1994R1091 — SL — 01.11.1999 — 004.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1091/94

z dne 29. aprila 1994

o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka ( 1 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2157/92 ( 2 ), in zlasti člena 3 Uredbe, ob upoštevanju Resolucije št. 1 prve ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi ( 3 ) in nadaljnjih dokumentov, ker je na podlagi alinee 3 in 4 člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 namen programa Skupnosti pomagati državam članicam pri: — izvajanju intenzivnega in stalnega spremljanja gozdnih ekosistemov, — vzpostavitvi ali razširitvi na usklajen in složen način omrežja trajnih opazovalnih ploskev, ki je potrebno za intenzivno in stalno spremljanje; ker države članice na podlagi člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 3528/86 pošljejo Komisiji podatke, zbrane prek omrežja opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje; ker se vzpostavi omrežje opazovalnih ploskev, da se pridobijo podrobni podatki o razvoju gozdnih ekosistemov v Skupnosti; ker takšen pristop omogoča ugotavljanje soodvisnosti med spremembami okoljskih dejavnikov, še posebej onesnaženosti zraka, in odzivi gozdnih ekosistemov; ker podatki, ki se tako pridobijo, omogočajo boljšo razlago izsledkov sistematičnega omrežja opazovalnih ploskev, kakor je določeno v Uredbi Komisije (EGS) št. 1696/87 ( 4 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 836/94 ( 5 ); ker naj bi vloge za pridobitev pomoči, vložene po Uredbi (EGS) št. 3528/86 za izvajanje intenzivnega in stalnega spremljanja iz člena 2(1) vsebovale vse informacije, potrebne za preverjanje teh ukrepov glede na cilje in merila navedene Uredbe; ker naj bi se informacije predložile v standardizirani obliki, da se omogočita preverjanje in primerjanje vlog; ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo, SPREJELA TO UREDBO:







Člen 1

1. Države članice vzpostavijo omrežje trajnih opazovalnih ploskev. Do 30. junija 1994 se konča izbiranje ploskev in postavi več kakor 50 % ploskev, v skladu z enotnimi metodami za vzpostavitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje (glej Prilogo I). Zadnje ploskve se postavijo do 30. junija 1995. Države članice do 15. decembra 1994 za vse ploskve pošljejo Komisiji pregled meril za izbiro in popoln seznam izbranih ploskev, skupaj z osnovnimi informacijami, kakor so na primer lokacija (zemljepisna dolžina in širina, nadmorska višina) in vrste, in s splošnimi informacijami o vsaki postavljeni ploskvi, v standardizirani obliki, kakor je določeno v Prilogi VIIa.

▼M3

2. Na trajnih opazovalnih ploskvah se izvaja intenzivno in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov. Sestavljajo ga stalno popisovanje stanja krošenj, popisovanje stanja tal in foliarnih razmer ter meritve sprememb prirastka, stopenj usedanja in meteoroloških razmer, vzorčenje in analiza talne raztopine ter ocenjevanje pritalne vegetacije; pri tem se upoštevajo objektivne metode vzorčenja in uveljavljene analitske metode.

▼M2

3. Države članice vsako leto pred koncem leta Komisiji v standardizirani obliki pošljejo vsaj vse podatke, zbrane z meritvami v prejšnjem letu za vsako trajno opazovalno ploskev, kakor je določeno v Prilogi VIIa, skupaj s poročilom, ki spremlja podatke, kakor je določeno v Prilogi VIIb. Kakor je določeno v Prilogi VIIb, se vsako leto pred 31. decembrom Komisiji pošlje letno poročilo o napredku pri ocenjevanju in interpretaciji rezultatov, izvedenima na nacionalni ravni.

▼M3

4. Tehnične podrobnosti, ki se nanašajo na določbe tega člena, so navedene v prilogah III do XI.

▼M4 —————

▼B

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M3









PRILOGA I

ENOTNE METODE ZA VZPOSTAVITEV OMREŽJA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV ZA INTENZIVNO IN STALNO SPREMLJANJE

(Člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 in njene spremembe)

I. Splošne opombe

Namen programa, navedenega v členu 2(1) Uredbe 3528/86 in njenih spremembah, je vzpostaviti omrežje trajnih opazovalnih ploskev v državah članicah Skupnosti in zbirati podatke z intenzivnim in stalnim spremljanjem.

Cilji programa so:

— intenzivno in stalno spremljati gozdne ekosisteme glede na škodo, ki jo povzročajo onesnaženost zraka in drugi dejavniki z vplivanjem na stanje gozda,

— izboljšati razumevanje vzročnih odnosov med spremembami v gozdnem ekosistemu in dejavniki, ki nanj vplivajo, zlasti onesnaženostjo zraka, z osredotočenjem različnih meritev na isti lokaciji in s spremljanjem gozdnih ekosistemov in njihovih komponent,

— pridobiti ustrezne informacije o razvoju številnih gozdnih ekosistemov v Skupnosti.

II. Vzpostavitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev

II.1 Izbor ploskev

Države članice so na svojem ozemlju najpozneje do 30. junija 1994 izbrale zadostno število trajnih opazovalnih ploskev. Od takrat so nekatere države članice svoj nacionalni program za intenzivno spremljanje dopolnile z dodatnimi ploskvami. Največje število teh ploskev za vsako državo članico naj načelno ne bi presegalo 15 ploskev, vendar pa države članice lahko izberejo večje število ploskev, pod pogojem, da število ne presega 20 % števila nacionalnih ploskev 16 x 16 km mreže Skupnosti (Uredba (EGS) št. 1696/87).

Izbor ploskev je v pristojnosti držav članic, kljub temu pa naj bi se pri izboru uporabila naslednja merila:

— ploskve naj bi se izbrale tako, da so zastopane pomembnejše gozdne vrste in v posamezni državi bolj razširjene rastne razmere,

— ploskev je velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini,

— ploskev obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti v bližnji okolici. Dejanska širina pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enovita glede višine in starostne strukture, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri leži ploskev, sestavljajo mešani sestoji, različne vrste ali različne starostne strukture, se zaščitni pas poveča do petkratne mogoče največje višine gozda na ploskvi,

— ker bo morala biti ploskev dostopna za dolgotrajno spremljanje, morajo biti oglišča in/ali meje ploskve jasno označeni in vsako vzorčno drevo na ploskvi trajno oštevilčeno,

— ploskve naj bi bile vedno dostopne brez težav; omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo,

— pri gospodarjenju na ploskvi, v njenem varovalnem pasu in v okoliškem gozdu naj ne bi bilo nobenih razlik (npr. ukrepi pri gospodarjenju naj bi bili primerljivi, motnje, nastale zaradi spremljanja stanja, naj bi bile čim manjše),

— preprečilo naj bi se neposredno onesnaževanje iz znanih lokalnih virov. Ploskve naj ne bi ležale v neposredni okolici kmetij, zelo blizu glavnih cest ali v neposredni bližini industrije, ki onesnažuje okolje,

— na ploskvi ali v njeni bližini naj bi bilo na voljo zadostno število dreves za vzorčenje,

— ploskve in blažilna cona naj bi bile, glede na vrste ali zmes drevesnih vrst, starost, velikost, tla in nagib, čim bolj enovite,

— ploskve naj bi bile dovolj oddaljene od roba gozda.

Priporoča se, da se izberejo ploskve, ki so se v zadnjih letih spremljale v okviru Uredbe (EGS) št. 3528/86 ali drugih programov. Če je treba izbrati dodatne ploskve, se priporoča, da so izbrane ploskve že obstoječe ploskve na 16 x 16 km omrežju Skupnosti ali da ležijo blizu ene od takih ploskev in da ležijo tako, da je mogoče uporabiti informacije iz drugih virov (meteorološke postaje).

II.2 Priprava in dokumentiranje ploskve

Leta 1994 so države članice Komisiji predložile splošne podatke o ploskvah in njihov podroben opis.

Podroben opis ploskve vključuje: točno lokacijo ploskve, skico, na kateri je prikazana stalna označba oglišč in/ali mej ploskve, število dreves na ploskvi in vsi drugi pomembni stalni elementi na ploskvi ali v njeni bližini (npr. dovozna cesta, reke). V prihodnje se bo na tej skici zapisala tudi točna lokacija mest vzorčenja (npr. pedološki profili).

II.3 Opredelitev pojma podploskev

V vzorec za oceno dreves (popis krošenj, ocena prirastka) je treba načelno vključiti vsa drevesa na celotni ploskvi. Če ima ploskev veliko dreves (t. i. gosti sestoji), se za uporabo pri teh raziskavah lahko določi podploskev. Podploskev naj bi bila med pripravo dovolj velika, da so zagotovljene zanesljive ocene za raziskave za vsaj 20 let, po možnosti pa za vso življenjsko dobo sestoja. V tem obdobju naj bi bilo na podploskvi na voljo vsaj 20 dreves.

II.4 Splošne informacije o vsaki ploskvi







Priprava Prve raziskave – opisna koda Država št. opazovalne ploskve dejanski zem. širina in dolžina – podatki o lokaciji nadm. Višina ekspozicija velikost celotne ploskve št. dreves na ploskvi podploskev (če je) Razpoložljivost vode za glavno vrsto oblika humusa Talni tip (ocena) – podatki o sestoju povprečna starost vladajočega sloja glavna drevesna vrsta donos (ocena) – druga opažanja zgodovina ploskve druga bližnja opazovalna postaja

Če se postavijo dodatne ploskve, da se zaključi nacionalni program za intenzivno spremljanje, države članice za vsako postavljeno ploskev pošljejo Komisiji informacije, zbrane med pripravo, tako da uporabijo datoteko (glej Prilogo VIIa, obrazec 1a) in poročila (glej Prilogo VIIa, obrazec 1b) do konca tistega leta, v katerem je bila ploskev postavljena oziroma ponovno postavljena. Pomembne informacije, pridobljene med spremljanjem, se predložijo vsako leto, tako da se uporabita obrazca 1a in 1b (Priloga VII). Druge informacije se predložijo takoj, ko je izveden prvi ustrezen popis, in se, kadar je potrebno, dopolnijo.

III. Nadomestitev uničenih ploskev

III.1 Splošne opombe

Izbor ploskev za intenzivno spremljanje je v pristojnosti držav članic. Za ta izbor je v tej prilogi določena cela vrsta meril. Večina držav članic je za spremljanje stanja svojih gozdnih ekosistemov v državi razvila svojo lastno strategijo; njen cilj je opazovati pomembnejše drevesne vrste in rastne razmere.

Čeprav je bilo treba izbrati ploskve, ki bodo na voljo za dolgotrajno spremljanje, je vedno mogoče, da zaradi požara itd. pride do prezgodnjega uničenja ploskve. V nekaterih primerih je še mogoče izvesti vrsto končnih vzorčenj, preden izginejo vsa drevesa na ploskvi. Nato bi bilo treba presoditi strategijo, na podlagi katere so bila določena merila za izbor, in se odločiti, katera merila je treba uporabiti pri postopku izbire nove ploskve.

III.2 Opustitev ploskve

Izkoristila naj bi se priložnost, da se izvede nekaj končnih meritev/ocenjevanj. Če je pred (dokončnim) uničenjem ploskve še mogoče, se na njej opravi (destruktivno) vzorčenje spremljanih dreves. Po poseku dreves se lahko izmeri njihova točna dolžina, odvzamejo debelni koluti in izvede natančno vzorčenje listja.

III.3 Strategija

Strategija spremljanja stanja v večini držav članic vsebuje vidike površine gozdov, gozdnega ekosistema, vrst in velikokrat tudi vidike tal, meteoroloških razmer in ravni usedlin. Če je treba ploskev nadomestiti, naj bi se ta priložnost izkoristila, da se preveri, ali je prvotna strategija še učinkovita in kako najbolje odpraviti primanjkljaj. V tem smislu bi bilo treba upoštevati, da so bile v zadnjih letih programu poleg osnovnih raziskav (stanje krošenj, tla, listni aparat in prirastek) dodane še dodatne raziskave (usedline, meteorološke razmere, talna raztopina, pritalna vegetacija, daljinsko zaznavanje) ( 6 ). Priporoča se torej, da se pri načrtovanju nadomestitve ploskev upošteva razvoj v programu intenzivnega spremljanja.

Na splošno pa se lahko priporoča, naj bodo nove ploskve locirane v isti regiji in naj imajo isti tip tal, raven usedanja in drevesne vrste kakor uničena ploskev.

III.4 Ponovna postavitev ploskve

Za izbiro novih ploskev se uporabljajo enaka merila kakor za uničene ploskve. Nekatere raziskave, ki se ne bodo kmalu ponovile (npr. tla in daljinsko zaznavanje), naj bi se izvedle čim prej po pripravi novih ploskev. Ker se popisi stanja krošenj in listnega aparata izvajajo vsako leto ali vsaki dve leti neposredno po pripravi ploskve, dodatni popisi te vrste niso potrebni. Če je načrtovano, da bo naslednji redni popis prirastka več kakor tri leta po pripravi ploskve, naj bi se meritve prirastka izvedle neposredno po njej.

III.5 Podrobnosti, na katere je treba biti posebno pozoren

Ponovno postavljenim ploskvam se bodo dodelile nove številke. Države članice bodo Komisiji pri naslednji redni predložitvi podatkov predložile informacije o vzrokih za nadomestitev ploskve, rezultatih zadnjih opravljenih opazovanj/meritev in merilih, ki so jih uporabile pri izboru novih ploskev.









