02015R0207 — SL — 13.03.2021 — 003.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/207

z dne 20. januarja 2015

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorci za poročilo o napredku, predložitev informacij o velikem projektu, skupni akcijski načrt, poročila o izvajanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“, izjavo o upravljanju, revizijsko strategijo, revizijsko mnenje in letno poročilo o nadzoru ter metodologijo, ki se uporabi pri izvajanju analize stroškov in koristi, in v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorcem za poročila o izvajanju za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“







Člen 1

Vzorec za poročilo o napredku

Poročilo o napredku o izvajanju partnerskega sporazuma iz člena 52(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 2

Oblika za predložitev informacij o velikem projektu

Informacije, zahtevane za odobritev velikega projekta, iz točk (a) do (i) prvega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se predložijo v skladu z obliko iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Metodologija, ki se uporabi pri izvajanju analize stroškov in koristi

Analiza stroškov in koristi iz točke (e) prvega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se izvede v skladu z metodologijo iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 4

Oblika vzorca za skupni akcijski načrt

Vsebina skupnega akcijskega načrta iz prvega odstavka člena 106 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 5

Vzorec za poročila o izvajanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“

Letna in končna poročila o izvajanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ iz člena 111 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravijo v skladu z vzorcem iz Priloge V k tej uredbi.

Člen 6

Vzorec za izjavo o upravljanju

Izjava o upravljanju iz točke (e) prvega pododstavka člena 125(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se predloži za vsak operativni program v skladu z vzorcem iz Priloge VI k tej uredbi.

Člen 7

Vzorci za revizijsko strategijo, revizijsko mnenje in letno poročilo o nadzoru

1. Revizijska strategija iz člena 127(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se določi v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej uredbi.

2. Revizijsko mnenje iz točke (a) prvega pododstavka člena 127(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge VIII k tej uredbi.

3. Letno poročilo o nadzoru iz točke (b) prvega pododstavka člena 127(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge IX k tej uredbi.

Člen 8

Vzorec za poročila o izvajanju za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

Letna in končna poročila o izvajanju za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz člena 14 Uredbe (EU) št. 1299/2013 se pripravijo v skladu z vzorcem iz Priloge X k tej uredbi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

VZOREC ZA POROČILO O NAPREDKU

DEL I

Informacije in ocena, ki se zahtevajo za vse evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI)

1. Spremembe razvojnih potreb v Državi Članici od sprejetja partnerskega sporazuma (člen 52(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta ( 1 ))

a) Splošni opis in ocena sprememb razvojnih potreb, vključno z opisom sprememb razvojnih potreb, ugotovljenih na podlagi novih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) Pogodbe.

b) Drugi elementi, če je to primerno.

2. Napredek pri uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter poslanstev sklada v smislu prispevka skladov ESI k izbranim tematskim ciljem, ter zlasti v zvezi z mejniki, določenimi v okviru uspešnosti za vsak program, in podporo, ki se uporablja za cilje na področju podnebnih sprememb (člen 52(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

(a) Opis in ocena napredka, doseženega pri uresničevanju nacionalnih ciljev ( 3 ) Evropa 2020, in prispevka skladov ESI v ta namen v zvezi z mejniki, določenimi v okviru uspešnosti, in podporo, ki se uporablja za cilje na področju podnebnih sprememb, kadar je to ustrezno.

(b) Glede na mejnike, določene v okviru uspešnosti, in po potrebi glede na podporo, ki se uporablja za cilje na področju podnebnih sprememb, opis in ocena načina, kako so skladi ESI prispevali k uresničevanju tematskih ciljev ter napredka, doseženega pri uresničevanju pričakovanih glavnih rezultatov za vsakega od tematskih ciljev, določenih v partnerskem sporazumu, vključno z opisom prispevka skladov ESI pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije glede na mejnike, določene v okviru uspešnosti za vsak program, če je to primerno.

▼M1

(c) Opis prispevka skladov ESI k ustreznim priporočilom za posamezne države.

▼B

(d) Če je primerno, opišite, kako so skladi ESI obravnavali spremembe razvojnih potreb.

(e) Samo za poročilo 2019: povzetek analize podatkov v preglednici 2, ki vsebuje oceno razlogov za nedoseganje mejnikov in ukrepov, sprejetih za odpravo teh razlogov.

(f) Drugi elementi, če je primerno.

<type='S' maxlength=52500 input='M'>







Preglednica 1 Podpora, ki se uporablja za cilje, povezane s podnebnimi spremembami Sklad A. Podpora, ki se uporablja za cilje iz partnerskega sporazuma, povezane s podnebnimi spremembami B. Podpora, ki se uporablja za cilje, povezane s podnebnimi spremembami (1) Odstotek uporabljene podpore v primerjavi s partnerskim sporazumom (% B/A) ESRR <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Kohezijski sklad <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ESS (2) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> EKSRP <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ESPR <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> SKUPAJ <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ( 1 ) Kumulativno v EUR na podlagi upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, s presečnim datumom 31. decembra prejšnjega leta. ( 2 ) To vključuje tudi sredstva v okviru pobude za zaposlovanje mladih (posebna dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezna podpora iz ESS).







Preglednica 2 Samo za poročilo 2019 – Doseganje mejnikov na podlagi ocene države članice Program Prednostna naloga Sklad (1) Kategorija (2) regije Tematski (2) cilj Doseganje mejnikov (da/ne) Podpora Unije <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='C' input='M'> <type='N' input='M'> ( 1 ) Za namen te preglednice se pobuda za zaposlovanje mladih (posebna dodelitev in ustrezna podpora iz sklada ESS) šteje za sklad. ( 2 ) Ni relevantno za EKSRP in ESPR.

3. Samo za poročilo 2017 – Ukrepi, sprejeti za izpolnitev predhodnih pogojev iz partnerskega sporazuma (člen 52(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Če je primerno, splošne informacije in ocena o tem, ali so bili ukrepi za izpolnitev veljavnih predhodnih pogojev iz partnerskega sporazuma, ki niso bili izpolnjeni ob sprejetju partnerskega sporazuma, izvedeni v skladu z določenim časovnim razporedom.

<type='S' maxlength=10500 input='M'>







Veljavni splošni predhodni pogoji, ki so bili v celoti neizpolnjeni ali delno izpolnjeni Neizpolnjena merila Sprejeti ukrep Rok (datum) Organi, pristojni za izpolnjevanje Ukrep je zaključen do roka (D/N) Merila so izpolnjena (D/N) Pričakovani datum izvajanja preostalih ukrepov v celoti, če je relevantno Komentar (za posamezen ukrep) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> ukrep 1 ukrep 2







Veljavni tematski predhodni pogoji, ki so bili v celoti neizpolnjeni ali delno izpolnjeni Neizpolnjena merila Sprejeti ukrep Rok (datum) Organi, pristojni za izpolnjevanje Ukrep je zaključen do roka (D/N) Merila so izpolnjena (D/N) Pričakovani datum izvajanja preostalih ukrepov v celoti, če je relevantno Komentar (za posamezen ukrep) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> ukrep 1 ukrep 2

4. Izvajanje mehanizmov za zagotovitev usklajevanja med skladi ESI ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z Evropsko investicijsko banko (EIB) (člen 52(2)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

(b) Ocena izvajanja mehanizmov usklajevanja, določenih v partnerskem sporazumu, in po potrebi morebitnih težav, ki so se pojavile med njihovim izvajanjem.

(c) Če je primerno, opis prilagojenih in novih mehanizmov usklajevanja.

(d) Drugi elementi, če je primerno.

5. Izvajanje celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju ali povzetek izvajanja celostnih pristopov, ki temeljijo na programih, vključno z napredkom pri doseganju prednostnih področij, določenih za sodelovanje (člen 52(2)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

a) Splošni komentar in ocena. <type='S' maxlength=14000 input='M'>

b) V zvezi s členom 15(2)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – Pregled izvajanja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

c) V zvezi s členom 15(2)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – Pregled izvajanja celostnih teritorialnih naložb, če je primerno. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

▼M1

ca) V zvezi s členom 15(2)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – Pregled izvajanja celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

▼B

d) V zvezi s členom 15(2)(a)(ii) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če je primerno, pregled izvajanja makro-regijskih strategij in strategij za morske bazene. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

e) V zvezi s členom 15(2)(a)(iii) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če je primerno, pregled izvajanja celostnega pristopa za obravnavanje potreb geografskega območja, ki ga je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost: — opis izvedenih ukrepov za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost; — opis rezultatov, doseženih pri obravnavanju potreb teh geografskih območij/ciljnih skupin. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

f) V zvezi s členom 15(2)(a)(iv) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če je primerno, pregled izvajanja ukrepov za obravnavanje demografskih izzivov območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

6. Če je primerno, sprejeti ukrepi za krepitev zmogljivosti organov držav članic in upravičencev za upravljanje in uporabo skladov ESI (člen 52(2)(f) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

7. Ukrepi, sprejeti za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev, ter napredek, dosežen na tem področju (člen 52(2)(g) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

8. Vloga partnerjev iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 pri izvajanju partnerskega sporazuma (člen 52(2)(h) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

a) Opis in ocena vloge izbranih partnerjev pri pripravi poročila o napredku glede na partnerski sporazum.

b) Opis in ocena vključenosti izbranih partnerjev v izvajanje programov, vključno z udeležbo v odborih za spremljanje programov.

c) Drugi elementi, če je primerno.

<type='S' maxlength=21000 input='M'>

9. Povzetek ukrepov, sprejetih v zvezi z uporabo horizontalnih načel in ciljev politike za izvajanje skladov ESI (člen 52(2)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

(a) Povzetek ukrepov, sprejetih v zvezi z uporabo horizontalnih načel, da bi se ta načela spodbujala in spremljala pri različnih vrstah programov glede na vsebino partnerskega sporazuma: (1) enakost spolov, nediskriminacija, dostopnost za invalidne osebe; (2) trajnostni razvoj (varstvo okolja, učinkovita raba virov, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, biotska raznovrstnost in preprečevanje tveganj).

(b) Povzetek izvedenih ureditev za vključitev ciljev horizontalne politike glede na vsebino partnerskega sporazuma.

(c) Drugi elementi, če je primerno.

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

DEL II

Informacije in ocena pobude za zaposlovanje mladih (za namene člena 19(5) Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ))

10. Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih (člen 19(5) Uredbe (EU) št. 1304/2013)

(a) Splošni opis izvajanja pobude za zaposlovanje mladih, vključno s prispevkom te pobude k izvajanju jamstva za mlade in tudi konkretnimi primeri ukrepov, podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih.

(b) Opis kakršnih koli težav pri izvajanju pobude za zaposlovanje mladih in ukrepov za njihovo odpravo.

(c) Ocena izvajanja pobude za zaposlovanje mladih glede na postavljene cilje in ciljne vrednosti ter prispevek k izvajanju jamstva za mlade.

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

DEL III

Informacije in ocena, ki jih je treba zagotoviti za kohezijsko politiko, če se uporabi možnost, ki jo določa člen 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, da se v poročilo o napredku, ki ga je treba predložiti leta 2017 in 2019, vključijo nekateri elementi letnih poročil o izvajanju

11. Dodatne informacije in ocena, ki se lahko dodajo glede na vsebino in cilje operativnega programa (člen 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi vključene za dopolnitev drugih delov poročila o napredku)

11.1 ▼M1 Napredek pri izvajanju celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju, vključno z razvojem regij, ki se soočajo z demografskimi izzivi in trajnimi ali naravnimi ovirami, celostnimi teritorialnimi naložbami, trajnostnim urbanim razvojem in lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, v okviru operativnega programa. ▼B <type='S' maxlength=3500 input='M'>

11.2 Napredek pri izvajanju ukrepov za krepitev zmogljivosti organov in upravičencev države članice za upravljanje in uporabo skladov. <type='S' maxlength=3500 input='M'>

11.3 Napredek pri izvajanju medregionalnih in transnacionalnih ukrepov. <type='S' maxlength=3500 input='M'>

11.4 Napredek pri izvajanju ukrepov za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin z največjim tveganjem diskriminacije ali socialne izključenosti, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, invalidnih osebah, dolgotrajno nezaposlenih in brezposelnih mladih, vključno s porabljenimi finančnimi viri, kadar je ustrezno. <type='S' maxlength=3500 input='M'>

DEL IV

Informacije in ocena izvajanja pobude za zaposlovanje mladih v primeru uporabe možnosti, ki jo določa člen 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – predložijo se leta 2019 ( 5 )

12. Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih (člen 19(4) Uredbe (EU) št. 1304/2013)

a) Opis glavnih ugotovitev vrednotenja, navedenega v členu 19(6) Uredbe (EU) št. 1304/2013, ki ocenjuje uspešnost, učinkovitost in učinek skupne podpore iz ESS in posebnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih in izvajanje jamstva za mlade.

b) Opis in ocena kakovosti ponudb o zaposlitvi, ki jih prejmejo udeleženci pobude za zaposlovanje mladih, vključno s prikrajšanimi osebami, tistimi iz marginaliziranih skupnosti in tistimi, ki opustijo izobraževanje brez pridobljene kvalifikacije.

c) Opis in ocena napredka udeležencev pobude za zaposlovanje mladih pri nadaljevanju izobraževanja, iskanju trajnostne in dostojne zaposlitve ali začetku vajeništva ali kakovostnega pripravništva.

