2008R0889 — SL — 01.01.2013 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 889/2008

z dne 5. septembra 2008

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 ( 1 ), in zlasti člena 9(4), drugega odstavka člena 11, členov 12(3), 14(2), 16(3)(c), 17(2) in 18(5), drugega pododstavka člena 19(3), členov 21(2), 22(1), 24(3), 25(3), 26, 28(6), 29(3) in 38(a), (b), (c) in (e), in člena 40 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 834/2007 in zlasti naslovi III, IV in V uredbe določajo temeljne zahteve glede pridelave, označevanja in nadzora ekoloških proizvodov v sektorjih pridelave rastlin in vzreje živali. Določiti je treba podrobna pravila za izvajanje teh zahtev. (2) Za pripravo novih podrobnih pravil za vzrejo nekaterih živalskih vrst, ekološko ribogojstvo, pridelavo morskih alg in kvasovk, ki se uporabljajo kot hrana ali krma, bo na ravni Skupnosti potrebno več časa in se bodo zato pripravila naknadno. Zato je te proizvode treba izključiti iz področja uporabe te uredbe. Vendar se za nekatere živalske vrste, proizvode iz ribogojstva in morske alge na podlagi člena 42 Uredbe (ES) št. 834/2007 smiselno uporabljajo pravila Skupnosti za pridelavo, nadzor in označevanje. (3) Določiti je treba nekatere opredelitve pojmov, da se preprečijo nejasnosti in zagotovi enotna uporaba pravil za ekološko pridelavo. (4) Ekološka pridelava rastlin temelji na prehrani rastlin primarno prek ekosistema tal. Zato hidroponsko gojenje, pri katerem imajo rastline korenine v inertnem mediju s topnimi mineralnimi in hranilnimi snovmi, ni dovoljeno. (5) Ekološka pridelava rastlin vključuje različne postopke gojenja rastlin in omejeno uporabo gnojil in slabo topnih dodatkov za izboljšanje tal, zato je treba te postopke podrobno določiti. Zlasti je treba določiti pogoje za uporabo nekaterih nesintetičnih proizvodov. (6) Uporabo pesticidov, ki imajo lahko škodljive posledice za okolje ali so lahko njihovi ostanki prisotni v kmetijskih proizvodih, je treba bistveno omejiti. Prednost je treba dati uporabi preventivnih ukrepov pri nadziranju škodljivcev, bolezni in plevela. Poleg tega je treba določiti pogoje za uporabo nekaterih fitofarmacevtskih sredstev. (7) Na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 ( 2 ) je pod natančno določenimi pogoji pri ekološkem kmetovanju dovoljena uporaba nekaterih fitofarmacevtskih sredstev, gnojil, dodatkov za izboljšanje tal in nekaterih neekoloških posamičnih krmil, krmnih dodatkov in pripomočkov za predelavo krme ter nekaterih sredstev za čiščenje in razkuževanje. Da se zagotovi kontinuiteta ekološkega kmetovanja, se lahko zadevni proizvodi in snovi v skladu z določbami iz člena 16(3)(c) Uredbe (ES) št. 834/2007 uporabljajo še naprej. Poleg tega je treba zaradi jasnosti na sezname v prilogah k tej uredbi vključiti proizvode in snovi, ki so dovoljeni na podlagi Uredbe (EGS) št. 2092/91. Na drugi pravni podlagi, in sicer na podlagi člena 16(1) Uredbe (ES) št. 834/2007, se lahko na te sezname v prilogah v prihodnosti vključijo tudi drugi proizvodi in snovi. Zato je treba poseben status vsake kategorije proizvodov in snovi na seznamih označiti s simbolom. (8) Za celovit pristop k ekološkemu kmetovanju je potrebna vzreja živali, povezana z zemljiščem, pri čemer se za pridelavo poljščin uporablja proizvedeni gnoj. Ker je pogoj za živinorejo vedno upravljanje kmetijskega zemljišča, je treba prepovedati vzrejo živali brez uporabe kmetijskega zemljišča. V ekološki živinoreji je pri izbiranju pasem treba upoštevati sposobnosti živali za prilagajanje lokalnim pogojem, njihovo vitalnost in odpornost na bolezni ter spodbujati visoko raven biotske raznovrstnosti. (9) V nekaterih okoliščinah imajo lahko izvajalci težave pri pridobivanju ekološko vzrejenih živali iz zmanjšanega genetskega bazena, kar ovira razvoj sektorja. Zato je treba zagotoviti možnost, da se lahko na kmetijsko gospodarstvo za vzrejne namene pripelje omejeno število neekološko vzrejenih živali. (10) V ekološki živinoreji morajo biti izpolnjene specifične vedenjske potrebe živali. V zvezi s tem je treba pri namestitvi vseh vrst živali upoštevati potrebe živali glede prezračevanja, svetlobe, prostora in udobja, vsaka žival pa mora imeti tudi dovolj prostora za neovirano gibanje in razvoj svojega naravnega socialnega vedenja. Treba je določiti specifične pogoje nastanitve in živinorejsko prakso za nekatere živali, vključno s čebelami. Ti specifični pogoji namestitve morajo izpolnjevati visoke standarde glede dobrega počutja živali, kar je prednostna naloga ekološke živinoreje, zato so lahko ti standardi višji od ustreznih standardov Skupnosti, ki na splošno veljajo za kmetovanje. Ekološka živinorejska praksa mora preprečiti intenzivno rejo perutnine. Zato je treba določiti posebne določbe, ki bodo preprečile intenzivne načine reje. Zlasti je treba perutnino rediti, dokler ne doseže določene najnižje starosti, ali mora biti počasi rastoče linije, tako da v obeh primerih ni potrebe po uporabi intenzivnih načinov reje. (11) Večinoma morajo imeti živali stalen dostop do površin na prostem za pašo, kadar vremenski pogoji to dovoljujejo, in take površine na prostem morajo biti načelno organizirane po primernem sistemu kolobarjenja. (12) Da bi preprečili onesnaževanje okolja, zlasti naravnih virov, kot so tla in voda, s hranilnimi snovmi, je treba določiti zgornjo mejno vrednost za uporabo gnoja in vzrejo živali na hektar. To zgornjo mejno vrednost je treba določiti glede na vsebnost dušika v gnoju. (13) Pohabljanja, ki povzročajo stres, poškodbe, bolezni ali trpljenje živali, je treba prepovedati. Vendar pa so pod omejenimi pogoji dovoljeni posebni postopki, bistveni za nekatere vrste pridelave in za varnost živali in ljudi. (14) Rejne živali je treba krmiti s travo, krmo in krmili, pridelanimi v skladu s pravili ekološkega kmetovanja, po možnosti z domačega kmetijskega gospodarstva, pri tem pa je treba upoštevati njene fiziološke potrebe. Za zadovoljevanje osnovnih prehranskih potreb rejnih živali je treba uporabiti nekatere minerale, elemente v sledovih in vitamine, in sicer pod natančno določenimi pogoji. (15) Zaradi regionalnih razlik v podnebju in dostopnih virih krme, za katere se pričakuje, da bodo prisotne tudi še naprej, in ki vplivajo na možnost, da ekološko rejeni prežvekovalci iz svojih krmilnih obrokov dobijo potrebne bistvene vitamine A, D in E, je treba dovoliti uporabo teh vitaminov za prežvekovalce. (16) Skrb za zdravje živali bi morala temeljiti predvsem na preprečevanju bolezni. Poleg tega je treba izvajati posebne čistilne in razkuževalne ukrepe. (17) Preventivna uporaba kemično sintetiziranih alopatskih zdravil v ekološkem kmetovanju ni dovoljena. Lahko pa se uporabijo pri boleznih in poškodbah živali, ki zahtevajo takojšnje zdravljenje, vendar jih je treba uporabiti v najmanjši možni količini. Da bi se potrošnikom zagotovila neoporečnost ekološke pridelave, je treba omogočiti izvajanje omejevalnih ukrepov, kakor je podvojitev karence po uporabi kemično sintetiziranih alopatskih zdravil. (18) Treba je določiti posebna pravila za preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje v čebelarstvu. (19) Od pridelovalcev krme ali hrane je treba zahtevati, da upoštevajo primerne postopke, ki temeljijo na sistematičnem prepoznavanju odločilnih korakov v predelavi, da se zagotovi, da proizvedeni predelani izdelki izpolnjujejo pravila za ekološko pridelavo. (20) Za pridelavo nekaterih predelanih vrst ekološke hrane in krme so potrebni nekateri neekološki proizvodi in snovi. Za uskladitev pravil za predelavo vina na ravni Skupnosti bo potrebno več časa. Zato se omenjeni proizvodi ne smejo uporabljati pri predelavi vina, dokler ne bodo naknadno določena posebna ustrezna pravila. (21) Na podlagi Uredbe (EGS) št. 2092/91 je pri predelavi ekološke hrane pod natančno določenimi pogoji dovoljeno uporabljati nekatere sestavine, ki niso kmetijskega izvora, nekatere pripomočke za predelavo hrane in nekatere neekološke sestavine kmetijskega izvora. Da se zagotovi kontinuiteta ekološkega kmetovanja, se lahko zadevni proizvodi in snovi v skladu z določbami iz člena 21(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 uporabljajo še naprej. Poleg tega je treba zaradi jasnosti na sezname v prilogah k tej uredbi vključiti proizvode in snovi, ki so dovoljeni na podlagi Uredbe (EGS) št. 2092/91. Na drugi pravni podlagi, in sicer na podlagi člena 21(2) Uredbe (ES) št. 834/2007, se lahko na te sezname v prilogah v prihodnosti vključijo tudi drugi proizvodi in snovi. Zato je treba poseben status vsake kategorije proizvodov in snovi na seznamih označiti s simbolom. (22) Pod določenimi pogoji se ekološki in neekološki proizvodi lahko zbirajo in prevažajo sočasno. Da bi med ravnanjem z izdelki ekološke proizvode ustrezno ločili od neekoloških in preprečili, da bi prišlo do mešanja, je treba določiti posebne določbe. (23) Za preusmeritev v postopek ekološke pridelave je potrebno določeno obdobje prilagajanja vseh sredstev, ki so v uporabi. Glede na vrsto prejšnje kmetijske pridelave je treba določiti posebna obdobja za različne proizvodne sektorje. (24) Na podlagi člena 22 Uredbe (ES) št. 834/2007 je treba določiti posebne pogoje za uporabo izjem, določenih v tem členu. Treba je določiti take pogoje, ki bodo uporabo pravil za izjemne primere omogočali ob nedostopnosti ekološko vzrejenih živali, krme, čebeljega voska, semen, semenskega krompirja in ekoloških sestavin ter v primeru posebnih težav z upravljanjem vzreje živali in v primeru katastrofalnih razmer. (25) Geografske in strukturne razlike v kmetijstvu in podnebne omejitve lahko ovirajo razvoj ekološke pridelave na nekaterih območjih, zato zahtevajo uporabo izjem za nekatere postopke v zvezi z značilnostmi zgradb in obratov za živali. Zato je privezovanje živali pod natančno določenimi pogoji dovoljeno na kmetijskih gospodarstvih, ki so zaradi svoje geografske lege in strukturnih težav, zlasti na hribovitih območjih, manjše velikosti, in samo če goveda ni mogoče držati v skupinah, ki ustrezajo vedenjskim potrebam živali. (26) Da bi zagotovili razvoj mladega sektorja ekološke živinoreje, je bilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 2092/91 odobrenih več začasnih odstopanj glede privezovanja živali, pogojev namestitve živali in gostote živali. Da ne bi nastala neravnotežja v sektorju ekološke živinoreje, je treba ta odstopanja začasno ohraniti, dokler ne prenehajo veljati. (27) Glede na pomembnost opraševanja v ekološkem čebelarskem sektorju bi morale biti mogoče izjeme, ki dovoljujejo vzporedno pridelavo v ekološki in neekološki čebelarski enoti na istem kmetijskem gospodarstvu. (28) V nekaterih razmerah imajo lahko kmetje težave pri zagotavljanju zalog ekološko vzrejenih živali in ekološke krme; v takih primerih je treba omogočiti izdajo dovoljenja za uporabo omejenih količin določenih neekološko pridelanih kmetijskih surovin. (29) Ekološki pridelovalci si zelo prizadevajo za razvoj pridelave ekoloških semen in vegetativnega materiala, da bi dosegli širok izbor sort rastlinskih vrst, za katere bodo na voljo ekološka semena in vegetativni razmnoževalni material. Vendar pa trenutno za številne vrste še vedno ni na voljo dovolj ekoloških semen in vegetativnega razmnoževalnega materiala in v teh primerih je treba dovoliti uporabo neekoloških semen in vegetativnega razmnoževalnega materiala. (30) Da bi izvajalcem pomagale najti ekološka semena in semenski krompir, morajo vse države članice zagotoviti vzpostavitev podatkovne zbirke, iz katere bo razvidno, katere sorte ekoloških semen in semenskega krompirja so na voljo na trgu. (31) Skrb za odraslo govedo je lahko nevarna za skrbnika in druge osebe, ki imajo opraviti z živalmi. Zato je treba predvideti možnost za odobritev izjem v zadnji fazi prireje sesalcev, zlasti goveda. (32) Katastrofalne razmere ali široko razširjene živalske ali rastlinske bolezni imajo lahko hude posledice za ekološko pridelavo na zadevnih območjih. Za ohranitev ali celo ponovno vzpostavitev kmetovanja je treba sprejeti primerne ukrepe. Zato je treba omogočiti začasno oskrbo prizadetih območij z neekološko vzrejenimi živalmi ali neekološko krmo. (33) Na podlagi členov 24(3) in 25(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 je treba določiti posebna merila za predstavitev, sestavo, velikost in obliko logotipa Skupnosti ter predstavitev in sestavo šifre nadzornega organa ali izvajalca nadzora in navedbe kraja, kjer je bil pridelan kmetijski proizvod. (34) Na podlagi člena 26 Uredbe (ES) št. 834/2007 je treba določiti posebne zahteve za označevanje ekološke krme, pri čemer je treba upoštevati vrste in sestavo krme ter določbe o horizontalnem označevanju, ki se uporabljajo za označevanje krme. (35) Poleg nadzornega sistema, ki temelji na Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali ( 3 ), je treba določiti posebne nadzorne ukrepe. Zlasti je treba določiti podrobne zahteve za vse faze proizvodnje, pripravo in distribucijo ekoloških proizvodov. (36) Države članice morajo posredovati Komisiji podatke na tak način, da lahko Komisija poslane podatke neposredno in čim učinkoviteje uporabi za upravljanje statističnih in referenčnih podatkov. To zahtevo države članice izpolnijo tako, da vse podatke, ki jih morajo dati na razpolago ali sporočiti Komisiji, pošljejo v elektronski ali digitalni obliki. (37) Izmenjava informacij in dokumentov med Komisijo in državami članicami ter posredovanje podatkov Komisiji in uradno obveščanje Komisije, kar izvajajo države članice, običajno potekajo v elektronski ali digitalni obliki. Da bi zboljšali tako izmenjavo podatkov na podlagi pravil za ekološko pridelavo in razširili njihovo uporabo, je treba prilagoditi obstoječe računalniške sisteme ali vzpostaviti nove. Določiti je treba, da to stori in izvede Komisija, potem ko prek Odbora za ekološko pridelavo o tem obvesti države članice. (38) Pogoje, pod katerimi ti računalniški sistemi obdelujejo podatke, in obliko ter vsebino dokumentov, ki jih je treba poslati na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007, je treba pogosto prilagoditi v skladu s spremembami pravil, ki se uporabljajo, ali zahtev glede upravljanja. Treba je tudi zagotoviti enotno obliko dokumentov, ki jih pošiljajo države članice. Da bi izpolnili te zahteve in poenostavili postopke ter zagotovili, da se ustrezni računalniški sistemi lahko začnejo uporabljati takoj, je treba določiti obliko in vsebino dokumentov na podlagi vzorcev ali vprašalnikov, ki jih mora Komisija, potem ko o tem obvesti Odbor za ekološko pridelavo, prilagoditi in posodobiti. (39) Za nekatere določbe iz Uredbe (EGS) št. 2092/91 je treba določiti prehodne ukrepe, da se ne ogrozi kontinuiteta ekološke pridelave. (40) Uredba Komisije (EGS) št. 207/93 z dne 29. januarja 1993 o določitvi vsebine Priloge VI k Uredbi (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in o označevanju takih kmetijskih proizvodov in živil ter o določitvi podrobnih pravil za izvajanje določb člena 5(4) Uredbe ( 4 ), Uredba Komisije (ES) št. 1452/2003 z dne 14. avgusta 2003 o ohranitvi odstopanja, predvidenega v členu 6(3)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91, glede nekaterih vrst semena in vegetativnega razmnoževalnega materiala in o določitvi postopkovnih predpisov in meril v zvezi s tem odstopanjem ( 5 ) ter Uredba Komisije (ES) št. 223/2003 z dne 5. februarja 2003 o zahtevah glede označevanja v zvezi s postopki ekološke pridelave krme, krmne mešanice in posamičnih krmil ter o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 ( 6 ) se razveljavijo in nadomestijo z novo uredbo. (41) Uredba (EGS) št. 2092/91 se 1. januarja 2009 nadomesti z Uredbo (ES) št. 834/2007. Vendar pa se morajo številne njene določbe z nekaterimi prilagoditvami uporabljati še naprej in jih je zato treba sprejeti v to uredbo. Zaradi jasnosti je treba določiti ujemanja med določbami Uredbe (EGS) št. 2092/91 in določbami te uredbe. (42) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Vsebina Naslov I Uvodne določbe Naslov II Pravila za pridelavo, predelavo, pakiranje, prevoz in skladiščenje proizvodov Poglavje 1 Pridelava rastlin Poglavje 1a Pridelava morskih alg Poglavje 2 Živinoreja Oddelek 1 Izvor živali Oddelek 2 Namestitev rejnih živali in živinorejske prakse Oddelek 3 Krma Oddelek 4 Preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje Poglavje 2a Gojenje živali iz ribogojstva Oddelek 1 Splošna pravila Oddelek 2 Izvor živali iz ribogojstva Oddelek 3 Gojitvene prakse v ribogojstvu Oddelek 4 Gojenje Oddelek 5 Krma za ribe, rake in iglokožce Oddelek 6 Posebna pravila za mehkužce Oddelek 7 Preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje Poglavje 3 Predelani proizvodi Poglavje 3a Posebna pravila za pridelovanje vina Poglavje 4 Zbiranje, pakiranje prevoz in skladiščenje proizvodov Poglavje 5 Pravila za preusmeritev Poglavje 6 Pravila pridelave za izjemne primere Oddelek 1 Podnebne, geografske ali strukturne težave Oddelek 2 Nerazpoložljivost ekoloških kmetijskih surovin Oddelek 3 Posebne težave z upravljanjem ekološke vzreje živali Oddelek 3a Pravila pridelave za izjemne primere glede na uporabo posebnih proizvodov in snovi v predelavi v skladu s členom 22(2)(e) Uredbe (ES) št. 834/2007 Oddelek 4 Katastrofalne razmere Poglavje 7 Podatkovna zbirka semen Naslov III Označevanje Poglavje 1 Logotip ekološke proizvodnje Evropske unije Poglavje 2 Posebne zahteve za označevanje krme Poglavje 3 Druge posebne zahteve za označevanje Naslov IV Nadzor Poglavje 1 Minimalni nadzorni ukrepi Poglavje 2 Zahteve za nadzor rastlin in proizvodov rastlinskega izvora Poglavje 2a Posebne zahteve za nadzor morskih alg Poglavje 3 Zahteve za nadzor živali in proizvodov živalskega izvora Poglavje 3a Posebne zahteve za nadzor gojenja živali iz ribogojstva Poglavje 4 Zahteve za nadzor enot za pripravo proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, proizvodov iz morskih alg in živali iz ribogojstva ter živil iz teh proizvodov Poglavje 5 Zahteve za nadzor uvoza ekoloških proizvodov iz tretjih držav Poglavje 6 Zahteve za nadzor enot, ki so svoje dejavnosti oddale v izvedbo tretjim osebam Poglavje 7 Zahteve za nadzor enot, v katerih se pripravlja krma Poglavje 8 Kršitve in izmenjava informacij Naslov V Posredovanje informacij, prehodne in končne določbe Poglavje 1 Posredovanje informacij Komisiji Poglavje 2 Prehodne in končne določbe







