02009L0045 — SL — 31.07.2022 — 005.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B DIREKTIVA 2009/45/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (Prenovitev) (Besedilo velja za EGP) (UL L 163 25.6.2009, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

DIREKTIVA 2009/45/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. maja 2009

o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje

(Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Namen

Namen te direktive je uvesti enotno raven varnosti za življenje in premoženje na novih in obstoječih potniških ladjah ter visokohitrostnih potniških plovilih, ko obe kategoriji ladij in plovil opravljata notranje potovanje, in določiti postopke za pogajanja na mednarodni ravni za uskladitev predpisov za potniške ladje, ki opravljajo mednarodna potovanja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

▼M3

(a) „mednarodne konvencije“ pomeni najnovejši različici naslednjih konvencij, vključno z njunimi protokoli in spremembami: (i) Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (Konvencija SOLAS iz leta 1974) in (ii) Mednarodna konvencija o tovornih črtah iz leta 1966;

(b) „Kodeks o neokrnjeni stabilnosti“ pomeni najnovejšo različico „Kodeksa o neokrnjeni stabilnosti za vse vrste ladij, zajete v instrumentih IMO“, ki ga vsebuje Resolucija Skupščine IMO A.749(18) z dne 4. novembra 1993, ali „Mednarodnega kodeksa o neokrnjeni stabilnosti iz leta 2008“, ki ga vsebuje Resolucija IMO MSC.267(85) z dne 4. decembra 2008;

▼M1

(c) „Kodeks o visokohitrostnih plovilih“ pomeni „Mednarodni kodeks o varnosti visokohitrostnih plovil“ iz Resolucije MSC 36(63) Odbora za pomorsko varnost IMO z dne 20. maja 1994 ali „Mednarodni kodeks o varnosti visokohitrostnih plovil iz leta 2000“ (Kodeks HSC 2000) iz Resolucije MSC.97(73) Odbora za pomorsko varnost IMO iz decembra 2000, v najnovejših različicah;

▼B

(d) „GMDSS“ pomeni Univerzalni pomorski sistem za varnost in stisko na morju, kakor je določen v poglavju IV Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena;

(e) „potniška ladja“ pomeni ladjo, ki prevaža več kakor 12 potnikov;

(f) „RO-RO potniška ladja“ pomeni ladjo, ki prevaža več kakor 12 potnikov, ima prostore za RO-RO tovor ali prostore posebne vrste, kakor je opredeljeno v pravilu II-2/A/2, iz Priloge I;

(g) „visokohitrostno potniško plovilo“ pomeni visokohitrostno plovilo, kakor je opredeljeno v Pravilu X/1 Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, ki prevaža več kakor 12 potnikov, z izjemo potniških ladij razreda B, C ali D, ki opravljajo notranje potovanje v morskem območju, kadar: (i) je njihov spodriv, ki ustreza projektirani vodni črti, manjši od 500 m3, in ▼M3 (ii) je njihova največja hitrost, kot je opredeljena v pravilu 1.4.30 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 1994 in pravilu 1.4.38 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 2000, manjša od 20 vozlov; ▼B

(h) „nova ladja“ pomeni ladjo, katere gredelj je bil položen ali ki je bila v podobni fazi konstrukcije 1. julija 1998 ali po tem datumu; „podobna faza konstrukcije“ pomeni fazo, v kateri: (i) se je gradnja, razpoznavna za določeno ladjo, začela; in (ii) je ob začetku montaže te ladje zajemala najmanj 50 ton ali 1 % predvidene mase vseh konstrukcijskih materialov, glede na manjšo vrednost;

(i) „obstoječa ladja“ pomeni ladjo, ki ni nova ladja;

(j) „starost“ pomeni starost ladje, izraženo v številu let po datumu njene dobave;

(k) „potnik“ je vsaka oseba, razen: (i) poveljnik in člani posadke ali druge osebe, zaposlene ali ki opravljajo kakršno koli dejavnost na ladji zaradi poslovanja te ladje; in (ii) otrok, mlajši od enega leta;

(l) „dolžina ladje“, če ni izrecno določeno drugače, pomeni 96 % skupne dolžine vodne črte pri najmanj 85 % najnižje globine prostora, izmerjene od vrha gredlja, ali dolžine s sprednje gredice do osi krmila na vodni črti, glede na večjo vrednost. Na ladjah, načrtovanih z nagibom gredlja, je vodna črta, od katere je merjena ta dolžina, paralelna z načrtovano vodno črto;

▼M3

(m) „višina premca“ pomeni višino ladijskega premca, kot je opredeljena v pravilu 39 Mednarodne konvencije o tovornih črtah iz leta 1966;

▼B

(n) „ladja z neprekinjenim krovom“ pomeni ladjo, oskrbljeno z neprekinjenim krovom, ki je izpostavljen vremenu in morju, ki ima stalna sredstva za zapiranje vseh odprtin v predelu na prostem in pod katerim so vse odprtine na straneh ladje opremljene s stalnimi sredstvi za zapiranje, ki so vsaj odporni na vremenske vplive; neprekinjeni krov je lahko krov, ki ne prepusti vode, ali enakovredna struktura, ki je sestavljena iz prepustnega krova, popolnoma pokrita z neprepustno strukturo takšne moči, da celovito ohrani sposobnost odpornosti na vremenske vplive, in je opremljena z neprepustnimi sredstvi za zapiranje;

(o) „mednarodno potovanje“ pomeni opravljanje potovanj po morju iz pristanišča države članice v pristanišče izven navedene države članice ali obratno;

(p) „notranje potovanje“ pomeni opravljanje potovanj po morju v morskih območjih iz pristanišča države članice v isto ali drugo pristanišče znotraj navedene države članice;

(q) ▼M3 „morsko območje“ pomeni katero koli morsko območje ali morsko pot, določeno v skladu s členom 4; ▼B vendar se pri uporabi predpisov o radijskih zvezah uporabljajo opredelitve morskih območjih, predvidene v pravilu 2 poglavja IV Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena;

▼M3

(r) „pristaniško območje“ pomeni območje, ki ni morsko območje, določeno v skladu s členom 4, kot ga je opredelila država članica, ki je pristojna zanj, in sega do najbolj oddaljenih stalnih pristaniških objektov, ki tvorijo sestavni del pristaniškega sistema, ali do meja, opredeljenih z naravnimi geografskimi značilnostmi, ki ščitijo estuarij ali podobno zaščiteno območje;

▼M3 —————

▼B

(t) „uprava države zastave“ pomeni pristojne organe države, pod zastavo katere ima ladja ali plovilo pravico pluti;

▼M3

(u) „država pristanišča“ pomeni državo članico, v katere pristanišče ali pristanišča ali iz katere pristanišča ali pristanišč ladja ali plovilo, ki pluje pod zastavo, ki ni zastava te države članice, opravlja notranja potovanja;

(v) „priznana organizacija“ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 );

▼B

(w) „milja“ je 1 852 metrov;

(x) „značilna višina valov“ je povprečna višina zgornje tretjine višine valov, opazovane v danem obdobju;

▼M3

(y) „osebe z zmanjšano mobilnostjo“ pomeni osebe, ki imajo posebne težave pri uporabi javnega prevoza, vključno s starejšimi osebami, invalidi, osebami s prizadetimi čutili in uporabniki invalidskih vozičkov, nosečnicami in osebami, ki spremljajo majhne otroke;

▼M3

(z) „jadrnica“ pomeni ladjo, ki jo poganjajo jadra, četudi je opremljena z mehaničnim pogonom za pomožno uporabo in uporabo v sili;

(za) „enakovredni material“ pomeni aluminijevo zlitino ali kateri koli drug negorljiv material, ki ob koncu ustrezne izpostavljenosti standardnemu preskusu požarne varnosti sam po sebi ali zaradi svoje izolacije ohranja lastnosti strukture in celovitosti, enakovredne jeklu;

(zb) „standardni preskus požarne varnosti“ pomeni preskus, pri katerem so vzorci ustreznih pregrad ali krovov v preskusni peči izpostavljeni temperaturam, ki približno ustrezajo standardni krivulji temperature in časa v skladu s preskusno metodo, določeno v najnovejši različici Mednarodnega kodeksa za uporabo postopkov požarnega preskusa iz leta 2010, ki ga vsebuje Resolucija IMO MSC.307(88) z dne 3. decembra 2010;

(zc) „tradicionalna ladja“ pomeni katero koli vrsto zgodovinske potniške ladje, zasnovane pred letom 1965, in njihove kopije, izdelane predvsem iz prvotnih materialov, vključno s tistimi, ki so namenjene spodbujanju in promociji tradicionalnih spretnosti in mornarskih veščin, ki skupaj tvorijo žive kulturne spomenike, s katerimi se upravlja v skladu s tradicionalnimi načeli pomorstva in tehnike;

(zd) „jahta za prosti čas ali plovilo za prosti čas“ pomeni plovilo, ki se ne uporablja v gospodarske namene, ne glede na pogon;

(ze) „pomožno plovilo“ pomeni čoln na ladji, ki se uporablja za prevažanje več kot 12 potnikov z mirujoče potniške ladje na obalo in nazaj;

(zf) „priobalna oskrbovalna ladja“ pomeni ladjo, ki se uporablja za prevoz in namestitev industrijskih delavcev, ki na krovu ne opravljajo dela, bistvenega za delovanje ladje;

(zg) „priobalno oskrbovalno plovilo“ pomeni plovilo, ki se uporablja za prevoz in namestitev industrijskih delavcev, ki na krovu ne opravljajo dela, bistvenega za delovanje plovila;

(zh) „popravila, predelave in spremembe večjega pomena“ pomeni karkoli od naslednjega: — vsako spremembo, ki znatno spremeni dimenzije ladje, kot je podaljšava z dodatkom novega srednjega dela, — vsako spremembo, ki znatno spremeni potniško zmogljivost ladje, kot je sprememba krova za vozila v potniške bivalne prostore, — vsako spremembo, ki znatno podaljša življenjsko dobo ladje, kot je obnovitev potniških bivalnih prostorov na enem celotnem krovu; — vsako spremembo katere koli vrste ladje v potniško ladjo.

▼M3

Člen 3

Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za naslednje potniške ladje in plovila, ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo notranja potovanja: (a) nove in obstoječe potniške ladje z dolžino 24 metrov ali več; (b) visokohitrostna potniška plovila.

Vsaka država članica kot država pristanišča zagotavlja, da potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki plujejo pod zastavo države, ki ni država članica, v celoti izpolnjujejo zahteve iz te direktive, preden lahko opravljajo notranja potovanja v navedeni državi članici.

2. Ta direktiva se ne uporablja za: (a) potniške ladje, ki so: (i) vojaške ladje in ladje za prevoz čet; (ii) jadrnice; (iii) ladje brez mehaničnega pogona; (iv) plovila, zgrajena iz materialov, ki niso jeklo ali enakovredni material in ki niso zajeta v standardih o visokohitrostnih plovilih (resolucija MSC 36(63) ali MSC.97(73)) ali o dinamično podprtih plovilih (resolucija A.373(X)); (v) lesene ladje enostavne gradnje; (vi) tradicionalne ladje; (vii) jahte za prosti čas; (viii) ladje, ki delujejo izključno v pristaniških območjih; (ix) priobalne oskrbovalne ladje ali (x) pomožna plovila; (b) visokohitrostna potniška plovila, ki so: (i) vojaška plovila in plovila za prevoz čet; (ii) plovila za prosti čas; (iii) plovila, ki delujejo izključno v pristaniških območjih; ali (iv) priobalna oskrbovalna plovila.

3. Države članice, ki nimajo morskih pristanišč niti potniških ladij ali plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, lahko odstopajo od določb te direktive, razen kar zadeva obveznost iz drugega pododstavka.

Države članice, ki nameravajo uveljaviti takšno odstopanje, Komisiji najpozneje 21. decembra 2019 sporočijo, ali so izpolnjeni ustrezni pogoji, in nato Komisijo vsako leto obvestijo o morebitnih spremembah. Takšne države članice potniškim ladjam ali plovilom, ki spadajo v področje uporabe te direktive, ne smejo dovoliti, da plujejo pod njihovo zastavo, dokler ne prenesejo te direktive in je ne začnejo izvajati.

Člen 4

Kategorizacija morskih območij in razredi potniških ladij

1. Morska območja so razvrščena v naslednje kategorije:



„Območje A“ pomeni morsko območje zunaj območij B, C in D. „Območje B“ pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 20 milj oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime, vendar je zunaj območij C in D. „Območje C“ pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 5 milj oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime, vendar je zunaj morskega območja D, če obstaja. Pri tem mora biti tudi verjetnost visokih valov, višjih od 2,5 metra, manjša od 10 %, merjeno v obdobju enega leta pri celoletni plovbi ali v določenem obdobju pri sezonski plovbi, kot je plovba v poletnem obdobju. „Območje D“ pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 3 milje oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime. Pri tem mora biti tudi verjetnost visokih valov, višjih od 1,5 metra, manjša od 10 %, merjeno v obdobju enega leta pri celoletni plovbi ali v določenem obdobju pri sezonski plovbi, kot je plovba v poletnem obdobju.

2. Vsaka država članica: (a) vzpostavi in po potrebi posodablja seznam morskih območij v njeni pristojnosti; (b) določi notranjo mejo morskega območja, ki je najbližje njeni obali; (c) seznam objavi v javni podatkovni zbirki, ki je na voljo na spletišču pristojnega pomorskega organa; (d) Komisijo obvesti o tem, kje so ti podatki na voljo, in o spremembah tega seznama.

3. Z odstopanjem od obveznosti vzpostavitve seznama morskih območij lahko Grčija vzpostavi in po potrebi posodablja seznam morskih poti v Grčiji, pri tem pa uporabi ustrezna merila za kategorije iz odstavka 1.

4. Potniške ladje so razvrščene v naslednje razrede glede na morska območja, v katerih lahko plujejo:



„Razred A“ pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih A, B, C in D. „Razred B“ pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih B, C in D. „Razred C“ pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih C in D. „Razred D“ pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območju D.

5. Za visokohitrostna potniška plovila se uporabljajo kategorije iz poglavja 1 (točki 1.4.10 in 1.4.11) Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 1994 ali poglavja 1 (točki 1.4.12 in 1.4.13) Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 2000.