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

DEL V

Informacije in ocena za kohezijsko politiko, če se uporabi možnost iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (vključene po potrebi za dopolnitev drugih delov poročila o napredku) – predložijo se leta 2019

13. Prispevek programa k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (člen 50(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Informacije o prispevku programa k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter ocena tega prispevka

<type='S' maxlength=17500 input='M'>









PRILOGA II

Oblika predložitve informacij o velikem projektu

VELIKI PROJEKT

EVROPSKEGA SKLADA ZA REGIONALNI RAZVOJ / KOHEZIJSKEGA SKLADA

NALOŽBE V INFRASTRUKTURO/PRODUKTIVNE NALOŽBE







Naslov projekta <type='S' maxlength=255 input='M'> Št. CCI <type='S' maxlength=15 input='S'>

A. ORGAN, PRISTOJEN ZA IZVAJANJE VELIKEGA PROJEKTA, IN NJEGOVE ZMOGLJIVOSTI

A.1. Organ, pristojen za projektno vlogo (organ upravljanja ali posredniški organ)







A.1.1 Ime: <type='S' maxlength='200' input='M'> (1) A.1.2 Naslov: <type='S' maxlength='400' input='M'> A.1.3 Ime kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> A.1.4 Položaj kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> A.1.5 Telefonska številka: <type='N' input='M'> A.1.6 Elektronska pošta: <type='S' maxlength='100' input='M'> ( 1 ) Legenda lastnosti posameznih polj: vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem „maxlength“ = največje možno število znakov, vključno s presledki.

A.2. Organ(-i) ( 6 ), pristojen(-ni) za izvajanje projekta (upravičenec(-i) ( 7 ))







A.2.1 Ime: <type='S' maxlength='200' input='M'> A.2.2 Naslov: <type='S' maxlength='400' input='M'> A.2.3 Ime kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> A.2.4 Položaj kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> A.2.5 Telefonska številka: <type='N' input='M'> A.2.6 Elektronska pošta: <type='S' maxlength='100' input='M'>

A.3. Podatki o podjetju (izpolnite le za produktivne naložbe)

A.3.1 Ime podjetja:

< type='S' maxlength='200' input='M'>

A.3.2 Ali je podjetje malo ali srednje podjetje ( 8 )? <type='C' input=M>







Da □ Ne □

A.3.3 Prihodki (vrednost v milijonih EUR in leto):

A.3.3.1 Vrednost v milijonih EUR <type='N' input='M'>

A.3.3.2 Leto <type='N' input='M'>

A.3.4 Skupno število zaposlenih (vrednost in leto):

A.3.4.1 Število zaposlenih <type='N' input='M'>

A.3.4.2 Leto <type='N' input='M'>

A.3.5 Struktura skupine:

Ali je 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic podjetja v lasti enega podjetja ali skupine podjetij, ki niso zajeta v opredelitvi malih in srednjih podjetij? <type='C' input='M'>







Da □ Ne □

Navedite ime in opišite strukturo skupine

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4. Zmogljivost organa, pristojnega za izvajanje projekta, z navedbo njegove tehnične, pravne, finančne in upravne zmogljivosti ( 9 )

A.4.1 Tehnična zmogljivost (navedite najmanj pregled strokovnega znanja, ki je potrebno za izvedbo projekta, in število zaposlenih s takšnim strokovnim znanjem, ki so na voljo znotraj organizacije in dodeljeni projektu) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4.2 Pravna zmogljivost (navedite najmanj informacije o pravnem statusu upravičenca, ki mu omogočajo izvedbo projekta, in njegovo zmogljivost, da po potrebi sproži pravni postopek). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4.3 Finančna zmogljivost (potrdite najmanj finančni položaj organa, pristojnega za izvedbo projekta, da bi dokazali njegovo sposobnost zagotavljanja likvidnosti za ustrezno financiranje projekta in s tem uspešno izvedbo ter prihodnje delovanje poleg ostalih dejavnosti organa) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4.4 Upravna zmogljivost (navedite najmanj projekte, financirane s strani EU, in/ali primerljive projekte, izvedene v zadnjih desetih letih, ter, če takšnih primerov ni, navedite, ali so bile upoštevane potrebe po tehnični pomoči; oglejte si institucionalne ureditve, kot je obstoj enote za izvedbo projekta (PIU), ki je sposobna izvesti in upravljati projekt, in, če je mogoče, vključite predlagano organizacijsko shemo za izvedbo in delovanje projekta). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.5 Navedite informacije o vseh pomembnih institucionalnih ureditvah s tretjimi osebami za izvedbo projekta in uspešno delovanje aranžmajev, ki izhajajo iz njega in so bili načrtovani ter po možnosti sklenjeni

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.5.1 Podrobno opišite način upravljanja infrastrukture po dokončanju projekta (tj. ime upravljavca; metode izbora – javno upravljanje ali koncesija; vrsta pogodbe itd.). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

B. OPIS NALOŽBE IN NJENE LOKACIJE; RAZLAGA O SKLADNOSTI LE-TE Z USTREZNIMI PREDNOSTNIMI OSMI ZADEVNEGA OPERATIVNEGA PROGRAMA (PROGRAMOV) TER O PRIČAKOVANEM PRISPEVKU K DOSEGANJU POSEBNIH CILJEV NAVEDENIH PREDNOSTNIH OSI IN K DRUŽBENO-GOSPODARSKEMU RAZVOJU

B.1 Operativni program(-i) in prednostne osi







CCI OP Prednostna os OP OP1<type='S' input='S'> Prednostna os OP1<type='S' input='S'> OP1<type='S' input='S'> Prednostna os OP1<type='S' input='S'> OP2<type='S' input='S'> Prednostna os OP2<type='S' input='S'> OP2<type='S' input='S'> Prednostna os OP2<type='S' input='S'>

B.1.1 Ali je projekt naveden v seznamu velikih projektov v operativnem programu (programih) ( 10 )? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □

B.2. Kategorizacija dejavnosti projekta ( 11 )







Oznaka Znesek Odstotek B.2.1. Koda(-e) za razsežnost(-i) „področje ukrepa“ (uporabite več kod, če je na podlagi sorazmernega izračuna ustreznih več področij ukrepa) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.2. Koda za razsežnost „oblika financiranja“ (v nekaterih primerih je ustreznih več kod – navedite sorazmerne deleže) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.3. Koda za „teritorialno razsežnost“ (v nekaterih primerih je ustreznih več kod – navedite sorazmerne deleže) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.4. Koda za razsežnost „teritorialni mehanizem izvajanja“ <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.5. Koda za razsežnost „tematski cilj“ (v nekaterih primerih je ustreznih več kod – navedite sorazmerne deleže) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.6. Koda za razsežnost „gospodarska dejavnost“ (koda NACE (1)) (v nekaterih primerih je ustreznih več kod – navedite sorazmerne deleže) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.7. Koda za razsežnost(-i) „lokacija“ (NUTS III) (2) (v nekaterih primerih je ustreznih več kod – navedite sorazmerne deleže) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.8. Narava naložbe (3) (izpolnite le za produktivne naložbe) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.9. Zadevni proizvod (4) (izpolnite le za produktivne naložbe) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ( 1 ) NACE Rev.2, 4-mestna koda: Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 393, 30.12.2006, str. 1). ( 2 ) Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 154, 21.6.2003, str. 1), kakor je bila spremenjena. Uporabite najbolj natančno in ustrezno kodo NUTS III. Če se projekt nanaša na več posameznih področij ravni NUTS III, kodirajte po NUTS III ali višjih kodah. ( 3 ) Nova gradnja = 1; dozidava = 2; prezidava/posodobitev = 3; sprememba kraja = 4; nastanek s prevzemom = 5. ( 4 ) Kombinirana nomenklatura (KN), Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

B.3. Opis projekta

B.3.1 Predložite kratek in jedrnat (največ 2 strani) opis projekta (predstavite cilj projekta, obstoječe stanje, vprašanja, ki jih bo obravnaval, objekte, ki bodo zgrajeni, itd.), zemljevid, na katerem je opredeljeno območje izvajanja projekta ( 12 ), georeferencirane podatke ( 13 )in glavne komponente projekta z ocenami skupnih stroškov za le-te (brez razčlenitve stroškov po dejavnostih). Pri produktivnih naložbah predložite tudi podroben tehnični opis, ki vsebuje: zajeto delo, pri čemer opredelite njegove glavne značilnosti, vzpostavitev, glavne dejavnosti in glavne elemente finančne strukture podjetja, glavne vidike naložbe in predložite opis proizvodne tehnologije in opreme ter opis proizvodov. < type='S' maxlength='7000' input='M'>

B.3.2 Ali je ta projekt faza velikega projekta ( 14 )? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □

B.3.3 Če je projekt faza širšega projekta, kratko in jedrnato opišite predlagane faze izvajanja in pojasnite, kako so tehnično in finančno neodvisne. Pojasnite, katera merila so bila uporabljena za določitev, da se projekt razdeli na faze. Navedite delež (odstotek) celotnega projekta, ki ga zajema ta faza. Če se projekt sofinancira iz več kot enega operativnega programa, navedite, kateri deli spadajo pod kateri operativni program in njihovo sorazmerno dodelitev. < type='S' maxlength='3500' input='M'>

B.3.4 Ali je Komisija že odobrila kateri del tega velikega projekta? <type='C' input=M>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite številko CCI odobrenega velikega projekta. < type='S' input='S'> Če je ta projekt del velikega večfaznega projekta, katerega prva faza se je zaključila v obdobju 2007–2013, opišite fizične in finančne cilje prejšnje faze, vključno z izvajanjem prve faze, ter potrdite, da je oziroma bo pripravljena za predvideni namen. < type='S' maxlength='10500' input='M'>

B.3.5 Ali je projekt del vseevropskega omrežja, vzpostavljenega na ravni Unije? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobnosti in sklice na ustrezno zakonodajo EU ( 15 ). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

B.3.6 Če gre za produktivne naložbe, ali je ta naložba: i) zajeta v členu 3(1)(a) Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 16 )? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, pojasnite, kako prispeva k ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest (predvsem za mlade) < type='S' maxlength='1750' input='M'> ii) zajeta v členu 3(1)(b) Uredbe (EU) št. 1301/2013? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, pojasnite, kako prispeva k prednostnim naložbam iz člena 5(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1301/2013, in če ta naložba vključuje sodelovanje med velikimi podjetji ter malimi in srednjimi podjetji, kako prispeva k prednostnim naložbam iz člena 5(2) te uredbe. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

B.4. Cilji projekta in skladnost projekta z ustreznimi prednostnimi osmi zadevnega operativnega programa (zadevnih operativnih programov) ter pričakovan prispevek k doseganju posebnih ciljev in rezultatov navedenih prednostnih osi in pričakovanemu prispevku k družbeno-gospodarskemu razvoju območja, zajetega z operativnim programom. B.4.1 Kateri so glavni cilji projekta? Navedite jih tukaj in jih na kratko obrazložite < type='S' maxlength='1750' input='M'> B.4.2 Navedite podrobne informacije o skladnosti projekta z ustreznimi prednostnimi osmi operativnega programa (operativnih programov) ter pričakovanem prispevku k doseganju kazalnikov rezultatov v okviru posebnih ciljev teh prednostnih osi < type='S' maxlength='1750' input='M'> B.4.3 Navedite, kako bo projekt prispeval k družbeno-gospodarskemu razvoju območja, zajetega z operativnim programom < type='S' maxlength='1750' input='M'> B.4.4 Pojasnite, katere ukrepe je načrtoval/sprejel upravičenec, da bi zagotovil optimalno izrabo infrastrukture v operativni fazi < type='S' maxlength='1750' input='M'>

C. SKUPNI STROŠKI IN SKUPNI UPRAVIČENI STROŠKI

C.1. Izpolnite spodaj navedeno preglednico, pri čemer upoštevajte naslednje:

(2) Neupravičeni stroški zajemajo (i) izdatke izven obdobja upravičenosti; (ii) izdatke, neupravičene po veljavnih nacionalnih pravilih in pravilih EU; (iii) druge izdatke, ki niso bili prikazani za sofinanciranje. Opomba: datum začetka upravičenosti izdatkov je datum, ko Komisija prejme operativni program, ali 1. januar 2014, pri čemer se upošteva zgodnejši datum ( 17 ).

