Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovor-
nosti
►B UREDBA SVETA (ES) št. 1493/1999
z dne 17. maja 1999
o skupni ureditvi trga za vino
(EGT L 179 , 14.7.1999, s. 1)
spremenjena z:
Uradni list
št. stran datum
►M1 Uredba Komisije (ES) št. 1622/2000 z dne 24. julija 2000 L 194 1 31.7.2000
►M2 spremenjena z Uredba Komisije (ES) št. 885/2001 z dne 24. aprila
2001L 128 54 10.5.2001
►M3 spremenjena z Uredba Komisije (ES) št. 1410/2003 z dne 7. avgusta
2003L 201 9 8.8.2003
►M4 Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 z dne 19. decembra 2000 L 328 2 23.12.2000
►M5 Uredba Sveta (ES) št. 2585/2001 z dne 19. decembra 2001 L 345 10 29.12.2001
►M6 Uredba Sveta (ES) št. 806/2003 z dne 14. aprila 2003 L 122 1 16.5.2003
►M7 Uredba Komisije (ES) št.1795/2003 z dne 13. oktobra 2003 L 262 13 14.10.2003
►M8 Uredba Sveta (ES) št. 2165/2005 z dne 20. decembra 2005 L 345 1 28.12.2005
spremenjena z:
►A1 Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike
Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske,Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaškerepublike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unijaL 236 33 23.9.20031999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —1
▼B
UREDBA SVETA (ES) št. 1493/1999
z dne 17. maja 1999
o skupni ureditvi trga za vino
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti
členov 36 in 37 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora3 (3),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) Delovanje in razvoj skupnega trga za kmetijske proizvode naj
spremlja istočasna vzpostavitev skupne kmetijske politike, kimora zajemati zlasti skupno ureditev kmetijskih trgov, ki so lahkorazlični glede na posamezni proizvod.
(2) Namen skupne kmetijske politike je, da se dosežejo cilji, postav-ljeni v členu 33 Pogodbe, in zlasti, da se na vinogradniško-vinar-
skem področju stabilizirajo trgi in zagotovi primeren življenjski
standard za zadevno kmetijsko prebivalstvo; ti cilji se lahko dose-žejo s prilagajanjem virov potrebam, zlasti z izvajanjem politike
kakovosti in politike prilagajanja vinogradniškega potenciala.
(3) Obstoječi okvir za skupno ureditev trga za vino je bil vzpostav-
ljen z Uredbo (EGS) št. 822/87 (5), kakor je bila nazadnje spreme-
njena z Uredbo (ES) št. 1627/98 (6); Uredba se nadomesti tako,
da bo ustrezala sedanjemu stanju na področju vina in zlasti
dejstvu, da so strukturni presežki resda manj pogosti, so pa še
možni presežki na večletni ravni, zlasti zato, ker so na tempodročju možna močna nihanja v pridelavi od enega leta dodrugega.
(4) Izvajanje sporazumov v okviru urugvajskega kroga večstranskih
trgovinskih pogajanj v letu 1995 vodi k bolj odprtemu trgu Skup-
nosti, na katerem so običajni intervencijski ukrepi izgubili velikdel možnega vpliva, in k manjši možnosti subvencioniranegaizvoza, kar pomeni, da morajo proizvajalci Skupnosti izboljšatisvojo konkurenčnost; večji del izvoza že poteka brez podpor.
(5) Trenutno največji tržni problem, s katerim se spoprijemajo neka-
teri proizvajalci vina v Skupnosti, je v tem, da ne morejo ustreznohitro slediti spremembam konkurenčnih pogojev na notranjem inzunanjem trgu; obstoječi skupni ureditvi trga ni uspelo ponuditirešitve za tiste vinorodne površine, katerih pridelovalci očitno ne
morejo najti donosnega trga; premalo je fleksibilnosti in razvojnih
možnosti na tistih področjih, za katera se trgi širijo.
(6) Leta 1994 je Komisija predstavila predlog za reformo skupne
ureditve trga za vino, ki pa ni bil sprejet; položaj na trgu se je odtakrat spremenil.
(7) Spremeni naj se skupna ureditev trga za vino, da bi se zagotovilapotrebna fleksibilnost za nemoteno prilagajanje novim razvojnimdosežkom z naslednjimi obsežnimi cilji: ohraniti stabilnejšeravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu Skupnosti;
omogočiti sektorju, da postane dolgoročno bolj konkurenčen;
ukiniti uporabo intervencij kot umetne možnosti za prodajo1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —2
(1) UL C 271, 31.8.1998, str. 21.
(2) Mnenje je bilo predloženo dne 6. maja 1999 (še ni objavljeno v Uradnem
listu Evropskih skupnosti).
(3) UL C 101, 12.4.1999, str. 60.
(4) UL C 93, 6.4.1999, str. 1.
(5) UL L 84, 27.3.1987, str. 1.
(6) UL L 210, 28.7.1998, str. 8.
▼B
presežkov pridelave; podpirati trg z vinom in še naprej omogočati
oskrbo z vinskimi destilati za tiste dele sektorja za pitni alkohol,ki tradicionalno uporabljajo to vrsto alkohola; upoštevati regio-nalno raznolikost; uradno priznati potencialno vlogo organizacijproizvajalcev in sektorskih organizacij.
(8) Uredba (EGS) št. 822/87 je bila sprejeta in dopolnjena z uredbami
(EGS) št. 346/79 (1), (EGS) št. 351/79 (2), kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1029/9 (3), (EGS) št. 460/79 (4),
kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3805/
85 (5), (EGS) št. 465/80 (6), kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (EGS) št. 1597/83 (7), (EGS) št. 457/80 (8), (EGS) št. 458/
80 (9), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS)
št. 596/91 (10), (EGS) št. 1873/84 (11), kakor je bila nazadnje spre-
menjena z Uredbo (ES) št. 2612/97 (12), (EGS) št. 895/85 (13),
kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3768/
85 (14), (EGS) št. 823/87 (15), kakor je bila nazadnje spremenjena
z Uredbo (ES) št.1426/96 (16), (EGS) št. 1442/88 (17), kakor je bila
nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 859/199 (18), (EGS)
št. 3877/88 (19), (EGS) št. 4252/88 (20), kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (ES) št. 1629/98 (21), (EGS) št. 2046/
89 (22), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES)
št. 2468/96 (23), (EGS) št. 2048/89 (24), (EGS) št. 2389/89 (25),
kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2088/
97 (26), (EGS) št. 2390/89 (27), kakor je bila nazadnje spremenjena
z Uredbo (ES) št. 2611/97 (28), (EGS) št. 2391/89 (29), (EGS)
št. 2392/89 (30), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo
(ES) št. 1427/96 (31), (EGS) št. 3677/89 (32), kakor je bila
nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2796/94 (33), (EGS)
št. 3895/91 (34), (EGS) št. 2332/92 (35), kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (ES) št. 1692/98, in (EGS) št. 2333/92 (36),
kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1429/
96 (37); te uredbe so bile večkrat zelo spremenjene; zato se zaradi
jasnosti sprejmejo v okviru nove spremembe v enem samem
prečiščenem besedilu.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —3
(1) UL L 54, 5.3.1979, str. 72.
(2) UL L 54, 5.3.1979, str. 90.
(3) UL L 106, 26.4.1991, str. 6.
(4) UL L 58, 9.3.1979, str. 1.
(5) UL L 367, 31.12.1985, str. 39.
(6) UL L 57, 29.2.1980, str. 16.
(7) UL L 163, 22.6.1983, str. 52.
(8) UL L 57, 29.2.1980, str. 23.
(9) UL L 57, 29.2.1980, str. 27.
(10) UL L 67, 14.3.1991, str. 16.
(11) UL L 176, 3.7.1984, str. 6.
(12) UL L 353, 24.12.1997, str. 2.
(13) UL L 97, 4.4.1987, str. 2.
(14) UL L 362, 31.12.1985, str. 8.
(15) UL L 84, 27.3.1987, str. 59.
(16) UL L 184, 24.7.1996, str. 1.
(17) UL L 132, 28.5.1988, str. 3.
(18) UL L 108, 27.4.1999, str. 9.
(19) UL L 346, 15.12.1988, str. 7.
(20) UL L 373, 31.12.1988, str. 59.
(21) UL L 210, 28.7.1998, str. 11.
(22) UL L 202, 14.7.1989, str. 14.
(23) UL L 335, 24.12.1996, str. 7.
(24) UL L 202, 14.7.1989, str. 32.
(25) UL L 232, 9.8.1989, str. 1.
(26) UL L 292, 25.10.1997, str. 3.
(27) UL L 232, 9.8.1989, str. 7.
(28) UL L 353, 24.12.1997, str. 1.
(29) UL L 232, 9.8.1989, str. 10.
(30) UL L 232, 9.8.1989, str. 13.
(31) UL L 184, 24.7.1996, str. 3.
(32) UL L 360, 9.12.1989, str. 1.
(33) UL L 297, 18.11.1994, str. 1.
(34) UL L 368, 31.12.1991, str. 1.
(35) UL L 231, 13.8.1992, str. 1.
(36) UL L 231, 13.8.1992, str. 9.
(37) UL L 184, 24.7.1996, str. 9.
▼B
(9) Uredba (EGS) št. 822/87 je predvidela, da Svet določi splošna
pravila za njeno uporabo; s tem je nastal sklop pravnih predpisov;zgoraj navedene uredbe so zajemale veliko tehničnih podrobnosti,ki so zahtevale pogoste spremembe; ta uredba naj zato na splošnozajame vse potrebne smernice za njeno uporabo; Svet naj prenese
vsa potrebna izvedbena pooblastila na Komisijo v skladu s
členom 211 Pogodbe.
(10) Predpisi, ki urejajo skupno ureditev trga za vino, so izrednozapleteni; v nekaterih primerih ne upoštevajo v zadostni meriregionalnih raznovrstnosti, zato naj se pravila čimbolj poenosta-
vijo in v okviru Skupnosti naj se politika razvija in izvaja čimbolj
po meri proizvajalca.
(11) Da se izkoristi in utrdi stabilnejše tržno ravnovesje in bolje prila-
godi ponudba povpraševanju za različne vrste proizvodov, naj sesprejmejo ukrepi za gospodarjenje z vinogradniškim potencialom,ki določajo srednjeročno omejevanje zasaditve, premije za trajnoopustitev vinogradništva in podpore za prestrukturiranje inpreusmeritev vinogradov.
(12) Strukturni ukrepi, ki niso neposredno povezani s proizvodnjovina, naj sodijo v okvir Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne
17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskegakmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EAGGF), kispreminja in razveljavlja nekatere uredbe (
1); ukrepe, ki so pove-
zani s pospeševanjem prodaje in prispevajo v veliki meri h
konkurenčnosti področja ter pomembno pospešujejo prodajo vin
Skupnosti na trgih tretjih dežel, je treba razširiti; da pa bi se zago-tovila doslednost pri izvajanju splošne politike pospeševanjaprodaje Skupnosti, naj se ukrepi na področju vina uvrstijo vpodročje ustreznih horizontalnih predpisov; zato je Komisija pred-ložila predlog Uredbe o ukrepih za zagotavljanje in pospeševanje
informacij in prodaje kmetijskih proizvodov v tretjih deželah (
2).
(13) Tržno ravnovesje se je izboljšalo, čeprav sorazmerno počasi in s
težavami; obstoječe omejitve zasajevanja so se izkazale kotbistvena sestavina tega dosežka; izkušnje so pokazale, da očitnoni mogoče uporabiti drugih ukrepov za doseganje in ohranjanjestabilnejšega tržnega ravnovesja; zato je v skladu s splošnim inte-
resom potrebno, da se na takšen način nadzoruje uporaba last-
ninske pravice proizvajalca.
(14) Da začnejo veljati vsi strukturni ukrepi, naj ostanejo v veljavi vseobstoječe omejitve zasajevanja za srednjeročno obdobje in do 31.julija 2010 naj se prepove kakršna koli zasaditev vinske trte zaproizvodnjo vina, če s to uredbo ni drugače določeno.
(15) Obstoječa dovoljenja za novo zasaditev na površinah za matične
nasade za cepiče, komasacije in obvezni odkup, pa tudi za vino-
gradniške poskuse niso povzročila nobenih večjih motenj na trguz vinom, zato naj ostanejo v veljavi ob upoštevanju potrebneganadzora; zaradi podobnih vzrokov naj bi bilo tudi možno zasaditivinsko trto, katere proizvodnja je namenjena za porabo v družinipridelovalca.
(16) Obstoječe dovoljenje za novo zasaditev trt za proizvodnjo kako-
vostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju
(kakovostno vino pdpo), in namiznega vina z geografsko označbose je izkazalo za koristen element politike kakovosti, ki je name-njena za doseganje boljšega prilagajanja ponudbe povpraševanju;ta cilj naj se v prihodnosti doseže z uporabo sistema rezerve
pravic do zasaditve; obstoječa dovoljenja naj zato z upoštevanjem
potrebnih pregledov ostanejo v veljavi v prehodnem obdobju do31. julija 2003, do takrat pa naj bi sistem rezerve že popolnoma
deloval.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —4
(1) UL L 160, 26.6.1999, str. 80.
(2) UL C 32, 6.2.1999, str. 12.
▼B
(17) Obstoječa dovoljenja za ponovno zasaditev trt so potrebna, da se
omogoči normalna obnova vinogradov, ki niso več v rodnosti;
obstoječi sistem naj zato ostane v veljavi ob upoštevanjupotrebnih pregledov; zaradi večje fleksibilnosti ob upoštevanjupotrebnih pregledov naj sistem tudi dovoljuje pridobitev in
uporabo pravic do ponovne zasaditve, preden se opravi krčenje;
upoštevajo naj se pravice do ponovne zasaditve, pridobljene vokviru prejšnje zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje;poleg tega naj bi bilo možno prenesti pravice do ponovne zasa-ditve na drugo gospodarstvo, ob upoštevanju strogega nadzora,
pod pogojem, da je ta prenos v skladu s politiko kakovosti ali da
zadeva površine, namenjene za matične nasade za cepiče, ali daje povezan s prenosom dela gospodarstva; zaradi nemotenegadelovanja skupne ureditve trga naj se ti prenosi ohranjajo znotrajiste države članice.
(18) Za izboljšanje gospodarjenja z vinogradniškim potencialom in za
pospešitev učinkovite uporabe pravic do zasaditve ter s tem zanadaljnjo omilitev vplivov omejitev na sajenje naj se vzpostavisistem nacionalnih ali regionalnih rezerv pravic do zasaditve.
(19) Državam članicam naj se ob upoštevanju potrebnih pregledov
daje širša možnost presoje pri upravljanju rezerv, tako da se lahko
uporaba pravic do zasaditve iz teh rezerv bolje prilagodi lokalnim
potrebam; s tem naj se predvidi možnost nakupa pravic do zasa-ditve, oblikovanja rezerv in prodaje pravic do zasaditve iz rezerv;v ta namen naj se državam članicam dodeli pravica, da ne uporab-
ljajo sistema rezerv, če lahko dokažejo, da že imajo na voljo učin-
kovit sistem za upravljanje pravic do zasaditve.
(20) Posebne ugodnosti za mlade pridelovalce vina naj omogočijo ne
samo začetek proizvodnje, temveč tudi strukturno prilagajanje
njihovih gospodarstev po začetni vzpostavitvi; mladi pridelovalcizato izpolnjujejo pogoje za dodelitev brezplačne pravice do zasa-ditve iz rezerv.
(21) Da se lahko viri izrabijo kar najbolj optimalno in da se ponudbabolje prilagodi povpraševanju, naj bi imetniki pravic do zasaditvev razumnem roku izkoristili pravice do zasaditve ali pa naj se vnasprotnem primeru te pravice dodelijo ali ponovno dodelijorezervam; iz istega razloga naj se v razumnem roku dodelijo
pravice, namenjene za rezerve.
(22) Zaradi stabilnejšega tržnega ravnovesja in razširitve svetovnega
trga naj se utemelji razširitev pravic do zasaditve, ki naj se dode-lijo zadevnim državam članicam in deloma rezervam Skupnosti,
iz katerih se pri dodatnem tržnem povpraševanju ponovno dode-
lijo; to povečanje naj se zmanjša za pravice do nove zasaditve, ki
so bile odobrene za kakovostno vino, pridelano na določenempridelovalnem območju, in za namizno vino z geografskooznačbo.
(23) Kljub obstoječim omejitvam zasaditve so bile površine zasajene v
nasprotju s temi omejitvami; obstoječe sankcije, ki zagotavljajo,
da proizvodi s takšnih površin ne motijo trga z vinom, je težkoizvajati; nezakonito zasajene površine je zato treba izkrčiti; tazahteva naj velja za vse nezakonite zasaditve po objavi predlogaza to uredbe, ker naj bi bili od takrat proizvajalci seznanjeni značrtovano uveljavitvijo te določbe.
(24) Brez poseganja v veljavne nacionalne ukrepe zaradi pravnevarnosti ni mogoče, da se na ravni Skupnosti določijo zahteve poizkrčitvi na površinah, ki so bile zasajene v nasprotju z omejit-vami, preden je bil objavljen predlog za to uredbo; zaradi bolj-šega pregleda vinogradniškega potenciala naj bi bile države
članice pooblaščene za določeno obdobje, da pozneje določijo
položaj takšnih površin, ki so predmet potrebnih pregledov; tepoznejše odobritve se lahko razlikujejo glede na okoliščinezadevne zasaditve, zlasti kadar lahko takšna zasaditev vodi kpovečanju proizvodnje; v takšnem primeru se lahko protizadevnim pridelovalcem določijo ustrezne upravne sankcije.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —5
▼B
(25) Državam članicam naj se omogoči, da upoštevajo lokalne pogoje
in zato določijo strožje predpise glede nove zasaditve, ponovnezasaditve ali precepljanja, kadar je to potrebno.
(26) Obstajajo vinorodne površine, na katerih pridelava ne ustrezapovpraševanju; zaradi spodbujanja boljše prilagoditve področjakot celote naj se spodbuja trajna opustitev vinogradništva natakšnih površinah; v ta namen se dodeli premija; upravljanjetakšnih premij po pogojih Skupnosti in ob upoštevanju potrebnihpregledov naj se prenese na države članice, tako da se lahko
premije bolje usmerjajo na ustrezne regije; zlasti države članice
naj navedejo, katere so te regije, in določijo višino premije napodlagi objektivnih meril in v okviru splošne zgornje omejitve.
(27) Pridelava v tistih državah članicah, ki proizvedejo manj kakor
25 000 hektolitrov na leto, ne vpliva resno na tržno ravnovesje; te
države članice naj se zato izvzamejo iz omejitev zasaditve, pa tudi
iz premije za trajno opustitev vinogradov.
(28) Obstajajo vinorodne površine, na katerih pridelava resda ni uskla-
jena s povpraševanjem, bi pa lahko bila bolje usklajena po
prestrukturiranju vinogradov v obliki zamenjave sort, spremembelokacije ali z izboljšano tehnologijo obdelovanja vinogradov; v tanamen naj se dodeli podpora ob upoštevanju potrebnega nadzora.
(29) Prestrukturiranje in preusmeritev na nadzorovan način je trebanačrtovati; načrti prestrukturiranja naj se pripravijo čimbolj po
meri proizvajalca, da se zagotovi upoštevanje regionalneraznovrstnosti, vendar pa nosijo države članice dokončno odgo-
vornost za te načrte, da so usklajeni s pravom Skupnosti.
(30) Prestrukturiranje in preusmeritev imata dva pomembna finančnavpliva na proizvajalca, izgubo dobička v času prestrukturiranja
namreč in stroške izvajanja teh ukrepov; podpora naj zato vklju-
čuje oba vidika; v postopku prestrukturiranja obstajajo možnosti
dodatnih nacionalnih ukrepov v okviru določenih omejitev.
(31) Za boljše upravljanje vinogradniškega potenciala naj države
članice ali ustrezne regije pripravijo preglednico takšnega poten-ciala; kot spodbuda za države članice, da izdelajo takšno pregled-
nico, naj se omeji možnost poznejše odobritve nezakonito zasa-
jenih vinogradov, razširitve pravic do zasaditve in podpore za
prestrukturiranje in preusmeritev na tiste države članice, ki so
sestavile preglednico; pri regionalnih popisih pa naj se regije, kiso sestavile preglednico, ne izključijo iz upravičenosti do ukrepovza prestrukturiranje in preusmeritev zato, ker druge regije te
preglednice niso sestavile; vse regionalne preglednice je treba
dokončati do 31. decembra 2001.
(32) Razvrstitev sort vinske trte za proizvodnjo vina naj se opravičimbolj po meri proizvajalca; države članice naj zato prevzamejo
to nalogo od Skupnosti.
(33) Uredba Sveta (EGS) št. 2392/86 z dne 24. julija 1986 o registru
vinogradov Skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1631/98 (2), naj ostane v veljavi zato, da se
omogoči državam članicam, ki register še vedno sestavljajo, da
dokončajo svojo nalogo, vendar pa naj se predvidijo določbe zanjegovo poznejše spreminjanje ali razveljavitev.
(34) Za ohranitev tržnega ravnovesja je treba predvideti pomoč za
zasebno skladiščenje namiznega vina in določenih vrst grozdnega
mošta; ta ukrep naj bo čimbolj prilagodljiv in naj ustreza tržnim
gibanjem; v ta namen naj bo zlasti omogočeno prenehanjenjegove uporabe ob kratkem roku objave.
(35) Intervencija naj se ne uporablja kot umetna možnost prodajepresežkov proizvodnje, zato naj se spremeni sistem destilacije;predvidijo naj se naslednje oblike destilacije: obvezna destilacijastranskih proizvodov pri proizvodnji vina, obvezna destilacija1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —6
(1) UL L 208, 31.7.1986, str. 1.
(2) UL L 210, 28.7.1998, str. 14.
▼B
vina, pridelanega iz grozdja, ki se ne uvršča v celoti med sorte
vinske trte, destilacija, namenjena podpori trga z vinom v smislupospeševanja stalne preskrbe z vinskimi destilati v delih sektorjaza pitni alkohol, ki tradicionalno uporabljajo ta alkohol, in ukrepkrizne destilacije; vse druge oblike destilacije je treba opustiti;
zaradi prilagoditve potrebam trga in posebnim regionalnim
pogojem naj bodo ti ukrepi čimbolj fleksibilni.
(36) Čezmerno stiskanje zaradi slabe kakovosti tako dobljenega vina
naj se prepove, in da se to prepreči, naj se predvidi obvezna desti-lacija tropin in droži; vendar pa se zato, da se upoštevajo proiz-
vodni pogoji v nekaterih vinorodnih območjih, lahko predvidijo
odstopanja od te obveznosti; ker proizvodne in tržne strukture vvinorodni coni A in v nemškem delu vinorodne cone B lahkozagotovijo, da se dosežejo cilji ukrepa, proizvajalcem teh območijni treba destilirati stranskih proizvodov pri proizvodnji vina,temveč morajo pod nadzorom umakniti te stranske proizvode.
(37) Vino, dobljeno iz grozdja, ki se ne uvršča izključno v sorte vinske
trte, naj se najprej uporabi na tradicionalni način v proizvodnjižganih pijač in pri drugih tradicionalnih odjemalcih; zagotoviti je
treba obvezno destilacijo takšnega vina, ki je bilo proizvedenoprek običajnih količin, uporabljenih za takšne namene.
(38) V sektorju pitnega alkohola so nekateri pomembni tradicionalni
odjemalci proizvodov iz destilacije vina in drugih proizvodov na
osnovi vina; predvidi naj se podpora Skupnosti za destilacijonamiznega vina in ustreznega vina za pridobivanje namiznegavina za oskrbovanje tega trga v obliki primarne pomoči za destila-cijo takšnega vina in v obliki sekundarne pomoči za skladiščenje
tako dobljenega destilata.
(39) Za odpravo izjemnih motenj na trgu in za reševanje resnejših
problemov kakovosti naj se sprejme sistem ukrepov krizne desti-lacije; za reševanje posebnih problemov naj Komisija določivišino in obliko pomoči, tudi v primerih, ko je bil zabeleženopazen padec cene na trgu za neko vrsto vina; uveljavitev tega
ukrepa naj se prepusti presoji proizvajalcev; če se ta ukrep
uporablja tri leta zapored za določeno vrsto vina (na določenemobmočju), naj Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetuporočilo in predloge, če je to ustrezno.
(40) Odstranitev alkohola, dobljenega z destilacijo, naj se opravlja na
način, ki omogoča večjo preglednost in nadzor in izključuje
motnje na tradicionalnih trgih z alkoholom.
(41) Glede na različne enološke postopke, ki jih dovoljuje ta uredba,
vsi proizvajalci Skupnosti trenutno ne povečujejo volumenskegadeleža alkohola pod enakimi gospodarskimi pogoji; da bi odpra-vili to razlikovanje, je treba pospešiti uporabo vinskih proizvodovza obogatitev, ki naj izboljša prodajne možnosti in pomaga
preprečevati presežke vina; zato je treba uskladiti cene različnih
proizvodov za obogatitev; to se lahko doseže s sistemom pomočiza zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni mošt iznekaterih regij, ki se uporabljata za obogatitev.
(42) Za stabilnejše ravnovesje med proizvodnjo in porabo je treba
povečati porabo vinskih proizvodov; upravičeni so celo ukrepi
pred proizvodnjo namiznega vina, s tem da se pospešuje uporabamošta za nekatere druge namene kakor za proizvodnjo vina, spomočjo, ki zagotavlja, da lahko vinski proizvodi Skupnosti ohra-nijo svoje običajne prodajne možnosti; ukrep naj se uporabi tako,da se prepreči izkrivljanje konkurence in se upoštevajo tradicio-
nalni proizvodni postopki.
(43) Proizvajalci, ki niso izpolnili svojih obveznosti v okviru obvezne
destilacije, naj bi bili izključeni iz vseh drugih intervencijskihukrepov.
(44) Predvidijo naj se možni ukrepi ob visokih cenah na trgu Skup-nosti.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —7
▼B
(45) Ustanovitev organizacij proizvajalcev zaradi posebnih značilnosti
trga z vinom lahko prispeva k uresničitvi ciljev skupne ureditvetrga za vino; države članice lahko priznajo takšne organizacije;
ustanovljene morajo biti na prostovoljni podlagi in morajo doka-zati koristnost z obsegom delovanja in učinkovitostjo storitev, ki
jih zagotavljajo svojim članom.
(46) Za izboljšanje delovanja trga za kakovostno vino, pridelano na
določenem pridelovalnem območju (pdpo), in namizno vino z
geografsko označbo naj bi imele države članice možnost, da ures-
ničujejo odločitve sektorskih organizacij; te odločitve naj ne obse-gajo nekaterih skupnih dejavnosti; Komisija naj zagotovi, da sotakšne odločitve usklajene s pravom Skupnosti; sektorske organi-zacije naj opravljajo nekatere naloge, pri čemer naj upoštevajo
interese potrošnikov.
(47) Na ravni Skupnosti naj se iz zdravstvenih razlogov in zaradi
kakovosti določijo enološki postopki in obdelave, ki so edino
dovoljeni za predelavo proizvodov, zajetih v tej uredbi; iz
podobnih razlogov naj se za proizvodnjo vina za prehrano ljudiuporabljajo samo sorte vinske trte.
(48) Proizvodni pogoji, zlasti zemlja, lega in podnebje, se zelo razliku-jejo od enega vinorodnega območja Skupnosti do drugega, zato jetreba upoštevati te razlike pri enoloških postopkih in obdelavah;zaradi preprostosti in da se omogočijo spremembe na podlagiizkušenj in tehnološkega napredka, naj se nekatere omejitve inpogoji, povezani s temi postopki in obdelavami, določijo v okviru
podrobnih pravil; v tej uredbi naj se glede na njihov zdravstveni
pomen določijo mejne vrednosti žveplovega dioksida, sorbinske
kisline in kalijevega sorbata.
(49) Določijo naj se uradno dovoljene metode za analizo proizvodoviz grozdja in vina.
(50) Opis, označevanje in predstavitev proizvodov, ki so zajeti v tejuredbi, pomembno vplivajo na njihovo trženje; ta uredba naj zatos tem v zvezi določi pravila, ki upoštevajo legitimne interesepotrošnikov in proizvajalcev in pospešujejo nemoteno delovanjenotranjega trga in proizvodnjo kakovostnih proizvodov; temeljnanačela teh pravil naj zagotovijo obvezno uporabo nekaterih
podatkov, s katerimi se lahko opredeli proizvod in se potrošnikom
lahko priskrbijo nekatere pomembne informacije, in optimalnouporabo drugih informacij na podlagi predpisov Skupnosti ali obupoštevanju predpisov o preprečevanju goljufij.
(51) Pravila o označevanju morajo zajemati določbe o preprečevanjudejanj zlorabe, kazni na ravni Skupnosti, ki se uporabijo obneustreznem označevanju na etiketah, o uporabi jezikov, zlasti koso vpletene različne abecede, in o uporabi zaščitenih imenblagovnih znamk, zlasti kadar bi to lahko povzročilo zmedo med
potrošniki.
(52) Glede na razlike med proizvodi, ki so zajeti v tej uredbi, njiho-vimi trgi in pričakovanji potrošnikov in tradicionalno uporabo je
treba ločiti posamezna pravila za zadevne proizvode, zlasti zapeneča vina glede na njihovo izvor.
(53) Ta pravila naj veljajo tudi za označevanje na etiketah uvoženihproizvodov, zlasti za pojasnitev njihovega izvora in da bi se izog-nili kakršnikoli zamenjavi s proizvodi Skupnosti.
(54) Pravica do uporabe geografskih označb in drugih običajnihnavedb je pomembna; pravila naj zato urejajo to pravico in varu-jejo te izraze; da se pospešuje poštena konkurenca in da ni zava-janja potrošnikov, se mora to varovanje razširiti tudi na proiz-vode, ki ne sodijo v to uredbo, vključno s proizvodi, ki niso zajetiv Prilogi I k Pogodbi.
(55) Ob upoštevanju interesov potrošnikov in prizadevanju za enakoobravnavo kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelo-valnem območju (pdpo) v tretjih državah, je treba predvideti1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —8
▼B
določbe za ustanovitev vzajemnih dogovorov, po katerih vino,
uvoženo za neposredno prehrano ljudi in z geografsko označboter prodano v Skupnosti, uživa to zaščito in ustrezni nadzor.
(56) Ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo zlasti iz členov 23 in 24
Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki
je sestavni del Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske
organizacije, odobrenega z Odločbo 94/800/ES (1), se zadevnim
strankam omogoči, da se pod nekaterimi pogoji prepreči nezako-nita uporaba geografskih označb, ki jih ščiti tretja država, članica
Svetovne trgovinske organizacije.
(57) Razvoj politike pospeševanja kakovosti proizvodnje v kmetijstvuin predvsem v vinogradništvu prispeva k izboljšanju tržnih razmer
in s tem k povečanju prodajnih možnosti; sprejem dodatnih
skupnih predpisov o proizvodnji in nadzoru kakovostnih vin,pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), sodi vokvir te politike in lahko prispeva k doseganju teh ciljev.
(58) Za zagotovitev minimalne kakovosti za kakovostna vina, pride-lana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), preprečitve
nenadzorovanega širjenja proizvodnje takšnega vina in uskladitve
določbe posameznih držav članic in da se določijo pogoji lojalne
konkurence v Skupnosti, se določi okvir pravil Skupnosti zaproizvodnjo in nadzor kakovostnega vina, pridelanega na dolo-čenem pridelovalnem območju (pdpo), s katerim je treba uskladitiposebne določbe, ki jih sprejmejo države članice.
(59) Dejavnike, po katerih se razlikuje posamezno kakovostno vino,
pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo), je trebanašteti in opredeliti glede na vrsto in pomen ob upoštevanjuobičajnih proizvodnih pogojev; prav tako je treba vzpostavitiskupna prizadevanja za uskladitev zahtev po kakovosti; ti dejav-niki so: razmejitev področja pridelave, sorte vinske trte, postopki
pridelave, metode proizvodnje vina, minimalni naravni volu-
menski deleži alkohola (v %), hektarski donos, pa tudi analiza inocena organoleptičnih lastnosti; določijo naj se posebna pravila zakakovostna likerska vina, pridelana na določenem pridelovalnemobmočju (pdpo), in kakovostna peneča vina, pridelana na dolo-čenem pridelovalnem območju (pdpo), zaradi posebne narave teh
proizvodov.
(60) Izkušnje so pokazale potrebo po oblikovanju pravil za deklasi-
ranje kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnemobmočju (pdpo), med namizna vina in po določitvi primerov, vkaterih se proizvajalec lahko odpove zahtevi za uvrstitev svojegaproizvoda, ki je naveden v prijavi letine ali proizvodnje kot
ustrezni proizvod za predelavo v kakovostno vino, pridelano na
določenem pridelovalnem območju (pdpo).
(61) Za ohranitev posebne kakovostne značilnosti kakovostnih vin,pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), sedržavam članicam dovoli, da uporabljajo dodatna ali strožja
pravila za proizvodnjo in trženje kakovostnih vin, pridelanih na
določenem pridelovalnem območju (pdpo), v skladu s tradicional-
nimi običaji in postopki.
(62) Vzpostavitev enotnega trga Skupnosti za vino zahteva uvedboenotnega trgovinskega sistema na zunanjih mejah Skupnosti; trgo-vinski sistem, ki poleg ukrepov na zunanjih trgih vključujeuvozne dajatve in izvozna nadomestila, načeloma stabilizira trgSkupnosti; trgovinski sistem naj temelji na obveznostih, sprejetih
na urugvajskem krogu večstranskih trgovinskih pogajanjih.
(63) Za spremljanje obsega trgovine z vinom s tretjimi državami je
treba predvideti sistem uvoznih in izvoznih dovoljenj za nekatereproizvode, ki vključuje polog varščine za zagotovitev, da sedejansko opravijo posli, za katere se vložijo zahtevki.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —9
(1) UL L 336, 23.12.1994, str. 1.
▼B
(64) Za preprečitev neželenih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko
izhajali iz uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, naj se za uvozenega ali več takšnih proizvodov zaračuna plačilo dodatnih
uvoznih dajatev, če so izpolnjeni ustrezni pogoji.
(65) Pod nekaterimi pogoji naj se Komisiji dodeli možnost, da odpira
in upravlja tarifne kvote, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov,
sprejetih v skladu s pogodbo, ali iz drugih pravnih aktov Sveta.
(66) Nadomestila, odobrena za izvoz v tretje države v okviru Spora-zuma o kmetijstvu Svetovne trgovinske organizacije (
1), ki ustre-
zajo razliki v cenah v Skupnosti in na svetovnem trgu, naj varu-jejo delež Skupnosti v mednarodni trgovini z vinom; ta nadome-
stila naj se omejijo glede na količino in vrednost.
(67) Določitev nadomestil naj zagotovi upoštevanje vrednostnihomejitev v okviru spremljanja plačil v skladu z določbami oEvropskem kmetijskem usmerjevalnem in jamstvenem skladu;spremljanje se lahko olajša z obvezno vnaprejšnjo določitvijonadomestil; pri diferenciranih nadomestilih se predvidi možnostspremembe navedenega namembnega območja na zemljepisnem
območju, za katero velja enotna višina nadomestil; pri spremembi
namembnega območja se plača nadomestilo, ki velja za dejanskonamembno območje, pri čemer se ne sme prekoračiti zgornja
meja nadomestila, ki se uporablja za prvotno določeno namembnoobmočje.
(68) Za zagotovitev skladnosti s količinskimi omejitvami je treba
vpeljati zanesljiv in učinkovit sistem spremljanja; v ta namen je
dodelitev nadomestila vezana na izvozno dovoljenje; nadomestilanaj se dodelijo v okviru razpoložljivih količin ob upoštevanjuposebnega položaja vsakega zadevnega proizvoda; izjeme od tegapravila so dovoljene samo pri pomoči v hrani, zanje ne veljanobena omejitev; spremljanje količin, izvoženih z nadomestili
med tržnim letom v skladu s Sporazumom o kmetijstvu Svetovne
trgovinske organizacije, naj se opravi na podlagi izvoznih dovo-ljenj, izdanih za vsako tržno leto.
(69) Poleg sistema, opisanega zgoraj, in v obsegu, potrebnem zanjegovo pravilno delovanje, se uravnava, ali kadar tako zahtevapoložaj na trgu, prepove uvoz po postopku aktivnega oplemeni-
tenja.
(70) Sistem carin omogoča, da se odpravijo vsi drugi zaščitni ukrepi
na zunanjih mejah Skupnosti; vendar pa bi se notranji trg inmehanizem dajatev lahko v izjemnih okoliščinah izkazala zapomanjkljiva; da ne bi trga Skupnosti izpostavljali nezavarova-nega motnjam, ki lahko iz tega izhajajo, bi morala Skupnost v teh
primerih nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe; ti ukrepi naj bi
bili v skladu z obveznostmi iz ustreznih sporazumov Svetovnetrgovinske organizacije.
(71) Za uvožene proizvode iz tretjih držav je treba uporabiti pravila oposebnih zahtevah za nekatere proizvode, ki zagotavljajo sklad-nost z opredelitvami vin v Skupnosti; ti proizvodi morajo biti tudi
usklajeni s predpisi, ki so veljavni v državi izvora, in po potrebi
opremljeni z analiznim izvidom.
