1998R0577 — SL — 07.08.2009 — 005.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 577/98

z dne 9. marca 1998

o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 213 Pogodbe, ob upoštevanju osnutka uredbe, ki jo je predstavila Komisija, ker za izvajanje dodeljenih nalog Komisija potrebuje primerljive statistične informacije o ravni in vzorcu ter trendih pri zaposlovanju in brezposelnosti v državah članicah; ker je izvedba usklajenih raziskav delovne sile na ravni Skupnosti najboljša metoda za pridobivanje takih informacij; ker je uredba Sveta (EGS) št. 3711/91 z dne 16. decembra 1991 o organizaciji letnih raziskav o delovni sili v Skupnosti ( 1 ) določila, da je treba vsako leto spomladi, z začetkom leta 1992, opraviti raziskavo; ker je težko izvesti stalno raziskavo v vseh državah članicah na isti dan, čeprav je nepretrgana raziskava bolj zaželena od letnih spomladanskih raziskav za zagotavljanje razpoložljivosti in uskladitve podatkov ter merjenja obsega dela; ker bi bilo treba spodbuditi uporabo obstoječih upravnih virov, če lahko koristno dopolnijo informacije, dobljene z vzorčnimi raziskavami ali pa se uporabijo kot osnova vzorčenja; ker se lahko podatki v raziskavi, kot določa ta uredba, razširijo tako, da vključujejo tudi nadaljnjo serijo spremenljivk, ki sestavljajo del programa priložostnih modulov, ki zajemajo nekaj let in bodo sestavljeni po ustreznem postopku kot del načrtov izvajanja; ker se bodo tudi v tej uredbi uporabljala načela pomembnosti in učinka, glede na vložena sredstva, opredeljena z Uredbo Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statistističnih podatkih Skupnosti ( 2 ), ki pomeni zakonski okvir za pripravo statističnih podatkov Skupnosti; ker statistično zaupnost urejajo predpisi v Uredbi (ES) št. 322/97 in Uredbi Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih statističnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti ( 3 ); ker se je Odbor za statistični program, ustanovljen s Sklepom 89/382/EGS, Euratom ( 4 ), posvetoval s Komisijo na podlagi člena 3 prej navedenega sklepa, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Pogostost raziskave

Vzorčno raziskavo delovne sile, v nadaljevanju „raziskava“, opravijo države članice vsako leto.

▼M1

Raziskava je nepretrgana raziskava in zagotavlja četrtletne in letne rezultate; v prehodnem obdobju, ki traja najdlje do konca leta 2002, države članice, ki nimajo možnosti za izvedbo nepretrgane raziskave, izvedejo letno raziskavo, ki se opravi spomladi.

Z odstopanjem se prehodno obdobje podaljša

(a) do 2003 za Italijo;

(b) do 2004 za Nemčijo pod pogojem, da Nemčija zagotovi četrtletne nadomestne ocene glavnih agregatov vzorčne raziskave delovne sile ter tudi letne povprečne ocene agregatov za nekatere posebne agregate vzorčne raziskave delovne sile.

▼B

Med raziskavo zbrane informacije se splošno nanašajo na tedensko stanje (od ponedeljka do nedelje) pred vzorčnim raziskovanjem, kar je teden opazovanja.

V primeru nepretrgane raziskave:

— se tedni opazovanja enakomerno razporedijo čez vse leto,

— se vzorčna raziskava običajno opravi v tednu, ki sledi tednu opazovanja. Med tednom opazovanja ter dnem vzorčne raziskave ne sme preteči več kot pet tednov, razen v tretjem četrtletju,

— so četrtletja in leta opazovanja, obdobja 13 ali 52 zaporednih tednov. Seznam tednov, ki sestavljajo dano četrtletje ali leto se pripravi po postopku ►M5 iz člena 8(2) ◄ .

Člen 2

Enote in področje raziskave ter metode opazovanja

1. Raziskava se opravi v vsaki državi članici na vzorcu gospodinjstev ali oseb, ki v času vzorčne raziskave živijo na gospodarskem ozemlju države.