▼B

Člen 5

Uporaba

1. Nove in obstoječe potniške ladje ter visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo notranje potovanje, so skladne z zadevnimi varnostnimi predpisi in standardi iz te direktive.

2. Iz razlogov, ki izhajajo iz te direktive, države članice ne odklonijo delovanja potniškim ladjam ali visokohitrostnim potniškim plovilom, ko opravljajo notranje potovanje in so v skladu z zahtevami te direktive, vključno s kakršnimi koli dodatnimi zahtevami, ki jih določi država članica v skladu s členom 9(1).

▼M3

Vsaka država članica kot država pristanišča priznava spričevalo o varnosti visokohitrostnega plovila in dovoljenje za upravljanje, ki ga izda druga država članica za visokohitrostna potniška plovila, ko opravljajo notranja potovanja, ali spričevalo o varnosti potniške ladje iz člena 13, ki ga izda druga država članica za potniške ladje, ki opravljajo notranja potovanja.

▼M3 —————

▼M3

4. Za pomorsko opremo, ki izpolnjuje zahteve iz Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ), se šteje, da izpolnjuje zahteve iz te direktive.

▼B

Člen 6

Varnostne zahteve

1. V zvezi z novimi in obstoječimi potniškimi ladjami razredov A, B, C in D: ▼M3 (a) konstrukcija in vzdrževanje trupa, glavnih in pomožnih strojev, električnih in avtomatskih naprav ustreza standardom, ki so določeni za klasifikacijo po pravilih priznane organizacije ali enakovrednih pravilih, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ); ▼B (b) veljajo določbe poglavja IV, vključno s spremembami GMDSS iz leta 1988, V in VI Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena. ▼M3 ————— ▼B

2. V zvezi z novimi potniškimi ladjami: (a) splošne zahteve: (i) nove potniške ladje razreda A so v celoti v skladu z zahtevami Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, in s posebnimi ustreznimi zahtevami, določenimi v tej direktivi; za tista pravila, katerih razlago je Konvencija SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, prepustila v presojo upravi, uprava države zastave uporablja razlage, kakor so navedene v Prilogi I k tej direktivi; (ii) nove potniške ladje razredov B, C in D so v skladu s posebnimi ustreznimi zahtevami, določenimi v tej direktivi; (b) zahteve glede tovornih črt: (i) vse nove potniške ladje z dolžino 24 metrov in več so v skladu z Mednarodno konvencijo o tovornih črtah iz leta 1966; ▼M3 ————— ▼M3 (iii) ne glede na točko (i) so nove potniške ladje razreda D izvzete iz zahteve o minimalni višini premca iz Mednarodne konvencije o tovornih črtah iz leta 1966; ▼B (iv) nove potniške ladje razreda A, B, C in D imajo neprekinjeni krov.

3. V zvezi z obstoječimi potniškimi ladjami: (a) obstoječe potniške ladje razreda A so v skladu s pravili o obstoječih potniških ladjah, določenih v Konvenciji SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, in s posebnimi ustreznimi zahtevami, določenimi v tej direktivi; za tista pravila, katerih razlago je Konvencija SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, prepustila upravi, uprava države zastave uporablja razlago, kakor so navedena v Prilogi I k tej direktivi; (b) obstoječe potniške ladje razreda B so v skladu s posebnimi ustreznimi zahtevami te direktive; ▼M3 (c) obstoječe potniške ladje razredov C in D so v skladu s posebnimi ustreznimi zahtevami iz te direktive ter, v zvezi z zadevami, ki niso vključene v takšne zahteve, s pravili uprave države zastave; taka pravila predvidevajo enakovredno raven varnosti kot tista v poglavjih II-1 in II-2 Priloge I, hkrati pa upoštevajo posebne krajevne pogoje opravljanja prevozov, povezane z morskimi območji, v katerih smejo pluti ladje takšnih razredov; preden lahko obstoječe potniške ladje razredov C in D opravljajo linijska notranja potovanja v državi pristanišča, uprava države zastave pridobi soglasje države pristanišča o zadevnih pravilih; (d) kadar država članica meni, da so pravila, ki jih zahteva uprava države pristanišča v skladu s točko (c) tega odstavka, nerazumna, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali so navedena pravila razumna. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). ▼M3 ————— ▼B

4. V zvezi z visokohitrostnim potniškim plovilom: ▼M1 (a) visokohitrostno potniško plovilo, ki je bilo zgrajeno ali ki ga je bilo treba popraviti, predelati ali je bilo treba na njem izvesti spremembe večjega pomena 1. januarja 1996 ali po tem datumu, je v skladu z zahtevami pravil X/2 in X/3 Konvencije SOLAS iz leta 1974, razen če: — je bil najpozneje junija 1998 položen njegov gredelj ali je bilo v podobni fazi konstrukcije in — je bila dobava in usposobitev za zagon izvedena najpozneje decembra 1998 ter ▼M3 — je popolnoma v skladu z zahtevami iz najnovejše različice Kodeksa o varnosti dinamično podprtih plovil (Kodeks DSC) iz Resolucije IMO A.373(10); ▼B (b) visokohitrostna potniška plovila, zgrajena pred 1. januarjem 1996, ki so v skladu z zahtevami Kodeksa o visokohitrostnih plovilih, nadaljujejo z opravljanjem potovanj, potrjenim v skladu z navedenim kodeksom; Visokohitrostna potniška plovila, zgrajena pred 1. januarjem 1996, ki niso v skladu z zahtevami Kodeksa o visokohitrostnih plovilih, ne smejo opravljati notranjih potovanj, razen če že ne opravljajo notranjih potovanj v državi članici na dan 4. junija 1998, v tem primeru jim je dovoljeno, da lahko nadaljujejo z opravljanjem notranjih potovanjih v navedeni državi članici; takšno plovilo je v skladu z vsemi zahtevami Kodeksa DSC; ▼M3 (c) konstrukcija in vzdrževanje visokohitrostnega potniškega plovila in njegove opreme je v skladu s pravili za klasifikacijo visokohitrostnega potniškega plovila priznane organizacije ali enakovrednimi pravili, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES.

▼M3

5. Popravila, predelave in spremembe večjega pomena novih in obstoječih ladij in s tem povezano opremljanje so v skladu z zahtevami za nove ladje iz točke (a) odstavka 2; predelave ladje, ki so namenjene zgolj doseganju daljše dobe uporabe, se ne štejejo za spremembe večjega pomena.

6. Ladje, zgrajene iz enakovrednega materiala pred 20. decembrom 2017, izpolnjujejo zahteve iz te direktive do 22. decembra 2025.

7. Z odstopanjem od te direktive lahko država članica z več kot 60 potniškimi ladjami, ki so izdelane iz aluminijeve zlitine in plujejo pod njeno zastavo 20. decembra 2017, izvzame iz določb te direktive naslednje potniške ladje za naslednja obdobja: (a) potniške ladje razredov B, C in D, zgrajene iz aluminijeve zlitine po 20. decembru 2017, za obdobje 10 let po tem datumu; in (b) potniške ladje razredov B, C in D, zgrajene iz aluminijeve zlitine pred 20. decembrom 2017, za obdobje 12 let po tem datumu, če navedene ladje plujejo izključno med pristanišči te države članice.

Vsaka država članica, ki želi uveljaviti to odstopanje, Komisijo do 21. decembra 2019 obvesti o takšni nameri in o njegovi vsebini. Komisiji sporoči tudi vse naknadne spremembe. Komisija obvesti druge države članice v skladu s členom 9(4).

▼B

Člen 7

Zahteve glede stabilnosti RO-RO potniških ladij in njihovo izvzetje iz prometa

▼M3

1. Ro-ro potniške ladje razreda C, katerih gredelj je bil položen, ali ki so bile v podobni fazi gradnje, 1. oktobra 2004 ali po tem datumu, in vse ro-ro potniške ladje razredov A in B so skladne s členi 6, 8 in 9 Direktive 2003/25/ES.

▼M3 —————

▼B

Člen 8

Varnostne zahteve za osebe z zmanjšano mobilnostjo

1. Države članice zagotovijo sprejetje ustreznih ukrepov, ki temeljijo, kjer je to izvedljivo, na smernicah iz Priloge III in omogočajo osebam z zmanjšano mobilnostjo varen dostop na vse potniške ladje razredov A, B, C in D in na vsa visokohitrostna plovila, ki se uporabljajo v javnem prevozu, katerih gredelj je bil položen ali so bile v podobni fazi gradnje 1. oktobra 2004 ali po tem datumu.

2. Države članice sodelujejo in se posvetujejo z organizacijami, ki predstavljajo osebe z zmanjšano mobilnostjo, o izvajanju smernic, vključenih v Prilogi III.

3. Zaradi sprememb potniških ladij razredov A, B, C in D ter visokohitrostnih potniških plovil, ki se uporabljajo v javnem prevozu, katerih gredelj je bil položen ali so bile v podobni fazi gradnje pred 1. oktobrom 2004, države članice uporabijo smernice iz Priloge III, kolikor je to ekonomsko upravičeno in izvedljivo.

▼M3 —————

▼B

Člen 9

Dodatne varnostne zahteve, enakovredne nadomestitve, izjeme in varstveni ukrepi

1. Če država članica ali skupina držav članic meni, da bi bilo treba ustrezne varnostne zahteve v nekaterih situacijah izboljšati glede na posebne lokalne okoliščine, in če je potreba po tem izkazana, lahko po postopku iz odstavka 4 sprejmejo ukrepe za izboljšanje varnostnih zahtev.

▼M3

2. Država članica lahko po postopku iz odstavka 4 sprejme ukrepe, ki dovoljujejo enakovredne nadomestitve nekaterih posebnih zahtev iz te direktive, če so take enakovredne nadomestitve vsaj tako učinkovite kot take zahteve.

▼B

3. Če raven varnosti ni zmanjšana in po postopku iz odstavka 4, lahko država članica sprejme ukrepe, s katerimi so ladje izvzete iz nekaterih posebnih zahtev te direktive za opravljanje notranjih potovanj v navedeni državi, vključno z morskimi območji na otočjih, ki so zaščitena pred učinki odprtega morja, pod posebnimi operativnimi pogoji, kot so manjša značilna višina valov, omejeno obdobje v letu, opravljanje potovanj samo podnevi ali v primernih klimatskih ali vremenskih pogojih, ali omejeno trajanje potovanja, ali bližina reševalnih služb.

▼M3

4. Država članica, ki uveljavi pravice iz odstavka 1, 2 ali 3, postopa v skladu z drugim do sedmim pododstavkom tega odstavka.

Država članica obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, vključno z zadostnimi podrobnostmi za potrditev primernega vzdrževanja ravni varnosti.

Če Komisija v šestih mesecih po prejemu obvestila sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da predlagani ukrepi niso upravičeni, se od navedene države članice zahteva, da spremeni predlagane ukrepe ali da jih ne sprejme. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

Sprejeti ukrepi se določijo v ustrezni nacionalni zakonodaji ter se sporočijo Komisiji in drugim državam članicam.

Vsak takšen ukrep se uporablja za vse potniške ladje istega razreda ali za plovila, ki opravljajo prevoze pod istimi določenimi pogoji, brez diskriminacije glede na njihovo zastavo ali državljanstvo ali sedež njihovega upravljavca.

Ukrepi iz odstavka 3 se uporabljajo le, dokler ladja ali plovilo deluje pod navedenimi pogoji.

Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih iz drugega in četrtega pododstavka prek podatkovne zbirke, ki jo v ta namen vzpostavi in vzdržuje Komisija in do katere imajo dostop Komisija in države članice. Komisija objavi sprejete ukrepe na javno dostopnem spletišču.

▼B

5. Kadar država članica presodi, da potniška ladja, ki opravlja notranje potovanje znotraj navedene države, ne glede na to, da je v skladu z določbami te direktive, predstavlja tveganje velike nevarnosti za varnost življenja ali premoženja ali okolja, se lahko opravljanje potovanja te ladje ali plovila prekine ali se naložijo dodatni varnostni ukrepi, dokler takšna nevarnost ni odpravljena.

V zgornjih okoliščinah se uporablja naslednji postopek:

(a) država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice o svoji odločitvi in jo obrazloži;

(b) Komisija preuči, ali je iz razlogov velike nevarnosti za varnost in okolje prekinitev dodatnih ukrepov upravičena;

▼M3

(c) Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali je odločitev države članice, s katero se plovba s tako ladjo ali plovilom prekine ali naloži dodatne ukrepe, upravičena zaradi velike nevarnosti za varnost življenja, premoženja ali okolja, in ki, če prekinitev ali naložitev dodatnih ukrepov ni upravičena, vsebuje njeno odločitev, ki od zadevne države članice zahteva umik prekinitve ali ukrepov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

▼B

Člen 10

Prilagoditve

1. Naslednje se lahko prilagodi, da bi se upošteval razvoj na mednarodni ravni, zlasti znotraj IMO: (a) opredelitve v točkah (a), (b), (c), (d) in (v) člena 2; (b) določbe v zvezi s postopki in smernicami za preglede iz člena 12; (c) določbe, ki zadevajo Konvencijo SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, in Mednarodni kodeks o varnosti visokohitrostnih plovil vključno s poznejšimi spremembami, določenimi v členih 4(3), 6(4), 12(3) in 13(3); ▼M3 (d) posebna sklicevanja na „mednarodne konvencije“ in resolucije IMO iz točk (g), (m), (q) in (zb) člena 2, točke (a) člena 3(2), točke (b) člena 6(1) in točke (b) člena 6(2). ▼B

2. Priloge se lahko spremenijo, da bi se: (a) za namen te direktive uporabile spremembe mednarodnih konvencij; ▼M3 (b) na podlagi izkušenj prilagodile tehnične specifikacije iz sprememb mednarodnih konvencij za ladje razredov B, C in D ter plovila; ▼M3 (c) poenostavili in pojasnili tehnični elementi na podlagi izkušenj pridobljenih pri njihovem izvajanju; (d) posodobila sklicevanja na druge instrumente Unije, ki se uporabljajo za domače potniške ladje.