PRILOGA II

ZAHTEVA ZA PRIDOBITEV POMOČI SKUPNOSTI V ZVEZI Z UKREPI, KI JIH JE TREBA IZVESTI NA PODLAGI ČLENA 2 UREDBE (EGS) št. 3528/86 IN NJENIH SPREMEMB

Zahteve za pridobitev pomoči je treba predložiti skladno s Prilogo A k Uredbi Komisije (EGS) št. 526/87 ( 7 ), skupaj s povzetkom spodaj navedenih informacij in izpolnjeno tabelo, vključeno v to prilogo kot obrazec 2a.

Za vsak ukrep, ki ga je treba izvesti skladno s členom 2, se sporočijo naslednje informacije:

1. Kratek opis ukrepov

2. Vlagatelj Povezave med vlagateljem in ukrepi

3. Organ, odgovoren za izvajanje ukrepov Predmet in obseg osnovnih dejavnosti organa

4. Podroben opis ukrepov, če: (a) se ukrepi nanašajo na vzpostavitev ali razširitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje: 1. opis trenutnih razmer 2. geografska lega in površina zadevne regije/regij (s kartnim gradivom) 3. število trajnih opazovalnih ploskev; (b) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja krošenj na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja krošenj (obrazec 2a) 3. podroben opis postopka vzorčenja, ki se uporabi na ravni posamezne ploskve (število dreves, označbe itd.) 4. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (c) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja tal na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis obstoječega stanja 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja tal (obrazec 2a) 3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis profila tal itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (d) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja listnega aparata na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja listja (obrazec 2a) 3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni za primerljivost rezultatov 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (e) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev sprememb prirastka na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah prirastka (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (f) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev stopenj usedanja na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah usedlin (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (g) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meteoroloških meritev na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis obstoječega stanja 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v meteorološke meritve (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (h) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev talne raztopine na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah talne raztopine (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (i) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa pritalne vegetacije na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis obstoječega stanja 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis pritalne vegetacije (obrazec 2a) 3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število podvzorcev, opis itd.) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni za primerljivost rezultatov 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b).

5. Stroški ukrepov na podlagi 4(a) do 4(i) (obrazec 2a) 1. Stroški vzpostavitve ali širitve omrežja (4a) 1.1 stroški na ploskev 1.2 skupni stroški 1.3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno 2. Stroški vzpostavitve, opazovanja ali vzorčenja za vsak popis 4(b) do 4(i) 2.1 stroški na ploskev 2.2 celotni stroški 2.3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno 3. Stroški analize in vrednotenja za vsak popis 4(b) do 4(i) 3.1 stroški na ploskev 3.2 skupni stroški 3.3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno 4. Skupni stroški projekta (vsota stroškov za 1.2 (vzpostavitev), 2.2 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3.2 (analiza in vrednotenje)) 5. Skupna pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno (vsota stroškov za 1.3 (vzpostavitev), 2.3 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3.3 (analiza in vrednotenje))

6. Izpolnite obrazca 2a in 2b

▼B









PRILOGA III

SKUPNE METODE ZA POPIS STANJA KROŠENJ NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Popis se na vseh trajnih opazovalnih ploskvah izvede leta 1994 in se ponovi vsako leto.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor vzorčnih dreves

Načeloma se spremljajo vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa (Kraft: razred 1 do 3) na celotni ploskvi. Če je na ploskvi veliko dreves (npr. gosti sestoji), se število vzorčnih dreves za ocenjevanje krošenj lahko zmanjša, tako da se uporabi podploskev (glej Prilogo I (II.3)). Če je to podploskev, je treba na njej spremljati vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa (Kraft: razred 1 do 3). V nekaterih primerih se lahko dovoli, da se uporabi drugačen, toda objektiven in nepristranski sistem, da se zmanjša število vzorčnih dreves. Vsako leto se uporabijo iste metode, pri vsaki raziskavi pa se oceni najmanj 20 dreves.

II.2 Datum ocenjevanja

Popis je treba izvesti v času po končanem oblikovanju novih iglic in listja in pred jesenskim rumenenjem listja.

▼M2

II.3 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije o ploskvi in drevesu:

— številka ploskve,

— ekspozicija,

— številka drevesa,

— podatki o odstranitvah in smrtnosti,

— drevesna vrsta,

— cenotski status,

— zasenčenost krošnje,

— vidnost

in datum ocene.

▼B

II.4 Ocenjevanje vzorčnih dreves

1. Vizualno ocenjevanje osutosti Osutost se ocenjuje v 5 % stopnjah glede na drevo, za krajevne razmere polno olistano. Razvrstitev dreves glede na stopnje osutosti se izvede v času opazovanja in se zapiše v 5 % stopnjah. Drevo, katerega osutost je med 95 % in 100 % in je še živo, se oceni z 99. Ocena 100 je rezervirana za mrtva drevesa.

2. Vizualno ocenjevanje porumenelosti listja Razvrstitev dreves po stopnjah porumenelosti se izvede po končanem opazovanju. Stopnje porumenelosti se določijo:



Razred Porumenelost Indikativni odstotek porumenelega listja 0 Je ni ali je zanemarljiva 0—10 1 Rahla porumenelost 11—25 2 Zmerna porumenelost 26—60 3 Močna porumenelost > 60 4 Odmrlo

3. Dodatni parametri Dodatni parametri so: — škoda, ki nastane zaradi lahko prepoznavnih vzrokov (žuželke, glive, abiotski dejavniki), — prepoznavanje vrste poškodbe, — opazovanja, izvedena na drevesu na ploskvi.

▼M2

II.5 Metode

V pomožnem priročniku o vizualnem ocenjevanju stanja drevesa na ploskvi za intenzivno spremljanje (MPS Gozdovi) so določene dodatne podrobnosti o izbiri dreves in izvedbi ocenjevanja. Pomožni priročnik vsebuje tudi tehnične informacije o dodatnih parametrih, ki se ocenjujejo, ter informacije o predložitvi teh parametrov. Priporočljivo je upoštevati tehnične podrobnosti, določene v tem pomožnem priročniku, in da se, po želji, rezultati ocenjevanja izbirnih parametrov predložijo Komisiji tako, da se uporabijo ustrezne podrobnosti iz pomožnega priročnika.

▼M1

►M2 II.6 ◄ Prenos podatkov

Države članice pošljejo Komisiji te informacije za vsako ploskev v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazca 3a in 3b).

▼B









PRILOGA IV

SKUPNE METODE ZA POPIS TAL NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

V obdobju med letoma 1994 in 1996 je treba izvesti popis na vseh trajnih opazovalnih ploskvah. Podatki o stanju tal, ki so se zbrali in analizirali pred letom 1994, vendar po 1. januarju 1991, se lahko uporabijo, če so se uporabile spodaj opisane metode. Popis se bo na vsaki posamezni vzorčni ploskvi ponovil vsakih 10 let. Ta priloga temelji na ugotovitvah skupine strokovnjakov za tla pri Gospodarski komisiji Združenih narodov za Evropo o ocenjevanju in spremljanju učinkov onesnaženosti zraka na gozdove (MPC Gozdovi). Napotilo je priročnik (1992), ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov. Po dveh obdobjih vzorčenja se presodijo parametri, ki jih bo treba analizirati pri prihodnjih vzorcih tal.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor lokacije vzorca

Vzorci tal bodo statistično reprezentativni za stanje na ploskvi. Vzorci tal se bodo vzeli iz pedološkega profila in/ali vrtin. Potrebna je previdnost, da se preprečijo poškodbe koreninskih sistemov vzorčnih dreves.

II.2 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

— številka ploskve,

— datum vzorčenja in analize.

II.3 Pedološka in fizikalna opredelitev vzorčnih ploskev

Pedološki opis se izvede za vsako vzorčno ploskev. Priporoča se, da se v zaščitnem pasu profil opiše v skladu s smernicami FAO (FAO guidelines for soil description, tretja izdaja (popravljena), Rim 1990). Paziti je treba, da se opis profila(-ov) opravi na mestu, ki je reprezentativno za dejansko vzorčno površino. Priporoča se, da se prostorninska masa določi suhim neporušenim tlem in se s tem omogoči izračun celokupne vsebnosti hranil. Če prostorninska masa v suhem stanju ni ugotovljena, se ta parameter smiselno oceni. Določitev teksture tal je obvezna. Frakcije velikosti talnih delcev so: < 2 μm, 2-63 μm, 63-2000 μm (FAO). Če se za razlikovanje med muljem in peskom uporablja 50 μm, se meja spremeni na 63 μm.

II.4 Metoda vzorčenja

Talni vzorci se jemljejo glede na globino ali glede na horizonte. Za vsako vzorčno plast ali horizont se vzame vsaj en reprezentativni sestavljeni vzorec ali nekaj vzorcev; sporočita se število vzetih podvzorcev za sestavljeni vzorec in datum vzorčenja.

Organski plasti (O- in H-) ( 8 ) se vzorčita posebej. Pri vzorčenju z vnaprej določeno globino je treba uporabiti naslednje plasti:

— 0—10 cm (priporoča se, da se ločeno vzorčita plasti 0-5 in 5-10 cm),

— 10—20 cm,

— 20—40 cm,

— 40—80 cm.

II.5 Prevoz, shranjevanje in priprava vzorcev

Vzorci se prevažajo in shranjujejo tako, da so njihove kemične spremembe čim manjše. Zabeležijo se postopki pri prevozu in shranjevanju (skupaj s čakalnimi dobami). Če je to primerno, se podrobno opišejo problemi pri postopkih in odstopanja od njih. Priporočeno je, da se del vzorca shrani v banki vzorcev tal, da se lahko primerjalno uporabi pri prihodnjih vzorčenjih (npr. čez 10 let). Pred analizo je treba vzorce pripraviti. Odstraniti je treba velike delce (> 2 μm); vzorce je treba posušiti (na največ 40 °C) in zmleti oziroma presejati.

II.6 Analitske metode

Priznane metode za analizo različnih parametrov tal so opisane v „Priročniku o metodologiji vzorčenja in analiziranja gozdnih tal“, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za tla pri MPS Gozdovi. Priporočena je uporaba priznanih metod. Če se uporabijo druge (nacionalne) metode, se podrobno opiše primerljivost rezultatov analiz skupaj z rezultati. Popis stanja gozdnih tal bo razlikoval med obveznimi in neobveznimi parametri (glej seznam).

Obvezni in neobvezni parametri ter njim ustrezne priznane analitske metode:







Parameter Enote H/O Mineralna plast Odobrena metoda Opombe pH (CaCl2) Obvezno Obvezno Labex 8703–01–1–1 in ISO/TC190/SC3/GT8 Organski ogljik (Corg) g/kg Obvezno Obvezno Suhi sežig Dušik (N) g/kg Obvezno Obvezno Suhi sežig Fosfor (P) mg/kg Obvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Kalij (K) mg/kg Obvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Kalcij (Ca) mg/kg Obvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Magnezij (Mg) mg/kg Obvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Organska plast (OrgPlast) kg/m2 Obvezno Suha prostorninska teža(cilindrična) Kalcijev karbonat (CaCO3) g/kg Neobvezno Obvezno AFNOR X 31-105 Če je pH (CaCl2) > 6 Potencialna kislost (Pot-Kis) cmol+/kg Neobvezno Obvezno Titracija Izmenljivi bazični kationi (SB) cmol+/kg Neobvezno Obvezno Ekstrakcijsko sredstvo: BaCl2 Izmenljivi kisli kationi (SK) cmol+/kg Neobvezno Obvezno Ekstrakcijsko sredstvo: BaCl2 Kationska izmenjalna kapaciteta (KIK) cmol+/kg Neobvezno Obvezno Bascomb Nasičenost z bazami (V) % Neobvezno Obvezno Labex L8703–26–1–1 Natrij (Na) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Aluminij (Al) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Železo (Fe) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Krom (Cr) mg/kg Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Nikelj (Ni) mg/kg Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Mangan (Mn) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Cink (Zn) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Baker (Cu) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Svinec (Pb) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Kadmij (Cd) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Živo srebro (Hg) mg/kg Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia Žveplo (S) mg/kg Neobvezno Neobvezno Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia pH (H2O) Neobvezno Neobvezno pH elektroda Elektroprevodnost (EP) mS/m Neobvezno Neobvezno Konduktometer

Države članice lahko analizirajo več, vse ali le del neobveznih parametrov.

II.7 Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazec 4a, 4b in 4c).









PRILOGA V

SKUPNE METODE ZA POPIS LISTNEGA APARATA NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Popis je treba izvesti na vseh trajnih opazovalnih ploskvah. Prvi skupni popis se konča pred poletjem 1996. Čeprav se priporoča, da se foliarni popis izvede poleti 1995 in pozimi 1995/1996, bi se lahko dovolilo, da se popis razdeli na dvoletno obdobje. Popis se bo na vsaki posamezni ploskvi ponovil v dveletnem intervalu. Naslednje tehnične podrobnosti temeljijo na rezultatih skupine strokovnjakov za foliarne analize pri MPC Gozdovi. Napotilo je priročnik (1993), ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov.

II. Metodologija popisa

II.1 Datum vzorčenja

Listopadne vrste (vključno z macesnom): vzorčenje je treba izvesti, ko je novo listje popolnoma razvito in še preden se začneta jesensko rumenenje in staranje. Zimzelene vrste: vzorčenje je treba izvesti v času mirovanja. Države članice so zaprošene, da za vsako regijo in znotraj posameznih regij za ravninski in gorski svet določijo najbolj primeren čas za vzorčenje in analiziranje različnih vrst in da ta obdobja upoštevajo.

II.2 Izbira dreves

Vsako drugo leto se vzorči najmanj pet dreves vsake glavne vrste, navzoče na ploskvi.