2. Glavno področje raziskave so osebe, ki prebivajo v zasebnih gospodinjstvih na gospodarskem ozemlju vsake države članice. Če je mogoče, se glavni populaciji oseb, ki živijo v zasebnih gospodinjstvih dodajo osebe, ki živijo v skupnih gospodinjstvih.

Kjer je to mogoče, so skupinska gospodinjstva vključena v posebej pripravljenih vzorcih, da bi bilo omogočeno neposredno opazovanje teh oseb. Če to ni izvedljivo, so osebe iz teh skupin, ki so še naprej povezane z zasebnim gospodinjstvom, zajete v tem gospodinjstvu.

3. Uporabljene spremenljivke za določitev delovnega statusa in podzaposlenosti je treba pridobiti z vzorčnimi raziskavami te osebe ali, če to ni mogoče, drugega člana gospodinjstva. Druge informacije je mogoče dobiti iz nadomestnih virov, vključno z upravnimi zbirkami podatkov, pod pogojem, da so dobljeni podatki enake kvalitete.

4. Ne glede na to, ali je enota vzorčenja posameznik ali gospodinjstvo, se informacije običajno zbirajo za vse posameznike v gospodinjstvu. Če pa je enota vzorčenja posameznik, lahko informacije o drugih članih gospodinjstva:

— izključijo parametre, naštete v členu 4(1)(g), (h), (i) in (j),

— in se lahko zberejo iz podvzorca tako, da: — — so tedni opazovanja enakomerno razporejeni čez vse leto, — število opazovanj (vzorčeni posamezniki in člani njihovih gospodinjstev), za letne ocene ravni, izpolnjuje kriterije zanesljivosti iz člena 3.

Člen 3

Reprezentativnost vzorca

1. Za skupino brezposelnih oseb, ki predstavlja 5 % delovno sposobnega prebivalstva, standardna napaka za oceno letnih povprečij (ali pa za spomladanske ocene v primeru letne raziskave spomladi) na ravni NUTS II ne sme presegati 8 % te podpopulacije.

Za regije z manj kot 300 000 prebivalci te zahteve ne veljajo.

2. V primeru nepretrgane raziskave za podpopulacijo, ki predstavlja 5 % delovno sposobnega prebivalstva, standardna napaka na nacionalni ravni za oceno sprememb med dvema zaporednima četrtletjema ne sme presegati 2 % te podpopulacije.

Za države članice, ki štejejo od enega do dvajset milijonov prebivalcev, se ta zahteva ublaži tako, da relativna standardna napaka za oceno četrtletnih sprememb ne sme presegati 3 % te podpopulacije.

Države članice z manj kot milijonom prebivalcev so izvzete iz zahtev po natančnosti glede sprememb.

3. Če se raziskava izvaja samo spomladi, se vsaj četrtina enot vzame iz prejšnje raziskave in vsaj četrtina iz naslednje raziskave.

Ti dve skupini se opredelita s šifro.

4. Če zaradi neodgovorjenih vprašanj ni podatkov, se po potrebi uporabi metoda statističnega pripisa (imputiranja).

5. Izračunajo se utežni faktorji, pri čemer se upošteva zlasti verjetnost izbire in zunanjih podatkov glede razporeditve vzorčnega raziskovanja prebivalstva po spolu, starosti (petletne starostne skupine) in regiji (raven NUTS II), če te države članice menijo, da so zunanji podatki dovolj zanesljivi.

6. Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) vse zahtevane informacije o organizaciji in metodologiji raziskave, in zlasti navedejo sprejeta merila za obliko in velikost vzorca.