NASLOV I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa posebna pravila za ekološko pridelavo, označevanje in nadzor proizvodov iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 834/2007.

▼M2

2. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) živalske vrste, ki niso navedene v členu 7 ter

(b) živali iz ribogojstva, ki niso navedene v členu 25a.

Naslovi II, III in IV pa se smiselno uporabljajo za te proizvode, dokler se na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007 ne določijo podrobna pravila za pridelavo teh proizvodov.

▼B

Člen 2

Opredelitve

Poleg opredelitev iz člena 2 Uredbe (ES) št. 834/2007, se za namen te uredbe uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „neekološko“ pomeni, da ne izvira iz pridelave na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007 in te uredbe in ni povezano s tako pridelavo;

(b) „zdravila za uporabo v veterinarski medicini“ pomenijo proizvode, kakor so opredeljeni v členu 1(2) Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 7 ) o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini;

(c) „uvoznik“ pomeni fizično ali pravno osebo v Skupnosti, ki pošiljko predloži za sprostitev v prosti promet v Skupnosti, samostojno ali prek zastopnika;

(d) „prvi prejemnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki se ji dostavi uvožena pošiljka, ki jo prejme za nadaljnjo pripravo in/ali trženje;

(e) „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni vse proizvodne enote za pridelavo kmetijskih proizvodov, ki jih vodi en upravnik;

▼M2

(f) „proizvodna enota“ pomeni vse imetje, ki se uporablja za sektor pridelave, kot so prostori za pridelavo, zemljišča, pašniki, površine na prostem, zgradbe za živali, ribniki, zaprti sistemi za morske alge in živali iz ribogojstva, koncesije za obalo ali morsko dno, prostori za skladiščenje pridelkov, proizvodov rastlinskega izvora, proizvodov iz morskih alg, proizvodov živalskega izvora, surovin in kakršnih koli kmetijskih surovin, pomembnih za ta poseben sektor pridelave;

▼B

(g) „hidroponska pridelava“ pomeni metodo gojenja rastlin na način, da so njihove korenine samo v raztopini iz mineralnih hranilnih snovi ali v inertnem mediju, kot so perlit, pesek ali mineralna volna, ki se jim doda hranilna raztopina;

(h) „veterinarsko zdravljenje“ pomeni vsa kurativna ali preventivna zdravljenja specifične bolezni;

(i) „krma iz preusmeritve“ pomeni krmo, pridelano v obdobju preusmeritve na ekološko pridelavo, razen krme, ki je bila požeta v obdobju 12 mesecev po pričetku preusmeritve, kot določa člen 17(1)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007;

▼M2

(j) „objekt z zaprtim sistemom ponovnega kroženja za ribogojstvo“ pomeni objekt, v katerem ribogojstvo poteka v zaprtem okolju na kopnem ali na plovilu in ki vključuje ponovno kroženje vode ter je odvisen od stalnega zunanjega vira energije, ki stabilizira okolje za živali iz ribogojstva;

(k) „energija iz obnovljivih virov“ pomeni obnovljive nefosilne vire energije: veter, sončno energijo, geotermalno energijo, energijo valov, energijo plimovanja, hidroelektrarne, odlagališčni plin, plin iz naprav za čiščenje odplak in biopline;

(l) „drstišče“ pomeni prostor za vzrejo, valjenje in gojenje v zgodnjih življenjskih fazah živali iz ribogojstva, zlasti plavutonožcev in lupinarjev;

(m) „vzgajališče“ pomeni prostor, v katerem se uporablja vmesni sistem gojenja, in sicer med fazama drstenja in odraslosti. Faza vzgajanja se konča v prvi tretjini ciklusa gojenja, razen pri vrstah živali, za katere je značilna vrsta fizioloških, morfoloških in biokemičnih sprememb kot priprava na življenje v slani vodi (salmonidi);

(n) „onesnaževanje“ v okviru ribogojstva in pridelave morskih alg pomeni neposredno ali posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES ( 8 ) in Direktivi 2000/60/ES ( 9 ), v vodah, za katere veljata ti direktivi;

(o) „polikultura“ pri ribogojstvu in pridelavi morskih alg pomeni gojenje dveh ali več vrst navadno različnih prehranjevalnih ravni v isti kulturni enoti;

(p) „ciklus gojenja“ v okviru ribogojstva in pridelave morskih alg pomeni življenjsko dobo živali iz ribogojstva ali morske alge od najzgodnejše življenjske faze do odlova;

(q) „lokalno gojene vrste“ v okviru živali iz ribogojstva in pridelave morskih alg pomenijo tiste vrste, ki niso tuje ali lokalno neprisotne v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 708/2007 ( 10 ); vrste iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 708/2007 se lahko obravnavajo kot lokalno gojene vrste;

(r) „gostota staleža“ v okviru ribogojstva pomeni živo težo živali na kubični meter vode kadar koli v fazi odraslosti, v primeru bokoplut in škampov pa teža na kvadratni meter površine.

▼B







NASLOV II

PRAVILA ZA PRIDELAVO, PREDELAVO, PAKIRANJE, PREVOZ IN SKLADIŠČENJE EKOLOŠKIH PROIZVODOV







POGLAVJE 1

Pridelava rastlin

Člen 3

Upravljanje tal in gnojenje

1. Kadar potreb rastlin po hranilih ni mogoče zadovoljiti z ukrepi, predvidenimi v členu 12(1)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 834/2007, se lahko pri ekološki pridelavi uporabljajo le gnojila in dodatki za izboljšanje tal iz Priloge I k tej uredbi, in sicer samo v potrebnem obsegu. Izvajalci morajo hraniti dokazila o potrebah po uporabi proizvoda.

2. Skupna količina živinskih gnojil v smislu Direktive Sveta 91/676/EGS ( 11 ) o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, ki se uporabi na kmetijskem gospodarstvu, ne sme presegati 170 kg dušika na leto/hektar kmetijskih zemljišč v uporabi. Ta zgornja meja se uporablja samo za hlevski gnoj, posušeni hlevski gnoj in dehidrirani gnoj perutnine, kompostirane živalske iztrebke, vključno z gnojem perutnine, kompostirani hlevski gnoj in tekoče živalske iztrebke.

3. Kmetijska gospodarstva z ekološko pridelavo lahko za razporeditev odvečnega gnoja iz ekološke pridelave, podpišejo pisne pogodbe o sodelovanju, vendar le z drugimi kmetijskimi gospodarstvi in podjetji, ki ravnajo v skladu s pravili za ekološko pridelavo. Najvišja zgornja meja iz odstavka 2 se izračuna na podlagi vseh enot za ekološko pridelavo, ki sodelujejo na ta način.

4. Za izboljšanje splošnega stanja tal ali dostopnosti hranilnih sestavin v tleh ali pridelkih se lahko uporabljajo ustrezni pripravki iz mikroorganizmov.

5. Za aktiviranje komposta se lahko uporabijo ustrezni pripravki na podlagi rastlin ali mikroorganizmov.

Člen 4

Prepoved hidroponske pridelave

Hidroponska pridelava je prepovedana.

Člen 5

Nadzor škodljivcev, bolezni in plevela

1. Kadar rastlin ni mogoče primerno zaščititi pred škodljivci in boleznimi z ukrepi iz člena 12(1)(a), (b), (c) in (g) Uredbe (ES) št. 834/2007, se lahko v ekološki pridelavi uporabljajo samo proizvodi iz Priloge II te uredbe. Izvajalci morajo hraniti dokazila o potrebah po uporabi proizvoda.

2. Pri proizvodih, ki se uporabljajo v pasteh in razpršilnikih, razen feromonskih razpršilnikov, morajo pasti in/ali razpršilniki preprečevati prodiranje snovi v okolje in stik snovi z gojenimi pridelki. Po uporabi je treba pasti pobrati in varno odstraniti.

