ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
j. instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“.

Opomba: Pojem „notranji deli jedrskega reaktorja“ v točki I.0A.001.h pomeni kateri koli glavni element znotraj reaktorske posode, ki ima eno ali več pomožnih nalog, kot so na primer podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

h. „notranji deli jedrskega reaktorja“, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v „jedrskih reaktorjih“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami;

f. kovinski cirkonij in cirkonij v zlitinah, v obliki cevi ali snopov cevi, pri čemer je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1:500 in ki so posebej izdelane ali pripravljene za uporabo v „jedrskih reaktorjih“;

e. tlačne cevi, ki so posebej izdelane ali pripravljene za vstavitev gorivnih elementov in primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“ pri delovnem tlaku nad 5,1 MPa;

d. kontrolne palice, ki so posebej izdelane ali pripravljene za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice;

I.0A.002

ex 0B001* (0B001.a, 0B001.b.1-13, 0B001.c, 0B001.d 0B001.e 0B001.f 0B001.g 0B001.h 0B001.i in 0B001.j)
j. instrumenti za detekcijo nevtronov in merilni instrumenti, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici „jedrskega reaktorja“.

Opomba: Pojem „notranji deli jedrskega reaktorja“ v točki I.0A.001.h. pomeni kateri koli glavni element znotraj reaktorske posode, ki ima eno ali več pomožnih nalog, kot so na primer podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

h. „notranji deli jedrskega reaktorja“, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v „jedrskih reaktorjih“, vključno z nosilnimi stebri za sredico, gorilnimi kanali, termičnimi ščiti, loputami, mrežnimi podpornimi ploščami sredice reaktorja in mešalnimi ploščami;

f. kovinski cirkonij in cirkonij v zlitinah, v obliki cevi ali snopov cevi, pri čemer je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem manjše od 1:500, in ki so posebej izdelane ali pripravljene za uporabo v „jedrskih reaktorjih“;

e. tlačne cevi, ki so posebej izdelane ali pripravljene za vstavitev gorivnih elementov in primarnega hladila v „jedrskem reaktorju“ pri delovnem tlaku nad 5,1 MPa;

d. kontrolne palice, ki so posebej izdelane ali pripravljene za nadzor cepitvenega procesa v „jedrskem reaktorju“, vključno s podpornimi in obesnimi deli ter pogonskimi mehanizmi in vodili za kontrolne palice;

I.0A.002

ex 0B001* (0B001.a, 0B001.b.1-13, 0B001.c, 0B001.d 0B001.e 0B001.f 0B001.g 0B001.h 0B001.i in 0B001.j)
Naziv, naslov in drugi podatki

Bureau d'intervention et de restitution belgeRue de Trèves, 82B-1040 BruxellesTelefon: (32-2) 287 24 78Telefaks: (32-2) 287 25 24E-naslov: webmaster@birb.beSpletni naslov: www.birb.be

Direktoratet for FødevareErhvervNyropsgade 30DK-1780 KøbenhavnTelefon: (45) 33 95 88 07Telefaks: (45) 33 95 80 34E-naslov: mij@dffe.dk in pah@dffe.dkSpletni naslov: www.dffe.dk

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,Department of Agriculture & FoodJohnstown Castle Estate, County WexfordTelefon: 353 53 91 63400Telefaks: 353 53 91 42843Spletni naslov: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—
(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –
Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 ali več kot 74 let (oseba, stara 15–74 let in C17/18 ≠ C170/171))

Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 ali več kot 74 let (oseba, stara 15–74 let in C19/20 = 00))

Vsi, ki so stari 15–74 in C19/20 ≠ 00 in (C162/165 – C11/14 – C19/20) ≥ 15

Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 in več kot 74 let in C19/20 = 00) ali (oseba, stara 15-74 in C19/20 ≠ 00 in (C162/165 – C11/14 – C19/20) < 15))

Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 ali več kot 74 let ali (oseba, stara 15–74 let in C17/18 = C170/171))

Vsi, ki so stari 15–74 in C17/18 ≠ C170/171 in (C24 = 1, 2 ali C99 = 1, 2, 4 ali (C99 = 3 in C116 = 1))

Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 ali več kot 74 let ali (oseba, stara 15–74 in C17/18 = C170/171) ali (oseba, stara 15–74 in C17/18 ≠ C170/171 in C116 = 2, prazno))

Vsi, ki so stari 15–74 in C19/20 ≠ 00 in (C24 = 1, 2, ali C99 = 1, 2, 4 ali (C99 = 3 in C116 = 1))

Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 ali več kot 74 let ali (oseba, stara 15–74 in C19/20 = 00) ali (oseba, stara 15–74 in C19/20 ≠ 00 in C116 = 2, prazno))

Vsi, ki so stari 15–74 in C19/20 ≠ 00 in (C24 = 1, 2 ali C99 = 1, 2, 4 ali (C99 = 3 in C116 = 1))

Se ne uporablja (oseba, stara manj kot 15 ali več kot 74 let ali (oseba, stara 15–74 in C19/20 = 00) ali (oseba, stara 15–74 in C19/20 ≠ 00 in C116 = 2, prazno))

Vsi, ki so stari 15–74 in C19/20 ≠ 00 in C19/20 ≤ 10 in (C162/165 – C11/14 – C19/20) ≥ 15

99
(4)

Nekateri obrati v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji potrebujejo več časa za izpolnitev ustreznih strukturnih zahtev iz uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004. Zato se strukturne zahteve iz poglavja II Priloge II k Uredbi (ES) št. 852/2004 ter poglavij II in III oddelka I, poglavij II in III oddelka II in poglavja I oddelka V Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 pod določenimi pogoji ne bi smele uporabljati do 31. decembra 2009 za obrate iz Prilogi k tej odločbi.
(1)

Člen 6(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1042/2006 z dne 7. julija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje člena 28(3) in (4) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike ( 2 ) določa, da na podlagi obvestil držav članic Komisija do 31. decembra 2006 sestavi seznam inšpektorjev Skupnosti, inšpekcijskih plovil, inšpekcijskih letal ter drugih inšpekcijskih sredstev, pooblaščenih za izvajanje inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
(3)

Zahtevek zadeva uvrstitev dovoljenja za novo uporabo encimskega pripravka iz 3-fitaze (Natuphos 5 000, Natuphos 5 000 G, Natuphos 5 000 L, Natuphos 10 000 G in Natuphos 10 000 L), ki jo proizvaja Aspergillus niger (CBS 101 672) in spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“, kot krmnega dodatka za kokoši nesnice in purane za pitanje.
(12)

Španija je izpodbijala začetno oceno Komisije, da posojilo ICF pomeni prednost za skupino Chupa Chups in torej državno pomoč. Španski organi so še posebej zagovarjali naslednje argumente: — leta 2002 je bilo sindicirano posojilo dogovorjeno med Chupa Chupsom in skupino zasebnih bank, posojilo ICF pa je bilo odobreno podružnici Chupa Chupsa, ICB-ju, ki naj bi se kmalu popolnoma osamosvojila od skupine ( 10 ). Upniki in posojilojemalci so bili torej pri obeh transakcijah različni, — tudi jamstva so se bistveno razlikovala. Pri sindiciranem posojilu Chupa Chupsu iz leta 2002 ni bila kot jamstvo ponujena nobena nepremičnina. Družba predvsem ni mogla ponuditi zadevne prvorazredne hipoteke, ker je bila nepremičnina v lasti ICB ( 11 ). Namesto tega je Chupa Chups svoje posojilo zavaroval tako, da se je zavezal številnim vedenjskim obveznostim in spoštovanju določenih finančnih razmerij, — obrestna mera sindiciranega posojila Chupa Chupsu je bila odvisna tudi od spoštovanja teh zavez. Zaradi uspešnosti družbe v letu 2004 je to sčasoma pripeljalo do mer, ki so enake meram, ki jih je ICF uporabil za ICB, ali celo nižje, — ICB ni podjetje v težavah, temveč je zdravo nepremičninsko podjetje z zadostnim prihodkom, da izpolni svoje odplačilne obveznosti. Poleg tega je zagotovilo jamstva, ki so več kot zadoščala za zavarovanje posojila ICF. Posledično je do tega posojila prišlo pod običajnimi pogoji hipotečnega trga (na katerem so obrestne mere navadno pod merami, ki se uporabljajo za druge vrste posojil ( 12 )) in zanj ni bila potrebna premija za tveganje, prav tako pa niso bile potrebne omejevalne vedenjske določbe, ki jih je vsebovalo sindicirano posojilo za Chupa Chups. Za enako posojilo bi se pod enakimi pogoji lahko dogovorili s katero koli zasebno banko, — za glavno posojilo med ICF in ICB torej velja načelo vlagatelja v tržno gospodarstvo, podrejeno posojilo med ICB in Chupa Chupsom pa je v bistvu finančna transakcija med dvema zasebnima strankama (in zato ni pomembno v smislu nadzora državne pomoči).
(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1401/2002 ( 3 ) določa podrobna pravila za odprtje in upravljanje tarifnih kvot za riž s poreklom iz najmanj razvitih držav za tržna leta 2002/03 do 2008/09. Po začetku uporabe navedene uredbe so bile sprejete ali spremenjene horizontalne ali sektorske uredbe, ki jih je treba upoštevati pri tej tarifni kvoti, in sicer Uredba Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode ( 4 ), Uredba Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž ( 5 ) ter Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj ( 6 ).
(3)