Člen 4

Parametri raziskave

1. Zagotavljajo se podatki o:

(a) demografskih značilnostih: — zaporedna številka v gospodinjstvu, — spol, — leto rojstva, — leto rojstva glede na konec obdobja opazovanja, — zakonski stan, — razmerje z osebo opazovanja, — zaporedna številka zakonskega partnerja, — zaporedna številka očeta, — zaporedna številka matere, — narodnost, — število let bivanja v državi članici, — država rojstva (neobvezno), — vrsta sodelovanja v raziskavi (neposredno sodelovanje ali pa s pooblastilom drugega člana gospodinjstva);

▼M3

(b) delovni status: — delovni status v referenčnem tednu, — stalno prejemanje plače, — razlog, zaradi katerega neka oseba ni delala, čeprav je bila zaposlena, — iskanje dela za osebo brez zaposlitve, — vrsta iskanega dela (samozaposlena oseba ali nameščenec), — načini, uporabljeni pri iskanju dela, — razpoložljivost za začetek dela;

(c) zaposlitvene karakteristike glavne dejavnosti: — poklicni status, — gospodarska dejavnost krajevne enote, — poklic, — odgovornosti glede nadzora, — število oseb, ki dela v krajevni enoti, — država kraja dela, — regija kraja dela, — leto in mesec, v katerem je oseba začela delati v sedanji službi, — vključitev javnega zavoda za zaposlovanje v iskanje sedanje zaposlitve, — trajnost dela (in razlogi), — trajanje začasnega dela ali pogodbe o delu za določen čas, — razlika med polnim/krajšim delovnim časom (in razlogi), — pogodba z agencijo o začasnem delu, — delo na domu;

(d) opravljene ure: — število običajno opravljenih ur v tednu, — število dejansko opravljenih delovnih ur v tednu, — število nadur v referenčnem tednu; — glaven razlog, zakaj se dejansko opravljene ure razlikujejo od običajno opravljenih ur;

▼B

(e) dodatna zaposlitev: — obstoj več kot ene zaposlitve, — poklicni položaj, — gospodarska dejavnost lokalne enote, — število dejansko opravljenih ur;

(f) vidna podzaposlenost: — običajno želi opraviti večje število ur od sedanjega (neobvezno — v primeru letne raziskave), — iskanje druge zaposlitve in razlogi za to, — vrsta iskane zaposlitve (kot zaposlena oseba ali drugo), — uporabljene metode pri iskanju drugega dela, — razlogi, zakaj oseba ne išče drugega dela (neobvezno — v primeru letne raziskave, ) — razpoložljivost za začetek opravljanja dela, — število želenih delovnih ur (neobvezno — v primeru letne raziskave);

▼M3

(g) iskanje dela: — vrsta iskanega dela, — trajanje iskanja dela, — položaj osebe tik pred začetkom iskanja dela, — prijava na javni upravi za zaposlovanje in morebitno prejemanje dajatev, — za osebo, ki ne išče dela, pripravljenost za delo, — razlogi, zakaj oseba ni iskala dela, — pomanjkanje sprejemnih zmogljivosti;

▼M2

(h) izobraževanje in usposabljanje: sodelovanje in formalno izobraževanje ali usposabljanje med prejšnjimi štirimi tedni — raven, — področje; sodelovanje pri tečajih in drugih poučevanih učnih dejavnostih med prejšnjimi štirimi tedni — celotno trajanje, — namen zadnjega tečaja ali druge poučevane dejavnosti, — področje zadnje poučevane dejavnosti, — udeležen v zadnji poučevani dejavnosti med delovnimi urami; dosežena izobrazba — najvišja stopnja uspešno končanega izobraževanja ali usposabljanja, — področje te najvišje stopnje izobraževanja ali usposabljanja, — leto, ko je ta najvišja stopnja uspešno končana;

▼B

(i) predhodne delovne izkušnje brezposelne osebe: — obstoj predhodnih delovnih izkušenj, — leto in mesec zadnje zaposlitve, — glavni razlog, da je pustil zadnjo zaposlitev, — poklicni položaj pri zadnji zaposlitvi, — gospodarska dejavnost lokalne enote, kjer je oseba nazadnje delala, — poklic pri zadnji zaposlitvi;