Člen 6

Posebna pravila za pridelavo gob

Za pridelavo gob se lahko uporabljajo substrati, če so sestavljeni samo iz naslednjih sestavin:

(a) hlevskega gnoja in živalskih iztrebkov: (i) iz kmetijskih gospodarstev, ki pridelujejo po postopku ekološke pridelave; ali (ii) iz Priloge I, vendar le, če proizvoda iz točke (i) ni na voljo; in če ne presegajo 25 % skupne mase vseh sestavin substrata pred kompostiranjem, razen pokrovnega materiala in dodane vode;

(b) proizvodov kmetijskega izvora, razen tistih, ki so zajeti v točki (a), iz kmetijskih gospodarstev, ki pridelujejo po postopku ekološke pridelave;

(c) šote, ki ni kemično obdelana;

(d) lesa, ki po sečnji ni obdelan s kemičnimi sredstvi;

(e) mineralnih proizvodov iz Priloge I, vode in zemlje.

▼M2







POGLAVJE 1a

Pridelava morskih alg

Člen 6a

Področje uporabe

V tem poglavju so določena podrobna proizvodna pravila za nabiranje in gojenje morskih alg. To poglavje se smiselno uporablja za proizvodnjo vseh mnogoceličnih morskih alg ali fitoplanktona in mikroalg, namenjenih za dodatno uporabo kot krma za živali iz ribogojstva.

Člen 6b

Ustreznost vodnega medija in načrt za trajnostno upravljanje

1. Dejavnosti se izvajajo na krajih, ki niso izpostavljeni nevarnosti kontaminacije s proizvodi ali snovmi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo, ali onesnaževali, ki bi ogrozili ekološki status proizvodov.

2. Enote ekološke in neekološke pridelave se ustrezno ločijo. Taki ukrepi ločevanja temeljijo na naravnih razmerah, ločenih sistemih distribucije vode, razdaljah, plimovanju in lokaciji proizvodne enote ekološke pridelave (v smeri proti toku in v smeri toka). Države članice lahko določijo območja, za katera menijo, da niso ustrezna za ekološko ribogojstvo ali pridelavo morskih alg, ter predpišejo najmanjše razdalje pri ločevanju enot ekološke in neekološke pridelave.

Kadar so določene najmanjše razdalje pri ločevanju, države članice te informacije predložijo izvajalcem, drugim državam članicam in Komisiji.

3. Za vse nove dejavnosti v zvezi z ekološko pridelavo in pridelavo več kot 20 ton proizvodov iz ribogojstva na leto se izvede okoljska presoja, ki ustreza proizvodni enoti, da se preverijo pogoji v proizvodni enoti in njenem neposrednem okolju ter možni vplivi njenega delovanja. Izvajalec predloži okoljsko presojo izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu. Vsebina okoljske presoje temelji na Prilogi IV k Direktivi Sveta 85/337/EGS ( 12 ). Če je bila enota že obravnavana v enakovredni presoji, se dovoli njena uporaba za ta namen.

4. Izvajalec predloži načrt za trajnostno upravljanje za ribogojstvo in žetev morskih alg, ki ustreza proizvodni enoti.

Načrt se posodablja vsako leto in podrobno opisuje vplive dejavnosti na okolje, spremljanje stanja okolja, ki ga je treba izvesti, ter vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje negativnega vpliva na okoliška vodna in kopenska okolja, vključno z odvajanjem hranilnih snovi v okolje na ciklus gojenja ali na leto, če je to potrebno. V načrtu se evidentirata nadzor in popravilo tehnične opreme.

5. Izvajalci dejavnosti na področju ribogojstva in pridelave morskih alg po možnosti uporabljajo obnovljive vire energije in reciklirajo materiale ter v okviru načrta za trajnostno upravljanje pripravijo časovni razpored za zmanjšanje količine odpadkov, ki se izvaja ob začetku delovanja. Kjer je to mogoče, se uporaba odpadne toplote omeji na energijo iz obnovljivih virov.

6. Za pridelavo morskih alg se na začetku izvede enkratna ocena biomase.

Člen 6c

Trajnostna žetev prostorastočih morskih alg

1. V enoti ali prostorih se hranijo dokumentarne evidence, ki izvajalcu omogočajo, da ugotovi, ali so pridelovalci dobavili le prostorastoče morske alge, pridelane v skladu z Uredbo (ES) št. 834/2007, nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora pa omogočajo, da to preveri.

2. Žetev se izvaja tako, da požete količine nimajo občutnega vpliva na stanje vodnega okolja. Za zagotovitev obnove morskih alg se sprejmejo ukrepi, kot so metoda žetve, najmanjše velikosti in starosti, razmnoževalni ciklusi ali velikost preostalih morskih alg.

3. Če so morske alge pridelane na deljenem ali skupnem območju pridelave, se zagotovi dokumentarna evidenca, da je skupna pridelana količina v skladu s to uredbo.

4. Ob upoštevanju člena 73b(2)(b) in (c) morajo te evidence vsebovati dokaz o trajnostnem upravljanju in odsotnosti dolgoročnega vpliva na območja pridelave.

Člen 6d

Gojenje morskih alg

1. Pri gojenju morskih alg na morju se uporabljajo samo hranilne snovi, ki obstajajo v naravni obliki v okolju, ki je po možnosti v bližini kot del polikulturnega sistema, ali pa izvirajo iz ekološkega gojenja živali iz ribogojstva.

2. V kopenskih objektih, v katerih se uporabljajo zunanji hranilni viri, so stopnje hranilnih snovi v odplaki iste ali nižje kot v pritoku, kar se lahko tudi preveri. Uporabljajo se lahko le hranilne snovi rastlinskega ali mineralnega izvora iz Priloge I.

3. Gostota kulture ali intenzivnost dejavnosti se evidentira ter ohranja neoporečnost vodnega okolja z zagotavljanjem, da se največja količina morskih alg, ki se lahko vzdržuje brez negativnih vplivov na okolje, ne preseže.

4. Vrvi in druga oprema, ki se uporabljajo za gojenje morskih alg, se ponovno uporabijo ali reciklirajo, kadar je to mogoče.

Člen 6e

Preprečevanje obraščanja ter čiščenje opreme in objektov za pridelavo

1. Organizmi, ki se biološko obraščajo, se odstranijo samo fizično ali ročno in se po potrebi vrnejo v morje, stran od gojilnic.

2. Čiščenje opreme in objektov se izvaja fizično ali mehansko. Če to ne zadostuje, se lahko uporabijo samo snovi iz oddelka 2 Priloge VII.

▼B







POGLAVJE 2

Živinoreja

Člen 7

Področje uporabe

V tem poglavju so določena podrobna pravila za vzrejo naslednjih vrst: goveda, vključno z vrstama bivol in bizon, kopitarjev, prašičev, ovc, koz, perutnine (vrste iz Priloge III) in čebel.







Oddelek 1

Izvor živali

Člen 8

Izvor ekološko vzrejenih živali

1. Pri izbiri pasem ali linij je treba upoštevati sposobnost živali za prilagoditev lokalnim razmeram, njihovo vitalnost in odpornost proti boleznim. Pasme in linije živali se izberejo tudi na tak način, da se izogne specifičnim boleznim ali zdravstvenim težavam, ki so povezane z nekaterimi pasmami ali linijami, ki se uporabljajo v intenzivni prireji, npr. stresni sindrom pri prašičih, sindrom PSE (pale-soft-exudative) ali vodenost mesa (bledo-mehko-vodeno meso), nenadna smrt, spontani splav, zapleteni porodi s carskim rezom itd. Prednost imajo avtohtone pasme in linije.

2. Pri izbiranju čebel je treba dati prednost vrsti Apis mellifera in njenim lokalnim ekotipom.

Člen 9

Izvor neekološko vzrejenih živali

1. Na podlagi člena 14(1)(a)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007 je živali, ki niso bile ekološko vzrejene, dovoljeno privesti na kmetijsko gospodarstvo za vzrejne namene, samo če ni na voljo zadostnega števila ekološko vzrejenih živali in pod pogoji iz odstavkov 2 do 5 tega člena.

2. Ko se čreda ali jata sestavljata prvič, morajo biti neekološko vzrejeni mladiči sesalci takoj, ko nehajo sesati, rejeni v skladu s pravili za ekološko pridelavo. Poleg tega se na dan, ko se živali vključijo v čredo, uporabljajo naslednje omejitve:

(a) bivoli, teleta in žrebeta morajo biti stari manj kakor šest mesecev;

(b) jagnjeta in kozliči morajo biti stari manj kakor 60 dni;

(c) pujski morajo tehtati manj kakor 35 kg.

3. Ko se čreda ali jata obnavlja, morajo biti neekološko vzrejeni odrasli samci in samice sesalcev, ki še niso kotile, naknadno rejeni v skladu s pravili za ekološko pridelavo. Poleg tega za število samic sesalcev veljajo naslednje letne omejitve:

(a) omejitev največ 10 % odraslih samic konj ali goveda, vključno z vrstama bivol in bizon, in 20 % odraslih prašičev, ovc in koz;

(b) za enote s staležem manj kakor 10 konj ali glav govedi ali manj kakor pet prašičev, ovc ali koz, so vse obnovitve, kakor je navedeno zgoraj, omejene na največ eno žival na leto.

Ta določba tega odstavka se bo leta 2012 preučila, in sicer zato, da bi se postopoma ukinila.

4. Odstotki, navedeni v odstavku 3, se lahko povečajo do 40 %, če to predhodno odobri pristojni organ, v naslednjih posebnih primerih:

(a) ko se na kmetiji izvede obsežna širitev;

(b) ko se spremeni pasma;

(c) ko se razvije nova živinorejska specializacija;

(d) kadar so pasme v nevarnosti, da se jih preneha rediti, kakor je opredeljeno v Prilogi IV Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 ( 13 ), in v tem primeru za živali teh pasem, ni nujno, da so samice, ki še niso kotile.

5. Enota z ekološko pridelavo za obnovitev čebelnjakov lahko 10 % čebeljih matic in rojev letno nadomesti s čebeljimi maticami in roji, ki niso vzrejeni ekološko, pod pogojem, da se namestijo v panje s satovjem ali satnicami, ki izvirajo iz enot z ekološko pridelavo.







Oddelek 2

Namestitev rejnih živali in živinorejske prakse

Člen 10

Pravila, ki veljajo za pogoje namestitve

1. Izolacija, ogrevanje in prezračevanje zgradbe morajo zagotavljati, da se kroženje zraka, raven prahu, temperatura, relativna vlažnost zraka in koncentracija plinov vzdržujejo v mejah, ki niso škodljive za živali. Zgradba mora omogočati obilno naravno prezračevanje in dostop dnevne svetlobe.

2. Na območjih, kjer podnebne razmere dopuščajo živalim bivanje na prostem, vhlevitev živali ni obvezna.

3. Gostota živali v zgradbah mora omogočati udobje in dobro počutje živali ter izpolnjevati njihove specifične potrebe glede na njihovo vrsto, kar je zlasti odvisno od vrste, pasme in starosti živali. Upoštevati mora tudi vedenjske potrebe živali, ki so odvisne zlasti od velikosti skupine ter spola živali. Gostota mora biti taka, da živalim zagotavlja dobro počutje, tako da jim nudi dovolj prostora, na katerem lahko stojijo v naravnem položaju, se uležejo, obračajo in se negujejo, se postavijo v vse naravne lege ter izvajajo vse naravne gibe, kot so pretegovanje in prhutanje s perutmi.

4. Najmanjša velikost notranjih in zunanjih površin ter druge značilnosti namestitve za različne vrste in kategorije živali so določene v Prilogi III.

Člen 11

Posebni pogoji namestitve in živinorejske prakse za sesalce

1. Tla v namestitvenem prostoru morajo biti gladka, vendar ne spolzka. Vsaj polovica notranje površine, kakor je določena v Prilogi III, mora biti polna, to je, da ni izdelana iz mreže ali rešetk.

2. Površina za ležanje/počitek mora biti udobna in suha ter ustrezne velikosti. Tla na tej površini morajo biti polna in ne izdelana iz mreže. Prostor za počitek mora biti suh in obilno prekrit z materialom za nastilj. Nastilj mora vsebovati slamo ali drug primeren naravni material. Nastilj se lahko izboljša in obogati s katerim koli mineralnim proizvodom iz Priloge I.

3. Ne glede na člen 3(3) Direktive Sveta 91/629/EGS ( 14 ) je prepovedana namestitev telet v ločene bokse od starosti enega tedna naprej.

4. Ne glede na člen 3(8) Direktive Sveta 91/630/EGS ( 15 ) je treba svinje rediti v skupini, razen v zadnjem obdobju brejosti in v obdobju dojenja.

5. Pujski ne smejo biti na površinah brez nastilja ali v kletkah za pujske.

6. Površine za prosto gibanje morajo prašičem dopuščati iztrebljanje in ritje. Za ritje se lahko uporabijo različni substrati.

Člen 12

Posebni pogoji namestitve in živinorejske prakse za perutnino

1. Reja perutnine v kletkah ni dovoljena.

2. Vodna perutnina mora imeti, kadar koli to dovoljujejo vremenske in higienske razmere, dostop do potoka, ribnika, jezera ali mlake, da so izpolnjene posebne potrebe, ki so značilne za to vrsto, in zahteve za dobro počutje.

3. Objekti za vso perutnino morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) vsaj ena tretjina talne površine mora biti polna, to je, da ni izdelana iz rešetk ali mreže in prekrita z nastiljem, kakor je slama, žagovina, pesek ali šota;

(b) v objektu za nesnice mora biti na voljo dovolj velik del površine tal za zbiranje perutninskega gnoja;

(c) velikost in število gred morata biti sorazmerna z velikostjo skupine in velikostjo perutnine, kakor je določeno v Prilogi III;

(d) imeti morajo vhodne/izhodne odprtine, ki ustrezajo velikosti perutnine, te pa morajo skupaj meriti vsaj 4 m na 100 m2 površine nastanitve, ki je perutnini na voljo;

(e) v posameznem objektu za rejo perutnine ne sme biti več kakor: (i) 4 800 piščancev; (ii) 3 000 kokoši nesnic; (iii) 5 200 pegatk; (iv) 4 000 samic muškatnih ali pekinških rac ali 3 200 samcev muškatnih ali pekinških rac ali drugih vrst rac; (v) 2 500 kopunov, gosi ali puranov.

