h … g / kW h Delci … g/kWh … g/kWh … g/kWh Dimljenje … min-1 … min-1 … min-1

b. Rezultati ( 46 )







CO … g / kW h … g / kW h … g / kW h NOx … g / kW h … g / kW h … g / kW h NMHC … g / kW h … g / kW h … g / kW h CH4 … g / kW h … g / kW h … g / kW h Delci … g/kWh … g/kWh … g/kWh

3. Nivo hrupa, ki ga zazna voznik

Številka osnovne direktive ter zadnje spremembe, ki veljajo za ES-homologacijo. Pri direktivi z dvema ali več fazami uporabe navesti, katera faza: …







Varianta/izvedenka: … … … … dB(A) … dB(A) … dB(A) Uporabljena preskusna metoda (Priloga I ali II k Direktivi Sveta 77/311/EGS) — — —

DODATEK 1

SISTEM ŠTEVILČNEGA OZNAČEVANJA CERTIFIKATOV O ES-HOMOLOGACIJI

Certifikati o ES-homologaciji morajo biti številčno označeni po naslednjem postopku.

1. Pri homologaciji dokončanih traktorjev je številka sestavljena iz štirih delov, pri homologaciji sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot pa iz petih delov, skladno s spodaj navedenimi zahtevami. Sestavni deli in samostojne tehnične enote morajo biti označeni skladno z določbami ustreznih posamičnih direktiv. V vseh primerih je treba dele ločiti z zvezdico. — Del 1: mala črka „e“ in za njo karakteristična številka države članice, ki je homologacijo podelila: — 1 za Nemčijo; 2 za Francijo; 3 za Italijo; 4 za Nizozemsko; 5 za Švedsko; 6 za Belgijo; ►M1 7 za Madžarsko; 8 za Češko; ◄ 9 za Španijo; 11 za Združeno kraljestvo; 12 za Avstrijo; 13 za Luksemburg; 17 za Finsko; 18 za Dansko; ►M4 19 za Romunijo; ◄ ►M1 20 za Poljsko; ◄ 21 za Portugalsko; 23 za Grčijo; 24 za Irsko ►M1 ; 26 za Slovenijo; 27 za Slovaško; 29 za Estonijo; 32 za Latvijo; ►M4 34 za Bolgarijo; ◄ 36 za Litvo; CY za Ciper; MT za Malto ◄ . — Del 2: številka osnovne direktive: … — Del 3: številka zadnje spreminjajoče direktive, ki velja za homologacijo: … — Pri homologaciji traktorjev to pomeni zadnjo direktivo, ki spreminja neki člen (ali člene) Direktive 2003/37/ES. — Pri homologaciji po posamičnih direktivah to pomeni zadnjo direktivo, ki vsebuje posebne določbe, s katerimi mora biti skladen sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota. — Če direktiva vsebuje različne datume začetka veljavnosti, ki se sklicujejo na različne tehnične standarde, je treba dodati črko. Ta črka določa tehnično zahtevo, na podlagi katere je bila homologacija podeljena. — Del 4: štirimestna zaporedna številka (po potrebi z ničlami na začetku) za označitev osnovne homologacijske številke. Zaporedje se za vsako osnovno direktivo začne pri 0001. — Del 5: dvomestna zaporedna številka (po potrebi z ničlo na začetku) za označitev razširitve. Za vsako osnovno homologacijsko številko se zaporedje začne pri 00.

2. Pri homologaciji traktorja se del 2 izpusti.

3. Del 5 se izpusti samo na predpisanih tablicah proizvajalca.

4. Primer za tretjo homologacijo sistema (še brez razširitve), ki jo je izdala Francija za homologacijo po Direktivi 80/720/EGS: e 2*80/720*88/414*0003*00 če gre za direktivo, ki ima dve izvedbeni fazi, namreč fazi A in B.

5. Primer za drugo razširitev četrte homologacije traktorja, ki jo je izdalo Združeno kraljestvo: e 11*97/54*0004*02 v tem primeru je Direktiva 97/54/ES do sedaj zadnja direktiva, ki spreminja člene krovne direktive.

6. Primer homologacijske številke, vtisnjene na predpisani(-h) tablici(-ah) proizvajalca traktorja: e 11*97/54*0004.









PRILOGA III

ES-POTRDILO O SKLADNOSTI

DEL I

Vzorci

(največji format: A4 (210 mm x 297 mm) ali zloženo na format A4)

(Potrdilo mora biti napisano na proizvajalčevem dopisu z glavo, in sicer tako, da je izključena možnost ponarejanja. Zato mora biti natisnjeno na papirju, zaščitenem bodisi z barvno grafiko ali z vodnim znakom, ki ustreza oznaki proizvajalca.)