(3) Nepredvideni stroški ne smejo presegati 10 % skupnih stroškov po odbitku nepredvidenih stroškov. Ti nepredvideni stroški se lahko vključijo v skupne upravičene stroške, ki se uporabljajo za izračun načrtovanega prispevka skladov.

(4) Prilagoditev cene se lahko vključi, če je ustrezno, za kritje predvidene inflacije, če so upravičeni stroški izraženi s stalnimi cenami.

(5) Izterljiv DDV je neupravičen strošek. Če DDV šteje kot upravičen, navedite razloge.

(6) Skupni stroški morajo vsebovati vse stroške, nastale pri projektu, od načrtovanja do nadzora ter morajo vključevati DDV, ne glede na to, ali je ta izterljiv ali ne.

(7) Nakup nepozidanega zemljišča in pozidanega zemljišča v znesku, ki presega 10 % skupnih upravičenih izdatkov za zadevno operacijo v skladu s členom 69(3)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja dovoli višji odstotek.

(8) Skupni upravičeni stroški pred upoštevanjem zahtev iz člena 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013.







EUR Skupni stroški (A) Neupravičeni stroški (1) (B) Upravičeni stroški (C) = (A) – (B) Odstotek skupnih upravičenih stroškov Vnos Vnos Izračunano Izračunano 1 Pristojbine za načrtovanje/zasnovo <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 2 Nakup zemljišča <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> (6) <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 3 Gradnja <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 4 Naprave in stroji ali oprema <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 5 Nepredvideni stroški (2) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 6 Prilagoditev cene (če je primerno) (3) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 7 Obveščanje javnosti <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 8 Nadzor med izvajanjem gradbenih del <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 9 Tehnična pomoč <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 10 Vmesna vsota <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 11 (DDV (4)) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 12 SKUPAJ <type='N' input='G'> (5) <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> (7) <type='P' input='G'>

Navedite menjalni tečaj in sklic (če je primerno)

< type='S' maxlength='875' input='M'>

Če imate kakršno koli pripombo v zvezi s katero od zgornjih postavk (npr. nepredvideni stroški niso predvideni, upravičen DDV), jo navedite spodaj.

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

C.2. Preverjanje skladnosti s pravili o državni pomoči

Ali menite, da ta projekt vključuje odobritev državne pomoči? <type='C' input='M'>







Da □ Ne □

Če ste odgovorili pritrdilno, izpolnite spodnjo preglednico ( 18 ):







Znesek pomoči (v EUR) izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev (1) Skupni znesek upravičenih stroškov (v EUR) (2) Intenzivnost pomoči (v %) Številka državne pomoči/registrska številka pomoči na podlagi skupinskih izjem Odobrena shema pomoči ali odobrena posamezna pomoč <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> <type='N' input='M'> Pomoč, ki jo zajema uredba o skupinskih izjemah <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> <type='N' input='M'> Pomoč v skladu s sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena (3) ali uredbo o javnem kopenskem potniškem prometu (4) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> <type='N' input='M'> Skupna odobrena pomoč <type='N' input='G'> Ni relevantno Ni relevantno Ni relevantno ( 1 ) Bruto ekvivalent nepovratnih sredstev je diskontirana vrednost pomoči, izražena kot odstotek diskontirane vrednosti upravičenih stroškov, kot se izračuna v času dodelitve pomoči na podlagi referenčne obrestne mere, ki se uporablja v času dodelitve. ( 2 ) Pravila o državni pomoči vključujejo določbe o upravičenih stroških. V tem stolpcu morajo države članice navesti skupni znesek upravičenih stroškov na podlagi uporabljenih pravil o državni pomoči. ( 3 ) Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3). ( 4 ) Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

Če je odgovor negativen, podrobno pojasnite podlago za ugotovitev, da projekt ne zajema državne pomoči ( 19 ). Te informacije predložite za vse skupine morebitnih prejemnikov državne pomoči, na primer pri infrastrukturah so to lastnik infrastrukture, gradbena podjetja, upravljavec in uporabniki infrastrukture. Če je primerno, navedite, ali je razlog, zaradi katerega menite, da projekt ne vključuje državne pomoči, naslednji: (i) projekt se ne nanaša na nobeno gospodarsko dejavnost (vključno z dejavnostmi v javnem interesu) ali (ii) prejemnik(-i) podpore ima(-jo) zakonski monopol nad zadevnimi dejavnostmi in ni(-so) dejaven(-ni) v nobenem drugem liberaliziranem sektorju (ali pa se vodijo ločeni računi, če je (so) prejemnik(-i) dejaven(-ni) tudi v drugih sektorjih).

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

C.3. Izračun skupnih upravičenih stroškov

Da bi preverili, ali je projekt dosegel prag velikega projekta v skladu s členom 100 Uredbe (EU) št. 1303/2013, je treba uporabiti znesek skupnih upravičenih stroškov v skladu z zahtevami iz člena 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Izberite ustrezno možnost in po potrebi dopolnite informacije. Za operacije, ki ne ustvarjajo prihodka, izberite metodo iz člena 61(3)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in določite sorazmerno uporabo diskontiranih neto prihodkov pri 100 %.







Metoda za izračun potencialnih neto prihodkov Uporabljena metoda, kakor jo je izbral organ upravljanja za ustrezni sektor, podsektor ali vrsto operacije (1) (potrdite samo eno polje) Izračun diskontirane vrednosti neto prihodkov <type='C' input='M'> Metoda pavšalne stopnje <type='C' input='M'> Metoda zmanjšane stopnje sofinanciranja <type='C' input='M'> ( 1 ) V skladu s členom 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Izračun diskontirane vrednosti neto prihodkov (člen 61(3)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013)







Vrednost 1. Skupni upravičeni stroški pred upoštevanjem zahtev iz člena 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v EUR, nediskontirani) (oddelek C.1.12(C)) <type='N' input='G'> 2. Sorazmerna uporaba diskontirane vrednosti neto prihodkov (v %) (če je primerno) = (E.1.2.9) <type='N' input='M'> 3. Skupni upravičeni stroški po upoštevanju zahtev iz člena 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v EUR, nediskontirani) = (1) * (2) Najvišji javni prispevek mora upoštevati pravila o državni pomoči in zgoraj navedeni znesek skupne odobrene pomoči (če je primerno) <type='N' input='M'>

▼M2

Metoda pavšalne stopnje ali metoda zmanjšane stopnje sofinanciranja (člen 61(3)(a) in (aa) ter člen 61(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013)







Vrednost 1. Skupni upravičeni stroški pred upoštevanjem zahtev iz člena 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v EUR, nediskontirani) (oddelek C.1.12(C)) <type=’N’ input=’G’> 2. Pavšalna stopnja neto prihodka, kakor je določena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 1303/2013 ali delegiranih aktih ali na podlagi člena 61(3)(aa) (pavšalna stopnja) (v %) <type=’N’ input=’M’> 3. Skupni upravičeni stroški po upoštevanju zahtev iz člena 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v EUR, nediskontirani) = (1) × (1 – pavšalna stopnja) (1) Najvišji javni prispevek mora upoštevati pravila o državni pomoči in zgoraj navedeni znesek skupne odobrene pomoči (če je primerno) <type=’N’ input=’M’> ( 1 ) V primeru metode zmanjšane stopnje sofinanciranja ta formula ni relevantna (pavšalna stopnja je izražena v stopnji sofinanciranja prednostne osi, zaradi česar je financiranje ESRR/Kohezijskega sklada nižje), skupni upravičeni stroški pa so enaki znesku, navedenemu v točki 1.

▼B

D. OPRAVLJENE ŠTUDIJE IZVEDLJIVOSTI, VKLJUČNO Z ANALIZO MOŽNOSTI, IN REZULTATI

D.1. Analiza povpraševanja

Povzemite analizo povpraševanja, vključno s predvideno stopnjo rasti povpraševanja, da bi dokazali povpraševanje za projekt, v skladu s pristopom, kakor je določen v Prilogi III (Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi) te uredbe. Navesti je treba vsaj naslednje informacije:

(i) metodologija za projekcije;

ii) predpostavke in izhodišča (npr. promet v preteklosti, predviden promet brez projekta);

iii) projekcije za izbrane možnosti, če je primerno;

iv) vidike na strani ponudbe, vključno z analizo obstoječe ponudbe in pričakovanega razvoja (infrastrukture);

v) mrežni učinek (če obstaja).

Pri produktivnih naložbah opišite ciljne trge in povzemite analizo povpraševanja, vključno s stopnjo rasti povpraševanja, razčlenjeno, če je primerno, po državah članicah in ločeno po tretjih državah, ki se štejejo kot celota.

< type='S' maxlength='10500' input='M'>

D.2. Analiza možnosti

D.2.1 Opišite alternativne možnosti, obravnavane v študijah izvedljivosti (največ 2–3 strani) v skladu s pristopom iz Priloge III (Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi) k tej uredbi. Navesti je treba vsaj naslednje informacije: i) skupni stroški naložbe in operativni stroški za obravnavane možnosti; ii) možnosti za obseg (glede na tehnična, operativna, ekonomska, okoljska in družbena merila) in možnosti za lokacijo predlagane infrastrukture; iii) tehnološke možnosti – po sestavnih delih in po sistemu; iv) tveganja pri vsaki možnosti, vključno s tveganji, povezanimi z vplivi podnebnih sprememb in ekstremnih vremenskih pojavov; v) ekonomski kazalniki za obravnavane možnosti, če je primerno ( 20 ); vi) zbirna preglednica z vsemi prednostmi in slabostmi za vse obravnavane možnosti. Poleg tega pri produktivnih naložbah navedite podrobnosti vidikov zmogljivosti (npr. zmogljivost podjetja pred naložbo (v enotah na leto), referenčni datum, zmogljivost po naložbi (v enotah na leto), ocena stopnje izkoriščenosti zmogljivosti). < type='S' maxlength='10500' input='M'>

D.2.2 Navedite merila, upoštevana pri izboru najboljše rešitve (in jih razvrstite po pomembnosti in metodi vrednotenja, iz česar bodo razvidni rezultati ocene občutljivosti na podnebne spremembe in tveganj za njihov nastanek ter po potrebi postopkov presoje vplivov na okolje/strateške okoljske presoje (glej: oddelek F v nadaljevanju)), in na kratko utemeljite izbrano možnost v skladu s Prilogo III (Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi) k tej uredbi ( 21 ). < type='S' maxlength='7000' input='M'>

D.3. Izvedljivost izbrane možnosti

Na kratko povzemite izvedljivost izbrane možnosti, ki zajema naslednje ključne razsežnosti: institucionalna, tehnična in okoljska, vključno z emisijami toplogrednih plinov, vplivi podnebnih sprememb in tveganji za projekt (če je primerno); ter druge vidike ob upoštevanju ugotovljenih tveganj, da bi dokazali izvedljivost projekta. Izpolnite preglednico s sklici na ustrezne dokumente.

D.3.1 Institucionalni vidik

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

D.3.2 Tehnični vidiki, ki vključujejo lokacijo, zasnovano zmogljivost glavne infrastrukture, utemeljitev obsega in velikosti projekta v okviru napovedanega povpraševanja, utemeljitev izborov glede na oceno podnebnega tveganja in tveganja za naravne nesreče (če je primerno) ter oceni investicijskih in operativnih stroškov

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

D.3.3 Okoljski vidiki in vidiki glede blažitve podnebnih sprememb (emisije toplogrednih plinov) ter prilagajanja tem spremembam (če je primerno)

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

D.3.4 Drugi vidiki

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

Izpolnite spodnjo referenčno preglednico:







Ključna razsežnost študij izvedljivosti (ali poslovnega načrta v primeru produktivne naložbe) Sklic (dokazila in poglavje/oddelek/stran, kjer je mogoče najti določene informacije in podrobnosti) Analiza povpraševanja < type='S' maxlength='1750' input='M'> Analiza možnosti < type='S' maxlength='1750' input='M'> Institucije < type='S' maxlength='1750' input='M'> Tehnične zadeve < type='S' maxlength='1750' input='M'> Blažitev okoljskih in podnebnih sprememb, prilagajanje nanje ter sposobnost odzivanja na naravne nesreče (če je primerno) < type='S' maxlength='1750' input='M'> Drugi vidiki < type='S' maxlength='1750' input='M'>

Poleg povzetkov se v podporo tej vlogi kot Dodatek 4 predloži dokument o študijah izvedljivosti.