(f) celotna uporabna površina objektov za rejo perutnine za pridobivanje mesa na posamezni pridelovalni enoti ne sme presegati 1 600 m2.

(g) objekti za rejo perutnine morajo biti izdelani tako, da imajo vse ptice lahek dostop do površin na prostem.

4. Naravna svetloba se lahko dopolni z umetno, da se zagotovi največ 16 ur svetlobe na dan in vsaj osem ur neprekinjenega nočnega počitka brez umetne svetlobe.

5. Da bi preprečili intenzivno rejo perutnine, se perutnina redi, dokler ne doseže določene najnižje starosti, ali pa mora biti počasi rastoče linije. Če izvajalec ne redi počasi rastoče linije perutnine, mora biti najnižja starost perutnine ob zakolu:

(a) 81 dni za piščance,

(b) 150 dni za kopune,

(c) 49 dni za pekinške race,

(d) 70 dni za samice muškatnih rac,

(e) 84 dni za samce muškatnih rac,

(f) 92 dni za race mlakarice,

(g) 94 dni za pegatke,

(h) 140 dni za purane in gosi za peko ter

(i) 100 dni za pure.

Pristojni organ določi merila za počasi rastoče linije ali sestavi seznam počasi rastočih linij in te podatke predloži izvajalcem, drugim državam članicam in Komisiji.

Člen 13

Posebne zahteve in pogoji namestitve v čebelarstvu

1. Čebelnjaki morajo biti na taki lokaciji, da v polmeru 3 kilometrov od čebelnjaka nektar in cvetni prah izvirata v glavnem iz ekoloških pridelkov in/ali samoraslega rastlinstva in/ali pridelkov, obdelanih s postopki z majhnim vplivom na okolje, ki so ekvivalentni tistim iz člena 36 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 ( 16 ) ali iz člena 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 ( 17 ) in nimajo vpliva za ekološko čebelarstvo. Navedene zahteve se ne uporabljajo, če ni cvetenja ali če so panji v obdobju mirovanja.

2. Države članice lahko določijo regije ali območja, kjer čebelarstvo v skladu s pravili za ekološko pridelavo ni možno.

3. Panji so pretežno iz naravnih materialov, ki ne predstavljajo tveganja za onesnaženje okolja ali čebelarskih proizvodov.

4. Vosek za izdelavo novih satnic mora izvirati iz enot z ekološko pridelavo.

5. Brez poseganja v člen 25 se lahko v panjih uporabljajo samo naravni proizvodi, kakor so propolis, vosek in rastlinska olja.

6. Med postopki točenja medu je prepovedana uporaba kemičnih sintetičnih repelentov.

7. Pri točenju medu je prepovedano uporabljati satje, v katerem je čebelji zarod.

Člen 14

Dostop do površin na prostem

1. Površine na prostem so lahko delno pokrite.

2. Na podlagi člena 14(1)(b)(iii) Uredbe (ES) št. 834/2007 morajo imeti rastlinojede živali dostop do paše, kadar koli razmere to dovoljujejo.

3. Kadar imajo rastlinojede živali dostop do paše v pašnem obdobju in kadar sistem zimske vhlevitve živalim dopušča prosto gibanje, se pozimi lahko opusti obveznost ureditve izpusta.

4. Ne glede na odstavek 2 morajo imeti biki, starejši od enega leta, dostop do paše ali površine za gibanje na prostem.

5. Perutnina mora imeti dostop do površin na prostem najmanj eno tretjino svojega življenja.

6. Površine na prostem za perutnino morajo biti v glavnem poraščene z rastlinjem, imeti morajo objekte, v katere se živali lahko zatečejo, in morajo živalim omogočati lahek dostop do ustreznega števila napajalnikov in krmilnikov.

7. Kjer se perutnina zaradi omejitev ali obveznosti na podlagi zakonodaje Skupnosti zadržuje v prostorih, mora imeti stalen dostop do zadostne količine voluminozne krme in primernega materiala, da so njene etološke potrebe zadovoljene.

Člen 15

Obtežba

1. Skupna obtežba z živalmi ne sme presegati mejne vrednosti 170 kg dušika na leto in hektar kmetijskih zemljišč v uporabi, kakor je navedeno v členu 3(2).

2. Za določitev ustrezne otežbe, navedene zgoraj, pristojni organi držav članic določijo število živali, ki ustrezajo zgoraj navedeni mejni vrednosti, pri čemer se za smernico vzamejo številke, določene v Prilogi IV ali ustreznih nacionalnih določbah, sprejetih na podlagi Direktive 91/676/EGS.

Člen 16

Prepoved vzreje živali brez uporabe kmetijskega zemljišča

Vzreja živali brez uporabe kmetijskega zemljišča, pri kateri izvajalec ne upravlja kmetijskega zemljišča in/ali ni sklenil pisnega sporazuma z drugim izvajalcem v skladu s členom 3(3), je prepovedana.

Člen 17

Sočasna ekološka in neekološka reja živali

1. Neekološko rejene živali so lahko na kmetijskem gospodarstvu pod pogojem, da se redijo v enotah, kjer so zgradbe in zemljišča jasno ločeni od enot, kjer pridelujejo v skladu s pravili za ekološko pridelavo, ter pod pogojem, da gre za drugo živalsko vrsto.

2. Neekološko rejene živali so lahko vsako leto v omejenem časovnem obdobju pasejo na ekoloških pašnikih, pod pogojem, da te živali izvirajo iz sistema kmetovanja, kakor je določen v odstavku 3(b), ter pod pogojem, da ekološko rejene živali niso sočasno na tem pašniku.

3. Ekološko rejene živali se lahko pasejo na skupni površini pod pogojem, da:

(a) na tem zemljišču vsaj tri leta niso bili uporabljeni proizvodi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo;

(b) vse neekološko rejene živali, ki uporabljajo zadevno zemljišče, izvirajo iz sistema kmetovanja, ki je ekvivalenten tistemu iz člena 36 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali člena 22 Uredbe (ES) št. 1257/1999;

(c) za nobene proizvode živalskega izvora, pridobljene iz ekološko vzrejenih živali, ko uporabljajo to zemljišče, ne velja, da so iz ekološke pridelave, razen v primeru, da se lahko ustrezno dokaže, da so te živali pravilno ločene od neekološko rejenih živali.

4. V obdobju sezonskih premikov se živali, ko se selijo z enega na drug pašnik, lahko pasejo na neekoloških zemljiščih. Vnos neekološke krme v obliki trave in drugih rastlin, namenjenih za pašo živali, v tem obdobju ne sme preseči 10 % skupnega letnega vnosa krme. Te številke se izračunavajo kot odstotek suhe snovi v krmi kmetijskega izvora.

5. Izvajalci morajo hraniti dokazila o uporabi določb iz tega člena.

Člen 18

Ravnanje z živalmi

1. V ekološkem kmetovanju se posegi, kakor so kupiranje repa z elastičnim obročkom pri ovcah, krajšanje mesnatega dela repa, brušenje zob, krajšanje kljuna in odstranjevanje rogov, ne smejo izvajati sistematično. Nekatere od teh posegov lahko pristojni organ odobri za vsak primer posebej zaradi varnosti ali zaradi izboljšanja zdravja, počutja ali higiene živali.

Vsakršno trpljenje živali je treba zmanjšati na najmanjšo možno mero, tako da take posege opravi usposobljeno osebje ob najprimernejši starosti živali in z uporabo ustreznih anestetikov in/ali analgetikov.

2. Fizična kastracija je dovoljena zaradi ohranjanja kakovosti proizvodov in tradicionalnih običajnih postopkov pridelave, toda samo pod pogoji iz drugega pododstavka odstavka 1.

3. Pohabljenje, kakor je na primer striženje kril čebeljim maticam, je prepovedano.

4. Natovarjanje in raztovarjanje živali se mora izvajati brez uporabe kakršne koli električne stimulacije za priganjanje živali. Prepovedana je uporaba kakršnih koli alopatskih pomirjeval pred in med prevozom.







Oddelek 3

Krma

▼M8

Člen 19

Krma, pridelana na lastnih kmetijskih gospodarstvih, in drugi viri pridelave

1. Vsaj 60 % krme za rastlinojede živali mora, razen v obdobju letnega sezonskega premika iz člena 17(4), izvirati z domačega kmetijskega gospodarstva, če to ni mogoče, pa mora biti krma pridelana v sodelovanju z drugimi ekološkimi kmetijami z istega območja.

2. Vsaj 20 % krme za prašiče in perutnino mora izvirati z domačega kmetijskega gospodarstva, če to ni mogoče, pa mora biti krma pridelana na istem območju v sodelovanju z drugimi ekološkimi kmetijami ali pridelovalci krme.

3. Ob koncu pridelovalne sezone je treba čebelam v panjih pustiti zadostne rezerve medu in cvetnega prahu za prezimovanje.

Hranjenje čebeljih družin je dovoljeno le, če je preživetje rojev ogroženo zaradi vremenskih razmer. Za hranjenje se uporablja ekološko pridelan med, ekološko pridelani sladkorni sirupi ali ekološko pridelan sladkor.

▼B

Člen 20

Krma, ki izpolnjuje prehranske potrebe živali

1. Prehrana mladičev sesalcev mora temeljiti na materinem mleku namesto na naravnem, in sicer najmanj tri mesece pri govedu (vključno z vrstama bivol in bizon) in kopitarjih, 45 dni pri ovcah in kozah ter 40 dni pri prašičih.

2. Sistemi reje rastlinojedih živali morajo v najvišji možni meri temeljiti na paši, glede na razpoložljivost pašnikov v različnih obdobjih leta. Vsaj 60 % suhe snovi v dnevnih obrokih rastlinojedih živali mora biti sestavljene iz voluminozne krme, sveže ali posušene krme ali silaže. Pri živalih za prirejo mleka se lahko dovoli znižanje na 50 % za največ tri mesece v zgodnjem obdobju laktacije.

3. Pri prašičih in perutnini je dnevnim obrokom treba dodati voluminozno krmo, svežo ali posušeno krmo ali silažo.

4. Živali je prepovedano rediti ali krmiti v razmerah, ki lahko povzročijo anemijo.

5. Postopki pitanja morajo biti taki, da jih je v kateri koli fazi prireje mogoče vrniti na začetno stanje. Prisilno pitanje je prepovedano.

Člen 21

Krma iz obdobja preusmeritve

▼M1

1. V povprečju lahko do 30 % krmnega obroka vsebuje krmila iz obdobja preusmeritve. Če se krma iz obdobja preusmeritve prideluje v enoti domačega kmetijskega gospodarstva, se ta odstotek lahko poveča na 100 %.

▼M2

2. Do 20 % povprečne skupne količine krmil za živali lahko izvira s paše ali je pridobljenih s trajnih pašnikov oz. z zemljišč s trajnimi krmnimi rastlinami ali beljakovinskimi pridelki, posejanimi v okviru ekološkega upravljanja v prvem letu preusmeritve, če so te površine del domačega kmetijskega gospodarstva in v zadnjih petih letih niso bile del ekološke proizvodne enote navedenega kmetijskega gospodarstva. Če se uporabljajo krmila iz obdobja preusmeritve in krmila, pridobljena z zemljišč v prvem letu preusmeritve, skupni delež takšne krme ne sme presegati največjega možnega deleža iz odstavka 1.

▼B

3. Številke iz odstavkov 1 in 2 se izračunavajo letno kot odstotek suhe snovi v krmi rastlinskega izvora.

▼M8

Člen 22

Uporaba nekaterih proizvodov in snovi v krmi

Za namene člena 14(1)(d)(iv) Uredbe (ES) št. 834/2007 se pri predelavi ekološke krme in krmljenju ekološko rejenih živali lahko uporabljajo samo naslednje snovi:

(a) neekološka posamična krmila rastlinskega in živalskega izvora ali druga posamična krmila iz oddelka 2 Priloge V, če: (i) se proizvajajo ali pripravljajo brez uporabe kemičnih topil in (ii) izpolnjujejo omejitve iz členov 43 ali 47(c);

(b) neekološke začimbe, zelišča in melase, če: (i) niso na voljo v ekološki obliki; (ii) se proizvajajo ali pripravljajo brez uporabe kemičnih topil; (iii) je njihova uporaba omejena na 1 % krmilnega obroka za določeno vrsto živali, izračunano letno kot delež suhe snovi v krmi kmetijskega izvora;

(c) ekološka posamična krmila živalskega izvora;

(d) posamična krmila rudninskega izvora navedena v oddelku 1 Priloge V;

(e) proizvodi iz trajnostnega ribištva, če: (i) se proizvajajo ali pripravljajo brez uporabe kemičnih topil; (ii) je njihova uporaba omejena na rastlinojede živali; (iii) je uporaba hidroliziranih ribjih beljakovin omejena le na mlade živali;

(f) morska sol, groba kamena sol;

(g) krmni dodatki navedeni v Prilogi VI.

▼B







Oddelek 4

Preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje

Člen 23

Preprečevanje bolezni

1. Brez poseganja v člen 24(3) je preventivna uporaba kemično sintetiziranih alopatskih veterinarskih zdravil ali antibiotikov prepovedana.

2. Prepovedana je uporaba snovi za pospeševanje rasti ali prireje (vključno z antibiotiki, kokcidostatiki in drugimi umetnimi pripomočki za spodbujanje rasti) ter uporaba hormonov ali podobnih snovi za kontrolo razmnoževanja ali za druge namene (na primer za indukcijo ali sinhronizacijo estrusa).

3. Kadar živali izvirajo iz neekoloških enot, je treba glede na lokalne razmere sprejeti posebne ukrepe, kakor so presejalni testi in karantena.

4. Zgradbe, ograde, oprema in pripomočki morajo biti primerno očiščeni in razkuženi, da se preprečita navzkrižno okuženje ter razvoj organizmov, ki prenašajo bolezni. Iztrebke, urin in nezaužito ali raztreseno/razlito hrano je treba odstranjevati tako pogosto, da se kar najbolj zmanjša smrad ter odvrnejo mrčes ali glodavci.