ES-POTRDILO O SKLADNOSTI

za dokončana/dodelana vozila ( 47 )

►(1) M3

►(1) M4

►(1) M4

►(1) M4

DEL II

Vzorci

(največji format: A4 (210 mm x 297 mm) ali zloženo na format A4)

(Potrdilo mora biti napisano na proizvajalčevem dopisu z glavo, in sicer tako, da je izključena možnost ponarejanja. Zato mora biti natisnjeno na papirju, zaščitenem bodisi z barvno grafiko ali z vodnim znakom, ki ustreza oznaki proizvajalca.)

ES-POTRDILO O SKLADNOSTI0.3

za nedodelana vozila

►(1) M4

►(1) M4









PRILOGA IV

POSTOPKI ZA ZAGOTOVITEV SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1. ZAČETNA OCENITEV

1.1 ES-homologacijski organ v državi članici mora pred podelitvijo ES-homologacije preveriti, ali obstajajo mehanizmi in postopki, ki zagotavljajo učinkovito kontrolo skladnosti sestavnih delov, sistemov, samostojnih tehničnih enot ali vozil v proizvodnji s homologiranim tipom.

1.2 Zahteve iz točke 1.1 mora preveriti homologacijski organ, ki podeli ES-homologacijo. To preverjanje lahko na zahtevo homologacijskega organa, ki je podelil ES-homologacijo, preveri ES-homologacijski organ druge države članice. V tem primeru homologacijski organ druge države članice pripravi izjavo o skladnosti s področji in proizvodnimi zmogljivostmi, ki jih ta organ šteje za pomembne za proizvodnjo homologiranih izdelkov.

1.3 Pri ugotavljanju izpolnjevanja zahtev iz točke 1.1 mora ES-homologacijski organ upoštevati tudi certifikat, ki si ga je proizvajalec pridobil po harmoniziranem standardu EN ISO 9001:2000 (katerega področje zajema tudi izdelek, ki je v postopku homologacije), z dovoljeno izključitvijo zahtev glede načrtovanja in razvoja v točki 7.3, ki zadeva zadovoljstvo kupca in stalen napredek ali akreditacijo, pridobljeno po enakovrednem standardu. Proizvajalec mora dostaviti podrobne podatke o certifikatu ali akreditaciji in se obvezati, da bo ob spremembi veljavnosti ali področja obvestil homologacijski organ.

1.4 Na zahtevo homologacijskega organa druge države članice ES-homologacijski organ takoj pošlje izjavo o skladnosti, navedeno v točki 1.2, oziroma sporoči, da te izjave ne more izdati.

2. SKLADNOST PROIZVODNJE

2.1 Vsako vozilo, sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota, homologirana skladno s to direktivo ali z neko posamično direktivo, mora biti izdelana tako, da je skladna s homologiranim tipom, to je, da izpolnjuje zahteve te direktive ali posamične direktive, navedene v popolnem seznamu v Prilogi II, poglavje B.

2.2 Pri podelitvi ES-homologacije mora ES-homologacijski organ v državi članici v dogovoru s proizvajalcem preveriti, ali ima proizvajalec za vsak homologirani izdelek pisno določen postopek in časovni plan ustreznih kontrolnih pregledov in preskusov, ki po potrebi vključuje tudi preskuse, predpisane v posamičnih direktivah, s katerimi zagotovi skladnost izdelkov s homologiranim tipom.

2.3 Imetnik ES-homologacije mora zlasti: 2.3.1 zagotoviti postopke za učinkovito kontrolo skladnosti proizvodov (vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot) s homologiranim tipom; 2.3.2 imeti dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; 2.3.3 poskrbeti za zapis rezultatov preskusov in za to, da ti zapisi s potrebnimi prilogami ostanejo na voljo za obdobje, dogovorjeno z ES-homologacijskim organom; to obdobje ne sme biti daljše od 10 let; 2.3.4 analizirati rezultate vseh vrst kontrolnih preskusov, da potrdi in zagotovi stabilnost lastnosti proizvoda ob upoštevanju običajnih odstopanj pri serijski proizvodnji; 2.3.5 zagotoviti, da so za vsak tip proizvoda opravljena najmanj tista preverjanja in preskusi, ki so predpisani v tej direktivi, kakor tudi preskusi, predpisani v posamičnih direktivah, ki pridejo v poštev, s popolnega seznama, navedenega v Prilogi II; 2.3.6 zagotoviti, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki je pri določenem preskusu dala neustrezne rezultate, preskusi ponovijo na novih vzorcih. Pri tem je treba uporabiti vse potrebne ukrepe, da se ponovno vzpostavi skladnost proizvodnje teh izdelkov. 2.3.7 V primeru ES-homologacije vozila se preverjanja, navedena v točki 2.3.5, omejijo na tista, ki potrjujejo skladnost proizvodnje glede na ES-homologacijsko dokumentacijo.