Število dreves, ki so potrebna za vzorčenje, se izbere tako, da:

— drevesa niso ista kakor tista, ki so bila uporabljena za ocenjevanje krošnje, zaradi preprečitve, da bi zaporedna vzorčenja povzročila izgubo listja,

— se drevesa za vzorčenje listja, če je ocenjevanje vitalnosti omejeno na drevesa na podploskvi, izberejo iz preostalega dela celotne ploskve. Če se podploskev ne uporablja, se drevesa za vzorčenje izberejo izmed dreves v zaščitnem pasu. V tem primeru se drevesom, izbranim za vzorčenje v zaščitnem pasu, dodeli posebna številka (glej Prilogo VII),

— drevesa sodijo v nadvladajoče in vladajoče razrede (gozd s sklenjenimi krošnjami) ali k drevesom s povprečno višino ± 20 % (gozd z nesklenjenimi krošnjami),

— so drevesa v bližini mest, kjer so bili za analizo odvzeti vzorci tal, vendar je treba paziti, da se pri vzorčenju tal ne poškoduje glavni koreninski sistem vzorčnih dreves,

— drevesa so reprezentativna za povprečno raven osutosti na ploskvi (± 5 % povprečne osutosti),

— so drevesa reprezentativna za zdravstveno stanje ploskve.

Ista vzorčna drevesa se zajemajo v vzorec več let; drevesa morajo biti oštevilčena. Za vrste z majhnimi krošnjami in premalo iglic (ali listja) na leto je dovoljeno (vendar se ne priporoča) izmenjavanje med dvema nizoma petih dreves, če je to potrebno, da ne nastane škoda na vzorčnih drevesih. Vsak niz mora ustrezati zgoraj navedenim pogojem.

Vzorčijo se samo glavne vrste Skupnosti (glej Prilogo VII, točka 15).

Drevesom, pri katerih se vzorči listje, se oceni stanje krošenj (glej Prilogo III), tako da se uporabijo obstoječe ali posebej dodeljene številke.

II.3 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— datum vzorčenja in analize,

— drevesna vrsta.

II.4 Izbor in količina listov in iglic

Drevesa na ploskvi se ne smejo posekati, to lahko vpliva na metodo vzorčenja listja ali iglic. Pomembno je, da so se vzorčni listi in iglice razvili na polni svetlobi. Na splošno so za presojanje ravni hranil najprimernejše iglice ali listi zimzelenih vrst tekočega leta, vendar je za vrsto elementov primerjanje koncentracij teh elementov med starejšimi iglicami in iglicami tekočega leta lahko zanimivo.

Vzorčno listje in iglice je treba vzeti iz zgornje tretjine krošnje, vendar pri iglavcih ne iz prvih vencev; v sestojih, v katerih se lahko različni venci jasno razločijo, je priporočljivo vzorčiti med 7. in 15. vencem.

Pri listopadnih vrstah se vzorči listje ali iglice tekočega letnika.

Pri zimzelenih vrstah se priporoča vzorčenje iglic ali listov tekočega letnika in dvoletnih iglic ali listov (tekoči letnik + 1).

Pri vseh vrstah je treba paziti, da so listi ali iglice, ki se vzorčijo, popolnoma razviti, še posebej pri vrstah, ki odganjajo večkrat na leto (npr. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). Pri Larix sp. in Cedrus sp. se vzorci vzamejo na kratkih vejicah iz preteklega leta.

Na splošno je treba vzorčenje izvesti tako, da so v nizu vzorčnih dreves predstavljene vse ekspozicije. Če je treba, se vzorči na različnih ekspozicijah vsakega drevesa v vzorčnem nizu. V posebnih razmerah, v katerih je očiten vpliv ene ekspozicije (npr. strma pobočja ali močan prevladujoči veter), se vzorči samo ena ekspozicija, ki pa mora biti vedno ista. V takšnem primeru je treba ekspozicijo dokumentirati.

Za analizo glavnih elementov ter Fe, Mn, Zn in Cu je priporočena količina 30 g svežih iglic ali listov za vsak vzorčni starostni razred.

Vsaka država se lahko odloči, da bo vzorčila večjo količino listnega materiala, v skladu s potrebami lastnih analitskih metod, ali da bo vzorce shranila za poznejšo rabo.

II.5 Načini vzorčenja

Ker se drevesa ne smejo posekati, je sprejemljiv kakršenkoli primeren način vzorčenja, upoštevajoč vrsto in velikost sestojev itd., pod pogojem, da ne povzroči onesnaženja vzorca, večjih poškodb na drevesih ali pa nevarnosti za skupino, ki izvaja vzorčenje.

II.6 Poprejšnja priprava vzorcev, preden se pošljejo v laboratorijsko analizo

Vzorči se najmanj pet dreves vsake glavne vrste, ki je na ploskvi; pet vzorcev se posamezno shrani v vrečke; za analizo se pripravi vzorec, sestavljen z mešanjem enakih količin vsakega od petih vzorcev (če se pet dreves analizira vsako posebej, se za vsak element izračuna povprečna vrednost).

Pri listavcih je priporočljivo, da se listi odtrgajo od vejic (in pri nekaterih vrstah celo lističi od osi lista), to pa ni potrebno pri iglicah iglavcev. Enoletni poganjki in dvoletni poganjki se ločijo in shranijo v ločenih vrečkah. Priporočena je uporaba perforiranih vrečk iz polietilena visoke gostote. Če je možno, se vzorci posušijo v čistemprostoru in shranijo na hladnem v perforiranih polietilenskih vrečkah.

Zelo je treba paziti, da se vsak vzorec jasno označi (gozd, številka ploskve, vrsta, starost iglic itd.), preden se pošlje laboratoriju v analizo. Te označbe je treba navesti zunaj vrečke (neposredno na vrečki z neizbrisnim črnilom ali tako, da se na vrečko pritrdi etiketa). Priporoča se, da se označbe ponovijo znotraj vrečke, na papirnati etiketi, izpolnjeni z neizbrisnim črnilom. Etiketa naj bi bila prepognjena, da se zaradi stika s črnilom ne bi onesnažili listi ali iglice.

II.7 Priprava vzorcev pred analizo

Za intenzivno in stalno spremljanje na trajnih opazovalnih ploskvah se priporoča določitev mase 100 listov ali 1 000 iglic in mase poganjkov tekočega leta.

Listnih pecljev ni treba odrezati, če pa so to sestavljeni listi, se priporoča, da se lističi ločijo od listne osi, če se niso ločili že v gozdu. Da se izognemo onesnaženju, naj se ne uporabljajo naprašene plastične rokavice.

Vzorcev ni treba sistematično prati, vendar je to priporočljivo na območjih, kjer je zrak močno onesnažen, ali na območjih blizu morja. Vzorci se operejo z vodo brez kakršnih koli dodatkov.

Sušenje v sušilniku traja najmanj 24 ur na ne več kakor 80 °C. Iglice se odstranijo z vejic enako previdno, kakor se lističi ločujejo od osi lista.

Suhi vzorci se zmeljejo, tako da nastane čimbolj homogen fin prah. Vedno bo ostalo nekaj vlaken, odvisno od drevesne vrste, vendar to ni velika težava, če so vlakna majhna in se prah skrbno premeša, preden se vzorci analizirajo. Pri določanju Mn, Fe, Cu, Cd, Al in Pb je treba zagotoviti, da mlin ne onesnaži vzorcev. Mlin se lahko preskusi tako, da se v njem stre posušena vlaknasta celuloza in se pred strtjem in po njem analizira za določitev teh elementov.

II.8 Kemijske analize

Določa se samo skupna koncentracija elementov.

V „Priročniku o metodologijah vzorčenja in analiziranja listov in iglic“, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za foliarne popise pri MPC Gozdovi, so opisane indikativne metode za analizo različnih parametrov listja.

Vsaka država lahko uporabi svoje nacionalne metode. Toda treba je primerjati skupne koncentracije elementov, ugotovljene z nacionalnimi metodami, s koncentracijami, ki so potrjene z referenčnimi standardnimi vzorci. Pri foliarnem popisu se bo ločilo med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

Parametri







Obvezni parametri Neobvezni parametri Dušik (N) Natrij (Na) Žveplo (S) Cink (Zn) Fosfor (P) Mangan (Mn) Kalcij (Ca) Železo (Fe) Magnezij (Mg) Baker (Cu) Kalij (K) Svinec (Pb) Aluminij (Al) Bor (B)

Države članice lahko analizirajo več, vse ali le del neobveznih parametrov.

II.9. Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazec 5a, 5b in 5c).









PRILOGA VI

SKUPNE METODE ZA MERITVE SPREMEMB PRIRASTKA NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Prve meritve je treba izvesti na vseh trajnih opazovalnih ploskvah v času od leta 1994 do leta 1996.

Meritev rasti se deli na dva dela:

— periodične meritve drevesnih parametrov,

— analiza drevesnih branik z izvrtki in debelnimi koluti (neobvezno).

Periodične meritve se bodo ponovile na vsaki posamezni ploskvi v dobi mirovanja vegetacije od leta 1999 do leta 2000 in nato vsakih pet let. Vzorčenje in analiza izvrtkov in debelnih kolutov se lahko izvedeta enkrat, najbolje med pripravo ploskve ali kmalu po njej.

Naslednje tehnične podrobnosti temeljijo na rezultatih skupine strokovnjakov za prirastek pri MPC Gozdovi. Napotilo je priročnik, ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov.

Opisane metodologije so neprimerne za makijo in podobne tipe vegetacije.

II. Metodologija popisa

II.1 Datum meritev

Meritve je treba izvesti v času mirovanja vegetacije.

II.2 Izbor vzorčnih dreves

Načeloma je treba spremljati vsa drevesa na celotni ploskvi. Če ima ploskev veliko dreves (npr. gosti sestoji), se lahko uporabi podploskev pri ocenjevanju dreves (npr. ocenjevanje krošenj in prirastka). V takšnem primeru je treba spremljati drevesa na podploskvi. V času popisa naj bi bila podploskev dovolj velika, da se v celotnem merilnem obdobju ugotovijo zanesljive ocene za sestojni prirastek. Natančna velikost te podploskve se ugotovi in zabeleži.

II.3 Metode

Periodične meritve

Vsakih pet let se izmerijo vsa drevesa na (pod)ploskvi.

Analiza drevesnih branik (izvrtki in debelni koluti)

Ker lahko vzorčenje izvrtkov vpliva na druge meritve, se vzorci vzamejo na drevesih zunaj ploskve. Ker je treba drevesa za vzorčenje debelnega koluta podreti, morajo biti izbrana drevesa tako daleč od ploskve, da njihova odstranitev nima nobenega vpliva na spremljana drevesa na ploskvi. Hkrati morajo biti vzorčna drevesa reprezentativna za drevesa na ploskvi. Kadar je mogoče, se kar najbolj uporabijo drevesa, ki so bila podrta med rednim gospodarjenjem z gozdom.

II.4 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— datum vzorčenja in analize,

— številka drevesa.

II.5 Parametri, ki jih je treba meriti







Obvezni parametri Neobvezni parametri Periodične meritve Drevesna vrsta Prsni premer Informacije o upravljanju Skorja Višina drevesa Globina krošnje Širina krošnje Ocena prostornine Analiza branik Širina branike Premer drevesa brez skorje v preteklosti v petletnih intervalih Ocena temeljnice in prostornine

Države članice lahko analizirajo več ali le del neobveznih parametrov.

Države članice lahko uporabijo svoj lastni nacionalni sistem in metode. Predlagane metode in podrobnosti o meritvenih postopkih so opisane v „Podpriročniku o prirastku“, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za prirastek pri MPC Gozdovi.

II.6 Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazce 6a, 6b, 6c in 6d).









PRILOGA VII

SKUPNE SMERNICE ZA PRIKAZOVANJE REZULTATOV SPREMLJANJA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV IN NJIHOVA INTERPRETACIJA

I. Splošne opombe

Namen mreže trajnih opazovalnih ploskev je pridobiti podrobne podatke o razvoju gozdnih ekosistemov v Skupnosti in ugotoviti povezavo med spreminjanjem okoljskih dejavnikov, zlasti onesnaženosti zraka, in odzivanjem gozdnih ekosistemov nanje.

Ta namen se lahko doseže le z vrednotenjem rezultatov na ravni ploskve. Rezultate z različnih trajnih opazovalnih ploskev na regionalni ravni ali ravni Skupnosti je treba primerjati zelo previdno. Priporoča se, da se veljavni podatki vsakega popisa (ali končnega dela) predložijo Komisiji takoj, ko so na voljo, tako da se uporabijo standardizirani obrazci v tej prilogi.

Države članice pošljejo Komisiji podatke, zbrane pri različnih popisih, izvedenih med letoma 1991 in 1996 za vsako trajno ploskev, skupaj z interpretacijo rezultatov po ploskvah. Do 31. decembra 1996 se zagotovi, da so vsi podatki in nacionalna interpretacija v standardizirani obliki za nadaljnje vrednotenje na voljo pri Komisiji.

Veljavni podatki iz popisov po letu 1996 se bodo poslali Komisiji po koncu popisov, vsakih pet let ob roku (npr. 31. decembra 2001, 2006 itd.).

V tej prilogi so prikazane podrobnosti o predložitvi popisnih rezultatov in njihove interpretacije.

II. Splošne tehnične informacije za predložitev podatkov

II.1 Zahteve za strojno opremo

Kot pripomoček za predložitev podatkov je bila izbrana 3,5″ disketa (DSDD ali HD). Ta disketa je standardna po vsem svetu ter je poceni in obstojna. Uporabljati je treba kakovostne diskete.