Za namen člena 14(1)(f) Uredbe (ES) št. 834/2007 se lahko za čiščenje in razkuževanje zgradb, napeljave in pripomočkov za živali uporabljajo samo proizvodi, uvrščeni na seznam v Prilogi VII. Sredstva za zatiranje glodavcev (ki se uporabljajo samo v pasteh) in proizvodi, uvrščeni na seznam v Prilogi II, se lahko uporabljajo za odstranjevanje mrčesa in drugih škodljivcev v zgradbah in drugih objektih, kjer se zadržujejo rejne živali.

5. Pred vsakim novim turnusom reje perutnine je treba izprazniti objekte, v kateri so živali. V tem času je treba objekte in opremo očistiti in razkužiti. Po zaključku vsakega turnusa reje perutnine je treba izpuste pustiti prazne, da se rastlinje lahko obraste. Države članice določijo obdobje, ko morajo biti izpusti prazni. Izvajalci morajo hraniti dokazila o upoštevanju tega obdobja. Te zahteve se ne uporabljajo, kadar se perutnina ne redi v turnusih, ne zadržuje v izpustih in se ves dan giblje na prostem.

Člen 24

Veterinarsko zdravljenje

1. Če živali kljub preventivnim ukrepom za zagotavljanje zdravstvenega varstva živali, določenim v členu 14(1)(e)(i) Uredbe (ES) št. 834/2007, zbolijo ali se poškodujejo, jih je treba takoj začeti zdraviti in jih po potrebi osamiti v ustreznih prostorih.

▼M8

2. Fitoterapevtski izdelki, elementi v sledovih ter proizvodi, navedeni v oddelku 1 Priloge V in oddelku 3 Priloge VI, imajo prednost pred kemično sintetiziranimi alopatskimi veterinarskimi zdravili ali antibiotiki pod pogojem, da njihov terapevtski učinek deluje pri izbrani vrsti živali in pri bolezenskem stanju, ki mu je zdravljenje namenjeno.

▼B

3. Če uporaba ukrepov iz odstavkov 1 in 2 ni učinkovita pri zdravljenju bolezni ali poškodbe in je zdravljenje nujno potrebno za preprečitev trpljenja ali izčrpanosti živali, se lahko na odgovornost veterinarja uporabijo kemično sintetizirana alopatska veterinarska zdravila ali antibiotiki.

4. Z izjemo cepljenj, zdravljenja zaradi zajedavcev in vseh obveznih programov za zatiranje bolezni se v primerih, ko žival ali skupina živali v 12 mesecih prejme več kot tri vrste zdravljenja s kemično-sintetiziranimi alopatskimi veterinarskimi zdravili ali antibiotiki ali več kot eno vrsto zdravljenja, če je njihov reproduktivni življenjski ciklus krajši od enega leta, se zadevne domače rejne živali ali iz njih pridobljeni proizvodi ne smejo prodajati kot ekološki proizvodi in je treba te živali vključiti v obdobja preusmeritve, določena v členu 38(1).

Za izvajalca nadzora ali nadzorni organ je treba hraniti dokazila o pojavu takih okoliščin.

5. Obdobje karence med zadnjim odmerkom alopatskega veterinarskega zdravila, ki ga je žival prejela v normalnih pogojih uporabe mora biti za ekološka predelana živila iz teh živali dvakrat tako dolgo, kot je zakonsko določeno obdobje karence iz člena 11 Direktive 2001/82/ES oziroma 48 ur v primerih, ko to obdobje ni določeno.

Člen 25

Posebna pravila za preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje v čebelarstvu

1. Za zaščito okvirjev, panjev in satja, zlasti pred škodljivci, so dovoljena samo sredstva za zatiranje glodavcev (uporabljajo se lahko samo v pasteh) in ustrezni proizvodi, uvrščeni na seznam v Prilogi II.

2. Mehanska dezinfekcija čebelnjakov, kakor je na primer čiščenje pod paro ali z neposrednim plamenom, je dovoljena.

3. Postopek uničenja trotovske zalege je dovoljen le, če se na ta način obvlada okužba z Varroa destructor.

4. Če kljub navedenim preventivnim ukrepom čebelje družine zbolijo ali se okužijo, jih je treba takoj zdraviti in jih po potrebi premestiti v čebelnjake za osamitev.

5. V ekološkem čebelarstvu se veterinarska zdravila lahko uporabljajo, če je ustrezna uporaba v državi članici dovoljena v skladu z ustreznimi določbami Skupnosti ali nacionalnimi predpisi v skladu z zakonodajo Skupnosti.

6. Ob okužbi z Varroa destructor se lahko uporabijo mravljična kislina, mlečna kislina, ocetna kislina in oksalna kislina ter mentol, timol, evkaliptusovo olje ali kafra.

7. Če se za zdravljenje uporabljajo kemično sintetizirana alopatska zdravila, se v obdobju zdravljenja družine prestavijo v izolirane čebelnjake in ves vosek zamenja z voskom iz ekološke pridelave. Te družine se nato vključi v enoletno obdobje preusmeritve, določeno v členu 38(3).

8. Zahteve iz odstavka 7 se ne uporabljajo za proizvode iz odstavka 6.

▼M2







POGLAVJE 2a

Gojenje živali iz ribogojstva







Oddelek 1

Splošna pravila

Člen 25a

Področje uporabe

To poglavje določa podrobna pravila za gojenje vrst rib, rakov, iglokožcev in školjk, ki jih zajema Priloga XIIIa.

To poglavje se smiselno uporablja za zooplankton, nižje rake, kotačnike, črve in druge vodne živali, ki se uporabljajo za krmo.

Člen 25b

Ustreznost vodnega medija in načrt za trajnostno upravljanje

1. Za to poglavje se uporabljajo določbe člena 6b(1)–(5).

2. V načrtu za trajnostno upravljanje se evidentirajo obrambni in preprečevalni ukrepi proti plenilcem v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS ( 18 ) in nacionalnimi predpisi.

3. Po potrebi se sosednji izvajalci pri pripravi načrtov za upravljanje medsebojno usklajujejo, kar se lahko tudi preveri.

4. Za gojenje živali iz ribogojstva v ribnikih, bazenih ali kanalih so gojilnice opremljene z naravnim filtrom, tj. z gojitvenimi ribniki, z biološkim ali mehanskim filtrom za zbiranje hranilnih snovi v odplaki ali pa se uporabljajo morske alge in/ali živali (školjke in alge), ki prispevajo k izboljšanju kakovosti odplake. Po potrebi se spremljanje odplake izvaja v rednih intervalih.

Člen 25c

Sočasno ekološko in neekološko gojenje živali iz ribogojstva

1. Pristojni organ lahko dovoli, da se v drstiščih in vzgajališčih na istem kmetijskem gospodarstvu izvaja ekološko in neekološko gojenje nedoraslih organizmov, če so med sabo jasno ločeni in so vzpostavljeni ločeni odtočni sistemi distribucije vode.

2. V primeru gojenja odraslih živali lahko pristojni organ dovoli, da so na istem kmetijskem gospodarstvu proizvodne enote za ekološko in neekološko gojenje, če se upošteva člen 6b(2) te uredbe in kadar gre za različne faze gojenja in različne faze ravnanja z živalmi iz ribogojstva.

3. Izvajalci vodijo dokumentarno evidenco o uporabi določb iz tega člena.







Oddelek 2

Izvor živali iz ribogojstva

Člen 25d

Izvor ekološko vzrejenih živali iz ribogojstva

1. Uporabljajo se lokalno gojene vrste, pri čemer je cilj gojenja, da se vrstam, ki so bolj prilagojene pogojem gojenja, zagotovi dobro zdravje in dobro izkoriščenost virov krme. Izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu se predloži dokumentarna evidenca o izvoru vrst in ravnanju z njimi.

2. Izberejo se tiste vrste, katerih gojenje ne povzroča občutne škode staležu divjih organizmov.

Člen 25e

Izvor in upravljanje neekološko gojenih živali iz ribogojstva

1. Za namene gojenja ali izboljšanja genetskega staleža in kadar ekološko gojenih živali iz ribogojstva ni na voljo, se lahko na kmetijsko gospodarstvo pripeljejo prostoživeče ali neekološko gojene živali iz ribogojstva. Te živali se v okviru ekološkega upravljanja vzdržujejo vsaj tri mesece, preden se lahko uporabijo za gojenje.

2. Za namene nadaljnjega gojenja in kadar ekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva ni na voljo, se lahko na kmetijsko gospodarstvo pripeljejo neekološko gojeni nedorasli organizmi iz ribogojstva. Vsaj zadnji dve tretjini ciklusa gojenja morata potekati v okviru ekološkega upravljanja.

3. Najvišji delež neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva, ki se pripeljejo na kmetijsko gospodarstvo, je: 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 in 0 % do 31. decembra 2015.

4. Za namene nadaljnjega gojenja je zbiranje prostorastočih nedoraslih organizmov iz ribogojstva omejeno na naslednje posebne primere:

(a) naravno povečanje števila ličink rib ali rakov in nedoraslih organizmov pri polnjenju ribnikov, zaprtih sistemov ali ograjenih prostorov;

(b) mlade jegulje, pod pogojem, da je zagotovljen odobren načrt v zvezi z lokacijo in da vprašanje umetnega razmnoževanja ostaja nerešeno.







Oddelek 3

Gojitvene prakse v ribogojstvu

Člen 25f

Splošna pravila za gojenje v ribogojstvu

1. Gojitveno okolje živali iz ribogojstva je urejeno na način, ki v skladu s posebnimi potrebami živalim iz ribogojstva glede na njihovo vrsto omogoča, da:

(a) imajo dovolj prostora za dobro počutje;

(b) živijo v vodi dobre kakovosti in z ustreznimi ravnmi kisika ter

(c) živijo pri temperaturi in svetlobi v skladu z zahtevami vrste in ob upoštevanju geografske lokacije;

(d) v primeru sladkovodnih rib je dno čim bolj podobno naravnim pogojem;

(e) v primeru krapov je dno naravna zemlja.

2. Gostota živali je določena v Prilogi XIIIa, in sicer za vsako vrsto ali skupino vrst. Pri preučevanju vplivov gostote živali na dobro počutje gojenih rib se spremlja stanje rib (kot so: poškodbe plavuti in druge poškodbe, stopnja rasti, vedenje ter splošno zdravje) in kakovost vode.

3. Z obliko in konstrukcijo zaprtih vodnih sistemov se zagotavljajo pretok vode in fiziokemični parametri, ki varujejo zdravje in dobro počutje živali ter omogočajo zadostitev njihovih vedenjskih potreb.

4. Oblika, lokacija in upravljanje zaprtih sistemov zmanjšujejo nevarnost pobega živali.

5. V primeru pobega rib ali rakov je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje vpliva na lokalni ekosistem, vključno s ponovnim ulovom, kadar je to ustrezno. Vodi se dokumentarna evidenca.

Člen 25g

Posebna pravila za zaprte vodne sisteme

1. Objekti z zaprtim sistemom ponovnega kroženja za gojenje živali iz ribogojstva so prepovedani, razen drstišč in vzgajališč ali za gojenje vrst, ki se uporabljajo kot ekološko gojeni organizmi za krmo.

2. Enote gojenja na kopnem morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) za pretočne sisteme je mogoče spremljati in nadzirati pretok ter kakovost vode, ki priteka in odteka;

(b) vsaj pet odstotkov območja gojenja (med kopnim in vodo) je pokritih z naravno vegetacijo.

3. Zaprti sistemi na morju:

(a) se morajo nahajati na območju, na katerem so pretok vode, globina in hitrost izmenjave vode v vodnem telesu primerni za zmanjšanje vpliva na morsko dno in obdajajoče vodno telo;

(b) morajo imeti kletke primerne oblike, konstrukcije in sistem vzdrževanja, ob upoštevanju njihove izpostavljenosti okolju delovanja.

4. Umetno segrevanje ali hlajenje vode je dovoljeno samo v drstiščih in vzgajališčih. Voda iz naravnih vrtin se lahko uporablja za segrevanje ali hlajenje vode v vseh fazah gojenja.

Člen 25h

Upravljanje živali iz ribogojstva

1. Ravnanje z živalmi iz ribogojstva se čim bolj omeji ter se z veliko previdnostjo izvaja z ustrezno opremo in na podlagi protokolov, ki se uporabljajo za preprečevanje stresa in fizičnih poškodb, povezanih s postopki ravnanja. S plemenskimi jatami se ravna tako, da se čim bolj omejijo fizične poškodbe in stres, ter v anesteziji, kadar je to potrebno. Dejavnosti v zvezi z razvrščanjem je čim manj in toliko, kot se zahteva, da se zagotovi dobro počutje rib.

2. Pri uporabi umetne svetlobe veljajo naslednje omejitve:

(a) podaljšanje naravne dolžine dneva z uporabo umetne svetlobe ne sme presegati največje dolžine, ki upošteva etološke potrebe, geografske pogoje in splošno zdravje gojenih živali, pri čemer ta največja dolžina ne presega 16 ur na dan, razen za namene razmnoževanja;

(b) nenadne spremembe intenzivnosti svetlobe pri prehodu se preprečijo z uporabo zasenčenih luči ali osvetlitvijo ozadja.

3. Prezračevanje je dovoljeno za zagotovitev dobrega počutja in zdravja živali, pod pogojem, da mehanske prezračevalnike po možnosti poganjajo obnovljivi viri energije.

Vse vrste uporabe se zapišejo v evidenco o ribogojstvu.

4. Uporaba kisika je dovoljena le za uporabe, ki so povezane z zahtevami glede zdravstvenega varstva živali ter kritičnimi obdobji gojenja ali prevoza, in sicer v naslednjih primerih:

(a) v izjemnih primerih povišanja temperature, zmanjšanja atmosferskega tlaka ali naključnega onesnaževanja;

(b) pri občasnih postopkih upravljanja staleža, kot sta vzorčenje in razvrščanje;

(c) za zagotavljanje preživetja gojenega staleža.

Vodi se dokumentarna evidenca.

5. Tehnike usmrtitve so takšne, da zagotovijo takojšnjo nezavest rib in njihovo neobčutljivost za bolečine. Pri določanju najboljših metod usmrtitve se upoštevajo razlike v gojenih vrstah, njihovih velikostih in območjih gojenja.







Oddelek 4

Gojenje

Člen 25i

Prepoved hormonov

Uporaba hormonov in njihovih derivatov je prepovedana.