2.4 Homologacijski organ, ki je podelil ES-homologacijo, lahko kadarkoli preveri ustreznost uporabljenih kontrolnih preskusnih metod v vsaki proizvodni tovarni. Število teh pregledov mora biti v skladu z dogovori (če obstajajo), sklenjenimi skladno z zahtevo točke 1.2 ali 1.3 te priloge, in morajo zagotavljati primerno kontrolo, skladno s stopnjo zaupanja homologacijskega organa. 2.4.1 Pri vsakem kontrolnem pregledu morata biti proizvodna in preskusna dokumentacija na voljo kontrolorju. 2.4.2 Kjer vrsta preskusa to omogoča, lahko kontrolor naključno izbere vzorce za preskuse v proizvajalčevem laboratoriju (ali v pooblaščenem preskuševalnem laboratoriju, če posamična direktiva tako zahteva). Najmanjše število vzorcev se določi glede na rezultate preverjanja pri proizvajalcu. 2.4.3 Kjer je raven kontrole nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov, opravljenih skladno s točko 2.4.2, mora kontrolor izbrati vzorce, ki jih je treba poslati na preskus v preskuševalni laboratorij, ki je opravil preskuse v postopku ES-homologacije. 2.4.4 ES-homologacijski organ lahko izvede katerikoli preskus ali preiskavo, predpisano v tej direktivi ali v ustreznih posamičnih direktivah, ki so navedene v popolnem seznamu v Prilogi II, poglavju B. 2.4.5 Če so rezultati kontrolnega pregleda nezadovoljivi, mora ES-homologacijski organ zagotoviti vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.









PRILOGA V

A – NAJVEČJE ŠTEVILO VOZIL ZA MAJHNE SERIJE







Kategorija Število enot (za vsak tip) T 150 C 50 R 75 S 50

B – OMEJITEV ZA VOZILA ZAKLJUČKA SERIJE

Največje število vozil enega ali več tipov, ki so v vsaki državi članici dana v uporabo po postopku, predvidenem v členu 10, ne sme presegati 10 % števila vozil vseh zadevnih tipov, danih v uporabo v isti državi članici v preteklih dveh letih, vendar ne sme biti manjše od 20.

Potrdilo o skladnosti vozil, ki so dana v uporabo po tem postopku, mora vključevati posebno opombo o tem.









PRILOGA VI

SEZNAM ES-HOMOLOGACIJ, PODELJENIH PO POSAMIČNIH DIREKTIVAH

Številka seznama: …

Za obdobje od: …do: …

Za vsako ES-homologacijo, podeljeno, zavrnjeno ali preklicano v zgoraj navedenem obdobju, je treba navesti naslednje podatke:

Proizvajalec: …

Številka ES-homologacije: …

Znamka: …

Tip: …

Datum izdaje: …

Prvi datum izdaje (pri razširitvi): …









PRILOGA VII

POSTOPKI ZA VEČSTOPENJSKO ES-HOMOLOGACIJO

1. SPLOŠNO

1.1 Uspešen postopek večstopenjske ES-homologacije zahteva sodelovanje vseh udeleženih proizvajalcev. ES-homologacijski organ se mora zato pred izdajo začetne ali naslednje stopnje ES-homologacije prepričati, da med proizvajalci obstajajo dogovori za dobavo in izmenjavo dokumentov in informacij tako, da celotno vozilo izpolnjuje tehnične zahteve vseh zadevnih posamičnih direktiv, navedenih v Prilogi II, poglavje B. Te informacije morajo vsebovati tudi podrobnosti iz podeljenih ES-homologacij za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote in tudi o delih vozila, ki so vgrajeni v nedodelano vozilo, a še niso homologirani.