II.2 Zahteve za programsko opremo

Diskete je treba formatirati na primerno gostoto (DSDD = nizka gostota in HD = visoka gostota), tako da se uporabi DOS 2.1 ali višji, in naj bi bile 100 % IBM kompatibilne. Vse informacije na disketi so v znakih ASCII.

II.3 Datoteke

Vsaka disketa (ali niz disket) naj vsebuje datoteke o ploskvah in podatkih; datoteko z glavnimi informacijami o ploskvah (datoteka o ploskvah) in datoteko(-e) z rezultati posameznega popisa (datoteke o podatkih). Podrobnosti o imenih in vsebini teh datotek so navedene v Prilogi VIIa.

II.4 Primer na disketi

Na zahtevo se lahko priskrbi disketa s primerom zgradbe in vsebine datotek.









PRILOGA VIIa

PREDLOŽITEV PODATKOV PO TRAJNIH PLOSKVAH V DIGITALNI OBLIKI

Pregled imen datotek po popisih

V prejšnjih prilogah so bile podrobno opisane popisovalne metode. Podatke je treba po ocenjevanju, vzorčenju/analizi, preverjanju in vrednotenju v standardizirani obliki predložiti Komisiji. V tej prilogi je za vsako ocenjevanje določena standardizirana oblika.

Za vsako ocenjevanje je treba predstaviti veljavne podatke v eni datoteki ali več datotekah s standardno obliko.







Ocena Priloga Pogostost Ime datoteke Postavitev I Enkrat XXGENER. PLT Ocenjevanje krošenj III Vsako leto XX1995.PLT, XX1995.TRE Popis tal IV Vsakih pet ali deset let XX1995.PLS, XX1995.SOM, XX1995.SOO Foliarni popis V Vsaki dve leti XX1995.PLF,XX1995.FOM,XX1995.FOO Prirastek VI Vsakih pet let XX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995. IEV ▼M1 Usedline VIII Vtalno XX1995. PLD, XX1995. DEM, XX1995. DEO, XX1995. DEA Meteorološke razmere IX Vtalno XX1995. PLM, XX1995. MEM, XX1995. MEC, obrazec 8d, XX1995. MEO, XX1995. MED ▼M2 Talna raztopina X Stalno XX1996.PSS, XX1996.SSM, XX1996.SSO ▼M3 Pritalna vegetacija XI Petkrat na leto XX1996.PLV,XX1996.VEM

▼M3

Vsako ime datoteke sestavlja dvočrkovna koda države (na seznamu imen jo predstavlja XX), ki ji sledi leto ocene (v primeru leto 1996) ali GENER, če je podatek naveden enkrat, in pika (.) in v nadaljevanju tričrkovna koda. To tričrkovno kodo za datoteke o ploskvah sestavljata črki PL in prva črka ocene tal (S), listja (F), prirastka (I) usedlin (D), meteoroloških razmer (M), talne raztopine (SS) in pritalne vegetacije (GV). Ta tričrkovna koda za datoteke o podatkih je sestavljena iz dveh (ali ene) črk(-e) za tla (SO), listje (FO), prirastek (IN), usedline (DE), meteorološke razmere (ME), talno raztopino (SS) ali pritalno vegetacijo (GV) in iz ene (ali dveh) črke(-ø), da se označijo obvezno (M), neobvezno (O) ali različni deli ocene prirastka (vrednotenje (EV)), ocena usedlin (zrak (A)).

▼B

Obrazec 1a

XXGENER. PLT

Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba vnesti med postavljanjem ploskve (glej Prilogo I)

Obrazec 1b

▼B

Obrazec 4a

XX1993. PLS

Vsebina skrčene datoteke o ploskvi, ki jo je treba uporabiti skupaj s popisom gozdnih tal (glej Prilogo IV)

Obrazec 4b

XX1993. SOM

Vsebina datoteke z informacijami o analizi tal (obvezno)

Obrazec 4c

XX1993. SOO

Vsebina datoteke z informacijami o analizi tal (neobvezno)

Obrazec 5a

XX1993. PLF

Vsebina datoteke z manjšim obsegom podatkov o ploskvi, ki se uporablja skupaj s popisom vsebnosti kemičnih snovi v iglicah in listju (glej Prilogo V)

▼B

Obrazec 5c

XX1993. FOO

Vsebina datoteke s podatki foliarnih analiz (neobvezno)

Obrazec 6a

XX1993. PLI

Vsebina datoteke z manjšim obsegom podatkov, ki se uporabi za prirastek (glej Prilogo VI)

Obrazec 6b

XX1993. IPM

Vsebina datoteke z informacijami o prirastku — periodične meritve

Obrazec 6c

XX1993. IRA

Vsebina datoteke z informacijami o prirastku — analiza branik in debelnih kolutov (neobvezno)

Obrazec 6d

XX1993. IEV

Ovrednoteni podatki o prirastku (neobvezno)

▼M1

Obrazec 7a

XX1995. PLD

Vsebina zmanjšane datoteke o ploskvi, ki jo je treba uporabiti skupaj z meritvami usedlin

Obrazec 7b

XX1995. DEM

Vsebina datoteke z meritvami usedlin (obvezni parametri)

Obrazec 7c

XX1995. DEO

Vsebina datoteke z meritvami usedlin (neobvezno)

Obrazec 7d

XX1995. DEA

Vsebina datoteke z meritvami koncentracij v zraku (neobvezno)

▼M3 —————

▼B

SEZNAMI KOD ZA PODATKE POPISOV TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV, KI SE POŠLJEJO KOMISIJI

Države članice morajo, da končajo skupna opazovanja, sprejeti naslednja navodila in kode

Informacije na ravni ploskve

(1) Država

01 : Francija

02 : Belgija

03 : Nizozemska

04 : Nemčija

05 : Italija

06 : Združeno kraljestvo

07 : Irska

08 : Danska

09 : Grčija

10 : Portugalska

11 : Španija

12 : Luksemburg

▼M2

13 : Švedska

14 : Avstrija

15 : Finska

▼B

(2) Številka opazovalne ploskve

Številka opazovalne ploskve ustreza enotni številki, ki je bila trajni ploskvi dodeljena v času izbire ploskve ali njene postavitve.

(3) Datum opazovanja, datum ocenjevanja, datum analize

Datumi se izpolnijo v naslednjem vrstnem redu dan, mesec in leto:







Dan Mesec Leto 08 09 94

(4) Koordinate zemljepisne širine/dolžine

Vnesi koordinate središča opazovalne ploskve s polno šestštevilčno zemljepisno širino in dolžino.

Npr.







+/– Stopinje Minute Sekunde — Zemljepisna širina + 5 0 1 0 2 7 — Zemljepisna dolžina – 0 1 1 5 3 2

V prvi rubriki se označi + ali — koordinata

(5) Preskrbljenost glavnih vrst z vodo (ocena)

1 : Nezadostna

2 : Zadostna

3 : Čezmerna

(6) Oblika humusa

1 : Sprstenina

2 : Prhnina

3 : Surovi distrični humus (trhlina)

4 : Močvirni humus

5 : Šota

6 : Drugo

7 : Surovi evtrični humus

(7) Nadmorska višina

1 : £ 50 m

2 : 51—100 m

3 : 101—150 m

4 : 151—200 m

5 : 201—250 m

6 : 251—300 m

7 : 301—350 m

8 : 351—400 m

9 : 401—450 m

10 : 451—500 m

11 : 501—550 m

12 : 551—600 m

13 : 601—650 m

14 : 651—700 m

15 : 701—750 m

16 : 751—800 m

17 : 801—850 m

18 : 851—900 m

19 : 901—950 m

20 : 951—1 000 m

21 : 1 001 —1 050 m

22 : 1 051 —1 100 m

23 : 1 101 —1 150 m

24 : 1 151 —1 200 m

25 : 1 201 —1 250 m

26 : 1 251 —1 300 m

27 : 1 301 —1 350 m

28 : 1 351 —1 400 m

29 : 1 401 —1 450 m

30 : 1 451 —1 500 m

31 : 1 501 —1 550 m

32 : 1 551 —1 600 m

33 : 1 601 —1 650 m

34 : 1 651 —1 700 m

35 : 1 701 —1 750 m

36 : 1 751 —1 800 m

37 : 1 801 —1 850 m

38 : 1 851 —1 900 m

39 : 1 901 —1 950 m

40 : 1 951 —2 000 m

41 : 2 001 —2 050 m

42 : 2 051 —2 100 m

43 : 2 101 —2 150 m

44 : 2 151 —2 200 m

45 : 2 201 —2 250 m

46 : 2 251 —2 300 m

47 : 2 301 —2 350 m

48 : 2 351 —2 400 m

49 : 2 401 —2 450 m

50 : 2 451 —2 500 m

51 : >2 500 m

(8) Ekspozicija

1 : S

2 : SV

3 : V

4 : JV

5 : J

6 : JZ

7 : Z

8 : SZ

9 : ravno

(9) Povprečna starost vladajočega sloja (v letih)

1 : ≤ 20

2 : 21—40

3 : 41—60

4 : 61—80

5 : 81—100

6 : 101—120

7 : >120

8 : Raznomerni

(10) Talni tip

Fluvisols

101 Eutric Fluvisols

102 Calcaric Fluvisols

103 Dystric Fluvisols

104 Mollic Fluvisols

105 Umbric Fluvisols

106 Thionic Fluvisols

107 Salic Fluvisols

Gleysols

108 Eutric Gleysols

109 Calcic Gleysols

110 Dystric Gleysols

111 Andic Gleysols

112 Mollic Gleysols

113 Umbric Gleysols

114 Thionic Gleysols

115 Gelic Gleysols

Regosols

116 Eutric Regosols

117 Calcaric Regosols

118 Gypsic Regosols

119 Dystric Regosols

120 Umbric Regosols

121 Gelic Regosols

Leptosols

122 Eutric Leptosols

123 Dystric Leptosols

124 Rendzic Leptosols

125 Mollic Leptosols

126 Umbric Leptosols

127 Lithic Leptosols

128 Gelic Leptosols

Arenosols

129 Haplic Arenosols

130 Cambic Arenosols

131 Luvic Arenosols

132 Ferralic Arenosols

133 Albic Arenosols

134 Calcaric Arenosols

135 Gleyic Arenosols

Andosols

136 Haplic Andosols

137 Mollic Andosols

138 Umbric Andosols

139 Vitric Andosols

140 Gleyic Andosols

141 Gelic Andosols

Vertisols

142 Eutric Vertisols

143 Dystric Vertisols

144 Calcic Vertisols

145 Gypsic Vertisols

Cambisols

146 Eutric Cambisols

147 Dystric Cambisols1

148 Humic Cambisols

149 Calcaric Cambisols

150 Chromic Cambisols

151 Vertic Cambisols

152 Ferralic Cambisols

153 Gleyic Cambisols

154 Gelic Cambisols

Calcisols

155 Haplic Calcisols

156 Luvic Calcisols

157 Petric Calcisols

Gypsisols

158 Haplic Gypsisols

159 Calcic Gypsisols

160 Luvic Gypsisols

161 Petric Gypsisols

Solonetz

162 Haplic Solonetz

163 Mollic Solonetz

164 Calcic Solonetz

165 Gypsic Solonetz

166 Stagnic Solonetz

167 Gleyic Solonetz

Solonchaks

168 Haplic Solonchaks

169 Mollic Solonchaks

170 Calcic Solonchaks

171 Gypsic Solonchaks

172 Sodic Solonchaks

173 Gleyic Solonchaks

174 Gelic Solonchaks

Kastanozems

175 Haplic Kastanozems

176 Luvic Kastanozems

177 Calcic Kastanozems

178 Gypsic Kastanozems

Chernozems

179 Haplic Chernozems

180 Calcic Chernozems

181 Luvic Chernozems

182 Glossic Chernozems

183 Gleyic Chernozems

Phaeozems

184 Haplic Phaeozems

185 Calcaric Phaeozems

186 Luvic Phaeozems

187 Stagnic Phaeozems

188 Gleyic Phaeozems

Greyzems

189 Haplic Greyzems

190 Gleyic Greyzems

Luvisols

191 Haplic Luvisols

192 Ferric Luvisols

193 Chromic Luvisols

194 Calcic Luvisols

195 Vertic Luvisols

196 Albic Luvisols

197 Stagnic Luvisols

198 Gleyic Luvisols

Lixisols

199 Haplic Lixisols

200 Ferric Lixisols

201 Plinthic Lixisols

202 Albic Lixisols

203 Stagnic Lixisols

204 Gleyic Lixisols

Planosols

205 Eutric Planosols

206 Dystric Planosols

207 Mollic Planosols

208 Umbric Planosols

209 Gelic Planosols

Podzoluvisols

210 Eutric Podzoluvisols

211 Dystric Podzoluvisols

212 Stagnic Podzoluvisols

213 Gleyic Podzoluvisols

214 Gelic Podzoluvisols

Podzols

215 Haplic Podzols

216 Cambic Podzols

217 Ferric Podzols

218 Carbic Podzols

219 Gleyic Podzols

220 Gelic Podzols

Acrisols

221 Haplic Acrisols

222 Ferric Acrisols

223 Humic Acrisols

224 Plinthic Acrisols

225 Gleyic Acrisols

Alisols

226 Haplic Alisols

227 Ferric Alisols

228 Humic Alisols

229 Plinthic Alisols

230 Stagnic Alisols

231 Gleyic Alisols

Nitisols

232 Haplic Nitisols

233 Rhodic Nitisols

234 Humic Nitisols

Ferralsols

235 Haplic Ferralsols

236 Xanthic Ferralsols

237 Rhodic Ferralsols

238 Humic Ferralsols

239 Geric Ferralsols

240 Plinthic Ferralsols

Plinthosols

241 Eutric Plinthosols

242 Dystric Plinthosols

243 Humic Plinthosols

244 Albic Plinthosols

Histosols

245 Folic Histosols

246 Terric Histosols

247 Fibric Histosols

248 Thionic Histosols

249 Gelic Histosols

Anthrosols

250 Aric Anthrosols

251 Fimic Anthrosols

252 Cumulic Anthrosols

253 Urbic Anthrosols

(11) Velikost celotne ploskve, velikost podploskve

Velikost celotne ploskve ali podploskve se navede v 0,0001 ha.