(j) stanje eno leto pred raziskavo (neobvezno za 1., 3., 4. četrtletje): — status glavne zaposlitve, — poklicni položaj, — gospodarska dejavnost lokalne enote, kjer je oseba delala, — država bivanja, — regija bivanja;

(k) status glavne zaposlitve (neobvezno);

▼M4

(l) plača za glavno delo;

▼B

(m) tehnične postavke glede ankete: — leto raziskave, — teden opazovanja, — teden anketiranja, — država članica, — regija gospodinjstva, — stopnja urbanizacije, — serijska številka gospodinjstva, — vrsta gospodinjstva, — vrsta institucije, — utežni faktor, — podvzorec v zvezi s prejšnjo raziskavo (letna raziskava), — podvzorec v zvezi z naslednjo raziskavo (letna raziskava), — zaporedna številka vala anketiranja;

▼M3

(n) atipični delovni časi: — izmensko delo, — večerno delo, — nočno delo, — sobotno delo, — nedeljsko delo.

▼M5

2. Za dopolnitev informacij, opisanih v odstavku 1, se lahko doda nadaljnja serija spremenljivk, v nadaljevanju „priložnostni modul“.

Komisija vsako leto pripravi program priložnostnih modulov, ki zajema nekaj let.

Navedeni program za vsak priložnostni modul določa predmet, obdobje opazovanja, velikost vzorca (enak ali manjši od vzorca, določenega v členu 3) in skrajni rok za posredovanje rezultatov (ki se lahko razlikuje od roka iz člena 6).

Seznam zajetih držav članic in regij ter podrobni seznam informacij, ki jih je treba zbrati v priložnostnem modulu se pripravi vsaj 12 mesecev pred začetkom obdobja opazovanja za določeni modul.

Obseg priložnostnega modula se omeji na 11 spremenljivk.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 8(3).

3. Opredelitve pojmov, popravke, šifriranje spremenljivk, prilagoditev seznama spremenljivk raziskave, ki so potrebni po izdelavi postopkov in osnutkov, ter seznam načel za oblikovanje vprašanj glede statusa dejavnosti pripravi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 8(3).

4. Na predlog Komisije je mogoče prepoznati izmed parametrov raziskave, navedenih v odstavku 1, seznam spremenljivk, v nadaljevanju navedenih kot „strukturne spremenljivke“, ki jih je treba zbirati samo kot letna povprečja glede na 52 tednov in ne kot četrtletna povprečja. Ta seznam strukturnih spremenljivk, najmanjšo velikost vzorca in pogostost raziskav določi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 8(3). Finska, Španija in Združeno kraljestvo lahko zbirajo strukturne spremenljivke, ki se nanašajo na eno samo četrtletje v prehodni dobi, ki se izteče ob koncu leta 2007.

▼B

Člen 5

Izvedba raziskave

Države članice lahko določijo, da so odgovori na vprašanja v raziskavi obvezni.

▼M4

Člen 6

Posredovanje rezultatov

V dvanajstih tednih od konca obdobja opazovanja države članice posredujejo Eurostatu rezultate raziskave, brez neposrednih označb.

Podatki, ki ustrezajo parametru raziskave „plača za glavno delo“, se Eurostatu lahko pošljejo v roku enaindvajsetih mesecev od konca obdobja opazovanja, če se za predložitev teh informacij uporabljajo administrativni podatki.

▼B

Člen 7

Poročila

Komisija predloži Parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe vsaka tri leta, z začetkom leta 2000. Poročilo ovrednoti predvsem kvaliteto predvidenih statističnih metod s strani držav članic, za izboljšanje podatkov ali olajšanje postopka raziskave.

▼M5

Člen 8

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga Odbor za statistični program, ustanovljen s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom ( 5 ).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES ( 6 ), ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

▼B

Člen 9

Dogovori o razveljavitvi

Uredba (EGS) št. 3711/91 se razveljavi.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.