▼M3

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, da se sprejmejo spremembe te direktive iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

4. V izjemnih okoliščinah, kadar je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize Komisije ter da bi preprečili hudo in nesprejemljivo grožnjo za pomorsko varnost, zdravje, življenjske razmere na ladji ali za delovne razmere ali morsko okolje ali da bi preprečili neskladnost s pomorsko zakonodajo Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, s katerimi se spremeni ta direktiva, da se sprememba mednarodnih instrumentov iz člena 2 za namene te direktive ne bi uporabljala.

Ti delegirani akti se sprejmejo vsaj tri mesece pred iztekom roka, ki je mednarodno določen za tihi pristanek na zadevno spremembo, ali predvidenim datumom začetka veljavnosti navedene spremembe. V obdobju pred začetkom veljavnosti takega delegiranega akta se države članice vzdržijo pobud za vključitev spremembe v nacionalno zakonodajo ali uporabo spremembe v zadevnem mednarodnem instrumentu.

▼M3

Člen 10a

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(3) in (4) je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(3) in (4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 20. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Prenos pooblastila iz člena 10(3) in (4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10(3) ali (4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

▼B

Člen 11

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002.

▼M3

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ).

▼M3 —————

▼B

Člen 12

Pregledi

▼M3

1. Vsako potniško ladjo pregleda uprava države zastave, kot je določeno v točkah (a), (b) in (c): (a) začetni pregled pred predajo ladje v uporabo; (b) redni pregled enkrat na 12 mesecev in (c) dodatni pregledi po potrebi.

▼M3 —————

▼B

3. Vsako visokohitrostno potniško plovilo, ki mora v skladu s členom 6(4) te direktive izpolnjevati zahteve Kodeksa o visokohitrostnih plovilih (Kodeks HSC), je podvrženo tistim pregledom uprave države zastave, ki jih zahteva ta kodeks.

Visokohitrostno potniško plovilo, ki mora v skladu s členom 6(4) te direktive izpolnjevati zahteve Kodeksa DSC, je podvrženo tistim pregledom uprave države zastave, ki jih zahteva v Kodeks DSC.

▼M1

4. Uporabljajo se ustrezni postopki in smernice glede pregledov za spričevalo o varnosti potniške ladje, določeni v Resoluciji IMO A.997(25), kakor je bila spremenjena, „Smernice glede pregledov v okviru usklajenega sistema pregledov in izdajanja spričeval iz leta 2007“ ali postopki, zasnovani za doseganje istega cilja.

▼B

5. Preglede iz odstavkov 1, 2 in 3 opravijo izključno inšpektorji same uprave države zastave, priznane organizacije ali države članice, ki jo je država zastave pooblastila, da opravi preglede, zaradi zagotovitve skladnosti ustreznih zahtev s to direktivo.

Člen 13

Spričevala

▼M3

1. Vse nove in obstoječe potniške ladje, ki izpolnjujejo zahteve iz te direktive, so opremljene s spričevalom o varnosti potniške ladje v skladu s to direktivo. Spričevalo je v obliki, določeni v Prilogi II. To spričevalo izda uprava države zastave po opravljenem začetnem pregledu, kot je opisan v točki (a) člena 12(1).

▼B

2. Spričevalo o varnosti potniške ladje se izda za obdobje, ki ne presega 12 mesecev. Čas veljavnosti spričevala lahko podaljša uprava države zastave za obdobje do enega meseca po datumu izteka veljavnosti, ki je na njem naveden. V primeru podaljšanja začne novo obdobje veljavnosti spričevala teči od datuma izteka veljavnosti obstoječega spričevala pred njegovim podaljšanjem.

Obnovitev spričevala o varnosti potniške ladje se izda po opravljenem rednem pregledu, kakor je opisan v točki (b) člena 12(1) in točki (b) člena 12(2).

3. Za visokohitrostna potniška plovila, ki so v skladu z zahtevami Kodeksa HSC, izda uprava države zastave spričevalo o varnosti visokohitrostnega potniškega plovila in dovoljenje za upravljanje visokohitrostnega plovila, v skladu z določbami Kodeksa HSC.

Za visokohitrostna potniška plovila, ki so v skladu z zahtevami Kodeksa DSC, izda uprava države zastave spričevalo o konstrukciji in opremi DSC ter dovoljenje za upravljanje DSC, v skladu z določbami Kodeksa DSC.

▼M3

Pred izdajo dovoljenja za upravljanje visokohitrostnega potniškega plovila, ki opravlja notranja potovanja v državi pristanišča, se uprava države zastave dogovori z državo pristanišča o kakršnih koli operativnih pogojih, povezanih z upravljanjem plovila v navedeni državi. Uprava države zastave kakršne koli takšne pogoje navede na dovoljenju za upravljanje.

4. Dodatni varnostni ukrepi, enakovredna nadomestila in izjeme, odobrene za ladjo ali plovilo na podlagi člena 9(1), (2) in (3) ter v skladu z njim, se navedejo na spričevalu ladje ali plovila.

▼M3 —————

▼B

Člen 15

Kazni

Države članice določijo kazni za kršenje nacionalnih predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja teh kazni. Tako predvidene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 16

Obvestitev

Države članice takoj obvestijo Komisijo o vseh predpisih nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti ostale države članice.

▼M3

Člen 16a

Pregled

Komisija oceni izvajanje te direktive ter predloži rezultate ocene Evropskemu parlamentu in Svetu do 22. decembra 2026.

▼B

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva 98/18/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v Prilogi IV, del A, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi IV, del B.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo, se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