(12) Število dreves na celotni ploskvi

Skupno število dreves na celotni ploskvi. Preštejejo se vsa drevesa s prsnim premerom 5 cm (PP) in več.

(13) Ocene donosa

Oceno donosa sestavljata ocena absolutnega in ocena relativnega donosa. Ocena absolutnega donosa je ocenjeni povprečni donos v celotni življenjski dobi sestoja. Relativni donos nakazuje, ali je ocena absolutnega donosa sestoja nizka, normalna ali visoka. Uporabile se bodo naslednje kode:







Koda absolutnega donosa Koda relativnega donosa 0 = 0,0—2,5 m3 na hektar na leto 1 = 2,5—7,5 m3 na hektar na leto 2 = 7,5—12,5 m3 na hektar na leto 3 = 12,5—17,5 m3 na hektar na leto 4 = 17,5—22,5 m3 na hektar na leto 5 = >22,5 m 3na hektar na leto 1 = nizek 2 = normalen 3 = visok

(99) Druga opažanja

Tu se navedejo koristne informacije, ki zadevajo ploskev.

Informacije na ravni drevesa

ki se uporabijo pri ocenjevanju krošnje

(14) Številka vzorčnega drevesa

Številka drevesa je številka, ki je bila drevesu dodeljena v času postavljanja ploskve.

(15) Vrsta (referenca: Flora Europaea)

Listavci (* = vrste, ki se uporabljajo pri foliarnem popisu)

001 : Acer campestre*

002 : Acer monspessulanum*

003 : Acer opalus

004 : Acer platanoides

005 : Acer pseudoplatanus*

006 : Alnus cordata*

007 : Alnus glutinosa*

008 : Alnus incana

009 : Alnus viridis

010 : Betula pendula*

011 : Betula pubescens*

012 : Buxus sempervirens

013 : Carpinus betulus*

014 : Carpinus orientalis

015 : Castanea sativa (C. vesca)*

016 : Corylus avellana*

017 : Eucalyptus sp.*

018 : Fagus moesiaca*

019 : Fagus orientalis

020 : Fagus sylvatica*

021 : Fraxinus angustifolia spp. oxycarpa (F. oxyphylla)*

022 : Fraxinus excelsior*

023 : Fraxius ornus*

024 : Ilex aquifolium

025 : Juglans nigra

026 : Juglans regia

027 : Malus domestica

028 : Olea europaea*

029 : Ostrya carpinifolia*

030 : Platanus orientalis

031 : Populus alba

032 : Populus canescens

033 : Populus hybrides*

034 : Populus nigra*

035 : Populus tremula*

036 : Prunus avium*

037 : Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038 : Prunus padus

039 : Prunus serotina

040 : Pyrus communis

041 : Quercus cerris*

042 : Quercus coccifera (Q. calliprinos)*

043 : Quercus faginea*

044 : Quercus frainetto (Q. conferta)*

045 : Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046 : Quercus ilex*

047 : Quercus macrolepis (Q. aegilops)

048 : Quercus petraea*

049 : Quercus pubescens*

050 : Quercus pyrenaica (Q. toza)*

051 : Quercus robur (Q. peduculata)*

052 : Quercus rotundifolia*

053 : Quercus rubra*

054 : Quercus suber*

055 : Quercus trojana

056 : Robinia pseudoacacia*

057 : Salix alba

058 : Salix caprea

059 : Salix cinerea

060 : Salix eleagnos

061 : Salix fragilis

062 : Salixsp.

063 : Sorbus aria

064 : Sorbus aucuparia

065 : Sorbus domestica

066 : Sorbus torminalis

067 : Tamarix africana

068 : Tilia cordata

069 : Tilia platyphyllos

070 : Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071 : Ulmus laevis (U. effusa)

072 : Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073 : Arbutus unedo

074 : Arbutus andrachne

075 : Ceratonia siliqua

076 : Cercis siliquastrum

077 : Erica arborea

078 : Erica scoparia

079 : Erica manipuliflora

080 : Laurus nobilis

081 : Myrtus communis

082 : Phillyrea latifolia

083 : Phillyrea angustifolia

084 : Pistacia lentiscus

085 : Pistacia terebinthus

086 : Rhamnus oleoides

087 : Rhamnus alaternus

099 : Drugi listavci

Iglavci (* = vrste, ki se uporabljajo pri foliarnem popisu)

100 : Abies alba*

101 : Abies borisii-regis*

102 : Abies cephalonica*

103 : Abies grandis

104 : Abies nordmanniana

105 : Abies pinsapo

106 : Abies procera

107 : Cedrus atlantica

108 : Cedrus deodara

109 : Cupressus lusitanica

110 : Cupressus sempervirens

111 : Juniperus communis

112 : Juniperus oxycedrus*

113 : Juniperus phoenicea

114 : Juniperus sabina

115 : Juniperus thurifera*

116 : Larix decidua*

117 : Larix kaempferi (L. leptolepis)

118 : Picea abies (P. excelsa)*

119 : Picea omorika

120 : Picea sitchensis*

121 : Pinus brutia*

122 : Pinus canariensis

123 : Pinus cembra

124 : Pinus contorta*

125 : Pinus halepensis*

126 : Pinus heldreichii

127 : Pinus leucodermis

128 : Pinus mugo (P. montana)

129 : Pinus nigra*

130 : Pinus pinaster*

131 : Pinus pinea*

132 : Pinus radiata (P. insignis)*

133 : Pinus strobus

134 : Pinus sylvestris*

135 : Pinus uncinata*

136 : Pseudotsuga menziesii*

137 : Taxus baccata

138 : Thuyasp.

139 : Tsugasp.

199 : Drugi iglavci

(16) Osutost

Za vsako vzorčno drevo je številka, ki prikazuje osutost, izražena kot odstotek (v 5 % stopnjah) v primerjavi s polno olistanim drevesom. Uporabi se dejanski odstotek.

0 = 0 %

5 = 1—5 %

10 = 6—10 %

15 = 11—15 %

itd.

(17) Kode porumenelosti

0 : ni porumenelosti (0—10 %)

1 : šibka porumenelost (11—25 %)

2 : srednja porumenelost (26—60 %)

3 : močna porumenelost (>60 %)

4 : odmrlo

(18) Lahko prepoznavni vzroki poškodb

Dodaj znak (1) v ustrezni(-e) stolpec(-pce).

T1 = divjad in paša

T2 = navzočnost ali sledi čezmernega števila žuželk

T3 = glive

T4 = abiotski dejavniki (veter, sneg, zmrzal, suša)

T5 = neposredno delovanje človeka

T6 = ogenj

T7 = znan krajevni/regionalni vir onesnaževanja

T8 = drugo

(19) Opredelitev vrste poškodbe

Kjer je to mogoče, se doda nadaljnja opredelitev vrste poškodbe, npr. za žuželke: vrsta ali skupina (npr. „podlubniki“).

(20) Druga opažanja na ravni drevesa

Kakršna koli opažanja, ki bi bila lahko zanimiva, se jasno navedejo na obrazcu (npr. možni vplivni dejavniki (nedavna suša, temperaturni ekstremi); drugi znaki poškodb/stresa).

ki se uporabijo pri popisu stanja tal

(21) Koda za globino tal

O = organska plast (za opredelitev pojma glej opombo pod črto v odstavku II.4)

H = organska plast (za opredelitev pojma glej opombo pod črto v odstavku II.4)

M05 = mineralna tla med 0 in 5 cm (neobvezno)

M51 = mineralna tla med 5 in 10 cm (neobvezno)

M01 = mineralna tla med 0 in 10 cm (obvezno)

M12 = mineralna tla med 10 in 20 cm (obvezno)

M24 = mineralna tla med 20 in 40 cm (obvezno)

M48 = mineralna tla med 40 in 80 cm (obvezno)

(22) Koda metode za analizo vzorca (MAV)

Za vsak parameter, ki je bil določen pri enem ali več vzorcih tal, je ena od naslednjih kod vključena v prvo podatkovno vrsto in se uporabi za opredelitev tipa vzorca v okviru kode vzorca:

0 = ni odstopanja od priznane metode

1 = parametri so bili določeni z uporabo nadomestne metode (podrobnosti je treba vključiti v prilogo k poročilu o stanju tal) ali prvega (pod)vzorca

2-8 = kode, ki se uporabijo za vse naslednje podvzorce

9 = parametri so bili določeni s preračunavanjem podatkov, določenih z različnimi metodami (podrobnosti se dodajo k poročilu o stanju tal v prilogi)

ki se uporabi pri foliarnem popisu

(23) Koda vzorca

Kodo vzorca za foliarni popis sestavljajo koda drevesne vrste (glej točko 15), ki ji sledi koda listov/iglic tekočega leta (= 0) ali listov/iglic tekočega leta + 1 (1), npr. koda vzorca iglic prejšnjega leta (1) Picea abies (118) je: 118.1

(24) Številke dreves v vzorcu

Ker morajo biti pri nekaterih vzorčenjih (listje, prirastek) uporabljena drevesa zunaj redne ploskve (ali podploskve), je treba uporabiti posebne številke. Številke teh dreves se bodo začele s črko (F = listje, R = analiza drevesnih branik s prirastnimi izvrtki, D = analiza kolutov), ki ji sledi zaporedna številka (npr. F001). Številke je treba zapisati.

(25) Masa 100 listov ali 1 000 iglic

Masa se določi za 100 listov ali 1 000 iglic (posušenih v sušilniku) v gramih.

▼M3 —————

▼B

(27) Prsni premer (PP)

Premer na prsni višini (1,30 m) skupaj z lubjem, v 0,1 cm.

Če se uporablja π-meter, bo potrebna ena vrednost. Če se uporabijo premerke, se ugotovita in zapišeta največji in najmanjši premer (z lubjem) (premer 1 in premer 2).

(28) Lubje

Debelina lubja na višini 1,30 m, izražena v centimetrih, na decimalko natančno.

(29) Višina drevesa

Višina drevesa, izražena v metrih, zaokrožena na 0,5 m.

(30) Lesna masa drevesa

Lesna masa drevesa se lahko oceni na podlagi izmerjenega(-ih) premera(-ov) in višine tako, da se uporabi krajevno znano oblikovno število, ali tako, da se uporabijo veljavne volumenske tablice. Lesna masa drevesa se izraža v kubičnih metrih (m3)

(31) Dolžina krošnje

Dolžina krošnje, zaokrožena na 0,5 metra, se določi od vrha debla do najnižje žive veje, ne da bi se upoštevali vodni poganjki.

(32) Širina krošnje

Povprečna širina krošnje se določi s povprečjem vsaj štirih polmerov krošnje, pomnoženo z dve in zaokroženo na 0,5 metra.

(33) Premer brez lubja

Dejanski premer brez lubja se izračuna kot premer z lubjem, od katerega se odšteje širina lubja na dveh straneh. Premer brez lubja izpred petih let se izračuna tako, da se od dejanskega premera brez lubja odšteje drevesni prirastek zadnjih petih let na obeh straneh. Premer brez lubja se izrazi v 0,1 centimetra.

(34) Temeljnica na ploskvi

Dejanska temeljnica na ploskvi se izračuna kot vsota temeljnic vseh dreves na ploskvi. Za pet let nazaj se temeljnica na ploskvi izračuna na podlagi premerov brez lubja pred petimi leti, ocenjenih za vsa drevesa na ploskvi. Temeljnica na ploskvi se izrazi v 0,1 m2.

(35) Lesna zaloga na ploskvi

Dejanska lesna zaloga na ploskvi se izračuna kot vsota lesne mase vseh dreves na ploskvi. Za pet let nazaj se lesna zaloga na ploskvi izračuna na podlagi premerov brez lubja pred petimi leti, ocenjenih za vsa drevesa na ploskvi. Lesna zaloga na ploskvi se izrazi v 0,1 m3.

(36) Redčenja

Če se je gozd redčil v petletnem obdobju med letoma, ko so se določali premer, temeljnica in lesna zaloga na ploskvi, se to označi (da = 1, ne = 0). V dodatnem delu se redčenje opiše čimbolj podrobno (skupaj z načinom redčenja, natančnim letom redčenja, intenzivnostjo redčenja, izraženo s številom dreves, temeljnico/ha, redčeno lesno maso/ha).

(99) Druga opažanja

Navedejo se pomembne informacije in se razložijo v ustreznem ocenjevalnem poročilu (glej Prilogo VIIb).

▼M1

Informacije v zvezi s spremljanjem usedlin

(37) Koda vzorčevalnika

Za vzorčevalnike za vzorčenje usedlin se uporabijo naslednje kode.

1 : prepuščene padavine

2 : skupne usedline

3 : samo mokre usedline

4 : tok vode po deblu

5 : megla

6 : slana (ivje)

7 : koncentracija v zraku

9 : drugo

Podrobnosti o uporabljeni opremi se navedejo v prilogi k dokumentu z osnovnimi informacijami.

(37a) Količina vzorca

Skupna količina vzorca(-ev) se razdeli glede na prestrezno površino vzorčevalnika(-ov) in se sporoči v mm.

(38) Prvi in zadnji dan obdobja spremljanja

Prvi in zadnji dan vsakega obdobja spremljanja se navedeta v obrazcih, tako da se uporabi enaka oblika kot pri datumu opazovanja, ocenjevanja in analize (glej postavko 3).

Obdobje spremljanja sestavlja eno ali več merilnih obdobij. Merilna obdobja v okviru enega obdobja spremljanja naj bi bila enako dolga. Merilno obdobje traja najmanj en teden in največ en mesec.

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja; rezultati se na obrazcih navedejo ločeno.

(39) Število merilnih obdobij

Število merilnih obdobij v vsakem obdobju spremljanja se navede v obrazcih.

(40) Obdobje

Navede se številka merilnega obdobja, ko je bil vzorec zbran. Vsako leto (prvega januarja ali okrog tega datuma) se bo začel nov niz merilnih obdobij. Če se pred analizo združijo vzorci iz več merilnih obdobij, se natančne podrobnosti o njihovem združevanju navedejo v prilogi k dokumentu z osnovnimi informacijami. Številka prvega merilnega obdobja se uporabi, da se označi obdobje za analizo (npr. če se v en vzorec združijo vzorci iz 9., 10., 11. in 12. obdobja, se temu vzorcu dodeli številka 9).

Informacije v zvezi s spremljanjem meteoroloških razmer

▼M3

(41) Koda ploskev/merilna naprava

Vsem merilnim napravam, ki se namestijo na ploskvi ali v njeni bližini, se dodeli koda ploskve/merilne naprave. To kodo sestavljata številka ploskve (največ štiri številke) in zaporedna številka vsake merilne naprave (do 99). Če se merilne naprave nadomestijo ali dodajo, se uporabijo nove kode (npr. peta merilna naprava na ploskvi 1234 dobi kodo 1234.05).

(42) Lokacija

Navede se lokacija merilne naprave:

S : merilna naprava je nameščena na lokaciji, t. j. na ploskvi (v blažilni coni). Nameščena je lahko pod krošnjami, nad njimi ali pa v gozdnih tleh.

F : merilna naprava je nameščena na (bližnji) vrzeli v gozdu

W : merilna naprava je nameščena na vremenski postaji (večinoma zunaj gozdne površine)

O : merilna naprava je nameščena drugje.

(43) Spremenljivka

Navedba spremenljivke, ki se meri z merilno napravo

AT = temperatura zraka

PR = padavine

RH = relativna vlažnost

WS = hitrost vetra

WD = smer vetra

SR = sončno sevanje

UR = sevanje UVb

TF = prepuščene padavine

SF = tok vode po deblu

ST = temperatura tal

MP = matrični potencial v tleh

WC = vsebnost vode v tleh

XX = uporabijo se lahko druge kode za dodatne parametre, vendar naj bi se opredelile v PSP.

(44) Informacije o merilni napravi

Vertikalni položaj

Vertikalni položaj (višina ali globina) merilne naprave se navede v metrih z znakom plus (= višina nad tlemi) ali minus (globina pod tlemi); uporabi se oblika dveh števk in dveh decimalk.

Koda merilne naprave

Za vzorčevalnike in način zapisovanja podatkov se uporabijo naslednje kode:

10 : ročno odčitavanje in zapisovanje na papir

20 : mehanski zapis (ročno odčitavanje in zapisovanje na papir)

30 : neposreden zapis na papir

40 : digitalni zapis (če je vzorčevalnik samostojen)

50 : digitalni zapis (integrirani zapisovalnik podatkov)

Podrobnosti o opremi se navedejo v poročilu, ki spremlja podatke (PSP).

Interval skeniranja (samo avtomatske merilne naprave)

Interval med dvema zaporednima ocenama se navede v sekundah.

Interval shranjevanja (samo avtomatske merilne naprave)

Interval med dvema zaporednima shranjevanjema podatkov se navede v minutah.

(45) Parametri, ki jih je treba oceniti pri spremljanju meteoroloških razmer

Padavine in prepuščene padavine

Pri padavinah se bo navedla njihova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

Temperatura (zrak in tla)

Temperatura se bo navedla v °C; uporabi se oblika plus/minus in dveh števk ter ene decimalke. Predložiti je treba dnevno povprečje in dnevni minimum ter maksimum.

Relativna vlažnost

Pri relativni vlažnosti se bodo navedli dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika dveh števk in ene decimalke.

Hitrost vetra

Pri hitrosti vetra se bosta navedla dnevno povprečje in maksimalna vrednost, dosežena v dnevu; uporabi se oblika dveh števk in ene decimalke.

Smer vetra

Pri smeri vetra se bo navedla prevladujoča smer v dnevu. Vetrovnica se bo razdelila na osem odsekov po 45°, z začetkom pri 22,5°(SV (=45°), V (=90°), JV (=135°)… S (=0°). Pri najpogostejši smeri vetra se sporoči njegova srednja vrednost.

Sončno sevanje in sevanje UVb

Pri sončnem sevanju in sevanju UVb se navede njuna povprečna vrednost; uporabi se oblika do največ štirih števk in ene decimalke.

Tok vode po deblu

tok vode po deblu se bo preračunal v mm padavin in navedla se bo njegova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

Matrični potencial v tleh

Matrični potencial v tleh se bo navedel v hPa kot dnevno povprečje in njegova minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

Vsebnost vode v tleh

Vsebnost vode v tleh se bo navedla v vol % kot dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

(46) Popolnost

Popolnost je kazalec obsega postopkov skeniranja in shranjevanja, ki se navede v odstotkih; uporabi se oblika največ treh števk (100 = popolno).

▼M3 —————

▼M2

Informacije v zvezi s spremljanjem talne raztopine

(51) Številka vzorčevalnika

Vzorčevalniki na ploskvi se trajno oštevilčijo (1–99).

(52) Koda vzorčevalnika

Za vzorčevalnike za vzorčenje talne raztopine se uporabijo naslednje kode:

1 : lizimeter s podtlakom

2 : lizimeter brez podtlaka

3 : centrifugiranje

4 : ekstrakcija z nasičenjem

(53) Globina vzorčenja

Globina vzorčenja se določi v metrih pod površino tal (npr. –0,40)

Informacije v zvezi z ocenjevanjem stanja drevesa

(54) Izpostavljenost

1 Ni posebne izpostavljenosti (ploskev leži znotraj večje gozdne površine, kjer je relief neizrazit ali le rahlo razgiban)

2 Omejena izpostavljenost (ploskve v bližini gozdnega roba, na pobočjih itd.)

3 Močno izpostavljene ploskve (gorski vrhovi itd.)

(55) Odstranitve in smrtnost

Drevo je bilo posekano in odstranjeno, ostal je samo njegov panj

11 načrtovan posek, npr. redčenje

12 posek zaradi biotskih vzrokov, npr. poškodbe zaradi žuželk

13 posek zaradi abiotskih vzrokov, npr. vetrolom

18 razlog za izginotje drevesa je neznan

Drevo še stoji in je živo, vendar se parametri stanja ne ocenjujejo več

21 nagnjeno ali viseče drevo

22 močno poškodovana krošnja (več kakor 50 % krošnje) ali prelomljeno deblo

23 drevo ne spada več v razred 1, 2 ali 3 po Kraftu (se ne uporablja pri prvem popisu na ploskvi)

29 drugi razlogi (opredeli)

Stoječe mrtvo drevo

31 biotski razlogi, npr. napad podlubnikov

32 abiotski razlogi, npr. suša, strela

38 neznan vzrok smrti

Padla drevesa (živa ali mrtva)

41 abiotski razlogi, npr. neurje

42 biotski razlogi, npr. bobri

48 neznan vzrok

Opombe:

— razred 22 se uporablja samo v tistih državah, v katerih se drevesa, ki imajo poškodovane več kakor 50 % krošnje, ne evidentirajo

— razred 23 se uporablja samo v tistih državah, v katerih je vzorčenje omejeno samo na razred 1, 2 in 3 po Kraftu

(56) Cenotski status

1 nadvladujoča drevesa (skupaj s prosto stoječimi drevesi), katerih zgornji del krošnje sega nad streho sestoja

2 vladajoča drevesa, katerih krošnje tvorijo streho sestoja

3 sovladajoča drevesa, ki segajo v streho sestoja in prejemajo nekaj svetlobe od zgoraj, vendar so nižja od 1 ali 2

4 obvladana drevesa s krošnjami pod streho sestoja, ki od zgoraj ne prejemajo nobene svetlobe

(57) Zasenčenost krošnje

1 krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na eni strani

2 krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na dveh straneh

3 krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na treh straneh

4 krošnja je znatno zasenčena ali fizično ovirana na štirih straneh

5 krošnja na odprtem ali brez znakov zasenčenosti

6 obvladana drevesa

(58) Vidnost

1 vidna je cela krošnja

2 krošnja je vidna le delno

3 krošnja je vidna le s svetlobo v ozadju (v obrisu)

4 krošnja ni vidna

▼M3

Informacije v zvezi z ocenjevanjem pritalne vegetacije

(61) Številka ploskve/popisa

Številka popisa se dodeli vsakič (vsak dan) ali v vseh okoliščinah (znotraj ograje ali zunaj nje), ko se na posamezni ploskvi popiše pritalna vegetacija. Z združevanjem številke ploskve in številke popisa se ustvari edinstvena številka ploskve/popisa.

(62) Ograja

Ker je rastje znotraj ograje in zunaj nje lahko zelo različno, je bilo odločeno, da se pritalno rastje načelno vedno popiše zunaj ograje. Če se popis izvede znotraj ograje, se o tem poroča kot o posebnem popisu in navede koda za ograjo:

1 = Da, popis znotraj ograje,

2 = Ne, popis je bil opravljen zunaj ograjene površine.

(63) Celotna vzorčena površina

Celotna vzorčena površina se navede v m2, z največ štirimestno števko. V poročilu, ki spremlja podatke (ali PSP-Q), se navedejo natančne podrobnosti o številu ponovitev, lokaciji/ekspoziciji ploskev s pritalnim rastjem in njihovi velikosti.

(64) Višina in pokrovnost plasti







Višina (v m) Pokrovnost (v %) plast pritalnega rastja (skupaj) x grmovna plast X x zeliščna plast X x mahovna plast x x = je treba predložiti

Povprečna višina plasti se navede v metrih z eno števko in dvema decimalkama. Ocenjena pokrovnost se navede v % celotne vzorčene površine.

(65) Plasti







1 drevesna plast 2 grmovna plast 3 zeliščna plast 4 mahovna plast določiti jih je treba v PSP-Q

(66) Koda vrste

Uporabiti je treba kodo vrste, ki jo sestavljajo tri skupine številčnih kod za družino, rod in vrsto, ločene s pikami (.). Večino kod sestavljajo trimestna števila. Žal pa en rod sestavlja trištevilčna koda in črke „bis“. Za prikaz varietete se koda vrste lahko poveča za 1 črko. Celoten seznam sestavlja več kot 11 000 vrst. Ta seznam bo Komisija v digitalni obliki dala na voljo nacionalnim centrom za uporabo. Če Flora Europaea ni dovolj popolna, lahko NC pripravi poseben seznam vrst nacionalnega pomena.

Kode vrst nacionalnega pomena bosta sestavljali nova kodna številka (družina, rod in vrsta) in koda države (2 črki), ločeni s piko (.). NC bo hranil popoln seznam z vsemi kodami, skupaj z ustreznimi podrobnostmi o vrsti (polno ime, drugo ime itd.), in bo ta seznam priložil k PSP.

(67) Pokrovnost rastlinskih vrst

Države lahko same ocenijo številčnost/pokrovnost rastlinskih vrst. Pokrovnost se navede v %; uporabi se pet števk in dve decimalki (999,99). V PSP se opišejo vse metode ocenjevanja in pretvorba v %.

▼M2









PRILOGA VII B

PODROBNOSTI ZA PREDLOŽITEV OSNOVNIH INFORMACIJ O UPORABLJENIH METODAH SPREMLJANJA IN REZULTATIH VREDNOTENJA/RAZLAGE NA NACIONALNI RAVNI

I. Splošne opombe

Poleg predložitve podatkov, pridobljenih pri intenzivnem spremljanju gozdnih ekosistemov, države članice pripravijo in predložijo Komisiji dokument z osnovnimi informacijami o uporabljenih metodah spremljanja stanja (poročilo, ki spremlja podatke, PSP) in letnim poročilom o napredku pri razlagi/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni (letno poročilo o napredku).

PSP je sestavljen iz dveh delov: dela, v katerem se opišejo dejansko uporabljene metode vzorčenja, uporabljena oprema, ocena, analiza itd. (za podrobnosti glej odstavek II.1) in dela o izjemah in motnjah, ki so se pojavile (za podrobnosti glej odstavek II.2).

Vsako leto, od 1997, države članice Komisiji predložijo poročilo o napredku, doseženem pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni. To poročilo vsebuje

— informacije o dosežkih nacionalnega centra (NC),

— opis nacionalne strategije ocenjevanja (zadnje stanje),

— povzetek rezultatov, doseženih na nacionalni ravni, in

— informacije o publikacijah na tem področju, ki so jih izdali NC in druge vpletene institucije na državni in mednarodni ravni.

Priporočila za razlaganje in vrednotenje rezultatov na nacionalni ravni so navedena v odstavku III.

II. Poročilo, ki spremlja podatke

II.1 Del PSP, ki opisuje dejansko uporabljene metode itd.

Ta del PSP opisuje dejansko uporabljene metode vzorčenja, uporabljeno opremo, oceno, analizo itd. Navedejo se naslednje podrobnosti:

Metode popisa/vzorčenja

Pri mnogih raziskavah v okviru intenzivnega spremljanja gozdnih ekosistemov je odločitev o izbiri opreme, globini vzorčenja, časovni razporeditvi, intenzivnosti popisa itd. precej prosta. Navedejo se podrobnosti o dejansko uporabljeni opremi, dejanski globini, časovnem poteku in pogostosti popisa/vzorčenja. Kadarkoli se vzorci vzamejo, se navedejo podrobnosti o tem vzorčenju, skupaj s shranjevanjem in prevozom vzorcev.

Na kratko se opišejo vse uporabljene kontrolne meritve.

Metode za analizo in izračun rezultatov

V zvezi z analizo vzorcev se navedejo podrobnosti o pripravi vzorcev in metodah, uporabljenih pri njihovi analizi. Pri večini popisov se priporočajo določene metode za pripravo in analizo. Kadar se niso uporabile priporočene metode, ampak druge, se navedejo natančne podrobnosti o teh metodah, skupaj z možnostmi za izračunavanje in preračunavanje dobljenih podatkov. Na kratko se opišejo vse uporabljene kontrolne meritve (udeležba v krožnih analizah itd.).

Kot osnova za opis metod se lahko vprašalniki PSP, ki jih je v tesnem sodelovanju s predsedujočimi strokovnih skupin pri MPS Gozdovih (UN/ECE) pripravil Inštitut Evropske komisije za usklajevanje intenzivnega spremljanja gozdov, uporabijo za splošen opis ocenjevanja podatkov. Informacije, ki se predložijo z vprašalniki PSP, so veljavne tudi v naslednjih letih, dokler se uporabljene metode ne spremenijo.

Posebna pozornost se posveti opazovanju in dokumentiranju sprememb pri uporabljenih metodah popisovanja, prevoza in analize. Podrobno se navedejo in razložijo regionalne razlike (npr. različni laboratoriji, v katerih je bila izvedena analiza).

II.2 Del PSP, ki obravnava izjeme in motnje, ki so se pojavile (letni PSP)

Poleg splošnih informacij o metodah, opisanih tako, da se uporabijo vprašalniki PSP, se opišejo tudi posebni problemi, izjeme, motnje in težave pri validiranju podatkov, ki se predložijo vsako leto.

Izjeme in motnje

Poroča se o izjemnih situacijah in pomembnih odstopanjih od običajnih postopkov. Poleg opisa uporabljenih metod za vzorčenje, analizo itd., kakor so predstavljene v vprašalnikih PSP, je treba dobro dokumentirati tudi izjeme, izjemne situacije in motnje. Te se dokumentirajo v letnih PSP in predložijo Komisiji skupaj s predloženimi podatki.

Validacija podatkov in njihovo urejanje

Navedejo se postopki, ki se uporabljajo pri kontroli kakovosti podatkov, skupaj z mejami zavrnitve podatkov (preverjanje verjetnosti), in postopki, ki so se uporabili za preverjanje doslednosti nacionalnih nizov podatkov.

Če manjkajo nekateri podatki, se lahko v določenih primerih uporabijo ocene, ki temeljijo na rezultatih iz drugih virov. Ti ocenjeni podatki se označijo in uporabljene predpostavke se natančno dokumentirajo.

III. Letno poročilo o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

V poročilu so informacije o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni. Za razlaganje/vrednotenje rezultatov na nacionalni ravni se navedejo naslednje podrobnosti:

Splošne informacije

Države članice vrednotijo in razlagajo rezultate spremljanja na nacionalni ravni.

Države članice se samostojno odločijo o postopku vrednotenja in razlage, ki se izvede na nacionalni ravni in sporoči Komisiji. Za to vrednotenje se priporoča naslednje:

Vrednotenje in interpretacija posameznih raziskav

Kadar so na voljo rezultati prejšnjih popisov, je treba poskušati določiti trende. Rezultati posameznega popisa naj bi se pregledali in primerjali z rezultati drugih (podobnih) popisov, ki so bili izvedeni na (istem) območju oz. v (isti) državi. Prikažejo se razlike in podobnosti in te razlike se, kadar je to primerno, ovrednotijo. Pri vrednotenju naj bi se vključili ustrezni podatki iz drugih virov, ki bi lahko razložili določene odnose med parametri.

Skupno vrednotenje in interpretacija

Po zaključku različnih raziskav se pokažejo možnosti za celostno vrednotenje. Vsi rezultati raziskav in poročila o vrednotenju se zbirajo pri NC. NC usklajuje celostno vrednotenje in razlago rezultatov različnih raziskav na nacionalni ravni.

Vrednotenje in razlaga z zunanjimi podatki

Rezultati, ki se pridobijo s celostnim vrednotenjem in razlago, naj bi se pregledali in primerjali z rezultati iz drugih virov. Kadar je to mogoče, naj bi se zabeležile in razložile razlike in podobnosti.

IV. Časovna razporeditev predložitve PSP in poročila o napredku pri razlagi/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

IV.1 Časovna razporeditev za PSP

Vprašalnik PSP se izpolni in predloži Komisiji pri predložitvi prvih podatkov. Če se metode spremenijo, se predložijo informacije o teh spremembah. Del PSP, ki obravnava opise opaženih motenj in izjem, se Komisiji predloži skupaj z letno predloženimi podatki.

IV.2 Časovna razporeditev za poročilo o napredku pri razlagi/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

Poročila o napredku pri vrednotenju in razlagi na nacionalni ravni se Komisiji pošljejo vsako leto pred 31. decembrom.

▼M1









PRILOGA VIII

SKUPNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Meritve je treba na izbranih trajnih opazovalnih ploskvah izvajati stalno. Države članice izberejo najmanj 10 % trajnih opazovalnih ploskev za spremljanje usedlin. Meritve prepuščenih padavin (pod krošnjami), toka vode po deblu (pod krošnjami, pri bukvi) in samo mokrih ali skupnih usedlin (na prostem/vrzeli ob/v gozdu) bodo obvezne. Oprema za obvezne meritve se namesti do decembra 1995. Vse druge meritve, tok vode po deblu (pri drugih vrstah, razen bukve), megla in koncentracije v zraku, so neobvezne.

Spremljanje usedlin se bo opravilo na podlagi določenih obdobij (npr. mesečno ali tedensko). Združijo se lahko vzorci iz številnih zaporednih obdobij, da se zmanjšajo stroški analize.

Naslednje tehnične podrobnosti temeljijo na rezultatih strokovne komisije za usedline pri ICP Gozdovi. Napotek je priročnik, ki ga je pripravila ta strokovna skupina, pri čemer se posebej upoštevajo podrobnosti o opremi za vzorčenje, postopkih vzorčenja, zagotavljanju kakovosti in ravnanju s podatki.

II. Metodologija spremljanja

II.1 Spremljanje pod krošnjami

Kadar je mogoče, se na dejanski ploskvi namesti oprema za merjenje prepuščenih padavin. Za izognitev poškodbam koreninskega sistema se deli, ki jih je treba namestiti v talne profile (vzorčevalniki, zapisovalniki), lahko namestijo zunaj dejanske ploskve, v blažilnem območju. V bukovih gozdovih se namesti tudi oprema za zbiranje vode, ki teče po deblih. Ker naj bi se vzorčevalniki shranjevali tudi v (ali istem) talnem profilu, je priporočljivo, da se izberejo drevesa zunaj dejanske ploskve, npr v blažilni coni.

Meritve prepuščenih padavin in toka vode po deblu naj bi se izvedle tako, da so rezultati reprezentativni za območje ploskve. To pomeni, da naj bi se uporabilo zadostno število vzorcev.

II.2 Spremljanje na prostem v gozdu

Na lokaciji v bližini dejanske ploskve (v razdalji 2 km) se namestijo vzorčevalniki za mokre in/ali skupne usedline. Lokacija naj bi se izbrala tako, da predmeti okrog vzorčevalnika niso bližje, kot je njihova dvakratna višina.

II.3 Merilno obdobje

Meritve se bodo izvajale mesečno, tedensko ali v časovnem intervalu med njima, npr. vsaka dva ali tri tedne, odvisno predvsem od splošnih vremenskih razmer na posamezni ploskvi (izognili naj bi se izhlapevanju in rasti alg v vzorčevalnikih).

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja; rezultati se na obrazcih sporočijo ločeno. Dolžina merilnega obdobja v enem obdobju spremljanja je stalna. Isto merilno obdobje se uporabi za spremljanje pod krošnjami in na prostem.

II.4 Vzorčenje, ravnanje z vzorci

Za zbiranje vzorcev je treba uporabiti čiste dežemere in posode. Za spiranje opreme se uporabi deionizirana voda. Pomembno je, da se posode med vzorčenjem in prevozom hranijo v temi in na hladnem. V sončnem in toplem vremenu se lahko dodajo konzervansi, da se prepreči rast alg. V takem primeru naj bi se uporabljali samo taki konzervansi, ki ne vplivajo na analizo nobenega od merjenih ionov.

II.5 Predobdelava vzorcev, njihov prevoz in shranjevanje

Določi se količina vsakega zbranega vzorca za posamezne prepuščene padavine, tok po deblu ali vzorčevalnik na prostem. Vzorci se lahko analizirajo posebej ali pa se analizirajo združeni z vzorci, dobljenimi z opremo iste vrste, ki je bila nameščena vzporedno. Prepuščene padavine, tok vode po deblu ali vzorci s prostega se analizirajo posebej. Vzorci za merjenje toka vode po deblu se lahko združijo za drevesa iste vrste ter podobne velikosti in dominantnosti.

Vzorci, vzeti v kratkotrajnih obdobjih, se lahko analizirajo taki, kot so, ali pa se pred analizo združijo z mesečnimi vzorci. Če se vzorci združijo, naj bi se v razmerju s celotnim volumnom vzorca.

Vzorci se, takoj ko je mogoče, odpeljejo v laboratorij (če je mogoče v hladilnih torbah) in se do analize hranijo v hladnem (4 °C) in temnem prostoru.

II.6 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— koda vzorčevalnika,

— prvi dan obdobja spremljanja,

— zadnji dan obdobja spremljanja,

— število (enakih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja.

Zbirajo se lahko dodatne neobvezne informacije, npr. oblika sklepa krošenj, indeks listne površine itd., kar je uporabno pri razlaganju rezultatov.

II.7 Kemijska analiza

Pri vsakem vzorcu se določi, ali so naslednji parametri obvezni (Obv.) ali neobvezni (Neobv.).







Parameter Prepuščene padavine Skupne/ samo mokre Tok vode po deblu Megla Zrak bukev druge vrste pH Obv. Obv Obv. Neobv. Neobv. Prevodnost Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. K Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Neobv. Ca Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Neobv. Mg Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Neobv. Na Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Neobv. N-NH4 Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Cl Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. N-NO3 Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. S-SO4 Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Neobv. Bazičnost Obv. Obv. Obv. Neobv. Neobv. Nskupni Obv. Neobv. Obv. Neobv. Neobv. Al3+ Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Mn2+ Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Fe3+ Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. PO4 3– Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Cu Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Zn Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Hg Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Pb Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Co Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Mo Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Cd Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Sskupni Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. Norg. Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. CTOC Neobv. Neobv. Neobv. CDOC Neobv. Neobv. Neobv. Pskupni Neobv. Neobv. Neobv. Neobv. O3 Neobv. SO2 Neobv. SO4 Neobv. NO2 Neobv. NO Neobv. HNO2 Neobv. HNO3 Neobv. NH4NO3 Neobv. NH3 Neobv. HOS Neobv.

II.8 Prenos podatkov

Države članice za vsako ploskev, kjer so se spremljale usedline, pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazce 7a, 7b, 7c in 7d).

▼M3









PRILOGA IX

ENOTNE METODE ZA MERITVE METEOROLOŠKIH RAZMER NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Meritve meteoroloških razmer je treba izvesti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskvah. Priporoča se, da se meteorološke razmere spremljajo na ploskvah, kjer se spremljajo tudi usedline. Namestitev opreme za meritve meteoroloških razmer se izvede do 30. junija 1999.

Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih začasne strokovne skupine za meteorologijo (EU/MPS gozdovi). Sklicuje se na pomožni priročnik (1996/1997), ki ga je pripravila ta strokovna skupina.

II. Metodologija popisa

II.1 Lokacija opreme za vzorčenje

Zato da se predstavijo specifične klimatske razmere v gozdnatih pokrajinah, naj bi se meritve izvedle znotraj zadevne gozdne površine. Navadno se lahko meritve (razen meritev temperature tal, vlage v tleh in sestojnih padavin) izvedejo ali nad streho sestoja znotraj ploskve ali na položaju v vrzeli znotraj gozdne površine v neposredni bližini sestoja (ne več kakor 2 km) ploskve. Razdalja od merilne točke na položajih v vrzelih do bližnjih sestojev ali drugih ovir naj bo vsaj dvakratna višina odraslega drevesa/ovire. Temperaturo tal, vlago v tleh in sestojne padavine je treba meriti znotraj sestoja trajne opazovalne ploskve.

Kadar koli je mogoče, se ustrezna oprema združi z opremo za merjenje usedlin. Da se prepreči motenje koreninskega sistema in stanja tal, naj se oprema namesti tako, da je dostopna in jo je mogoče vzdrževati, ne da bi bilo treba iti prek ploskve.

II.2 Metode za merjenje dejanskega meteorološkega stanja na ploskvi ali blizu nje.

Z namestitvijo meteorološke postaje v vrzeli blizu ploskve ali namestitvijo stolpa v sestoju blizu ploskve naj bi se vremensko stanje spremljalo stalno. Tehnična oprema in senzorji ter njihova namestitev morajo biti skladni s standardi Svetovne meteorološke organizacije in naj bi bili združljivi z nacionalnimi omrežji vremenskih služb. Pridobijo se podatki o naslednjih spremenljivkah:







Obvezno Izbirno Padavine sevanje UVb Temperatura zraka Temperatura tal Vlažnost zraka Vlažnost tal Hitrost vetra (1) (matrični potencial, vsebnost vode) Smer vetra (1) Sestojne padavine Sončno sevanje (1) (količina prepuščenih padavin in toka po deblu) (1) Če na trajnih opazovalnih ploskvah pride do tehničnih težav, se na njih lahko opustijo meritve hitrosti in smeri vetra ter sončnega sevanja.

Priporoča se uporaba avtomatskih merilnikov z navidezno stalnim (≈ 1 s) spremljanjem spremenljivk in elektronskim shranjevanjem vrednosti, združenih za obdobje ene ure ali manj.

II.3 Zbiranje, združevanje, shranjevanje in predložitev podatkov

Pred predložitvijo je treba podatke združiti na dnevne vrednosti (posebej vsota ali povprečje/srednja vrednost in minimalna ter maksimalna vrednost).

Zberejo in predložijo se naslednje informacije o ploskvi:

— številka ploskve,

— podrobnosti o uporabljeni opremi,

— lokacija ploskev (zemljepisna širina, zemljepisna dolžina, nadmorska višina) in opreme (glede na ploskev),

— prvi in zadnji dan meritev,

— pogostost (število obdobij).

Podatki o spremenljivkah se predložijo vsak dan.







SEZNAM PARAMETROV Parameter Enote Povprečno Skupaj Minimum Maksimum Opombe Padavine (mm) x Skupne padavine (tudi sneg, itd) Temp. zraka (°C) x x x Relativna vlažnost (%) x x x Hitrost vetra (m/s) x x Smer vetra (°) x Prevladujoča smer vetra Sončno sevanje (W/m2) x Sevanje UVb (W/m2) x Temp. tal (°C) x x x Vlaga v tleh (matrični potencial, vsebnost vode) (hPa) x x x Sestojne padavine (mm) x Drugo Se navede v poročilu, ki spremlja podatke x = se predložijo

Za vsako ploskev, na kateri se izvajajo meritve, se pripravi povzetek zbranih meritev in se vsako leto predloži Komisiji; uporabijo se obrazci za XX1996.PLM, XX1996.MEM in XX1996.MEO (obrazci 8a, 8b, 8c).

▼M2









PRILOGA X

ENOTNE METODE ZA SPREMLJANJE TALNE RAZTOPINE NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Spremljanje talne raztopine je treba izvesti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskev. Priporoča se, da se talna raztopina spremlja na ploskvah, na katerih se spremljajo tudi usedline. Oprema za spremljanje talne raztopine se namesti do 30. junija 1998.

Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za tla Mednarodnega programa sodelovanja za ocenjevanje in spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdove (MPS Gozdovi) pri Gospodarski komisiji Združenih narodov za Evropo. Napotilo je pomožni priročnik (1996), ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor lokacije vzorca

Vzorčevalniki za talno raztopino naj bi se namestili blizu mesta, kjer se ocenjuje stanje krošnje. Priporoča se, da se lizimetri naključno ali sistematično razporedijo po celi ploskvi, čeprav razporeditev lahko ovirajo skale ali debla (razdalja od drevesa ni določena). Zaradi motenj tal se naj lizimetri brez podtlaka ne bi nameščali v osrednjem delu ploskve, na kateri se spremljajo drevesni parametri. Zaradi praktičnih razlogov se lahko uporabi reprezentativna podploskev. Lizimetre, ki so že bili nameščeni, se lahko ohrani, novi pa naj bi bili nameščeni, kakor je predlagano.

II.2 Globina vzorčenja

Priporoča se, da se lizimetri namestijo na določenih globinah; sprejemljiva je tudi namestitev glede na horizonte.

— Zbiralniki talne raztopine — Močno se priporoča, da se lizimetri namestijo na dveh globinah: en v koreninski coni (predlagana globina je 10 do 20 cm), da se dobi vpogled v koncentracije hranilnih snovi in toksičnih elementov v bližini tankih korenin (1. cilj); in en pod koreninsko cono (predlagana globina je 40 do 80 cm), da se oceni iznos elementov (2. cilj). Priporoča se, da se tretji lizimeter namesti neposredno pod plast humusa.

— Vzorci tal — Če se uporabita metodi centrifugiranja ali ekstrakcije z nasičenjem, je treba vzorčiti plasti tal, ki so omenjene v priročniku o tleh: plast humusa, 0–10, 10–20, 20–40 in 40–80 cm. Lahko se izberejo posamezne plasti ali pa se plasti združijo.

II.3 Pogostost vzorčenja

Na ploskvah, na katerih se izvajajo drugi intenzivni spremljevalni programi, npr. meritve usedlin in meteorološke meritve, naj bi se talna raztopina vzorčila mesečno ali na dva tedna. Če vzorčenju tal sledi ekstrakcija talne raztopine, se vzorči največ 4-krat na leto, ker se pri postopku vzorčenja vzorci uničijo. Vzorčilo naj bi se vsako leto istega meseca.

II.4 Prevoz, shranjevanje in priprava vzorcev

Vzorci se prevažajo in shranjujejo tako, da se čim manj kemično spremenijo.

Shranjevanje talne raztopine v sistemu lizimetra v hladnem (4 °C) in temnem prostoru bo zmanjšalo biološko aktivnost. V mnogih primerih, in zlasti v hladnem letnem času, zadostuje, da je steklenica v temi. Uporabijo se lahko organski ali anorganski konzervansi, ki pa lahko vplivajo na analizo. Da se zmanjšajo možne spremembe v vzorcih, se talna raztopina zbira takoj po črpanju.

Poroča se o postopkih pri prevozu in shranjevanju (skupaj s čakalnimi dobami). Če je to primerno, se podrobno poroča o problemih pri postopkih in o odstopanjih od njih.

Za določanje sledi kovin naj bi se alikvoti vzorca prevažali v laboratorij v steklenicah, spranih s kislino.

Če se zbirajo vzorci tal, naj bi se ohranili hladni v plastičnih ali polietilenskih vrečkah in shranili pri 4 °C do centrifugiranja ali priprave nasičenega ekstrakta. Centrifugiranje ali ekstrakcija naj bi se izvedlo v enem dnevu (18–30 urah) po vzorčenju.

II.5 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— informacije o vzorčevalniku (tip, globina),

— prvi dan spremljevalnega obdobja,

— zadnji dan spremljevalnega obdobja,

— število (enakih) merilnih točk v spremljevalnem obdobju.

II.6 Analitske metode

Priznane metode za analizo različnih parametrov talne raztopine so opisane v „Pomožnem priročniku o zbiranju in analizi talne raztopine“, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za tla pri MPS Gozdovih.

Priporoča se uporaba priznanih metod. Če se uporabljajo druge (nacionalne) metode, se podrobno poroča o primerljivosti rezultatov analize in ti rezultati se predstavijo. Popis spremljanja talne raztopine v gozdnih tleh bo razlikoval med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

Seznam parametrov







Parameter Enota Obvezno/neobvezno Prevodnost μS/cm Neob. PH Obv. Bazičnost μmolc/l Neob. (če je pH > 5) DOC (raztopljeni organski ogljik) mg/l Obv. Natrij (Na) mg/l Neob. (1) Kalij (K) mg/l Obv. Kalcij (Ca) mg/l Obv. Magnezij (Mg) mg/l Obv. Aluminij (skupen) mg/l Obv. (če je pH < 5) Aluminij (labilen) mg/l Neob. Železo (Fe) mg/l Neob. Mangan (Mn) mg/l Neob. skupni Fosfor (P) mg/l Neob. NO3-N mg/l Obv. SO4-S mg/l Obv. NH4-N mg/l Neob. (2) Klor (Cl) mg/l Neob. (1) Krom (Cr) μg/l Neob. Nikelj (Ni) μg/l Neob. Cink (Zn) μg/l Neob. (3) Baker (Cu) μg/l Neob. (3) Svinec (Pb) μg/l Neob. Kadmij (Cd) μg/l Neob. Silicij (Si) mg/l Neob. (1) Meritev je priporočljiva, kadar se izračunavajo kisle bazične zaloge. (2) Meritve NH4 se priporočajo na področjih z veliko usedlin NHx (nad 20 kg NHx na ha na leto). (3) Se priporoča, ker so to manj pomembne hranilne snovi. Obv. = obvezno Izb. = izbirno Države članice lahko analizirajo več, vse ali del neobveznih parametrov.

II.7 Prenos podatkov

Države članice pošljejo Komisiji te informacije za vsako ploskev v standardizirani obliki (glej obrazce 9a, 9b in 9c iz Priloge VIIa).

▼M3









PRILOGA XI

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Pritalno vegetacijo je treba oceniti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskev. Prvo skupno ocenjevanje se izvede pred jesenjo leta 1999. Cilja popisa pritalne vegetacije sta:

— opredelitev trenutnega stanja gozdnih ekosistemov na podlagi njihove sestave,

— spremljanje sprememb vegetacije, ki jih povzročijo naravni in antropogeni okoljski dejavniki.

Uporabijo se lahko tudi podatki o pritalni vegetaciji, ki so se zbirali in analizirali pred letom 1997, če so se uporabile spodaj opisane metode.

Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih začasne strokovne skupine za popisovanje pritalne vegetacije (EU/MPS gozdovi). Sklicuje se na pomožni priročnik (1997), ki ga je pripravila ta skupina.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor lokacije vzorca

Popisovanje pritalne vegetacije se bo izvedlo na trajnih opazovalnih ploskvah. Površina, izbrana za popis pritalne vegetacije, mora biti reprezentativna za ploskev. Da se zagotovi statistična ponovitev, se lahko uporabi več vzorčnih enot. Države članice lahko same izberejo število in obliko vzorčnih enot. Če je bila ploskev ograjena, je treba vzorčne enote locirati zunaj ograje. Dodatno se lahko ocenijo tudi vzorčne enote znotraj ograje. Izogniti se je treba motenim površinam (npr. pedološki profili, površine, namenjene spremljanju talne raztopine, vlake). Lokacijo vzorčnih enot je treba trajno označiti. Natančen način označevanja je prepuščen državam članicam, uporabljeni material pa naj bi bil inerten, da ne pride do onesnaženja.

II.2 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

— številka ploskve

— datum vzorčenja in analize

— ograja

— skupna vzorčena površina

— podatki o pokrovnosti celotne plasti pritalne vegetacije, grmovne plasti in zeliščne plasti (pokrovnost in povprečna višina) in mahovne plasti (pokrovnost).

II.3 Meritve številčnosti ali pokrovnosti vrste

Države članice lahko pri ocenjevanju uporabijo svojo lestvico, pod pogojem, da jo je mogoče neposredno preračunati v odstotke pokrovnosti v razponu od 0,01 % (zelo redek) do 100 % (popolna pokrovnost).

II.4 Vrste

V oceno je treba vključiti vse semenke, praprotnice in glavne vrste na tleh rastočih mahov (bryophyta). Priporoča se, da se vključijo tudi na tleh rastoči lišaji. Neobvezno se lahko zabeležijo vrste, ki ne živijo na tleh, in glive. Vir poimenovanja je Flora Europaea. Kadar Flora Europaea ni veljavna, če je na voljo točnejša opredelitev, lahko prizadeti NC ta standardni seznam vrst spopolni. Komisija se obvesti o teh razširjenih seznamih vrst.

II.5 Pogostost in čas ocenjevanja

Vsakih pet let je treba na ploskvah izvesti popis vegetacije. Priporoča se, da se vsako leto na omejenem številu ploskev (npr. 10 %) popiše pritalna vegetacija. Če je sestava vegetacije kompleksna in odvisna od letnega časa, je med letom potrebno drugo ocenjevanje, da se oceni njegova popolna pokrovnost. Naknadno popisovanje pritalne vegetacije se izvede vsako leto približno ob istem času.

II.6 Analiza in predložitev rezultatov

Ocenjeni podatki o vzorčnih enotah se združijo na raven ploskve. Če so se vzorčne enote ocenile znotraj ograje in zunaj nje, se združijo dvakrat. Rezultati popisovanja pritalne vegetacije se Komisiji predložijo vsako leto v standardni obliki, kakor je prikazana v obrazcih 10a in 10b (specifikacija datotek XX1996.PLV in XX1996.VEM).

Predloženi rezultati popisovanja pritalne vegetacije na ravni ploskve vključujejo: številko ploskve/popisa, koordinate ploskve, ograjo in informacije o osnovnih plasteh. Informacije o popisovanju vključujejo: številko ploskve/popisa, standardno kodo vrste, za katero se uporabi osemčrkovna okrajšava, kakor je navedena v priloženem seznamu, ali razširjeni seznam za dodatne vrste in kazalec pokrovnosti, izražen v odstotku na ravni ploskve.

III. Informacije, ki spremljajo podatke

III.1 Informacije ki spremljajo podatke o uporabljenih metodah (PSP-Q)

V posebnem dokumentu se navedejo podrobnosti o:

— načrtu vzorčenja vzorčnih enot (število in območje podploskev)

— opredelitvi uporabljenih plasti (mah, zelišča, grmovje, drevo)

— uporabljenih lestvicah in preračunavanju teh lestvic v odstotke

— podatkih o odstopanju od standardnega seznama vrst in o njihovih kodah

— uporabljenih metodah združevanja podatkov s ka