Oddelek 5

Krma za ribe, rake in iglokožce

Člen 25j

Splošna pravila za krmo

Ureditve krmljenja se vzpostavijo ob upoštevanju naslednjih prednostnih nalog:

(a) zdravstveno varstvo živali;

(b) visoka kakovost proizvodov, vključno s hranilno sestavo, ki zagotavlja visoko kakovost končnih užitnih proizvodov;

(c) majhen vpliv na okolje.

Člen 25k

Posebna pravila o krmi za mesojede živali iz ribogojstva

1. Krma za mesojede živali iz ribogojstva se pridobiva iz naslednjih virov:

(a) ekološki krmni proizvodi z izvorom iz ribogojstva;

(b) ribja moka in ribje olje iz ostankov iz ekološkega ribogojstva;

(c) ribja moka in ribje olje ter sestavine ribjega izvora iz ostankov rib, ki so bile v trajnostnem ribolovu že ujete za prehrano ljudi;

▼M8

(d) ekološka posamična krmila rastlinskega ali živalskega izvora.

▼M2

2. Če krma iz odstavka 1 ni na voljo, se lahko ribja moka in ribje olje iz ostankov iz neekološkega ribogojstva ali ostankov rib, ujetih za prehrano ljudi, uporabljata za prehodno obdobje do 31. decembra 2014. Ta posamična krmila ne presegajo 30 % dnevnega obroka.

3. Krmni obrok lahko vsebuje največ 60 % proizvodov iz ekološko pridelanih rastlin.

4. Astaksantin, ki izvira iz organskih virov, kot je lupina rakov, se lahko uporablja v krmnih obrokih za losose in postrvi v mejah njihovih fizioloških potreb. Če organski viri niso na voljo, se lahko uporabijo naravni viri astaksantina (kot so kvasovke Phaffia).

Člen 25l

Posebna pravila o krmi za nekatere živali iz ribogojstva

1. Živali iz ribogojstva iz oddelkov 6, 7 in 9 Priloge XIIIa se krmijo s krmo, ki je na voljo v naravni obliki v ribnikih in jezerih.

2. Kadar naravni viri krme niso na voljo v zadostnih količinah, kot so navedene v odstavku 1, se lahko uporablja ekološka krma rastlinskega izvora, po možnosti gojena v gojilnici sami, ali morske alge. Izvajalci vodijo evidenco o nujni uporabi dodatne krme.

3. Pri dopolnitvi naravne krme v skladu z odstavkom 2 lahko krmni obrok za vrste iz oddelka 7 in vitke some (Pangasius sp.) iz oddelka 9 vsebuje največ 10 % ribje moke ali ribjega olja iz trajnostnega ribolova.

Člen 25m

Proizvodi in snovi iz člena 15(1)(d)(iii) Uredbe (ES) št. 834/2007

▼M8

1. V ekološki akvakulturi se lahko uporabljajo samo krmila rudninskega izvora navedena v oddelku 1 Priloge V.

▼M2

2. Krmni dodatki, nekateri proizvodi, ki se uporabljajo v prehrani živali, in predelovalni pripomočki se lahko uporabljajo le, če so navedeni v Prilogi VI ter izpolnjujejo omejitve iz te priloge.







Oddelek 6

Posebna pravila za mehkužce

Člen 25n

Gojitveno območje

1. Gojenje školjk lahko poteka v istem vodnem območju, v katerem se gojijo ekološki plavutonožci in morske alge v polikulturnem sistemu, ki ga je treba dokumentirati v načrtu za trajnostno upravljanje. Školjke lahko v polikulturi rastejo tudi skupaj s polži, kot so breženke.

2. Ekološko gojenje školjk poteka v območjih, ki so označena s stebri, plovci ali drugimi jasnimi označevalci ter omejena z mrežastimi vrečami, kletkami ali drugimi umetnimi sredstvi.

3. Z ekološkimi gojilnicami lupinarjev se zmanjša tveganje pri vrstah, ki jih je treba ohranjati. Če se uporabljajo mreže za zaščito pred plenilci, morajo biti oblikovane tako, da ne poškodujejo ptic, ki se potapljajo.

Člen 25o

Izvor jajčec

1. Če ni velike škode za okolje in če lokalna zakonodaja to dovoljuje, se jajčeca školjk, ki nastanejo zunaj gojitvene enote, lahko uporabijo, če izvirajo iz:

(a) gojilnic, v katerih jajčeca verjetno ne bodo preživela zimskih razmer ali je teh preveč; ali

(b) naravne gojilnice jajčec lupinarjev v območju nabiranja.

Voditi je treba evidence o tem, na kakšen način, kje in kdaj so bila prostorastoča jajčeca nabrana, da se omogoči sledljivost jajčec do območja nabiranja.

Jajčeca školjk, ki nastanejo v neekološkem drstišču, pa se v ekoloških proizvodnih enotah lahko uporabijo v naslednjih največjih možnih deležih: 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 in 0 % do 31. decembra 2015.

2. Pri japonskih ostrigah, Crassostrea gigas, ima prednost stalež, ki se vzgaja selektivno, da se omeji drstenje v divjini.

Člen 25p

Upravljanje

1. Pri gojenju se uporablja gostota živali, ki ne presega gostote, ki se uporablja za neekološko gojene lupinarje v zadevnem območju. Prilagoditve glede sortiranja, redčenja in gostote se opravijo ob upoštevanju biomase ter za zagotovitev dobrega počutja živali in visoke kakovosti proizvodov.

2. Organizmi, ki se biološko obraščajo, se odstranijo mehansko ali ročno in se vrnejo v morje stran od gojilnic lupinarjev, če je to primerno. Lupinarji se med ciklusom gojenja enkrat obdelajo z raztopino apna, s čimer se nadzirajo organizmi, ki se obraščajo in so med sabo konkurenčni.

Člen 25q

Pravila za gojenje

1. Gojenje klapavic na vrveh in druge metode iz oddelka 8 Priloge XIIIa se lahko izvajajo v okviru ekološkega gojenja.

2. Pridneno gojenje mehkužcev je dovoljeno le, kadar ni bistvenega vpliva na okolje v območju nabiranja in gojenja. Dokaz o minimalnem vplivu na okolje se podpre z raziskavo in poročilom o območju izkoriščanja, ki ju mora izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu predložiti izvajalec. Poročilo se k načrtu za trajnostno upravljanje doda kot ločeno poglavje.

Člen 25r

Posebna pravila za gojenje ostrig

Dovoljeno je gojenje v vrečah na opornih stebrih. Navedene ali druge strukture za gojenje ostrig je treba postaviti tako, da ne ovirajo dostopa do obrežja. Stalež se previdno namesti v gojilnico glede na plimovanje, tako da je gojenje čim bolj učinkovito. Gojenje mora izpolnjevati pogoje iz oddelka 8 Poglavja XIIIa.







Oddelek 7

Preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje

Člen 25s

Splošna pravila o preprečevanju bolezni

1. Načrt za upravljanje zdravstvenega varstva živali v skladu s členom 9 Direktive 2006/88/ES podrobneje določa prakse za biološko varnost in preprečevanje bolezni, vključno s pisnim sporazumom za zdravstveno posvetovanje, ki ustreza proizvodni enoti, s kvalificiranimi službami za zdravje živali iz ribogojstva, ki obiščejo gojišče najmanj enkrat letno in najmanj enkrat na dve leti v primeru lupinarjev.

2. Podporni sistemi, oprema in pripomočki morajo biti primerno očiščeni in razkuženi. Uporabijo se lahko le proizvodi iz oddelkov 2.1 in 2.2 Priloge VII.

3. Glede prekinitve gojenja:

(a) pristojni organ odloči, ali je prekinitev gojenja potrebna, in določi ustrezno trajanje prekinitve gojenja, ki se izvede in dokumentira po vsakem ciklusu gojenja v zaprtih sistemih odprtih voda na morju. Prekinitev gojenja se priporoča tudi za druge metode gojenja, pri katerih se uporabljajo bazeni, ribniki in kletke;

(b) ni obvezna za gojenje školjk;

(c) v času prekinitve gojenja je potrebno kletko ali drugo obliko za gojenje živali iz ribogojstva izprazniti in razkužiti ter pustiti prazno do naslednje uporabe.

4. Po potrebi se nezaužita krma za ribe, iztrebki in mrtve živali takoj odstranijo zaradi preprečevanja tveganja za veliko okoljsko škodo v zvezi s kakovostjo vode, zmanjševanjem tveganja za bolezni in preprečevanjem privabljanja žuželk ali glodavcev.

5. Ultravijolična svetloba in ozon se lahko uporabljata samo v drstiščih in vzgajališčih.

6. Pri biološkem obvladovanju ektoparazitov imajo prednost ribe čistilke.

Člen 25t

Veterinarsko zdravljenje

1. Kadar se kljub preventivnim ukrepom za zagotovitev zdravja živali v skladu s členom 15(1)(f)(i) Uredbe 834/2007 pojavijo zdravstvene težave, se veterinarsko zdravljenje izvaja po naslednjem vrstnem redu:

(a) snovi rastlinskega, živalskega ali mineralnega izvora v homeopatski razredčini;

(b) rastline in njihovi izvlečki, ki nimajo anestetičnih učinkov;

(c) snovi, kot so: elementi v sledovih, kovine, naravni imunostimulanti ali dovoljeni probiotiki.

2. Alopatsko zdravljenje je omejeno na dva cikla zdravljenja letno z izjemo cepljenj in obveznih programov za zatiranje bolezni. Vendar pa v primeru, če ciklus gojenja traja manj kot leto, velja omejitev na eno alopatsko zdravljenje. Če se te omejitve alopatskega zdravljenja presežejo, se zadevne živali iz ribogojstva ne smejo prodajati kot ekološki proizvodi.

3. Zdravljenje zaradi zajedavcev, ki ne vključuje obveznih nadzornih programov, ki jih izvajajo države članice, je omejeno na dvakrat letno ali enkrat letno, če traja ciklus gojenja manj kot 18 mesecev.

4. Karenca za alopatsko veterinarsko zdravljenje in zdravljenje zaradi zajedavcev v skladu z odstavkom 3, vključno z zdravljenjem iz obveznih programov za nadzor in izkoreninjenje bolezni, traja dvakrat dlje od zakonitega obdobja karence iz člena 11 Direktive 2001/82/ES ali 48 ur, če to obdobje ni določeno.

5. Kadar koli se uporabljajo veterinarska zdravila, je treba tako uporabo prijaviti izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu, preden se živali tržijo kot ekološke. Stalež, ki se zdravi, mora biti jasno prepoznaven.

▼B







POGLAVJE 3

Predelani proizvodi

Člen 26

Pravila za pridelavo predelane krme in hrane

1. Dodatki, predelovalni pripomočki in druge snovi ter sestavine, ki se uporabljajo pri predelavi hrane ali krme, in vsi postopki predelave, ki se uporabljajo, kot je na primer dimljenje, morajo biti v skladu z načeli dobre proizvodne prakse.

2. Predelovalci krme ali hrane na podlagi sistematičnega določanja odločilnih korakov v predelavi vzpostavijo in posodobijo ustrezne postopke.

3. Z uporabo postopkov iz odstavka 2 se v vsakem trenutku zagotovi, da predelani proizvodi izpolnjujejo pravila za ekološko pridelavo.

4. Izvajalci morajo izpolnjevati zahteve postopkov in izvajati postopke iz odstavka 2. Zlasti morajo:

(a) sprejeti previdnostne ukrepe, da preprečijo okužbo z nedovoljenimi snovmi ali proizvodi;

(b) izvajati primerne čistilne ukrepe, nadzorovati njihovo učinkovitost in zabeležiti te postopke;

(c) zagotoviti, da se neekološki proizvodi ne dajo v promet z oznako o postopku ekološke pridelave.

5. Kadar so v zadevni pripravljalni enoti pripravljeni ali shranjeni tudi neekološki proizvodi, mora izvajalec poleg določb iz odstavkov 2 in 4:

(a) neprekinjeno izvajati delovne postopke, dokler se ne opravi delo na celotni seriji, ter prostorsko ali časovno ločeno od podobnih delovnih postopkov, ki se izvajajo na neekoloških proizvodih;

(b) shranjevati ekološke proizvode pred in po postopkih prostorsko ali časovno ločeno od neekoloških proizvodov;

(c) voditi in posodabljati evidenco o vseh postopkih predelave in predelanih količinah ter o njih obveščati nadzorni organ ali izvajalca nadzora;

(d) sprejeti potrebne ukrepe, ki omogočajo identifikacijo serij in preprečujejo mešanje ali zamenjavo z neekološkimi proizvodi;

(e) izvajati postopke na ekoloških proizvodih šele po primernem čiščenju proizvodne opreme.

Člen 27

Uporaba nekaterih proizvodov in snovi pri predelavi hrane

Za namene člena 19(2)(b) Uredbe (ES) št. 834/2007 se razen proizvodov vinskega sektorja, za katere veljajo določbe iz poglavja 3a, pri predelavi ekološke hrane lahko uporabljajo samo naslednje snovi:

◄

(a) snovi, uvrščene na seznam v Prilogi VIII te uredbe;

(b) vsi pripravki iz mikroorganizmov in encimov, ki se običajno uporabljajo pri predelavi hrane; ►M1 vendar morajo biti encimi, ki se uporabljajo kot aditivi za živila, uvrščeni na seznam v oddelku A Priloge VIII; ◄

(c) snovi in proizvodi, opredeljeni v členu 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive Sveta 88/388/EGS ( 19 ), označeni kot naravne aromatične snovi ali naravni aromatični pripravki v skladu s členom 9(1)(d) in (2) navedene direktive;

(d) barvila za označevanje mesa in jajčnih lupin na podlagi člena 2(8) oziroma člena 2(9) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/36/ES ( 20 );

(e) pitna voda in sol (z natrijevim kloridom ali kalijevim kloridom kot osnovnima sestavinama), ki se običajno uporablja pri predelavi živil;

(f) minerali (vključno z elementi v sledeh), vitamini, aminokisline in mikrohranila so dovoljeni samo, kadar je njihova uporaba v živilih, katerih sestavni del so, zakonsko predpisana.