▼M4









KAZALO

PRILOGA I ODDELEK 1 Varnostne zahteve za nove in obstoječe potniške ladje, katerih kobilica je bila položena ali so bile v podobni fazi gradnje pred 19. septembrom 2021, na notranjih potovanjih POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE POGLAVJE II-1 ZGRADBA – PREGRAJEVANJE IN STABILNOST, STROJI IN ELEKTRIČNE NAPELJAVE DEL A SPLOŠNO 1. Pravilo II-1/A/1: Opredelitve, povezane z delom B (pravilo 2) 2. Pravilo II-1/A/2: Opredelitve, povezane z deli C, D, in E (pravilo 3) DEL A-1 KONSTRUKCIJA LADIJ 1. Pravilo II-1/A-1/1: Nova vgradnja materialov, ki vsebujejo azbest (pravilo 3-5) 2. Pravilo II-1/A-1/2: Konstrukcijske risbe, ki se hranijo na krovu in na kopnem (pravilo 3-7) 3. Pravilo II-1/A-1/3: Oprema za vleko in privez (pravilo 3-8) 4. Pravilo II-1/A-1/4: Zaščita pred hrupom (pravilo 3-12) 5. Pravilo II-1/A-1/5: Postopki vleke v sili (pravilo 3-4) DEL B STABILNOST NEPOŠKODOVANE LADJE, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST V POŠKODOVANEM STANJU Del B-1 Ladje, zgrajene 1. januarja 2009 ali pozneje – možnost uporabe Resolucije MSC.216(82) Del B-2 Ladje, zgrajene pred 1. januarjem 2009 1. Pravilo II-1/B-2/1: Resolucija o stabilnosti nepoškodovane ladje A.749(18), kot je bila spremenjena z Resolucijo MSC.75(69) 2. Pravilo II-1/B-2/2: Neprepustno pregrajevanje 3. Pravilo II-1/B-2/3: Poplavna dolžina (pravilo 4) 4. Pravilo II-1/B-2/4: Dovoljena dolžina oddelkov (pravilo 6) 5. Pravilo II-1/B-2/5: Poplavnost (pravilo 5) 6. Pravilo II-1/B-2/6: Faktor pregrajevanja 7. Pravilo II-1/B-2/7: Posebne zahteve v zvezi s pregrajevanjem ladij (pravilo 7) 8. Pravilo II-1/B-2/8: Stabilnost v poškodovanem stanju (pravilo 8) 8-1 Pravilo II-1/B-2/8-1: Stabilnost ro-ro potniških ladij v poškodovanem stanju (pravilo 8-1) 8-2 Pravilo II-1/B-2/8-2: Posebne zahteve za ro-ro potniške ladje za prevoz 400 oseb ali več (pravilo 8-2) 8-3 Pravilo II-1/B-2/8-3: Posebne zahteve za potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje, za prevoz 400 oseb ali več 9. Pravilo II-1/B-2/9: Pregrade pretežnih tankov (pikov) in pregrade strojnice (pravilo 10) 10. Pravilo II-1/B-2/10: Dvojna dna (pravilo 12) 11. Pravilo II-1/B-2/11: Določanje, označevanje in vpisovanje pregradnih tovornih črt (pravilo 13) 12. Pravilo II-1/B-2/12: Gradnja in prvo preizkušanje neprepustnih pregrad itd. (pravilo 14) 13. Pravilo II-1/B-2/13: Odprtine v neprepustnih pregradah (pravilo 15) 14. Pravilo II-1/B-2/14: Ladje, ki prevažajo tovorna vozila in njihovo spremstvo (pravilo 16) 15. Pravilo II-1/B-2/15: Odprtine v zunanji oplati pod mejno ugrezno črto (pravilo 17) 16. Pravilo II-1/B-2/16: Neprepustnost potniških ladij nad mejno ugrezno črto (pravilo 20) 17. Pravilo II-1/B-2/17: Zapiranje vrat za natovarjanje tovora (pravilo 20-1) 17-1 Pravilo II-1/B-2/17-1: Neprepustnost z ro-ro krova (pregradni krov) v prostore pod njim (pravilo 20-2) 17-2 Pravilo II-1/B-2/17-2: Dostop na ro-ro krove (pravilo 20-3) 17-3 Pravilo II-1/B-2/17-3: Zapiranje pregrad na ro-ro krovu (pravilo 20-4) 18. Pravilo II-1/B-2/18: Podatki o stabilnosti (pravilo 22) 19. Pravilo II-1/B-2/19: Načrti ukrepov ob poškodbi (pravilo 23) 20. Pravilo II-1/B-2/20: Neprepustnost trupa in nadgradnje, preprečevanje in nadzor poškodb (pravilo 23-2) 21. Pravilo II-1/B-2/21: Označevanje, redna uporaba in pregledi neprepustnih vrat itd. (pravilo 24) 22. Pravilo II-1/B-2/22: Vnosi v ladijski dnevnik (pravilo 25) 23. Pravilo II-1/B-2/23: Dvižne ploščadi in rampe za avtomobile 24. Pravilo II-1/B-2/24: Ograje DEL C STROJI 1. Pravilo II-1/C/1: Splošno (pravilo 26) 2. Pravilo II-1/C/2: Motorji z notranjim zgorevanjem (pravilo 27) 3. Pravilo II-1/C/3: Sistem kalužnih črpalk (pravilo 21) 4. Pravilo II-1/C/4: Število in vrsta kalužnih črpalk (pravilo 21) 5. Pravilo II-1/C/5: Vzvratna vožnja (pravilo 28) 6. Pravilo II-1/C/6: Krmilna naprava (pravilo 29) 7. Pravilo II-1/C/7: Dodatne zahteve za električne in elektrohidravlične krmilne naprave (pravilo 30) 8. Pravilo II-1/C/8: Prezračevalni sistemi v strojnici (pravilo 35) 9. Pravilo II-1/C/9: Komunikacija med poveljniškim mostom in strojnico (pravilo 37) 10. Pravilo II-1/C/10: Alarm upravitelja stroja (pravilo 38) 11. Pravilo II-1/C/11: Lokacija zasilnih naprav (pravilo 39) 12. Pravilo II-1/C/12: Upravljalni elementi strojev (pravilo 31) 13. Pravilo II-1/C/13: Sistemi cevi za paro (pravilo 33) 14. Pravilo II-1/C/14: Pnevmatski sistemi (pravilo 34) 15. Pravilo II-1/C/15: Zaščita pred hrupom (pravilo 36) 16. Pravilo II-1/C/16: Dvigala DEL D ELEKTRIČNE NAPELJAVE 1. Pravilo II-1/D/1: Splošno (pravilo 40) 2. Pravilo II-1/D/2: Glavni vir električne energije in razsvetljava (pravilo 41) 3. Pravilo II-1/D/3: Zasilni vir električne energije (pravilo 42) 4. Pravilo II-1/D/4: Dodatna zasilna razsvetljava za ro-ro ladje (pravilo 42-1) 5. Pravilo II-1/D/5: Zaščita pred električnim udarom, požarom in drugimi nevarnostmi v zvezi z električno energijo (pravilo 45) DEL E DODATNE ZAHTEVE ZA LADJE, ZASNOVANE S STROJNICAMI, KI SO OBČASNO BREZ POSADKE Posebna obravnava (pravilo 54) 1. Pravilo II-1/E/1: Splošno (pravilo 46) 2. Pravilo II-1/E/2: Protipožarni ukrepi (pravilo 47) 3. Pravilo II-1/E/3: Zaščita pred poplavljanjem (pravilo 48) 4. Pravilo II-1/E/4: Upravljanje pogonskih strojev s poveljniškega mostu (pravilo 49) 5. Pravilo II-1/E/5: Komunikacija (pravilo 50) 6. Pravilo II-1/E/6: Sistem alarmiranja (pravilo 51) 7. Pravilo II-1/E/7: Varnostni sistemi (pravilo 52) 8. Pravilo II-1/E/8: Posebne zahteve za stroje, kotle in električne napeljave (pravilo 53) 9. Pravilo II-1/E/9: Avtomatski upravljalni in alarmni sistem (pravilo 53.4) DEL G Ladje, ki uporabljajo goriva z nizkim plameniščem 1. Pravilo II-1/G/1: Zahteve za ladje, ki uporabljajo goriva z nizkim plameniščem (pravilo 57) POGLAVJE II-2 PROTIPOŽARNA ZAŠČITA, ODKRIVANJE POŽARA IN GAŠENJE POŽARA DEL A SPLOŠNO 1. Pravilo II-2/A/1: Temeljna načela (pravilo 2) 2. Pravilo II-2/A/2: Opredelitve (pravilo 3) 3. Pravilo II-2/A/3: Požarne črpalke, glavni požarni vod, hidranti, gibke cevi in šobe (pravilo 4) 4. Pravilo II-2/A/4: Vgrajeni sistemi za gašenje požara (pravila 5 + 8 + 9 + 10) 5. Pravilo II-2/A/5: Prenosni aparati za gašenje požara (pravilo 6) 6. Pravilo II-2/A/6: Protipožarna ureditev v strojnicah (pravilo 7) 7. Pravilo II-2/A/7: Posebne naprave v strojnicah (pravilo 11) 8. Pravilo II-2/A/8: Avtomatski sistemi za gašenje z razpršilniki, za odkrivanje požara in za požarni alarm (pravilo 12) 9. Pravilo II-2/A/9: Vgrajeni sistemi za odkrivanje požara in za požarni alarm (pravilo 13) 10. Pravilo II-2/A/10: Ukrepi za tekoče gorivo, mazalno olje in druga vnetljiva olja (pravilo 15) 11. Pravilo II-2/A/11: Gasilska oprema (pravilo 17) 12. Pravilo II-2/A/12: Razno (pravilo 18) 13. Pravilo II-2/A/13: Protipožarni načrti (pravilo 20) 14. Pravilo II-2/A/14: Pripravljenost za uporabo in vzdrževanje 15. Pravilo II-2/A/15: Navodila, usposabljanje in vaje na krovu 16. Pravilo II-2/A/16: Postopki DEL B PROTIPOŽARNI VARNOSTNI UKREPI 1. Pravilo II-2/B/1: Konstrukcija (pravilo 23) 2. Pravilo II-2/B/2: Glavne navpične in vodoravne cone (pravilo 24) 3. Pravilo II-2/B/3: Pregrade znotraj glavne navpične cone (pravilo 25) 4. Pravilo II-2/B/4: Protipožarna celovitost pregrad in krovov na novih ladjah za prevoz več kot 36 potnikov (pravilo 26) 5. Pravilo II-2/B/5: Protipožarna celovitost pregrad in krovov na novih ladjah za prevoz največ 36 potnikov in obstoječih ladjah razreda B za prevoz več kot 36 potnikov (pravilo 27) 6. Pravilo II-2/B/6: Evakuacijske poti (pravilo 28) 6-1 Pravilo II-2/B/6-1: Evakuacijske poti na ro-ro potniških ladjah (pravilo 28-1) 7. Pravilo II-2/B/7: Preboji in odprtine v pregradah razredov „A“ in „B“ (pravili 30, 31) 8. Pravilo II-2/B/8: Zavarovanje stopnišč in dvigal v bivalnih in delovnih prostorih (pravilo 29) 9. Pravilo II-2/B/9: Prezračevalni sistemi za ladje, zgrajene pred 1. januarjem 2018 (pravilo 32) 9a Pravilo II-2/B/9a: Ladijski prezračevalni sistemi 10. Pravilo II-2/B/10: Okna in bočne line (pravilo 33) 11. Pravilo II-2/B/11: Omejena uporaba gorljivega materiala (pravilo 34) 12. Pravilo II-2/B/12: Podrobnosti konstrukcije (pravilo 35) 13. Pravilo II-2/B/13: Vgrajeni sistemi za odkrivanje požara in za požarni alarm ter avtomatski sistemi za gašenje z razpršilniki, za odkrivanje požara in za požarni alarm (pravilo 14) (pravilo 36) 14. Pravilo II-2/B/14: Zaščita prostorov posebne kategorije (pravilo 37) 15. Pravilo II-2/B/15: Požarne patrulje, odkrivanje, alarmi in sistemi za obveščanje potnikov (pravilo 40) 16. Pravilo II-2/B/16: Posodobitev obstoječih ladij razreda B za prevoz več kot 36 potnikov (pravilo 41-1) 17. Pravilo II-2/B/17: Posebne zahteve za ladje, ki prevažajo nevarno blago (pravilo 41) 18. Pravilo II-2/B/18: Posebne zahteve za helikoptersko opremo POGLAVJE III REŠEVALNA OPREMA 1. Pravilo III/1: Opredelitve (pravilo 3) 2. Pravilo III/2: Komunikacija, reševalna plovila in reševalni čolni, osebna reševalna oprema (pravila 6 + 7 + 18 + 21 + 22) 3. Pravilo III/3: Alarmni sistem za nevarnost, sistem za obveščanje potnikov, seznam zbirnih mest in navodila za ravnanje v sili, osebje za radijske zveze, navodila za uporabo, priročnik za usposabljanje in navodila za vzdrževanje (pravila 6 + 8 + 9 + 19 + 20) 4. Pravilo III/4: Posadka na reševalnih plovilih in nadzor (pravilo 10) 5. Pravilo III/5: Zbirna mesta reševalnih plovil in ureditev vkrcavanja nanje (pravila 11 + 23 + 25) 5-1 Pravilo III/5-1: Zahteve za ro-ro potniške ladje (pravilo 26) 5-2 Pravilo III/5-2: Površine za pristajanje helikopterjev in pobiranje s helikopterjem (pravilo 28) 5-3 Pravilo III/5-3: Sistem za podporo odločanju za poveljnike (pravilo 29) 6. Pravilo III/6: Postaje za spuščanje (pravilo 12) 7. Pravilo III/7: Hramba reševalnih plovil (pravili 13 + 24) 8. Pravilo III/8: Hramba reševalnih čolnov (pravilo 14) 8a Pravilo III/8a: Hramba sistemov za evakuacijo na morju (pravilo 15) 9. Pravilo III/9: Sistemi za spuščanje in dvigovanje reševalnih plovil (pravilo 16) 10. Pravilo III/10: Sistemi za vkrcavanje, spuščanje in dviganje reševalnih čolnov (pravilo 17) 10a Pravilo III/10a: Reševanje oseb iz vode 11. Pravilo III/11: Navodila za ravnanje v sili (pravilo 19) 12. Pravilo III/12: Pripravljenost za uporabo, vzdrževanje in pregledi (pravilo 20) 13. Pravilo III/13: Usposabljanje in vaje za zapuščanje ladje (pravilo 19 + pravilo 30) 14. Pravilo III/14: Evidence (pravilo 19.5) POGLAVJE IV RADIJSKE ZVEZE 1. Pravilo IV/1: Oprema za radijske zveze ODDELEK 2 Varnostne zahteve za nove potniške ladje, katerih kobilica je bila položena ali so bile v podobni fazi gradnje 19. septembra 2021 ali pozneje, na notranjih potovanjih POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE POGLAVJE II-1 ZGRADBA – KONSTRUKCIJA, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST, STROJI IN ELEKTRIČNE NAPELJAVE DEL A SPLOŠNO Pravilo II-1/A/3: Opredelitve, povezane z deli A-1, C, D, in E DEL A-1 ZGRADBA LADIJ Pravilo II-1/A-1/3-2: Zaščitni premazi namenskih balastnih tankov z morsko vodo Pravilo II-1/A-1/3-4: Postopki vleke v sili Pravilo II-1/A-1/3-5: Nova vgradnja materialov, ki vsebujejo azbest Pravilo II-1/A-1/3-7: Konstrukcijske risbe, ki se hranijo na krovu in na kopnem Pravilo II-1/A-1/3-8: Oprema za vleko in privez Pravilo II-1/A-1/3-9: Sredstva za vkrcavanje na ladje in izkrcavanje z njih Pravilo II-1/A-1/3-12: Zaščita pred hrupom DEL B STABILNOST NEPOŠKODOVANE LADJE, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST V POŠKODOVANEM STANJU DEL C STROJI Pravilo II-1/C/26: Splošno Pravilo II-1/C/27: Motorji z notranjim zgorevanjem Pravilo II-1/C/28: Vzvratna vožnja Pravilo II-1/C/29: Krmilna naprava Pravilo II-1/C/30: Dodatne zahteve za električne in elektrohidravlične krmilne naprave Pravilo II-1/C/31: Krmiljenje strojev Pravilo II-1/C/33: Sistemi cevi za paro Pravilo II-1/C/34: Pnevmatski sistemi Pravilo II-1/C/35: Prezračevalni sistemi v strojnici Pravilo II-1/C/35-1: Sistemi kalužnih črpalk Pravilo II-1/C/37: Komunikacija med poveljniškim mostom in strojnico Pravilo II-1/C/38: Alarm upravitelja stroja Pravilo II-1/C/39: Lokacija zasilnih naprav DEL D ELEKTRIČNE NAPELJAVE Pravilo II-1/D/40: Splošno Pravilo II-1/D/41: Glavni vir električne energije in razsvetljava Pravilo II-1/D/42: Zasilni vir električne energije Pravilo II-1/D/42-1: Dodatna zasilna razsvetljava za ro-ro ladje Pravilo II-1/D/44: Naprave za zagon zasilnih električnih agregatov Pravilo II-1/D/45:Zaščita pred električnim udarom, požarom in drugimi nevarnostmi v zvezi z električno energijo DEL E DODATNE ZAHTEVE ZA LADJE, ZASNOVANE S STROJNICAMI, KI SO OBČASNO BREZ POSADKE Pravilo II-1/E/46: Splošno Pravilo II-1/E/47: Protipožarni ukrepi Pravilo II-1/E/48: Zaščita pred poplavljanjem Pravilo II-1/E/49: Upravljanje pogonskih strojev s poveljniškega mostu Pravilo II-1/E/50: Sporazumevanje Pravilo II-1/E/51: Alarmni sistem Pravilo II-1/E/52: Varnostni sistemi: Pravilo II-1/E/53: Posebne zahteve za stroje, kotle in električne napeljave Pravilo II-1/E/54: Posebni preudarki DEL G Ladje, ki uporabljajo goriva z nizkim plameniščem Pravilo II-1/G/57: Zahteve za ladje, ki uporabljajo goriva z nizkim plameniščem DEL Z POSEBNE ZAHTEVE IZ DIREKTIVE 2009/45/ES Pravilo II-1/Z/100: Dvižne ploščadi in rampe za avtomobile Pravilo II-1/Z/101: Ograje Pravilo II-1/Z/102: Dvigala POGLAVJE II-2 PROTIPOŽARNA ZAŠČITA, ODKRIVANJE POŽARA IN GAŠENJE POŽARA DEL A SPLOŠNO Pravilo II-2/A/1 Uporaba Pravilo II-2/A/2: Cilji požarne varnosti in funkcionalne zahteve Pravilo II-2/A/3: Opredelitev pojmov DEL B PREPREČEVANJE POŽARA IN EKSPLOZIJE Pravilo II-2/B/4: Verjetnost vžiga Pravilo II-2/B/5: Potencial za širjenje požara Pravilo II-2/B/6: Potencial za nastanek dima in toksičnost DEL C GAŠENJE POŽARA Pravilo II-2/C/7: Odkrivanje in alarm Pravilo II-2/C/8: Obvladovanje razširjanja dima Pravilo II-2/C/9: Omejevanje požara Pravilo II-2/C/10: Gašenje požara Pravilo II-2/C/11: Celovitost konstrukcije DEL D EVAKUACIJA Pravilo II-2/D/12: Obveščanje posadke in potnikov Pravilo II-2/D/13: Evakuacijske poti DEL E OPERATIVNE ZAHTEVE Pravilo II-2/E/14: Pripravljenost za uporabo in vzdrževanje Pravilo II-2/E/15: Navodila, usposabljanje in vaje na krovu Pravilo II-2/E/16: Postopki DEL G POSEBNE ZAHTEVE Pravilo II-2/G/18: Posebne zahteve za helikoptersko opremo Pravilo II-2/G/19: Posebne zahteve za ladje, ki prevažajo nevarno blago Pravilo II-2/G/20: Zaščita prostorov posebne kategorije in ro-ro prostorov za tovor POGLAVJE III REŠEVALNA OPREMA Pravilo III/1: Opredelitve (pravilo 3) Pravilo III/2: Komunikacija, reševalna plovila in reševalni čolni, osebna reševalna oprema (pravila 6 + 7 + 18 + 21 + 22) Pravilo III/3:Alarmni sistem za nevarnost, sistem za obveščanje potnikov, seznam zbirnih mest in navodila za ravnanje v sili, osebje za radijske zveze, navodila za uporabo, priročnik za usposabljanje in navodila za vzdrževanje (pravila 6 + 8 + 9 + 19 + 20) Pravilo III/4: Posadka na reševalnih plovilih in nadzor (pravilo 10) Pravilo III/5: Zbirna mesta reševalnih plovil in ureditev vkrcavanja nanje (pravila 11 + 23 + 25) Pravilo III/5-1: Zahteve za ro-ro potniške ladje (pravilo 26) Pravilo III/5-2: Površine za pristajanje helikopterjev in pobiranje s helikopterjem (pravilo 28) Pravilo III/5-3: Sistem za podporo odločanju za poveljnike (pravilo 29) Pravilo III/6: Postaje za spuščanje (pravilo 12) Pravilo III/7: Hramba reševalnih plovil (pravili 13 + 24) Pravilo III/8: Hramba reševalnih čolnov (pravilo 14) Pravilo III/8a: Hramba sistemov za evakuacijo na morju (pravilo 15) Pravilo III/9: Sistemi za spuščanje in dvigovanje reševalnih plovil (pravilo 16) Pravilo III/10: Sistemi za vkrcavanje, spuščanje in dviganje reševalnih čolnov (pravilo 17) Pravilo III/10a: Reševanje oseb iz vode Pravilo III/11: Navodila za ravnanje v sili (pravilo 19) Pravilo III/12: Pripravljenost za uporabo, vzdrževanje in pregledi (pravilo 20) Pravilo III/13: Usposabljanje in vaje za zapuščanje ladje (pravili 19 + 30) Pravilo III/14: Evidence (pravilo 19.5) POGLAVJE IV RADIJSKE ZVEZE Pravilo IV/1:Oprema za radijske zveze PRILOGA II OBRAZEC SPRIČEVALA O VARNOSTI POTNIŠKE LADJE PRILOGA III SMERNICE ZA VARNOSTNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKE LADJE IN VISOKOHITROSTNA PLOVILA V ZVEZI Z OSEBAMI Z ZMANJŠANO MOBILNOSTJO PRILOGA IV DEL A RAZVELJAVLJENA DIREKTIVA S SEZNAMOM NJENIH ZAPOREDNIH SPREMEMB DEL B SEZNAM ROKOV ZA PRENOS DIREKTIV V NACIONALNO ZAKONODAJO IN ZAČETEK NJIHOVE UPORABE PRILOGA V PRIMERJALNA TABELA









PRILOGA I

ODDELEK 1

VARNOSTNE ZAHTEVE ZA NOVE IN OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE, KATERIH KOBILICA JE BILA POLOŽENA ALI SO BILE V PODOBNI FAZI GRADNJE PRED 19. SEPTEMBROM 2021, NA NOTRANJIH POTOVANJIH

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

1. Oddelek 1 se uporablja za nove in obstoječe potniške ladje, katerih kobilica je bila položena ali ki so bile v podobni fazi gradnje pred 19. septembrom 2021.

4. Za obstoječe ladje razreda C in D ni potrebno, da izpolnjujejo pravila iz Poglavij II-1 in II-2 te priloge, če uprava države zastave, pod katero so te ladje upravičene pluti, zagotavlja, da izpolnjujejo nacionalne predpise države zastave in da ti predpisi zagotavljajo enako stopnjo varnosti kot tisti, ki se uporabljajo za nove ladje razreda C in D ali obstoječe ladje razreda B.

6. Ne glede na določbe člena 6.1(b) ladjam razreda D, ki svojega potovanja ne razširijo na območje zunaj morskega območja A 1, kot je opredeljeno v pravilu IV/2.12 Konvencije SOLAS iz leta 1974, ni treba izpolnjevati zahtev za prevoz iz poglavja IV Konvencije SOLAS iz leta 1974, ampak morajo izpolnjevati vsaj določbe poglavja IV te priloge.

7. Določbe o preglednosti poveljniškega mostu iz pravila V/22 Konvencije SOLAS iz leta 1974, kolikor je to izvedljivo in smiselno, se uporabljajo tudi za ladje, krajše od 55 metrov, pri čemer „dolžina“ ustreza njeni opredelitvi iz pravila V/2 Konvencije SOLAS iz leta 1974.

8. Kadar koli se v tem oddelku za obstoječe ladje zahteva uporaba resolucije IMO, za ladje, zgrajene največ dve leti po datumu sprejetja take resolucije s strani IMO, ni potrebno, da so v skladu s tako resolucijo, če so v skladu z morebitnimi še veljavnimi prejšnjimi resolucijami.

10. Navedba „(pravilo…)“, ki sledi številnim naslovom pravil v tem oddelku, se nanaša na pravila Konvencije SOLAS iz leta 1974, na katerih temeljijo navedena pravila, tj.:

.1 Poglavje II-1: Del A-1 se sklicuje na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz leta 2006.

.2 Poglavje II-1: Dela A in B se sklicujeta na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz let 1996/1998.

.3 Poglavje II-2: Pravili II-2/A/1 in II-2/A/2 iz Dela A se sklicujeta na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz let 1999/2000. Tretji odstavek pravila II-2/A/1 se sklicuje na Del F (Drugačna zasnova in rešitve) spremenjenega poglavja II-2 (spremembe iz leta 2000) Konvencije SOLAS iz leta 1974 za nove ladje, zgrajene 1. januarja 2003 ali pozneje. Poglavje II-2: Pravila II-2/A/3 do II-2/A/16 dela A in pravila II-2/B/1 do II-2/B/18 dela B se sklicujejo na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz let 1996/1998.

.4 Poglavje III: Navedeni so sklici na spremembe Konvencije SOLAS iz let 1996/1998 in 2001–2003.

11. Določbe, ki se uporabljajo za LADJE RAZREDA A, so navedene v:

pravilu II-1/A-1/1 poglavja II-1/A-1,

pravilih II-1/B-2/1, II-1/B-2/23 in II-1/B-2/24 poglavja II-1/B-2,

pravilih II-1/C/1, II-1/C/3 in II-1/C/16 poglavja II-1/C,

pravilih II-2/A/4, II-2/A/9 in II-2/A/12 poglavja II-2/A ter

pravilu II-2/B/6 poglavja II-2/B.

12. Določbe, ki se uporabljajo za RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA A:

pravili II-1/B-2/17-2 in II-1/B-2/20 poglavja II-1/B-2.

POGLAVJE II-1

ZGRADBA – PREGRAJEVANJE IN STABILNOST, STROJI IN ELEKTRIČNE NAPELJAVE

DEL A

SPLOŠNO

1. Pravilo II-1/A/1: Opredelitve, povezane z delom B (pravilo 2)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 1 Pregradna tovorna črta je vodna črta, po kateri se določa pregrajevanje ladje. .2 Najvišja pregradna tovorna črta je vodna črta, ki ustreza največjemu ugrezu, dovoljenemu po zahtevah za pregrajevanje, ki se uporabljajo.

.2 Dolžina ladje je dolžina, merjena med navpičnima črtama skozi skrajni točki najvišje pregradne tovorne črte.

.3 Širina ladje je največja širina med zunanjimi robovi reber na najvišji pregradni tovorni črti ali pod njo.

.4 Ugrez je navpična razdalja od zgornjega roba kobilice na polovici dolžine ladje do zadevne pregradne tovorne črte.

.5 Nosilnost je razlika v tonah med izpodrivom ladje na poletni tovorni črti v vodi s specifično težo 1,025 in težo prazne ladje.

.6 Teža prazne ladje je izpodriv ladje v tonah brez tovora, goriva, mazalnega olja, balastne vode, sladke vode in napajalne vode v rezervoarjih, zalog potrošnega materiala ter potnikov, posadke in njihovega imetja.

.7 Pregradni krov je najvišji krov, do katerega dosegajo prečne neprepustne pregrade.

.8 Mejna ugrezna črta je na boku označena črta, ki leži najmanj 76 mm pod zgornjim robom pregradnega krova.

.9 Poplavnost prostora je odstotni delež prostora, ki ga lahko zalije voda. Prostornina prostora, ki sega nad mejno ugrezno črto, se meri samo do višine te črte.

.10 Strojnica je prostor, ki sega od zgornjega roba kobilice do mejne ugrezne črte ter med končnima glavnima prečnima neprepustnima pregradama in obsega prostore, v katerih so glavni in pomožni pogonski stroji ter kotli, ki so namenjeni za potrebe pogona.

.11 Prostori za potnike so prostori, ki so predvideni za namestitev potnikov in njihovo uporabo, razen prostorov za prtljago, zaloge, živež in poštne pošiljke.

.12 Neprepusten v zvezi s konstrukcijo pomeni zmožen preprečiti prehod vode skozi konstrukcijo v kateri koli smeri pri tlaku vode, ki bi lahko nastal v nepoškodovanem ali poškodovanem stanju.

.13 Odporen na vremenske vplive pomeni, da voda ne bo prodrla v ladjo pod nobenimi pogoji na morju.

.14 Ro-ro potniška ladja pomeni potniško ladjo z ro-ro prostori za tovor ali prostori posebne kategorije, kot so opredeljeni v pravilu II-2/A/2.

2. Pravilo II-1/A/2: Opredelitve, povezane z deli C, D, in E (pravilo 3)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 .1 Sistem za upravljanje krmilne naprave je oprema, po kateri se prenašajo povelja od poveljniškega mostu do pogonov krmilne naprave. Sisteme za upravljanje krmilne naprave sestavljajo oddajniki, sprejemniki, hidravlične krmilne črpalke in pripadajoči motorji, krmilniki motorjev, cevi in kabli. .2 Glavna krmilna naprava je sestavljena iz strojne opreme, pogonov krmila, morebitnih pogonov krmilne naprave ter pomožne opreme in elementov za prenos navora na krmilno gred (tj. krmilna ročica ali kvadrant), ki so potrebni, da se krmilo obrača in tako usmerja ladjo v normalnih razmerah plovbe.

.2 Pogon krmilne naprave je: .1 pri električni krmilni napravi elektromotor in pripadajoča električna oprema; .2 pri elektrohidravlični krmilni napravi elektromotor, pripadajoča električna oprema in povezana črpalka; .3 pri drugi hidravlični krmilni napravi pogonski motor in priključena črpalka.

.3 Pomožna krmilna naprava je naprava, razen katerega koli dela glavne krmilne naprave, ki je potrebna za krmiljenje ladje v primeru okvare glavne krmilne naprave, vendar ne vključuje krmilne ročice, kvadranta ali sestavnih delov, ki služijo enakemu namenu.

.4 Normalni plovni in bivalni pogoji so pogoji, v katerih so ladja kot celota, stroji, naprave, sredstva in pripomočki, ki zagotavljajo pogon, sposobnost krmarjenja, varno plovbo, varnost pred požarom in poplavo, notranje in zunanje komunikacije ter signale, in sredstva za evakuacijo, vitli rešilnih čolnov ter predvidene naprave za udobno bivanje brezhibni in normalno delujejo.

.5 Izredne razmere so razmere, v katerih katere koli storitve, potrebne za normalne plovne in bivalne pogoje, ne delujejo zaradi izpada glavnega vira električne energije.

.6 Glavni vir električne energije je vir, namenjen oskrbi z električno energijo glavne stikalne plošče za razvod do vseh naprav, ki so potrebne za ohranjanje ladje v normalnih plovnih in bivalnih pogojih.

.7 Stanje popolnega mirovanja ladje je stanje, ko glavni pogonski stroj, kotli in pomožne naprave ne delujejo zaradi pomanjkanja energije.

.8 Glavna generatorska postaja je prostor, v katerem je nameščen glavni vir električne energije.

.9 Glavna stikalna plošča je stikalna plošča, ki se napaja neposredno iz glavnega vira električne energije in je namenjena oskrbi porabnikov na ladji z električno energijo.

.10 Zasilna stikalna plošča je stikalna plošča, ki se v primeru izpada glavnega električnega napajalnega sistema neposredno napaja iz zasilnega vira električne energije ali prehodnega vira zasilne energije in je namenjena oskrbi zasilnih naprav z električno energijo.

.11 Zasilni vir električne energije je vir električne energije, namenjen za napajanje zasilne stikalne plošče v primeru izpada napajanja iz glavnega vira električne energije.

.12 Največja potovalna hitrost pri vožnji naprej je največja konstrukcijsko določena hitrost, ki jo ladja vzdržuje med plovbo pri največjem ugrezu ladje.

.13 Največja hitrost vzvratne vožnje je hitrost, ki jo ladja lahko predvidoma doseže pri največji konstrukcijsko določeni moči vzvratne vožnje pri največjem ugrezu ladje.

.14(a) Strojnice so vse strojnice kategorije A in drugi prostori, v katerih so pogonski stroji, kotli, naprave za tekoče gorivo, parni stroji in motorji z notranjim zgorevanjem, generatorji in večji električni stroji, črpalne postaje za gorivo, stroji za hlajenje, stabilizacijo, prezračevanje in klimatizacijo, podobni prostori ter dostopi do njih.

.14(b) Strojnice kategorije A so vsi prostori in dostopi do teh prostorov, v katerih so: .1 motorji z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za glavni pogon, ali .2 motorji z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za druge namene kot za glavni pogon, če imajo takšni stroji skupno izhodno moč najmanj 375 kW, ali .3 kakršni koli kotli ali naprave za tekoče gorivo.

.15 Pogonski sistem krmila je hidravlična oprema, namenjena oskrbi z energijo za obračanje krmilne osi, ki jo sestavljajo pogonske enote krmilnega gonila, pripadajoči cevovodi in oprema ter pogon krmila. Pogonski sistemi krmila si lahko delijo skupne mehanske elemente, tj. krmilno ročico, kvadrant in krmilno gred ali sestavne dele, ki služijo istemu namenu.

.16 Nadzorne postaje so prostori, v katerih so nameščeni ladijska radijska postaja, glavna navigacijska oprema ali zasilni vir energije ali v katerih je naprava za registriranje požara ali protipožarna oprema.

DEL A-1

KONSTRUKCIJA LADIJ

1. Pravilo II-1/A-1/1: Nova vgradnja materialov, ki vsebujejo azbest (pravilo 3-5)

VSE LADJE:

.1 Pravilo II-1/A-1/1 se uporablja za materiale, ki se uporabljajo za konstrukcijo, stroje, električne napeljave in opremo, ki so zajeti v pravilih v tej prilogi.

.2 Na vseh ladjah je prepovedana nova vgradnja materialov, ki vsebujejo azbest.

2. Pravilo II-1/A-1/2: Konstrukcijske risbe, ki se hranijo na krovu in na kopnem (pravilo 3-7)

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2012 ALI POZNEJE:

.1 Zbirka konstrukcijskih risb, ki prikazujejo ladjo, kot je bila zgrajena, in drugih načrtov, ki prikazujejo naknadne spremembe konstrukcije, se hrani na krovu ladij, zgrajenih 1. januarja 2012 ali pozneje.

.2 Dodatno zbirko takih risb hrani podjetje na kopnem, kot je opredeljeno v pravilu IX/1.2 Konvencije SOLAS iz leta 1974.

.3 Sklic na okrožnico IMO MSC/Circ.1135 o „konstrukcijskih risbah, ki jih je treba hraniti na krovu ladje in na kopnem“.

3. Pravilo II-1/A-1/3: Oprema za vleko in privez (pravilo 3-8)

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2012 ALI POZNEJE:

.1 Ladje so opremljene s sistemi, opremo in priborom z zadostno varno delovno obremenitvijo, da omogočajo varno izvajanje vseh postopkov pri vleki in privezu, ki so povezani z normalnim delovanjem ladje.

.2 Sistemi, oprema in pribor, zagotovljeni v skladu z odstavkom 1, ustrezajo standardom, ki so skladni s klasifikacijo po pravilih priznane organizacije ali enakovrednih pravilih, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES.

.3 Sklic na okrožnico IMO MSC/Circ.1175 o „Smernicah o opremi za vleko in privez na ladjah“.

.4 Na vsakem kosu pribora ali opreme, zagotovljenem v skladu s tem pravilom (II-1/A-1/3), so jasno označene morebitne omejitve, povezane z njegovo varno uporabo, pri tem pa se upošteva, kako trdno je pritrjen na ladijsko konstrukcijo.

4. Pravilo II-1/A-1/4: Zaščita pred hrupom (pravilo 3-12)

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2018 ALI POZNEJE:

.1 Ladje z bruto tonažo 1 600 ali več so izdelane tako, da se zmanjša hrup na krovu in pred njim zaščiti osebje v skladu s Kodeksom IMO o ravneh hrupa na ladjah, ki ga je sprejel Odbor za pomorsko varnost z Resolucijo MSC.337(91), kot bi jo spremenil IMO.

5. Pravilo II-1/A-1/5: Postopki vleke v sili (pravilo 3-4)

LADJE RAZREDA B:

.1 Ladje imajo postopek za vleko v sili. Tak postopek je shranjen na krovu ladje za uporabo v izrednih razmerah in temelji na obstoječih ureditvah in opremi, ki je na voljo na ladji.

.2 Postopek (glej „Smernice za lastnike/upravljavce o pripravi postopkov za vleko v sili“ (MSC.1/Circ.1255) vključuje: .1 risbe krova na premcu in krmi, na katerih so prikazane možne ureditve za vleko v sili; .2 popis opreme na krovu, ki se lahko uporablja za vleko v sili; .3 sredstva in načine sporazumevanja ter .4 vzorčne postopke za lažjo pripravo in izvedbo postopkov vleke v sili.

DEL B

STABILNOST NEPOŠKODOVANE LADJE, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST V POŠKODOVANEM STANJU

Del B-1

Ladje, zgrajene 1. januarja 2009 ali pozneje – možnost uporabe Resolucije MSC.216(82)

Za ladje razreda B, C in D, pri katerih je bila kobilica položena 1. januarja 2009 ali pozneje ali so bile takrat v podobni fazi gradnje, veljajo zahteve iz dela B-2 ali ustrezne določbe iz poglavja II-I dela B Konvencije SOLAS, kot je določeno v Prilogi 2 k Resoluciji MSC 216(82).

Del B-2

Ladje, zgrajene pred 1. januarjem 2009

1. Pravilo II-1/B-2/1: Resolucija o stabilnosti nepoškodovane ladje A.749(18), kot je bila spremenjena z Resolucijo MSC.75(69)

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D:

Vsi razredi novih ladij izpolnjujejo ustrezne določbe za potniške ladje iz Kodeksa o stabilnosti nepoškodovane ladje, ki je bil sprejet z Resolucijo IMO A.749(18), kot je bila spremenjena.

Če države članice menijo, da je uporaba Merila za močan veter in bočno zibanje ladje iz spremenjene Resolucije IMO A.749(18) neustrezna, se lahko uporabi alternativni pristop, ki zagotavlja zadovoljivo stabilnost. Dokaze o tem je treba predložiti Komisiji, ki potrdi, da je dosežena enakovredna stopnja varnosti.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA A IN B:

Vse obstoječe ladje razreda A in B v vseh stanjih naloženosti izpolnjujejo naslednja merila stabilnosti po ustreznem popravku za učinek proste površine tekočin v rezervoarjih v skladu s predpostavkami iz odstavka 3.3 Resolucije IMO A.749(18), kot je bila spremenjena, ali enakovrednimi predpostavkami.

(a) Površina pod krivuljo ročice vzravnalnega momenta (krivulja GZ) ni manjša od: (i) 0,055 m rad do nagibnega kota 30°; (ii) 0,09 m rad do nagibnega kota 40° ali kota poplavljanja, tj. nagibnega kota, pri katerem so spodnji robovi vseh odprtin v trupu, nadgradnjah ali krovnih hišicah, ki jih ni mogoče neprepustno zapreti, potopljeni v vodo, če je ta kot manjši od 40°; (iii) 0,03 m rad med nagibnima kotoma 30° in 40° ali med nagibnim kotom 30° in kotom poplavljanja, če je ta kot manjši od 40°.

(b) Ročica vzravnalnega momenta GZ je vsaj 0,20 metra pri nagibnem kotu, enakem ali večjem od 30°.

(c) Največja ročica vzravnalnega momenta GZ nastopi pri nagibnem kotu, za katerega je zaželeno, da je večji od 30°, nikakor pa manjši od 25°.

(d) Začetna prečna metacentrična višina ni manjša od 0,15 metra.

Stanja naloženosti, ki jih je treba upoštevati za preverjanje skladnosti z zgornjimi merili stabilnosti, vključujejo vsaj tista, ki so navedena v odstavku 3.5.1.1 Resolucije IMO A.749(18), kot je bila spremenjena.

Vse obstoječe ladje razreda A in B morajo izpolnjevati tudi dodatna merila, kot so določena v odstavku 3.1.2.6 (Dodatna merila za potniške ladje) in odstavku 3.2 (Merilo za močan veter in bočno zibanje ladje) spremenjene Resolucije IMO A.749(18).

Če države članice menijo, da je uporaba Merila za močan veter in bočno zibanje ladje iz spremenjene Resolucije IMO A.749 (18) neustrezna, se lahko uporabi alternativni pristop, ki zagotavlja zadovoljivo stabilnost. Dokaze o tem je treba predložiti Komisiji, ki potrdi, da je dosežena enakovredna stopnja varnosti.

2. Pravilo II-1/B-2/2: Neprepustno pregrajevanje

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Vsaka ladja je s pregradami, ki so neprepustne do pregradnega krova, pregrajena v neprepustne oddelke, katerih največja dolžina se izračuna v skladu s posebnimi zahtevami, navedenimi spodaj.

Namesto navedenih zahtev se lahko uporabijo Pravila o pregrajevanju in stabilnosti potniških ladij kot enakovredno nadomestilo delu B Poglavja II Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1960, kot je navedeno v Resoluciji IMO A.265 (VIII), če se uporabijo v celoti.

Vsak drugi del notranje konstrukcije, ki vpliva na učinkovitost pregrajevanja ladje, mora biti neprepusten.

3. Pravilo II-1/B-2/3: Poplavna dolžina (pravilo 4)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Poplavna dolžina za določeno točko je največji del dolžine ladje s središčem v zadevni točki, ki je lahko poplavljen ob spodaj navedeni predpostavki poplavnosti, da ladja ni potopljena pod mejno ugrezno črto.

.2 Na ladjah, ki nimajo neprekinjenega pregradnega krova, se lahko poplavna dolžina za vsako točko določi na podlagi predpostavljene neprekinjene mejne ugrezne črte, ki v nobeni točki ni manj kot 76 mm oddaljena od zgornje površine krova na boku ladje, do katere so zadevne pregrade in zunanja oplata neprepustno izvedene.

.3 Če je del predpostavljene mejne ugrezne črte znatno pod krovom, do katerega so izvedene pregrade, lahko uprava države zastave dovoli manjša odstopanja pri neprepustnosti za tiste dele pregrad, ki so nad mejno ugrezno črto in neposredno pod višjim krovom.

4. Pravilo II-1/B-2/4: Dovoljena dolžina oddelkov (pravilo 6)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Največja dovoljena dolžina oddelka s središčem v kateri koli točki dolžine ladje se določi tako, da se poplavna dolžina množi z ustreznim faktorjem, ki se imenuje faktor pregrajevanja.

5. Pravilo II-1/B-2/5: Poplavnost (pravilo 5)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Predpostavke iz pravila II-1/B-2/3 se nanašajo na poplavnost prostorov pod mejno ugrezno četo.

Pri določitvi poplavne dolžine se uporabi predpostavljena povprečna poplavnost prostorov pod mejno ugrezno črto iz tabele v pravilu II-1/B-2/8.3.

6. Pravilo II-1/B-2/6: Faktor pregrajevanja

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

Faktor pregrajevanja je:

1,0 za ladjo, ki je registrirana za prevoz manj kot 400 oseb;

1,0 za ladjo, ki je registrirana za prevoz 400 oseb ali več in ima dolžino L < 55, in

0,5 za ladjo, ki je registrirana za prevoz 400 oseb ali več.

Obstoječe ro-ro potniške ladje razreda B morajo izpolniti to zahtevo najpozneje do datuma izpolnitve iz odstavka 2 pravila II-1/B-2/8-2.

OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE:

Faktor pregrajevanja je: 1,0

7. Pravilo II-1/B-2/7: Posebne zahteve v zvezi s pregrajevanjem ladij (pravilo 7)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Če v enem ali več delih ladje neprepustne pregrade segajo do višjega krova kot v ostalem delu ladje in se to povečanje višine pregrade želi izkoristiti pri izračunu poplavne dolžine, se smejo uporabiti ločene mejne ugrezne črte za vsak takšen del ladje pod pogojem: .1 da zunanja oplata ladje seže po vsej dolžini ladje do krova, ki ustreza najvišji mejni ugrezni črti, in da se vse odprtine v zunanji oplati pod tem krovom po vsej dolžini ladje štejejo, kot da so v smislu pravila II-1/B-2/15 pod mejno ugrezno črto, ter .2 da sta oddelka ob „stopnici“ v pregradnem krovu v mejah dovoljene dolžine, ki ustreza njunima mejnima ugreznim črtama, in da poleg tega njuna skupna dolžina ne presega dvojne dovoljene dolžine, izračunane glede na spodnjo mejno ugrezno črto.

.2 Dolžina enega oddelka sme biti večja od dovoljene dolžine, določene v skladu s pravilom II-1/B-2/4, če skupna dolžina vsake dvojice oddelkov, ki jo tvorita zadevni in sosednji oddelek, ne presega manjše vrednosti izmed poplavne dolžine in dvojne dovoljene dolžine.

.3 Ena od glavnih prečnih pregrad ima lahko vdolbino, če so vsi deli vdolbine med dvema navpičnima ravninama na obeh straneh ladje na razdalji od zunanje oplate, ki je enaka petini širine ladje, in na višini najvišje pregradne tovorne črte, merjeno pravokotno na simetralo ladje. Če je kateri koli del vdolbine zunaj navedenih meja, se šteje za stopnico v skladu z odstavkom 6.

.4 Če ima katera od glavnih prečnih pregrad vdolbino ali stopnico, se pri določanju pregrajevanja uporabi ekvivalentna ravna pregrada.

.5 Če je glavni prečni neprepustni oddelek tudi sam pregrajen in če se lahko uprava države zastave prepriča, da po predpostavljeni bočni poškodbi, ki bi segala v dolžino 3,0 metra plus 3 % dolžine ladje ali 11,0 metra ali 10 % dolžine ladje, kar je najmanj, ne bo poplavljena vsa prostornina glavnega oddelka, se lahko dovoli sorazmerna prilagoditev dovoljene dolžine, ki bi bila sicer potrebna za takšen oddelek. V takem primeru količina dejanskega vzgona, predpostavljenega na nepoškodovani strani, ne sme biti večja od predpostavljenega vzgona na poškodovani strani. Ta odstavek se uporabi le, če zaradi tega ni pričakovati preprečitve izpolnjevanja pravila II-1/b-2/8.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.6 Ena od glavnih prečnih pregrad lahko ima stopnico, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: .1 skupna dolžina dveh oddelkov, ločenih s to pregrado, ne sme biti večja od 90 % poplavne dolžine ali dvojne dovoljene dolžine oddelka, razen na ladjah s faktorjem pregrajevanja, ki je enak 1, na katerih skupna dolžina teh dveh oddelkov ne sme presegati dovoljene dolžine; .2 v predelu stopnice je izvedeno dopolnilno pregrajevanje, da se ohrani enaka stopnja varnosti, kakor če bi bila pregrada ravna; .3 oddelek, nad katerega sega stopnica, ne presega dovoljene dolžine, ki ustreza mejni ugrezni črti, ki je 76 mm pod stopnico.

.7 Na ladjah dolžine najmanj 100 metrov je ena glavnih prečnih pregrad za prestrezno pregrado postavljena tako, da njena oddaljenost od premčne navpičnice ne znaša več od dovoljene dolžine oddelka.

.8 Če je razdalja med dvema glavnima sosednjima prečnima pregradama ali njunima ekvivalentnima ravnima pregradama ali razdalja med navpičnimi ravninami, ki gredo skozi najbližje stopničaste dele pregrad, manjša od 3,0 metra plus 3 % dolžine ladje ali 11,0 metra ali 10 % dolžine ladje, kar je najmanj, se šteje, da je samo ena od teh pregrad del pregrajevanja ladje.

.9 Če je zahtevani faktor pregrajevanja enak 0,50, skupna dolžina katerih koli dveh sosednjih oddelkov ne sme biti večja od poplavne dolžine.

8. Pravilo II-1/B-2/8: Stabilnost v poškodovanem stanju (pravilo 8)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1.1 V vseh pogojih delovanja mora biti zagotovljena takšna stabilnost v nepoškodovanem stanju, da ladja lahko vzdrži popolno poplavljanje katerega koli glavnega oddelka, za katerega se zahteva, da je v okviru poplavne dolžine.

.1.2 Če sta dva sosednja glavna oddelka ločena s stopničasto pregrado, ki ustreza določbam pododstavka 6.1 pravila II-1/B-2/7, je stabilnost v nepoškodovanem stanju takšna, da ladja lahko vzdrži poplavljanje teh dveh sosednjih glavnih oddelkov.

.1.3 Če je zahtevani faktor pregrajevanja 0,50, mora biti stabilnost v nepoškodovanem stanju takšna, da ladja lahko vzdrži poplavljanje katerih koli dveh sosednjih oddelkov.

.2.1 Zahteve iz pododstavka.1 se določijo z izračunom v smislu odstavkov.3,.4 in.6 ter ob upoštevanju razmerij in konstrukcijskih značilnosti ladje ter razporeditve in oblike poškodovanih oddelkov. Pri teh izračunih je treba predpostaviti, da je ladja glede na stabilnost v najbolj neugodnih pogojih delovanja.

.2.2 Če je predvidena izvedba krovov, notranjih oplat ali vzdolžnih pregrad zadostne neprepustnosti, da močno omejijo vdiranje vode, se take omejitve pri izračunih upoštevajo v ustrezni meri.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B IN OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE, ZGRAJENE 29. APRILA 1990 ALI POZNEJE:

.2.3 Zahtevana stabilnost v končnem stanju po poškodbi in po izravnavi, če je predvidena, se določi na naslednji način: 2.3.1 Krivulja pozitivnih ostankov vzravnalnih momentov ima najmanjše območje 15° nad kotom ravnovesja. To območje se lahko zmanjša na najmanj 10°, če je površina pod krivuljo vzravnalnega momenta takšna, kot je določeno v pododstavku.2.3.2, in pomnožena z razmerjem 15/območje, pri čemer je območje izraženo v stopinjah. .2.3.2 Površina pod krivuljo vzravnalnega momenta je vsaj 0,015 m rad, merjeno od kota ravnovesja do manjše od naslednjih vrednosti: .1 kota, pod katerim se pojavi napredujoče poplavljanje; .2 22 ° (merjeno od navpičnice), če gre za poplavljanje enega oddelka, ali 27 ° (merjeno od navpičnice), če gre za hkratno poplavljanje dveh sosednjih oddelkov. .2.3.3 Ostanek vzravnalnega momenta se izračuna znotraj območja pozitivne stabilnosti ob upoštevanju največjega od naslednjih nagibnih momentov: .1 zaradi zbiranja vseh potnikov na eni strani; .2 zaradi spuščanja vseh popolnoma naloženih reševalnih plovil s sošico na eni strani; .3 zaradi tlaka vetra; po naslednji formuli: V nobenem primeru pa vzravnalni moment ne sme biti manjši od 0,10 metra. .2.3.4 Za namen izračuna nagibnih momentov iz odstavka.2.3.3 se predpostavlja naslednje: .1 moment zaradi zbiranja potnikov: .1.1 štiri osebe na kvadratni meter; .1.2 masa 75 kg na potnika; .1.3 potniki se porazdelijo po razpoložljivih krovnih površinah na eni strani ladje na krovih, na katerih so zbirna mesta, in na tak način, da ustvarijo najbolj neugoden nagibni moment. .2 Moment zaradi spuščanja vseh popolnoma naloženih reševalnih plovil, ki se spuščajo s sošico na eni strani: .2.1 za vse rešilne in reševalne čolne, ki so na boku, na katerega se je nagnila ladja po poškodbi, se predpostavlja, da so zasukani navzven, popolnoma naloženi in pripravljeni za spust; .2.2 za rešilne čolne, ki so popolnoma naloženi pripravljeni za spust s svojega mesta na ladji, se upošteva največji nagibni moment med spuščanjem; .2.3 za vsak popolnoma naložen rešilni splav, ki se spušča s sošico, pritrjen na vsako sošico na boku, na katerega se je nagnila ladja po poškodbi, se predpostavlja, da je zasukan navzven in pripravljen za spust; .2.4 osebe, ki niso v reševalnih sredstvih, ki so zasukana navzven, ne smejo povzročati dodatnega nagibanja ali vzravnalnega momenta; .2.5 za reševalno opremo na boku ladje, nasprotnem od tistega, na katerega se je ladja nagnila, se predpostavlja, da je na svojem mestu. .3 Momenti zaradi tlaka vetra: .3.1 razred B: uporabi se tlak vetra 120 N/m2; razreda C in D: uporabi se tlak vetra 80 N/m2; .3.2 površina, na katero deluje tlak vetra, je stranska projekcija ladje nad vodno črto, ki ustreza nepoškodovanemu stanju; .3.3 ročica momenta je navpična razdalja od točke na polovici povprečnega ugreza, ki ustreza nepoškodovanemu stanju, do težišča stranske ploskve.

.2.4 Kadar nastopi večje napredujoče poplavljanje, to pomeni, kadar povzroči hitro zmanjšanje vzravnalnega momenta za 0,04 metra ali več, se šteje, da se krivulja vzravnalnega momenta konča pri kotu, pri katerem se pojavi napredujoče poplavljanje, območje in površina, navedena v točkah.2.3.1 in.2.3.2, pa se merita do tega kota.

.2.5 Če ima napredujoče poplavljanje omejen obseg in se ne nadaljuje neprekinjeno ter povzroča sprejemljivo počasno zmanjševanje vzravnalnega momenta za manj kot 0,04 metra, se preostanek krivulje delno priseka ob predpostavki, da je napredujoče poplavljen prostor tako poplavljen od začetka.

.2.6 V vmesnih fazah poplavljanja mora biti največji vzravnalni moment vsaj 0,05 metra, območje pozitivnih vzravnalnih momentov pa vsaj 7. V vseh primerih je treba predpostavljati le eno razpoko v trupu in le eno prosto površino.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.3 Za izračun stabilnosti poškodovane ladje se uporabijo naslednje vrednosti prostorske in površinske poplavnosti:



Prostori Poplavnost (%) Predvideni za tovor ali ladijske zaloge 60 Zasedeni z bivalnimi prostori 95 Zasedeni s stroji 85 Namenjeni za tekočine 0 ali 95 (1) ( 1 ) Kar ima za posledico strožje zahteve. Večjo površinsko poplavnost je treba predpostaviti za tiste prostore, ki blizu poškodovane vodne ploskve nimajo veliko prostorov za namestitev potnikov in posadke ali strojev in prostore, ki v glavnem niso zasedeni s kakršno koli večjo količino tovora ali zalog.

.4 Predpostavljeni obseg poškodbe je: .1 v vzdolžni smeri: 3,0 metra plus 3 % dolžine ladje ali 11,0 metra ali 10 % dolžine ladje, kar je najmanj; .2 v prečni smeri (merjeno od boka ladje navznoter, pravokotno na simetralo ladje na višini najvišje pregradne tovorne črte): razdalja ene petine širine ladje ter .3 v navpični smeri: neomejeno od kobilice navzgor. .4 če bi kakšna poškodba manjših razsežnosti od tistih, ki so navedene v pododstavkih.4.1,.4.2,.4.3, povzročila težje pogoje glede prečnega nagiba ali zmanjšanja metacentrične višine, se v izračunih takšna poškodba predpostavi.

.5 Nesimetrično poplavljanje je treba z ustreznimi ukrepi zmanjšati na najmanjšo mero. Če je treba izravnavati velike kote prečnih nagibov, se, če je to izvedljivo, uporabijo sredstva s samodejnim delovanjem, vendar mora vedno, kadar obstajajo upravljalni elementi naprave za prečno poplavljanje, obstajati možnost upravljanja s takšno napravo z mesta nad pregradnim krovom. Za nove ladje razreda B, C in D največji kot prečnega nagiba po poplavljanju, vendar pred izravnavo, ne sme presegati 15°. Če se zahtevajo naprave za prečno poplavljanje, čas za izravnavo ne sme preseči 15 minut. Ustrezna navodila za uporabo naprav za izravnavo nagiba morajo biti na voljo poveljniku ladje.

.6 Končno stanje ladje po poškodbi in izvedeni izravnavi v primeru nesimetričnega poplavljanja: .1 v primeru simetričnega poplavljanja mora biti preostala metacentrična višina pozitivna in znašati najmanj 50 mm, izračunano po metodi nespremenljivega izpodriva; .2a če ni drugače določeno v odstavku 6.2b, v primeru nesimetričnega poplavljanja kot prečnega nagiba pri poplavljanju enega oddelka ne presega 7° pri ladjah razreda B (nove in obstoječe) in 12° pri ladjah razreda C in D (nove). Pri hkratnem poplavljanju dveh sosednjih oddelkov se lahko dovoli kot prečnega nagiba 12° za obstoječe in nove ladje razreda B pod pogojem, da faktor pregrajevanja nikjer ni večji od 0,50 v poplavljenem delu ladje; .2b za obstoječe potniške ladje razreda B, zgrajene pred 29. aprilom 1990, ki niso ro-ro potniške ladje, v primeru nesimetričnega poplavljanja kot ne presega 7°, razen v posebnih primerih, za katere uprava lahko dovoli dodatni prečni nagib zaradi nesimetričnega momenta, vendar v nobenem primeru končni prečni nagib ne sme presegati 15°; .3 mejna ugrezna črta v končnem stanju poplavljanja nikakor ne sme biti potopljena. Če je mogoče, da se mejna ugrezna črta potopi v času samega poplavljanja, lahko uprava države zastave zahteva, da se opravijo preiskave in sprejmejo ukrepi, ki so po njenem mnenju potrebni za varnost ladje.

.7 Poveljnik ladje mora imeti na voljo podatke, potrebne za ohranitev zadostne stabilnosti ladje v nepoškodovanem stanju v pogojih obratovanja, da lahko ladja vzdrži kritično poškodbo. Na ladjah z napravami za prečno poplavljanje mora biti poveljnik ladje seznanjen s pogoji stabilnosti, na podlagi katerih so opravljeni izračuni prečnega nagiba, in opozorjen, da bi se utegnila ladja ob manj ugodnih pogojih stabilnosti v poškodovanem stanju preveč nagniti.

.8 Podatki iz odstavka.7, ki poveljniku ladje omogočajo, da ohrani zadostno stabilnost ladje v nepoškodovanem stanju, morajo vsebovati informacije o največji dovoljeni višini težišča ladje nad kobilico (KG) ali najmanjši dovoljeni metacentrični višini (GM) za območje ugrezov ali izpodrivov, ki zadostujejo za vključitev vseh pogojev obratovanja. Informacije prikazujejo vpliv različnih prevesov ob upoštevanju obratovalnih omejitev.

.9 Vsaka ladja ima ugrezne lestvice, ki so jasno označene na premcu in krmi. Če ugrezne oznake niso na jasno vidnem mestu ali če obratovalne omejitve določene dejavnosti otežujejo odčitavanje ugreznih oznak, se ladja opremi z zanesljivim sistemom prikaza ugreza, s katerim se lahko določa ugrez na premcu in krmi.

.10 Ko je ladja naložena in preden odpluje, poveljnik ladje določi preves in stabilnost ladje ter se prepriča in zabeleži, da ladja izpolnjuje merila stabilnosti iz ustreznih Pravil. Ugotavljanje stabilnosti ladje se vedno opravi z izračunom. Za ta namen se lahko uporabi elektronski računalnik za izračun nalaganja in stabilnosti ali enakovreden pripomoček.

.11 Uprava države zastave ne sme dovoliti odstopanj od zahtev za stabilnost ladje v poškodovanem stanju, razen če se dokaže, da je v vseh pogojih obratovanja metacentrična višina ladje v nepoškodovanem stanju, ki bi zadostila tem zahtevam, večja od potrebne za predvideno obratovanje ladje.

.12 Odstopanja od zahtev za stabilnost ladje v poškodovanem stanju se smejo dovoliti le izjemoma in pod pogojem, da se uprava države zastave prepriča, da so razmerja, naprave in druge značilnosti ladje najugodnejše za stabilnost ladje po poškodbi, ki se lahko v danih okoliščinah praktično in smiselno sprejmejo.

8-1 Pravilo II-1/B-2/8-1: Stabilnost ro-ro potniških ladij v poškodovanem stanju (pravilo 8-1)

OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.1 Obstoječe ro-ro potniške ladje razreda B morajo biti skladne s pravilom II-1/B-2/8 najpozneje na datum prvega rednega pregleda po datumu izpolnitve, ki je predpisan v nadaljevanju, v skladu z vrednostjo A/Amax, kot je opredeljena v Prilogi k okrožnici MSC/Circ.574 „Postopek izračuna za ocenitev lastnosti glede sposobnosti preživetja obstoječih ro-ro potniških ladij, kadar se uporablja poenostavljena metoda, temelječa na pravilu A.265 (VIII)“.



Vrednost A/Amax: Datum izpolnitve: manj kot 85 % 1. oktober 1998 85 % ali več, vendar manj kot 90 % 1. oktober 2000 90 % ali več, vendar manj kot 95 % 1. oktober 2002 95 % ali več, vendar manj kot 97,5 % 1. oktober 2004 97,5 % ali več 1. oktober 2005

8-2 Pravilo II-1/B-2/8-2: Posebne zahteve za ro-ro potniške ladje za prevoz 400 oseb ali več (pravilo 8-2)

NOVE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

Ne glede na določbe pravil II-1/B-2/8 in II-1/B-2/8-1:

.1 nove ro-ro potniške ladje, ki so registrirane za prevoz 400 oseb ali več, morajo izpolnjevati določbe odstavka.2.3 pravila II-1/B-2/8 ob predpostavki poškodbe kjer koli na dolžini ladje L in

.2 obstoječe ro-ro potniške ladje, ki so registrirane za prevoz 400 oseb ali več, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 najpozneje do datuma prvega rednega pregleda po datumu izpolnitve, ki je predpisan v pododstavku.2.1,.2.2 ali.2.3, odvisno od tega, kateri je najpoznejši: 2.1



Vrednost A/Amax: Datum izpolnitve: manj kot 85 % 1. oktober 1998 85 % ali več, vendar manj kot 90 % 1. oktober 2000 90 % ali več, vendar manj kot 95 % 1. oktober 2002 95 % ali več, vendar manj kot 97,5 % 1. oktober 2004 97,5 % ali več 1. oktober 2010 .2.2 Dovoljeno število oseb na ladji:



1 500 ali več 1. oktober 2002 1 000 ali več, vendar manj kot 1 500 1. oktober 2006 600 ali več, vendar manj kot 1 000 1. oktober 2008 400 ali več, vendar manj kot 600 1. oktober 2010 .2.3 Ladje, stare 20 let ali več: kjer starost ladje pomeni čas, ki se šteje od datuma položitve kobilice ali datuma, ko je bila v podobni fazi gradnje, ali od datuma, ko je bila ladja predelana v ro-ro potniško ladjo.

8-3 Pravilo II-1/B-2/8-3: Posebne zahteve za potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje, za prevoz 400 oseb ali več

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE:

Ne glede na določbe pravila II-I/B-2/8 potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje in so registrirane za prevoz 400 oseb ali več, morajo izpolnjevati določbe odstavkov 2.3 in 2.6 pravila II-1/B-2/8 ob domnevi poškodbe kjer koli na dolžini ladje L.

9. Pravilo II-1/B-2/9: Pregrade pretežnih tankov (pikov) in pregrade strojnice (pravilo 10)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Ladja je opremljena s pregrado premčnega pretežnega tanka ali prestrezno pregrado, ki je neprepustna do pregradnega krova. Ta pregrada je nameščena na razdalji od premčne navpičnice, ki ni manjša od 5 % dolžine ladje in ni večja od 3 metrov plus 5 % dolžine ladje.