E. ANALIZA STROŠKOV IN KORISTI, VKLJUČNO S FINANČNO IN EKONOMSKO ANALIZO, TER OCENA TVEGANJA

Ta oddelek mora temeljiti na Prilogi III (Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi) k tej uredbi. Poleg povzetkov se v podporo tej vlogi kot Dodatek 4 predloži celoten dokument o analizi stroškov in koristi.

E.1. Finančna analiza

E.1.1. Na kratko (največ 2–3 strani) opišite metodologijo (opis skladnosti s Prilogo III (Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi) k tej uredbi in oddelkom III (Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 ( 22 )ter izjem pri uporabi teh metodologij; vseh glavnih predpostavk v zvezi z operativnimi stroški, stroškov nadomestitve kapitala, prihodkov in preostalih vrednosti, uporabljenih makroekonomskih parametrov, upoštevanih korakov v izračunu, uporabljenih podatkov pri izvedbi analize) in glavne ugotovitve finančne analize, ki vsebuje rezultate analize finančne vzdržnosti, da bi dokazali, da za projekt v prihodnje ne bo zmanjkalo denarja (potrdite zavezo upravičenca projekta, njegovih lastnikov in/ali javnih organov za financiranje naložbe, operativne stroške in stroške nadomestitve ter, kjer je možno, predložite preglednice finančne vzdržnosti, ki predstavljajo projekcije denarnih tokov za referenčno obdobje): < type='S' maxlength='10500' input='M'>

E.1.2. Glavni elementi in parametri, uporabljeni v analizi stroškov in koristi za finančno analizo (vse vrednosti v eurih) ( 23 )



Glavni elementi in parametri Vrednost 1 Referenčno obdobje (leta) <type='N' input='M'> 2 Finančna diskontna stopnja (%) (1) <type='P' input='M'> Glavni elementi in parametri Vrednost vrednost Vrednost vrednost (neto sedanja vrednost) Sklic na dokument o analizi stroškov in koristi (poglavje/oddelek/stran) 3 Skupni stroški naložb brez nepredvidenih stroškov <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 4 Preostala vrednost <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 5 Prihodki <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 6 Operativni stroški in stroški nadomestitve (2) <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> Sorazmerna uporaba diskontiranih neto prihodkov (3) 7 Neto prihodek = prihodki – operativni stroški in stroški nadomestitve + preostala vrednost = (5) – (6) + (4) <type='N' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 8 Skupni stroški naložb – neto prihodki = (3) – (7) <type='N' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 9 Sorazmerna uporaba diskontiranih neto prihodkov (%) = (8)/(3) <type='P' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> ( 1 ) Realna, če je to možno. ( 2 ) V smislu člena 17 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014. ►M2 ( 3 ) To ne velja: (1) za projekte, za katere veljajo pravila o državni pomoči v smislu člena 107 Pogodbe (glej točko G1), v skladu s členom 61(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013; (2) če se uporabi pavšalna stopnja (člen 61(3)(a) in (aa) Uredbe (EU) št. 1303/2013) ali zmanjšana stopnja sofinanciranja (člen 61(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013) ter (3) če je vsota sedanjih vrednosti operativnih stroškov in stroškov nadomestitve višja od sedanje vrednosti prihodkov, se za projekt ne šteje, da ustvarja prihodke, pri čemer se lahko postavki 7 in 8 prezreta, sorazmerna uporaba diskontiranega neto prihodka pa mora biti določena pri 100 %. ◄ * Če je DDV izterljiv, morajo stroški in prihodki temeljiti na vrednostih brez DDV-ja.

E.1.3. Glavni kazalniki finančne analize v skladu z dokumentom o analizi stroškov in koristi



brez podpore Unije A s podporo Unije B Sklic na dokument o analizi stroškov in koristi (poglavje/oddelek/stran) 1. Finančna stopnja donosa (%) <type='P' input='M'> FSD(C) (1) <type='P' input='M'> FSD(K) (2) < type='S' maxlength='500' input='M'> 2. Neto sedanja vrednost (v EUR) <type='N' input='M'> FNSV(C) <type='N' input='M'> ENSV(K) < type='S' maxlength='500' input='M'> ( 1 ) FSD(C) je finančni donos naložbe. ( 2 ) FSD(K) je finančni donos nacionalnega kapitala. Če veliki projekt izkazuje visok finančni donos, tj. FSD(C) je znatno večji kot pa finančna diskontna stopnja, utemeljite prispevek Unije v skladu s Prilogo III k tej uredbi. < type='S' maxlength='1750' input='M'> Za produktivne naložbe navedite rezultate izračuna FSD(Kp) ( 24 ) in njegovo primerjavo z nacionalnimi merili o pričakovanem donosu v danem sektorju. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.1.4. Strategija glede tarif in dostopnost (če je primerno) E.1.4.1. Če se pričakuje, da bo projekt ustvaril prihodke s tarifami ali pristojbinami, ki jih krijejo uporabniki, navedite podrobne informacije o sistemu zaračunavanja (vrste in stopnja pristojbin, načelo ali zakonodajo Unije, na podlagi katere so bile uvedene pristojbine). < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.2 Ali pristojbine pokrijejo operativne stroške, vključno s stroški vzdrževanja in stroški nadomestitve pri projektu ( 25 )? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Navedite podrobne informacije v zvezi s strategijo glede tarif. Če je odgovor negativen, navedite delež operativnih stroškov, ki bo krit, in vire financiranja stroškov, ki ne bodo kriti. Če je zagotovljena pomoč za tekoče poslovanje, navedite podrobnejše informacije. Če ni predvidena nobena pristojbina, pojasnite, kako bodo kriti operativni stroški. < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.3. Če se pristojbine razlikujejo med različnimi uporabniki, ali so te sorazmerne z različno uporabo projekta/dejansko porabo? (V vnosnem polju navedite podrobne informacije) <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.4 Ali so pristojbine sorazmerne z onesnaževanjem, ki ga povzročajo uporabniki? (V vnosnem polju navedite podrobne informacije) <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.5 Ali je bila upoštevana cenovna dostopnost pristojbin za uporabnike? (V vnosnem polju navedite podrobne informacije) <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.2. Ekonomska analiza

E.2.1. Na kratko (največ 2–3 strani) opišite metodologijo (opis skladnosti z izvedbenim aktom glede metodologije za analizo stroškov in koristi in izjem pri uporabi metodologije), ključne predpostavke pri vrednotenju stroškov (navedite tudi ustrezne sestavine stroškov, ki so bile upoštevane – stroški naložbe, stroški nadomestitve, operativni stroški), gospodarske koristi in zunanje dejavnike, vključno s tistimi, ki so povezani z okoljem, blaženjem podnebnih sprememb (po potrebi tudi povečane emisije toplogrednih plinov in ekvivalent CO2) ter pripravljenostjo na podnebne spremembe in naravne nesreče, glavne ugotovitve socialno-ekonomske analize in po potrebi pojasnite razmerje z analizo vplivov na okolje (glej: oddelek F spodaj): < type='S' maxlength='10500' input='M'>

E.2.2. Navedite podatke o ekonomskih stroških in koristih, opredeljenih v analizi, skupaj s pripadajočimi vrednostmi:



Koristi Vrednost enote (če je primerno) Vrednost skupaj (v EUR, diskontirana) (1) % skupnih koristi < type='S' maxlength='200' input='M'> < type='S' maxlength='50' input='M'>… <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> … … … … Skupaj IZRAČUNANO 100 % Stroški Vrednost enote (če je primerno) Vrednost skupaj (v EUR, diskontirana) % skupnih stroškov < type='S' maxlength='200' input='M'> < type='S' maxlength='50' input='M'>… <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> … … … … Skupaj IZRAČUNANO 100 % ( 1 ) Vsota diskontiranih zneskov stroškov in koristi, predstavljenih v preglednici, mora biti enaka ekonomski neto sedanji vrednosti (ENSV).

E.2.3. Glavni kazalniki ekonomske analize v skladu z dokumentom o analizi stroškov in koristi



Glavni parametri in kazalniki Vrednosti Sklic na dokument o analizi stroškov in koristi (poglavje/oddelek/stran) 1. Socialna diskontna stopnja (%) <type='P' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> 2. Ekonomska stopnja donosa (ESD) (%) <type='P' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> 3. Ekonomska neto sedanja vrednost (ENSV) (v EUR) <type='N' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 4. Razmerje med koristmi in stroški <type='N' input='G'> <type='S' maxlength='500' input='M'>

E.2.4. Učinki projekta na zaposlovanje Opredelite število delovnih mest, ki bodo ustvarjena (izraženo z ekvivalentom polnega delovnega časa). Število neposredno ustvarjenih delovnih mest:



Število neposredno ustvarjenih delovnih mest: Št. (ekvivalent polnega delovnega časa) (A) Povprečno trajanje teh zaposlitev (meseci) (1) (B) V fazi izvajanja <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> V operativni fazi <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Število posredno ustvarjenih delovnih mest: (samo produktivne naložbe): Št. (ekvivalent polnega delovnega časa) (A) Povprečno trajanje teh zaposlitev (meseci) (B) V operativni fazi <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Število ohranjenih delovnih mest (samo produktivne naložbe) <type='N' input='M'> Ni relevantno ( 1 ) V primeru zaposlitve za nedoločen čas namesto trajanja v mesecih navedite „nedoločen čas“. Za produktivne naložbe poleg tega podrobneje opišite predvideni vpliv projekta na zaposlovanje v drugih regijah Unije in pojasnite, zakaj finančni prispevek iz skladov ne bo povzročil izgube znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah znotraj Unije, pri čemer je treba upoštevati uvodno izjavo (92) uredbe o skupnih določbah, pa tudi pravila o regionalni državni pomoči. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.2.5. Opredelite glavne koristi in stroške, ki se jih ne da količinsko opredeliti/finančno ovrednotiti: < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.3. Ocena tveganja in analiza občutljivosti

E.3.1. Na kratko opišite metodologijo in povzemite rezultate, ki vsebujejo glavna ugotovljena tveganja < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.3.2. Analiza občutljivosti Navedite odstotni delež spremembe, uporabljene pri preskušenih spremenljivkah: Predstavite ocenjeni učinek (kot odstotni delež spremembe) na rezultate indeksov finančnih dosežkov in ekonomskega učinka.



Preskušena spremenljivka Sprememba finančne neto sedanje vrednosti (FNSV(K)) (v %) Sprememba finančne neto sedanje vrednosti (FNSV(K)) (v %) Sprememba ekonomske neto sedanje vrednosti (ENSV) (v %) <type='S' maxlength='500' input='M'> <type='P' input='M'> <type='P' input='M'> <type='P' input='M'> Katere spremenljivke so opredeljene kot kritične? Navedite uporabljeno merilo in učinek ključnih spremenljivk na glavna kazalnika – FNSV, ENSV. < type='S' maxlength='1750' input='M'> Katere so mejne vrednosti kritičnih spremenljivk? Navedite ocenjeni odstotni delež spremembe, pri katerem bosta finančna čista sedanja vrednost ali ekonomska neto sedanja vrednost znašali nič za vsako ugotovljeno kritično spremenljivko. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.3.3. Ocena tveganja Na kratko povzemite oceno tveganja, ki vsebuje seznam tveganj, ki jim je izpostavljen projekt, matriko tveganja ( 26 ) in razlago, predlagano strategijo za zmanjševanje tveganja in organ, pristojen za zmanjševanje glavnih tveganj, kot so prekoračitve stroškov, časovne zamude, izpadi povpraševanja; posebno pozornost je treba nameniti okoljskim tveganjem, tveganjem v zvezi s podnebnimi spremembami in drugim tveganjem, ki so povezana z naravnimi nesrečami. < type='S' maxlength='3500' input='M'>

E.3.4. Dodatno izvedene ocene, če je primerno Če so bile izvedene verjetnostne porazdelitve za kritične spremenljivke, kvantitativno analizo tveganj ali možnosti za oceno podnebnega tveganja in ukrepov, navedite podrobnejše informacije spodaj. < type='S' maxlength='3500' input='M'>

F. ANALIZA VPLIVOV NA OKOLJE OB UPOŠTEVANJU POTREB PO PRILAGAJANJU PODNEBNIM SPREMEMBAM IN BLAŽITVI NJIHOVEGA VPLIVA NA OKOLJE TER PRIPRAVLJENOSTI NA NESREČE

F.1. Skladnost projekta z okoljsko politiko

F.1.1 Opišite, na kakšen način projekt prispeva k ciljem okoljske politike in te cilje upošteva, vključno s podnebnimi spremembami (kot napotek upoštevajte naslednje: učinkovita raba virov, ohranjevanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, sposobnost odzivanja na vplive podnebnih sprememb itd.). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.1.2 Opišite, kako projekt upošteva previdnostno načelo, načelo preventivnih ukrepov, načelo, da je treba okoljsko škodo prednostno odpraviti pri izvoru, in načelo „onesnaževalec plača“. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.2. Uporaba Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 27 )(direktiva o strateški okoljski presoji)

F.2.1 Ali je projekt izveden zaradi načrta ali programa, ki ni operativni program? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □

F.2.2. Če ste na vprašanje F.2.1 odgovorili pritrdilno, navedite, ali je bil načrt ali program izveden na podlagi strateške okoljske presoje v skladu z direktivo o strateški okoljski presoji <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ — Če je odgovor negativen, na kratko pojasnite: < type='S' maxlength='1750' input='M'> — Če ste odgovorili pritrdilno, navedite netehnični povzetek ( 28 ) okoljskega poročila in informacije, zahtevane v členu 9(1)(b) te direktive (elektronsko kopijo ali spletno povezavo, ki vodi do navedenega). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3. Uporaba Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 29 )(direktiva o PVO)

F.3.1 V primeru neizpolnjevanja predhodne pogojenosti glede okoljske zakonodaje (Direktiva 2011/92/EU in Direktiva 2001/42/ES) navedite povezavo do dogovorjenega akcijskega načrta v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1303/2013 < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.2 Ali je projekt naveden v prilogah k direktivi o PVO ( 30 ): — Priloga I k direktivi o PVO (nadaljujte z vprašanjem F.3.3) — Priloga II k direktivi o PVO (nadaljujte z vprašanjem F.3.4) — Nobena od navedenih prilog (nadaljujte z vprašanjem F.4) – pojasnite spodaj < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.3 Če je projekt zajet v Prilogi I k direktivi o PVO, priložite naslednje dokumente (kot dodatek 6) in uporabite vnosno polje spodaj za dodatne informacije in pojasnila ( 31 ): (a) netehnični povzetek poročila o PVO ( 32 ); (b) informacije o posvetovanjih z okoljskimi organi, javnostjo in po potrebi posvetovanjih z drugimi državami članicami, izvedenih v skladu s členoma 6 in 7 direktive o PVO; (c) sklep pristojnega organa, izdan v skladu s členoma 8 in 9 direktive o PVO ( 33 ), vključno z informacijami o tem, kako je bila z njim seznanjena javnost. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.4 Če je projekt zajet v Prilogi II k tej direktivi, ali je bila izvedena presoja vplivov na okolje? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ — Če ste odgovorili pritrdilno, priložite potrebne dokumente, navedene pod točko F.3.3. — Če je odgovor negativen, navedite naslednje informacije: (a) odločitev, predpisana v členu 4(4) direktive o PVO (znana kot sklep o predhodni preveritvi); (b) izvedeni pragi, merila ali posamični pregled, na podlagi katerih je bilo sklenjeno, da presoja vplivov na okolje ni potrebna (te informacije niso potrebne, če so vključene že v sklep, naveden pod točko (a) zgoraj); (c) pojasnite razloge, zakaj projekt nima večjih vplivov na okolje, ob upoštevanju ustreznih meril za izbor, navedenih v Prilogi III k direktivi o PVO (te informacije niso potrebne, če so vključene že v sklep, naveden pod točko (a) zgoraj). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.5 Soglasje za izvedbo/gradbeno dovoljenje (kar je relevantno) F.3.5.1. Ali je projekt že v gradbeni fazi (vsaj eno javno naročilo del)? <type='C' input='M'>



Da* □ Ne □ F.3.5.2. Ali je bilo soglasje za izvedbo/gradbeno dovoljenje za ta projekt že izdano (za vsaj eno javno naročilo del)? <type='C' input='M'>



Da □ Ne (*1) □ ( *1 ) Komisija ne odobri projektov v gradbeni fazi (odgovor „da“ na vprašanje F.3.5.1) in brez soglasja za izvedbo/gradbenega dovoljenja za vsaj eno javno naročilo del v času, ko so predloženi Evropski komisiji F.3.5.3. Če ste odgovorili pritrdilno (na F 3.5.2.), na kateri datum <type='D' input='M'> F.3.5.4. Če je odgovor (na F.3.5.2) negativen, navedite, kdaj je bil vložen uradni zahtevek za soglasje za izvedbo: <type='D' input='M'> F.3.5.5. Če je odgovor (na F.3.5.2) negativen, navedite doslej izvedene upravne ukrepe in opišite preostale: < type='S' maxlength='1750' input='M'> F.3.5.6. Do katerega datuma se pričakuje končna odločitev (ali odločitve)? <type='D' input='M'> F.3.5.7. Navedite pristojni organ ali organe, ki je(so) ali bo(-do) izdal(-i) soglasje za izvedbo: < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.4. Uporaba Direktive 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ( 34 )(direktiva o habitatih); ocena vplivov na območja Natura 2000

F.4.1. Ali bo projekt sam ali v kombinaciji z drugimi projekti po vsej verjetnosti imel znatne negativne vplive na območja, ki so ali bodo vključena v omrežje Natura 2000? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □

F.4.2 Če ste na vprašanje F.4.1 odgovorili pritrdilno, navedite: (1) odločitev pristojnega organa in ustrezno oceno, izvedeno v skladu s členom 6(3) direktive o habitatih; (2) če je pristojni organ določil, da ima projekt znatne negativne vplive na eno ali več območij, ki so ali bodo vključena v omrežje Natura 2000, predložite: (a) izvod standardnega obrazca za priglasitev Evropski komisiji v skladu s členom 6(4) direktive o habitatih ( 35 ), ki se predloži Komisiji (GD za okolje), in/ali; (b) mnenje Komisije iz člena 6(4) direktive o habitatih pri projektih, ki pomembno vplivajo na prednostne habitate in/ali vrste ter so utemeljeni z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa, z izjemo zdravja ljudi in javne varnosti, ali koristnimi posledicami bistvenega pomena za okolje.

F.4.3 Če je odgovor na vprašanje F.4.1 negativen, priložite izjavo iz Dodatka 1, ki jo izpolni pristojni organ, in karto, na kateri so označeni lokacija projekta in območja Natura 2000. Za veliki projekt, ki ni povezan z infrastrukturo (npr. nakup opreme), je treba to ustrezno pojasniti v nadaljevanju, pri čemer v takem primeru priložitev take izjave ni obvezna. type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.5. Uporaba Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 36 )(okvirna direktiva o vodah); ocena učinkov na vodna telesa

F.5.1 V primeru neizpolnjevanja ustrezne predhodne pogojenosti dokažite povezavo z dogovorjenim akcijskim načrtom v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1303/2013. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.5.2 Ali projekt vključuje novo preoblikovanje fizičnih značilnosti telesa površinske vode ali spremembe gladine teles podzemne vode, ki slabšajo stanje vodnega telesa ali povzročijo, da dobro stanje ali potencial vode nista dosežena? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ F.5.2.1. Če je odgovor pritrdilen, predložite oceno vplivov na vodno telo in podrobneje pojasnite, kako so bili/morajo biti izpolnjeni vsi pogoji iz člena 4.7 okvirne direktive o vodah. Navedite tudi, ali je projekt rezultat nacionalne/regionalne strategije, povezane z ustreznim sektorjem, in/ali načrta upravljanja povodij, ki upošteva vse pomembne dejavnike (npr. boljša okoljska možnost, kumulativni učinki itd.)? Če je tako, navedite podrobnejše informacije. < type='S' maxlength='3500' input='M'> F.5.2.2. Če je odgovor negativen, priložite izjavo iz Dodatka 2, ki jo je izpolnil pristojni organ. Za velik projekt, ki ni povezan z infrastrukturo (npr. nakup opreme), je treba to ustrezno pojasniti v nadaljevanju, pri čemer v takem primeru priložitev take izjave ni obvezna. type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.5.3 Pojasnite, kako projekt ustreza ciljem načrta upravljanja povodij, ki so bili določeni za ustrezna vodna telesa. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.6. Če je primerno, informacije o skladnosti z drugimi okoljskimi direktivami

F.6.1 Uporaba Direktive Sveta 91/271/EGS ( 37 )(direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode) – projekti v sektorju komunalnih odpadnih voda

(1) Izpolnite Dodatek 3 k obrazcu za vlogo (preglednica v zvezi s skladnostjo z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode).

(2) Pojasnite, na kakšen način je projekt skladen z načrtom ali programom, povezanim z izvajanjem direktive o čiščenju komunalne odpadne vode.

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.6.2 Uporaba Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 38 )(okvirna direktiva o odpadkih) – projekti v sektorju ravnanja z odpadki

F.6.2.1. V primeru neizpolnjevanja ustrezne predhodne pogojenosti dokažite povezavo z dogovorjenim akcijskim načrtom v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1303/2013. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.6.2.2. Pojasnite, na kakšen način projekt izpolnjuje cilje, navedene v členu 1 okvirne direktive o odpadkih, zlasti kako je projekt skladen z ustreznim načrtom ravnanja z odpadki (člen 28), hierarhijo ravnanja z odpadki (člen 4) in kako projekt prispeva k doseganju ciljev glede recikliranja 2020 (člen 11(2)). < type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.6.3 Uporaba Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 39 )(direktiva o industrijskih emisijah) – projekti, za katere je treba izdati dovoljenje v okviru te direktive

Pojasnite, na kakšen način je projekt skladen z zahtevami Direktive 2010/75/EU, zlasti z obveznostjo poslovanja v skladu s celostnim dovoljenjem na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij in po potrebi z mejnimi vrednostmi emisij, določenimi v tej direktivi.

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.6.4 Druge ustrezne okoljske direktive (pojasnite spodaj)

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.7. Stroški izvedenih ukrepov za ublažitev in/ali izravnavo negativnih vplivov na okolje, zlasti zaradi postopka presoje vplivov na okolje ali drugih postopkov ocenjevanj (kot so direktiva o habitatih, okvirna direktiva o vodah, direktiva o industrijskih emisijah) ali nacionalnih/regionalnih zahtev

F.7.1. Če so nastali takšni stroški: ali so bili ti vključeni v analizo stroškov in koristi? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □

F.7.2. Če so ti stroški vključeni v skupne stroške, ocenite delež stroškov ukrepov, sprejetih za zmanjšanje in/ali izravnavo negativnih vplivov na okolje.



% <type='P' input='M'> Na kratko pojasnite ukrepe < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.8. Blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter pripravljenost na nesreče

F.8.1. Pojasnite, na kakšen način projekt prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb v skladu s strategijo Evropa 2020, pri tem pa vključite informacije o izdatkih, ki so povezani s podnebnimi spremembami, v skladu s Prilogo I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014 < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.8.2. Pojasnite, na kakšen način so bila upoštevana tveganja v zvezi s podnebnimi spremembami, vidiki glede prilagajanja in blažitve le-teh ter pripravljenost na naravne nesreče. (Kot napotek upoštevajte naslednja vprašanja: kako sta bila ocenjena obseg zunanjih učinkov na okolje zaradi toplogrednih plinov in zunanji strošek ogljika? Kakšni so prikriti stroški toplogrednih plinov in kako so bili vključeni v ekonomsko analizo? Ali je bila upoštevana alternativna možnost z zmanjšanimi emisijami ogljika ali na podlagi obnovljivih virov? Ali je bila med pripravo projekta izvedena predhodna preveritev ocene tveganja ali občutljivosti na podnebne spremembe? Ali so bila vprašanja podnebnih sprememb upoštevana v sklopu strateške okoljske presoje in presoje vplivov na okolje ter so jih preverili ustrezni nacionalni organi? Na kakšen način so bila pri analizi in razvrstitvah ustreznih možnosti upoštevana vprašanja v zvezi s podnebjem? Kako se projekt navezuje na nacionalno in/ali regionalno strategijo za prilaganje na podnebne spremembe? Ali bo projekt skupaj s podnebnimi spremembami kakor koli pozitivno in/ali negativno vplival na okolico? Ali so podnebne spremembe vplivale na lokacijo projekta?) ( 40 ) < type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.8.3. Pojasnite, kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotavljanje pripravljenosti na trenutno spremenljivost podnebja in prihodnje podnebne spremembe v okviru projekta (Kot napotek upoštevajte naslednja vprašanja: na kakšen način so bile pri načrtovanju projekta in njegovih sestavnih delov upoštevane podnebne spremembe, denimo v zvezi z zunanjimi silami (npr. vetrna obtežba, snežna obtežba, temperaturne razlike) in vplivi (npr. vročinski vali, odvodnjavanje, poplavna ogroženost in daljša sušna obdobja, ki denimo vplivajo na značilnosti prsti) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G. FINANČNI NAČRT Z VSEMI NAČRTOVANIMI FINANČNIMI VIRI IN NAČRTOVANO PODPORO IZ SKLADOV, EIB TER VSEMI DRUGIMI VIRI FINANCIRANJA, SKUPAJ S FIZIČNIMI IN FINANČNIMI KAZALNIKI ZA SPREMLJANJE NAPREDKA, OB UPOŠTEVANJU UGOTOVLJENIH TVEGANJ

G.1. Vsi načrtovani finančni viri in načrtovana podpora iz skladov, EIB ter vsi drugi viri financiranja

G.1.1. Viri sofinanciranja

Skupni naložbeni stroški projekta se krijejo iz naslednjih virov:







Vir financiranja skupnih stroškov naložb (v EUR) Od tega (informativno) Skupni stroški [C.1.12.(A)] Podpora Unije (1) Nacionalni javni prispevek (ali enakovredni) Nacionalni zasebni prispevek Drugi viri (navedite) Posojila EIB/EIS: (a) = (b) + (c) + (d) + (e) (b) (c) (d) (e) (f) <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> ( 1 ) Podpora Unije mora ustrezati znesku, določenemu v sporazumu iz člena 125(3)(c).