(72) Predvidi naj se, da so vsi proizvodi, ki so zajeti v tej uredbi,opremljeni s spremljajočim dokumentom, kadar so v obtokuznotraj Skupnosti.
(73) Z dodelitvijo nekaterih vrst pomoči bi bila ogrožena vzpostavitevenotnega trga; predpisi Pogodbe, ki dovoljujejo dodelitev pomoči
posameznih držav članic in prepoved tistih ukrepov, ki niso
združljivi z načeli enotnega trga, naj se uporabljajo v skupniureditvi trga za vino; predpisi o premijah za trajno opustitev vino-gradništva naj sami po sebi ne ovirajo dodelitve nacionalnepomoči za iste namene.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —10
(1) UL L 336, 23.12.1994, str. 22.
▼B
(74) Zaradi potrebne zapletenosti predpisov na področju vina so organi
držav članic pristojni za zagotovitev skladnosti; Komisija naj bi
sama spremljala in zagotavljala skladnost predpisov prek svojihinšpektorjev, ki sodelujejo z organi držav članic.
(75) Ob upoštevanju razvoja skupnega trga za vino se države članice
in Komisija medsebojno oskrbujejo z informacijami, potrebnimiza uporabo te uredbe; proizvajalci vinskega grozdja, mošta invina naj oddajo prijavo pridelka, ker so ti podatki potrebni;države članice naj zahtevajo nadaljnje podatke od proizvajalcev;
Komisiji naj bi bilo dovoljeno, da uporabi zunanjo pomoč za
ovrednotenje katerih koli podatkov.
(76) Za lažje izvajanje predlaganih ukrepov naj se predvidi postopekza tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo v
okviru upravljalnega odbora.
(77) Skupnost naj financira izdatke držav članic v okviru obveznosti,
ki izhajajo iz uporabe te uredbe, v skladu z Uredbo Sveta (ES)št. 1258/1999 o financiranju skupne kmetijske politike (
1).
(78) Skupna ureditev trga za vino naj istočasno ustrezno upoštevacilje, postavljene v členu 33 in 131 Pogodbe.
(79) Skupna ureditev trga za vino naj se uporablja v smislu spora-
zumov, sklenjenih v skladu s členom 300(2) Pogodbe, zlasti tistih,
ki sestavljajo del sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske
organizacije, namreč sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini (2).
(80) Prehod od ureditev v Uredbi (ES) št. 822/87 in v drugih uredbah
na področju vina na določila v tej uredbi lahko privede do težav,ki se ne upoštevajo v tej uredbi; da bi se lahko odzvala na to
možnost, lahko Komisija sprejme potrebne prehodne ukrepe;
Komisija naj bo pooblaščena tudi za reševanje določenih prak-tičnih problemov –
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
PODROČJE UPORABE
Člen 1
1. Skupna ureditev trga za vino zajema določbe o pridelovalnem
potencialu, tržnih mehanizmih, organizacijah proizvajalcev in sektorskihorganizacijah, enoloških postopkih in obdelavah, opisovanju, označe-vanju, predstavitvi in zaščiti, kakovostnem vinu, pridelanem na dolo-
čenem pridelovalnem območju (pdpo), in o trgovini s tretjimi državami.
2. Uporablja se za naslednje proizvode:
Oznaka KN Opis
a) 2009 60 Grozdni sok (vključno z grozdnim moštom)
2204 30 92
2204 30 942204 30 96
2204 30 98Drug grozdni mošt, razen mošta med fermentacijo ali z
zaustavljenim vrenjem brez dodajanja alkohola
b) ex 220 4 Vino iz svežega grozdja, vključno z alkoholiziranimi vini;
grozdni mošt, razen tistega iz tarifnih številk 2204 30 92,
2204 30 94, 2204 30 96 in 2204 30 981999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —11
(1) UL L 160, 26.6.1999, str. 103.
(2) UL L 336, 23.12.1994, str. 86.
▼B
Oznaka KN Opis
c) 0806 10 93
0806 10 95
0806 10 97Sveže grozdje, razen namiznega grozdja
2209 00 11
2209 00 19Vinski kis
d) 2206 00 10 Izpirek tropin
2307 00 11
2307 00 19Vinska usedlina
2308 90 11
2308 90 19Grozdne tropine
3. Opredelitev pojmov, uporabljenih v tej uredbi, se določi v Prilogi
I, pojmi v zvezi z alkoholnimi stopnjami v Prilogi II in pojmi v zvezi z
vinorodnimi conami v Prilogi III. Podrobna pravila za uporabo teh
prilog se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75.
▼A1
Ob pristopu se odloči, ali se bo Poljska uvrstila v vinorodno cono A v
Prilogi III.
▼B
4. Gospodarsko vinsko leto za proizvode, ki so zajeti v tej uredbi (vnadaljnjem besedilu vinsko leto), se začne 1. avgusta vsakega leta in sekonča 31. julija naslednjega leta.
NASLOV II
OBSEG VINOGRADNIŠKIH POVRŠIN
POGLAVJE I
ZASADITEV VINSKE TRTE
Člen 2
1. Zasaditev vinske trte po sortah, razvrščenih v skladu s členom 19
(1), je do 31. julija 2010 prepovedana, če se ne dodeli:
(a)pravica do nove zasaditve v skladu s členom 3;
(b)pravica do ponovne zasaditve v skladu s členom 4; ali
(c)pravica do zasaditve, dodeljena iz rezerv, kakor je navedeno v členu
5 ali v členu 6(1) ob uporabi člena 5(8).
Do tega datuma je prepovedano tudi precepljanje sort, ki niso vinske
sorte, na sorte, ki so vinske sorte.
2. Grozdje, pridelano na površinah:
(a)ki so bile zasajene z vinsko trto pred 1. septembrom 1998, in
(b)katerih proizvodi bi bili lahko odstranjeni samo z destilacijo v skladu
sčlenom 6(3) ali 7(4) uredbe (EGS) št. 822/87,
se ne sme uporabljati za proizvodnjo vina, ki je namenjeno za prodajo.
Proizvodi, ki so izdelani iz takšnega grozdja, se lahko dajo v prometsamo za destilacijo. Ti proizvodi se ne smejo uporabljati za pripravoalkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola znaša 80 vol. %
ali manj.
3. Kadar država članica sestavi preglednico obsega vinogradniških
površin v skladu s členom 16, lahko odstopa od odstavka 2 tega člena.
Takšno odstopanje se odobri do 31. julija 2002 in obsega dovoljenje, kise dodeli za zadevne površine za proizvodnjo vina, namenjenegatrženju.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —12
▼B
Odstopanje se odobri:
(a)kadar je zadevni proizvajalec poprej izkrčil druge vinske trte na
enakovredni površini čiste kulture, razen v primerih, kadar je vino-
gradnik prejel premijo za izkrčitev v skladu z zakonodajo Skupnostiin z nacionalno zakonodajo glede na zadevno površino; ali
(b)z dovoljenjem do uporabe pravice do ponovne zasaditve, kadar jo
proizvajalec dobi v obdobju, ki se določi po zasaditvi zadevne
površine; države članice lahko uporabijo tudi na novo dodeljene
pravice do zasaditve za namene, ki jih določa člen 6(1); ali
(c)kadar lahko država članica dokaže (v zadovoljstvo Komisije), da ni
zahtevala pravic do ponovne zasaditve, ki bi še vedno veljale, če bi
zanje zaprosila; takšne pravice se lahko uporabijo in prerazporedijo
proizvajalcem za površino, enakovredno po čisti kulturi; ali
(d)kadar se je zadevni proizvajalec obvezal, da bo v treh letih izkrčil
površino, ki je enakovredna po čisti kulturi, če je bila ta površina
vpisana v register vinogradov zadevne države članice.
4. Kadar se uporablja odstavek 3(a) ali (c), odmerijo države članice
ustrezno upravno kazen za zadevne pridelovalce.
5. Odstavek 3(c) se lahko uporablja samo za površine, ki ne prese-
gajo meje 1,2 % celotne površine, zasajene z vinsko trto.
6. Kadar se uporablja odstavek 3(b):
(a)pridelovalec pridobi pravice iz rezerve, to je možno samo v skladu s
členom 5(3)(b) in za to plača 150 % cene, ki jo države članice
navadno zaračunajo v okviru te določbe, ali
(b)pridelovalec kupi pravico do ponovne zasaditve, ta pravica se razširi
na zadevno površino plus 50 %, pri čemer se teh 50 % prenese v
rezervo ali rezerve v skladu s členom 5 ali se doda na novo
podeljenim pravicam do zasaditve v skladu s členom 6(1), kadar se
uporabi člen 5(8).
7. Površine, ki so zasajene s sortami vinske trte, razvrščenimi v
skladu s členom 19(1):
(a)zasajene od 1. septembra 1998, katerih proizvodi se v skladu s
členom 6(3) ali 7(4) Uredbe (EGS) št. 822/87 lahko odstranijo samo
z destilacijo, ali
(b)zasajene s prekršitvijo prepovedi zasaditve iz odstavka 1,
je treba izkrčiti. Stroške takšne izkrčitve nosi zadevni pridelovalec.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za uporabo tega odstavka.
Člen 3
1. Države članice lahko proizvajalcem priznajo pravice do nove zasa-
ditve za površine:
(a)namenjene za novo zasaditev, ki se opravi v okviru ukrepov komasa-
cije ali ukrepov, zadevajočih obvezni odkup zemlje v javnem inte-
resu v skladu z nacionalno zakonodajo,
(b)namenjene za vinogradniške poskuse ali
(c)namenjene za nasade matičnih trt za cepiče.
Države članice lahko priznajo pravice do nove zasaditve tudi za
površine, katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeniizključno za porabo v družini pridelovalca.
2. Države članice lahko dodelijo pravice do nove zasaditve najpo-
zneje do 31. julija 2003 za površine, namenjene za proizvodnjo kako-
vostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju
(pdpo), ali namiznega vina z geografsko označbo, kjer je bilo ugotov-ljeno, da je pridelava zadevnega vina zaradi njegove kakovosti velikonižja od povpraševanja.
3. Pravice do nove zasaditve uporablja pridelovalec, kateremu so bile
dodeljene, za površine in namene, za katere so bile dodeljene.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —13
▼B
4. Pravice do nove zasaditve se uporabijo pred iztekom drugega
vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene. Pravice do nove zasa-ditve, razen tistih iz odstavka 1, ki se ne uporabijo v tem obdobju, sedodelijo rezervam v skladu s členom 5(2)(a).
5. Pravice do nove zasaditve, razen tistih, navedenih v odstavku 1, se
lahko dodelijo proizvajalcem samo v okviru količin, določenih v členu 6
(1). Pri tem velja:
(a)pred dodelitvijo na novo dodeljenih pravic do zasaditve, navedenih
včlenu 6, rezervi ali rezervam zagotovijo države članice, da se z
dodelitvijo pravic do nove zasaditve ne zmanjša obseg na novo obli-
kovanih pravic do zasaditve v skladu s členom 6(1) na vrednost, ki
je manjša od nič; in
(b)kakor hitro je država članica dodelila na novo priznane pravice do
zasaditve rezervi ali rezervam v skladu s členom 6, pomeni poznejša
dodelitev pravice do nove zasaditve prenehanje pravice do zasaditve,dodeljene rezervi ali rezervam za površino, enakovredno po čisti
kulturi za zadevno regijo. Če v zadevni rezervi ali rezervah ni na
voljo dovolj pravic do zasaditve, se ne smejo dodeliti pravice donove zasaditve.
Člen 4
1. Pravice do ponovne zasaditve so:
(a)pravice do ponovne zasaditve v skladu z odstavkom 2 ali
(b)podobne pravice, pridobljene v okviru poprejšnje zakonodaje Skup-
nosti ali nacionalne zakonodaje.
2. Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelo-
valcem, ki so izkrčili vinogradniško površino. Države članice lahko
dodelijo pravice do ponovne zasaditve proizvajalcem, ki se obvežejo, da
bodo izkrčili vinogradniško površino pred iztekom tretjega leta, potem
ko je bila površina zasajena. Pravice do ponovne zasaditve veljajo zapovršino, po čisti kulturi enakovredno površini, ki je bila izkrčena ali jo
je treba izkrčiti.
3. Pravice do ponovne zasaditve se uveljavljajo na gospodarstvu, za
katero so bile dodeljene. Države članice smejo nadalje določiti, da se
takšne pravice do ponovne zasaditve lahko izkoristijo samo na površini,ki je bila izkrčena.
4. Z odstopanjem od odstavka 3 se pravice do ponovne zasaditve
lahko delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državičlanici, kadar:
(a)se del zadevnega gospodarstva prenese na tisto drugo gospodarstvo.
V tem primeru se pravica do ponovne zasaditve lahko uporablja na
površini drugega gospodarstva, ki ne sme biti večja od prenesenepovršine; ali
(b)so površine na tem drugem gospodarstvu določene za:
(i) proizvodnjo kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelo-
valnem območju (pdpo), ali namiznih vin, opisanih z geografskooznačbo, ali
(ii) obdelovanje matičnih nasadov vinske trte za cepiče.
Pravice se lahko uporabljajo samo za površine in za namene, za katere
so bile dodeljene.
Države članice zagotovijo, da uporaba teh odstopanj ne vodi k skup-
nemu povečanju pridelovalnih površin na njihovem ozemlju, zlasti kadarse prenosi opravijo z nenamakane površine na namakane površine.
5. Pravice do ponovne zasaditve, pridobljene po tej uredbi, se upora-
bijo pred iztekom petega vinskega leta po koncu leta, v katerem se jeopravila izkrčitev. S pravico do odstopanja lahko države članice to
obdobje podaljšajo na osem vinskih let. Pravice do ponovne zasaditve,ki se ne uporabijo v tem obdobju, se namenijo rezervam v skladu sčlenom 5(2)(a).1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —14
▼B
Člen 5
1. Da bi izboljšali upravljanje pridelovalnih površin na nacionalni in/
ali regionalni ravni, ustanovijo države članice nacionalno rezervo in/ali
po potrebi regionalne rezerve pravic do zasaditve.
2. Rezervi ali rezervam se dodelijo naslednje pravice:
(a)pravice do nove zasaditve, pravice do ponovne zasaditve in pravice
do zasaditve iz rezerve, ki se ne uporabijo v časovnem roku, dolo-
čenem v členu 3(4), členu 4(5) oziroma odstavku 6 tega člena;
(b)pravice do ponovne zasaditve, ki so jih proizvajalci, imetniki teh
pravic, dodelili rezervi v zameno za izplačilo iz nacionalnih skladov,
katerega višino in vse druge podrobnosti določijo države članice ob
upoštevanju legitimnih interesov strank;
(c)na novo priznane pravice do zasaditve v skladu s členom 6;
▼A1
(d)za Ciper, pravice zasaditve 2000 ha za proizvodnjo kakovostnega
vina iz nacionalnih rezerv Cipra, ki so obstajale pred pristopom.
Ciper Komisiji predloži listo regij katerim so dodeljene pravice zasa-
ditve iz teh nacionalnih rezerv.
▼B
3. Države članice lahko podelijo pravice, dodeljene rezervi:
(a)brez plačila proizvajalcem, ki niso starejši od 40 let, ki imajo
ustrezno poklicno znanje in sposobnosti, ki prvič ustanavljajo vino-
gradniško gospodarstvo in so gospodarji oziroma vodijo to vinograd-niško gospodarstvo; ali
(b)za plačilo v nacionalne, in če je to primerno, v regionalne sklade
proizvajalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vino-
gradov, katerih proizvodnja ima zagotovljen trg. Države članice
opredelijo merila za določitev zneskov plačila, ki se lahko razlikujejoglede na načrtovani končni proizvod zadevnih vinogradov.
4. Države članice zagotovijo, da lokacije, na katerih se uporabljajo
pravice do zasaditve iz rezerve, uporabljene sorte in tehnologija obdelo-vanja zagotavljajo, da bo poznejša proizvodnja ustrezala tržnemupovpraševanju in da bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povpreč-
nemu pridelku v regiji, v kateri se takšne pravice uporabljajo, zlasti
kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo nanamakanih površinah.
5. Pravice do zasaditve, dodeljene rezervi, se lahko ponovno dodelijo
iz rezerve najpozneje do konca petega vinskega leta po letu, v kateremso bile dodeljene. Pravice do zasaditve, ki v tem roku niso bile dode-
ljene, ugasnejo.
6. Pravice do zasaditve, dodeljene iz rezerve, se uporabijo do konca
drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene. Pravice dozasaditve, dodeljene iz rezerve, ki niso bile uporabljene v tem času, se
ponovno dodelijo rezervi v skladu z odstavkom 2(a).
7. Kadar država članica oblikuje regionalne rezerve, lahko določi
pravila, ki dovoljujejo prenos pravic do zasaditve med regionalnimi
rezervami. Če v isti državi članici obstajajo regionalne in nacionalne
rezerve, se lahko dovolijo tudi prenosi med njimi.
Pri prenosih po tem odstavku se lahko uporabi koeficient omejevanja.8. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 7 se lahko pristojni organ
države članice odloči, da ne bo uporabljal sistema rezerve, kadar lahko
država članica dokaže, da ima na voljo učinkovit sistem za upravljanje
pravic do zasaditve na celotnem ozemlju. Ta sistem lahko po potrebiodstopa od ustreznih določb tega poglavja. Kadar ima država članica
takšen sistem, se pravice do zasaditve iz prvega stavka člena 4(5)
podaljšajo za pet vinskih let. Drugi stavek člena 4(5) se uporablja
naprej.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —15
▼B
Člen 6
1. Na novo oblikovane pravice do zasaditve, vključno s pravicami do
nove zasaditve, ki jih priznavajo države članice na podlagi člena 3(2), se
dodelijo:
(a)Nemčija: 1 534 ha
Grčija: 1 098 ha
Španija: 17 355 ha
Francija: 13 565 ha
Italija: 12 933 ha
Luksemburg: 18 ha
Avstrija: 737 haPortugalska: 3 760 ha
(b)rezerva Skupnosti: 17 000 ha.
2. Na novo oblikovane pravice se lahko dodelijo samo rezervi ali se
uporabljajo v skladu s členom 2(3)(b), kadar država članica sestavi
preglednico obsega vinogradniških površin v skladu s členom 16.
3. Dodelitev na novo oblikovanih pravic do zasaditve v skladu z
odstavkom 1 rezervi ali uporaba teh pravic v skladu s členom 2(3)(b) se
lahko opravi samo enkrat.
▼A1
4. Za Češko so novoustvarjene pravice zasaditve dodeljene za proiz-
vodnjo kakovostnega vina pdpo, ki znaša 2 % od skupnih površin podvinogradi, ki so na Češkem v tej rabi 1. maja 2004. Te pravice se dode-
lijo v nacionalno rezervo, za katero se uporabi člen 5.
Za Malto se novoustvarjene pravice zasaditve dodelijo za proizvodnjo
kakovostnega vina pdpo do skupaj 1 000 ha zasajene vinorodne površine
na Malti. Te novoustvarjene pravice zasaditve se uporabijo najkasneje
do vinskega leta 2005/2006. Če se te pravice ne uporabijo do vinskega
leta 2005/2006, se dodelijo v rezervo, za katero se uporabi člen 5.
▼
B
Člen 7
1. V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)izkrčitev pomeni popolno odstranitev vseh rastlin vinske trte na
parceli, zasajeni z vinsko trto;
(b)zasaditev pomeni dokončno zasaditev rastlin vinske trte ali delov
rastlin vinske trte, bodisi cepljenih ali necepljenih, za pridelavo
grozdja ali vzpostavitev matičnega nasada za cepiče;
(c)pravica do zasaditve pomeni pravico do zasaditve vinske trte na
podlagi pravice do nove zasaditve, pravice do ponovne zasaditve,
pravice do zasaditve iz rezerve ali na novo oblikovane pravice do
zasaditve v skladu s pogoji, določenimi v členih 3, 4, 5 in 6;
(d)pravica do ponovne zasaditve pomeni pravico do zasaditve vinske
trte na površini, ki je po čisti kulturi enakovredna tisti, na kateri je
bila izkrčena vinska trta ali bo izkrčena vinska trta v skladu s pogoji,določenimi v členu 4 in členu 5(8);
(e)precepljanje pomeni cepljenje vinske trte, ki je že bila cepljena.
2. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom, določenim v členu 75.
Ta pravila lahko zajemajo zlasti:
—določbe o destilaciji proizvodov iz člena 2(7),
—določbe o preprečevanju čezmernih upravnih stroškov pri uporabi
določb tega poglavja,
—priznanje v skladu s členom 3(2),
—sočasni obstoj nasadov v skladu s členom 4(2),1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —16
▼B
—uporabo koeficienta omejevanja v skladu s členom 5(7),
—uporabo rezerve Skupnosti, navedene v členu 6(1). Pravila lahko
zlasti predvidijo, da se v času do 31. decembra 2001 dodelijo
državam članicam v uporabo na novo oblikovane pravice do zasa-
ditve iz rezerve Skupnosti na območjih, na katerih se lahko dokažedodatna potreba, ki bi se lahko zadovoljila z dodelitvijo teh na novo
priznanih pravic do zasaditve,
—določbe, ki zagotavljajo, da pravice do nove zasaditve, dodeljene v
skladu s členom 3(1), ne spodkopavajo prepovedi novih zasaditev v
skladu s členom 2(1).
3. Do 31. decembra 2003 in nato vsaka tri leta predloži Komisija
Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju tega poglavja.Poročilo lahko, če je to primerno, spremljajo predlogi za dodelitev
nadaljnjih na novo oblikovanih pravic do zasaditve.
POGLAVJE II
PREMIJE ZA TRAJNO OPUSTITEV VINOGRADNIŠTVA
Člen 8
1. Premija se lahko dodeli za trajno opustitev vinogradništva na dolo-
čeni površini.
Premija se lahko ob upoštevanju določb tega poglavja dodeli proizva-
jalcem, ki obdelujejo vinorodne površine za pridelavo vinskega grozdja.Zadevna površina ne sme biti manjša od 10 arov.
2. Države članice lahko določijo površine, za katere, če sploh, se
lahko odobri premija. Upravičenost do premije je lahko povezana tudi spogoji, vključno s tistimi, ki zagotavljajo ravnovesje med pridelavo invarstvom okolja na zadevnih območjih.
3. Odobritev premije pomeni za proizvajalca izgubo pravic do
ponovne zasaditve za površino, za katero je bila odobrena premija.
4. Države članice določijo višino premije na hektar ob upoštevanju
naslednjih meril:
(a)kmetijski pridelek ali pridelovalna zmogljivost gospodarstva,
(b)proizvodni postopek,
(c)zadevna površina v primerjavi s celotno površino gospodarstva,
(d)vrsta pridelanega vina,
(e)obstoj povezane proizvodnje.
5. Višina premije ne sme preseči zgornjih meja, ki jih je treba še
določiti.
Člen 9
Do premij niso upravičene:
(a)obdelane vinogradniške površine, za katere so bile ugotovljene
kršitve predpisov Skupnosti ali nacionalnih predpisov o zasaditvi v
obdobju, ki ga je treba določiti in ne sme presegati 10 vinskih let;
(b)vinogradniške površine, ki niso več oskrbovane;
(c)vinogradniške površine, zasajene v obdobju, ki ga je treba določiti in
ne sme presegati 10 vinskih let;
(d)vinogradniške površine, za katere je bila prejeta denarna pomoč za
prestrukturiranje in preusmeritev v obdobju, ki ga je treba določiti in
ne sme presegati 10 vinskih let.
Člen 10
Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom, določenim v členu 75.
Ta pravila lahko zajemajo zlasti:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —17
▼B
(a)datume za vložitev zahtevkov in izvedbo izkrčitve;
(b)pogoje za odobritev plačil;
(c)najvišje višine premije iz člena 8(5);
(d)vprašanja varstva okolja;
(e)določitev obdobij iz člena 9.
POGLAVJE III
PRESTRUKTURIRANJE IN PREUSMERITEV
Člen 11
1. Vzpostavi se sistem za prestrukturiranje in preusmeritev vino-
gradov.
2. Cilj sistema je prilagoditev proizvodnje tržnemu povpraševanju.
3. Sistem zajema enega ali več naslednjih ukrepov:
(a)zamenjava sort, vključno s precepljanjem;
(b)sprememba lokacije vinogradov;
(c)izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov v
skladu s cilji sistema.
Sistem ne zajema običajne obnove vinogradov, ki se jim je iztekla
naravna življenjska doba.
▼M5
Vključene so pravice do novih zasaditev, podeljene v okviru načrtov zamaterialne izboljšave iz Uredbe (ES) št. 950/97, in tiste, podeljene
mladim kmetom v tržnih letih 2000/2001, 2001/2002 in 2002/2003.
▼
B
4. Sistem je dostopen samo v tistih regijah države članice, za katere
je država članica sestavila preglednico obsega vinogradniških površin v
skladu s členom 16.
Člen 12
Države članice so odgovorne za izdelavo načrtov prestrukturiranja in
preusmeritve, in kjer je to primerno, za odobritev teh načrtov. Načrti
morajo ustrezati predpisom tega poglavja in izvršilnim določbam.
Člen 13
1. Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev se odobri samo, če so
predloženi načrti, ki so jih izdelale in po potrebi odobrile države članice.
Podpore se dodelijo v naslednjih oblikah:
(a)nadomestila proizvajalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja načrta
in
(b)prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve.
2. Nadomestilo pridelovalcem za izgubo dohodka ima lahko
naslednjo obliko:
(a)dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih nasadov vinske trte za
določeno obdobje, ki ni daljše od treh let, ne glede na določbe
poglavja I tega naslova; ali
(b)finančno nadomestilo, ki ga financira Skupnost.
3. Prispevek Skupnosti za stroške prestrukturiranja in preusmeritve
ne sme presegati 50 % teh stroškov. Vendar pa v regijah, uvrščenih pod
cilj 1 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999
o splošnih določbah zastrukturne sklade (1), znaša prispevek Skupnosti
največ 75 %. Brez poseganja v člen 14(4) države članice v nobenem
primeru ne smejo prispevati k stroškom prestrukturiranja.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —18
(1) UL L 161, 26.6.1999, str. 1.
▼B
Člen 14
1. Komisija nakaže začetna letna sredstva državam članicam na
podlagi objektivnih meril ob upoštevanju določenih pogojev in potrebter prizadevanj glede na cilj programa.
2. Začetna dodeljena sredstva se prilagodijo glede na dejanske stroške
in na podlagi pregledanih napovedi izdatkov, ki jih predložijo državečlanice ob upoštevanju cilja programa in razpoložljivih sredstev.
3. Pri finančni razdelitvi sredstev med države članice se upošteva
delež vinogradniških površin zadevne države članice v vseh površinah
Skupnosti.
4. Kadar se finančna sredstva dodelijo državi članici za neko število
hektarov, lahko država članica ta sredstva porabi za večje število
hektarov, kakor je število, za katero so bila sredstva dodeljena. Pri tem
lahko država članica uporabi nacionalna sredstva za povečanje zmanjša-
nega zneska na hektar do stopnje prvotne zgornje meje na hektar, ki jo
je določila Skupnost.
Člen 15
Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom iz člena 75.
Ta pravila lahko zajemajo zlasti:
(a)najmanjšo velikost zadevnega vinograda;
▼M5
(b)določbe, ki urejajo uporabo pravic do ponovne zasaditve na splošno
in uporabo pravic do nove zasaditve, podeljenih v okviru načrtov za
materialne izboljšave in mladim kmetom, pri izvajanju programov;
▼B
(c)določbe, ki preprečujejo povečanje pridelovalnega potenciala, izhaja-
joče iz tega poglavja;
(d)najvišji znesek podpore na hektar.
POGLAVJE IV
INFORMACIJE IN SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 16
1. Preglednica obsega vinogradniških površin zajema naslednje infor-
macije:
(a)površine, zasajene z vinsko trto, ki sodi med sorte za proizvodnjo
vina v skladu s členom 19(1), na ozemlju zadevne države članice:
(b)zadevne sorte;
(c)vse obstoječe pravice do zasaditve;
(d)vse nacionalne ali regionalne predpise, sprejete v okviru tega
naslova.
2. Država članica lahko predvidi, da se preglednica lahko sestavi na
regionalni podlagi. V tem primeru morajo biti vse regionalne pregled-
nice sestavljene do 31. decembra 2001. Če v skladu z določbami te
uredbe ena regija ne sestavi preglednice, to ne ovira uporabe teganaslova v drugih regijah zadevne države članice.
Člen 17
1. Komisija lahko opravi oceno:
(a)proizvodnje vinogradniško-vinarskih proizvodov;
(b)industrijske uporabe teh proizvodov;
(c)trendov potrošnje vina in drugih vinogradniško-vinarskih proiz-
vodov, ki se lahko uporabljajo za prehrano ljudi brez nadaljnje pred-
elave;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —19
▼B
(d)vseh drugih dejavnikov, ki so potrebni za upravljanje trga ali sistema
za uravnavanje ponudbe.
2. Pri pripravi teh ocen lahko Komisija uporabi pomoč zunanjih stro-
kovnjakov.
3. Komisija financira neodvisno študijo o uporabi medvrstnih sort.
Na podlagi te študije predloži Komisija do 31. decembra 2003 Evrop-
skemu parlamentu in Svetu poročilo, h kateremu se po potrebi priložijopredlogi.
Člen 18
1. Pridelovalci vinskega grozdja in proizvajalci mošta in vina prija-
vijo vsako leto količine pridelka zadnje trgatve. Države članice lahko
tudi zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijoprodane količine zadnje trgatve.
2. Proizvajalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno,
prijavijo vsako leto svoje zaloge mošta in vina, bodisi od trgatve v
tekočem letu ali od trgatev iz prejšnjih let. Mošt in vino, uvožena iz
tretjih držav, se navedeta ločeno.
Člen 19
1. Države članice razvrstijo sorte vinske trte za proizvodnjo vina. Vse
razvrščene sorte sodijo k vrsti Vitis vinifera ali nastanejo s križanjem te
vrste z drugimi vrstami roda Vitis. Naslednje sorte ne smejo biti zajete v
to razvrstitev:
—Noah
—Othello
—Isabelle
—Jacquez
—Clinton
—Herbemont.
2. V svoji razvrstitvi navedejo države članice sorte vinske trte, ki so
primerne za proizvodnjo posameznega kakovostnega vina, pridelanegana določenem pridelovalnem območju (pdpo), proizvedenega nanjihovem ozemlju. Te sorte sodijo k vrsti Vitis vinifera.
▼
A1
V primeru, da se Poljska uvrsti v vinorodno cono v skladu s členom 1
(3), bo ob pristopu določila sorte trt, ki so primerne za proizvodnjo
vsakega izmed kakovostnih vin na njenem ozemlju.
▼B
3. Samo tiste sorte vinske trte, ki so navedene v razvrstitvi, se lahkozasadijo, ponovno zasadijo ali cepijo na področju Skupnosti za proiz-
vodnjo vina. Ta omejitev ne velja za vinsko trto, ki se uporablja za
znanstvene raziskave in poskuse.
4. Površine, zasajene s sortami vinske trte za pridelavo vina, ki niso
navedene v razvrstitvi, se morajo izkrčiti, kolikor ni proizvodnja na tehpovršinah namenjena izključno za porabo v vinogradnikovi družini.Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za spremljanje te izjeme.
5. Kadar so sorte izločene iz razvrstitve, je treba zadevne površine
izkrčiti v 15 letih po njihovi izločitvi.
Člen 20
Določbe o registru vinogradov Skupnosti so navedene v Uredbi (EGS)
št. 2392/86.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —20
▼B
Člen 21
Poglavji I in II tega naslova se ne uporabljata v državah članicah, v
katerih proizvodnja vina ne presega 25 000 hektolitrov na vinsko leto.Ta proizvodnja se obračunava glede na povprečno proizvodnjo zadnjih
petih vinskih let.
Člen 22
Države članice lahko sprejmejo strožje nacionalne predpise za novo
zasaditev ali ponovno zasaditev ali precepljanje vinske trte. Lahko
zahtevajo, da se morajo zahtevki in informacije, predvideni v tem
naslovu, dopolniti z drugimi informacijami, potrebnimi za spremljanjerazvoja obsega vinogradniških površin.
Člen 23
1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom, določenim v členu 75.
Podrobna pravila lahko zajemajo zlasti:
(a)obliko in stopnjo podrobnosti informacij, ki se zahtevajo za pregled-
nico, navedeno v členu 16;
(b)vodenje razvrstitve sort vinske trte, navedenih v členu 19;
(c)namembnost proizvodov iz sort grozdja, ki niso zajete v tej razvr-
stitvi.
2. Določbe za spremni dokument za material za vegetativno razmno-
ževanje vinske trte in podrobni predpisi za njegovo uporabo skupaj stistimi, ki zadevajo nadzor, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom,določenim v členu 75.
3. Uredba (EGS) št. 2392/86 se lahko spremeni ali razveljavi v
skladu s postopkom, določenim v členu 75.
4. V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se odloča o tem, ali
je država članica sestavila preglednico, navedeno v členu 16, in ali naj
se ta odločitev pod ustreznimi pogoji prekliče, kadar država članica ne
posodobi preglednice, kakor je potrebno.
NASLOV III
TRŽNI MEHANIZMI
POGLAVJE I
POMOČ ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE
Člen 24
1. Proizvajalcem se dodeli pomoč za zasebno skladiščenje naslednjih
proizvodov:
(a)namizno vino;
(b)grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni
mošt.
2. Pomoč se dodeli ob sklenitvi pogodbe z intervencijsko agencijo o
dolgoročnem skladiščenju v času med 16. decembrom in 15. februarjem
naslednjega leta in pod pogoji, ki jih je treba določiti.
3. Pogodbe o dolgoročnem skladiščenju se sklenejo za čas, ki se
izteče:
(a)za namizna vina ne prej kakor 1. septembra po datumu sklenitve in
za grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni
grozdni mošt ne prej kakor 1. avgusta po datumu sklenitve;
(b)najpozneje 30. novembra po datumu sklenitve.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —21
▼B
Člen 25
1. Za sklenitev pogodb o skladiščenju veljajo pogoji zlasti glede
kakovosti zadevnih proizvodov.
2. Pogodbe za skladiščenje namiznega vina zajemajo določbe o
ukinitvi plačil pomoči in prenehanju ustreznih obveznosti proizvajalca
za vse skladiščene količine ali del skladiščenih količin, če tržne cene za
zadevno vrsto namiznega vina prekoračijo prag, ki ga je treba še dolo-
čiti.
3. Znesek pomoči za zasebno skladiščenje lahko zajema samo
tehnične stroške skladiščenja in stroške obresti, oboji se določijo postandardni stopnji.
4. Pri zgoščenem grozdnem moštu se lahko znesek prilagodi s koefi-
cientom, ki ustreza stopnji koncentriranja.
Člen 26
1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom, določenim v členu 75.
Ta pravila lahko določajo zlasti:
—določitev praga, stopnje in koeficienta iz člena 25,
—da se pogodbe o dolgoročnem skladiščenju za namizno vino lahko
sklenejo samo za posebna namizna vina,
—da se grozdni mošt, za katerega je bila sklenjena dolgoročna pogodbao skladiščenju, lahko predela v celoti ali delno v koncentrirani
grozdni mošt ali prečiščeni zgoščeni grozdni mošt v času trajanja
pogodbe,
—pravila za uporabo določbe o ukinitvi plačila pomoči, kakor je nave-
deno v členu 25(2),
—da grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, ki sta namenjena za proiz-
vodnjo grozdnega soka, ne smeta biti predmet dolgoročnih pogodb
za skladiščenje,
—dejanski čas veljavnosti pogodb.
2. Po enakem postopku, določenem v členu 75, se lahko zagotovi:
—da se sistem pomoči za zasebno skladiščenje ne sme uporabiti, kadar
razvoj trga pokaže, da sistem ni upravičen,
—da možnost sklepanja nadaljnjih dolgoročnih pogodb o skladiščenjulahko kadarkoli preneha, kadar to upravičuje položaj na trgu in zlasti
obseg, v katerem so bile pogodbe že sklenjene.
POGLAVJE II
DESTILACIJA
Člen 27
1. Čezmerno stiskanje zdrozganega ali nezdrozganega grozdja in
stiskanje vinskih droži je prepovedano. Ponovna fermentacija grozdnihtropin za druge namene, kakor je destilacija, je prepovedana.
2. Filtriranje in centrifugiranje vinskih droži se ne razume kot
stiskanje, če:
(a)so dobljeni proizvodi običajne trgovske kakovosti,
(b)droži ne preidejo v suho stanje.
3. Razen oseb in skupin, navedenih v odstavku 7, se od vsake fizične
ali pravne osebe ali skupine oseb, ki proizvaja vino, zahteva, da dobaviv destilacijo vse stranske proizvode, ki nastanejo pri proizvodnji vina.
4. Količina alkohola v stranskih proizvodih mora znašati vsaj 10 %
glede na volumenski delež alkohola, ki ga vsebuje vino, če je bilo proiz-
vedeno neposredno iz grozdja. Razen pri odstopanjih v tehnično upravi-čenih primerih ne sme znašati manj kakor 5 %, kadar je vino pridelanoiz grozdnega mošta, iz delno prevretega grozdnega mošta ali iz mladega1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —22
▼B
vina med vrenjem. Če se ustrezni procent ne doseže, potem mora zavez-
anec dobaviti za destilacijo ustrezno količino vina iz lastne proizvodnje,da se tako doseže ustrezni odstotek.
Lahko se odstopi od odstavka 3 in prvega pododstavka tega odstavka za
skupine proizvajalcev, ki jih je treba določiti, za nekatere proizvodneregije in za vino, ki je predmet destilacije, navedene v členu 28.
5. Obveznost dobave v skladu z odstavkom 3 se lahko izpolni tudi z
dobavo vina proizvajalcu kisa.
6. Vse fizične in pravne osebe ali skupine oseb, razen oseb in skupin,
navedenih v odstavku 7, ki razpolagajo s stranskimi proizvodi, nastalimi
iz kakršne koli predelave grozdja, razen vinifikacije, morajo te stranskeproizvode poslati v destilacijo.
▼
M8
7. Vse fizične ali pravne osebe ali skupine oseb, ki predelujejogrozdje, potrgano v vinorodni coni A ali v nemškem delu vinorodnecone B ali na površinah, zasajenih z vinskimi trtami v Češki republiki,
Malti, Avstriji, Sloveniji ali na Slovaškem, morajo stranske proizvode,nastale pri takšni predelavi, umakniti pod nadzorom in pod pogoji, ki jih
je treba določiti.
▼
B
8. Obveznosti, navedene v odstavku 3 oziroma odstavku 6, se lahko
izpolnijo tako, da se stranski proizvodi proizvodnje vina umaknejo pod
nadzorom in pod pogoji, ki jih je treba določiti.
9. Odkupna cena grozdnih tropin, vinskih droži in vina, dostavljenih
za destilacijo na podlagi tega člena, je 0,995 EUR na vol. %/hl.
10. Cena, ki jo plača destilarna, ne sme biti nižja od odkupne cene.11. Destilarna lahko:
(a)bodisi prejme pomoč glede na proizvod, ki ga je treba destilirati,
pod pogojem, da ima proizvod, dobljen z destilacijo, volumenski
delež alkohola najmanj 52 vol. %; ali
(b)bodisi dobavi proizvod, dobljen z destilacijo, intervencijski agenciji;
pod pogojem, da ima volumenski delež alkohola najmanj 92 vol. %.
Če je bilo vino predelano v vino, alkoholizirano za destilacijo, pred
dobavo v destilarno, se pomoč, navedena v (a), plača proizvajalcu alko-holiziranega vina in proizvod destilacije se ne sme dobaviti interven-cijski agenciji.
12. Lahko se odloči, da se mora alkohol namesto intervencijskemu
organu dobaviti izvajalcu, ki je vložil ponudbo v okviru razpisa, organi-ziranega za odprodajo proizvodov destilacije, sprejeto po postopku,navedenem v členu 31(1).
13. Odstavki 1 do 12 se ne uporabljajo za grozdni sok ali zgoščeni
grozdni sok ali grozdni mošt ali zgoščeni grozdni mošt, ki so namenjeniza pripravo grozdnega soka.
Člen 28
1. Kadar je vino, pridelano iz sorte grozdja, ki je v razvrstitvi za isto
upravno enoto uvrščeno kot sorta vinske trte, pa tudi kot sorta za drugenamene, se mora, če se prekoračijo običajne količine proizvodnje vina
inče se to vino ne izvozi v zadevnem vinskem letu, destilirati v času, ki
ga je treba še določiti. Razen v izjemnih primerih se lahko odda samo v
destilarno.
2. Običajno proizvedena količina vina se določi na podlagi:
(a)količine, proizvedene med referenčnim obdobjem, ki ga je treba
določiti;
(b)količine vina za tradicionalno uporabo.
3. Odkupna cena za vino, dobavljeno za destilacijo v skladu s tem
členom, je 1,34 EUR na vol. %; lahko se spreminja med določenimvinskim letom, pod pogojem, da ostane povprečje za to vinsko leto1,34 EUR na vol. %.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —23
▼B
4. Cena, ki jo plača destilarna, ne sme biti nižja od odkupne cene.
5. Destilarna lahko:
(a)bodisi prejme pomoč glede na proizvod, ki ga je treba destilirati,
pod pogojem, da ima proizvod, dobljen z destilacijo, volumenski
delež alkohola najmanj 52 vol. %; ali
(b)da se proizvod, dobljen z destilacijo, dobavi intervencijski agenciji,
pod pogojem, da ima volumenski delež alkohola najmanj 92 vol. %.
Če je bilo vino predelano v vino, alkoholizirano za destilacijo, pred
dobavo v destilarno, potem se pomoč, navedena v (a), plača proizvajalcu
alkoholiziranega vina in proizvod destilacije se ne sme dobaviti inter-vencijski agenciji.
6. Namesto dobave alkohola intervencijski agenciji se lahko odloči,
da se alkohol dobavi izvajalcu, ki je v okviru razpisa, organiziranega zaodprodajo proizvodov destilacije, vložil ponudbo, sprejeto po postopku
izčlena 31(1).
7. Ta člen velja ne glede na člen 1(2).
Člen 29
1. Skupnost lahko predvidi podporo za destilacijo namiznega vina in
vina, ki je primerno za proizvodnjo namiznega vina, da bi podprla trg z
vinom in zagotovila neprekinjeno oskrbo z vinskimi destilati tistih delov
sektorja za pitni alkohol, v katerih se takšen alkohol tradicionalnouporablja.
2. Podpora se izvaja v obliki primarne pomoči in sekundarne pomoči,
ki se plačata destilarnam.
3. Primarna pomoč se plača na podlagi količine namiznega vina in
vina, primernega za pridobivanje namiznega vina, ki se destilira.
4. Primarna pomoč se izvaja na podlagi sistema pogodb, sklenjenih
med destilarnami in pridelovalci vina. Določi se minimalna cena, ki joplačajo destilarne pridelovalcem vina; lahko se spreminja v določenem
vinskem letu, če ostane povprečje za tisto vinsko leto vsaj 2,488 EUR
na vol. %.
5. Višina primarne pomoči izkazuje:
(a)povprečno minimalno ceno, ki jo morajo plačati destilarne pridelo-
valcem vina v določenem vinskem letu glede na odstavek 4;
(b)potrebo po zagotovitvi oskrbe tradicionalnih trgov v sektorju pitnegaalkohola po konkurenčnih cenah.
6. Sekundarna pomoč se izvaja v obliki plačila za kritje razumnih
stroškov skladiščenja nastalega proizvoda. Omogoča naj lažje izvajanje
sistema primarne pomoči.
Člen 30
1. Ukrep krizne destilacije se lahko sprejme pri izrednih motnjah na
trgu zaradi znatnih presežkov in/ali problemov pri kakovosti.
2. Ukrep ima naslednje cilje:
(a)odprava določenih posebnih presežkov;
(b)zagotovitev redne neprekinjene oskrbe od ene letine do druge.
3. Ta ukrep je za pridelovalce prostovoljen.
4. Ukrep se lahko omeji na nekatere kategorije vina ali nekatere
površine pridelave. Ukrep se lahko uporabi za kakovostna vina, pride-lana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), samo na prošnjozadevne države članice.
5. Merilo za uvedbo ukrepa bi bilo lahko poslabšanje tržne cene za
neko kategorijo vina ali za vino z nekaterih površin pridelave v nekemčasu, ki ga je mogoče dokazati.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —24
▼B
6. Če Skupnost uporablja ta ukrep tri leta zapored za določeno vrsto
vina (na določenem območju), predloži Komisija Evropskemu parla-mentu in Svetu poročilo o nenehni krizi, ki po potrebi vključuje tudipredloge.
Člen 31
1. Alkohol, ki ga prevzame intervencijska agencija, se odstrani bodisi
na podlagi javne dražbe ali z razpisom. Pri odstranitvi takšnega alkoholase oblasti, če je možno, izognejo temu, da bi vplivale na možnosti tržne
prodaje alkohola, ki so tradicionalno odvisne od obstoja takšne prodaje.
Ne sme se odstraniti v sektorju za alkohol, ki je namenjen za prehrano.
2. Če preskrba dela tistega sektorja, v katerem je obvezna uporaba
vinskega alkohola, ni zagotovljena z uporabo členov 27, 28 in 29, se
lahko odloči, da se takšen alkohol v tem sektorju odstrani.
Člen 32
1. Za vino proizvajalcev, ki so povečali volumenski delež alkohola z
dodajanjem saharoze ali mošta, za katerega je bila zagotovljena pomočpočlenu 34, se odkupna cena, ki je določena za vsako destilacijo, razen
destilacije iz člena 27, zniža v okviru vsake vinorodne površine za
podoben pavšalni znesek, izračunan na podlagi višine pomoči, navedenevčlenu 34, in povečanja volumenskega deleža alkohola, predpisanega
za zadevno vinorodno površino.
2. Na željo zadevnega proizvajalca se znižanje uporablja samo za
količine, pri katerih se je volumenski delež alkohola povečal v skladu z
odstavkom 1.
Člen 33
1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom iz člena 75.
Ta pravila lahko zajemajo zlasti:
(a)odstopanja, navedena v tem poglavju;
(b)v skladu s členoma 27 in 28 pogoje, pod katerimi se izvaja destila-
cija, oceno volumenskega deleža alkohola v proizvedenem vinu,
pogoje, pod katerimi se proizvodi lahko dobavijo intervencijskiagenciji, in odkupne cene proizvodov destilacije, ki jih lahko prevza-mejo intervencijske agencije, oziroma merila za določitev teh cen;
(c)minimalne standarde za tropine in droži;
(d)pogoje, pod katerimi se lahko izvede umik pod nazorom, kakor ga
določa člen 27(7);
(e)količine vina, običajno proizvedenega, kakor je navedeno v členu 28
(2);
(f)podrobni mehanizem za uporabo ukrepa, navedenega v členu 30,
vključno s proizvodi, pa tudi prodajo proizvodov destilacije, zlasti
zaradi preprečevanja motenj na trgu z alkoholom in žganimi pija-
čami;
(g)določbo za prilagajanje odkupne cene, navedene v členu 28(3);
(h)določitev minimalne cene, navedene v členu 29(4).
2. Višina pomoči, opisanih v členih 27 in 28, ki zagotavljajo, da se
odstranijo proizvodi, višina pomoči, opisane v členu 29, in določbe o
razmerah, ki lahko privedejo do sprožitve ukrepa, navedenega v členu
30, ter višina in oblika finančne podpore Skupnosti za ta ukrep se dolo-čijo po postopku iz člena 75.
POGLAVJE III
POMOČ ZA POSEBNE UPORABE
Člen 34
1. Določi se pomoč za uporabo:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —25
▼B
(a)zgoščenega grozdnega mošta;
(b)prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta,
proizvedenih v Skupnosti, kadar se uporabljata za povečanje volumen-
skega deleža alkohola v vinskih proizvodih, za katere je takšno pove-čanje dopustno glede na to uredbo.
2. Dodelitev pomoči se lahko rezervira za proizvode, ki prihajajo iz
vinorodne cone C III, če brez tega ukrepa ni mogoče zagotoviti trgovine
z moštom in rezanim vinom.
3. Višina pomoči se določi v evrih na vol. % potencialnega volumen-
skega deleža alkohola in na hektoliter zgoščenega grozdnega mošta aliprečiščenega zgoščenega grozdnega mošta, ob upoštevanju razlike med
stroški obogatitve s temi proizvodi in s saharozo.
Člen 35
1. Določi se pomoč za uporabo:
(a)grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, pridelanega v
Skupnosti, za pridelavo grozdnega soka ali pridelavo drugih užitnih
proizvodov iz tega grozdnega soka;
(b)grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, pridelanega v coni
C III za proizvodnjo, v Združenem kraljestvu in na Irskem, proiz-
vodov, ki sodijo pod tarifno oznako KN 2206 00, za katere se lahkov skladu s točko C odstavka 2 Priloge VII tem državam članicam
dovoli uporaba sestavljenega imena, ki zajema besedo „vino”;
(c)zgoščenega grozdnega mošta, pridelanega v Skupnosti kot bistveni
sestavni del serije izdelkov, ki se trži v Združenem kraljestvu in na
Irskem z jasnimi navodili za potrošnika za pripravo pijače kot imita-cije vina (doma narejeno vino).
2. Če se ugotovi, da vodi geografska omejitev za pridelavo grozd-
nega mošta in zgoščenega grozdnega mošta, navedenih v odstavku 1(b),
k izkrivljanju konkurence, se lahko z odstopanjem od odstavka 1(b)odloči, da se ta pomoč razširi tudi na grozdni mošt in zgoščeni grozdni
mošt, ki se proizvajata v drugih regijah Skupnosti, ne le v vinorodniconi C III.
3. Pomoči v skladu z odstavkom 1 se rezervirajo izključno za
uporabo proizvodov, ki se pridobivajo iz sort, uvrščenih izključno med
sorte vinske trte ali med oboje, sorte vinske trte in sorte za drugenamene, in se prav tako lahko dodelijo za grozdje z izvorom iz Skup-nosti, ki izhaja iz istih sort.
4. Višino pomoči je treba določiti tako, da so stroški za dobavo
grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta z izvorom iz Skup-
nosti takšni, da se ohranijo tradicionalne prodajne možnosti teh proiz-
vodov.
▼
M4
▼B
Člen 36
Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom, določenim v členu 75.
Ta pravila zajemajo zlasti:
(a)pogoje za dodelitev pomoči, navedene v členu 34(1);
(b)potrebne ukrepe za zagotavljanje nadzora pri uporabi proizvodov,
navedeni v členu 35(1);
(c)višino pomoči, navedene v členih 34 in 35, ki se določi pred
začetkom vsakega vinskega leta;
(d)odločitev, navedeno v členu 35(2).1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —26
▼B
POGLAVJE IV
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 37
Pridelovalci, za katere veljajo obveznosti iz členov 27 in 28, so upravi-
čeni do ugodnosti iz intervencijskih ukrepov v okviru tega naslova, podpogojem, da so izpolnili zgoraj navedene obveznosti v referenčnemobdobju, ki ga je treba določiti. To obdobje in podrobna pravila zauporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v
členu 75.
Člen 38
1. Kadar so zabeležene čezmerno visoke cene za eno vrsto vina na
trgu Skupnosti in je verjetno, da se bo takšen položaj še nadaljeval in
povzročal motnje na trgu, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe.
2. Kolikor je to potrebno za podporo trga z namiznimi vini, se lahko
sprejmejo intervencijski ukrepi za proizvode, navedene v členu 1(2)(b),
razen namiznega vina, v skladu s postopkom, določenim v členu 75.
NASLOV IV
ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV IN SEKTORSKE ORGANIZACIJE
POGLAVJE I
ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV
Člen 39
1.„Organizacija proizvajalcev”, priznana v smislu te uredbe, pomeni
katero koli pravno osebo:
(a)ki se ustanovi na lastno pobudo proizvajalcev proizvodov, zajetih v
tej uredbi;
(b)ki ima zlasti cilj:
(i) zagotavljati, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraše-
vanju, zlasti glede kakovosti in količine;
(ii) pospeševati koncentracijo ponudbe in prodaje proizvodov, ki jih
proizvedejo njeni člani;
(iii) zmanjšati proizvodne stroške in stabilizirati cene proizvajalcev;
(iv) pospeševati uporabo okolju prijaznih načinov obdelovanja,
pridelovalnih postopkov in postopkov ravnanja z odpadki, zlastiza varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje in/ali pospeševanje biološke raznovrstnosti.
2. Organizacije proizvajalcev, priznane v v tej uredbi, morajo imeti
možnost, da svojim članom določijo ustrezne kazni ob kršenju pravil
organizacije.
3. Države članice lahko vse skupine proizvajalcev, ki za to zaprosijo,
priznajo za organizacije proizvajalcev v smislu te uredbe, če:
(a)izpolnijo zahteve, določene v odstavkih 1 in 2, in v ta namen med
drugim dokažejo, da imajo minimalno število članov in da pokrivajo
minimalno količino tržne proizvodnje;
(b)obstaja zadosten dokaz, da lahko ustrezno izvajajo svoje dejavnosti,
časovno, pa tudi glede učinkovitosti;
(c)omogočijo svojim članom, da so deležni tehnične pomoči pri
uporabi okolju prijaznih postopkov pridelave.
Člen 40
1. Države članice:
(a)se odločijo, ali priznajo organizacijo proizvajalcev, v treh mesecih
po prejemu zahtevka z vsemi ustreznimi dokumenti;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —27
▼B
(b)opravljajo redne preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev
izpolnjujejo zahteve in pogoje za priznanje, ob neupoštevanju teh
pogojev naložijo kazni takšnim organizacijam in se po potrebi odlo-čijo za odvzem priznanja;
(c)obvestijo Komisijo v dveh mesecih o vsaki odločitvi glede dodelitve
ali odvzema priznanja.
2. Komisija se s pregledi prepriča o izpolnjevanju člena 39 in
odstavka 1(b) tega člena in na podlagi teh pregledov od držav članic
zahteva, da priznanje odvzamejo, če je to primerno.
POGLAVJE II
SEKTORSKE ORGANIZACIJE
Člen 41
1. Za izboljšanje delovanja trga s kakovostnim vinom, pridelanim na
določenem pridelovalnem območju (pdpo), in z namiznim vinom zgeografsko označbo lahko države članice proizvajalke zlasti pri izva-
janju sklepov sektorskih organizacij določijo prodajna pravila za
urejanje ponudbe pri prvem trženju, kolikor takšna pravila veljajo na
zadrževanje proizvodov in/ali postopno sproščanje v promet proizvodovbrez vsakega drugega skupno dogovorjenega postopka, kakor so:
—določanje cen, bodisi okvirno ali kot priporočilo,
—zadrževanje prevelikega deleža običajno razpoložljive količine
letnega pridelka in na splošno vsak neobičajen ukrep za zmanjšanje
ponudbe,
—zavrnitev izdaje nacionalnih potrdil in/ali potrdil Skupnosti, ki so
potrebna za promet in trženje proizvodov vina, kadar je takšno
trženje v skladu s temi pravili.
2. Pravila iz odstavka 1 je treba poslati izvajalcem v celotnem obsegu
z objavo v uradni publikaciji zadevne države članice.
3. Države članice, ki so izkoristile možnosti, ponudene v odstavku 1,
poročajo Komisiji vsako leto o odločitvah, prejšnje leto sprejetih gledeteh možnosti. Komisija pregleda, ali so usklajene z zakonodajo Skup-nosti, še zlasti s predpisi o prostem pretoku (členi 28 do 31 Pogodbe) in
konkurenci (členi 81 do 86 Pogodbe) in z načelom prepovedi razliko-
vanja (člen 34(3) Pogodbe).
4. Organizacije iz odstavka 1 izvajajo več naslednjih ukrepov v eni
ali več regijah Skupnosti ob upoštevanju interesov potrošnikov:
(i)izboljšanje poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga;
(ii)pomoč pri boljši koordinaciji prodaje proizvodov, zlasti z raziska-
vami in preučevanjem trga;
(iii)oblikovanje standardne oblike pogodb v skladu s pravom Skup-nosti;
(iv)izraba pridelovalnega potenciala v večjem obsegu;
(v)zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za prilaga-janje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga
ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proiz-vodov in varstva okolja;
(vi)odkrivanje načinov omejevanja uporabe sredstev za zaščito rastlin
in uporabe drugih snovi in zagotavljanje kakovosti proizvodov ter
ohranjanje okolja;
(vii) razvoj postopkov in načinov za izboljšanje kakovosti proizvodov
na vseh stopnjah proizvodnje, vinifikacije in trženja;
(viii) izkoriščanje možnosti in ohranjanja ekološkega kmetovanja, pa
tudi označb izvora, označb kakovosti in geografskih označb;
(ix)pospeševanje zlasti integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznihpridelovalnih postopkov.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —28
▼B
NASLOV V
ENOLOŠKI POSTOPKI IN OBDELAVE, OPIS, OZNAČEVANJE, PRED-
STAVITEV IN ZAŠČITA
POGLAVJE I
ENOLOŠKI POSTOPKI IN OBDELAVE
Člen 42
1. V Skupnosti dovoljeni enološki postopki in obdelave so določeni
za proizvodnjo proizvodov iz te uredbe, razen grozdnega soka inzgoščenega grozdnega soka ter grozdnega mošta in zgoščenega grozd-nega mošta, namenjenih za pripravo grozdnega soka.
2. Dovoljeni enološki postopki in obdelave se lahko uporabljajo samo
za zagotavljanje ustrezne vinifikacije, ustreznega ohranjanja ali ustre-
znega prečiščenja proizvoda.
3. Dovoljeni enološki postopki in obdelave izključujejo dodajanje
vode, razen takrat, ko to zahteva posebna tehnološka potreba, pa tudidodajanje alkohola, razen pri svežem grozdnem moštu, katerega vrenjeje zaustavljeno z dodatkom alkohola, pri likerskem vinu, penečem vinu,
alkoholiziranem vinu za destilacijo in pod pogoji, ki jih je treba določiti,
pri biser vinih.
4. Države članice lahko glede na enološke postopke in obdelave
uporabijo strožje pogoje, da se ohranijo osnovne lastnosti kakovostnihvin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo), namiznihvin z geografsko označbo, ki se proizvajajo na njihovem ozemlju,
penečih vin in likerskih vin. Te pogoje sporočijo Skupnosti, ki jih posre-
duje drugim državam članicam.
5. Kolikor to ni drugače določeno, se lahko samo grozdje, ki izvira iz
sort, naštetih v razvrstitvi v skladu s členom 19 kot sorte vinske trte ali
proizvodi, ki iz njih izvirajo, uporablja v Skupnosti za proizvodnjo:
(a)grozdnega mošta, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alko-
hola;
(b)zgoščenega grozdnega mošta;
(c)prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta;
(d)vina, primernega za proizvodnjo namiznega vina;
(e)namiznega vina;
(f)kakovostnega vina, pridelanega na določenem geografskem področju(pdpo);
(g)likerskega vina;
(h)delno prevretega grozdnega mošta iz sušenega grozdja;
(i)vina iz prezrelega grozdja.
6. Rezanje vina, primernega za proizvodnjo belega namiznega vina,
ali belega namiznega vina z vinom, primernim za proizvodnjo rdečeganamiznega vina, ali z rdečim namiznim vinom ne more dati namiznega
vina.
Ta določba pa v nekaterih primerih, ki jih je treba še določiti, ne prepre-
čuje takšnega rezanja, kakor je navedeno v prvem pododstavku, če ima
nastali proizvod značilnosti rdečega namiznega vina.
Z odstopanjem od prvega pododstavka se takšno rezanje dovoljuje do
31. julija 2005 na območjih, na katerih je bil takšen postopek tradicio-nalen, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih je treba določiti.
Člen 43
1. Dovoljeni enološki postopki in obdelave so določeni v Prilogi IV
in Prilogi V.
2. Še posebej:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —29
▼B
—dovoljeni enološki postopki in obdelave glede obogatitve, zakisanja,
razkisanja in dodajanja sladkorja, pa tudi predpisi glede vsebnosti
žveplovega dioksida in najvišje količine hlapnih kislin so določeni v
točkah A do G Priloge V,
—dovoljeni enološki postopki in obdelave ter predpisi o proizvodnji
penečega vina in kakovostnega penečega vina so določeni v točkah
H in I Priloge V,
—dovoljeni enološki postopki in sredstva ter predpisi o proizvodnji
likerskega vina so določeni v točki J Priloge V.
Člen 44
▼M5
1. Od proizvodov, ki spadajo pod oznake KN 2204 10, 2204 21 in2204 29, se lahko za neposredno prehrano ljudi v Skupnosti ponudijo alidostavijo samo likerska vina, peneča vina, gazirana peneča vina, polpe-
neča vina, gazirana polpeneča vina, kakovostna vina, pridelana na dolo-
čenem pridelovalnem območju, namizna vina, vina, pridobljena izprezrelega grozdja in, kjer je primerno, ne glede na člen 45, zakonito
uvožena vina.
▼
B
2. Razen ustekleničenih vin, za katera je mogoče dokazati, da je bilo
polnjenje opravljeno pred 1. septembrom 1971, se lahko druga vina,kakor so kakovostna vina, pridelana na določenem geografskemobmočju (pdpo), dobljena iz sort vinske trte, navedenih v členu 42(5), ki
pa ne ustrezajo definicijam iz točk 12 do 18 Priloge I, uporabijo samoza porabo v posamični družini proizvajalca vina, za proizvodnjo
vinskega kisa ali za destilacijo.
3. V letih z neugodnimi vremenskimi razmerami se lahko odloči, da
se lahko proizvodi iz vinorodnih con A in B, ki ne dosežejo minimal-nega naravnega volumenskega deleža alkohola, določenega za zadevnovinorodno cono, uporabijo v Skupnosti za proizvodnjo penečega vina in
gaziranega penečega vina, če to vino doseže dejanski minimalni volu-
menski delež alkohola, ne nižji od 8,5 vol. %, ali za proizvodnjo gazira-
nega biser vina. V tem primeru se obogatitev opravi v mejah, navedenihv odstavku 5 točke D Priloge V.
4. Brez poseganja v strožje določbe, ki jih države članice lahko
uporabljajo za proizvodnjo proizvodov na svojem ozemlju, ki ne sodijo
pod oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29, se sme sveži grozdnimošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, uporabitisamo za pripravo takšnih proizvodov.
5. Grozdni sok in zgoščeni grozdni sok, ki izvirata iz Skupnosti, se
ne smeta predelati v vino ali dodati vinu. Ti proizvodi se nadzorujejo
glede na njihovo uporabo. Alkoholno vrenje teh proizvodov je prepove-dano na ozemlju Skupnosti.
6. Določbe odstavkov 4 in 5 ne veljajo za proizvode, iz katerih v
Združenem kraljestvu , na Irskem ►
A1in na Poljska ◄proizvajajo
proizvode, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, za katere države članice
lahko dovolijo uporabo sestavljenega imena, ki vključuje besedo „vino”
v skladu s točko C odstavka 2 Priloge VII.
7. Vino, primerno za proizvodnjo namiznega vina, ki ne dosega
dejanskega minimalnega volumenskega deleža alkohola za namizno
vino, se lahko daje v promet samo za proizvodnjo penečega vina, proiz-
vodnjo kisa, destilacijo in druge industrijske namene. Obogatitev tegavina in rezanje z namiznim vinom zaradi zvišanja dejanskega volumen-skega deleža alkohola do stopnje, predpisane za namizno vino, se lahkoopravi samo na posesti proizvajalca vina ali na njegov račun.
8. Razen alkohola, žganih pijač in destilata se iz vinskih droži ali
grozdnih tropin ne smejo pridelovati niti vino niti druge pijače za nepo-
sredno prehrano ljudi.
9. Destilat izpirka tropin se lahko, kadar njegovo proizvodnjo
dopušča zadevna država članica, uporabi samo za destilacijo ali za
lastno porabo v družini pridelovalca vina.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —30
▼B
10. Vino, alkoholizirano za destilacijo, se lahko uporabi samo za
destilacijo.
11. Delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja se lahko dá na
trg samo za proizvodnjo likerskih vin samo na vinorodnih območjih, nakaterih je bil takšen način uporabe tradicionalen na dan 1. januarja
1985, in za proizvodnjo vina iz prezrelega grozdja.
12. Sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt,
zgoščeni grozdni mošt, prečiščeni zgoščeni grozdni mošt, grozdni mošt,katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, grozdni sok inzgoščeni grozdni sok z izvorom v tretjih državah se na ozemlju Skup-nosti ne smejo niti predelati v vino niti vinu dodati.
13. Alkoholno vrenje proizvodov iz odstavka 12 ni dovoljeno na
ozemlju Skupnosti. Ta določba ne velja za proizvode, iz katerih se vZdruženem kraljestvu , na Irskem ►
A1in na Poljska ◄proizvajajo
proizvodi, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, za katere države članice
lahko dovolijo uporabo sestavljenega imena, ki vključuje besedo „vino”
v skladu z odstavkom 2 točke C Priloge VII.
14. Rezanje vina z izvorom iz tretje države z vinom Skupnosti in
rezanje med vini z izvorom iz tretjih držav na geografskem ozemljuSkupnosti se prepovesta.
15. Svet lahko odstopi od odstavka 12, prvega stavka odstavka 13 in
odstavka 14 v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti.
Člen 45
1. Razen ob sprejetem odstopanju se naslednji proizvodi ne smejo
ponuditi ali odstraniti za neposredno prehrano ljudi:
(a)proizvodi s tarifnimi oznakami KN 2204 30 10, 2204 21, 2204 29 in
2204 10, ne glede na to, ali so uvoženi ali ne, ki so šli skozi
enološke postopke, ne dovoljene po pravilih Skupnosti, ali kjer je to
dovoljeno, ne dovoljene po nacionalnih predpisih;
(b)proizvodi iz člena 1(2)(a), (b) in (c), ki niso ustrezne in primerne
kakovosti za trženje;
(c)proizvodi iz člena 1(2), ki ne ustrezajo opredelitvam iz Priloge I.
2. Odstopanja, navedena v odstavku 1 za uvožene proizvode, se spre-
jmejo v skladu s postopkom, določnim v členu 133 Pogodbe.
Člen 46
1. Podrobna pravila za uporabo tega poglavja in prilog IV in V se
sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 75.
Ta pravila določajo zlasti:
(a)glede na točko A Priloge V prehodne ukrepe v zvezi z vinom, proiz-
vedenim pred 1. septembrom 1986, in spremembe seznamov vin v
odstavku 2;
(b)glede na prilogi IV in V omejitve in nekatere pogoje za uporabo
enoloških postopkov in obdelav iz teh prilog, razen omejitev in
pogojev, določenih v teh prilogah;
(c)odločitve, izjeme, odstopanja, pogoje in sezname, navedene v tem
poglavju in Prilogi V;
(d)uporabo točk C do G Priloge V za proizvode, potrgane na območjihSkupnosti, ki niso vključena v vinorodne cone, navedene v Prilogi
III;
(e)glede na točko J Priloge V sezname, navedene v odstavkih 2(b) in 6,
odstopanja, navedena v odstavku 4(b), in izjavo ter postopek regi-
stracije, navedene v odstavku 6.
2. V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se sprejmejo
naslednja pravila:
(a)pravila o primerjanju nekaterih enoloških postopkov in obdelav,
uporabljenih v tretjih državah, s tistimi, ki so navedeni v členu 43(1)
in Prilogi IV;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —31
▼B
(b)določbe, ki urejajo tipiziranje in rezanje mošta in vina;
(c)specifikacija čistosti in določanja snovi, ki je bila uporabljena v
enoloških postopkih;
(d)upravni predpisi za izvajanje dovoljenih enoloških postopkov inobdelav; ti predpisi lahko določajo, da se nekateri enološki postopki
in obdelave lahko izvajajo samo pod nadzorom osebe s pooblastilomzadevne države članice, ki razpolaga z zadostnim znanjem, da lahko
zagotavlja kvaliteto, higieno in zdravstveno ustreznost proizvoda;
(e)pogoji za posest in promet, uporabo proizvodov iz člena 45 ali
seznamov proizvodov, ki so izvzeti iz zahtev tega člena, in merila za
preprečevanje strogosti v posameznih primerih, pogoji, pod katerimilahko države članice odobrijo posest, promet in uporabo proizvodov,
ki ne ustrezajo predpisom te uredbe, razen tistih, navedenih v členu
45(1), ali določbam, sprejetim v skladu s to uredbo;
(f)splošna pravila za poskusno uporabo drugače nedovoljenih enoloških
postopkov in obdelav.
3. Analitične metode za določanje sestave proizvodov, zajetih v tej
uredbi, in pravila, po katerih se lahko ugotovi, ali so bili ti proizvodipodvrženi nedovoljenim enološkim postopkom, se sprejmejo po
postopku iz člena 75.
Po istem postopku se po potrebi določijo mejne vrednosti snovi, ki so
značilne za uporabo nekaterih enoloških postopkov, in tabele za prime-
rjalno analizo.
Če v Skupnosti niso predvidene analitične metode ali pravila v smislu
prvega pododstavka za ugotavljanje in določanje količine iskanih snoviv zadevnem proizvodu, je treba uporabiti naslednje analitične metode:
(a)analitične metode, ki jih priznava Generalna skupščina Mednarod-
nega urada za vinsko trto in vino (IWO) in jih je objavil ta urad; ali
(b)kadar izmed analitičnih metod, navedenih pod točko (a), ni mogočenajti ustrezne metode, analitično metodo, ustrezajočo normam, ki jih
priporoča Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO); ali
(c)če ni na voljo nobene od metod, navedenih v točkah (a) in (b), in
zaradi natančnosti, ponovljivosti in sledljivosti metode:
(i) analitično metodo, ki jo dovoljuje zadevna država članica; ali
(ii) po potrebi katero koli drugo analitično metodo.
Avtomatične analitične metode, ki se uporabljajo namesto analitične
metode Skupnosti, se razumejo kot enakovredne analitičnim metodam
Skupnosti, navedenim v prvem pododstavku, če je bilo ugotovljeno po
postopku, določenem v členu 75, da so dobljeni rezultati glede natanč-
nosti, ponovljivosti in sledljivosti vsaj enakovredni rezultatom,dobljenim z ustrezno metodo Skupnosti.
POGLAVJE II
OPISOVANJE, OZNAČEVANJE, PREDSTAVITEV IN ZAŠČITA NEKA-
TERIH PROIZVODOV
Člen 47
1. Pravila o poimenovanju, označevanju in predstavitvi nekaterih
proizvodov iz te uredbe ter zaščita nekaterih podatkov in pojmov so
določeni v tem poglavju in v prilogah VII in VIII. Pri teh pravilih se
upoštevajo zlasti naslednji cilji:
(a)zaščita legitimnih interesov potrošnikov;
(b)zaščita legitimnih interesov proizvajalcev;
(c)nemoteno delovanje notranjega trga;
(d)pospeševanje proizvodnje kakovostnih proizvodov.
2. Pravila, navedena v odstavku 1, zajemajo zlasti določbe o:
(a)obvezni uporabi nekaterih podatkov;
(b)dovoljeni uporabi nekaterih podatkov pod določenimi pogoji;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —32
▼B
(c)dovoljeni uporabi drugih podatkov, vključno z informacijami, ki so
lahko koristne za potrošnike;
(d)zaščiti in nadzoru nekaterih podatkov;
(e)uporabi geografskih označb in tradicionalnih poimenovanj;
(f)označevanju uvoženih proizvodov, ali kolikor ta uredba to dopušča,
proizvodov, proizvedenih iz teh proizvodov, za zagotovitev, da so
potrošniki seznanjeni z naravo zadevnega proizvoda in da se ta
proizvod ne označi kot proizvod Skupnosti ali kot proizvod državečlanice.
3. Pravila iz odstavka 1 se uporabljajo za opis proizvodov, ki so tam
navedeni:
(a)na etiketah,
(b)v registrih in v spremljevalnih in drugih dokumentih, ki jih določa
zakonodaja Skupnosti, v nadaljnjem besedilu „uradni dokumenti”,
razen carinskih dokumentov;
(c)v komercialnih dokumentih, zlasti na računih in dobavnicah;
(d)v reklamnem materialu, kolikor ta uredba določa posebne določbe za
te namene.
4. Pravila iz odstavka 1 veljajo za predstavitev proizvodov, ki so tam
navedeni, glede na:
(a)posode, vključno z načinom zapiranja;
(b)označevanje;
(c)embalažo.
5. Pravila iz odstavka 1 veljajo za proizvode, ki so določeni za
prodajo, in za proizvode, ki so dani na trg.
Člen 48
Opis in predstavitev proizvodov, navedenih v tej uredbi, in vse oblike
oglaševanja teh proizvodov ne smejo biti neustrezni ali povzročati
zmede ali zavajanja oseb, katerim so namenjeni, zlasti glede na:
—informacije, predvidene v členu 47. To velja tudi, če se informacije
uporabljajo v prevodu ali v zvezi z dejanskim izvorom ali z dodatki,
kakor so „vrsta”, „tip”, „slog”, „imitacija”, „znamka” ali podobno,
—lastnosti proizvodov in zlasti njihovo vrsto, sestavo, volumenski
delež alkohola, barvo, vir ali izvor, kakovost, sorto vinske trte, letnik
trgatve ali nominalno prostornino embalaže,
—identiteto in status fizičnih in pravnih oseb ali skupine oseb, ki so
bile ali so povezane s proizvodnjo ali s trženjem zadevnega proiz-
voda, zlasti polnilnico.
Člen 49
1. Proizvodi, katerih opis ali predstavitev ni v skladu s predpisi te
uredbe ali podrobnimi pravili, sprejetimi za njihovo izvajanje, se nesmejo prodajati ali dati v promet na trg v Skupnosti ali izvažati.
Pri proizvodih, namenjenih za izvoz:
—lahko odstopanja od te uredbe dovolijo države članice, kadar to
zahteva zakonodaja tretje države uvoznice,
—se lahko odstopanja od te uredbe predvidijo v izvršilnih določbah v
primerih, ki jih ne zajema prva alinea.
2. Država članica, na ozemlju katere je proizvod, ki njegov opis ali
predstavitev ne ustreza določbam, navedenim v odstavku 1, sprejmepotrebne ukrepe za kaznovanje kršitev glede na njihovo resnost.
Država članica lahko odobri, da se zadevni proizvod v Skupnosti proda,
dá v promet na trg v Skupnosti ali izvozi, če se spremeni opis ali pred-
stavitev tega proizvoda, pod pogojem, da ustreza določbam odstavka 1.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —33
▼B
Člen 50
1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zainteresi-
ranim strankam v skladu s členoma 23 in 24 Sporazuma o trgovinskih
vidikih pravic intelektualne lastnine omogočile preprečitev uporabe
geografskih označb za proizvode, navedene v členu 1(2)(b), za proiz-
vode, ki nimajo izvora v kraju, označenem z zadevno geografskooznačbo, tudi kadar je naveden pravi izvor blaga ali se uporabljageografska označba pri prevodu ali skupaj z izrazi „vrsta”, „tip”, „slog”,
„imitacija” ali podobno.
2. V smislu tega člena velja kot „geografska označba” označba, ki
označuje izvor proizvoda na ozemlju tretje države, članice Svetovne
trgovinske organizacije, ali v regiji ali na prostoru v okviru tega ozemljatakrat, ko se določena kakovost, ugled ali druga lastnost proizvoda lahkodoloči za ta geografski kraj izvora.
3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata ne glede na druge posebne predpise
zakonodaje Skupnosti, ki določajo pravila za označevanje in predsta-vitev proizvodov, zajetih v tej uredbi.
Člen 51
1. Za uporabo tega naslova pomeni „geografska enota, ki je manjša
od države članice”:
—manjše lege ali enote, ki združujejo več leg,
—lokalno upravno območje ali del tega območja,
—vinorodni podokoliš ali del vinorodnega podokoliša,
—območje zunaj določenega vinorodnega okoliša.
2. Uporaba geografske označbe za označevanje namiznega vina, ki se
pridobiva z rezanjem vina iz grozdja, pridelanega na različnih vino-rodnih območjih, se dovoljuje, če izhaja vsaj 85 % namiznega vina iz
tega rezanja vina z vinorodnega območja, katerega ime nosi.
Uporaba geografske označbe za označevanje belega namiznega vina
vinorodne cone A ali vinorodne cone B se dovoljuje samo, če proizvodi,
ki sestavljajo rezano vino, izvirajo iz zadevnih vinorodnih con ali kadarse zadevno vino pridobiva z rezanjem namiznega vina iz vinorodne cone
A z namiznim vinom vinorodne cone B.
3. Države članice lahko pogojno uporabljajo geografsko označbo za
označevanje namiznega vina zlasti za vino, ki je bilo v celoti proizve-deno iz nekaterih jasno označenih sort vinske trte in prihaja izključno znatančno razmejenega območja, katerega ime nosi.
Člen 52
1. Če država članica uporablja ime določenega območja za označe-
vanje kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnemobmočju (pdpo), ali vina, namenjenega za predelavo v takšno kako-
vostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju (pdpo), če
je to primerno, se to ime ne sme uporabljati za označevanje proizvodovvinskega sektorja, ki niso proizvedeni na tem območju, in/ali proiz-vodov, ki niso označeni z imenom v skladu z veljavnimi predpisi Skup-nosti in nacionalnimi predpisi. Enako velja tudi, če je država članica
uporabila ime lokalnega upravnega območja ali dela tega območja ali
določenega kraja samo za označevanje kakovostnega vina, pridelanegana določenem pridelovalnem območju (pdpo), ali vina, namenjenega zapredelavo v takšno kakovostno vino, pridelano na določenem pridelo-valnem območju (pdpo), če je to primerno.
Brez poseganja v predpise Skupnosti v zvezi z določenimi tipi kako-
vostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju (pdpo),lahko države članice pod proizvodnimi pogoji, ki jih morajo še določiti,
dovolijo, da se ime določenega območja združi s podrobnostmi, kiveljajo za proizvodni postopek ali tip, ali z imenom sorte vinske trte alisinonimom tega imena.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —34
▼B
Ne glede na prvi pododstavek lahko Svet na predlog Komisije s kvalifi-
cirano večino sklene do 31. avgusta 2001, da se smejo še naprej, vendar
največ tri vinska leta uporabljati tudi za označevanje namiznega vina
nekatera geografska imena, ki se tradicionalno uporabljajo za označe-vanje namiznega vina in ki so postala ime danega območja.
2. Naslednja imena in izrazi:
—ime sorte vinske trte,
—tradicionalna specifična oznaka, navedena v četrti podalinei druge
alinee točke A2(c) Priloge VII ali v drugi alinei točke D2(c) Priloge
VIII, ali
—dodatna tradicionalna oznaka, navedena v peti alinei točke B1(b)
Priloge VII, če jo predvidi država članica za označevanje vina v
skladu z določbami Skupnosti,
se lahko uporabljajo za opis, predstavitev in oglaševanje drugih pijač,
razen vina ali grozdnega mošta, samo če ni nevarnosti zamenjave glede
narave, izvora ali vira in sestave takšne pijače.
3. Uporaba imena ali izraza v skladu s točko 2 ali besed „Hock”,
„Claret”, „Liebfrauenmilch” in„Liebfraumilch”, tudi kadar so povezane
z besedami, kakor so „vrsta”, „tip”, „oblika”, „imitacija” ali kak drug
podoben izraz, je prepovedana za opis in predstavitev:
—proizvodov, zajetih pod oznako KN 2206, razen kadar zadevni proiz-
vodi dejansko izvirajo iz tako označenega kraja,
—proizvodov, ki so dani v promet z jasnimi navodili za potrošnika, daiz njih pridobi pijačo kot imitacijo vina (doma narejeno vino); vendar
se ime sorte vinske trte lahko uporabi, če se zadevni proizvodi
dejansko pridobijo iz takšne sorte, razen če to ime povzroči zame-
njavo z imenom določenega območja ali geografske enote, uporab-ljene za opis kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelo-valnem območju (pdpo).
4. Imena:
—določenega območja,
—geografske enote, ki je manjša od določenega območja, če je to ime
predvidela država članica za opis vina po predpisih Skupnosti,
se lahko uporabljajo samo za opis, predstavitev ali oglaševanje drugih
pijač, razen vina ali grozdnega mošta, pod naslednjimi pogoji:
(a)da so za proizvode, zajete pod oznakami KN 2009, 2202, 2205,
2206, 2207, 2208 in 2209, in za proizvode, proizvedene iz surovin
za proizvodnjo vina, priznani izrazi in zgoraj navedena imena vdržavi članici, iz katere izvira proizvod, in to priznanje mora biti
usklajeno s pravom Skupnosti;
(b)da je za pijače, razen tistih, navedenih pod točko (a), izključena
vsaka nevarnost zamenjave glede narave, izvora ali vira in sestave
takšne pijače.
Tudi če se priznanje, navedeno pod točko (a), ne doseže, se ta imena
lahko uporabljajo še naprej do 31. decembra 2000, pod pogojem, da se
upošteva točka (b).
Člen 53
1. Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja in prilog VII in VIII
se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75. Ta pravila
veljajo zlasti za odstopanja, pogoje in dovoljenja, predvidena v tehprilogah.
2. Naslednje določbe se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim
včlenu 75:
(a)oznake, znaki in druge znamke, navedene v uvodnem delu Priloge
VII ali v odstavku 2 točke A Priloge VIII;
(b)seznam tradicionalnih specifičnih izrazov, navedenih v četrti
podalinei druge alinee odstavka 2(c) točke A Priloge VII ali nave-
denih v drugi alinei odstavka 2(c) točke B Priloge VIII;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —35
▼B
(c)pogoji za uporabo geografskih označb, navedenih v odstavku 2 točke
A Priloge VII;
(d)podatki v smislu odstavka 4 točke A Priloge VII;
(e)pogoji za uporabo podatkov iz odstavka 1 točke B Priloge VII inpogoji za uporabo podatkov, navedenih v odstavku 3 točke B Priloge
VII;
(f)podatki iz odstavka 2 točke B Priloge VII in pogoji, pod katerimi se
uporabljajo;
(g)obseg in pogoji, pod katerimi se določbe Priloge VII uporabljajo zaproizvode iz te uredbe, ki niso navedeni v odstavku 1 točke A
Priloge VII ali v Prilogi VIII, zlasti za grozdni mošt, delno prevretigrozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt, mlado vino še v vrenju in vino
iz prezrelega grozdja, pridelano v Skupnosti;
(h)pogoji za pakiranje in transport proizvodov v posodah ter njihova
uporaba in označevanje, vključno z vsem v zvezi s posodami za
proizvodnjo in skladiščenje penečega vina;
(i)dodelitev imen geografskih enot, navedenih v drugi alinei odstavka
1 točke E Priloge VIII, če je to primerno;
(j)obvezne in neobvezne oznake v registrih, uradnih in komercialnih
dokumentih;
(k)podrobna ureditev v skladu z odstavkoma 2 in 5 točke G PrilogeVIII;
(l)podrobna ureditev in določbe o odstopanju, navedene v odstavku 6točke 1 Priloge VIII.
NASLOV VI
KAKOVOSTNA VINA, PRIDELANA NA DOLOČENEM PRIDELO-
VALNEM OBMOČJU
Člen 54
1. Kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju
(„kakovostno vino pdpo”), pomeni vino, ki ustreza predpisom teganaslova in določbam Skupnosti ter nacionalnim določbam, sprejetim vtej povezavi.
2.„Kakovostno vino pdpo” zajema naslednje kategorije:
(a)„kakovostno likersko vino, pridelano na določenem pridelovalnem
območju”, v nadaljnjem besedilu „kakovostno likersko vino pdpo”,
ki ustreza opredelitvi likerskega vina;
(b)„kakovostno peneče vino, pridelano na določenem pridelovalnem
območju”, v nadaljnjem besedilu „kakovostno peneče vino pdpo”, ki
ustreza opredelitvi penečega vina, vključno z aromatičnim kako-
vostnim penečim vinom;
(c)„kakovostno biser vino, pridelano na določenem pridelovalnem
območju”, v nadaljnjem besedilu„kakovostno biser vino pdpo”, ki
ustreza opredelitvi biser vina;
(d)kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju
(pdpo), razen tistega, navedenega v pododstavkih (a), (b) in (c).
3. Proizvodi, opredeljeni kot ustrezni za pridelavo kakovostnega vina
pdpo, so:
(a)sveže grozdje;
(b)grozdni mošt;
(c)delno prevreti grozdni mošt;
(d)mlado vino še v vrenju;
(e)vino.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —36
▼B
4. Države članice pošljejo Komisiji seznam kakovostnih vin pdpo, ki
so jih priznale z navedbo nacionalnih predpisov za posamezno kako-vostno vino pdpo, ki veljajo za pridelavo in proizvodnjo tega kakovost-nega vina pdpo.
5. Komisija objavi seznam v Uradnem listu Evropskih skupnosti, v
seriji„C”.
Člen 55
1. Določbe za pridelavo kakovostnega vina pdpo temeljijo poleg
nacionalnih določb, sprejetih v skladu s členom 57(1) in ob upoštevanju
tradicionalnih proizvodnih pogojev, če ti pogoji ne ovirajo politike
pospeševanja kakovostne proizvodnje in nemotenega delovanja enotnega
trga, na naslednjih dejavnikih:
(a)razmejevanje območja pridelave;
(b)sorte vinske trte;
(c)postopki pridelave;
(d)postopki proizvodnje vina;
(e)najnižji naravni volumenski delež alkohola;
(f)hektarski donos;
(g)analiza in ocena organoleptičnih lastnosti.
2. Določbe iz odstavka 1 so določene v točkah A do J Priloge VI.
3. Določbe iz točke K Priloge VI veljajo samo za kakovostno peneče
vino pdpo. Določbe iz točke L Priloge VI veljajo samo za kakovostnolikersko vino pdpo.
Člen 56
1. Države članice sestavijo pravila, po katerih na stopnji proizvodnje:
(a)proizvajalec:
(i) za proizvod, ki je v njegovi prijavi pridelka ali proizvodnje
naveden kot proizvod, primeren za proizvodnjo kakovostnegavina pdpo, ne zahteva uvrstitve med kakovostna vina pdpo; ali
(ii) razvrsti kakovostno vino pdpo v nižji kakovostni razred, zlasti v
namizno vino;
(b)ustrezni organ, ki ga imenuje država članica, razvrsti kakovostno
vino pdpo v nižji kakovostni razred.
2. Razvrščanje v nižji kakovostni razred kakovostnega vina pdpo na
stopnji trženja opravi:
(a)ustrezni organ države članice, na katere ozemlju je vino:
(i) kadar vino izvira iz države članice ali
(ii) kadar so to majhne količine, ki jih je treba določiti;
(b)ustrezni organ države članice izvora vina v primerih, ki niso nave-
deni v točki (a).
3. Razvrščanje v nižji kakovosti razred, navedeno v odstavku 2, se
odredi zlasti takrat, kadar je ustrezni organ ugotovil, da:
(a)so pri vinu nastale spremembe med skladiščenjem ali prevozom, ki
so povzročile kvarjenje ali spreminjanje lastnosti zadevnega kako-
vostnega vina pdpo;
(b)je bilo vino podvrženo prepovedani obdelavi ali ni bilo zakonito
označeno kot kakovostno vino pdpo.
Člen 57
1. Poleg dejstev, naštetih v členu 55, lahko države proizvajalke ob
upoštevanju običajne prakse dobrega poslovanja določijo takšne dodatnepogoje pridelave in značilnosti, ki jim morajo ustrezati kakovostna vinapdpo.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —37
▼B
2. Poleg drugih določb, določenih v tej uredbi, lahko država članica
proizvajalka ob upoštevanju običajne prakse dobrega poslovanja določidodatne ali strožje značilnosti ali pogoje pridelave, proizvodnje ingibanja kakovostnega vina pdpo, proizvedenega na njenem ozemlju.
Člen 58
Podrobna pravila za uporabo tega naslova in Priloge VI se sprejmejo v
skladu s postopkom, določenim v členu 75.
Ta pravila lahko zajemajo:
(a)odločitve, izjeme, odstopanja in sezname, navedene v tem naslovu in
v Prilogi VI;
(b)opredelitev območij v neposredni bližini posebnega vinorodnegaokoliša ob upoštevanju zlasti geografskega položaja in upravnih
struktur;
(c)uporabo deklasiranega kakovostnega vina pdpo in pogoje za to
uporabo;
(d)ustrezne določbe o sistematični in splošni izvedbi organoleptičnihpreskusov, način uporabe vina, ki ne izpolnjuje zahtev preskusov, in
pogoje za takšno uporabo;
(e)določitev manjših količin, navedenih v členu 56(2)(a)(ii).
NASLOV VII
TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI
Člen 59
1. Za uvoz v Skupnost katerih koli proizvodov, navedenih v členu 1
(2)(a) in (b), je treba predložiti uvozno dovoljenje. Za uvoz katerih koli
drugih proizvodov, navedenih v členu 1(2), v Skupnost in za izvoz vseh
proizvodov, navedenih v členu 1(2), iz Skupnosti je treba predložiti
uvozno in izvozno dovoljenje.
2. Dovoljenje izda država članica kateremu koli prosilcu ne glede na
kraj registracije njegove dejavnosti v Skupnosti in ne glede na ukrepe zauporabo členov 62 in 63.
Dovoljenje velja za celotno Skupnost.
Za izdajo dovoljenja je treba predložiti varščino, ki zagotavlja, da se
uvoz ali izvoz opravi v času trajanja veljavnosti dovoljenja; razen če je
višja sila, zapade varščina v celoti ali delno, kadar se uvoz ali izvoz v
tem času ne opravi ali opravi samo delno.
3. V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se sprejmejo:
(a)seznam proizvodov, za katere je potrebno uvozno ali izvozno dovo-
ljenje;
(b)čas veljavnosti dovoljenja in druga podrobna pravila za uporabo tegačlena.
Člen 60
1. Kolikor ta uredba ne predvideva drugače, se uporabljajo carinske
stopnje iz skupne carinske tarife za proizvode, naštete v členu 1(2).
2. Pri soku in moštu, ki sodita pod oznaki KN 2009 60 in 2204 30,
pri katerih je uporaba skupne carinske tarife odvisna od uvozne cene
proizvoda, se dejanski znesek te cene preverja bodisi s pregledovanjem
vsake pošiljke ali pavšalno uvozno vrednostjo, ki jo izračuna Komisijana podlagi ravni cen za te proizvode v državah izvora.
Kadar je navedena vstopna cena pošiljke višja od pavšalne uvozne vred-
nosti, če se uporablja ta cena, povečana za maržo, sprejeto v skladu z
odstavkom 3, ki ne sme preseči pavšalne vrednosti za več kakor 10 %,
se mora predložiti varščina, ki je enaka uvoznim dajatvam, določenimna podlagi pavšalne uvozne vrednosti.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —38
▼B
Če v primeru, navedenem v drugem pododstavku, uvozna cena pošiljke
ni navedena, je uporaba skupne carinske tarife odvisna od pavšalneuvozne vrednosti ali uporabe ustreznih carinskih predpisov pod pogoji,ki se določijo v skladu z odstavkom 3.
3. Če se uporabljajo odstopanja v členu 44(15) za uvožene proizvode,
vložijo uvozniki v času sprostitve blaga v prost promet varščino za te
proizvode pri določenih carinskih organih. Varščina je enaka znesku, kiga je treba še določiti. Varščina se sprosti, potem ko uvoznik v zadovolj-
stvo carinskih organov države članice predloži dokaz o sprostitvi proiz-
vodov v prost promet ali dokaz, da je bil mošt predelan v grozdni sok,
uporabljen za druge proizvode zunaj vinskega področja, ali pri vinifika-
ciji ustrezno označen.
4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se določijo po postopku,
določenem v členu 75. Ta pravila veljajo zlasti za merila, po katerih se
določi, katero kontrolno metodo je treba uporabiti in katere parametre
upoštevati za obračun pavšalnih uvoznih vrednosti, višino varščine,
navedene v odstavku 3, in predpise za sprostitev te varščine.
Člen 61
1. Da bi preprečili ali odpravili neugodne vplive na trgu v Skupnosti,
ki lahko nastanejo z uvozom nekaterih proizvodov, navedenih v členu 1
(2), se pri uvozu enega ali več takšnih proizvodov po carinski stopnji,
določeni v skupni carinski tarifi, zaračunava dodatna uvozna dajatev, če
so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 5 Sporazuma o kmetijstvu, skle-
njenega v skladu s členom 300 Pogodbe v okviru urugvajskega kroga
večstranskih trgovinskih pogajanj, razen če uvoz ne more povzročiti
motenj na trgu Skupnosti ali če so vplivi nesorazmerni s postavljenim
ciljem.
2. Sprožitvena cena, pod katero se lahko uvede dodatna uvozna
dajatev, je tista, ki jo Skupnost pošlje Svetovni trgovinski organizaciji.
Sprožitvene količine, ki morajo biti prekoračene, da se lahko uvede
dodatna uvozna dajatev, se določijo zlasti na podlagi uvoza v Skupnostv treh letih pred letom, v katerem so nastopili ali bi verjetno nastopilineželeni učinki iz odstavka 1.
3. Uvozne cene, ki se morajo upoštevati za uvedbo dodatne uvozne
dajatve, se določijo na podlagi uvoznih cen cif zadevne pošiljke.
Uvozne cene cif se za ta namen preverjajo na podlagi reprezentativnih
cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu ali uvoznem trgu Skupnosti.
4. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena v skladu
s postopkom, določenim v členu 75. Takšna podrobna pravila veljajo
zlasti za:
(a)proizvode, za katere se uporabljajo dodatne uvozne dajatve v skladu
sčlenom 5 Sporazuma o kmetijstvu;
(b)druga merila, potrebna za uporabo odstavka 1 v skladu s členom 5
navedenega sporazuma.
Člen 62
1. Tarifne kvote za proizvode, ki so zajeti v tej uredbi in izhajajo iz
sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, ali iz katere
koli druge pogodbe Sveta, odpre in upravlja Komisija v skladu s
podrobnimi pravili, sprejetimi po postopku, določenem v členu 75.
2. Za upravljanje kvote se uporablja ena od naslednjih metod ali
kombinacija teh metod:
(a)metoda na podlagi kronološkega vrstnega reda, po katerem so
vloženi zahtevki (načelo „prvi prispe, prvi dobi”);
(b)metoda razporejanja v sorazmerju z zaprošenimi količinami, ko so
bili vloženi zahtevki (metoda „istočasnega pregleda”);
(c)metoda upoštevanja običajnih trgovinskih vzorcev (postopek „tradi-
cionalnih uvoznikov/novih uvoznikov”).1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —39
▼B
Sprejmejo se lahko druge ustrezne metode. Pri metodi je treba preprečiti
kakršno koli razlikovanje med zadevnimi izvajalci.
3. S sprejeto metodo se, kjer je to primerno, upoštevata zahteva po
oskrbi trga Skupnosti in potreba po varovanju ravnovesja tega trga, pričemer se lahko izrabijo metode, ki so bile v preteklosti uporabljene zakvote in ustrezajo kvotam, navedenim v odstavku 1, in to ne glede na
pravice, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih kot del urugvajskega
kroga trgovinskih pogajanj.
4. Podrobna pravila, navedena v odstavku 1, predvidevajo letne
kvote, po potrebi ustrezno razdeljene skozi leto, in določajo metodoupravljanja, ki se uporablja, ter po potrebi zajemajo tudi:
(a)jamstva, ki zajemajo vrsto, vir in izvor proizvoda;
(b)priznanje dokumenta za preverjanje jamstev, navedenih v (a);
(c)pogoje, pod katerimi se izdajajo uvozna dovoljenja, in njihov rok
veljavnosti.
Člen 63
1. Da bi omogočili izvoz:
(a)proizvodov, naštetih v členu 1(2)(a), (b) in (c);
(b)sladkorja pod oznako KN 1701, glukoze in glukoznega sirupa pod
oznakami KN 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 90 50, tudi
v obliki proizvodov pod tarifnima oznakama KN 1702 30 51 in1702 30 59, ki so zajeti v proizvodih pod oznakami KN 2009 60 11,
2009 60 71, 2009 60 79 in 2204 30 99,
na podlagi cen, ki v mednarodni trgovini veljajo za te proizvode, se
lahko razlika med temi cenami in cenami v Skupnosti v okviru omejitev,ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe,
izravna z izvoznimi nadomestili.
2. Za dodelitev količin, ki se lahko izvažajo z nadomestili, se določi
postopek, ki:
(a)najbolj ustreza vrsti proizvoda in položaju na zadevnem trgu,
omogočajoč najbolj učinkovito možno uporabo razpoložljivih virov
in upoštevajoč učinkovitost in strukturo izvoza Skupnosti, ne da bi
ustvarjal razločevanje med velikimi in majhnimi izvajalci;
(b)je ob upoštevanju zahtev upravljanja povezan z najnižjimi stroški za
izvajalce v upravnem smislu;
(c)preprečuje neenakopravno razlikovanje med zadevnimi izvajalci.
3. Nadomestila so enaka za celotno Skupnost. Lahko se glede na
namembno območje različno določijo, kadar to zahteva položaj namednarodnem trgu ali posebne zahteve nekaterih trgov.
Nadomestila, navedena v odstavku 1(a), se določijo v skladu s
postopkom, določenim v členu 75. Določijo se v rednih časovnih
razmikih.
Nadomestila, določena v rednih časovnih razmikih, lahko Komisija po
potrebi spremeni v intervencijskem obdobju na prošnjo države članice
ali na svojo lastno pobudo.
Določbe člena 64 glede naštetih proizvodov se uporabljajo kot dopol-
nilo.
4. Nadomestila se odobrijo samo za zahtevke in ob predložitvi
ustreznih izvoznih dovoljenj.
5. Nadomestilo za izvoz proizvodov, naštetih v členu 1, je tisto nado-
mestilo, ki velja na dan, ko je vložen zahtevek za dovoljenje, in pri
različnih višinah nadomestila tisto nadomestilo, ki velja na isti dan:
(a)za namembno območje, navedeno v dovoljenju, ali če je to
primerno,1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —40
▼B
(b)za dejansko namembno območje, če se to razlikuje od namembnega
območja, navedenega v dovoljenju. V tem primeru znesek ne sme
presegati zneska, ki velja za namembno območje, navedeno v dovo-ljenju.
Sprejmejo se ustrezni ukrepi, ki preprečujejo zlorabo različnih možnosti,
predvidenih v tem odstavku.
6. V skladu s postopkom, določenim v členu 75, so možna odsto-
panja od odstavkov 4 in 5 pri proizvodih, navedenih v členu 1, za katere
se dodelijo nadomestila v okviru ukrepov pomoči v hrani.
7. Zagotovljeno je upoštevanje količinskih omejitev, ki izhajajo iz
sporazuma, sklenjenega v skladu s členom 300 Pogodbe na podlagi
izvoznih dovoljenj, izdanih za predvidena referenčna obdobja inveljavnih za zadevne proizvode.
Glede na upoštevanje obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih
v okviru urugvajskega kroga trgovinskih pogajanj, konec referenčnegaobdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.
8. Podrobna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami o
ponovni razporeditvi nedodeljenih ali neuporabljenih izvoznih količin,se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.
Člen 64
1. Ta člen se uporablja za nadomestila, navedena v členu 63(1).
2. Višina nadomestila za proizvode, navedene v členu 63(1)(b), je:
(a)pri surovem sladkorju in belem sladkorju znesek nadomestila za
izvoz teh proizvodov v nepredelani obliki, kakor je določeno v
skladu s členom 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 1785/81 z dne 30. junija
1981 o skupni ureditvi trga za sladkor (1) in v skladu z določbami,
sprejetimi za njegovo uporabo;
(b)pri glukozi in glukoznem sirupu znesek nadomestila za izvoz teh
proizvodov v nepredelani obliki, kakor je določeno v skladu s
členom 13 Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 z dne 30. junija 1992 o
skupni ureditvi trga za žita (2) in v skladu z določbami, sprejetimi za
njegovo uporabo.
Da bi bili izpolnjeni pogoji za nadomestilo, mora proizvode v predelani
obliki ob izvozu spremljati prosilčeva izjava, v kateri so navedene koli-
čine surovega sladkorja, belega sladkorja, glukoze in glukoznega sirupa,ki so bile uporabljene pri proizvodnji.
Resničnost te izjave pregledujejo pristojni organi zadevne države
članice.
3. Nadomestila se določijo ob upoštevanju naslednjih elementov:
(a)obstoječi položaj in možna gibanja glede na:
(i) cene in razpoložljivost proizvodov na trgu Skupnosti, navedenih
včlenu 63(1);
(ii) cene teh proizvodov na svetovnem trgu;
(b)najugodnejši stroški za trženje in transport od trgov Skupnosti do
pristanišč ali drugih izvoznih mest Skupnosti, pa tudi stroški poši-
ljanja do namembne države;
(c)cilji skupne ureditve trga za vino, ki naj zagotavljajo ravnovesje na
trgu in naravni razvoj cen in trgovine;
(d)omejitve, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom
300 Pogodbe;
(e)potrebe po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti;
(f)ekonomski vidik predlaganega izvoza.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —41
(1) UL L 177, 1.7.1981, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1148/98 (UL L 159, 3.6.1998, str. 38).
(2) UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1253/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 18).
▼B
4. Tržne cene Skupnosti, navedene v členu 63(1), se določijo na
podlagi najugodnejših izvoznih cen.
Določitev cen v mednarodni trgovini, navedenih v členu 63(1), se opravi
ob upoštevanju:
(a)cen, zabeleženih na trgih tretjih držav;
(b)najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih
držav;
(c)cen proizvajalcev, določenih v tretjih državah izvoznicah, ob upošte-
vanju, kadar je to primerno, subvencij, ki jih dodelijo te države;
(d)prostih cen na meji Skupnosti.
5. Brez poseganja v tretji pododstavek člena 63(3) se po postopku iz
člena 75 določi, v kakšnih časovnih presledkih je treba sestaviti seznam
proizvodov, za katere se dejansko dodeli nadomestilo, in določiti višino
tega nadomestila.
6. Nadomestilo se izplača, kadar se dokaže, da:
(a)imajo izdelki izvor v Skupnosti,
(b)so bili izdelki izvoženi iz Skupnosti in
(c)so izdelki ob različni višini nadomestila dosegli namembno območje,
navedeno v dovoljenju, ali drugo namembno območje, za katero je
bilo določeno nadomestilo ne glede na člen 63(5)(b). Odstopanja od
tega predpisa se lahko predvidijo v skladu s postopkom, določenimvčlenu 75, če se določijo pogoji, ki dajejo enakovredna jamstva.
V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se lahko sprejmejo
dodatne določbe.
7. Brez poseganja v odstavek 6(a) se pri izvozu proizvodov, ki so
uvoženi iz tretjih držav in ponovno izvoženi v tretje države, ne dodeliizvozno nadomestilo, razen če se odobri odstopanje po postopku iz člena
75.
Člen 65
1. Kolikor je to potrebno za ustrezno delovanje skupne ureditve trga
za vino, lahko Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino v
posebnih primerih v celoti ali deloma prepove uporabo postopka aktiv-
nega oplemenitenja za proizvode v skladu s členom 1.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 sprejme Komisija na zahtevo države
članice ali na svojo pobudo potrebne ukrepe v primerih, ko položaj,določen v odstavku 1, zahteva izredno nujno poseganje in je moten alibi lahko bil moten trg Skupnosti z uporabo postopkov aktivnega alipasivnega oplemenitenja; Svet in države članice je treba obvestiti o
takšnih ukrepih, katerih trajanje veljavnosti ne sme presegati šest
mesecev in ki se začnejo uporabljati takoj. Če Komisija prejme zahtevo
od države članice, sprejme odločitev o tem v enem tednu po prejemu
zahteve.
3. Odločitev Komisije lahko katera koli država članica pošlje v
presojo Svetu v enem tednu od dneva obvestila. Svet lahko s kvalifici-rano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije. Če Svet
ne sprejme odločitve v treh mesecih, velja odločitev Komisije za razve-
ljavljeno.
Člen 66
1. Splošna pravila za razlaganje kombinirane nomenklature in
posebna pravila za njeno uporabo se uporabljajo za razvrščanje proiz-
vodov, zajetih v tej uredbi; carinska nomenklatura, ki izhaja iz uporabe
te uredbe, se vključi v skupno carinsko tarifo.
2. Razen če ni drugače predvideno s to uredbo ali v skladu z določbo
na podlagi te uredbe, se prepoveduje:
(a)obračunavanje dajatev z enakovrednim učinkom kakor carine;
(b)uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakovrednim
učinkom.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —42
▼B
Člen 67
1. Uvoz proizvodov, zajetih v tej uredbi, katerim je bil dodan
alkohol, razen tistih proizvodov, ki so enakovredni proizvodom zizvorom v Skupnosti, pri katerih se takšno dodajanje dovoli, se prepove.
2. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti pogojev za enako-
vrednost proizvodov in odstopanja od odstavka 1 se sprejmejo v skladus postopkom, določenim v členu 75.
Člen 68
1. Proizvodi, navedeni v členu 1(2)(a) in (b), se lahko uvažajo samo,
če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)za vse proizvode:
(i)če ustrezajo pogojem za proizvodnjo, trženje in se po potrebi
prodajo za neposredno prehrano ljudi v tretji državi, iz katere
izvirajo, in se dokaže, da so ti pogoji izpolnjeni s potrdilom, kiga izda pristojni organ in je na seznamu, ki ga je treba še dolo-
čiti, v tretji državi, iz katere izvira proizvod;
(ii) kadar so namenjeni za neposredno prehrano ljudi, če proizvode
spremlja analizni izvid, ki ga sestavi organ ali urad, imenovan
od tretje države, iz katere izvira proizvod;
(b)za vina, namenjena za neposredno prehrano ljudi, razen likerskega in
penečega vina:
(i)če imajo dejanski volumenski delež alkohola najmanj 9 vol. %
in skupni volumenski delež alkohola največ 15 vol. %;
(ii) če je celotna vsebnost kisline, izražena v vinski kislini, najmanj
3,5 gramov na liter ali 46,6 miliekvivalentov na liter.
2. Po postopku, določenem v členu 75, se lahko predvidi:
(a)določitev značilnosti, ki jih morata imeti likersko in peneče vino, in
odstopanja od odstavka 1(b);
(b)da nekateri proizvodi, navedeni v odstavku 1, ki se prevažajo vomejenih količinah in pakirajo v majhnih posodah, ne potrebujejo
potrdila in analiznega izvida v smislu odstavka 1(a);
(c)da za nekatera vina s potrdilom o označbi geografskega izvora ali s
potrdilom o izvoru ni treba navajati vseh ali dela podatkov, ki so
predvideni v potrdilu in analiznem izvidu v smislu odstavka 1(a).
3. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s
postopkom iz člena 75.
Člen 69
1. Če je trg v Skupnosti za enega ali več proizvodov, navedenih v
členu 1(2), zaradi uvoza ali izvoza izpostavljen resnim motnjam ali pamu grozijo resne motnje, ki ogrožajo cilje člena 33 Pogodbe, potem se
lahko v trgovanju s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler
se takšne motnje ne odpravijo.
Da bi lahko ocenili, ali položaj upravičuje uporabo takšnih ukrepov, se
upoštevajo zlasti:
(a)količine, za katere so bila izdana ali zahtevana uvozna dovoljenja, in
položaj na trgu vina v Skupnosti;
(b)obseg intervencije, če je to primerno.
Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije sprejme splošna pravila
za uporabo tega odstavka in opredeli, v katerih primerih in v okviru
katerih omejitev lahko države članice sprejmejo začasne varnostne
ukrepe.
2. Če nastopijo razmere, navedene v odstavku 1, sprejme Komisija
potrebne ukrepe na predlog države članice ali na svojo lastno pobudo;
države članice so obveščene o takšnih ukrepih, ki začnejo veljati takoj.
Če država članica pošlje Komisiji zahtevo, sprejme Komisija odločitev o
tem v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —43
▼B
3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko katera koli država članica
pošlje v presojo Svetu v treh delovnih dneh po prejemu obvestila. Svetse sestane takoj. Svet s kvalificirano večino lahko spremeni ali razve-ljavi zadevne ukrepe.
4. Ta člen se uporabi ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz
mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300(2)
Pogodbe.
NASLOV VIII
SPLOŠNE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 70
1. Proizvodi iz te uredbe se lahko dajo v promet v okviru Skupnosti
samo s spremnim dokumentom, ki je uradno pregledan.
2. Fizične in pravne osebe in skupine oseb, ki pri opravljanju svojega
poklica upravljajo te proizvode, zlasti proizvajalci, polnilnice in predelo-valci, pa tudi trgovci, ki jih je treba še določiti, morajo voditi evidenco
o prejemu in izdaji proizvodov.
3. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti vrsto in obliko
dokumenta, navedenega v odstavku 1, in odstopanja od tega člena se
sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75.
Člen 71
1. Razen če ni v tej uredbi drugače določeno, se členi 87, 88 in 89
Pogodbe uporabljajo za proizvodnjo in trgovino s proizvodi, ki so zajetiv tej uredbi.
2. Poglavje II naslova II ni v nasprotju z dodeljevanjem nacionalne
pomoči, namenjene za doseganje podobnih ciljev, ki jih skuša dosečinavedeno poglavje. Odstavek 1 se kljub temu uporablja za takšnopomoč.
Člen 72
1. Države članice imenujejo enega ali več organov, ki so odgovorni
za zagotovitev skladnosti s predpisi Skupnosti na področju vina. Imenu-
jejo tudi laboratorije, pooblaščene za opravljanje uradnih analiz napodročju vina.
2. Države članice sporočijo Komisiji imena in naslove teh organov in
laboratorijev. Komisija pošlje te informacije drugim državam članicam.
3. Komisija vzpostavi organ posebnih uradnikov za sodelovanje s
pristojnimi organi držav članic pri kontroli na kraju samem, da zagotovi
enotno uporabo predpisov na področju vina.
4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s
postopkom iz člena 75.
Ta pravila lahko zajemajo zlasti določbe:
(a)zagotoviti enotno uporabo predpisov Skupnosti na področju vina,
zlasti glede nadzora;
(b)urediti razmerja med določenimi organi;
(c)urediti posebne finančne postopke za izboljšanje nadzora;
(d)urediti upravne kazni in
(e)urediti pooblastila in obveznosti imenovanih inšpektorjev.
Člen 73
Države članice in Komisija si sporočajo potrebne podatke za izvajanje te
uredbe. Podrobna pravila, ki urejajo takšna sporočila, vključno z vrstoin obliko podatkov, ki jih je treba poslati, in časovni roki za sporočanje,
pa tudi razporejanje zbranih podatkov se sprejmejo v skladu spostopkom, določenim v členu 75.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —44
▼B
Člen 74
Sestavi se upravljalni odbor za vino (v nadaljnjem besedilu „odbor”), ki
sestoji iz predstavnikov držav članic in kateremu predseduje predstavnik
Komisije.
▼M6
Člen 75
1. Komisiji pomaga Upravljalni odbor za vino.2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa
1999/468/ES (
1).
Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES znaša en mesec.
3. Odbor sprejme svoj poslovnik.
▼B
Člen 76
Odbor lahko pregleda katero koli drugo vprašanje, ki ga postavi predse-
dujoči na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.
Člen 77
1. Pri izvajanju te uredbe je treba hkrati primerno upoštevati cilje,
določene v členu 33 in 131 Pogodbe.
2. Pri uporabi te uredbe je treba upoštevati obveznosti, ki izhajajo iz
mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300(2)
Pogodbe.
Člen 78
1. Uredba (ES) št. 1258/1999 in določbe, sprejete pri izvajanju
Uredbe, se uporabljajo za proizvode, ki so zajeti v tej uredbi.
2. Premija, navedena v poglavju II naslova II, podpora, navedena v
poglavju III navedenega naslova, pomoč, navedena v poglavju I naslovaIII, odkup in podpora, navedena v poglavju II navedenega naslova, in
pomoč, navedena v poglavju III navedenega naslova, ter nadomestila,
navedena v naslovu VII, veljajo kot intervencije za stabiliziranje kmetij-skih trgov v smislu člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1258/1999.
3. Ne glede na strožje predpise se lahko dodelita podpora Skupnosti
v skladu z naslovom III in nadomestilo v skladu z naslovom VII samoza proizvode, pridelane v Skupnosti iz grozdja, potrganega v Skupnosti.
Člen 79
Zaradi preprečevanja presežnih količin namiznega vina in vina, primer-
nega za proizvodnjo namiznega vina, lahko države članice postavijo
zgornjo mejo donosa, izraženega v hektolitrih na hektar, katerega preko-
račitev povzroči izgubo proizvajalčeve pravice do ugodnosti iz te
uredbe.
Člen 80
V skladu s postopkom, določenim v členu 75, se sprejmejo ukrepi:
(a)za olajšanje prehoda z ureditve, predvidene v uredbah, navedenih v
členu 81, na ureditev, določeno s to uredbo;
(b)za ureditev reševanja posebnih praktičnih problemov, če je to
potrebno. Ti ukrepi, če so ustrezno utemeljeni, lahko odstopajo od
nekaterih predpisov te uredbe.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —45
(1) UL L 184,17.7.1999, str. 23.
▼B
Člen 81
Uredbe (EGS) št. 346/79, (EGS) št. 351/79, (EGS) št. 460/79, (EGS)
št. 456/80, (EGS) št. 457/80, (EGS) št. 458/80, (EGS) št. 1873/84,
(EGS) št. 895/85, (EGS) št. 822/87, (EGS) št. 823/87, (EGS) št. 1442/
88, (EGS) št. 3877/88, (EGS) št. 4252/88, (EGS) št. 2046/89, (EGS)
št. 2048/89, (EGS) št. 2389/89, (EGS) št. 2390/89, (EGS) št. 2391/89,
(EGS) št. 2392/89, (EGS) št. 3677/89, (EGS) št. 3895/91, (EGS)
št. 2332/92 in (EGS) št. 2333/92 se razveljavijo.
Člen 82
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih
skupnosti.
Uporabljati se začne 1. oktobra 2000.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh
državah članicah.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —46
▼B
PRILOGA I
OPREDELITVE PROIZVODOV
Naslednje opredelitve se uporabljajo za:
—proizvode, proizvedene v Skupnosti iz grozdja, potrganega v Skupnosti,
vključno z vini iz šeste alinee odstavka 15, in
—druge proizvode, razen proizvodov iz odstavkov 3, 4, 5, 6, 7, 12, 13, 14, 15,
16, 17, 18 in 24, če
—izvirajo iz tretjih držav ali
—so proizvedeni v Skupnosti iz grozdja, potrganega zunaj Skupnosti, in je
njihova proizvodnja dovoljena po tej uredbi.
Opredelitve za proizvode iz grozdja in vina, za katere se ta priloga ne uporablja,
bodo po potrebi sprejete v skladu s to uredbo in po postopku, določenem v členu
75.
1.Sveže grozdje: plod vinske trte, ki se uporablja za proizvodnjo vina, zrel ali
tudi delno sušen, ki ga je mogoče zdrozgati ali stisniti z običajnimi kletarskimi
postopki in lahko začne spontano alkoholno vreti.
2.Grozdni mošt: tekoči proizvod, dobljen naravno ali s fizikalnimi postopki iz
svežega grozdja. Doseženi volumenski delež alkohola v grozdnem moštu je
lahko največ 1 % vol.
3.Delno prevreti grozdni mošt: proizvod, dobljen z vrenjem grozdnega mošta z
volumenskim deležem alkohola najmanj 1 % vol., toda manj kakor tri petine
skupnega volumenskega deleža alkohola; ne glede na to pa nekatera kako-
vostna vina pdpo, ki imajo volumenski delež alkohola nižji kakor tri petine
skupnega volumenskega deleža alkohola, vendar najmanj 4,5 % vol., ne
veljajo za delno prevreti grozdni mošt. ►A1Kakovostno vino pdpo „Tokaji
eszencia”, ki izvira iz Madžarske se ne šteje kot grozdni mošt v renju. ◄
4.Delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja: proizvod, dobljen z delnim
vrenjem grozdnega mošta iz sušenega grozdja, ki ima skupno vsebnost slad-
korja pred vrenjem najmanj 272 g na liter in naravni volumenski delež alko-
hola najmanj 8 % vol. Ne glede na to nekatera vina, ki izpolnjujejo te zahteve,
ne veljajo za delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja.
5.Sveži grozdni mošt, pri katerem je vrenje ustavljeno z dodatkom alkohola:
proizvod, ki:
—ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 12 % vol., vendar največ
15 % vol. in
—je dobljen tako, da se delno prevretemu grozdnemu moštu, ki ima naravni
volumenski delež alkohola najmanj 8,5 % vol. in izvira izključno iz sort
vinske trte iz člena 42(5), doda:
—ali nevtralni alkohol, izvirajoč iz vina, vključno z alkoholom,
dobljenim z destilacijo sušenega grozdja, ki ima dejanski volumenski
delež alkohola najmanj 95 % vol.,
—ali neprečiščeni proizvod, dobljen z destilacijo vina, ki ima dejanski
volumenski delež alkohola najmanj 52 % vol. in največ 80 % vol.
6.Zgoščeni grozdni mošt: nekaramelizirani grozdni mošt, ki:
—je dobljen z delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli priznano
metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na
refraktometru v skladu s predpisano metodo pri temperaturi 20 °C, ni nižja
od 50,9 %,
—izvira izključno iz sort vinske trte iz člena 42(5),
—je dobljen iz grozdnega mošta, ki ima najnižji naravni volumenski delež
alkohola, določen za vinorodno cono, v kateri je bilo grozdje potrgano.
Dovoljeni najvišji volumenski delež alkohola zgoščenega grozdnega mošta
znaša do 1 % vol.
7.Prečiščeni zgoščeni grozdni mošt: tekoči nekaramelizirani proizvod, ki:
—je dobljen iz delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli priznano
metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na
refraktometru v skladu s predpisano metodo pri temperaturi 20 °C, ni nižja
od 61,7 %;
—je bil obdelan s priznano metodo razkisanja in odstranjevanja drugih
sestavin, razen sladkorja;
—ima naslednje lastnosti:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —47
▼B
—pH največ 5 pri 25 ° Brix,
—optično gostoto pri 425 nm za debelino 1 cm največ 0,100 v grozdnem
moštu koncentracije 25 ° Brix,
—vsebnost saharoze tako nizko, da je ni možno določiti z analizno
metodo, ki jo je treba določiti,
—Folin-Ciocalteau indeks največ 6,00 pri 25 ° Brix,
—titracijsko kislost največ 15 miliekvivalentov na kilogram skupnega
sladkorja,
—vsebnost žveplovega dioksida največ 25 miligramov na kilogram skup-
nega sladkorja,
—skupno vsebnost kationov največ 8 miliekvivalentov na kilogram skup-
nega sladkorja,
—prevodnost pri 25 ° Brix in 20 °C največ 120 mikro-Siemens/cm,
—vsebnost hidroksimetilfurfurala največ 25 mg na kilogram skupnega
sladkorja,
—navzočnost mesoinositola,
—izvira izključno iz sort vinske trte iz člena 42(5),
—je dobljen iz grozdnega mošta, ki ima minimalni naravni volumenski delež
alkohola, določen za vinorodno cono, v kateri je bilo grozdje potrgano.
Dovoljeni najvišji volumenski delež alkohola prečiščenega zgoščenega grozd-
nega mošta znaša lahko do 1 % vol.
8.Grozdni sok: tekoči, neprevreti, toda za vrenje sposobni proizvod, dobljen z
ustreznim postopkom, da je nespremenjen primeren za porabo; dobljen je
lahko:
(a) iz svežega grozdja ali grozdnega mošta ali
(b) z razredčenjem:
—iz zgoščenega grozdnega mošta ali
—iz zgoščenega grozdnega soka.
Dovoljeni dejanski najvišji volumenski delež alkohola grozdnega soka
znaša do 1 % vol.
9.Zgoščeni grozdni sok: nekaramelizirani grozdni sok, dobljen z delnim suše-
njem grozdnega soka s katero koli priznano metodo, razen neposredega segre-
vanja, tako da vrednost, izmerjena na refraktometru v skladu s predpisano
metodo pri temperaturi 20 °C, ni nižja od 50,9 %.
Dovoljeni dejanski najvišji volumenski delež alkohola zgoščenega grozdnega
soka znaša do 1 % vol.
10.Vino: proizvod, dobljen izključno s popolnim ali delnim alkoholnim vrenjem
iz svežega zdrozganega ali nezdrozganega grozdja ali iz grozdnega mošta.
11.Mlado vino, ki je še v vrenju: vino, pri katerem alkoholno vrenje še ni
končano in še ni ločeno od svojih droži.
12.Vino, primerno za pridobivanje namiznega vina: vino, ki:
—izvira izključno iz sort vinske trte iz člena 42(5);
—je proizvedeno v Skupnosti in
—ima minimalni volumenski delež alkohola, določen za vinorodno cono, v
kateri je bilo proizvedeno.
13.Namizno vino: vino, razen kakovostnega vina pdpo, ki:
—izvira izključno iz sort vinske trte iz člena 42(5);
—je proizvedeno v Skupnosti;
—ima ne glede na uporabo postopkov, določenih v točki D Priloge V
dejanski volumenski delež alkohola najmanj 8,5 % vol., če vino izvira
izključno iz grozdja vinorodnih con A in B, in najmanj 9 % vol. v drugih
vinorodnih conah in skupni volumenski delež alkohola pod 15 % vol.;
—ima, razen pri dopustnih izjemah, skupno vsebnost kisline, izražene kot
vinska kislina, najmanj 3,5 gramov na liter ali 46,6 miliekvivalentov na
liter.
Za vina z nekaterih vinorodnih con, ki se posebej določijo, proizvedena brez
vsake obogatitve, se zgornja meja skupnega volumenskega deleža alkohola
lahko poviša do 20 % vol.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —48
▼B
„Retsina” namizno vino je namizno vino, proizvedeno izključno na geograf-
skem območju Grčije, iz grozdnega mošta, obdelanega s smolo alepskega
bora. Uporaba smole alepskega bora je dovoljena samo za pridobivanje
„retsina” namiznega vina pod pogoji, ki jih določajo veljavne grške določbe.
14.Likersko vino: proizvod:
A. ki ima:
—dejanski volumenski delež alkohola najmanj 15 % vol. in največ 22 %
vol.;
—povprečni volumenski delež alkohola najmanj 17,5 % vol., razen
nekaterih kakovostnih likerskih vin, proizvedenih na določenih pride-
lovalnih območjih (kakovostna likerska vina pdpo) in navedenih v
seznamu, ki ga je treba pripraviti;
B. ki je dobljen:
(a) iz:
—delno prevretega grozdnega mošta ali
—vina ali
—kombinacije obeh proizvodov ali
—pri nekaterih kakovostnih likerskih vinih pdpo, ki se posebej
določijo, iz grozdnega mošta ali njegove mešanice z vinom,
vsi ti proizvodi morajo pri likerskih vinih in kakovostnih likerskih
vinih pdpo:
—izvirati iz sort grozdja, ki se določijo izmed vrst grozdja, nave-
denih v členu 42(5); in
—razen nekaterih kakovostnih likerskih vin pdpo s seznama, ki se
posebej določi, imeti izhodiščni naravni volumenski delež alko-
hola najmanj 12 % vol.;
(b) in z dodatkom:
(i) posamezno ali v kombinaciji:
—nevtralnega alkohola vinskega izvora, vključno z alkoholom,
dobljenim z destilacijo sušenega grozdja, ki ima dejanski
volumenski delež alkohola najmanj 96 % vol.;
—destilata iz vina ali sušenega grozdja, ki ima dejanski volu-
menski delež alkohola najmanj 52 % vol. in največ 86 %
vol.;
(ii) skupaj z enim ali več naslednjimi proizvodi, kjer je to primerno:
—zgoščeni grozdni mošt;
—kombinacija enega od proizvodov, navedenih v (i), z
grozdnim moštom iz prve in četrte alinee (a);
(iii) za nekatera kakovostna likerska vina pdpo s seznama, ki se
pripravi:
—vsak od proizvodov, navedenih v (i), posamezno ali v
kombinaciji;
—ali eden ali več naslednjih proizvodov:
—vinski destilat ali destilat iz sušenega grozdja z volumen-
skim deležem alkohol najmanj 95 % vol. in največ 96 %
vol.;
—žganja iz vina ali grozdnih tropin z volumenskim
deležem alkohola najmanj 52 % vol. in največ 86 %
vol.;
—žganja iz sušenega grozdja z volumenskim deležem alko-
hola najmanj 52 % vol. in največ 94,5 % vol.;
—skupaj z enim ali več naslednjimi proizvodi, kjer je to
primerno:
—delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja;
—zgoščeni grozdni mošt, dobljen z neposrednim segreva-
njem, ki ustreza, razen te operacije, definiciji zgoščenega
grozdnega mošta;
—zgoščeni grozdni mošt;
—kombinacija enega od proizvodov, navedenih v drugi
alinei, z grozdnim moštom iz prve in četrte alinee (a).
15.Peneče vino: razen odstopanja, predvidenega v členu 44(3), proizvod,
dobljen s primarnim ali sekundarnim alkoholnim vrenjem:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —49
▼B
—svežega grozdja;
—grozdnega mošta;
—vina,
primernega za pridobivanje namiznega vina;
—namiznega vina;
—kakovostnega vina pdpo;
—uvoženih vin s seznama, ki se posebej pripravi, iz sort grozdja iz vino-
rodnih con z lastnostmi, ki ta vina delajo različna od vin Skupnosti,
kjer se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki izvira izključno iz
vrenja in ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega oglji-
kovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare.
16.Gazirano peneče vino: proizvod:
—ki je dobljen iz namiznih vin;
—iz katerega pri odprti posodi izhaja ogljikov dioksid, ki v celoti ali delno
izvira iz dodatka tega plina; in
—ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljiko-
vega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare.
17.Biser vino: proizvod, ki:
—je dobljen iz namiznega vina, kakovostnega vina pdpo ali iz proizvodov,
primernih za pridobivanje namiznih ali kakovostnih vin pdpo, pod
pogojem, da imajo vino ali proizvodi skupni volumenski delež alkohola
najmanj 9 % vol.;
—ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 % vol.;
—ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi notranjega raztopljenega
ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 1 bar in največ 2,5 bara;
—je shranjen v posodah prostornine največ 60 l.
18.Gazirano biser vino: proizvod, ki:
—je dobljen iz namiznega vina, kakovostnega vina pdpo ali iz proizvodov,
primernih za pridobivanje namiznih ali kakovostnih vin pdpo;
—ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 % vol. in skupni volu-
menski delež alkohola najmanj 9 % vol.;
—ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljiko-
vega dioksida, ki je delno ali v celoti dodan, nadpritisk najmanj 1 bar in
največ 2,5 bara;
—je shranjen v posodah prostornine največ 60 l.
19.Vinski kis: kis, ki:
—je dobljen izključno iz vina z ocetnim kislinskim vrenjem in
—ima skupno vsebnost kisline, izražene kot ocetna kislina, najmanj 60 g na
liter.
20.Vinska usedlina: usedline, ki ostanejo v posodi z vinom po vrenju, med skla-
diščenjem ali po odobreni obdelavi, in ostanki po filtriranju ali centrifugi-
ranju tega proizvoda.
Za vinsko usedlino veljajo tudi:—ostanki v posodah z vinskim moštom med shranjevanjem ali odobreno
obdelavo;
—ostanki po filtriranju ali centrifugiranju tega proizvoda.
21.Grozdne tropine: prevreti ali neprevreti ostanek po stiskanju svežega grozdja.
22.Piquette: proizvod, dobljen:
—z vrenjem neobdelanih grozdnih tropin, namočenih v vodi; ali
—z izpiranjem prevretih grozdnih tropin z vodo.
23. Vino, ojačano z destilatom vina: proizvod, ki:
—ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 18 % vol. in največ
24 % vol.;
—je dobljen izključno tako, da se vinu, ne vsebujočemu ostanka sladkorja,
doda neprečiščeni proizvod destilacije vina, ki ima največji volumenski
delež alkohola 86 % vol.; in
—ima največjo vsebnost hlapnih kislin, izraženih kot ocetna kislina, 1,5
grama na liter.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —50
▼B
24. Vino iz prezrelega grozdja: proizvod, ki:
—je proizveden v Skupnosti, brez obogatitve, iz grozdja, potrganega v
Skupnosti, ki izvira iz vrst vinske trte iz člena 42(5) in so s seznama, ki
se posebej pripravi;
—ima naravni volumenski delež alkohola najmanj 15 % vol.;
—ima skupni volumenski delež alkohola najmanj 16 % vol. in dejanski
volumenski delež alkohola najmanj 12 % vol.
Države članice lahko predpišejo čas staranja za ta proizvod.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —51
▼B
PRILOGA II
DELEŽI ALKOHOLA
1.Dejanski volumenski delež alkohola pomeni število volumenskih enot čistega
alkohola pri 20 °C, ki jih vsebuje proizvod v 100 volumenskih enotah pri tej
temperaturi.
2.Potencialni volumenski delež alkohola pomeni število volumenskih enot
čistega alkohola pri 20 °C, ki se lahko tvorijo s popolnim prevretjem slad-
korja, vsebovanega v 100 volumskih enotah proizvoda pri tej temperaturi.
3.Skupni volumenski delež alkohola pomeni vsoto dejanskega in potencialnega
deleža alkohola.
4.Naravni volumenski delež alkohola pomeni celotni volumenski delež alkohola
proizvoda pred kakršno koli obogatitvijo.
5.Dejanski masni delež alkohola pomeni število kilogramov čistega alkohola, ki
jih vsebuje 100 kilogramov proizvoda.
6.Potencialni masni delež alkohola pomeni število kilogramov čistega alkohola,
ki se lahko tvorijo s popolnim prevretjem sladkorja, vsebovanega v 100 kilo-
gramih proizvoda.
7.Skupni masni delež alkohola pomeni vsoto dejanskega in potencialnega deleža
alkohola.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —52
▼B
PRILOGA III
VINORODNE CONE
1. Vinorodna cona A obsega:
(a) v Nemčiji: površine, zasajene z vinsko trto, razen tistih, ki so vključene v
vinorodno cono B;
(b) v Luksemburgu: vinorodno območje Luksemburga;
▼M8
(c) v Belgiji, na Danskem, Irskem, Nizozemskem, Poljskem, Švedskem in v
Veliki Britaniji: vinorodna območja teh držav;
(d) v Republiki Češki: vinorodna regija Čechy.
▼B
2. Vinorodna cona B obsega:
(a) v Nemčiji, površine, zasajene z vinsko trto na določenem pridelovalnem
območju Baden;
(b) v Franciji, površine, zasajene z vinsko trto v departmajih, ki niso navedeni
v tej prilogi, in v naslednjih departmajih:
—v Alzaciji: Bas-Rhin, Haut-Rhin;
—v Loreni: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges;
—vŠampanji: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne;
—v Juri: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône;
—v Savoji: Savoie, Haute-Savoie, Isère (občina Chapareillan);
—v dolini Loare: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher,
Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Viene in
površine, zasajene z vinsko trto na območju Cosne-sur-Loire v depart-
maju Nièvre;
(c) v Avstriji: avstrijsko vinorodno območje;
▼M8
(d) v Republiki Češki: vinorodna regija Morava in vinorodne površine, ki
niso vključene v točko 1 pododstavka (d);
▼A1
(e) na Slovaškem: vinorodna območja: Mali Karpati, južna Slovaška, Nitra,
osrednja Slovaška in vzhodna Slovaška in vinorodna območja, ki niso
vključena v točko 3;
(f) v Sloveniji, območja z vinsko trto v Podravski regiji: ljutomersko-ormoški
vinorodni okoliš, mariborski vinorodni okoliš, radgonsko-kapelski vino-
rodni okoliš, šmarsko-virštajnski vinorodni okoliš, vinorodni okoliš
Haloze, prekmurski vinorodni okoliš, vinorodni okoliš Srednje Slovenske
gorice, v Posavski regiji: bizeljsko-sremiški vinorodni okoliš, vinorodni
okoliš Bela krajina, vinorodni okoliš Dolenjska in območja z vinsko trto v
regijah, ki niso vključene v točko 5(d).
▼B
3. Vinorodna cona C I a) obsega površine, zasajene z vinsko trto:
(a) v Franciji:
—v naslednjih departmajih: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Haute-
Alpes, Alpes-Maritimes, Ariege, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-
Maritime, Corrèze, Côte-d'Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers,
Gironde, Isère (razen občine Chapareillan), Landes, Loire, Haute
Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (razen območja Cosne-sur-
Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Haute-Pyrénées, Rhône,
Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haut-Vienne, Yonne;
—na območju Valence in Die v departmaju Drôme (razen kantonov
Dieulefit, Loriol, Marsanne in Montélimar);
—v departmaju Ardèche, na območju Tournon in v kantonih Antraigues,
Buzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, PrVs, Saint-Etienne de
Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge in Voulte-sur-Rhône;
(b) v Španiji v provincah Asturias, Cantabria, Guipúzcoa, La Coruña in
Vizcaya;
(c) na Portugalskem v delu območja Norte z določenim pridelovalnim
območjem za „Vinho Verde”, pa tudi „Concelhos de Bombarral, Laurinhã,
Mafra e Torres Vedras” (razen „Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”),
ki sodijo v „Região viticola da Extremadura”.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —53
▼A1
Na Slovaškem, regija Tokaj.
▼B
4. V Italiji obsega vinorodna cona C I b) površine, zasajene z vinsko trto na
območju Valle d’Aosta in v provincah Sondrio, Bolzano, Trento in Belluno.
►A1Na Madžarskem vsa območja z vinsko trto. ◄
5. Vinorodna cona C II obsega:
(a) v Franciji površine, zasajene z vinsko trto:
—v naslednjih departmajih: Aude, Bouches-de-Rhône, Gard, Hérault,
Pyrénées-Orientales (razen kantonov Olette in Arles-sur-Tech),
Vaucluse;
—v delu departmaja Var, na katerega na jugu mejijo severna območja
občin Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collo-
brières, La Garde-Freinet, Pland-de-la-Tour in Sainte-Maxime;
—na območju Nyons in v kantonih Dieulefit, Loriol, Marsanne in
Montélimar v departmaju Drome;
—v tistih delih departmaja Ardèche, ki niso navedeni v točki 3(a);
(b) v Italiji površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih območjih: Abruzzi,
Campagnia, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria,
Lombardia, razen province Sondrio, Marche, Molise, Piedemonte,
Toscana, Umbria Veneto, razen province Belluno, vključno z otoki, ki
sodijo v ta območja, kakor so Elba in drugi otoki toskanskega otočja,
Ponziane, Capri in Ischia;
(c) v Španiji površine, zasajene z vinsko trto:
—v naslednjih provincah:
—Lugo, Orense, Pontevedra,
—Ávilla (razen občin v določenem pridelovalnem območju
„comarca”, Cebreros), Burgos, Léon, Palencia, Salamanca,
Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,
—La Rioja,
—Álava,
—Navarra,
—Huesca,
—Barcelona, Gerona, Lérida;
—v tistem delu province Zaragoza, ki leži severno od reke Ebro;
—v občinah province Tarragona, ki so vključene v zaščiteni geografski
izvor Penedés;
—v delu province Tarragona z določenim pridelovalnim območjem
„comarca”, Conca de Barberá;
▼A1
(d) v Sloveniji, območja z vinsko trto v Primorski regiji: vinorodni okoliš
Goriška Brda, vinorodni okoliš Vipavska dolina, koprski vinorodni okoliš
in vinorodni okoliš Kras.
▼B
6. V Grčiji vinorodna cona C III a) obsega površine, zasajene z vinsko trto v
naslednjih nomoi: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas,
Achaca, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos,
Lasithi in otok Thira (Santorini).
▼A1
Na Cipru vinorodna cona C III a) vključuje območja z vinsko trto, ki se naha-
jajo na nadmorski višini nad 600 metrov.
▼B
7. Vinorodna cona C III b) obsega:
(a) v Franciji površine, zasajene z vinsko trto:
—v departmaju Corsica;
—v delu departmaja Var med morjem in mejo občin (ki so vključene)
Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières,
La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour in Sainte-Maxime;
—v kantonih Olette in Arles-sur-Tech in departmaju Pyrénées-Orien-
tales;
(b) v Italiji površine, zasajene z vinsko trto na naslednjih območjih: Calabria,
Basilicata, Apulia, Sardinia in Sicilia, vključno z otoki, ki sodijo k tem
območjem, kakor so Pantelleria in Lipari, Egadi in Pelagi;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —54
▼B
(c) v Grčiji površine, zasajene z vinsko trto, ki niso navedene v točki 6;
(d) v Španiji površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v 3(b) ali 5
(c);
(e) na Portugalskem površine, zasajene z vinsko trto na območjih, ki niso
vključena v vinorodno cono C I a);
▼A1
(f) na Cipru območje z vinsko trto, ki se nahaja na nadmorski višini pod 600
metrov;
(g) na Malti: območja z vinsko trto.
▼B
8. Razmejitev območij v upravnih enotah, navedenih v tej prilogi, izhaja iz
nacionalnih predpisov, veljavnih dne 15. decembra 1981, za Španijo dne 1.
marca 1986 in za Portugalsko dne 1. marca 1998.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —55
▼B
PRILOGA IV
SEZNAM DOVOLJENIH ENOLOŠKIH POSTOPKOV IN OBDELAV
1. Enološki postopki in obdelave, ki se lahko izvajajo na svežem grozdju,
grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu, delno prevretem
grozdnem moštu iz sušenega grozdja, zgoščenem grozdnem moštu in mladem
vinu, ki še vre:
(a) zračenje ali dodajanje kisika;
(b) toplotna obdelava;
(c) centrifugiranje in filtracija, z inertnim filtracijskim sredstvom ali brez
njega, pod pogojem, da v tako obdelanih proizvodih ne ostanejo nezaže-
leni ostanki;
(d) uporaba ogljikovega dioksida, argona ali dušika, posamično ali v kombi-
naciji, da se ustvari inertna atmosfera in da se omogoči obdelava proiz-
vodov, zaščitenih pred zrakom;
(e) uporaba kvasovk za proizvodnjo vina;
(f) uporaba enega ali več naslednjih postopkov za vzpodbuditev rasti
kvasovk:
—dodatek diamonijevega fosfata ali amonijevega sulfata v določenih
mejah,
—dodatek amonijevega sulfita ali amonijevega bisulfita v določenih
mejah,
—dodatek diamin hidroklorida v določenih mejah;
(g) uporaba žveplovega dioksida, kalijevega bisulfita ali kalijevega metabi-
sulfita, ki se lahko imenuje tudi kalijev disulfit ali kalijev pirosulfit;
(h) odstranjevanje žveplovega dioksida s fizikalnimi postopki;
▼M8
(i) obdelava mošta in mladega vina še v vrenju z ogljem za enološko
uporabo v določenih mejah;
▼B
(j)čiščenje z uporabo ene ali več izmed naslednjih snovi za enološko
uporabo:
—jedilna želatina,
▼M8
—rastlinske beljakovine,
▼B
—ribji mehur,
—kazein in kalijev kazeinat,
—jajčni in/ali mlečni albumin,
—bentonit,
—silicijev dioksid kot gel ali koloidna raztopina,
—kaolin,
—tanin,
—pektolitični encimi,
—encimski preparat betaglukanaze, pod pogoji, ki se posebej določijo;
(k) uporaba sorbinske kisline ali kalijevega sorbata;
(l) uporaba vinske kisline za dokisanje pod pogoji, določenimi v točkah E in
G Priloge V;
(m) uporaba ene ali več izmed naslednjih snovi za razkisanje pod pogoji,
določenimi v točkah E in G Priloge V:
—nevtralni kalijev tartrat,
—kalijev bikarbonat,
—kalcijev karbonat, ki lahko vsebuje majhne količine dvojne kalcijeve
soli L(+) vinske in L(–) jabolčne kisline,
—kalcijev tartrat,
—vinska kislina, pod pogoji, ki se posebej določijo,
—homogeni preparat vinske kisline in kalcijevega karbonata v enakih
delih in v obliki finega prahu;
(n) uporaba smole alepskega bora, pod pogoji, ki se posebej določijo;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —56
▼B
(o) uporaba preparata iz celičnih sten kvasovk, v določenih mejah;
(p) uporaba polivinilpolipirolidona v določenih mejah in pod pogoji, ki se
posebej določijo;
(q) uporaba mlečnokislinskih bakterij, suspendiranih v vinu, pod pogoji, ki
se posebej določijo;
(r) dodatek lizocima v določenih mejah in pod pogoji, ki se posebej dolo-
čijo;
▼M8
(s) dodajanje L-askorbinske kisline v določenih mejah.
▼B
2. Enološki postopki in obdelave, ki se lahko izvajajo na grozdnem moštu, name-
njenem za proizvodnjo prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta:
(a) zračenje;
(b) toplotna obdelava;
(c) centrifugiranje in filtracija, z inertnim filtracijskim sredstvom ali brez
njega, pod pogojem, da v tako obdelanih proizvodih ne ostanejo nezaže-
leni ostanki;
(d) uporaba žveplovega dioksida, kalijevega bisulfita ali kalijevega metabisul-
fita, ki se lahko imenuje tudi kalijev disulfit ali kalijev pirosulfit;
(e) odstranjevanje žveplovega dioksida s fizikalnimi postopki;
(f) obdelava z ogljem za enološko uporabo (aktivno oglje);
(g) uporaba kalcijevega karbonata, ki lahko vsebuje majhne količine dvojne
kalcijeve soli L(+) vinske in L(–) jabolčne kisline;
(h) uporaba ionskih izmenjalcev (smol) pod pogoji, ki se posebej določijo.
3. Enološki postopki in obdelave, ki se lahko izvajajo na delno prevretem
grozdnem moštu, namenjenem za neposredno prehrano ljudi, na vinu,
primernem za proizvodnjo namiznega vina, na namiznem vinu, penečem vinu,
gaziranem penečem vinu, biser vinu, gaziranem biser vinu, likerskem vinu in
kakovostnem vinu pdpo:
(a) pri suhih vinih in v količinah, ki ne presegajo 5 %, uporaba svežih
vinskih kvasovk, ki so zdrave in nerazredčene in vsebujejo kvasovke iz
nedavne vinifikacije suhih vin;
(b) zračenje ali uvajanje argona ali dušika;
(c) toplotna obdelava;
(d) centrifugiranje in filtracija, z inertnim filtracijskim sredstvom ali brez
njega, pod pogojem, da v tako obdelanih proizvodih ne ostanejo nezaže-
leni ostanki;
(e) uporaba ogljikovega dioksida, argona ali dušika, posamično ali v kombi-
naciji, da se ustvari inertna atmosfera in da se omogoči obdelava proiz-
vodov, zaščitenih pred zrakom;
(f) dodajanje žveplovega dioksida, v določenih mejah;
(g) uporaba žveplovega dioksida, kalijevega bisulfita ali kalijevega metabi-
sulfita, ki se lahko imenuje tudi kalijev disulfit ali kalijev pirosulfit, pod
pogoji, določenimi v tej uredbi;
(h) dodajanje sorbinske kisline ali kalijevega sorbata, pod pogojem, da
končna vsebnost sorbinske kisline obdelanega proizvoda ob prihodu na
trg za neposredno prehrano ljudi ne presega 200 mg/l;
(i) dodajanje L-askorbinske kisline do določenih meja;
(j) dodajanje citronske kisline za stabilizacijo vina, v določenih mejah;
(k) uporaba vinske kisline za zakisanje, pod pogoji, določenimi v točkah E
in G Priloge V;
(l) uporaba ene ali več izmed naslednjih snovi za razkisanje pod pogoji,
določenimi v točkah E in G Priloge V:
—nevtralni kalijev tartrat,
—kalijev bikarbonat,
—kalcijev karbonat, ki lahko vsebuje majhne količine dvojne kalcijeve
soli L(+) vinske in L(–) jabolčne kisline,
—kalcijev tartrat,
—vinska kislina, pod pogoji, ki se posebej določijo,
—homogeni preparat vinske kisline in kalcijevega karbonata v enakih
delih in v obliki finega prahu;
(m) čiščenje z eno ali več izmed naslednjih snovi za enološko uporabo:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —57
▼B
—jedilna želatina,
▼M8
—rastlinske beljakovine,
▼B
—ribji mehur,
—kazein in kalijev kazeinat,
—jajčni in/ali mlečni albumin,
—bentonit,
—silicijev dioksid kot gel ali koloidna raztopina,
—kaolin,
—encimski preparat betaglukanaze, pod pogoji, ki se posebej določijo;
(n) dodajanje tanina;(o) obdelava z ogljem za enološko uporabo (aktivno oglje);
(p) obdelava, pod pogoji, ki se posebej določijo:
—delno prevretega grozdnega mošta, namenjenega za neposredno
prehrano ljudi, belega vina in roze vina s kalijevim heksacianofe-
ratom,
—rdečih vin s kalijevim heksacianoferatom ali kalcijevim fitatom;
(q) dodajanje metavinske kisline v določenih mejah;
(r) uporaba gumiarabikuma;
(s) uporaba DL vinske kisline, imenovane tudi grozdna kislina, ali njene
nevtralne kalijeve soli, pod pogoji, ki se posebej določijo, za obarjanje
presežnega kalcija;
(t) uporaba za izdelavo penečih vin, dobljenih z vrenjem v steklenicah in pri
katerem se kvasovke odstranijo z degoržiranjem:
—kalcijevega alginata
ali
—kalijevega alginata;
(ta) uporaba kvasovk za proizvodnjo vina, suhih ali v vinski suspenziji, za
proizvodnjo penečega vina;
(tb) dodajanje tiamina in amonijevih soli osnovnim vinom pri proizvodnji
penečih vin, za vzpodbujanje rasti kvasovk, pod naslednjimi pogoji:
—hranljive soli, diamonijev sulfat v določenih mejah,
—pospeševalci rasti, tiamin v obliki tiamin hidroklorida, v določenih
mejah;
(u) uporaba ploščic iz čistega parafina, impregniranih z alilizotiocianatom za
ustvarjanje sterilne atmosfere, le v državah članicah, v katerih je to tradi-
cionalno in če tega ne prepoveduje nacionalni zakon, ki določa, da se
uporabljajo le v posodah, ki držijo več kakor 20 litrov, in da ni sledov
alilizotiocianata v vinu;
(v) dodajanje za pospešitev izločanja vinskega kamna,
—kalijevega bitartrata,
—kalcijevega tartrata, znotraj meja in pod pogoji, ki se posebej dolo-
čijo;
(w) uporaba bakrovega sulfata za odstranjevanje napak v okusu ali vonju
vina, do določenih meja;
(x) uporaba preparatov iz celičnih sten kvasovk, v določenih mejah;
(y) uporaba polivinilpolipirolidona, v določenih mejah in pod pogoji, ki se
posebej določijo;
(z) uporaba mlečnih bakterij, suspendiranih v vinu, pod pogoji, ki se posebej
določijo;
(za) dodajanje karamela v smislu Direktive 94/36/ES Evropskega parlamenta
in Sveta z dne 30. junija 1994 o barvilih, ki se uporabljajo v živilih (
1) za
ojačanje barve likerskih vin in likerskih vin pdpo;
(zb) dodajanje lizocima, v določenih mejah in pod pogoji, ki se posebej dolo-
čijo;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —58
(1) UL L 237, 10.9.1994, str. 13.
▼M8
(zc) dodajanje dimetil dikarbonata (DMDC) vinu, da se zagotovi njegova
mikrobiološka stabilizacija, v določenih mejah in pod pogoji, ki jih je
treba določiti;
(zd) dodajanje manoproteinov kvasa za zagotovitev stabilizacije tartrata in
proteinov v vinu.
▼B
4. Enološki postopki in obdelave, ki se uporabljajo za proizvode, navedene v
uvodnem odstavku člena 3, le pod pogoji za uporabo, ki se posebej določijo:
(a) dodajanje kisika;
(b) elektrodializna obdelava za preprečevanje izločanja vinskega kamna;
(c) uporaba ureaze za znižanje ravni uree v vinu;
▼A1
(d) ležanje vina na vinsko drožeh ali grozdnih tropinah ali stisnjeno aszú
pulpo, kjer je ta postopek tradicionalno uporabljen za proizvodnjo „Tokaji
fordítás” in„Tokaji máslás” v madžarski regiji Tokajhegyalja v skladu s
pogoji, ki se določijo;
▼M8
(e) uporaba delcev kostanjevega lesa pri obdelavi vin.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —59
▼B
PRILOGA V
MEJNE VREDNOSTI IN POGOJI ZA NEKATERE ENOLOŠKE
POSTOPKE
A.Vsebnost žveplovega dioksida
1. Skupna vsebnost žveplovega dioksida v vinih, razen penečih in likerskih
vin, v času sprostitve na trg za neposredno prehrano ljudi, ne sme prese-
gati:
(a) 160 miligramov na liter pri rdečih in
(b) 210 miligramov na liter pri belih in roze vinih.
2. Ne glede na odstavek 1(a) in (b) se najvišja vsebnost žveplovega dioksida
pri vinih z vsebnostjo preostalega sladkorja, izraženega kot invertni
sladkor, najmanj 5 gramov na liter poviša na:
(a) 210 miligramov na liter za rdeča vina in 260 miligramov na liter za
bela in roze vina;
(b) 300 miligramov na liter za:
—vina, za katera je v skladu s predpisi Skupnosti dovoljeno uporab-
ljati oznako „Spätlese”;
—kakovostna bela vina pdpo, za katera je dovoljena uporaba registri-
rane oznake kontroliranega izvora Bordeaux supérieur, Graves de
Vayres, Côtes de Bordeaux, St Macaire, Première Côtes de
Bordeaux, Ste-Foy Bordeaux, Côtes de Bergerac (z opisom ali brez
opisa Côtes de Saussignac), Haut Montravel, Côtes de Montravel
in Rosette;
—kakovostna vina pdpo, za katera je dovoljena uporaba oznake
kontroliranega izvora Allela, La Mancha, Navarra, Penedés, Rioja,
Rueda, Tarragona in Valencia;
—kakovostna bela vina pdpo z izvorom v Veliki Britaniji, opisana in
predstavljena v skladu z angleškimi predpisi z izrazom „botrytis”
ali drugimi ustreznimi izrazi, kakor je „noble harvest”, „noble late
harvested” ali„special late harvested”;
▼M1
—kakovostna bela vina pdpo, z oznako izvora Gaillac;
—kakovostna vina pdpo, z oznako izvora Alto Adige in Trentino,
poimenovana z izrazoma ali enim od izrazov „passito” ali
„vendemmia tardiva”;
▼M3
—kakovostna vina pdpo, ki so upravičena do označbe porekla „Colli
orientali del Friuli –Picolit”;
▼M1
—kakovostna vina pdpo „Moscato di Pantelleria naturale” in
„Moscato di Pantelleria”;
—namizna vina z naslednjimi geografskimi oznakami, z volumen-
skim deležem skupnega alkohola več kakor 15 % in z vsebnostjo
reducirajočih sladkorjev več kakor 45 g/l:
—Vin de pays de Franche-Comté,
—Vin de pays des coteaux de l’Auxois,
—Vin de pays de Saône-et-Loire,
—Vin de pays des coteaux de l’Ardèche,
—Vin de pays des collines rhodaniennes,
—Vin de pays du comté Tolosan,
—Vin de pays des côtes de Gascogne,
—Vin de pays du Gers,
—Vin de pays du Lot,
—Vin de pays des côtes du Tarn,
—Vin de pays de la Corrèze,
—Vin de pays de l’Ile de Beauté,
—Vin de pays d’Oc,1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —60
▼M1
—Vin de pays des côtes de Thau,
—Vin de pays des coteaux de Murviel;
▼A1
—tokaji kakovostna vina pdpo iz Madžarske in opisana v skladu z
madžarskimi določbami kot „Tokaji édes szamorodni” ali„Tokaji
aszú”;
▼B
(c) 350 miligramov na liter za vina, za katera je v skladu z določbami
Skupnosti dovoljena uporaba opisa „Auslese”, in bela vina, ki so v
skladu z romunskimi predpisi opisana kot „odlično vino z določenega
področja” in smejo nositi eno izmed naslednjih imen: Murfatlar,
Cotnari, Tirnave, Pietroasele, Valea Calugareasca;
(d) 400 miligramov na liter:
—za vina, za katera je v skladu z določbami Skupnosti dovoljen opis
„Beerenauslese”, „Ausbruch”, „Ausbruchwein” in„Trockenbeere-
nauslese” in„Eiswein”, in kakovostna bela vina pdpo, za katera je
dovoljena uporaba registrirane oznake kontroliranega izvora
Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-
Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du
Layon, Coteaux de l’Aubance, Graves Supérieures, in Jurançon,
▼M1
—kakovostna bela vina pdpo, označena z eno od naslednjih zašči-
tenih oznak izvora: Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon,
ki mu sledi ime občine izvora, Coteaux du Layon, ki mu sledi ime
„Chaume”, Coteaux de Saumur, Pacherenc du Vic Bilh, Alsace in
Alsace grand cru, ki jim sledijo besede „vendanges tardives” ali
„sélection de grains nobles”,
—sladka vina, proizvedena iz prezrelega grozdja, in sladka vina,
proizvedena iz sušenega grozdja, ki izvirajo iz Grčije, z vsebnostjo
reducirajočih sladkorjev, izraženo v obliki invertega sladkorja, vsaj
45 g/l in upravičena do ene od naslednjih oznak izvora: Samos
(Σάμος), Rodos (Ρόδος), Patras (Πάτρα), Rio Patron (Ρίο Πατρών),
Kefalonija (Κεφαλονιά), Limnos (Λήμμος), Sitia (Σητεία), Santo-
rini (Σαντορίνη), Nemea (Νεμέα), Daphnes (Δαφνές),
▼M2
—vino s poreklom iz Kanade in s pravico do oznake „ledeno vino”,
z vsebnostjo reducirajočega sladkorja, izraženega kot invertni
sladkor, najmanj pet g/l ►A1in kakovostna vina pdpo iz
Madžarske in opisana v skladu z madžarskimi določbami kot
„Tokaji máslás”, „Tokaji fordítás”, „Tokaji aszúeszencia”, „Tokaji
eszencia”, „Aszúbor” in„Töppedt szőlőből készült bor” ◄.
▼B
3. Kjer to zahtevajo vremenske razmere, se lahko sprejme odločitev, da priza-
dete države članice v nekaterih vinorodnih conah v Skupnosti dopustijo za
vina, proizvedena na teh območjih, povišanje najvišje skupne vsebnosti
žveplovega dioksida z manj kakor 300 miligramov na liter za največ 40
miligramov na liter.
4. Države članice lahko uveljavijo strožje določbe za vina, proizvedena na
njihovem ozemlju.
B.Vsebnost hlapne kisline
1. Najvišja vsebnost hlapne kisline ne sme preseči:
(a) 18 miliekvivalentov na liter pri delno prevretem grozdnem moštu;
(b) 18 miliekvivalentov na liter za bela in roze vina in najpozneje do 31.
decembra 1989 pri proizvodih iz rezanja belega in rdečega vina na
območju Španije ali
(c) 20 miliekvivalentov na liter za rdeča vina.
2. Vrednosti, navedene v odstavku 1, veljajo za:
—proizvode iz grozdja, pridelanega v Skupnosti, na proizvodni stopnji in
vseh stopnjah trženja;
—delno prevreti grozdni mošt in vina z izvorom iz tretjih držav, na vseh
stopnjah po vstopu na geografsko območje Skupnosti.
3. Izjeme od odstavka 1 se lahko določijo za:
(a) nekatera kakovostna vina pdpo in nekatera namizna vina, označena z
geografsko označbo, če so bila:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —61
▼B
—starana najmanj dve leti ali
—proizvedena po posebnih postopkih;
(b) vina s skupnim volumenskim deležem alkohola najmanj 13 % vol.
C.Omejitve za obogatitev
1.Če vremenske razmere v nekaterih vinorodnih conah Skupnosti tako zahte-
vajo, lahko te države članice dovolijo povišanje naravnega volumenskega
deleža alkohola v svežem grozdju, grozdnem moštu, delno prevretem
grozdnem moštu in delno prevretem mladem vinu, dobljenem iz sort
vinske trte iz člena 42(5), pa tudi v vinu, primernem za pridobivanje nami-
znega vina, in v namiznem vinu.
2. Povišanje naravnega volumenskega deleža alkohola se ne sme dovoliti pri
proizvodih iz člena 1, če nimajo najnižjega naravnega volumenskega
deleža alkohola vsaj:
(a) v vinorodni coni A: 5 % vol.;
(b) v vinorodni coni B: 6 % vol.;
(c) v vinorodni coni C I a): 7,5 % vol.;
(d) v vinorodni coni C I b): 8 % vol.;
(e) v vinorodni coni C II: 8,5 % vol.;
(f) v vinorodni coni C III: 9 % vol.
3. Povišanje naravnega volumenskega deleža alkohola se doseže z uporabo
enoloških postopkov, navedenih v točki D, in ne sme preseči naslednjih
mejnih vrednosti:
(a) v vinorodni coni A: 3,5 % vol.;
(b) v vinorodni coni B: 2,5 % vol.;
(c) v vinorodnih conah C: 2 % vol.
4. V letih z izjemno neugodnimi vremenskimi razmerami se lahko mejne
vrednosti povišanja deleža alkohola, določene v odstavku 3, dvignejo do
naslednjih vrednosti:
(a) v vinorodni coni A: 4,5 % vol.;
(b) v vinorodni coni B: 3,5 % vol.
D.Postopki obogatitve
1. Povišanje naravnega volumenskega deleža alkohola, predvideno v točki C,
je dovoljeno doseči le:
(a) za sveže grozdje, delno prevreti grozdni mošt ali delno prevreto mlado
vino z dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali prečišče-
nega zgoščenega grozdnega mošta;
(b) za grozdni mošt z dodajanjem saharoze ali zgoščenega grozdnega
mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali z delno
koncentracijo in
(c) za vina, primerna za pridobivanje namiznih vin, in za namizna vina z
delnim zgoščevanjem s hlajenjem.
2. Postopki, navedeni v odstavku 1, se med seboj izključujejo.
3. Dodajanje saharoze iz odstavka 1(a) in (b) je dovoljeno le s suhim sladka-
njem in le v vinorodnih conah, v katerih se to izvaja tradicionalno, ali izje-moma v skladu s predpisi, veljavnimi dne 8. maja 1970►
A1in v vino-
rodnih conah Madžarske in Slovenije ◄.
4. Dodajanje zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega
grozdnega mošta ne sme povečati začetnega volumna svežega zdrozganega
grozdja, grozdnega mošta, delno prevretega grozdnega mošta ali delno
prevretega mladega vina za več kakor 11 % v vinorodni coni A, za več
kakor 8 % v vinorodni coni B in za več kakor 6,5 % v vinorodni coni C.
5. Pri uporabi odstavka 4 točke C se mejne vrednosti povečanja volumna
dvignejo na 15 % v vinorodni coni A in na 11 % v vinorodni coni B.
6. Zgoščevanje grozdnega mošta, vina, primernega za pridobivanje nami-
znega vina, ali namiznega vina s tem postopkom ne sme zmanjšati
volumna teh proizvodov za več kakor 20 % in v nobenem primeru ne sme
povišati naravnega volumenskega deleža alkohola za več kakor 2 %.
7. V nobenem primeru zgoraj navedeni postopki ne smejo povišati skupnega
volumenskega deleža alkohola za več kakor 11,5 % vol. v vinorodni coni
A, za več kakor 12 % v vinorodni coni B, za več kakor 12,5 % vol. v
vinorodni coni C I (a) in C I (b), za več kakor 13 % vol. v vinorodni coni
C II in za več kakor 13,5 % vol. v vinorodni coni C III v svežem grozdju,1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —62
▼B
grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu, delno prevretem
mladem vinu, vinu, primernem za pridelavo namiznega vina, ali v
namiznem vinu, obdelanem s tem postopkom.
8. Pri rdečem vinu se skupni volumenski delež alkohola v proizvodih, nave-
denih v odstavku 7, lahko poviša do 12 % vol. v vinorodni coni A in do
12,5 % vol. v vinorodni coni B.
9. Vin, primernih za pridelavo namiznega vina in namiznega vina, ni dovo-
ljeno koncentrirati, če so bili proizvodi, iz katerih so bila pridelana, sami
obdelani s postopki, navedenimi v odstavku 1(a) in (b).
E.Dokisanje in razkisanje
1. Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu,
delno prevretem mladem vinu in vinu je dovoljeno:
(a) delno razkisanje v vinorodnih conah A, B, C I (a) in C I (b);
(b) dokisanje ali razkisanje v vinorodnih conah C II in C III (a), ne glede
na odstavek 3; ali
(c) dokisanje v vinorodni coni C III (b).
2. Proizvodi, razen vin, navedenih v odstavku 1, se lahko dokisajo do vred-
nosti 1,5 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter.
3. Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,5 g/l, izraženo kot vinska
kislina, ali 33,3 miliekvivalentov na liter.
4. Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska
kislina, ali 13,3 miliekvivalentov na liter.
5. Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa.
6. V letih z izjemnimi vremenskimi razmerami lahko države članice odobrijo
dokisanje proizvodov iz odstavka 1 v vinorodnih conah C I (a) in C I(b),
pod pogoji iz odstavka 1 pa v conah C II, C III (a) in C III (b).
7. O dokisanju in obogatitvi se, razen pri odstopanju, odloča od primera do
primera in postopka dokisanja in razkisanja istega proizvoda se med seboj
izključujeta.
F.Dosladkanje
1. Dosladkanje namiznega vina se dovoli le:
(a) pri grozdnem moštu, ki ima največ enak skupni volumenski delež
alkohola kot namizno vino, če so bili sveže grozdje, grozdni mošt,
delno prevreti grozdni mošt, delno prevreto mlado vino, vino,
primerno za pridelavo namiznega vina, ali namizno vino obdelani z
enim od postopkov, navedenih v odstavku 1 točke D;
(b) pri zgoščenem grozdnem moštu, prečiščenem zgoščenem grozdnem
moštu ali grozdnem moštu, pod pogojem, da se skupni volumenski
delež alkohola takšnega namiznega vina ne poviša za več kakor 2 %
vol., če so proizvodi, navedeni pod (a), obdelani z enim od postopkov,
navedenih v odstavku 1 točke D.
2. Dosladkanje uvoženih vin, ki so namenjena za neposredno prehrano ljudi
in imajo geografsko označbo, je na območju Skupnosti prepovedano.
3. Pravila za dosladkanje uvoženih vin, razen tistih iz odstavka 2, je treba še
sprejeti.
G.Postopki
1. Postopkov iz točk D in E, razen dokisanja in razkisanja vina, ni dovoljeno
uporabiti, razen če se izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt,
grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali delno prevreto mlado vino
spremenijo v vino, primerno za pridelavo namiznega vina, v namizno vino
ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi iz člena 1
(2), razen penečega vina ali gaziranega penečega vina, v vinorodni coni, v
kateri je bilo to sveže grozdje potrgano.
2. Enako velja za zgoščevanje, dokisanje in razkisanje vina, primernega za
pridelavo namiznih vin.
3. Zgoščevanje namiznih vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže
grozdje potrgano.
4. Dokisanje in razkisanje vin se smeta izvesti le na mestih za pridelavo vin
in v vinorodni coni, v kateri je bilo grozdje, uporabljeno za pridelavo vina,
potrgano.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —63
▼B
5. O vsakem izmed postopkov, navedenih v odstavkih 1 do 4, je treba obve-
stiti pristojne organe. Enako velja za količine saharoze, zgoščenega grozd-
nega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta, ki jih fizične in
pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pa posebej določeni proizvajalci,
polnilnice, predelovalci in trgovci med opravljanjem dejavnosti istočasno
in na istem mestu hranijo kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti
grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko
nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog.
6. Vsakega od postopkov, navedenih v točki E, je treba vpisati v spremni
dokument. S tem dokumentom proizvodi, ki so bili obdelani s temi
postopki, vstopajo v promet.
7. Ti postopki se lahko, če ni izjem, ki jih upravičujejo le izredne vremenske
razmere, izvajajo samo:
(a) pred 1. januarjem v vinorodni coni C,
(b) pred 16. marcem v vinorodnih conah A in B,
in to le za proizvode iz grozdja od trgatve neposredno pred temi datumi.
8. Zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina se lahko izvajajo
prek celega leta.
H.Peneče vino
1. Za namene te točke, točke I te priloge in točke K Priloge VI:
(a)„cuvée” pomeni:
—grozdni mošt,
—vino,
—mešanico različnih moštov in/ali vin z različnimi lastnostmi,
namenjeno za pripravo določene vrste penečih vin;
(b)„tirage liqueur (polnilna doza, polnilni liker)” pomeni:
proizvod, dodan cuvéeju, da sproži sekundarno vrenje;
(c)„expedition liqueur (odpremni liker)” pomeni:
proizvod, dodan penečim vinom za doseganje določenih značilnosti
okusa.
2. Odpremni liker sme vsebovati le:
—saharozo,
—grozdni mošt,
—delno prevreti grozdni mošt,
—zgoščeni grozdni mošt,
—prečiščeni zgoščeni grozdni mošt,
—vino ali
—mešanico vina,
z možnim dodatkom vinskega destilata.
3. Ne glede na dovoljeno obogatitev sestavin cuvéeja v skladu s to uredbo je
vsaka obogatitev cuvéeja prepovedana.
4. Vsaka država članica lahko za območja in sorte, za katere je to tehnično
opravičljivo, odobri obogatitev cuvéeja na mestu pridelave penečih vin
pod pogoji, ki jih je treba določiti. Takšna obogatitev se lahko izvede z
dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega
zgoščenega grozdnega mošta. Saharoza ali zgoščeni grozdni mošt se
dodaja v državah članicah, v katerih je ta postopek tradicionalno v uporabi,
ali izjemoma v skladu s predpisi, veljavnimi dne 24 novembra 1974 Kljub
temu lahko države članice izključijo uporabo zgoščenega grozdnega
mošta.
5. Dodatek polnilnega likerja in odpremnega likerja ne velja niti kot oboga-
titev niti kot dosladkanje. Dodatek polnilnega likerja ne sme povišati skup-
nega volumenskega deleža alkohola cuvéeja za več kakor 1,5 % vol. Povi-
šanje se izračuna iz razlike med skupnim volumenskim deležem alkohola
cuvéeja in skupnim volumenskim deležem alkohola penečega vina pred
dodajanjem odpremnega likerja.
6. Z odpremnim likerjem se dejanski volumenski delež alkohola penečega
vina ne sme povišati za več kakor za 0,5 % vol.
7. Dosladkanje cuvéeja in njegovih sestavin je prepovedano.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —64
▼B
8. Poleg dokisanja ali razkisanja sestavin cuvéeja v skladu z drugimi določ-
bami te priloge se cuvée lahko dokisa ali razkisa. Dokisanje in razkisanje
cuvéeja se med seboj izključujeta. Dokisanje sme znašati največ do 1,5
gramov na liter, izraženo kot vinska kislina, to je 20 miliekvivalentov na
liter.
9. V letih z izjemnimi vremenskimi razmerami se lahko zgornja meja dodatka
z 1,5 grama na liter oziroma 20 miliekvivalentov na liter poviša na 2,5
grama na liter oziroma 34 miliekvivalentov, če naravna kislost proizvodov
ni nižja kakor 3 grame na liter, izraženo kot vinska kislina, oziroma 40
miliekvivalentov na liter.
10. Ogljikov dioksid v penečih vinih lahko izvira izključno iz alkoholnega
vrenja cuvéeja, iz katerega je takšno vino pridelano.
To vrenje lahko nastane samo kot posledica dodajanja polnilnega likerja,
razen če ni namenjeno neposredni predelavi grozdja, grozdnega mošta ali
delno prevretega mošta v peneče vino. To se lahko dogaja samo v stekle-
nicah ali zaprtih posodah.
Uporaba ogljikovega dioksida pri postopku pretakanja s protipritiskom je
dovoljena, če se to dogaja pod nadzorom in pod pogojem, da se s tem ne
poviša pritisk ogljikovega dioksida v penečem vinu.
11. Za druga peneča vina, razen kakovostnih penečih vin in kakovostnih
penečih vin pdpo, velja:
(a) skupni volumenski delež alkohola cuvéeja, namenjenega za njihovo
proizvodnjo, mora biti najmanj 8,5 % vol.;
(b) polnilni liker, namenjen za njihovo proizvodnjo, sme vsebovati samo:
—grozdni mošt,
—delno prevreti grozdni mošt,
—zgoščeni grozdni mošt,
—prečiščeni zgoščeni grozdni mošt,
—saharozo in vino;
(c) ne glede na člen 44(3) mora njihov dejanski volumenski delež alko-
hola, vključno z alkoholom, ki ga vsebuje dodani odpremni liker,
znašati najmanj 9,5 % vol.;
(d) ne glede na morebitne strožje določbe, ki jih države članice lahko
uporabijo za peneča vina, proizvedena na njihovem območju, skupna
vsebnost žveplovega dioksida ne sme prekoračiti 235 miligramov na
liter;
(e)če je v nekaterih vinorodnih conah Skupnosti to zaradi vremenskih
razmer potrebno, lahko te države članice za vina iz odstavka 1 na
svojem območju dovolijo povišanje največje vrednosti vsebnosti
žveplovega dioksida za največ 40 miligramov na liter, pod pogojem,
da vina, za katera velja to dovoljenje, ne zapustijo ozemlja te države
članice.
I.Kakovostno peneče vino
1. Skupni volumenski delež alkohola cuvéeja, namenjenega za njihovo
pripravo, mora znašati najmanj 9 % vol.,
2. polnilni liker, namenjen za pripravo kakovostnega penečega vina, sme
vsebovati samo:
(a) saharozo,
(b) zgoščeni grozdni mošt,
(c) prečiščeni zgoščeni grozdni mošt,
(d) grozdni mošt ali delno prevreti grozdni mošt, iz katerega se lahko
pridobi vino, primerno za pridobivanje namiznega vina,
(e) vino, primerno za pridobivanje namiznega vina,
(f) namizno vino
ali
(g) kakovostna vina pdpo.
3. Za aromatična kakovostna peneča vina velja:
(a) razen v izjemnih primerih se lahko proizvedejo samo tako, da se za
pripravo cuvéeja uporabi izključno grozdni mošt ali delno prevreti
grozdni mošt, ki izvira iz sort vina na seznamu, ki ga je treba določiti.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —65
▼B
Aromatično kakovostno peneče vino pa se lahko pridobiva, če se za
sestavino cuvéeja uporabijo vina, dobljena iz grozdja sorte vinske trte
„Prosecco”, potrganega v regijah Trentino-Alto Adige, Veneto in
Friuli-Venezia Giulia;
(b) postopek vrenja se pred pripravo cuvéeja in po njej zato, da bi v njem
nastal ogljikov dioksid, izvaja le s hlajenjem ali z drugimi fizikalnimi
metodami;
(c) dodajanje odpremnega likerja je prepovedano;
(d) z odstopanjem od točke K4 Priloge VI dejanski volumenski delež
alkohola aromatičnih kakovostnih penečih vin ne sme biti nižji od 6 %
vol.;
(e) skupni volumenski delež alkohola aromatičnih kakovostnih vin ne sme
biti nižji od 10 % vol.;
(f) z odstopanjem od prvega odstavka točke K6 Priloge VI morajo imeti
aromatična kakovostna vina v zaprti posodi in pri 20 °C nadpritisk
najmanj 3 bare;
(g) z odstopanjem od točke K8 Priloge VI mora postopek pridobivanja
aromatičnega kakovostnega vina trajati najmanj en mesec.
4. Države članice proizvajalke lahko določijo dodatne in strožje zahteve in
pogoje v proizvodnji in prometu kakovostnih penečih vin, za katera veljajo
določila iz tega naslova in so proizvedena na njihovem ozemlju.
5. Za proizvodnjo kakovostnih penečih vin veljajo tudi predpisi v:
—odstavkih 1 do 10 točke H;
—točki K odstavkov 4 in 6 do 9 Priloge VI, ne glede na odstavek 3(d),
(f) in (g) te točke I.
J.Likersko vino
1. Za proizvodnjo likerskega vina se uporabijo naslednji proizvodi:
—delno prevreti grozdni mošt; ali
—vino; ali
—mešanica proizvodov, navedenih v prejšnjih alineah; ali
—grozdni mošt ali mešanica mošta z vinom za nekatera likerska vina
pdpo s seznama, ki ga je še treba sestaviti.
2. Poleg tega se doda naslednje:
(a) pri likerskih vinih in kakovostnih likerskih vinih pdpo, razen tistih,
navedenih pod (b):
(i) naslednji proizvodi bodisi posamezno ali v kombinaciji:
—nevtralni alkohol, dobljen z destilacijo vinogradniških proiz-
vodov, vključno s sušenim grozdjem, ki ima volumenski delež
alkohola najmanj 96 % vol. in lastnosti, določene s predpisi
Skupnosti;
—destilat iz vina ali sušenega grozdja z volumenskim deležem
alkohola najmanj 52 % vol. in največ 86 % vol. in ima last-
nosti, ki jih je treba določiti;
(ii) skupaj z enim ali več naslednjimi proizvodi, kjer je to primerno:
—zgoščeni grozdni mošt;
—proizvod, dobljen z mešanjem enega izmed proizvodov, nave-
denih pod (i), z grozdnim moštom iz prve in četrte alinee
odstavka 1;
(b) pri nekaterih kakovostnih likerskih vinih pdpo, navedenih na seznamu,
ki ga je treba pripraviti:
(i) proizvodi, navedeni v (a) pod (i), posamezno ali kot mešanica;
(ii) eden ali več naslednjih proizvodov:
—alkohol iz vina ali alkohol iz sušenega grozdja z volumenskim
deležem alkohola najmanj 95 % vol. in največ 96 % vol. in z
lastnostmi, določenimi s predpisi Skupnosti, ali če teh ni, z
ustreznimi nacionalnimi določbami;
—vinsko ali tropinovo žganje z volumenskim deležem alkohola
najmanj 52 % vol. in največ 86 % vol. in z lastnostmi, dolo-
čenimi s predpisi Skupnosti, ali če teh ni, z ustreznimi nacio-
nalnimi določbami;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —66
▼B
—žganje iz sušenega grozdja z volumenskim deležem alkohola
najmanj 52 % vol. in največ 94,5 % vol. in z lastnostmi, dolo-
čenimi s predpisi Skupnosti, ali če teh ni, z ustreznimi nacio-
nalnimi določbami;
(iii) skupaj z enim ali več naslednjimi proizvodi, kjer je to primerno:
—delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja;
—z neposrednim segrevanjem dobljeni zgoščeni grozdni mošt,
ki ustreza, razen tega postopka, definiciji za zgoščeni grozdni
mošt;
—zgoščeni grozdni mošt;
—proizvod, dobljen z mešanjem enega od proizvodov, nave-
denih pod (ii), z grozdnim moštom iz prve ali četrte alinee
odstavka 1.
3. Proizvodi iz odstavka 1, uporabljeni za pripravo likerskega vina in kako-
vostnega likerskega vina pdpo, so lahko obdelani po potrebi le z enolo-
škimi postopki in obdelavami v skladu s to uredbo.
4. Vendar:
(a) je lahko povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola izključno
posledica uporabe proizvodov iz odstavka 2 in
(b) za določene proizvode, pri katerih je to običajen postopek, lahko
države članice dovolijo uporabo kalcijevega sulfata, pod pogojem, da
vsebnost kalcijevega sulfata v proizvodu, ki je tako obdelan, ni višja
od 2,5 g/l, izraženo kot kalijev sulfat. Poleg tega je te proizvode dovo-
ljeno dokisati z vinsko kislino do največ 1,5 g/l.
5. Ne glede na strožje določbe, ki jih države članice lahko uveljavijo za
likerska vina in kakovostna likerska vina pdpo, pridelana na njihovem
ozemlju, so pri teh proizvodih dovoljeni enološki postopki in obdelave,
navedeni v tej uredbi.
6. Nadalje je dovoljeno:
(a) dosladkanje, ki mora biti deklarirano in registrirano, če proizvodi niso
biliže obogateni z zgoščenim grozdnim moštom z uporabo:
—zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozd-
nega mošta, pod pogojem, da skupni volumenski delež alkohola
takega vina ne presega 3 % vol.;
—zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozd-
nega mošta ali delno prevretega grozdnega mošta, dobljenega iz
sušenega grozdja, za proizvode na seznamu in pod pogojem, da
skupni volumenski delež alkohola takšnega vina ne presega 8 %
vol.;
—zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozd-
nega mošta za vina na seznamu, pod pogojem, da skupni volu-
menski delež alkohola takšnega vina ne presega 8 % vol.;
(b) dodajanje alkohola, destilata ali žganja, kakor je navedeno v odstavkih
1 in 2, za izravnavo izgub, ki nastajajo pri izhlapevanju med stara-
njem;
(c) staranje v posodah pri temperaturi pod 50 °C za proizvode, ki jih je
treba določiti na seznamu.
7. Ne glede na strožje predpise, ki jih države članice lahko uveljavijo za
likerska vina in kakovostna likerska vina pdpo, pridelana na njihovem
ozemlju, skupna vsebnost žveplovega dioksida v teh vinih, ko pridejo na
trg, namenjena za neposredno prehrano ljudi, ne sme presegati:
(a) 150 mg/l, če je vsebnost ostanka sladkorja nižja kakor 5 g/l;
(b) 200 mg/l, če je vsebnost ostanka sladkorja višja kakor 5 g/l.
8. Sorte vinske trte, iz katerih so proizvedeni proizvodi iz odstavka 1,
uporabljeni za pripravo likerskega vina in kakovostnega likerskega vina
pdpo, se izberejo izmed sort, navedenih v členu 42(5).
9. Naravni volumenski delež alkohola v proizvodih, navedenih v odstavku 1,
uporabljenih za pripravo likerskega vina, razen tistih za pripravo kakovost-
nega likerskega vina pdpo, ne sme biti nižjikakor 12 % vol.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —67
▼B
PRILOGA VI
KAKOVOSTNO VINO, PRIDELANO NA DOLOČENEM PRIDELO-
VALNEM OBMOČJU
A.Določena pridelovalna območja
1.„Določeno pridelovalno območje” pomeni vinorodno območje ali več
vinorodnih območij, na katerih se pridelujejo vina s posebnimi kakovost-
nimi lastnostmi in katerih imena se uporabljajo za označevanje kako-
vostnih vin pdpo.
2. Vsako določeno pridelovalno območje se natančno razmeji, kolikor je to
mogoče, po posameznih vinogradih ali vinogradniških parcelah. Takšno
razmejitev izvede vsaka država članica in pri tem upošteva dejavnike, ki
vplivajo na kakovost vin, pridelanih na teh območjih, kakor so sestava tal
in geološke podlage, podnebje in lega posameznega vinograda ali vino-
gradniške parcele.
3. Določeno pridelovalno območje je označeno s svojim geografskim
imenom.
Vendar so poimenovanja:— „Muscadet”,
— „Blanquette”,
— „Vinho verde”,— „Cava”, uporabljeno za nekatera kakovostna peneča vina pdpo,
— „Manzanilla”
priznana kot imena posameznih določenih pridelovalnih območij, ki so jih
razmejile in uredile države članice pred 1. marcem 1986.
Pri mirnih vinih se naziv „Κάβα” in/ali „Cava” lahko uporabi za oznako
grških namiznih vin kot podatek, ki velja za staranje takšnih vin.
4. Geografsko ime, ki označuje določeno pridelovalno območje, mora biti
dovolj natančno in tesno povezano z območjem pridelave, da se ob upošte-
vanju obstoječe situacije izognemo zmedi.
B.Sorte vinske trte
1. Vsaka država članica sestavi seznam sort vinske trte, navedenih v členu
19, primernih za pridelavo vsakega od kakovostnih vin pdpo na njenem
ozemlju. Te sorte morajo biti sorte vinske trte Vitis vinifera.
2. Sorte vinske trte, ki niso na seznamu iz prvega odstavka, je treba odstraniti
iz vinogradov ali vinogradniških parcel, namenjenih za proizvodnjo kako-
vostnih vin pdpo.
3. Ne glede na prejšnji odstavek lahko država članica dovoli, da sorta vinske
trte, ki ni na seznamu, ostane še tri leta od datuma, ko je razmejitev dolo-
čenega območja začela veljati, če je bila navedena razmejitev izvedena po
31. decembru 1979, pod pogojem, da ta sorta vinske trte sodi v vrsto Vitis
vinifera in da ne pomeni več kakor 20 % sort vinske trte, zasajenih v vino-
gradu ali na vinogradniški parceli.
4. Najpozneje do konca roka, navedenega v odstavku 3, morajo biti v vsakem
vinogradu ali na vinogradniški parceli, ki je namenjena proizvodnji kako-
vostnih vin pdpo, zasajene samo sorte vinske trte s seznama iz odstavka 1.
Kolikor se to določilo ne upošteva, nobeno od vin, pridelanih iz grozdja,
potrganega v teh vinogradih in na vinogradniških parcelah, ne sme nositi
oznake kakovostno vino pdpo.
C.Metode pridelave
1. Vsaka država članica določi predpise, ki urejajo metode pridelave,
potrebne za zagotavljanje najboljše možne kakovosti kakovostnih vin
pdpo.
2. Namakanje v vinorodni coni je možno le v obsegu, ki ga dovoli država
članica. Dovoljenje se lahko izda le tam, kjer to upravičujejo ekološke
razmere.
D.Predelovalna območja
1. Kakovostna vina pdpo se lahko proizvajajo samo:
(a) iz grozdja sort vinske trte s seznama, ki ga določa točka B odstavka 1,
pridelanega na določenem pridelovalnem območju;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —68
▼B
(b) s predelavo grozdja v grozdni mošt, kakor določa pododstavek (a), in
s predelavo tako dobljenega mošta v vino ali peneče vino, pa tudi s
proizvodnjo takšnega vina na določenem pridelovalnem območju, na
katerem je bilo grozdje potrgano.
▼A1
Stopnje proizvodnje Commandaria kakovostnega vina pdpo inizvorom iz Cipra, in sicer predelava grozdja v grozdni mošt in pred-
elava mošta v vino se lahko opravijo na Cipru izven regij, v katerih je
bila trgatev grozdja opravljena, vendar pod strogim nadzorom in v
skladu s ciprsko zakonodajo.
▼B
2.►M7Kot izjemo od odstavka 1(a) lahko država članica proizvajalka pri
tradicionalnem postopku, ki ga urejajo posebne določbe navedene države
članice, najkasneje do ►M831. decembra 2007 ◄, z izrecnimi dovo-
ljenji in ob upoštevanju primernih kontrol, dovoli, da se kakovostno
peneče vino pdpo pridobiva tako, da se k osnovnemu proizvodu, iz kate-
rega se dela vino, doda en ali več proizvodov vinskega sektorja, ki nimajo
porekla iz določenega proizvodnega območja, katerega naziv nosi vino,
pod pogojem, da: ◄
—se vrsta dodanega proizvoda iz grozdja in vina, ki ima enake lastnosti
kakor proizvodi, ki ne izvirajo s tega območja, ne prideluje na dolo-
čenem pridelovalnem območju,
—je ta dodatek v skladu z enološkimi postopki in opredelitvami, navede-
nimi v ustreznih določbah Skupnosti,
—skupni volumen dodanih proizvodov iz grozdja in vina, ki ne izvirajo z
določenega pridelovalnega območja, ne presega 10 % skupnega
volumna uporabljenih proizvodov, ki izvirajo z določenega prideloval-
nega območja. Komisija lahko v skladu s postopkom, določenim v
členu 75, pooblasti državo članico, da v izjemnih primerih dovoli višji
odstotek dodanih proizvodov kakor 10 %, vendar ne več kakor 15 %.
Izjema iz prvega pododstavka se lahko uveljavi pod pogojem, da je bil
takšen postopek predviden v določbah države članice pridelovalke pred
31. decembrom 1995.
Države članice pripravijo seznam imen kakovostnih penečih vin pdpo iz
tega odstavka in ga pošljejo Komisiji, ki ga objavi v Uradnem listu
Evropske Skupnosti, serija C.
3. Ne glede na odstavek 1(b) je lahko kakovostno vino pdpo, razen kakovost-
nega penečega vina pdpo, pridelano na območju v neposredni bližini dolo-
čenega pridelovalnega območja, če to pod nekaterimi pogoji izrecno dovoli
ta država članica.
Države članice smejo s posameznimi dovoljenji ob ustreznem nadzoru
dovoliti, da se kakovostno vino pdpo proizvede s predelavo grozdja v mošt
in mošta v vino, pa tudi s proizvodnjo takšnega vina tudi zunaj območja v
neposredni bližini določenega pridelovalnega območja, če je to tradicio-
nalen postopek, pod pogojem, da:
—je bil ta postopek v uporabi pred 1. septembrom 1970, ali če je država
članica k Skupnosti pristopila pozneje, pred dejanskim datumom
njenega pristopa,
—se je neprekinjeno uporabljal od teh datumov dalje in
—se proizvedene količine pri pridelovalcih niso povišale bolj kakor
ustrezni splošni tržni trendi.
4. Ne glede na odstavek 1(b) je lahko kakovostno peneče vino pdpo pride-
lano na površinah v neposredni bližini določenega pridelovalnega
območja, če to pod določenimi pogoji izrecno dovoli ustrezna država
članica.
Države članice smejo s posameznimi dovoljenji ali izrecnimi dovoljenji, ki
veljajo manj kakor pet let in so ustrezno nadzirana, dovoliti, da je kako-
vostno peneče vino pdpo proizvedeno zunaj območja v neposredni bližini
določenega pridelovalnega območja, če je to tradicionalen postopek, pod
pogojem, da je bil ta postopek v uporabi pred 24. novembrom 1974, ali če
je država članica k Skupnosti pristopila pozneje, pred dejanskim datumom
njenega pristopa;
5. Vsaka fizična ali pravna oseba ali skupina oseb, ki ima v lasti grozdje in
mošt, ki ustrezata pogojem, določenim za pridelavo kakovostnih vin z
zaščitenim geografskim izvorom, pa tudi druge proizvode, ki ne izpolnju-
jejo teh zahtev, mora zagotoviti ločen postopek proizvodnje in skladiščenja
vina, drugače proizvedeno vino ne more veljati za kakovostno vino pdpo.
6. Določbe iz točke D, razen odstavka 5, ne veljajo za kakovostna likerska
vina pdpo.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —69
▼B
E.Minimalni naravni volumenski delež alkohola
1. Vsaka država članica določi minimalni naravni volumenski delež alkohola
za vsako kakovostno vino pdpo, dobljeno na njenem območju. Pri dolo-
čanju naravnega volumenskega deleža alkohola je treba zlasti upoštevati
ugotovljeni volumenski delež alkohola v zadnjih desetih letih. Upoštevajo
se samo trgatve zadovoljive kakovosti iz najbolj reprezentativnih vino-
gradov na določenem pridelovalnem območju.
2. Minimalni naravni volumenski delež alkohola iz odstavka 1 je lahko za
isto kakovostno vino pdpo določen v različni višini glede na:
(a) ožje območje, občino ali del občine;
(b) sorto ali sorte vinske trte,
iz katerih izvira uporabljeno grozdje.
3. Razen pri izjemah in razen pri kakovostnih penečih vinih pdpo in kako-
vostnih likerskih vinih pdpo volumenski deleži alkohola iz odstavka 1 ne
smejo biti nižji od:
(a) 6,5 % vol. v coni A, razen določenih pridelovalnih območij Mosel-
Saar-Ruwer, Ahr, Mittelrhein, Sachsen, Saale-Unstrut, Moselle luxem-
bourgeoise, Anglije in Walesa, za katera je delež alkohola določen pri
6 % vol.;
(b) 7,5 % vol. v coni B;
(c) 8,5 % vol. v coni C I a);
(d) 9 % vol. v coni C I b);
(e) 9,5 % vol. v coni C II;
(f) 10 % vol. v conah C III.
F.Vinifikacija in metode negovanja vina
1. Posebne metode vinifikacije in negovanja vina za pridobivanje kako-
vostnih vin pdpo za vsako od teh vin določijo države članice.
2. Kjer to zahtevajo vremenske razmere, lahko države članice v eni od vino-
rodnih con iz točke E dovolijo povišanje (dejanskega ali potencialnega)
naravnega volumenskega deleža alkohola v svežem grozdju, grozdnem
moštu, delno prevretem grozdnem moštu, mladem delno prevretem vinu in
vinu, primernem za pridobivanje kakovostnega vina pdpo, razen proiz-
vodov, namenjenih za predelavo v kakovostno likersko vino pdpo. Povi-
šanje ne sme prekoračiti mejnih vrednosti, navedenih v odstavku 3 točke
C Priloge V.
3. V letih, ko so vremenske razmere izjemno neugodne, se lahko dovoli povi-
šanje volumenskega deleža alkohola iz odstavka 2 do mejnih vrednosti,
določenih v odstavku 4 točke C Priloge V. To dovoljenje vnaprej ne
določa možnosti podobnega dovoljenja za namizna vina, kakor je predvi-
deno v tem odstavku.
4. Povišanje naravnega volumenskega deleža alkohola je dovoljeno samo z
metodami in pod pogoji, navedenimi v točki D Priloge V, razen odstavka
7. Države članice lahko izključijo uporabo zgoščenega grozdnega mošta.
5. Skupni volumenski delež alkohola v kakovostnih vinih pdpo je najmanj
9 % vol. ►A1Dolenjska kakovostna vina pdpo, ki izvirajo iz Slovenije in
so označena v skladu z slovenskimi določbami kot „Cviček PTP” in◄za
nekatera bela kakovostna vina pdpo, ne obogatena in na seznamu, ki ga je
treba še sprejeti, je minimalni skupni volumenski delež alkohola 8,5 %
vol. Ta odstavek ne velja za kakovostna peneča vina pdpo in kakovostna
likerska vina pdpo.
G.Dokisanje, razkisanje in dosladkanje
1. Pogoji in omejitve za dokisanje in razkisanje svežega grozdja, grozdnega
mošta, delno prevretega grozdnega mošta, mladega delno prevretega vina
in vina, primernega za pridobivanje kakovostnega vina pdpo, in postopek
za izdajo dovoljenj in odstopov so določeni v točki E Priloge V.
2. Dosladkanje kakovostnih vin pdpo lahko države članice dovolijo, če je
izvedeno:
(a) v skladu s pogoji in omejitvami, določenimi v točki F Priloge V;
(b) na določenih pridelovalnih območjih, na katerih je bilo pridelano
kakovostno vino pdpo, ali na območjih v neposredni bližini, razen v
nekaterih primerih, ki se posebej določijo;
(c) z uporabo enega ali več naslednjih proizvodov:
—grozdnega mošta;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —70
▼B
—zgoščenega grozdnega mošta;
—prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta.
3. Grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt iz pododstavka (c) odstavka 2
morata izvirati z istega določenega pridelovalnega območja kakor vino, za
katero se dosladkanje uporabi.
4. Točka G ne velja za kakovostna peneča vina pdpo in kakovostna likerska
vina pdpo.
H.Postopki obogatitve, dokisanja in razkisanja
1. Vsak od postopkov obogatitve, dokisanja in razkisanja iz točke F in
odstavka 1 točke G se dovoli le, če je izveden pod pogoji, določenimi v
točki G Priloge V.
2. Po določbah odstavka 4 točke D se lahko ti postopki izvajajo le na dolo-
čenih pridelovalnih območjih, na katerih je bilo potrgano predelano
grozdje.
I.Hektarski donosi
1. Donos na hektar, izražen v količini grozdja, grozdnega mošta ali vina,
določi država članica za vsako kakovostno vino pdpo.
2. Pri določanju donosa se zlasti upoštevajo donosi v zadnjih desetih letih.
Upoštevajo se samo trgatve zadovoljive kakovosti iz najbolj reprezenta-
tivnih vinogradov na določenem pridelovalnem območju.
3. Hektarski donos se lahko za isto kakovostno vino pdpo določi v različni
višini glede na:
(a) ožje območje, občino ali del občine;
(b) sorto ali sorte vinske trte,iz katerih izvira grozdje.
4. Tako določeni donos lahko zadevna država članica priredi.
5.Če je vrednost donosa iz odstavka 1 presežena, se prepove uporaba oznake
za vso trgatev, razen pri odstopanjih, ki so jih predvidele države članice v
splošnem ali v posameznih primerih, pod pogoji, posebej določenimi glede
na vinorodno območje; pogoji posebej veljajo za uporabo vina ali
ustreznih proizvodov.
J.Analitični in organoleptični preizkusi
1. Proizvajalci morajo dati vina, za katera zahtevajo oznako „kakovostno
vino pdpo”, v analitične in organoleptične preizkuse, pri čemer:
(a) analitični preizkus obsega najmanj meritev tistih dejavnikov, nave-
denih v točki 3, ki značilno določajo navedeno kakovostno vino pdpo.
Najvišje in najnižje mejne vrednosti teh dejavnikov določijo države
članice proizvajalke za vsako kakovostno vino pdpo;
(b) organoleptični preizkus obsega oceno barve, bistrosti, vonja in okusa.
2. Dokler niso sprejeti ustrezni predpisi za sistematično in splošno izvajanje,
opravlja preizkuse vzorcev, predvidene v odstavku 1, pooblaščena organi-
zacija, ki jo določi vsaka država članica.
3. Dejavniki iz točke 1(a) so naslednji:
A. Preizkus obnašanja vina:
1. obstojnost na zraku2. obstojnost v mrazu;
B. mikrobiološke preiskave:
3. obstojnost v inkubatorju
4. videz vina in usedline;
C. fizikalne in kemijske analize:
5. gostota6. volumenski delež alkohola
7. skupna suha snov (določena denzimetrično)
8. reducirajoči sladkor
9. saharoza
10. pepel
11. alkalnost pepela
12. skupna kislina1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —71
▼B
13. hlapna kislina
14. vezana kislina
15. pH
16. prosti žveplov dioksid
17. skupni žveplov dioksid;
D. dodatna analiza
18. ogljikov dioksid (biser vina in peneča vina, nadpritisk v barih pri
20 °C).
K.Kakovostna peneča vina pdpo
1. Skupni volumenski delež alkohola cuvéeja, namenjenega za proizvodnjo
kakovostnega penečega vina pdpo, znaša najmanj:
—9,5 % vol. v vinorodnih conah C III;
—9 % vol. v drugih vinorodnih conah.
2. Skupni volumenski delež alkohola v cuvéeju, namenjenem za proizvodnjo
določenih kakovostnih penečih vin pdpo s seznama, ki ga je še treba spre-
jeti, in proizvedenih iz ene same sorte vinske trte, lahko znaša najmanj
8,5 % vol.
3. Pripravi se seznam kakovostnih penečih vin pdpo, navedenih v odstavku
2.
4. Dejanski volumenski delež alkohola kakovostnih penečih vin pdpo,
vključno z alkoholom, ki ga vsebuje dodani odpremni liker, je najmanj
10 % vol.
5. Polnilni liker za kakovostna peneča vina pdpo sme vsebovati samo:
(a) saharozo;
(b) zgoščeni grozdni mošt;
(c) prečiščeni zgoščeni grozdni mošt;
(d) grozdni mošt;
(e) delno prevreti grozdni mošt;
(f) vino;
(g) kakovostno vino pdpo,
primerno za pripravo enako kakovostnega penečega vina pdpo, kakor je to
vino, ki mu je bil dodan polnilni liker.
6. Ne glede na točko 15 Priloge I znaša nadpritisk kakovostnih penečih vinih
pdpo v zaprti posodi in pri 20 °C najmanj 3,5 bara.
Pri kakovostnih penečih vinih pdpo v posodah s prostornino največ 25
centilitrov znaša nadpritisk najmanj 3 bare.
7. Ne glede na strožje predpise, ki jih države članice lahko uveljavljajo za
kakovostna peneča vina pdpo, proizvedena na njihovem ozemlju, skupna
vsebnost žveplovega dioksida ne sme presegati 185 miligramov na liter.
Če vremenske razmere na nekaterih vinorodnih območjih Skupnosti to
zahtevajo, lahko te države članice dovolijo povišanje skupne vsebnosti
žveplovega dioksida v kakovostnih penečih vinih pdpo, proizvedenih na
njihovem območju, za največ 40 miligramov na liter, pod pogojem, da
proizvodi, za katere velja to dovoljenje, niso poslani ven iz teh držav
članic.
8. Postopek proizvodnje kakovostnega penečega vina pdpo, vključno s stara-
njem v proizvodnem obratu, od začetka vrenja, pri katerem naj bi se razvil
ogljikov dioksid, mora trajati najmanj:
(a)šest mesecev, pri čemer postopek vrenja za razvoj ogljikovega diok-
sida poteka v zaprtih jeklenih posodah;
(b) devet mesecev, pri čemer postopek vrenja za razvoj ogljikovega diok-
sida poteka v steklenicah.
9.Čas vrenja za razvoj ogljikovega dioksida v cuvéeju in čas, v katerem
cuvée ni ločen od usedline, mora znašati najmanj:
—90 dni;
—30 dni, kadar vrenje poteka v posodah, opremljenih z mešalnimi napra-
vami.
10. Za aromatična kakovostna peneča vina pdpo velja:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —72
▼B
(a) razen v izjemnih primerih so lahko pridobljena samo tako, da se za
pripravo cuvéeja uporabi izključno grozdni mošt ali delno prevreti
grozdni mošt, ki izvira iz sort vinske trte na seznamu, ki se posebej
določi, kolikor so te vrste priznane kot primerne za proizvodnjo
kakovostnega penečega vina pdpo na določenem pridelovalnem
območju, katerega ime nosi to kakovostno peneče vino;
(b) postopek vrenja se pred pripravo cuvéeja in po njej zato, da bi se v
njem razvil ogljikov dioksid, vodi le s hlajenjem ali drugimi fizikal-
nimi metodami;
(c) dodajanje odpremnega likerja je prepovedano;
(d) ne glede na točko 4 dejanski volumenski delež alkohola aromatičnih
kakovostnih penečih vin pdpo ne sme biti nižji od 6 % vol.;
(e) skupni volumenski delež alkohola aromatičnih kakovostnih penečih
vin pdpo ne sme biti nižji od 10 % vol.;
(f) ne glede na prvi odstavek točke 6 morajo aromatična kakovostna
peneča vina pdpo v zaprti posodi in pri 20 °C imeti nadpritisk
najmanj 3 bare;
(g) ne glede na točko 8 mora postopek proizvodnje aromatičnih kako-
vostnih penečih vin pdpo trajati najmanj en mesec.
11. Predpisi v odstavkih 1 do 10 točke H Priloge V veljajo tudi za kako-
vostna peneča vina pdpo.
L.Kakovostno likersko vino pdpo (dodatne določbe k točki H Priloge V, ki
veljajo za kakovostna likerska vina pdpo)
1. Z možnostjo odstopanj, ki se posebej sprejmejo, morajo biti proizvodi iz
odstavka 1 točke J Priloge V in zgoščeni grozdni mošt ali delno prevreti
grozdni mošt iz sušenega grozdja iz odstavka 2 te točke, ki se uporabijo za
pripravo kakovostnega likerskega vina pdpo, pridobljeni na določenem
pridelovalnem območju, po katerem nosi ime to kakovostno likersko vino
pdpo.
Za kakovostna likerska vina pdpo „Malaga” in„Jerez-Xérès-Sherry” lahko
zgoščeni grozdni mošt ali po členu 44(11) delno prevreti grozdni mošt iz
sušenega grozdja po odstavku 2 točke J Priloge V, dobljen iz sorte vinske
trte Pedro Ximenez, izvira z določenega pridelovalnega območja Montilla-
Moriles.
2. Z možnostjo odstopanj, ki se posebej sprejmejo, se delovni postopki iz
odstavkov 3 do 6 točke J Priloge V za pripravo kakovostnega likerskega
vina pdpo lahko izvedejo samo na določenem pridelovalnem območju,
navedenem v odstavku 1.
Za kakovostno likersko vino pdpo, pri katerem oznaka „Porto” velja za
proizvod, dobljen iz grozdja z omejenega območja „Duoro”, se lahko
dodatni postopki predelave in staranja izvajajo ali na prej navedenem
območju ali v Vila Nova de Gaia - Porto.
3. Ne glede na strožje določbe, ki jih države članice lahko uveljavijo za
kakovostna likerska vina pdpo, pridelana na njihovem ozemlju, velja:
(a) naravni volumenski delež alkohola proizvodov iz odstavka 1 točke J
Priloge V, uporabljenih za pripravo kakovostnih likerskih vin pdpo,
znaša najmanj 12 % vol. Nekatera kakovostna likerska vina pdpo s
seznama, ki se posebej pripravi, so lahko dobljena iz:
(i) grozdnega mošta, ki ima naravni volumenski delež alkohola
najmanj 10 % vol., pri kakovostnih likerskih vinih pdpo, dobljenih
z dodatkom žganja, dobljenega iz vina ali grozdnih tropin z regi-
strirano oznako izvora, po možnosti iz istega obrata; ali
(ii) delno prevretega grozdnega mošta ali v drugi alinei spodaj iz vina
z začetnim naravnim volumenskim deležem alkohola najmanj:
—11 % vol. pri kakovostnih likerskih vinih pdpo, dobljenih z
dodatkom nevtralnega alkohola ali destilata vina z dejanskim
volumenskim deležem alkohola najmanj 70 % vol. ali žganja
vinogradniškega izvora;
—10,5 % vol. za vina, ki se še določijo, dobljena iz mošta
belega grozdja;
—9 % vol. za kakovostno likersko vino pdpo, katerega proiz-
vodnja je tradicionalna in običajna in v skladu z nacionalnimi
predpisi, ki to izrecno predvidevajo;
(b) dejanski volumenski delež alkohola kakovostnega likerskega vina
pdpo znaša najmanj 15 % vol. in največ 22 % vol.;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —73
▼B
(c) skupni volumenski delež alkohola kakovostnega likerskega vina pdpo
znaša najmanj 17,5 % vol.
4. Skupni volumenski delež alkohola je lahko nižji od 17,5 % vol., vendar ne
nižji kakor 15 % vol., pri nekaterih kakovostnih vinih pdpo s seznama, ki
se posebej pripravi, če je bilo to izrecno predvideno v nacionalnih pred-
pisih, ki so veljali pred 1. januarjem 1985.
5. Posebna, tradicionalna imena „οίνος γλυκύς φυσικός”, „vine dulce
natural”, „vino dolce naturale” in„vinho dolce natural” se uporabljajo
samo za kakovostna likerska vina pdpo:
—dobljena iz trgatev z najmanj 85 % sort vinske trte s seznama, ki se
posebej pripravi,
—ki izvirajo iz mošta z začetno naravno vsebnostjo sladkorja najmanj
212 grama na liter,
—dobljena z dodatkom alkohola, destilata ali žganja, kakor je navedeno
v odstavku 2 točke J Priloge V, brez vseh drugih obogatitev.
6.Če je zaradi uskladitve postopkov tradicionalne proizvodnje to potrebno,
lahko države članice določijo, da se tradicionalno ime „vin doux naturel”
uporablja samo za kakovostna likerska vina pdpo, ki:
—jih pridelajo vinogradniki sami izključno iz trgatve grozdja muscat,
grenache, maccabeo ali malvasia; vendar se lahko vključijo trgatve iz
vinogradov, ki so zasajeni tudi z drugimi sortami vinske trte, razen
štirih zgoraj navedenih, pod pogojem, da ne pomenijo več kakor 10 %
od skupnega števila trt,
—so dobljena v mejah donosa 40 hl na hektar groznega mošta iz prve in
četrte alinee točke J odstavka 1 Priloge V, pri prekoračenju donosa pa
se za celotno trgatev ne sme uporabiti oznaka „vin doux naturel”,
—izvirajo iz grozdnega mošta z začetno naravno vsebnostjo sladkorja
najmanj 252 g/l,
—so brez katerih koli drugih obogatitev, dobljena z dodatkom alkohola
vinogradniškega izvora z vsebnostjo čistega alkohola najmanj 5 %
volumna uporabljenega delno prevretega grozdnega mošta in največ z
nižjo od obeh naslednjih vrednosti:
—ali 10 % volumna zgoraj navedenega uporabljenega grozdnega
mošta ali
—40 % skupnega volumenskega deleža alkohola končnega proiz-
voda, ki pomeni vsoto dejanskega volumenskega deleža alkohola
in ekvivalenta potencialnega volumenskega deleža alkohola, izraču-
nanega na podlagi 1 % vol. čistega alkohola za 17,5 gramov
ostanka sladkorja na liter.
7. Imena iz odstavkov 5 in 6 se ne prevajajo; vendar:
—je lahko priložena razlaga v jeziku, ki je razumljiv končnemu potroš-
niku,
—pri proizvodih, proizvedenih v Grčiji, lahko v skladu z odstavkom 6 v
prometu v tej državi članici oznako „vin doux naturel” spremlja ime „
οίνος γλυκύς φυσικός”.
8. Posebno tradicionalno ime „vino generoso” se uporablja samo za suha
kakovostna likerska vina pdpo, dobljena s površinskim delovanjem
kvasovk:
—samo iz belega grozdja sort vinske trte Palomino de Jerez, Palomino
fino, Pedro Ximenez, Verdejo, Zalema in Garrido Fino,
—dana na trg, potem ko so zorela v povprečju dve leti v hrastovih sodih.
Pridobivanje s površinskim delovanjem kvasovk, navedeno v prvem
odstavku, pomeni biološki postopek, ki steče, ko se na prosti površini vina
po popolnem alkoholnem vrenju mošta spontano razvije tipična mrena iz
kvasovk, kar daje proizvodu posebne analitske in organoleptične lastnosti.
9. Imena iz točke 8 se ne prevajajo. Lahko je priložena razlaga v jeziku, ki je
razumljiv končnemu potrošniku.
10. Posebno tradicionalno ime „vinho generoso” se uporablja samo za kako-
vostna likerska vina pdpo „Porto”, „Madeira”, „Moscatel de Setubal” in
„Carcavelos”, skupaj z registrirano oznako izvora.
11. Posebno tradicionalno ime „vino generoso de licor” se uporablja samo za
kakovostno likersko vino pdpo:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —74
▼B
—dobljeno iz „vino generoso”, kakor je navedeno v točki 8, ali iz vina,
dobljenega s površinskim delovanjem kvasovk, primernega za proiz-
vodnjo takšnega „vina generoso”, kateremu se doda delno prevreti
grozdni mošt, dobljen iz sušenega grozdja, ali zgoščeni grozdni mošt,
—dano na trg, potem ko je zorelo v povprečju dve leti v hrastovih
sodih.
12. Imena iz točke 11 se ne prevajajo. Lahko je priložena razlaga v jeziku, ki
je razumljiv končnemu potrošniku.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —75
▼B
PRILOGA VII
OPIS, OZNAČEVANJE, PREDSTAVITEV IN ZAŠČITA NEKATERIH
PROIZVODOV, RAZEN PENEČIH VIN
V tej prilogi velja:
—„označevanje” pomeni vsako označevanje ali drugo navedbo, znake, slike ali
oznake, ki rabijo za označitev proizvoda in nastopajo na njegovi posodi,
vključno z zaporko, ali na etiketah, pripetih na posodo. Nekatere navedbe,
slike ali oznake, ki se posebej določijo, ne sodijo koznačevanju;
—„embalaža” pomeni zaščitne ovoje, kakor so papir, slamnati ovoji vseh vrst,
kartoni in zaboji, ki se uporabljajo za transport ene ali več posod in/ali za
njihovo predstavitev ali prodajo končnemu potrošniku.
A.Obvezne navedbe
1. Označevanje:
(a) namiznih vin, namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin
pdpo;
(b) vin, ki izvirajo iz tretjih dežel, razen tistih, ki so navedena pod (c);
(c) likerskih vin, biser vin, gaziranih biser vin, ki jih zajema Priloga I, in
takšnih vin, ki izvirajo iz tretjih držav,
obvezno vsebuje naslednje podatke:
—prodajno označevanje proizvoda;
—nominalni volumen;
—dejanski volumenski delež alkohola (vol.);
—številko serije v skladu z Direktivo 89/396/EGS z dne 14. junija 1989
o podatkih ali oznakah za omogočanje identifikacije serije, ki ji
pripada živilo (1).
2. Prodajno označevanje sestavlja:
(a) za namizna vina besedi „namizno vino” in
—pri pošiljanju v drugo državo članico ali pri izvozu ime države
članice, če je bilo grozdje v tej državi pridelano in predelano v
vino;
—besede „mešanica vin iz različnih držav Evropske skupnosti” za
vino, mešanico proizvodov, ki izvirajo iz več držav članic;
—besede „vino, proizvedeno v …iz grozdja, pridelanega v …”z
navedbo imen zadevnih držav članic za vino, proizvedeno v državi
članici iz grozdja, ki je bilo pridelano v drugi državi članici;
—besede „retsina” in„vino tinto de mezcla” za nekatera namizna
vina;
(b) za namizna vina z geografsko označbo:
—besedi „namizno vino”,
—ime geografske enote,
▼M8
—enega od naslednjih izrazov pod pogoji, ki se posebej določijo:
„Vino de la tierra”, „οίνος τοπικός”, „zemské víno”„regional
vin”„Landwein”, „ονομασία κατά παράδοση”, „regional wine”,
„vin de pays”, „indicazione geografica tipica”, „tájbor”„inbid ta
lokalita tradizzjonali”, „landwijn”, „vinho regional”, „deželno vino
PGO”, „deželno vino s priznano geografsko oznako”, „geograafi-
lise tähistusega lauavein”, „lantvin”. Kadar se uporabijo ti izrazi,
nista obvezni besedi „namizno vino”;
▼B
(c) za kakovostna vina pdpo:
—ime pridelovalnega območja,
—izjeme, ki se posebej določijo,
—besede „kakovostno vino, proizvedeno na določenem pridelo-
valnem območju” ali„kakovostno vino pdpo”, ali
—besede „kakovostno likersko vino, proizvedeno na določenem
pridelovalnem območju” ali„kakovostno likersko vino pdpo”,
ali1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —76
(1) UL L 186, 30.6.1989, str. 21.
▼B
—besede „kakovostno biser vino, proizvedeno na določenem
pridelovalnem območju” ali„kakovostno biser vino pdpo”, ali
—poseben tradicionalni izraz s seznama, ki bo posebej sestavljen,
ali več takšnih izrazov, kadar je to predvideno v določbah
zadevne države članice;
(d) za uvožena vina beseda „vino”, obvezno dopolnjena z imenom države,
iz katere izvira, pri vinih z navedeno geografsko označbo pa še z
imenom ustreznega geografskega območja;
(e) za likerska vina besedi „likersko vino”;
(f) za biser vina besedi „biser vino”;
(g) za gazirana biser vina besede „gazirano biser vino”;
(h) za vina, navedena v (e), (f) in (h), ki izvirajo iz tretjih dežel, izrazi, ki
se posebej določijo.
3. Označevanje:
(a) namiznih vin, namiznih vin z geografsko označbo in kakovostnih vin
pdpo;
(b) vin, ki izvirajo iz tretjih dežel,poleg podatkov v smislu odstavkov 1 in 2 obvezno vsebuje naslednje
podatke:
—ime vinogradnika ali podjetja, ki je vino ustekleničilo, lokalna upravna
enota in država članica ali za posode z nominalnim volumnom, večjim
od 60 litrov, ime pošiljatelja,
—za uvožena vina uvoznik, ali če je bilo vino ustekleničeno v Skupnosti,
ime tistega, ki je vino ustekleničil.
4. Označevanje likerskin vin, biser vin, gaziranih biser vin in takšnih vin, ki
izvirajo iz tretjih dežel, se dopolni s posebnimi podatki, ki se posebej dolo-
čijo, v skladu s tistimi, ki jih navajata odstavka 2 in 3.
B.Neobvezne navedbe
1. Označevanje proizvodov, ki so bili proizvedeni v Skupnosti, se lahko
dopolni z naslednjimi podatki, pod pogoji, ki se posebej določijo:
(a) za namizna vina, namizna vina z geografsko označbo in kakovostna
vina pdpo:
—ime(-na), naziv(-i) in naslov(-i) oseb(-e), ki so sodelovale pri
trženju,
—tip proizvoda,
—posebna barva, v skladu s pravili, postavljenimi v državi članici, v
kateri je bilo vino proizvedeno;
(b) za namizna vina z geografsko označbo in kakovostna vina pdpo:
—letnik,
—ime ene ali več sort vinske trte,
—nagrada, medalja ali tekmovanje,
—podatki o načinu pridelave ali postopkih predelave proizvoda,
—drugi tradicionalni izrazi, v skladu z določbami, postavljenimi v
državi članici, v kateri je bilo vino proizvedeno,
—ime vinograda,
—navedba, da je bilo vino ustekleničeno:
—na posestvu ali
—od skupine vinogradnikov ali
—v vinogradu, ki je na pridelovalnem območju ali pri kako-
vostnih vinih pdpo v njegovi neposredni bližini;
(c) za kakovostna vina pdpo:
—navedba geografske enote, ki je manjša kakor določeno pridelo-
valno območje, v skladu z določbami države članice, v kateri je
bilo vino proizvedeno,
—navedba geografske enote, večje, kakor je določeno pridelovalno
območje, ki opredeljuje izvor kakovostnega vina pdpo,
—informacija o ustekleničenju na določenem pridelovalnem
območju, če je takšna informacija tradicionalna in običajna na tem
pridelovalnem območju.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —77
▼B
2. Neobvezne navedbe, ustrezajoče tistim, ki jih navaja točka 1, se posebej
določijo za likerska vina, biser vina, gazirana biser vina in vina, ki izvirajo
iz tretjih držav.
Ta točka ne izključuje možnosti, da države članice sprejmejo pravila za
označevanje teh proizvodov do uveljavitve ustreznih pravil Skupnosti.
3. Za proizvode, ki jih navaja odstavek 1 točke A, se označevanje lahko
dopolni z drugimi podatki.
4. Država članica proizvajalka lahko za vina, proizvedena na njenem
ozemlju, nekatere podatke v odstavkih 1 in 2 predpiše, prepove ali omeji
njihovo uporabo.
C.Uporaba nekaterih posebnih izrazov
1. Oznaka:
(a)„vino” je omejena na proizvode v skladu z opredelitvijo iz točke 10
Priloge I;
(b)„namizno vino” je omejena na proizvode v skladu z opredelitvijo iz
točke 13 Priloge I.
2.►M5Brez poseganja v določbe za uskladitev zakonodaje pa odstavka 1
(a) in 3(c) ne vplivata na možnost, da države članice dovolijo:
—uporabo imen „vino” in„biser vino”, skupaj z imenom sadja v obliki
sestavljenega imena za opis proizvodov, pridobljenih z vrenjem sadja,
razen grozdja,
—drugih sestavljenih imen, ki vključujejo besedo „vino”.►A1Poljski
se dovoli obdržati uporabo sestavljenega imena „Polskie wino/Poljsko
vino” za proizvode nastale z vrenjem, ki spadajo pod oznako KN
2206, in so narejeni iz zgoščenega grozdnega soka ali zgoščenega
grozdnega mošta in iz grozdnega soka in grozdnega mošta. Ti izdelki z
oznako „Polskie wino/Poljsko vino” se tržijo le na Poljskem. ◄ ◄
3. Označevanje:
(a)„likersko vino” je omejeno na proizvode v skladu z opredelitvijo iz
točke 14 Priloge I, ali kjer je to primerno, z opredelitvijo, ki se posebej
določi, v skladu z uvodnim delom te priloge;
(b) oznaki „kakovostno likersko vino, pridelano na določenem pridelo-
valnem območju” ali„kakovostno likersko vino pdpo” sta omejeni na
proizvode v skladu z opredelitvijo iz točke 14 Priloge I in s posebnimi
določbami te uredbe;
(c)„biser vino” je omejeno na proizvode v skladu z opredelitvijo iz točke
17 Priloge I, ali kjer je to primerno, z opredelitvijo, ki se posebej
določi v skladu z uvodnim delom te priloge;
(d) oznaki „kakovostno biser vino, pridelano na določenem pridelovalnem
območju” ali„kakovostno biser vino pdpo” sta omejeni na proizvode
v skladu z opredelitvijo iz točke 17 Priloge I in s posebnimi določbami
te uredbe;
(e)„gazirano biser vino” je omejeno na proizvode v skladu z opredelitvijo
iz točke 18 Priloge I, ali kjer je to primerno, z opredelitvijo, ki se
posebej določi v skladu z uvodnim delom te priloge.
4. Pri uporabi sestavljenih imen v smislu odstavka 2 se je treba izogniti
vsakršni zamenjavi s proizvodi, ki jih navaja odstavek 1.
D.Jeziki, ki se lahko uporabljajo pri označevanju
1. Informacije na etiketah so dane v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti,
tako da končni potrošnik dobro razume vsak posamezen podatek.
Kljub temu so:—ime določenega pridelovalnega območja,
—ime druge geografske enote,
—posebni tradicionalni izrazi in dodatni tradicionalni podatki,
—ime vinogradov ali njihovih združenj in podatki o ustekleničenju
dani le v enem od uradnih jezikov države članice, na ozemlju katere je bil
proizvod pripravljen.
▼M8
Za proizvode, ki izvirajo iz Grčije in Cipra, se informacije iz prejšnjega
pododstavka lahko ponovijo v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —78
▼B
Informacije, ki jih navajata prva in druga alinea drugega pododstavka, so
lahko navedene le v drugem uradnem jeziku Skupnosti, kadar je ta jezik
enakovreden uradnemu jeziku dela ozemlja države članice, iz katere
proizvod izvira, in v katerem je navedeno določeno pridelovalno območje,
če je uporaba tega jezika v tej državi članici tradicionalna in običajna.
Za proizvode, dobljene in dane na trg na njihovih ozemljih, lahko države
članice dovolijo, da se informacije, navedene v drugem pododstavku, dajo
v jeziku, ki ni uradni jezik Skupnosti, če je uporaba tega jezika v tej državi
članici ali na delu njenega ozemlja tradicionalna in običajna.
Države članice proizvajalke lahko dovolijo, da se v zvezi z njihovimi
proizvodi informacije, navedene v drugem pododstavku, dajo tudi v
drugem jeziku, če je uporaba tega jezika za takšne podatke tradicionalna.
2. Lahko se odloči še o drugih odstopanjih od odstavka 1.
E.Kode
V skladu s podrobnimi pravili, ki se posebej določijo, se koda:
—uporabi pri označevanju proizvodov, ki jih zajema odstavek 1 točke A,
razen tistih, za katere velja naslednja alinea, in daje celotno ali delno
informacijo o imenu določenega pridelovalnega območja, ki je različno od
tistega, ki se sme uporabiti za označitev tega proizvoda. Kljub temu lahko
države članice predpišejo za svoje ozemlje druge primerne ukrepe, da bi
se izognile zamenjavam z določenim pridelovalnim območjem,
—uporabi pri označevanju namiznega vina po drugi in tretji alinei odstavka
2(a) točke A in daje podatek o sedežu podjetja, ki je vino ustekleničilo ali
poslalo, in kjer je to primerno, o kraju ustekleničenja ali pošiljke.
V skladu s podrobnimi pravili, ki se posebej določijo, se koda lahko uporabi
pri označevanju proizvodov, ki jih navaja ta priloga, v zvezi s podatki, dolo-
čenimi v odstavku 3 točke A, če država članica, na ozemlju katere so proiz-
vodi ustekleničeni, to dovoljuje. Takšna uporaba je povezana z določbo, da se
na etiketi navede polno ime osebe ali podjetja ali skupine oseb, razen tiste, ki
je proizvod ustekleničila, ki so povezane z distribucijo, in ime lokalne
upravne enote ali njenega dela, v katerem je sedež teh oseb ali podjetja.
F.Blagovne znamke
1.Če je opis, predstavitev ali oglaševanje proizvodov, za katere velja ta
uredba, dopolnjeno z imeni blagovne znamke, ta imena ne smejo vsebovati
besed, delov besed, znakov ali slik:
(a) ki lahko povzročijo zmedo ali zavajanje oseb, katerim so namenjene, v
smislu člena 48 ali
(b) ki
—je zanje verjetno, da bi jih osebe, katerim so namenjene, zamenjale
z delom ali celo oznako namiznega vina, likerskega vina, biser
vina, gaziranega biser vina, kakovostnega vina pdpo ali uvoženega
vina, katerega označevanje določajo določbe Skupnosti, ali z ozna-
kami katerega koli drugega proizvoda, za katerega velja ta priloga,
ali
—so identične oznaki takšnega proizvoda, razen če so proizvodi, ki
se uporabijo za izdelavo končnega proizvoda, upravičeni do takšne
oznake ali predstavitve.
Poleg tega na etiketah, uporabljenih za oznako namiznega vina, likerskega
vina, biser vina, gaziranega biser vina, kakovostnega vina pdpo ali uvože-
nega vina, ne sme biti blagovnih znamk, vsebujočih besede, dele besed,
znake ali slike, ki:
(a) za:
—namizna vina, likerska vina, biser vina, gazirana biser vina vsebu-
jejo ime kakovostno vino pdpo,
—kakovostna vina pdpo vsebujejo ime namizno vino,
—uvožena vina vsebujejo ime namizno vino ali kakovostno vino
pdpo;
(b) za namizna vina z geografsko označbo, kakovostna vina pdpo ali
uvožena vina vsebujejo napačno informacijo, zlasti glede na
geografski izvor, sorto vinske trte, letnik ali navedbo vrhunske kako-
vosti;
(c) za namizna vina, razen tistih, za katera velja (b), za likerska vina, biser
vina, gazirana biser vina vsebujejo informacijo, ki zadeva geografski
izvor, sorto vinske trte, letnik ali navedbo vrhunske kakovosti;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —79
▼B
(d) za uvožena vina lahko povzročijo zmedo zaradi slik, uporabljenih za
razločevanje namiznega vina, likerskega vina, biser vina, gaziranega
biser vina, kakovostnega vina pdpo ali uvoženega vina, označenega z
geografsko označbo.
2. Ne glede na točko (b) prvega pododstavka odstavka 1 lahko imetnik regi-
strirane blagovne znamke za vino iz grozdnega mošta, ki je identično:
—z imenom geografske enote, manjše, kakor je določeno pridelovalno
območje, uporabljeno za oznako kakovostnega vina pdpo, ali
—z imenom geografske enote, uporabljene za oznako namiznega vina, ki
je označeno z geografsko označbo, ali
—z imenom uvoženega vina, označenega z geografsko označbo,
čeprav po prvem pododstavku točke 1 ni upravičeno do takšnega imena,
še naprej uporablja blagovno znamko do 31. decembra 2002, pod
pogojem, da je:
(a) to blagovno znamko najpozneje do 31. decembra 1985 registriral
pristojni organ države članice v skladu z zakonodajo, veljavno v času
registracije; in
(b) bila blagovna znamka dejansko v uporabi brez prekinitve od njene
registracije do 31. decembra 1986, ali če je bila registrirana pred 1.
januarjem 1984, najmanj do prej navedenega datuma.
Imetnik priznane in registrirane blagovne znamke za vino ali grozdni mošt,
ki vsebuje besede, identične imenu določenega pridelovalnega območja ali
imenu geografske enote, manjše kakor določeno pridelovalno območje,
čeprav po točki 1 ni upravičen do uporabe tega imena, še naprej uporablja
blagovno znamko, če ta pomeni identiteto prvotnega imetnika ali identiteto
prvotnega nosilca imena, pod pogojem, da je bila blagovna znamka regi-
strirana najmanj 25 let prej, preden so države članice uradno priznale to
geografsko ime v skladu z ustreznimi določbami Skupnosti o kakovostnih
vinih pdpo, in da je bila dejansko v uporabi brez prekinitve.
Blagovne znamke, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega in drugega
pododstavka, ne smejo ovirati uporabe imena geografske enote za oznako
kakovostnega vina pdpo.
3. Svet bo s kvalificirano večino pred 31. decembrom 2002 odločal o pred-
logu Komisije glede podaljšanja časovne omejitve, navedene v prvem
pododstavku odstavka 2.
4. Države članice sporočijo Komisiji blagovne znamke iz odstavka 2, ko in
kadar so o njih obveščene.
Komisija pošlje te podatke pristojnim organom držav članic, ki so poobla-
ščeni za nadzor upoštevanja določb Skupnosti v vinskem sektorju.
G.Plasiranje na trg, nadzor in zaščita
1. Vsaka posoda z nominalnim volumnom do 60 l mora v času, ko je dana
na trg, imeti etiketo. Etikete morajo ustrezati določbam te uredbe; enako
velja za označevanje posod z nominalnim volumnom več kakor 60 l.
2. Lahko se določijo izjeme od točke 1.
3. Vsaka država članica odgovarja za nadzor in zaščito kakovostnih vin pdpo
in namiznih vin z geografsko označbo na svojem trg v skladu s tem pravil-
nikom.
4. Uvožena vina, namenjena za neposredno prehrano ljudi, ki imajo
geografsko označbo, morajo biti pri trženju v Skupnosti in pod pogojem
recipročnosti nadzorovana in zaščitena na način, naveden v odstavku 3.
Prejšnji pododstavek se uveljavi s pogodbami s tretjimi državami, ki so
dogovorjene in sklenjene v skladu s postopkom, določenim v členu 133
Pogodbe.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —80
▼B
PRILOGA VIII
OPIS, OZNAČEVANJE, PREDSTAVITEV IN ZAŠČITA PENEČIH VIN
A.Opredelitve
1. Ta priloga določa splošna pravila za opis in predstavitev:
(a) penečih vin, opredeljenih v točki 15 Priloge I, proizvedenih v Skup-
nosti;
(b) gaziranih penečih vin, opredeljenih v točki 16 Priloge I, ki izvirajo iz
Skupnosti;
(c) penečih vin, opredeljenih v skladu s temi pravili po postopku v členu
75, ki izvirajo iz tretjih držav;
(d) gaziranih penečih vin, opredeljenih v skladu s temi pravili po postopku
včlenu 75, ki izvirajo iz tretjih držav.
Peneča vina, navedena v (a), obsegajo:
—peneča vina iz točke H Priloge V,
—kakovostna peneča vina iz točke 1 Priloge V in
—kakovostna peneča vina, proizvedena na določenih pridelovalnih
območjih (kakovostna peneča vina pdpo) iz točke K Priloge VI.
2. V tej prilogi:
—„označevanje” pomeni vse navedbe, znake, slike, oznake in vse druge
opise, ki rabijo za prepoznavanje proizvoda in so na isti posodi,
vključno z zaporko, ali na etiketi, pripeti na posodo, in na ovojnici grla
steklenice,
—„pakiranje” pomeni zaščitne ovoje, kakor so papir, tulci iz slame vseh
vrst, kartoni in škatle, uporabljeni pri transportu ene ali več posod in/
ali za prodajno predstavitev končnemu potrošniku,
—„proizvajalec” proizvoda iz odstavka 1 pomeni fizično ali pravno
osebo ali skupino oseb, ki so proizvod proizvedle ali v imenu katerih
je bil proizvod proizveden,
—„proizvodnja” pomeni predelavo svežega grozdja, grozdnega mošta in
vina v proizvod iz odstavka 1.
B.Obvezne navedbe
1. Za proizvode iz odstavka 1 točke A opis na etiketi vsebuje naslednje
podatke:
(a) ime, pod katerim se proizvod prodaja, v skladu z odstavkom 2 točke
D;
(b) nominalni volumen proizvoda;
(c) vrsto proizvoda v skladu z odstavkom 3 točke D;
(d) dejanski volumenski delež alkohola (vol.) v skladu s podrobnimi
pravili, ki se posebej določijo.
2. Za proizvode iz odstavka 1(a) in (b) točke A vsebuje opis na etiketi poleg
podatkov, določenih v odstavku 1, tudi:
—ime oziroma ime podjetja proizvajalca ali prodajalca v Skupnosti in
—ime upravne enote oziroma njenega dela in državo članico, v kateri je
uprava zgoraj navedenih oseb, v skladu z odstavkoma 4 in 5 točke D.
Države članice proizvajalke lahko predpišejo, da je ime proizvajalca ali
proizvodne organizacije izpisano v celoti.
Če je na etiketi ime proizvajalca oziroma ime proizvodne organizacije,
proizvodnja pa poteka v drugi upravni enoti, njenem delu ali državi
članici, kakor je navedeno v drugi alinei prvega pododstavka, se navedeni
podatki dopolnijo z imenom lokalne upravne enote ali njenega dela, v
katerem poteka proizvodnja, oziroma če je proizvodnja v drugi državi
članici, z imenom te države članice.
3. Za proizvode iz odstavka 1(c) in (d) točke A mora opis na etiketah poleg
podatkov, določenih v odstavku 1, imeti še naslednje podatke:
(a) ime uvoznika oziroma uvozne organizacije in imeni lokalne upravne
enote in države članice, v kateri je sedež uvoznika;
(b) ime proizvajalca oziroma proizvajalne organizacije in imeni lokalne
upravne enote in tretje države, v kateri je sedež proizvajalca, v skladu
s odstavkoma 4 in 5 točke D.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —81
▼B
4. Opis na etiketah mora imeti dodatne podatke v naslednjih primerih:
—za proizvode, proizvedene iz vin, ki izvirajo iz tretjih držav, v smislu
šeste alinee točke 15 Priloge I, morajo etikete vsebovati podatek, da je
proizvod predelan iz uvoženih vin, z navedbo tretje države, iz katere
izvira vino, uporabljeno za pripravo cuvéeja,
—pri kakovostnih penečih vinih pdpo morajo etikete vsebovati ime dolo-
čenega pridelovalnega območja, na katerem je bilo potrgano grozdje,
uporabljeno za proizvod,
—pri aromatičnih kakovostnih penečih vinih iz odstavka 10 točke K
Priloge VI mora biti na etiketah ime sorte vinske trte, iz katere so vina
pridelana, ali besede „proizvedeno iz aromatičnih sort grozdja”.
C.Neobvezne navedbe
1. Pri proizvodih iz odstavka 1 točke A je opis na etiketah lahko dopolnjen z
drugimi podatki, pod pogojem:
—da ni nevarnosti za zavajanje oseb, katerim so podatki namenjeni, zlasti
glede obveznih podatkov, določenih v točki B, in neobveznih
podatkov, določenih v točki E,
—da so upoštevane določbe točke E.
2. Zaradi spremljanja in nadzora kakovosti v sektorju penečih vin lahko
pristojni organi z obveznim upoštevanjem splošnih pravil postopka, ki jih
sprejme vsaka država članica, zahtevajo od proizvajalca oziroma proda-
jalca iz prve alinee prvega pododstavka odstavka 2 točke B dokaze o
točnosti podatkov za označevanje, ki veljajo za naravo, istovetnost, kako-
vost, sestavo, izvor in vir proizvoda ali proizvodov, uporabljenih pri
njihovi proizvodnji.
Če to zahteva:—pristojni organ države članice, iz katere je proizvajalec oziroma proda-
jalec, ta organ neposredno zahteva dokaz od te osebe,
—pristojni organ druge države članice, ta organ seznani pristojno organi-
zacijo države, v kateri je proizvajalec oziroma prodajalec, v okviru
neposrednega medsebojnega sodelovanja z vsemi potrebnimi podatki,
da lahko ta organizacija zahteva takšen dokaz; organ, ki je zahteval
dokaz, mora biti obveščen o ukrepanju v zvezi z zahtevo.
Če pristojne organizacije ugotovijo, da ni dokaza, velja, da oznaka ni v
skladu s temi predpisi.
D.Podrobna pravila za obvezne navedbe
1. Podatki, določeni v točki B:
—so navedeni skupaj v istem vidnem polju na posodi in
—napisani z jasnimi, čitljivimi črkami, ki se ne zbrišejo in so dovolj
velike, da se dobro vidijo na ozadju, na katerem so natisnjene, in jasno
razlikujejo od vseh drugih napisov in slik.
Obvezni podatki o uvozniku so lahko navedeni zunaj vidnega polja, v
katerem so drugi obvezni podatki za označevanje.
2. Prodajne oznake so po odstavku 1(a) točke B dane z enim izmed nasled-
njih izrazov:
(a) za peneče vino iz točke H Priloge V „peneče vino”;
(b) za kakovostno peneče vino iz točke I Priloge V, razen vina v smislu
(d) prejšnjega odstavka, „kakovostno peneče vino” ali„sekt”;
(c) za kakovostno peneče vino pdpo iz točke K Priloge VI:
— „kakovostno peneče vino”, proizvedeno na določenem pridelo-
valnem območju „ali”kakovostno peneče vino pdpo ali „sekt
pdpo”, ali
—poseben tradicionalni naziv, ki ga med nazivi, navedenimi v četrti
podvrstici druge alinee odstavka 2(c)točke A Priloge VII, izbere
država članica proizvajalka in je na seznamu, ki se posebej
pripravi, ali
—eno izmed imen določenih pridelovalnih območij kakovostnih
penečih vin pdpo iz druge alinee odstavka 2(c) točke A Priloge
VII, ali
—kombinacija dveh nazivov.
Države članice pa lahko za določena kakovostna peneča vina pdpo,
proizvedena na njihovem ozemlju, predpišejo uporabo nekaterih
nazivov iz prvega pododstavka samostojno ali v kombinaciji;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —82
▼B
(d) za aromatično kakovostno peneče vino iz odstavka 3 točke I Priloge V
„aromatično kakovostno peneče vino”;
(e) za peneče vino iz tretjih držav:
— „peneče vino”
ali
— „kakovostno peneče vino” ali„sekt”, kjer so pogoji predelave takš-
nega vina priznani kot enakovredni pogojem, določenim v točki I
Priloge V.
Pri teh vinih mora biti pri prodajni oznaki tudi podatek o tretji državi,
v kateri je bilo grozdje za takšno vino potrgano, prevreto in predelano
v peneče vino. Če so proizvodi, uporabljeni za proizvodnjo penečega
vina, proizvedeni v drugi državi, kakor je potekala nadaljnja predelava,
se mora podatek o državi proizvajalki po odstavku 3 točke B na
etiketah jasno razlikovati od drugih podatkov;
(f) za gazirano peneče vino, ki izvira iz Skupnosti ali iz tretje države,
„gazirano peneče vino”. Če jezikovno v tem izrazu ni jasno, da je bil
dodan ogljikov dioksid, je treba na etiketah dodati besede „proizve-
deno z dodajanjem ogljikovega dioksida” v skladu s podrobnimi
pravili, ki se posebej določijo.
3. Z odstavkom 1(c) točke B predpisana vrsta proizvoda, ki jo določa vseb-
nost sladkorja, se označi z enim izmed naslednjih nazivov, razumljivih v
državi članici ali tretji državi, v kateri je proizvod namenjen za neposredno
prehrano ljudi:
▼A1
— „brut nature”, „naturherb”, „bruto natural”, „pas dosé”, „dosage zéro”,
„natūralusis briutas”, „īsts bruts”, „přírodně tvrdé”, „popolnoma suho”
ali„dosaggio zero”: če je vsebnost sladkorja manjša od 3 gramov na
liter; ti izrazi se lahko uporabljajo le za proizvode, katerim ni bil dodan
sladkor po sekundarni fermentaciji;
— „extra brut”, „extra herb”, „ekstra briutas”, „ekstra brut”, „ekstra
bruts”, „zvláště tvrdé”, „extra bruto”, „izredno suho” ali„ekstra
wytrawne”: če je vsebnost sladkorja med 0 in 6 gramov na liter;
— „brut”, „herb”, „briutas”, „bruts”, „tvrdé”, „bruto”, „zelo suho” ali
„bardzo wytrawne”: če je vsebnost sladkorja manjša od 15 gramov na
liter;
— „extra dry”, „extra trocken”, „extra seco”, „labai sausas”, „ekstra
kuiv”, „ekstra sausais”, „különlegesen száraz”, „wytrawne”, „suho”,
„zvláště suché” ali„extra suché”: če je vsebnost sladkorja med 12 in
20 gramov na liter;
— „sec”, „trocken”, „secco” or„asciutto”, „dry”, „tør”, „ξηρός”, „seco”,
„torr”, „kuiva”, „sausas”, „kuiv”, „sausais”, „száraz”, „półwytrawne”,
„polsuho”, ali „suché”: če je vsebnost sladkorja med 17 in 35 gramov
na liter;
— „demi-sec”, „halbtrocken”, „abboccato”, „medium dry”, „halvtør”,
„ημίξηρος”, „semi seco”, „meio seco”, „halvtorr”, „puolikuiva”,
„pusiau sausas”, „poolkuiv”, „pussausais”, „félszáraz”, „półsłodkie”,
„polsladko”, ali „polosuché” ali„polosladké”: če je vsebnost sladkorja
med 33 in 50 gramov na liter;
— „doux”, „mild”, „dolce”, „sweet”, „sød”, „γλυκύς”, „dulce”, „doce”,
„söt”, „makea”, „saldus”, „magus”, „pussaldais”, „édes”, „ħelu”,
„słodkie”, „sladko” ali„sladké”: če je vsebnost sladkorja večja od 50
gramov na liter.
▼B
Če vsebnost sladkorja upravičuje uporabo dveh nazivov, določenih v
prvem pododstavku, mora proizvajalec ali uvoznik izbrati samo enega po
lastni izbiri.
Ne glede na odstavek 1(c) točke B se pri aromatičnih kakovostnih penečih
vinih iz odstavka 3 točke I Priloge V in pri aromatičnih kakovostnih
penečih vinih, proizvedenih na določenem pridelovalnem območju iz
odstavka 10 točke K Priloge VI, oznaka vrste proizvoda lahko zamenja s
podatkom o vsebnosti sladkorja, določene z analizo, izraženo v gramih na
liter.
Za oznako vrste proizvoda, ki jo določa vsebnost sladkorja, so na etiketah
dovoljeni samo podatki, navedeni v prvem in tretjem pododstavku.
4. Ime proizvajalca ali podjetja in imena lokalne upravne enote, njenega dela
in države, v kateri je sedež proizvajalca, se navede:
—v celoti1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —83
▼B
—ali pri proizvodih, proizvedenih v Skupnosti, s kodo, pod pogojem, da
je ime osebe ali skupine oseb oziroma podjetja, ki niso proizvajalci,
ampak sodelujejo pri prodaji proizvoda, in ime lokalne upravne enote
ali njenega dela in države članice, v kateri je sedež teh oseb ali
podjetja, navedeno v celoti.
5.Če je na etiketi navedeno ime lokalne upravne enote ali njenega dela za
oznako sedeža proizvajalca ali oseb, ki sodelujejo pri prodaji proizvoda,
ali za oznako mesta proizvodnje in ti podatki vsebujejo ime določenega
pridelovalnega območja v smislu točke A Priloge VI, ki se ne sme upora-
biti za opis tega proizvoda, se to ime navede v obliki kode.
Države članice lahko določijo druge primerne določbe za opis proizvodov,
proizvedenih na njihovem ozemlju, zlasti glede velikosti črk, ki mora biti
takšna, da se prepreči vsakršno zavajanje glede geografskega izvora vina.
6. Izrazi, uporabljeni za opis proizvodnega postopka, so lahko predpisani v
izvedbenih določbah.
E.Uporaba nekaterih posebnih izrazov
1. Ime geografske enote, ki ni določeno pridelovalno območje in je manjša
od države članice ali tretje države, se lahko uporabi samo kot dopolnitev
opisa:
—kakovostnega penečega vina pdpo,
—kakovostnega penečega vina, kateremu je z izvedbenimi določbami
dodano ime takšne geografske enote, ali
—penečega vina, ki izvira iz tretje države, pri katerem so pogoji za proiz-
vodnjo priznani kot ekvivalentni tistim, določenim v točki I Priloge V
za kakovostno peneče vino, ki nosi ime geografske enote.
Uporaba takšnega imena je dovoljena samo, če:
(a) je v skladu s predpisi države članice ali tretje države, v kateri je bilo
peneče vino proizvedeno;
(b) je ta geografska enota natančno opredeljena;
(c) vse grozdje, iz katerega je proizvod predelan, izvira iz te geografske
enote, razen proizvodov, ki jih vsebuje polnilni in odpremni liker;
(d) pri kakovostnem penečem vinu pdpo ta geografska enota leži v dolo-
čenem pridelovalnem območju, po katerem se imenuje vino;
(e) pri kakovostnih penečih vinih ime te geografske enote ni določeno za
opis kakovostnega penečega vina pdpo.
Ne glede na odstavek (c) drugega pododstavka lahko države članice dovo-
lijo uporabo imena geografske enote, manjše kakor določeno pridelovalno
območje, za dopolnitev opisa kakovostnega penečega vina pdpo, če je
najmanj 85 % proizvoda dobljenega iz grozdja, potrganega na tej enoti.
2. Ime sorte vinske trte se lahko uporabi samo za dopolnitev oznake proiz-
voda iz odstavka 1 točke A,
—pod (a)
ali
—pod (c), kjer so pogoji za proizvodnjo proizvoda priznani kot enako-
vredni pogojem, določenim v točki I Priloge V ali v točki K Priloge
VI.
Navedba imena sorte vinske trte ali njenega sinonoma je dovoljena le, če:
(a) gojenje te sorte in uporaba njenih proizvodov ustrezata določbam
Skupnosti ali tretje države, v kateri je bilo grozdje potrgano;
(b) je na seznamu, ki ga sprejme država članica, v kateri so izdelani proiz-
vodi za pripravo cuvéeja; za kakovostna peneča vina pdpo se ta
seznam pripravi v skladu z odstavkom 1 točke B ali odstavkom 10(a)
točke K Priloge VI;
(c) to ime ne povzroči zamenjave z imenom določenega pridelovalnega
območja ali geografske enote, ki se uporablja za označevanje drugega
vina, proizvedenega v Skupnosti ali uvoženega;
(d) se ime te sorte ne ponavlja v istem izrazu, razen če ima to ime več
kakor ena sorta in je to ime na seznamu, ki ga sprejme država članica
proizvajalka. Ta seznam se predloži Komisiji, ki s tem seznani druge
države članice;
(e) je proizvod v celoti pridobljen iz te sorte, razen proizvodov, ki jih
vsebuje polnilni in odpremni liker, in ta sorta odločilno vpliva na
naravo tega proizvoda;1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —84
▼B
(f) dolžina proizvodnega postopka, vključno s staranjem v proizvodnih
obratih od začetka vrenja za razvijanje ogljikovega dioksida, ni krajša
od 90 dni, pod pogojem, da sta čas vrenja, ki napravi vino peneče, in
čas, ko cuvée ni ločen od usedline:
—najmanj 60 dni,
—najmanj 30 dni, če vrenje poteka v posodah z mešali.
Določba ne velja za aromatična peneča vina iz odstavka 3 točke I
Priloge V ali iz odstavka 10 točke K Priloge VI.
Ne glede na drugi pododstavek države članice proizvajalke lahko:
—dovolijo uporabo imena sorte vinske trte, če je najmanj 85 %
grozdja, iz katerega je pridelan proizvod, te sorte, razen proiz-
vodov, ki jih vsebujeta polnilni in odpremni liker, in če ta sorta
odločilno vpliva na naravo tega proizvoda,
—dovolijo uporabo imen dveh sort vinske trte, kjer predpisi države
članice proizvajalke tako določajo, pod pogojem, da vse grozdje,
iz katerega je proizvod pridobljen, izvira iz teh treh sort, razen
proizvodov, ki jih vsebujeta polnilni in odpremni liker, in če je
mešanica teh dveh ali treh sort odločilna kot značilna lastnost
proizvoda,
—omejijo takšno uporabo nekaterih imen sort vinske trte iz drugega
pododstavka.
3. Izraz „vrenje v steklenici” se lahko uporabi za oznako:
—kakovostnega penečega vina pdpo,
—kakovostnega penečega vina
ali
—penečega vina iz tretje države, za katero so pogoji za proizvodnjo
priznani kot enakovredni pogojem, določenim v točki I Priloge V ali v
točki K Priloge VI.
Uporaba oznake iz prvega pododstavka je dovoljena samo, če:
(a) vino postane peneče ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;
(b) dolžina proizvodnega postopka, vključno s staranjem v proizvodnih
obratih od začetka vrenja za razvijanje ogljikovega dioksida, ni krajša
od devet mesecev;
(c) sta čas vrenja, ki napravi vino peneče, in čas, ko cuvée ni ločen od
usedline, najmanj 90 dni;
d) je proizvod ločen od usedline s filtriranjem v skladu z metodo ločenja
ali z degoržiranjem.
4. Oznake „vrenje v steklenici s tradicionalno metodo”, ali „tradicionalna
metoda”, ali „klasična metoda”, ali „klasična tradicionalna metoda”, ali
katera koli oznaka, ki nastane ob njihovem prevodu, se lahko uporabijo
samo za opis:
—kakovostnega penečega vina pdpo,
—kakovostnega penečega vina
ali
—penečega vina iz tretje države, za katero so pogoji za proizvodnjo
priznani kot enakovredni pogojem, določenim v točki I Priloge V ali v
točki K Priloge VI.
Uporaba ene od oznak iz prvega pododstavka je dovoljena, če je proizvod:
(a) postal peneč ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;
(b) ostal v stiku z usedlino brez prekinitve najmanj devet mesecev v istem
obratu od časa priprave cuvéeja;
(c) bil ločen od usedline z degoržiranjem.
5. Oznaka v zvezi s postopkom proizvodnje, ki vključuje ime določenega
pridelovalnega območja ali druge geografske enote, ali izraz, ki izvira iz
enega izmed obeh imen, je dovoljen samo za opis:
—kakovostnega penečega vina pdpo,
—kakovostnega penečega vina
ali
—penečega vina iz tretje države, za katero so pogoji za proizvodnjo
priznani kot enakovredni pogojem, določenim v točki I Priloge V ali v
točki K Priloge VI.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —85
▼B
Te oznake se smejo uporabiti samo za označevanje proizvoda, ki je upra-
vičen do enega od geografskih imen iz prvega pododstavka.
6. Za kakovostna peneča vina pdpo, ki izpolnjujejo pogoje, določene v
drugem pododstavku odstavka 4, je:
▼A1
(a) izraz „Winzersekt” je rezerviran za kakovostna peneča vina pdpo, ki
so proizvedena v Nemčiji, izraz „Hauersekt” je rezerviran za kako-
vostna peneča vina pdpo, ki so proizvedena v Avstriji, izraz „pěsti-
telský sekt” je rezerviran za kakovostna peneča vina pdpo, ki so proiz-
vedena na Češkem in izraz „Termelői pezsgő” je rezerviran za kako-
vostna peneča vina pdpo, ki so proizvedena na Madžarskem in ki so:
▼B
—so pridelana iz grozdja, potrganega v istem vinogradu, v katerem
pridelovalci, kakor je določeno v odstavku 4 točke D, predelajo
grozdje, namenjeno za pridelavo kakovostnih penečih vin pdpo, v
vino,
—jih dá na trg proizvajalec iz prve alinee in opremi z etiketami s
podatki o vinskem obratu, sorti vinske trte in letu pridelave.
V izvedbenih določbah so lahko postavljeni dodatni pogoji za uporabo
oznake „Winzersekt” ali uporabo enakovrednih oznak v drugih jezikih
Skupnosti. V istih določbah lahko država članica uveljavi posebna,
predvsem strožja določila.
Oznake v smislu prejšnjih pododstavkov se lahko uporabljajo samo v
izvirnem jeziku;
(b) oznaka „crémant” je rezervirana za kakovostna peneča vina pdpo:
—ki jih je tako poimenovala v povezavi z imenom posebnega pride-
lovalnega območja država članica, v kateri je bilo to vino pride-
lano,
—pridelana iz mošta, dobljenega s stiskanjem celih grozdov, pri belih
kakovostnih penečih vinih pdpo, pri čemer količina dobljenega
mošta ne presega 100 litrov za vsakih 150 kg grozdja,
—z najvišjo vsebnostjo žveplovega dioksida 150 mg/l,
—z vsebnostjo sladkorja največ 50 g/l
in
—pridelana z upoštevanjem vseh dodatnih posebnih določil, ki jih je
za pridelavo in označevanje določila država članic proizvajalka.
Ne upoštevajoč prve alinee, lahko za kakovostna peneča vina pdpo, za
katera država članica po tej določbi ni določila te oznake, proizvajalci
teh kakovostnih penečih vin pdpo uporabljajo to oznako, pod
pogojem, da so oznako tradicionalno uporabljali najmanj 10 let pred 1.
julijem 1996.
Država članica obvesti Komisijo o primerih, v katerih je bila uporab-
ljena možnost teh odstopanj.
7. Leto trgatve se uporablja samo za označevanje:
—kakovostnega penečega vina pdpo,
—kakovostnega penečega vina
ali
—penečega vina iz tretje države, za katero so pogoji za proizvodnjo
priznani kot enakovredni pogojem, določenim v točki I Priloge V ali vtočki K Priloge VI.
Podatek o letniku trgatve je dovoljen le, če je najmanj 85 % grozdja, iz
katerega je pridelan proizvod, pridelanega v tem letu, razen proizvodov, ki
jih vsebuje polnilni in odpremni liker.
Države članice lahko določijo, da je podatek o letniku trgatve kakovostnih
penečih vin pdpo, pridelanih na njihovih območjih, dovoljen le, če je vse
grozdje, iz katerega je pridelan proizvod, potrgano v tem letu, razen proiz-
vodov, ki jih vsebuje polnilni in odpremni liker.
8. Navedba vrhunske kakovosti je dovoljena le za:
—kakovostno peneče vino pdpo,
—kakovostno peneče vino
ali1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —86
▼B
—peneče vino iz tretje države, za katero so pogoji za proizvodnjo
priznani kot enakovredni pogojem, določenim v točki I Priloge V ali v
točki K Priloge VI.
9. Ime države članice ali tretje države ali pridevnik, ki izvira iz teh imen, se
ne sme uporabiti v kombinaciji s prodajnimi oznakami iz odstavka 2 točke
D, razen če ni proizvod pridelan na območju države članice ali tretje
države izključno iz grozdja, potrganega in predelanega v vino na tem
območju.
10. Označevanje proizvoda iz odstavka 1 točke A se ne sme dopolnjevati z
navedbo ali simbolom, ki velja za medalje oziroma nagrade na tekmova-
njih ali za katera koli druga odličja, razen če jih ni podelila uradna orga-
nizacija oziroma organ, uradno priznan v ta namen, za določeno količino
teh proizvodov.
11. Izraz „Premium” in„Réserve” se lahko uporabi le kot dopolnilo:
—oznaki „kakovostno peneče vino”
ali
—oznakam iz odstavka 2(c) točke D.
Izraz „Réserve” je lahko po potrebi dopolnjen z oznako, pod pogoji, ki
jih določi država članica proizvajalka.
12. Kjer je to potrebno, lahko izvedbene določbe določajo:
(a) pogoje za uporabo:
—pojmov iz odstavka 8,
—izrazov v zvezi z metodo pridelave, razen tistih, navedenih v
odstavkih 3 in 6,
—pojmov v zvezi s posebnimi lastnostmi sorte vinske trte, iz katere
je pridelan proizvod;
(b) seznam pojmov iz (a).
F.Jeziki, ki se lahko uporabljajo na etiketah
Podatki, ki so navedeni:
—v točki B, so v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti, da končni
potrošnik lahko brez težav razume vsak podatek,
—v točki C, so v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti.
Pri proizvodih, danih na trg na njenem ozemlju, lahko država članica dovoli,
da so ti podatki razen v uradnem jeziku Skupnosti tudi v drugem jeziku, če je
ta jezik običajen in tradicionalen v tej državi članici ali na delu njenega
območja.
Vendar:
▼M8
(a) naslednje informacije so zapisane samo v uradnem jeziku države članice,
na področju katere je vino proizvedeno:
—za kakovostna peneča vina pdpo ime regije, določene v drugi alinei
točke B.4,
—za kakovostna peneča vina pdpo ali kvalitetna peneča vina ime druge
geografske enote iz točke E.1.
Za proizvode iz prve in druge alinee, ki izvirajo iz Grčije in Cipra, se te
informacije kljub temu lahko ponovijo v enem ali več uradnih jezikih
Skupnosti;
▼B
(b) pri proizvodih iz tretjih držav:
—je dovoljena uporaba uradnega jezika tretje države, v kateri je
proizvod pridelan, če so podatki, navedeni v odstavku 1 točke B, dani
tudi v uradnem jeziku Skupnosti,
—prevode nekaterih podatkov, navedenih v odstavku C, v uradni jezik
Skupnosti urejajo izvedbene določbe;
(c) pri proizvodih iz Skupnosti, ki so namenjeni za izvoz, se lahko podatki iz
odstavka 1 točke B v uradnem jeziku Skupnosti ponovijo v drugem
jeziku.
G.Predstavitev
1. Proizvodi iz odstavka 1 točke A so lahko skladiščeni za prodajo in dani v
promet le v steklenicah, ki:
(a) so zaprte z:1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —87
▼B
—zamaški v obliki gobe iz plutovine ali drugega materiala, ki sme
priti v stik s hrano, pritrjenimi in po potrebi pokritimi s ploščico,
in zamašek je v celoti ovit v folijo, grlo steklenice pa popolnoma
ali le delno,
—drugim primernim zamaškom pri steklenicah z nominalnim
volumnom največ 0,2 litra in
(b) imajo etikete v skladu z določbami tega pravilnika.
Zamaški iz prve in druge alinee točke (a) prvega pododstavka ne smejo
biti pokriti s kapico ali folijo, izdelano iz materiala, ki vsebuje svinec.
Vendar so za proizvode iz odstavka 1 točke A, proizvedene z drugim alko-
holnim vrenjem v steklenicah v smislu odstavkov 3 in 4 točke E, možne
izjeme za peneča vina, ki so še v postopku predelave, zaprta z začasnim
zamaškom in brez etiket. Te izjeme:
(a) lahko določi država članica, pod pogojem, da:
—so ta vina namenjena za kakovostna peneča vina pdpo,
—ta vina krožijo samo med proizvajalci na tem določenem pridelo-
valnem območju,
—ta vina spremlja spremni dokument
in
—so ta vina posebej natančno nadzirana;
(b) veljajo do 31. decembra 2001 za proizvajalce kakovostnih penečih
vin, katerim je država članica izdala izrecno dovoljenje, in ustrezajo
pogojem, ki jih je postavila država članica zlasti v zvezi z nadzorom.
Pred 30. junijem 2000 bodo države članice poslale Komisiji poročilo o
teh izjemah. Komisija bo, če bo to primerno, predlagala podaljšanje
teh izjem.
2. V skladu s pravili, ki se posebej določijo, je v steklenice vrste „peneče
vino” ali podobne, zaprte z zamaškom iz odstavka 1(a), za prodajo, dajanje
v promet ali izvoz dovoljeno polniti:
—proizvode iz odstavka 1 točke A,
—pijače, ki so tradicionalno v takšnih steklenicah in ki:
—ustrezajo opredelitvam biser vina ali gaziranega biser vina iz točk
17 in 18 Priloge I
ali
—so proizvedene z alkoholnim vrenjem sadja ali drugih kmetijskih
surovin, zlasti proizvode, navedene v odstavku 2 točke C Priloge
VII, in proizvode, za katere velja Uredba (EGS) št. 1601/91, ki
določa splošna pravila o definiciji, označevanju in predstavitvi
aromatičnih vin, pijač na osnovi vina in aromatičnih koktajlov iz
vinogradniško-vinarskih proizvodov (1),
ali
—imajo dejanski volumenski delež alkohola največ 1,2 % vol.,
—proizvode, ki ne bodo, kljub temu da so tako predstavljeni, povzročali
zmede ali zavajali potrošnikov zlasti glede prave narave proizvoda.
3.Če označevanja ne določa ta uredba, ga lahko urejajo izvedbene določbe,
zlasti:
(a) položaj etiket na posodi;
(b) minimalno velikost etiket;
(c) ureditev podatkov in oznak na etiketi;
(d) velikost črk na etiketah;
(e) uporabo simbolov, slik in blagovnih znamk.
4.Če ima pakiranje proizvodov iz odstavka 1 točke A enega ali več
podatkov, ki zadevajo pakirani proizvod, morajo ti podatki brez poseganja
v odstavek 5 ustrezati določbam te uredbe.
5.Če so posode s proizvodom iz odstavka 1 točke A dane v prodajo konč-
nemu potrošniku v skupni embalaži, mora biti ta označena v skladu s to
uredbo.
Sprejmejo se ukrepi, ki naj preprečijo pretirano strogost pri pakiranju
majhnih količin proizvodov iz odstavka 1 točke A, pakiranih posebej ali
skupaj z drugimi proizvodi.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —88
(1) UL L 149, 14.6.1991, str. 1.
▼B
H.Blagovne znamke
1. Kjer so označevanje, predstavitev in oglaševanje proizvodov iz odstavka 1
točke A razširjeni z blagovnimi znamkami, ne smejo te blagovne znamke
vsebovati nobenih besed, zlogov, znakov ali slik, ki:
(a) lahko povzročijo zmedo ali zavedejo osebe, katerim so namenjene, v
smislu člena 48;
ali
(b) jih je možno zamenjati z oznako ali delom oznake namiznega vina,
kakovostnega namiznega vina, pridelanega na določenem pridelo-
valnem območju, vključno s kakovostnim penečim vinom pdpo ali
uvoženim vinom, katerega označevanje urejajo določbe Skupnosti, ali
z oznako katerega koli proizvoda iz odstavka 1 točke A ali pa so
enake oznakam takšnih proizvodov, razen če so proizvodi, uporabljeni
za pripravo cuvéeja teh penečih vin, upravičeni do takšne oznake ali
predstavitve.
2. Ne glede na odstavek 1(b) lahko imetnik priznane in registrirane blagovne
znamke proizvoda iz odstavka 1 točke A, ki vsebuje besede, identične z
imenom določenega pridelovalnega območja ali imenom geografske enote,
manjše kakor določeno pridelovalno območje, čeprav po odstavku 1 ni
upravičen do uporabe tega imena, še naprej uporablja blagovno znamko,
če ta ustreza identiteti prvotnega imetnika ali identiteti prvotnega nosilca
imena, pod pogojem, da je bila blagovna znamka kakovostnih vin pdpo
registrirana najmanj 25 let prej, preden je to geografsko ime uradno
priznala država članica v skladu s členom 54(4), in dejansko v uporabi
brez prekinitve.
Blagovne znamke, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka, ne smejo
ovirati uporabe imena geografskih enot za oznako kakovostnega vina
pdpo.
I.Splošne določbe
1. Ne glede na odstavek 1 točke F bo vsaka država članica sprejela oznake in
predstavitve proizvodov iz odstavka 1 točke A, ki izvirajo iz drugih držav
članic in ki so na njenem trgu, pod pogojem, da oznake in predstavitev
ustrezajo pravilom Skupnosti in so dovoljene po tej uredbi v državi članici,
v kateri je bil proizvod proizveden.
2. Oznake, predstavitev in oglaševanje drugih proizvodov, razen tistih iz
odstavka 1 točke A, ne smejo kazati ali vzbujati vtisa, da je ta proizvod
peneče vino.
3. Prodajne oznake, navedene v odstavku 2 točke D, se uporabljajo samo za
proizvode iz odstavka 1 točke A.
Države članice lahko za oznako pijač iz oznake KN 2206 00 91, dobljenih
z alkoholnim vrenjem sadja ali drugih kmetijskih surovin, dovolijo
uporabo izraza „peneče vino” v obliki sestavljenega imena, če je uporaba
takšnih sestavljenih imen tradicionalna po zakonodaji, veljavni dne 29.
novembra 1985.
4. Sestavljena imena iz drugega pododstavka odstavka 3 so na etiketah napi-
sana s črkami enakega tipa, barve in višine, tako da se jasno ločijo od
drugih podatkov na etiketi.
5. Kakovostna peneča vina pdpo se lahko dajo na trg samo pod pogojem, da
je ime določenega pridelovalnega območja, do katerega so upravičena,
označeno na zamašku in da je na steklenici etiketa iz časa, ko je vino
zapustilo mesto proizvodnje.
Vendar so pri označevanju dovoljene izjeme, kolikor je zagotovljen
ustrezen nadzor.
6. Sprejete bodo določbe za uveljavitev odstavka 5 in odstopanja v zvezi z
oznakami na zamašku iz prvega pododstavka odstavka 5, če peneče vino
pri kontroli pooblaščenega organa ni priznano kot kakovostno peneče vino
pdpo.1999R1493 —SL—04.01.2006 —008.001 —89