Za uvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, je treba, razen kadar so odstopanja primerna, uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 ( 3 ) in Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode ( 4 ).
(4)

Treba je določiti pravila za vlaganje zahtevkov in za podatke, ki jih je treba navesti v zahtevkih in dovoljenjih, po potrebi z dopolnitvijo ali z odstopanjem od nekaterih določb Uredbe Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 ( 5 ) in Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode ( 6 ).
I.

Smernice, sprejete na podlagi Baselske konvencije: 1. Tehnične smernice o okolju varnem ravnanju z biomedicinskimi in zdravstvenimi odpadki (Y1; Y3) ( 3 ); 2. Tehnične smernice o okolju varnem ravnanju z odpadnimi svinčevo-kislinskimi baterijami (3) ; 3. Tehnične smernice o okolju varnem ravnanju pri celotni in delni demontaži ladij (3) ; 4. Tehnične smernice za okolju varno recikliranje/pridobivanje kovin in spojin kovin (R4) ( 4 ); 5. Posodobljene splošne tehnične smernice za okolju varno ravnanje z odpadki, ki so sestavljeni iz obstojnih organskih onesnaževal (POP), jih vsebujejo ali so z njimi onesnaženi ( 5 ); 6. Posodobljene tehnične smernice za okolju varno ravnanje z odpadki, ki so sestavljeni iz polikloriranih bifenilov (PCB), polikloriranih terfenilov (PCT) ali polibromiranih bifenilov (PBB), jih vsebujejo ali so z njimi onesnaženi (5) ; 7. Tehnične smernice za okolju varno ravnanje z odpadki, ki so sestavljeni iz pesticidov aldrin, klordan, dieldrin, endrin, heptaklor, heksaklorobenzen (HCB), mireks, toksafen ali iz industrijske kemikalije HCB, jih vsebujejo ali so z njimi onesnaženi (5) ; 8. Tehnične smernice za okolju varno ravnanje z odpadki, ki so sestavljeni iz DDT (1,1,1-trikloro-2,2-bis(4-klorofenil)etan), ga vsebujejo ali so z njim onesnaženi (5) ; 9. Tehnične smernice za okolju varno ravnanje z odpadki, ki so sestavljeni iz nenamerno proizvedenih polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD), polikloriranih dibenzofuranov (PCDF), heksaklorobenzenov (HCB) ali polikloriranih bifenilov (PCB), jih vsebujejo ali so z njimi onesnaženi (5) .
(70)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem sta bili med preiskavo ti dve družbi. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz proizvodov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo družbe, in posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi proizvodi, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(1)

Uredba Komisije (ES) št. 196/97 z dne 31. januarja 1997 določa podrobna pravila uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2184/96 o uvozu riža, ki izvira in prihaja iz Egipta v Skupnost ( 3 ). Od začetka uporabe Uredbe so bile sprejete ali spremenjene horizontalne ali sektorske uredbe, in sicer Uredba Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode ( 4 ), Uredba Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž ( 5 ) ter Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj ( 6 ), in jih je treba upoštevati v okviru kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 196/97.
(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –
(4)

Uredba Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 ( 21 ) vsebuje posebne določbe za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj v okviru kvot 09.4331 do 09.4351, 09.4315 do 09.4320, 09.4324 do 09.4328, 09.4380 in 09.4390.
(2)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1158/2005 z dne 6. julija 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih ( 2 ) je državam članicam naložila obveznost predložitve novega kazalnika (uvozne cene v industrijskem sektorju) in pošiljanja podatkov o tujih kazalnikih v skladu z razdelitvijo na euroobmočje in neeuroobmočje. Posledično bi lahko za nacionalne statistične sisteme nastali precejšnji stroški.
(1)

Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za urejanje dostopa do con in virov ter trajnostnega izvajanja ribolovnih dejavnosti ob upoštevanju razpoložljivih strokovnih mnenj in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo.
(3)