.2 Če kakšen del ladje pod vodno črto sega čez premčno navpičnico, npr. balonasti premec, se razdalje, določene v odstavku 1, merijo od točke: .1 na polovici dolžine takega podaljška ali .2 na razdalji 1,5 % dolžine ladje pred premčno navpičnico ali .3 na razdalji 3 metrov pred premčno navpičnico, kar je najmanj.

.3 Če je ladja opremljena z dolgo sprednjo nadgradnjo, je pregrada premčnega pretežnega tanka ali prestrezna pregrada neprepustno podaljšana do naslednjega polnega krova nad pregradnim krovom. Podaljšek je nameščen tako, da izključuje možnost, da bi ga premčna vrata poškodovala, če se poškodujejo ali snamejo.

.4 Za podaljšek, ki se zahteva v odstavku 3, ni potrebna namestitev neposredno nad pregrado pod njim, če vsi deli niso nameščeni pred sprednjo mejo, določeno v odstavku 1 ali odstavku 2. Na obstoječih ladjah razreda B pa: .1 del nakladalne rampe, ki sega več kot 2,3 metra nad pregradni krov, ne sega več kot 1,0 meter čez sprednje meje, ki so določene v odstavkih.1 in.2, če nagnjena nakladalna rampa tvori del podaljška prestrezne pregrade nad pregradnim krovom; .2 se podaljšek lahko namesti na omejeni razdalji za zadnjo mejo, določeno v odstavku.1 ali.2, če obstoječa rampa ne izpolnjuje zahtev za priznavanje kot podaljšek k prestrezni pregradi in položaj rampe preprečuje namestitev takega podaljška znotraj meja, določenih v odstavku.1 ali.2. Omejena razdalja za zadnjo mejo ni večja, kot je potrebno za zagotavljanje, da ne pride do trčenja z rampo. Podaljšek prestrezne pregrade se odpira naprej in izpolnjuje zahteve iz odstavka.3 ter je postavljen tako, da izključuje možnost, da bi mu rampa povzročila škodo, če bi se poškodovala ali snela.

.5 Rampe, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih zahtev, se ne štejejo za podaljške prestreznih pregrad.

.6 Vgradijo se tudi pregrada krmnega pretežnega tanka in pregrade, ki ločujejo strojnico od prostorov za tovor in potnike pred strojnico in za njo ter so nepropustne za vodo vse do pregradnega krova. Vendar ni nujno, da pregrada krmnega pretežnega tanka sega do pregradnega krova, če varnost ladje glede na pregrajevanje zaradi tega ni zmanjšana.

.7 Statvene cevi so vedno v neprepustno zaprtih prostorih. Tesnilo statvene cevi je nameščeno v neprepustnem predoru za gred ali kakšnem drugem neprepustnem prostoru, ločenem od prostora za statveno cev in takšne prostornine, da se mejna ugrezna črta ne potopi, če pride do njegove poplavitve zaradi puščanja tesnila statvene cevi.

10. Pravilo II-1/B-2/10: Dvojna dna (pravilo 12)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Ladje z dolžino, manjšo od 50 metrov, morajo imeti dvojno dno, ki sega od pregrade premčnega pretežnega tanka do pregrade zadnjega pretežnega tanka, če je to praktično izvedljivo ter združljivo s konstrukcijo ladje in njenim normalnim delovanjem.

.2 Ladje z dolžino najmanj 50 metrov, vendar manjšo od 61 metrov, morajo imeti dvojno dno, ki sega najmanj od strojnice do pregrade premčnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu te pregrade.

.3 Ladje z dolžino od 61 metrov naprej, vendar manjšo od 76 metrov, morajo imeti dvojno dno vsaj zunaj strojnice, ki sega do pregrad premčnega in krmnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu teh pregrad.

.4 Ladje z dolžino 76 metrov ali več morajo imeti dvojno dno v svojem srednjem delu, ki sega do pregrad premčnega in krmnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu teh pregrad.

.5 Če se zahteva dvojno dno, njegova višina izpolnjuje standarde priznane organizacije, notranje dno pa sega proti bokom ladje na način, da varuje dno ladje do krivine kaluže. Ta zaščita se šteje za zadostno, če presečnica zunanjega roba robne plošče z oplato kaluže nikjer ni pod vodoravno ravnino, ki poteka skozi sečišče s sredino roba prečne diagonalne črte pod kotom 25° do kobilice in jo seka v točki, oddaljeni polovico notranje širine ladje od vzdolžne simetrale.

.6 Majhni bazeni v dvojnem dnu, izvedeni v povezavi z napravami za odvodnjavanje skladišč itd., niso globlji od potrebnega. Globina bazena nikoli ne presega višine dvojnega dna v simetrali ladje minus 460 mm, prav tako ti bazeni ne segajo pod vodoravno ravnino, navedeno v odstavku.5. Vendar je dovoljeno, da bazen na zadnjem koncu predora gredi sega do zunanjega dna. Druge bazene (na primer za mazalno olje pod pogonskimi stroji) lahko uprava države zastave dovoli, če meni, da takšne rešitve zagotavljajo zaščito, enakovredno tisti, ki jo daje dvojno dno v smislu tega pravila (II-1/B-2/10).

.7 Za območje neprepustnih oddelkov srednje velikosti, ki se uporabljajo izključno za prevoz tekočin, se dvojno dno ne zahteva, če po mnenju uprave države zastave varnost ladje v primeru poškodbe njenega dna ali bokov zaradi tega ni manjša.

.8 Ne glede na odstavek.1 tega pravila (II-1/B-2/10) lahko uprava države zastave odobri, da dvojno dno ni potrebno v nobenem delu ladje, v katerem je pregrajevanje izvedeno na podlagi faktorja, ki ni večji od 0,5, če meni, da izvedba dvojnega dna v tem delu ladje ne bi bila v skladu s konstrukcijo in normalnim delovanjem ladje.

11. Pravilo II-1/B-2/11: Določanje, označevanje in vpisovanje pregradnih tovornih črt (pravilo 13)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Za vzdrževanje predpisane stopnje pregrajevanja se ladji določi tovorna črta, ki ustreza odobrenemu pregradnemu ugrezu, in se označi na njenih bokih na sredi ladje. Če ima ladja prostore, posebno prilagojene bodisi za nastanitev potnikov bodisi za prevoz tovora, ima lahko, če lastnik ladje želi, določeno in označeno eno ali več dodatnih tovornih črt, ki ustrezajo pregradnim ugrezom, ki jih uprava države zastave lahko odobri za posamezne alternativne pogoje obratovanja ladje.

.2 Določene in označene pregradne tovorne črte so vpisane v spričevalo o varnosti potniške ladje in opredeljene z oznako C.1, če je pregradna tovorna črta samo ena. Če je pregradnih tovornih črt več, se alternativni pogoji opredelijo z oznakami C.2, C.3, C4 itd. ( 5 ).

.3 Nadvodje, ki ustreza vsaki od teh tovornih črt, se meri na istem mestu in od iste črte krova kot nadvodja, določena po veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.4 Nadvodje, ki ustreza vsaki odobreni pregradni tovorni črti, in pogoji obratovanja ladje, za katere je odobreno, so jasno navedeni v spričevalu o varnosti potniške ladje.

.5 Označbe pregradne tovorne črte v nobenem primeru ne smejo biti nad najvišjo tovorno črto za slano vodo, določeno po trdnosti ladje ali veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.6 Ne glede na lego označb pregradne tovorne črte ladja v nobenem primeru ne sme biti tako naložena, da bi bila potopljena oznaka tovorne črte, ki ustreza letnemu času in zemljepisnemu položaju po veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.7 Ladja v nobenem primeru ne sme biti tako naložena, da bi bila potopljena označba pregradne tovorne črte, ki ustreza določenemu potovanju in pogojem obratovanja ladje.

12. Pravilo II-1/B-2/12: Gradnja in prvo preizkušanje neprepustnih pregrad itd. (pravilo 14)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vsaka neprepustna pregrada, bodisi prečna bodisi vzdolžna, je grajena tako, da lahko z ustreznim faktorjem varnosti vzdrži največji tlak vode, ki utegne nastati, če bi se ladja poškodovala, vendar vsaj tisti tlak, ki ustreza višini vode do mejne ugrezne črte. Konstrukcija teh pregrad je v skladu s standardi priznane organizacije.

.2.1 Stopnice in vdolbine v pregradah morajo biti neprepustne in enako trdne kot pregrade na teh mestih.

.2.2 Kjer so rebra ali nosilci speljani skozi neprepustni krov ali neprepustno pregrado, se ta krov ali pregrada konstrukcijsko zatesni brez uporabe lesa ali cementa.

.3 Preizkušanje glavnih oddelkov s polnjenjem z vodo ni obvezno. Če se preizkus s polnjenjem z vodo ne opravi, se opravi preizkušanje z brizganjem, če je to praktično izvedljivo. Ta preizkus se opravi v čim poznejši fazi gradnje ladje. Če preizkušanje z brizganjem ni praktično izvedljivo zaradi možnosti poškodbe strojev, izolacije električnih naprav ali opreme, se lahko namesto tega opravi natančen vizualni pregled zvarov, po potrebi s pomočjo preizkusa prodiranja barve ali ultrazvočnega preizkusa tesnjenja ali enakovrednega preizkusa. V vsakem primeru pa se opravi podroben pregled neprepustnih pregrad.

.4 Premčni pretežni tank, dvojna dna (vključno s predorsko kobilico) ter notranje oplate se preizkusijo z vodo pod tlakom, ki ustreza zahtevam iz odstavka 1.

.5 Tanki, ki so namenjeni za skladiščenje tekočin in so sestavni del pregrajevanja ladje, se preizkusijo glede neprepustnosti z vodo pod tlakom, ki ustreza višini do najvišje pregradne tovorne črte ali pod tlakom, ki ustreza dvema tretjinama višine od zgornjega roba kobilice do mejne ugrezne črte, merjeno v območju tankov, kar je več, pri čemer preizkusni tlak v nobenem primeru ni manjši od tistega, ki ustreza višini vodnega stolpca 0,9 metra nad vrhom tanka; če je preizkušanje z vodo nepraktično, je sprejemljivo preizkušanje s puščanjem zraka, pri čemer imajo tanki zračni tlak, ki ne presega 0,14 bara.

.6 Namen preizkusov, navedenih v odstavkih.4 in.5, je preveriti vodno neprepustnost konstrukcijskih delov pregrajevanja, ne štejejo pa za preizkuse, s katerimi bi ugotavljali, ali je kakšen oddelek primeren za skladišče tekočega goriva ali za druge posebne namene, za katere se lahko zahteva preizkušanje pod težjimi pogoji, odvisno od višine, do katere lahko tekočina sega v zadevnem tanku ali v njegovih priključkih.

13. Pravilo II-1/B-2/13: Odprtine v neprepustnih pregradah (pravilo 15)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Število odprtin v neprepustnih pregradah se zmanjša na najmanjšo možno mero, ob upoštevanju osnovne konstrukcije in pravilnega obratovanja ladje; za te odprtine so predvidena ustrezna sredstva za zapiranje.

.2.1 Če so cevi, odtoki, električni kabli itd. napeljani skozi neprepustne pregrade, se stori vse potrebno, da se neprepustnost pregrad v celoti ohrani.

.2.2 Nameščanje ventilov, ki niso sestavni del cevnega sistema, v neprepustne pregrade ni dovoljeno.

.2.3 Svinec ali drugi materiali, ki niso odporni proti toploti, se ne uporabljajo za sisteme vodnikov, ki so napeljani skozi neprepustne pregrade, če bi poškodba takih vodnikov v primeru požara utegnila povzročiti, da neprepustnost pregrad ne bi bila v celoti ohranjena.

.3.1 Vrata, prehodi in druge odprtine za prehod niso dovoljeni: .1 v prestrezni pregradi pod mejno ugrezno črto; .2 v neprepustnih prečnih pregradah, ki ločujejo posamezen prostor za tovor od sosednjega prostora za tovor, razen v primerih, določenih v odstavku.10.1 in pravilu II-1/B-2/14.

.3.2 Če v odstavku.3.3 ni drugače določeno, sme biti skozi prestrezno pregrado pod mejno ugrezno črto napeljana samo ena cev, ki je namenjena za pretok tekočine v premčnem pretežnem tanku, pod pogojem, da ima ta cev ventil, ki se zapira z vijakom, zapira in odpira pa se nad pregradnim krovom, in da je ohišje tega ventila pritrjeno na prestrezno pregrado z notranje strani premčnega pretežnega tanka. Sprejemljiva pa je tudi namestitev tega ventila na zadnji strani prestrezne pregrade, če je ventil preprosto dostopen v vseh pogojih obratovanja in prostor, v katerem je nameščen, ni prostor za tovor.

.3.3 Če je premčni pretežni tank razdeljen za skladiščenje dveh različnih vrst tekočin, sta lahko skozi prestrezno pregrado pod mejno ugrezno črto napeljani dve cevi, ki morata biti nameščeni skladno z odstavkom.3.1, vendar pod pogojem, da ni druge praktične možnosti za namestitev take druge cevi, in ob upoštevanju, da se z dodatnim pregrajevanjem v premčnem pretežnem tanku ohrani varnost ladje.

.4 V prostorih, v katerih so glavni in pomožni pogonski stroji, vključno s kotli, ki so namenjeni za pogon, smejo biti poleg vrat do predorov gredi v vsaki prečni neprepustni pregradi le ena vrata. Če sta vgrajeni dve ali več gredi, morajo biti njihovi predori med seboj povezani z vmesnim prehodom. Med strojnico in prostori s predori smejo biti pri dveh gredeh samo ena vrata, pri več kot dveh gredeh pa samo dvoje vrat. Vsa ta vrata morajo biti drsna in postavljena tako, da imajo čim višji prag. Naprave za ročno upravljanje teh vrat z enega mesta nad pregradnim krovom morajo biti zunaj strojnice.

.5.1 OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B IN NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D: Neprepustna vrata so drsna, na tečajih ali vrata drugega enakovrednega tipa. Niso pa dovoljena vrata, ki so izdelana iz plošč, pritrjenih samo s vijaki, in vrata, ki se zapirajo zaradi lastne teže ali delovanja padajoče uteži.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

Neprepustna vrata, razen tistih iz odstavka.10.1 ali