G.1.2. Letni načrt skupnih upravičenih izdatkov, ki se prijavijo Komisiji (finančni kazalnik za spremljanje napredka)

Skupni upravičeni izdatki, ki se prijavijo Komisiji, so predstavljeni spodaj v smislu letnega deleža v EUR (okvirni). Če se velik projekt sofinancira iz več kot enega operativnega programa, se letni načrt prikaže za vsak operativni program posebej. Če se velik projekt sofinancira iz več kot ene prednostne osi, se letni načrt prikaže za vsako prednostno os posebej.







(v EUR) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Skupni upravičeni izdatki Prednostna os OP1 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Prednostna os OP1 Prednostna os OP2 Prednostna os OP2

G.1.3. Drugi viri financiranja Unije

G.1.3.1 Ali je bila za ta projekt vložena vloga za pomoč iz katerega koli drugega vira Unije (proračun TEN-T, IPE, LIFE+, pobuda Obzorje 2020, drugi viri financiranja Unije)? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobne informacije (zadevni program EU, referenčna številka, datum, zahtevani znesek, odobreni znesek itd.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.3.2 Ali ta projekt dopolnjuje kateri koli projekt, ki je ali bo financiran iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada, IPE, drugega vira financiranja Unije? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobne informacije (vir prispevka EU, referenčna številka, datum, zahtevani znesek, odobreni znesek itd.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.3.3 Ali je bil za ta projekt vložen zahtevek za posojilo ali podporo za lastniški kapital pri EIB ali EIS? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobne informacije (zadevni finančni instrument, referenčna številka, datum, zahtevani znesek, odobreni znesek itd.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.3.4 Ali je bila za predhodno fazo tega projekta (vključno s fazo izvedljivosti in pripravljalno fazo) vložena vloga za pomoč iz katerega koli drugega vira Unije (vključno z ESRR, ESS, Kohezijskim skladom, EIB, EIS ali drugimi viri financiranja Unije)? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobne informacije (vir prispevka EU, referenčna številka, datum, zahtevani znesek, odobreni znesek itd.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.4. Ali bo gradnja infrastrukture zagotovljena prek javno-zasebnega partnerstva ( 41 )? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, opišite obliko javno-zasebnega partnerstva (tj. postopek izbora zasebnega partnerja, strukturo javno-zasebnega partnerstva, dogovor o lastništvu infrastrukture, tudi ob prenehanju dogovorov javno-zasebnega partnerstva ob zapadlosti ali kako drugače, dogovore glede dodelitve tveganj itd.). Poleg tega predložite rezultate izračuna FSD(Kp) in njegovo primerjavo z nacionalnimi merili glede pričakovanega donosa v danem sektorju. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.5. Če je treba za financiranje projekta uporabiti finančne instrumente ( 42 ), opišite obliko finančnih instrumentov (lastniški ali dolžniški instrumenti): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.6 Vpliv pomoči Unije na izvajanje projekta Ali bo pomoč Unije: a) pospešila izvajanje projekta? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite, na kakšen način in v kakšni meri bo pospešila izvajanje. Če je odgovor negativen, pojasnite. < type='S' maxlength='1750' input='M'> b) bistvena za izvajanje projekta? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite, koliko bo prispevala k izvajanju. Če je odgovor negativen, utemeljite potrebo po podpori Unije <type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.2. Kazalniki učinka ( 43 )in fizični kazalniki za spremljanje napredka

V preglednici navedite kazalnike učinka, vključno s skupnimi kazalniki, kakor so določeni v operativnem programu ali operativnih programih, in druge fizične kazalnike za spremljanje napredka. Količina informacij je odvisna od kompleksnosti projektov, vendar je treba predstaviti le glavne kazalnike.







OP (št. CCI) Prednostna os Navedba kazalnika Merska enota Ciljna vrednost za veliki projekt Ciljno leto <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Skupni: <type='S' input='S'> Drugi: < type='S' input='M'> Skupni: <type='S' input='S'> Drugi: < type='S' input='M'> < type='S' input='M'> <type='N' input='M'>

G.3. Ocena tveganja

Povzemite glavna tveganja za uspešno fizično in finančno izvajanje projekta ter predlagane ukrepe za ublažitev tveganja.

<type='S' maxlength='3500' input='M'>

H. ČASOVNI RAZPORED ZA IZVEDBO VELIKEGA PROJEKTA

Če bo obdobje izvajanja predvidoma daljše kot programsko obdobje, je treba predložiti časovni razpored faz, za katere se bo v obdobju 2014–2020 zaprosilo za podporo iz skladov.

H.1. Časovni razpored projekta

Spodaj navedite časovni razpored za razvoj in izvedbo celotnega projekta in priložite povzetek razporeda glavnih kategorij del (tj. gantogram, če je na voljo). Če vloga zadeva fazo projekta, v preglednici jasno navedite elemente celotnega projekta, za katere je bila s to vlogo zaprošena pomoč:







Datum začetka (A) (1) Datum zaključka (B) (1) 1. Študije izvedljivosti (oz. poslovni načrt v primeru produktivne naložbe): <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 2. Analiza stroškov in koristi <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 3. Presoja vpliva na okolje <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 4. Načrtovalne študije: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 5. Priprava razpisne dokumentacije: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 6. Razpisni postopek(-ki): <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 7. Pridobivanje zemljišč: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 8. Soglasje za izvedbo: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 9. Gradbena faza/naročilo: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 10. Operativna faza: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> ( 1 ) Če je že dokončan – navedite točen datum; če je samo v načrtu – navedite vsaj mesec in leto.

H.2. Stopnja pripravljenosti projekta

Opišite časovni razpored projekta (J.1.) v smislu tehničnega in finančnega napredka in sedanje stopnje pripravljenosti projekta v skladu z naslednjimi poglavji:

H.2.1. Tehnične zadeve (študije izvedljivosti, projektiranje itd.):

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

H.2.2. Upravne zadeve s sklicevanjem najmanj na potrebna dovoljenja, kot so PVO, soglasje za izvedbo, odločitve glede zemljišča/načrtovanja, nakup zemljišča (če je primerno), javno naročanje itd.:

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

H.2.3 Javna naročila:

Dopolnite preglednico spodaj z ustreznimi informacijami







Naziv naročila Vrsta naročila (dela/blago/storitve) Vrednost (dejanska ali predvidena) Organ, pristojen na naročilo Datum objave razpisa (dejanski ali načrtovani) Datum zaključka ocenjevanja ponudb (dejanski ali načrtovani) Datum podpisa pogodbe (dejanski ali načrtovani) Skl. (Uradni list EU itd.), če je primerno < type='S' input='M'> <type='S' input='S'> <type='N' input='M'> type='S' maxlength='300' input='M' <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> type='S' maxlength='00' input='M'

H.2.4. Finančne zadeve (sklepi o zavezah v zvezi z nacionalnimi javnimi izdatki, posojila, za katera se je zaprosilo ali so bila odobrena itd. – navedite reference):

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

H.2.5. Če se je projekt že začel izvajati, navedite sedanje stanje izvedbe:

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

I. ALI JE PROJEKT PREDMET PRAVNEGA POSTOPKA ZARADI NESKLADNOSTI Z ZAKONODAJO UNIJE? <type='C' input='M'>







Da □ Ne □

Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobnejše informacije in pojasnite, zakaj je predlagani prispevek iz proračuna Unije v tem primeru utemeljen:

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

J. ALI JE PODJETJE BILO OZ. JE PREDMET POSTOPKA ( 44 ) ZA VRAČILO PODPORE UNIJE PO PREMESTITVI PROIZVODNE DEJAVNOSTI V KRAJ ZUNAJ PROGRAMSKEGA OBMOČJA? <type='C' input='M'>







Da □ Ne □

Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobnejše informacije in pojasnite, zakaj je predlagani prispevek iz proračuna Unije v tem primeru utemeljen:

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

K. VKLJUČENOST POMOČI JASPERS V PRIPRAVO PROJEKTA

K.1. Ali je pomoč Jaspers prispevala h kateremu koli delu priprave tega projekta? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □

K.2. Opišite elemente projekta, h katerim je prispevala pomoč Jaspers (npr. okoljska skladnost, naročanje, pregled tehničnega opisa, analiza stroškov in koristi). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

L. STANJE PROJEKTA GLEDE NA ČLEN 102 UREDBE (EU) št. 1303/2013

L.1. Če je projekt predložen v skladu s postopkom iz člena 102(2), navedite, ali je bil projekt s strani neodvisnih strokovnjakov predmet pregleda kakovosti? <type='C' input='M'>



Da □ Ne □ Če ste odgovorili pritrdilno, navedite podrobnejše informacije in utemeljite spremembo postopka za predložitev projekta Evropski komisiji: < type='S' maxlength='1750' input='M'>

M. POVZETEK SPREMEMB V OBRAZCU ZA VLOGO V PRIMERU SPREMEMBE VELIKEGA PROJEKTA

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

N. POTRDITEV PRISTOJNEGA NACIONALNEGA ORGANA

Potrjujem, da so informacije na tem obrazcu točne in pravilne.







Ime <type='S' maxlength=255 input='M'> Podpis: (elektronski podpis prek SFC2014) <type='S' input='G'> Organizacija (organ(-i) upravljanja) <type='S' maxlength=1000 input='M'> Datum <type='D' input='G'>









Dodatek 1 ( 45 )

IZJAVA ORGANA, PRISTOJNEGA ZA SPREMLJANJE OBMOČIJ NATURA 2000

Pristojni organ

po pregledu projektne vloge

za projekt v kraju

izjavlja, da projekt verjetno ne bo imel pomembnega vpliva na območje NATURA 2000 iz naslednjih razlogov:

Zaradi tega ustrezna ocena, ki jo predpisuje člen 6(3) Direktive Sveta 92/43/EGS ( 46 ) ni bila potrebna.

Priložena je karta v razmerju 1: 100 000 (ali v najbližjem možnem razmerju), ki določa lokacijo projekta in zadevna območja NATURA 2000, če obstajajo.

Datum (dd. mm. llll):

Podpis:

Ime:

Položaj:

Organizacija:

(Organ, pristojen za spremljanje območij NATURA 2000)

Uradni žig:









Dodatek 2

IZJAVA PRISTOJNEGA ORGANA, ODGOVORNEGA ZA UPRAVLJANJE VODA ( 47 )

Pristojni organ

po pregledu projektne vloge

za projekt v kraju

izjavlja, da projekt ne slabša stanja vodnega telesa ali ne povzroča, da dobro vodno stanje ali potencial ne bi bila dosežena, iz naslednjih razlogov:

Datum (dd. mm. llll):

Podpis:

Ime:

Položaj:

Organizacija:

(Pristojni organ, naveden v skladu s členom 3(2) okvirne direktive o vodah)

Uradni žig:









Dodatek 3

PREGLEDNICA SKLADNOSTI AGLOMERACIJ, KI SO PREDMET OBRAZCA ZA VLOGO, Z DIREKTIVO O ČIŠČENJU KOMUNALNE ODPADNE VODE ( 48 )







Ime aglomeracije Sprejemne vode Roki in prehodna obdobja iz pristopne pogodbe Predvideni datum zaključka projekta Stanje pred izvedbo (na podlagi obrazca za vlogo) Stanje po izvedbi (na podlagi obrazca za vlogo) Obremenitev aglomeracije Stopnja zbiranja Stopnja priključitve IPS – individualni primerni sistemi Zmogljivost KČN, ki služijo aglomeraciji Obstoječa stopnja čiščenja Učinkovitost čiščenja Obremenitev aglomeracije Stopnja zbiranja Stopnja priključitve IPS – individualni primerni sistemi Zmogljivost KČN, ki služijo aglomeraciji Obstoječa stopnja čiščenja Učinkovitost čiščenja SA/NA/LSA/BW/ (OO/NO/MOO/KV/) (mm. llll) (mm. llll) (v PE) (v odstotkih obremenitve) (v odstotkih obremenitve) (v odstotkih obremenitve) (v PE) (v PE) (v odstotkih obremenitve) (v odstotkih obremenitve) (v odstotkih obremenitve) (v PE) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18

Pojasnjevalne opombe (številka ustreza številki stolpca):

1. Ime aglomeracije(-), vključene(-ih) v vlogo za sofinanciranje EU. Upoštevajte, da bi se morali kazalniki in izračuni, povezani z odpadno vodo, namesto na občine nanašati na aglomeracije, ker aglomeracija lahko zajema več upravnih občin oziroma ker je lahko ena občina razdeljena na več aglomeracij. Če je aglomeracija le delno zajeta v projekt, kar pomeni, da je del obremenitve treba še obravnavati, zahtevajte informacije o prihodnjih načrtih za zajetje preostale obremenitve aglomeracije (to je potrebno za aglomeracijo kot celoto, da se doseže skladnost z direktivo).

2. Informacije o sprejemnih vodah in njihovih zbiralnih področjih: „normalna“ ali „občutljiva“ (člen 5 direktive o čiščenju komunalne odpadne vode), „odvzem pitne vode“, „kopalne vode“, „vode, primerne za lupinarje“. Navedite merilo, glejte Prilogo II k Direktivi, in uporabite naslednje izraze: SA (OO) občutljivo območje, NA (NO): normalno območje, LSA (MOO): manj občutljivo območje, BW (KV): določene kopalne vode, O (D): druge direktive, ki jih je treba izpolniti.

3. Samo če je relevantno – roki za izpolnitev skladnosti iz pristopne pogodbe za posamezno aglomeracijo, zajeto v projekt za zbiranje in čiščenje odpadne vode (navedite vmesne in končne ciljne vrednosti, če obstajajo). Navedite datum in ustrezne člene direktive.

4. Predvideni datum, do katerega bo izveden in zaključen projekt, zajet v vlogo za sofinanciranje EU.

Stolpci 5–11 se nanašajo na opis aglomeracije v fazi predložitve vloge za sofinanciranje EU.

5. Obremenitev aglomeracije, izražena v PE (populacijski ekvivalent).

6. Stopnja zbiranja – pokritost z zbiralno kanalizacijo (brez IPS), tj. obremenitev zbiralnega sistema glede na skupno obremenitev zadevne aglomeracije, izražena v odstotkih.

7. Stopnja priključitve – obremenitev zbiralnega sistema, priključenega na čistilno napravo odpadne vode, ki služi aglomeraciji, izražena v odstotkih.

8. IPS – razmerje med obremenitvami, ki jih individualni primerni sistemi zberejo in tistimi, ki jih očistijo, v skladu s členom 3(1) Direktive, izraženo v odstotkih obremenitve (sistem, ki dosega isto stopnjo varstva okolja in se uvede v primeru, da zbiralni sistem ni upravičen, ker ne bi zagotovil koristi za okolje oziroma bi povzročil previsoke stroške). Če je predviden IPS, bi bilo treba zagotoviti kratek opis vrste(-) IPS in dosežene stopnje čiščenja. Opomba: cilj direktive za aglomeracije s PE nad 2 000 : stopnja zbiranja plus IPS bi morala pokrivati 100 % obremenitve aglomeracije.

9. Zmogljivost komunalne(-ih) čistilne(-ih) naprave(-) v PE.

10. Stopnja čiščenja – čiščenje, ki ga zagotavlja(-jo) komunalna(-e) čistilna(-e) naprava(-e) za odvajanja iz aglomeracije(-), tj. primarno, sekundarno, strožje (odstranjevanje dušika in fosforja, dezinfekcija itd.).

11. Učinkovitost čiščenja – izpolnjevanje zahtev glede čiščenja, določenih v preglednicah 1 in 2 v Prilogi I (če je primerno).

Stolpci 12–18 se nanašajo na opis aglomeracije, predvidene po izvedbi projekta, vključenega v vlogo za sofinanciranje. Stolpca 13 in 14 – poleg skupnih stopenj navedite stopnje, ki ustrezajo sanaciji obstoječega zbiralnega sistema, in stopnjo, ki ustreza novozgrajenemu zbiralnemu sistemu. Če bo stopnja priključitve po izvedbi projekta nižja od sedanje stopnje zbiranja, bi bilo treba navesti razloge za to razliko in prihodnje investicijske načrte za zmanjšanje razlike (vključno s primeri, v katerih se uporabniki ne želijo priključiti na zbiralnik).

15. Če je primerno, navedite morebitne izboljšave (sanacija, novogradnja, prenova) IPS, vključenega v projekt.

16. Navedite tudi, ali je (so) naprava(-e) popolnoma nova(-e), sanirana(-e) ali prenovljena(-e). Zmogljivost naprav mora zadostovati za čiščenje celotne obremenitve, ki jo ustvari aglomeracija. Če je skupna zmogljivost KČN manjša od skupne obremenitve aglomeracije, je treba razloge za to obrazložiti. (npr.: predvideno povečanje itd.) Dodatno je treba pojasniti, na kakšen način bo zagotovljeno ustrezno delovanje naprav za preprečitev njihove preobremenitve. Če je (so) obrat(-i) (v veliki meri) prevelik(-i), bi bilo treba predložiti pojasnilo razlogov za navedeno (npr.: predvideno povečanje vhodne obremenitve, razširitev zbiralnih sistemov, dodatni priključki iz drugih aglomeracij itd.).









Dodatek 4

ŠTUDIJE IZVEDLJIVOSTI (ALI POSLOVNI NAČRT V PRIMERU PRODUKTIVNE NALOŽBE) TER ANALIZA STROŠKOV IN KORISTI (KOT JE ZAHTEVANO V D IN E)









Dodatek 5

ZEMLJEVID, NA KATEREM JE OPREDELJENO OBMOČJE IZVAJANJA PROJEKTA, IN GEOREFERENCIRANI PODATKI (KOT JE ZAHTEVANO V B.3.1)









Dodatek 6

DOKUMENTACIJA, ZAHTEVANA V F.3.3









PRILOGA III

Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi

1. SPLOŠNA NAČELA

1.1. Cilj analize stroškov in koristi (v nadaljnjem besedilu: ASK) v okviru kohezijske politike je podpora ocenjevanja velikih projektov, da bi se: — ocenilo, ali je veliki projekt vredno sofinancirati (z ekonomskega vidika); — ocenilo, ali je veliki projekt treba sofinancirati (s finančnega vidika).

1.2. ASK se: — izvede čim prej v fazi priprave projekta, običajno na koncu faze predhodnega načrta projekta; — obravnava kot element vloge za veliki projekt, ki se upošteva skupaj z drugimi dokumenti, pripravljenimi za velike projekte, vključno z dokumenti, ki vsebujejo druge informacije, navedene v členu 101(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

1.3. ASK je v skladu z naslednjimi načeli: — ASK je treba izvesti glede na vnaprej določene cilje politike; — ASK zahteva opredelitev ustreznega družbenega okolja in perspektive (lokalne, regionalne, nacionalne, čezmejne, globalne); — ASK zahteva skupno mersko enoto (običajno denarno); — ASK zahteva primerjavo scenarija nove naložbe s scenarijem brez nove naložbe (analiza prirasta ( 49 )); — ASK zahteva navedbo referenčnega obdobja, pomembnega za projekt; — ASK zahteva upoštevanje preostalih vrednosti naložbe; — ASK zahteva oceno tveganja, s katero se obravnava negotovost.

1.4. ASK za veliki projekt zajema naslednje elemente: (1) predstavitev okvira; (2) opredelitev ciljev; (3) navedbo projekta; (4) rezultate študije izvedljivosti z analizo povpraševanja in možnosti; (5) finančno analizo; (6) ekonomsko analizo; (7) oceno tveganja.

2. ELEMENTI ANALIZE STROŠKOV IN KORISTI

2.1. Predstavitev okvira in opredelitev ciljev, navedba projekta, izvedljivost projekta z analizo povpraševanja in možnosti

2.1.1. Predstavitev okvira

Pogoj za pripravo te ocene je opredelitev socialnega, ekonomskega, političnega in institucionalnega okvira. Ključne značilnosti, ki jih je treba opisati, so povezane:

(1) s socialno-ekonomskimi pogoji države/regije, ki so pomembni za projekt;

(2) z vidiki politik in institucionalnimi vidiki, ki vključujejo obstoječe ekonomske politike in razvojne načrte z njihovimi cilji politik;

(3) z obstoječo infrastrukturo in zagotavljanjem storitev;

(4) z dojemanjem in pričakovanji populacije glede storitve, ki se bo zagotovila.

2.1.2. Opredelitev ciljev projekta

Opredelijo se jasni cilji projekta, da se preveri, ali naložba ustreza obstoječi potrebi, in da se ocenijo rezultati ter vpliv projekta. Cilji se čim bolj količinsko opredelijo s pomočjo kazalnikov z izhodiščnimi in ciljnimi vrednostmi.

Opredelitev ciljev se uporabi, da se, kadar je to možno in ustrezno, navedejo koristi projekta, da se oceni prispevek projekta k dobrobiti in doseganju določenih ciljev prednostnih osi operativnega(-ih) programa(-ov).

2.1.3. Navedba projekta

Veliki projekt se navede z upoštevanjem opredelitve velikega projekta, določene v členu 100 Uredbe (EU) št. 1303/2013, in naslednjih načel:

(1) projekt mora biti jasno opredeljen kot samozadostna enota analize; tehnične enote, upravne ali finančne faze, za katere ni mogoče šteti, da delujejo samostojno, se v okviru ASK analizirajo skupaj z drugimi fazami, ki sestavljajo veliki projekt.

(2) upoštevajo se območje vpliva, končni upravičenci ( 50 ) ter ustrezne zainteresirane strani, katerih dobrobit se upošteva v seštevku neto koristi;

(3) opredeli se organ, pristojen za izvajanje, in izvede se analiza njegovih tehničnih, finančnih in institucionalnih zmogljivosti.

2.1.4. Izvedljivost projekta z analizo povpraševanja in možnosti

V analizi stroškov in koristi se upoštevajo študije izvedljivosti, ki običajno obsegajo naslednje vidike: analizo povpraševanja; analizo možnosti; razpoložljivo tehnologijo; načrt proizvodnje (vključno z izkoristkom infrastrukture); kadrovske zahteve; obseg projekta, lokacijo, fizične prispevke, časovni razpored in izvajanje, faze širitve in finančnega načrtovanja; okoljske vidike, vidike ublažitve podnebnih sprememb (emisije toplogrednih plinov), učinkovitost virov in pripravljenost na vplive podnebnih sprememb ter naravne nesreče (kjer je primerno).

Upošteva se naslednje:

(1) Analiza izvedljivosti navaja potencialne omejitve in s tem povezane rešitve glede na tehnične, ekonomske, regulativne, institucionalne in okoljske vidike ter vidike ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje. Projekt je izvedljiv, če njegov načrt upošteva tehnične, pravne, finančne in druge omejitve, pomembne za državo, regijo ali določeno lokacijo. Izvedljivih je lahko več možnosti projekta. V ASK mora biti predstavljen povzetek rezultatov študij izvedljivosti. ASK mora biti združljiva z informacijami, predstavljenimi v študijah izvedljivosti.