1.2 ES-homologacije vozila skladno s to prilogo se podelijo na podlagi trenutnega stanja sestavljenosti (dodelave) tipa vozila in vsebujejo vse podeljene ES-homologacije iz prejšnjih stopenj.

1.3 Vsak proizvajalec v večstopenjskem postopku ES-homologacije je odgovoren za ES-homologacijo in skladnost proizvodnje vseh sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, ki jih je izdelal ali jih je dodal prejšnji stopnji dodelave. Ni pa odgovoren za predmete, ki so bili homologirani v prejšnjih stopnjah, razen če je modificiral dele vozila do te mere, da prejšnja ES-homologacija ni več veljavna.

2. POSTOPKI

Pri vlogi po členu 4(2) mora ES-homologacijski organ:

(a) preveriti, ali vse ustrezne homologacije na podlagi posamičnih direktiv ustrezajo veljavnim zahtevam v posamični direktivi;

(b) se prepričati, ali so vsi potrebni podatki, upoštevajoč stopnjo dodelave vozila, vključeni v opisno mapo;

(c) se na podlagi prejete dokumentacije prepričati, ali so podatki o vozilu in podatki iz dela I opisne mape vozila vključeni v opisno dokumentacijo ali certifikate o ES-homologaciji, izdane po ustreznih posamičnih direktivah, in če za dodelano vozilo določen podatek iz dela I opisne mape ni vključen v opisno dokumentacijo katere koli posamične direktive, preveriti, ali je ta del ali značilnost skladna s podatki v opisni mapi;

(d) na vzorcu vozil tipa, ki ga je treba homologirati, pregledati oziroma organizirati pregled sestavnih delov in sistemov vozila za zagotovitev, da so vozila izdelana skladno z ustreznimi podatki iz overjene opisne dokumentacije in skladno s homologacijami po posamičnih direktivah;

(e) po potrebi pregledati ali organizirati preglede vgradnje samostojnih tehničnih enot.

3. ŠTEVILO VOZIL, KI JIH JE TREBA PREGLEDATI

Število vozil, ki jih je treba pregledati po točki 2(d), mora biti dovolj veliko, da omogoča ustrezen nadzor različnih kombinacij, ki jih je treba homologirati glede na stopnjo dodelave vozila in naslednja merila:

— motor;

— menjalnik;

— gnane osi (število, položaj, medsebojna povezava);

— krmiljene osi (število in položaj);

— zavirane osi (število);

— varnostna konstrukcija proti prevrnitvi.

4. IDENTIFIKACIJA VOZILA

Na drugi in naslednjih stopnjah mora proizvajalec poleg obvezne napisne tablice, ki jo predpisuje Direktiva 89/173/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o določenih sestavnih delih in značilnostih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ( 48 )

, pritrditi še dodatno tablico. Ta tablica mora biti trdno pritrjena na opaznem in lahko dostopnem mestu na delu, ki ga med normalno uporabo vozila ni treba menjati. Zahtevani podatki morajo biti vpisani jasno in neizbrisno ter si morajo slediti v naslednjem vrstnem redu:

— ime proizvajalca;

— deli 1, 3 in 4 številke ES-homologacije;

— stopnja ES-homologacije;

— serijska številka vozila;

— največja dovoljena masa vozila;

— največja masa vlečenega vozila;

— največja dovoljena masa skupine vozil (kadar vozilo lahko vleče priklopno vozilo ( 49 );

— največja dovoljena osna obremenitev, razvrščena od prednje osi proti zadnji (49) ;

— največja dovoljena navpična obremenitev na priklopni točki (49) .









PRILOGA VIII

TABELA UJEMANJA







Direktiva 74/150/EGS Ta direktiva člen 1(1) člen 2 člen 1(2) člen 1 člen 2 — člen 3 člen 3 člen 4 člen 4 člen 5(1) člen 4(4) člen 5(2) in 5(3) člen 6 člen 6(1), 6(2) in 6(3) člen 5 člen 6(4) člen 10 člen 7(1) člen 7(1) člen 7(2), prvi pododstavek člen 15 člen 7(2), drugi pododstavek člen 16(1) člen 8(1) člen 16(2) člen 8(2) člen 14 člen 8(3) — člen 9 člen 15 člen 9(a) člen 4(1) člen 10 — člen 11 člen 19 člen 12 in 13 člen 20 člen 14 člen 18 člen 15 člen 22 člen 16 člen 26 Priloga I Priloga I Priloga II Priloga II Priloga III Priloga III