Na podlagi zahteve Komisije je Svet za zdravje in zaščito živali (AHAW) Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) na svojem srečanju 26./27. oktobra 2006 sprejel znanstveno mnenje o tveganjih za zdravje in dobro počutje živali, povezanih z uvozom ptic, razen perutnine, v Skupnost. To mnenje opozarja na tveganje širjenja virusnih bolezni, kot sta aviarna influenca in atipična kokošja kuga z uvozom ptic, razen perutnine, ter ugotavlja možna orodja in možnosti, ki lahko zmanjšajo kakršno koli ugotovljeno tveganje za zdravje živali, povezano z uvozom teh ptic. Poleg tega mnenje poudarja, da je redko možno z gotovostjo razlikovati med pticami „ujetimi v divjini“ in „gojenimi v ujetništvu“, saj se metode označevanja lahko uporabijo za različne vrste ptic, ne da bi bilo možno med njimi razlikovati.
(122)

Ob upoštevanju, da je za proizvodnjo 1 tone PET potrebnih približno 850 kg prečiščene tereftalne kisline (PTA) in 350 kg monoetilenglikola (MEG) (glavni surovini), so se stroški za te surovine med letom 2002 in OPP bistveno povečali, in sicer za 67 % (PTA) in za 31 % (MEG), ter dosegli raven 770 EUR/tono (PTA) in 721 EUR/tono (MEG) (povprečje v OPP). Čeprav je bilo v tretji četrtini leta 2005 ugotovljeno rahlo padanje cen prečiščene tereftalne kisline, ko so se cene znižale na raven 700 EUR/tono, in so bile za monoetilenglikol ugotovljene precej stabilne cene, je treba opozoriti, da se surovine kupijo vnaprej na podlagi dolgoročnih pogodb. Zato so v obravnavanem obdobju kljub rahlemu padcu cen prečiščene tereftalne kisline ob koncu OPP v industriji Skupnosti še vedno prisotne posledice zelo povečanih stroškov. Poleg tega se cene surovin za proizvodnjo PET zaradi razmer na svetovnem naftnem trgu lahko nepredvidljivo spremenijo, vendar bodo najverjetneje ostale visoke. Vsi ti dejavniki prispevajo k povečani ravni občutljivosti proizvajalcev PET v Skupnosti. Vendar je treba opozoriti, da so glavne surovine izdelki, s katerimi se trguje na svetovni ravni, in zato enako vplivajo tudi na indijske proizvajalce izvoznike.



Preglednica 11 Povprečni stroški (EUR/tono) 2002 2003 2004 OPP — PTA 460 566 718 770 Indeks 100 123 156 167 — MEG 551 550 650 721 Indeks 100 100 118 131
(4)

Člen 3(2) Uredbe (ES) št. 378/2007 določa, da vsaka država članica, ki za posamezne regije uporablja različne stopnje prostovoljne modulacije, Komisiji v dveh mesecih od začetka veljavnosti navedene uredbe za obdobje 2007–2012 v proučitev predloži informacije o (a) letnih stopnjah prostovoljne modulacije za vsako posamezno regijo in za celotno ozemlje, (b) letnih skupnih zneskih, ki se zmanjšajo s prostovoljno modulacijo, (c) po potrebi letnih skupnih dodatnih zneskih, potrebnih za kritje dodatnega zneska pomoči iz drugega pododstavka člena 1(3) navedene uredbe in (d) statističnih in drugih podpornih podatkih, na podlagi katerih so bili določeni zneski iz točk (b) in (c).
(1)

Komisija mora v skladu z Direktivo 2006/22/ES pripraviti elektronski in natisljiv obrazec, ki se uporabi, ko je bil voznik na bolniškem ali letnem dopustu ali ko je voznik vozil kako drugo vozilo, izvzeto s področja uporabe Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 ( 2 ).
(68)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev, so edini proizvajalec izvoznik v Ukrajini in štirje kitajski proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena (enemu ni bila odobrena niti individualna obravnava), ponudili cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Vendar je treba opozoriti, da so za zadevni izdelek značilne številne vrste izdelkov, ki se glede na naročila potrošnikov pogosto spreminjajo in se znatno razlikujejo v cenah. Poleg tega proizvajalci izvozniki skupaj z zadevnim izdelkom istim strankam prodajajo tudi druge izdelke, kar ustvarja veliko tveganje za križno kompenzacijo cen. Narava izdelka in zahtevno trženje dejansko onemogočata vzpostavitev najmanjše uvozne cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo Komisija lahko pravilno spremljala brez velikega tveganja izogibanja. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so take zaveze nesmiselne zato se jih ne more sprejeti. Stranke so bile o tem ustrezno obveščene in dana jim je bila možnost za predložitev pripomb. Vendar njihove pripombe niso spremenile zgornje sklepne ugotovitve.
(2)