(2) Analiza povpraševanja določi in količinsko opredeli socialno potrebo po naložbi in upošteva vsaj: — trenutno povpraševanje z uporabo modelov in dejanskih podatkov; — predvideno povpraševanje na podlagi makroekonomskih in sektorskih napovedi ter ocen prožnosti povpraševanja glede na ustrezne cene, dohodke in druge osnovne dejavnike; — vidike na strani ponudbe, vključno z analizo obstoječe ponudbe in pričakovanega razvoja (infrastrukture); — mrežni učinek (če obstaja).

(3) Analiza možnosti se izvede, da bi se ocenile in primerjale različne alternativne možnosti, za katere se ugotovi, da so na splošno izvedljive za izpolnjevanje obstoječega in prihodnjega povpraševanja za projekt, in da bi se poiskala najboljša rešitev. Možnosti bi bilo treba primerjati glede na različne kriterije, ki na primer vključujejo tehnične, institucionalne, ekonomske in okoljske vidike ter vidike podnebnih sprememb. Analiza možnosti bi se morala izvesti v dveh korakih; v prvem koraku se obravnavajo osnovne strateške možnosti (tj. vrsta infrastrukture in lokacija projekta), v drugem koraku pa se obravnavajo specifične rešitve na tehnološki ravni. Če se projekt izvede kot javno-zasebno partnerstvo, bi moral biti ta drugi korak osredotočen na nabor specifikacij učinka, ki bi bile lahko vključene v specifikacije učinka projekta javno-zasebnega partnerstva ali ne. Prvi korak običajno temelji na (pretežno opisnih) analizah z več merili, v drugem koraku pa se običajno uporabljajo pretežno kvantitativne metode. Ključni vidiki za izbiro najboljše možnosti: — za ustrezno utemeljitev želene rešitve so predloženi dokazi, da je izmed različnih možnosti, upoštevanih v študiji tehnične izvedljivosti, izbrana možnost optimalna; — če imajo različne alternative isti, edinstveni cilj in iste ali zelo podobne zunanje učinke, se priporoča, da bi moral izbor temeljiti na stroškovno najugodnejši rešitvi na enoto proizvedenega učinka, ob upoštevanju dolgoročnih stroškov upravljanja in vzdrževanja, povezanih z izbrano možnostjo; — če so učinki in zunanji učinki različni za različne možnosti (ob predpostavki, da imajo vsi isti cilj), se država članica spodbudi, da za izbor najboljše možnosti izvede poenostavljeno ASK vseh glavnih možnosti, s katero ugotovi, katera možnost je ugodnejša s socialno-ekonomskega vidika, izbor pa bi moral temeljiti na ekonomskih parametrih projekta, vključno z ekonomsko neto sedanjo vrednostjo (ENSV). Poenostavljena ASK se izvede na podlagi približnih ocen ključnih finančnih in ekonomskih podatkov, vključno s povpraševanjem, skupnimi stroški naložbe in stroški upravljanja, prihodki, neposrednimi koristmi in zunanjimi učinki, če je to primerno.

2.2. Finančna analiza

Kot je določeno v členu 101(1)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013, mora biti v ASK vključena finančna analiza.

Finančna analiza obsega:

(a) oceno finančne donosnosti naložbe in nacionalnega kapitala;

(b) določitev ustreznega (najvišjega) prispevka iz skladov;

(c) preverjanje finančne vzdržnosti projekta.

Finančna analiza bi se morala, kadar je to možno in ustrezno, izvesti z vidika lastnika projekta in/ali upravljavca, s čimer se omogoči preverjanje denarnih tokov in zagotavlja pozitivno stanje finančnih sredstev, da bi se preverila finančna vzdržnost in izračunali indeksi finančnega donosa naložbenega projekta in kapitala na podlagi diskontiranih denarnih tokov.

Če lastnik in upravljavec nista isti subjekt, bi bilo treba izvesti konsolidirano finančno analizo, ki izključuje denarne tokove med lastnikom in upravljavcem.

Kadar je to možno in ustrezno, bi bilo treba finančno analizo izvesti pri stalnih cenah (cenah, določenih v izhodiščnem letu), v okviru ocene tveganja pa bi bilo treba upoštevati pričakovane spremembe relativnih cen.

2.2.1. Metodologija diskontiranega denarnega toka, metoda prirasta in druga načela finančne analize

Finančna analiza velikih projektov se izvede ob upoštevanju pravil, določenih v oddelku III (metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014, vključno z metodo za izračun diskontiranega neto prihodka (z referenčnim obdobjem in metodo prirasta) in za diskontiranje denarnega toka (z realno finančno diskontno stopnjo).

Za izvedbo finančne analize so potrebni naslednji podatki:

(1) stroški naložbe, vključno s fiksnimi naložbami, nefiksnimi naložbami, vključno z zagonskimi stroški, in po potrebi s spremembami obratnega kapitala;

(2) stroški nadomestitve, kot so opredeljeni v členu 17(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014;

(3) operativni stroški, kot so opredeljeni v členu 17(b) in (c) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014;

(4) prihodki, kot so opredeljeni v členu 16 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014;

(5) vir financiranja, vključno z lastniškim kapitalom vlagatelja (javnega ali zasebnega), kapitalom iz posojil (v tem primeru sta vračilo posojila in obresti odliv projekta v analizi vzdržnosti) in vsi dodatni finančni viri, na primer nepovratna sredstva.

V sektorjih, kjer je to ustrezno, vključno z okoljskim sektorjem, se tarife določijo po načelu „onesnaževalec plača“, ob upoštevanju vidika cenovne dostopnosti, kot je določeno v oddelku III (Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014, in povračila celotnih stroškov ( 51 ).

Izpolnjevanje načela povračila celotnih stroškov obsega naslednje:

1) tarife bi morale biti oblikovane tako, da se z njimi čim bolj povrnejo stroški kapitala, operativni stroški in stroški vzdrževanja, vključno z okoljskimi stroški in stroški virov;

2) struktura tarif bi morala čim bolj povečati prihodke projekta pred javnimi subvencijami ob upoštevanju vidika cenovne dostopnosti.

Omejitve načela „onesnaževalec plača“ in načela povračila celotnih stroškov v okviru uporabnin in provizij:

1) ne bi smele ogrožati finančne vzdržnosti projekta;

2) bi morale v splošnem veljati kot začasne omejitve in se ohraniti le, dokler obstaja vprašanje cenovne dostopnosti za uporabnike.

2.2.2. Rezultati finančne analize

(a) Ocena finančne donosnosti naložbe in nacionalnega kapitala

Finančna neto sedanja vrednost (FNSV) je znesek, ki se določi tako, da se od diskontirane vrednosti pričakovanih prihodkov odštejejo pričakovani stroški naložbe, operativni stroški in stroški nadomestitve pri projektu (diskontirani).

Finančna stopnja donosa (FSD) je diskontna stopnja, ki proizvede ničelno FNSV.

Finančna donosnost naložbe se določi tako, da se oceni finančna neto sedanja vrednost in finančna stopnja donosa naložbe (FNSV(C) in FSD(C)). S tema kazalnikoma se primerjajo stroški naložbe z neto prihodki in meri stopnja, do katere lahko neto prihodki projekta poplačajo naložbo, ne glede na vire financiranja. V nekaterih primerih (v okviru državne pomoči in zasebnih upravljavcev) je potreben izračun FSD(Kp). Plačila obresti se ne vključijo v izračun FNSV(C).

Da bi bil projekt upravičen do prispevka iz skladov:

bi moral biti FNSV(C) pred prispevkom EU negativen, FSD(C) pa bi morala biti nižja od diskontne stopnje, uporabljene za analizo (razen za nekatere projekte, ki spadajo v okvir pravil o državni pomoči, za katere to morda ni pomembno).

Če veliki projekt kaže visoko finančno donosnost (to pomeni, da je FSD(C) občutno višja od finančne diskontne stopnje), bo na splošno prevladalo mnenje, da lahko vlagatelj projekt izvede brez prispevka Unije. Prispevek Unije je lahko upravičen le, če se dokaže, da sama naložba ni dobičkonosna, ob upoštevanju, da so lahko tveganja vlagatelja pri izvedbi projekta, npr. visoko inovativnega projekta, morda prevelika, da bi izvedel naložbo brez javnih nepovratnih sredstev.

Finančna donosnost nacionalnega kapitala se določi tako, da se oceni finančna neto sedanja vrednost in finančna stopnja donosa na kapital (FNSV(K) in FSD(K)). Ta kazalnika merita stopnjo, do katere lahko neto prihodki projekta poplačajo finančne vire, ki se zagotovijo iz sredstev na nacionalni ravni (zasebnih in javnih virov).

Izračun FNSV(K) in FSD(K) zahteva, da:

— se finančni viri (brez podpore EU), investirani v projekt, ne glede na stroške naložbe obravnavajo kot odlivi;

— se kapitalski prispevki upoštevajo v trenutku, ko so dejansko izplačani za projekt ali povrnjeni (v primeru posojil);

— se v preglednico za analizo donosa na kapital (FNSV(K)) vključijo plačila obresti;

— se subvencije za delovanje ne vključijo v preglednico za analizo donosa na kapital (FNSV(K)).

Da bi bil projekt upravičen do prispevka iz skladov:

bi morala biti FNSV(K) s pomočjo Unije negativna ali enak nič, FSD(K) pa bi morala biti nižja ali enaka diskontni stopnji; v nasprotnem primeru je treba predložiti ustrezno utemeljitev.

Če je primerno, bi se moral izračunati tudi donos na kapital nosilca projekta (FSD(Kp)). Na ta način se primerjajo neto prihodki naložbe z viri, ki jih zagotovi nosilec: tj. stroški naložbe minus nepovratna sredstva, prejeta s strani EU in/ali nacionalnih/regionalnih organov. To je lahko uporabno predvsem v okviru državne pomoči, in sicer se lahko preveri, ali intenzivnost pomoči (EU in nacionalne pomoči) zagotavlja najboljšo stroškovno učinkovitost, pri čemer je cilj, da se javna finančna podpora omeji na stopnjo, ki je nujno potrebna za ekonomsko in finančno vzdržnost projekta. Če je v okviru projekta pričakovan velik pozitiven donos (tj. občutno nad nacionalnimi referenčnimi vrednostmi za pričakovano donosnost v danem sektorju), iz tega izhaja, da bi prejeta nepovratna sredstva upravičencu povzročila dobičke, ki so nad običajnimi, zato prispevek Unije morda ni upravičen.

(b) Določitev ustreznega (najvišjega) prispevka iz skladov

Določitev ustreznega (najvišjega) prispevka iz skladov za projekte, ki ustvarjajo prihodek, se izvede v skladu z eno od metod za določitev potencialnega neto prihodka v skladu s členom 61 (Operacije, ki ustvarjajo neto prihodek po njihovem zaključku) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Prilogo V k Uredbi (EU) št. 1303/2013 ter oddelkom III Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014, ki določa pravila za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek.

(c) Zagotavljanje finančne vzdržnosti

Analiza finančne vzdržnosti temelji na napovedih nediskontiranega denarnega toka. Uporablja se predvsem za prikaz, da bo za projekt vsako leto na voljo dovolj denarnih sredstev, ki bodo omogočila stalno kritje izdatkov za naložbe in operacije v celotnem referenčnem obdobju.

Ključni vidiki analize finančne vzdržnosti so:

1) finančna vzdržnost projekta se potrdi s preverjanjem, ali je skupni (nediskontirani) neto denarni tok na letni osnovi in v celotnem upoštevanem referenčnem obdobju pozitiven (ali nič);

2) v neto denarnih tokovih, ki se obravnavajo za ta namen: — bi se morali upoštevati stroški naložbe, vsi (nacionalni in EU) finančni viri in gotovinski prihodki ter operativni stroški in stroški nadomestitve v trenutku, ko so plačani, vračila finančnih obveznosti subjekta, kakor tudi kapitalski prispevki, obresti in neposredni davki; — ne bi smel biti vključen DDV, razen če DDV ni povračljiv; — se ne bi smelo upoštevati preostale vrednosti, razen če je sredstvo v zadnjem letu obravnavane analize dejansko likvidirano;

3) če operacija ni predmet zahtev, določenih v členu 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali kadar so v prihodnosti predvideni negativni denarni tokovi, je treba navesti, kako bodo stroški kriti v okviru jasne dolgoročne zaveze upravičenca/upravljavca za zagotavljanje ustreznega financiranja iz drugih virov, da se zagotovi vzdržnost projekta;

4) če projekti spadajo v okvir obstoječe infrastrukture, kot so projekti širitve zmogljivosti, je treba preveriti splošno finančno vzdržnost upravljavca sistema v „scenariju s projektom“ (v obsegu, ki presega zmogljivost posameznega razširjenega segmenta) in izvesti analizo vzdržnosti na ravni upra