2. Za namen izračuna iz člena 23(4)(a)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007 se

(a) aditivi za živila, uvrščeni na seznam v Prilogi VIII in označeni z zvezdico v stolpcu šifre aditiva, veljajo za sestavine kmetijskega izvora;

(b) pripravki in snovi iz odstavka 1(b), (c), (d), (e) in (f) tega člena ter snovi, ki v stolpcu šifre aditiva niso označene z zvezdico, ne veljajo za sestavine kmetijskega izvora;

▼M1

(c) kvas in proizvodi iz kvasa veljajo od 31. decembra 2013 za sestavine kmetijskega izvora.

▼B

3. Pred 31. decembrom 2010 bo ponovno preučena uporaba naslednjih snovi, uvrščenih na seznam v Prilogi VIII:

(a) natrijev nitrit in kalijev nitrat iz oddelka A, in sicer glede odstranitve s seznama;

(b) žveplov dioksid in kalijev metabisulfit iz oddelka A;

(c) klorovodikova kislina iz oddelka B za predelavo sirov gouda, edam, maasdammer, boerenkaas, friese in leidse nagelkaas.

Pri ponovni preučitvi iz točke (a) bodo upoštevana prizadevanja držav članic, da najdejo varno alternativo za nitrite/nitrate in za ekološke predelovalce/proizvajalce mesa vzpostavijo izobraževalne programe na področju alternativnih postopkov predelave in higiene.

▼M1

4. Za tradicionalno okrasno barvanje lupine kuhanih jajc, ki so proizvedena z namenom, da bodo dana v promet v določenem obdobju leta, lahko pristojni organ za zgoraj navedeno obdobje dovoli uporabo naravnih barv in naravnih snovi za premaze. Dovoljenje lahko do 31. decembra 2013 zajema sintetične oblike železovih oksidov in železovih hidroksidov. Dovoljenja je treba uradno sporočiti Komisiji in državam članicam.

Člen 27a

Za namen uporabe člena 20(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 se naslednje snovi lahko uporabijo v proizvodnji, pripravkih in oblikah kvasa:

(a) snovi, uvrščene na seznam v oddelku C Priloge VIII k tej uredbi;

(b) proizvodi in snovi iz člena 27(1)(b) in (e) te uredbe.

▼B

Člen 28

Uporaba nekaterih neekološko pridelanih sestavin kmetijskega izvora pri predelavi hrane

Neekološko pridelane sestavine kmetijskega izvora, ki so uvrščene na seznam v Prilogi IX te uredbe, se za namen člena 19(2)(c) Uredbe (ES) št. 834/2007 lahko uporabljajo pri predelavi ekološke hrane.

Člen 29

Odobritev neekološko pridelanih sestavin hrane kmetijskega izvora s strani držav članic

1. Kadar sestavina kmetijskega izvora ni uvrščena na seznam iz Priloge IX k tej uredbi, se lahko uporablja samo pod naslednjimi pogoji:

(a) izvajalec je pristojni organ države članice obvestil o vseh potrebnih dokazih, da se zadevna sestavina v skladu s pravili za ekološko pridelavo v Skupnosti ne prideluje v zadostni količini ali se ne more uvoziti iz tretjih držav;

(b) pristojni organ države članice začasno dovoli uporabo za obdobje največ 12 mesecev, potem ko preveri, da je izvajalec vzpostavil potrebne stike z dobavitelji v Skupnosti in se tako prepričal o tem, da zadevne sestavine, ki izpolnjujejo potrebne zahteve glede kakovosti, niso na voljo;

(c) ni bila sprejeta odločitev na podlagi določb iz odstavkov 3 ali 4, da se izdano dovoljenje za zadevno sestavino odvzame.

Država članica lahko dovoljenje iz točke (b) podaljša največ trikrat, in sicer vsakič za 12 mesecev.

2. Kadar se dodeli dovoljenje iz odstavka 1, država članica ostalim državam članicam in Komisiji nemudoma posreduje naslednje podatke:

(a) datum dovoljenja in v primeru podaljšanja datum prve izdaje dovoljenja;

(b) ime, naslov, telefonsko številko in po potrebi številko telefaksa ter elektronski naslov imetnika dovoljenja; ime in naslov kontaktne točke organa, ki je izdalo dovoljenje;

(c) ime in po potrebi natančen opis in zahteve glede kakovosti zadevne sestavine kmetijskega izvora;

(d) vrsto proizvodov, za pripravo katerih je potrebna sestavina, za katero se prosi za dovoljenje;

(e) potrebne količine in upravičenost teh količin;

(f) razloge za pomanjkanje in pričakovano obdobje pomanjkanja;

(g) datum, na katerega je država članica poslala to uradno obvestilo drugim državam članicam in Komisiji. Komisija in/ali države članice lahko te podatke javno objavijo.

3. Če podatki, ki jih predloži katera koli država članica Komisiji in državi članici, ki je izdala dovoljenje, pokažejo, da so zaloge na voljo med obdobjem pomanjkanja, država članica preuči odvzem dovoljenja ali skrajša njegovo predvideno obdobje veljavnosti in obvesti Komisijo in ostale države članice o sprejetih ukrepih v 15 delovnih dneh po datumu prejema podatkov.

4. Na zahtevo države članice ali pobudo Komisije se zadeva predloži v preučitev odboru iz člena 37 Uredbe (ES) št. 834/2007. V skladu s postopki, določenimi v odstavku 2 navedenega člena, se lahko odloči, da se odobreno dovoljenje umakne ali se spremeni njegovo obdobje veljavnosti ali se zadevna sestavina, kadar je to primerno, vključi v Prilogo IX k tej uredbi.

5. Pri podaljšanju dovoljenja iz drugega pododstavka odstavka 1 se uporabljajo postopki iz odstavkov 2 in 3.

▼M2

Člen 29a

Posebne določbe za morske alge

1. Če so končni proizvod sveže morske alge, se za izpiranje sveže nabranih morskih alg uporablja morska voda.

Če so končni proizvod dehidrirane morske alge, se za njihovo izpiranje lahko uporablja tudi pitna voda. Sol se lahko uporabi za preprečitev vlažnosti.

2. Uporaba neposrednega ognja, ki je v neposrednem stiku z morskimi algami, je pri sušenju prepovedana. Če se pri procesu sušenja uporabljajo vrvi ali druga oprema, se zanje ne smejo uporabiti sredstva proti obraščanju ter snovi za čiščenje ali razkuževanje, razen če je proizvod za tako uporabo naveden v Prilogi VII.

▼M7







POGLAVJE 3a

Posebna pravila za pridelovanje vina

Člen 29b

Področje uporabe

1. To poglavje določa posebna pravila za ekološko pridelavo proizvodov vinskega sektorja iz člena 1(1)(l) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 ( 21 ).

2. Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009 ( 22 ) in (ES) št. 607/2009 ( 23 ) se uporabljata, razen če je v tem poglavju izrecno določeno drugače.

Člen 29c

Uporaba nekaterih proizvodov in snovi

1. Za namene člena 19(2)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007 se proizvodi vinskega sektorja proizvajajo iz ekoloških surovin.

2. Za namene člena 19(2)(b) Uredbe (ES) št. 834/2007 se z upoštevanjem pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1234/2007 in Uredbi (ES) št. 606/2009 ter zlasti Prilogi I A k navedeni uredbi, le proizvodi in snovi, navedeni v Prilogi VIIIa k tej uredbi, uporabljajo za proizvodnjo proizvodov vinskega sektorja, tudi med obdelavo in enološkimi postopki.

3. Proizvodi in snovi, pridobljeni iz ekoloških surovin, ki so navedeni v Prilogi VIIIa k tej uredbi in označeni z zvezdico, se uporabijo, če so na voljo.

Člen 29d

Enološki postopki in omejitve

1. Brez poseganja v člen 29c ter določene prepovedi in omejitve iz odstavkov 2 in 5 tega člena so dovoljeni le enološki postopki in obdelave, vključno z omejitvami iz členov 120c in 120d Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter členov 3, 5 do 9 in 11 do 14 Uredbe (ES) št. 606/2009 in njunih prilog, ki so se uporabljali pred 1. avgustom 2010.

2. Prepovedana je uporaba naslednjih enoloških postopkov in obdelav:

(a) delno zgoščevanje z ohlajanjem v skladu s točko (c) oddelka B.1 Priloge XVa k Uredbi (ES) št. 1234/2007;

(b) odstranjevanje žveplovega dioksida po fizikalnih postopkih v skladu s točko 8 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009;

(c) obdelava z elektrodializo za zagotovitev stabilizacije vina v skladu s točko 36 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009;

(d) delna dealkoholizacija vina v skladu s točko 40 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009;

(e) obdelava s kationskimi izmenjevalci za zagotovitev stabilizacije vina v skladu s točko 43 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009.

3. Uporaba naslednjih enoloških postopkov in obdelav je dovoljena pod naslednjimi pogoji:

(a) pri toplotnih obdelavah v skladu s točko 2 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009 temperatura ne sme preseči 70 °C;

(b) za centrifugiranje in filtracijo z inertnim filtracijskim sredstvom ali brez njega v skladu s točko 3 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009 velikost por ne sme biti manjša od 0,2 mikrometrov.

4. Komisija bo pred 1. avgustom 2015 ponovno preučila uporabo naslednjih enoloških postopkov in obdelav z namenom njihove postopne ukinitve ali dodatne omejitve:

(a) toplotne obdelave iz točke 2 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009;

(b) uporabe ionskih izmenjevalnih smol iz točke 20 Priloge I A k Uredbi (ES) št. 606/2009;

(c) reverzne osmoze v skladu s točko (c) oddelka B.1 Priloge XVa k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

5. Spremembe, vključene po 1. avgustu 2010, glede enoloških postopkov in obdelav iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali Uredbe (ES) št. 606/2009 se lahko uporabljajo pri ekološki proizvodnji vin le po sprejetju ukrepov, potrebnih za izvajanje pravil o pridelavi iz člena 19(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 in, po potrebi, meril za ovrednotenje v skladu s členom 21 navedene uredbe.

▼B







POGLAVJE 4

Zbiranje, pakiranje, prevoz in skladiščenje proizvodov

Člen 30

Zbiranje proizvodov in prevoz do pripravljalnih enot

Izvajalci lahko sočasno zbirajo ekološke in neekološke proizvode, če so sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje morebitnega mešanja ali zamenjave z neekološkimi proizvodi in se zagotovi identifikacija ekoloških proizvodov. Izvajalec hrani podatke v zvezi z dnevi zbiranja, urami, obsegom ter datumom in časom sprejema izdelkov, tako da so vedno na voljo nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora.

Člen 31

Pakiranje in prevoz proizvodov k drugim izvajalcem ali v druge enote

1. Izvajalci morajo zagotoviti, da se lahko ekološki izdelki prepeljejo v druge enote, vključno s trgovci na debelo in drobno, samo v ustrezni embalaži, posodah ali vozilih, zaprtih tako, da ni mogoča zamenjava vsebine brez manipulacije ali poškodbe zaščitne oznake, in opremljeni z etiketo, na kateri je navedeno, brez poseganja v katere koli druge oznake, ki jih zahteva zakonodaja:

(a) ime in naslov izvajalca in, kadar je to druga oseba, lastnika ali prodajalca proizvoda;

(b) ime proizvoda ali opis posamičnih krmil, vključno s sklicevanjem na postopek ekološke pridelave;

(c) ime in/ali šifro izvajalca nadzora ali nadzornega organa, ki izvaja nadzor nad izvajalcem; in

(d) kadar je primerno, identifikacijsko oznako serije v skladu s sistemom označevanja, odobrenim na nacionalni ravni ali dogovorjenim z izvajalcem nadzora ali nadzornim organom, ki omogoča povezavo pošiljke z evidenco iz člena 66.

Informacije iz točk (a) do (d) prvega pododstavka se lahko predložijo tudi na spremnem dokumentu, če je mogoče tak dokument nepreklicno povezati z embalažo, posodo ali prevoznim sredstvom izdelka. Ta spremni dokument mora vsebovati informacije o dobavitelju in/ali prevozniku.

2. Embalaže, posod ali vozil ni treba zapreti, kadar:

(a) gre za neposreden prevoz med izvajalcem in drugim izvajalcem, ki sta vključena v nadzorni sistem ekološke pridelave, in

(b) proizvode spremlja dokument z informacijami, zahtevanimi v odstavku 1, ter

(c) odpošiljatelj in prejemnik hranita dokazila o takem prevozu in jih na zahtevo predložita ustreznemu izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu.

Člen 32

Posebna pravila za prevoz krme v druge proizvodne/pripravljalne enote ali skladiščne prostore

Poleg izpolnjevanja določb iz člena 31 morajo izvajalci med prevozom krme v druge proizvodne ali pripravljalne enote ali skladiščne prostore zagotoviti, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) med prevozom morajo biti ekološko pridelana krma, krma v preusmeritvi in neekološko pridelana krma učinkovito fizično ločene;

(b) vozila in/ali posode, uporabljeni za prevoz neekoloških proizvodov, se lahko uporabljajo za prevoz ekoloških proizvodov, če: (i) so bili pred začetkom prevoza ekoloških izdelkov izvedeni primerni čistilni ukrepi, katerih učinkovitost je bila preverjena; izvajalci morajo te postopke zabeležiti; (ii) so izvedeni vsi ustrezni ukrepi glede na tveganje, ocenjeno v skladu s členom 88(3), in izvajalci po potrebi zagotovijo, da neekološki proizvodi ne morejo biti dani v promet z oznako, ki se sklicuje na postopek ekološke pridelave; (iii) izvajalec hrani dokazila o takem prevozu in jih na zahtevo predloži izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu;

(c) končni izdelki ekološko pridelane krme se prevažajo fizično ali časovno ločeno od drugih končnih izdelkov;

(d) med prevozom je treba zabeležiti količino izdelkov na začetku in vsako posamezno količino, dostavljeno v dobavnem krogu.

▼M2

Člen 32a

Prevoz živih rib

1. Prevoz živih rib se lahko opravi v ustreznih posodah s čisto vodo, ki izpolnjujejo fiziološke potrebe rib glede temperature in raztopljenega kisika.

2. Pred prevozom ekološko gojenih rib in ribjih proizvodov je treba posode temeljito očistiti, razkužiti in izprati.

3. Sprejeti je treba previdnostne ukrepe za zmanjšanje stresa. Med prevozom gostota ne sme doseči stopnje, ki škoduje vrstam.

4. Dokazila se shranijo za namene odstavkov 1–3.

▼B

Člen 33

Prevzem proizvodov iz drugih enot in od drugih izvajalcev

Ob prevzemu ekološkega izdelka morajo izvajalci preveriti zapiralo embalaže ali posode, kjer je to potrebno, in prisotnost oznak iz člena 31.

Izvajalci morajo informacije na etiketi iz člena 31 navzkrižno preveriti glede na informacije v spremnih dokumentih. Rezultati tega preverjanja morajo biti izrecno navedeni v dokumentarni evidenci iz člena 66.

Člen 34

Posebna pravila za prevzem izdelkov iz tretjih držav

Ekološki izdelki se uvozijo iz tretjih držav v ustrezni embalaži ali posodah, zaprtih tako, da se prepreči zamenjava vsebine, in opremljenih z oznako izvoznika ter vsemi drugimi oznakami in številkami za identifikacijo serije s certifikatom o kontrolnem pregledu za uvoz iz tretjih držav.

Ob prevzemu ekološkega izdelka, uvoženega iz tretje države, prvi prejemnik preveri zaprtje embalaže ali posode in pri izdelkih, uvoženih na podlagi člena 33 Uredbe (ES) št. 834/2007, ujemanje vsebine pošiljke s certifikatom iz uredbe. Rezultati tega preverjanja morajo biti izrecno navedeni v dokumentarni evidenci iz člena 66 te uredbe.

Člen 35

Skladiščenje proizvodov

1. Območja za skladiščenje proizvodov je treba upravljati na tak način, da se zagotovi identifikacija serij in prepreči kakršno koli mešanje s proizvodi in/ali snovmi, ki niso skladni s pravili za ekološko pridelavo, ali kontaminacija z njimi. Ekološki proizvodi morajo biti vedno jasno prepoznavni.

▼M2

2. V enotah za ekološko pridelavo rastlin, morskih alg, vzrejo živali in ribogojstvo je prepovedano skladiščenje kmetijskih surovin, razen tistih, ki so dovoljene s to uredbo.

3. Na kmetijskih gospodarstvih je dovoljeno shranjevanje alopatskih veterinarskih zdravil in antibiotikov, če jih je predpisal veterinar za zdravljenje iz člena 14(1)(e)(ii) ali člena 15(1)(f)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007, če se shranjujejo na nadzorovanem mestu in če se vpišejo v evidence rejnih živali iz člena 76 te uredbe ali, če je ustrezno, v evidence o ribogojstvu iz člena 79b te uredbe.

▼B

4. Če se izvajalci ukvarjajo z neekološkimi in ekološkimi proizvodi, pri čemer ekološke proizvode shranjujejo v skladiščnih prostorih, kjer se shranjujejo tudi drugi kmetijski proizvodi ali živila, morajo:

(a) ekološke proizvode hraniti ločeno od ostalih kmetijskih proizvodov in/ali živil;

(b) sprejeti vse ukrepe, da se zagotovi identifikacija pošiljk in prepreči mešanje ali zamenjava z neekološkimi proizvodi;

(c) pred skladiščenjem ekoloških izdelkov izvesti primerne čistilne ukrepe, katerih učinkovitost je bila preverjena; izvajalci morajo te postopke zabeležiti.







POGLAVJE 5

Pravila za preusmeritev

Člen 36

Rastline in proizvodi rastlinskega izvora

1. Da lahko rastline in proizvodi rastlinskega izvora veljajo za ekološke, je bilo treba na zemljiščih v obdobju preusmeritve najmanj dve leti pred setvijo ali, v primeru travišča ali trajnih krmnih rastlin, vsaj dve leti, preden se začnejo uporabljati kot ekološko pridelana krma, ali v primeru trajnih kultur, ki niso travišče, vsaj tri leta pred prvo žetvijo ekoloških izdelkov, uporabljati pravila za pridelavo iz členov 9, 10, 11 in 12 Uredbe (ES) št. 834/2007 in poglavja 1 te uredbe ter po potrebi pravila pridelave za izjemne primere iz poglavja 6 te uredbe.

2. Pristojni organ se lahko odloči, da kot del obdobja preusmeritve retroaktivno prizna katero koli predhodno obdobje, v katerem:

(a) so za zemljišča veljali pogoji, določeni v programu, ki se je izvajal v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/99, Uredbo (ES) št. 1698/2005 ali v drugem uradnem programu, če zadevni ukrepi zagotavljajo, da se proizvodi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo, niso uporabljali na teh zemljiščih; ali

(b) so bila zemljišča naravna ali kmetijska območja, ki niso bila obdelana s proizvodi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo.

Obdobje iz točke (b) prvega pododstavka lahko retroaktivno velja za del obdobja preusmeritve le, če se pristojnemu organu predložijo zadostni dokazi, na podlagi katerih se ta prepriča, da so bili pogoji izpolnjeni vsaj tri leta.

3. Pristojni organ se lahko v nekaterih primerih, ko je bilo zemljišče kontaminirano s proizvodi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo, odloči, da podaljša obdobje preusmeritve iz odstavka 1.

4. Če gre za zemljišča, ki so že preusmerjena ali postopek preusmeritve v ekološko kmetovanje še traja in se obdelujejo s proizvodi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo, lahko država članica v naslednjih dveh primerih skrajša obdobje preusmeritve iz odstavka 1:

(a) za zemljišča, obdelana s proizvodom, ki ni odobren za ekološko pridelavo, v okviru obveznih ukrepov za nadziranje bolezni ali zatiranje škodljivcev, ki jih uvede pristojni organ države članice;

(b) za zemljišča, obdelana s proizvodom, ki ni odobren za ekološko pridelavo, v okviru znanstvenih preskusov, ki jih odobri pristojni organ države članice.

V primerih iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se obdobje preusmeritve določi ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

(a) proces razgradnje zadevnega proizvoda mora zagotoviti, da ostane ob koncu obdobja preusmeritve v tleh oziroma, če gre za rastline trajnice, v rastlini, zanemarljiva raven ostankov;

(b) letina po obdelavi se ne sme prodati s sklicevanjem na postopke ekološke pridelave.

Zadevna država članica mora druge države članice in Komisijo obvestiti o svoji odločitvi o uvedbi obveznih ukrepov.

▼M2

Člen 36a

Morske alge

1. Obdobje preusmeritve za nabiranje morskih alg traja šest mesecev.

2. Obdobje preusmeritve za enoto gojenja morskih alg traja dlje kot šest mesecev ali en celoten ciklus gojenja.

▼B

Člen 37

Posebna pravila za preusmeritev zemljišč, povezanih z ekološko živinorejo

1. Pravila za preusmeritev iz člena 36 te uredbe se uporabljajo za celotno površino enote, na kateri se prideluje krma za živali.

2. Ne glede na določbe iz odstavka 1 se lahko obdobje preusmeritve za pašnike in za zunanje površine za nerastlinojede vrste živali skrajša na eno leto. Lahko se skrajša na šest mesecev, kadar se zadevno zemljišče v zadnjem letu ni obdelovalo s proizvodi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo.

Člen 38

Živali in proizvodi živalskega izvora

1. Če se na kmetijsko gospodarstvo v skladu s členom 14(1)(a)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007, členom 9 in/ali členom 42 te uredbe privedejo živali, ki niso bile ekološko vzrejene, in če naj bi se proizvodi živalskega izvora prodajali kot ekološki, je treba pravila za pridelavo iz členov 9, 10, 11 in 14 Uredbe (ES) št. 834/2007 ter poglavja 2 naslova II in, kjer je primerno, člena 42 te uredbe uporabljati vsaj:

(a) 12 mesecev v primeru kopitarjev in goveda, vključno z vrstami bubalus in bizon, za prirejo mesa, v vsakem primeru pa vsaj tri četrtine njihovega življenja;

(b) šest mesecev v primeru malih prežvekovalcev in prašičev ter živali za prirejo mleka;

(c) 10 tednov za perutnino za prirejo mesa, ki se uhlevi pred starostjo treh dni;

(d) šest tednov v primeru perutnine za prirejo jajc.

2. Če na začetku obdobja preusmeritve v skladu s členom 14(1)(a)(iii) Uredbe (ES) št. 834/2007 na kmetijskem gospodarstvu bivajo neekološko vzrejene živali, veljajo njihovi proizvodi za ekološke, če zajema preusmeritev celotno proizvodno enoto, vključno z živalmi, pašniki in/ali vsemi zemljišči, ki se uporabljajo za krmo živali. Skupno obdobje preusmeritve za obstoječe živali in njihove mladiče, pašnike in/ali vsa zemljišča, ki se uporabljajo za krmo živali, se lahko skrajša na 24 mesecev, če se živali krmijo predvsem s proizvodi iz proizvodne enote.

3. Čebelarski proizvodi se lahko prodajajo z oznako, ki se sklicuje na ekološke postopke pridelave, če so se pravila za ekološko pridelavo uporabljala vsaj eno leto.

4. Ob uporabi člena 9(5) te uredbe se obdobje preusmeritve za čebelnjake ne uporablja.

5. V obdobju preusmeritve je treba čebelji vosek nadomestiti z ekološkim čebeljim voskom.

▼M2

Člen 38a

Gojenje živali iz ribogojstva

1. Za naslednje vrste obratov v ribogojstvu veljajo naslednja obdobja preusmeritve za proizvodne enote ribogojstva, vključno z obstoječimi živali iz ribogojstva:

(a) 24 mesecev za obrate, ki jih ni mogoče izsušiti, očistiti in razkužiti;

(b) 12 mesecev za obrate, ki so se izsušili ali so prekinili gojenje;

(c) šest mesecev za obrate, ki so se izsušili, očistili in razkužili;

(d) tri mesece za obrate v odprtih vodah, vključno z gojilnicami školjk.

2. Pristojni organ se lahko odloči, da kot del obdobja preusmeritve retroaktivno prizna katero koli predhodno dokumentirano obdobje, v katerem objekti niso bili obdelani s proizvodi, ki niso dovoljeni pri ekološki pridelavi, ali izpostavljeni tem proizvodom.

▼B







POGLAVJE 6

Pravila pridelave za izjemne primere







Oddelek 1

Pravila pridelave za izjemne primere, povezana s podnebnimi, geografskimi ali strukturnimi težavami na podlagi člena 22(2)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007

Člen 39

Privezovanje živali

Kjer se uporabljajo pogoji, določeni v členu 22(2)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007, lahko pristojni organi dovolijo, da se govedo v manjših kmetijskih gospodarstvih privezuje, če ga ni mogoče držati v skupinah, ki ustrezajo vedenjskim potrebam živali, pod pogojem, da ima med pašo dostop do pašnikov v skladu s členom 14(2) in vsaj dvakrat tedensko dostop do površin na prostem, kadar paša ni mogoča.

Člen 40

Vzporedna pridelava

1. Kjer se uporabljajo pogoji, določeni v členu 22(2)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007, lahko izvajalec na istem območju vodi ekološke in neekološke pridelovalne enote:

(a) pri pridelavi trajnih rastlin, ki jih je treba gojiti vsaj tri leta, kjer je sorte težko razlikovati, pod pogojem, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) da je zadevna pridelava del načrta preusmeritve, kateri se proizvajalec zaveže in ki omogoča začetek preusmerjanja zadnjega dela zadevnega območja v ekološko pridelavo v najkrajšem možnem obdobju, ki v nobenem primeru ne sme biti daljše od pet let; (ii) da se sprejmejo ustrezni ukrepi, ki zagotavljajo stalno ločevanje proizvodov, pridelanih na posameznih zadevnih enotah; (iii) da je nadzorni organ ali izvajalec nadzora obveščen o spravilu vsakega zadevnega proizvoda vsaj 48 ur vnaprej; (iv) da izvajalec po končanem spravilu nadzorni organ ali izvajalca nadzora obvesti o natančni količini, spravljeni na zadevnih enotah, in ukrepih, ki jih je uporabil za ločevanje izdelkov; (v) da načrt preusmeritve in nadzorne ukrepe iz poglavja 1 in 2 naslova IV odobri pristojni organ. To odobritev mora potrditi vsako leto po začetku načrta preusmerjanja;

(b) pri območjih, namenjenih za kmetijske raziskave ali formalno izobraževanje, za katere so se dogovorili pristojni organi držav članic, če so izpolnjeni pogoji iz točke (a)(ii), (iii), (iv) ter ustreznega dela točke (v);

(c) pri proizvodnji semen, vegetativnega razmnoževalnega materiala in sadik, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz točke (a)(ii), (iii), (iv) ter ustreznega dela točke (v);

(d) pri travišču, ki se uporablja izključno za pašo.

2. Pristojni organ lahko kmetijskim gospodarstvom, ki izvajajo kmetijske raziskave ali formalno izobraževanje, odobri ekološko in neekološko rejo živali iste vrste, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) izvedejo se ustrezni ukrepi, o katerih je bil nadzorni organ ali izvajalec nadzora vnaprej obveščen in s katerimi se zagotovi stalno ločevanje med živalmi, proizvodi živalskega izvora, gnojem in krmo med posameznimi enotami;

(b) izvajalec nadzorni organ ali izvajalca nadzora vnaprej obvesti o vsaki dobavi ali prodaji živali ali proizvodov živalskega izvora;

(c) izvajalec nadzorni organ ali izvajalca nadzora obvesti o natančnih količinah, pridelanih na enotah, skupaj z vsemi značilnostmi, ki omogočajo identifikacijo izdelkov, in potrdi, da je uporabil ukrepe za ločevanje izdelkov.

Člen 41

Vodenje čebelarskih enot za opraševanje

Kjer se uporabljajo pogoji, določeni v členu 22(2)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007, lahko izvajalec zaradi opraševanj na istem kmetijskem gospodarstvu vodi ekološke in neekološke čebelarske enote, pod pogojem, da so izpolnjene vse zahteve pravil za ekološko pridelavo, razen določb glede izbire lokacije za čebelnjake. V tem primeru se izdelek ne sme prodajati kot ekološki proizvod.

Izvajalci morajo hraniti dokazila o uporabi te določbe.







Oddelek 2

Pravila pridelave za izjemne primere, povezana z nerazpoložljivos