Zlasti so bila odpravljena pravila o programu nadomestne pomoči. Za spremljanje delovanja trga za banane pa je potrebno, da Komisija še naprej prejema informacije o pridelavi in trženju banan, ki se pridelujejo v Skupnosti. Treba je določiti pravila o tem, kako naj države članice pošiljajo take informacije. Taka obvestila bi morala biti primerljiva z informacijami, ki so se pošiljale v skladu s prejšnjim režimom, hkrati pa kar najbolj poenostavljena. Določbe o takih obvestilih, določene v členu 2(1)(d) Uredbe Komisije (ES) št. 2014/2005 z dne 9. decembra 2005 o dovoljenjih v okviru uvoznih režimov za banane, sproščene v prosti promet na podlagi enotne carinske stopnje, v Skupnost ( 2 ), ki se zamenjajo z drugimi, je zato treba črtati. Uredbo (ES) št. 2014/2005 je zato treba spremeniti.
(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa pravila za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. V skladu s členom 1 navedene uredbe se uporablja za proizvodnjo in dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora. Zato je treba status držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij („držav ali regij“) glede goveje spongiformne encefalopatije (BSE) določiti z uvrstitvijo v eno od treh kategorij glede tveganja BSE, kot je določeno v členu 5(1) te uredbe.
(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –
(4)

Zelenortskim otokom zato mora biti omogočeno, da so do konca leta 2010 še naprej upravičeni do preferencialov, dodeljenih na podlagi posebnega režima za najmanj razvite države.
(39)

Glede na obstoj cenovnih zavez v delu OPP se je zlasti preučilo, ali so te vplivale na pretekle izvozne cene tako, da so slednje postale nezanesljiva podlaga za določitev prihodnjega gibanja izvoza. Opozarja se tudi, da so bile cenovne zaveze Gareware in Ester umaknjene 9. marca 2006, medtem ko OPP zajema obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006. Tako za Garware kot za Ester je bilo ugotovljeno, da so izvozne transakcije med OPP, ko so veljale cenovne zaveze, potekale po cenah, ki so bile blizu MIP dovolj, da se je pojavil dvom, ali gre pri teh cenah za trajno naravo in ali so bile postavljene neodvisno od MIP. Podobna razlaga je bila opisana že v uvodni izjavi 28 Uredbe Sveta (ES) št. 366/2006 ( 11 ).
— žlindra iz proizvodnje bakra, kemično stabilizirana, z visoko vsebnostjo železa (nad 20 %) in obdelana v skladu z industrijskimi specifikacijami (npr. DIN 4301 in DIN 8201) predvsem za uporabo v gradbeništvu in kakor brusivo

iz naslova B3060: — posušeni in sterilizirani rastlinski odpadki, ostanki in stranski proizvodi, če so v obliki peletov ali ne ali, če se uporabljajo za živalsko krmo, ki drugje niso navedeni ali zajeti (samo riževi otrobi in drugi stranski proizvodi v okviru 2302 20 100/900) — odpadne kosti in strženi rogov, neobdelani, razmaščeni, enostavno pripravljeni (vendar ne rezani v oblike), obdelani s kislino ali razželatinirani — lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava — drugi odpadki iz agroživilske industrije razen stranskih proizvodov, ki izpolnjujejo nacionalne in mednarodne zahteve in standarde za prehrano ljudi in živali
(4)

Kar zadeva države članice, v katerih se prostovoljna modulacija že uporablja, bi se moral novi sistem prostovoljne modulacije, določen v tej uredbi, v največji možni meri vzdržati odstopanja od obstoječega mehanizma, da se prepreči nastanek nepotrebnih upravnih obremenitev, ki bi posegale v izvedbene postopke, ki se uporabljajo že več let in katerim so se kmetje prilagodili v praksi in v gospodarskem smislu. Zato se zdi primerno, da se državam članicam, ki začnejo uporabljati prostovoljno modulacijo ob začetku veljavnosti te uredbe, omogoči pravica do ohranitve nekaterih dobro utečenih vzorcev njihovih obstoječih sistemov, ob izogibanju neupravičene neenake obravnave kmetov. Poleg tega bi se za zagotovitev skladnosti med novim sistemom in načinom izvajanja sheme enotnega plačila uporaba možnosti določitve različnih stopenj prostovoljne modulacije glede na posamezne regije smela omogočiti le državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na regionalni ravni, kakor je določena v členu 58 Uredbe (ES) št. 1782/2003.
(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –