02014R0283 — SL — 02.08.2018 — 002.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA (EU) št. 283/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 11. marca 2014 o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 086 21.3.2014, str. 14)

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 283/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2014

o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Predmet urejanja

1. V tej uredbi so določene smernice za pravočasno vzpostavitev in interoperabilnost projektov skupnega interesa v zvezi z vseevropskimi omrežji na področju telekomunikacijske infrastrukture.

2. V tej uredbi so določeni zlasti:

(a) cilji in operativne prednostne naloge projektov skupnega interesa,

(b) opredelitev projektov skupnega interesa,

(c) merila, v skladu s katerimi so ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, upravičeni do finančne pomoči Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 pri njihovem razvoju, izvajanju, vzpostavitvi, medsebojnem povezovanju in interoperabilnosti, ter

(d) prednosti pri financiranju projektov skupnega interesa.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1. Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1316/2013.

2. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. 1316/2013 se uporabljajo tudi naslednje opredelitve:

(a) „telekomunikacijska infrastruktura“ pomeni širokopasovna omrežja in infrastrukture za digitalne storitve;

(b) „infrastrukture za digitalne storitve“ pomeni infrastrukture, ki omogočajo omrežne storitve, ki se zagotavljajo v elektronski obliki, navadno prek interneta, omogočajo vseevropske interoperabilne storitve skupnega interesa za državljane, podjetja in/ali javne organe ter so sestavljene iz jedrnih storitvenih platform in splošnih storitev;

(c) „gradniki“ pomeni osnovne infrastrukture za digitalne storitve, ki so ključni elementi, ki jih je mogoče ponovno uporabiti v kompleksnejših infrastrukturah za digitalne storitve;

(d) „jedrne storitvene platforme“ pomeni osrednja vozlišča infrastruktur za digitalne storitve, katerih namen je zagotoviti vseevropsko povezljivost, dostopnost in interoperabilnost in ki so odprte za države članice, lahko pa tudi za druge subjekte;

▼M2

(e) „splošne storitve“ pomenijo storitve prehoda, ki povezujejo eno ali več nacionalnih infrastruktur z eno ali več jedrnimi storitvenimi platformami, ter storitve za povečanje zmogljivosti infrastrukture za digitalne storitve z zagotavljanjem dostopa do visoko zmogljivih računalniških naprav ter naprav za shranjevanje in upravljanje podatkov;

▼B

(f) „širokopasovna omrežja“ pomeni žična in brezžična dostopovna omrežja, pomožno infrastrukturo in jedrna omrežja, ki zagotavljajo povezljivost zelo visokih hitrosti;

(g) „horizontalni ukrepi“ pomeni študije in ukrepe za podporo programu, kot so opredeljeni v točkah (6) oziroma (7) člena 2 Uredbe (EU) št. 1316/2013;

▼M1

(h) „lokalna brezžična točka dostopa“ pomeni opremo majhne moči, majhne velikosti in majhnega dosega, ki na neizključni podlagi uporablja radijski spekter, za katerega so pogoji glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe v ta namen harmonizirani na ravni Unije, in ki uporabnikom omogoča brezžični dostop do elektronskega komunikacijskega omrežja.

▼B

Člen 3

Cilji

1. Projekti skupnega interesa prispevajo k doseganju splošnih ciljev iz člena 3 Uredbe (EU) št. 1316/2013.

2. Projekti skupnega interesa poleg splošnih ciljev izpolnjujejo tudi enega ali več naslednjih posebnih ciljev:

(a) gospodarska rast in podpora dokončni vzpostavitvi in delovanju enotnega trga za večjo konkurenčnost evropskega gospodarstva, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji (MSP);

(b) izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov, podjetij in javnih organov na vseh ravneh s spodbujanjem širokopasovnih omrežij, medsebojne povezanosti in interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih širokopasovnih omrežij ter nediskriminatornega dostopa do takšnih omrežij in digitalnega vključevanja.

3. K doseganju ciljev iz odstavkov 1 in 2 prispevajo naslednje operativne prednostne naloge:

(a) interoperabilnost, povezljivost, trajnostna vzpostavitev, delovanje in nadgradnja vseevropskih infrastruktur za digitalne storitve ter usklajevanje na evropski ravni;

(b) učinkovit tok zasebnih in javnih naložb, ki spodbujajo vzpostavitev in posodabljanje širokopasovnih omrežij ter tako prispevajo k doseganju širokopasovnih ciljev iz Evropske digitalne agende.

Člen 4

Projekti skupnega interesa

1. Projekti skupnega interesa zlasti:

(a) imajo za cilj ustanovitev in/ali okrepitev interoperabilnih ter, kjer je mogoče, mednarodno skladnih jedrnih storitvenih platform, ki jih spremljajo splošne storitve za infrastrukture za digitalne storitve;

(b) zagotovijo učinkovite nosilce naložb za širokopasovna omrežja, pritegnejo nove kategorije vlagateljev in nosilcev projektov ter spodbujajo ponovljivost inovativnih projektov in poslovnih modelov;

▼M1

(c) podpora zagotavljanju visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih.

▼B

2. Projekti skupnega interesa lahko obsegajo celoten cikel, vključno s študijami izvedljivosti, izvajanjem, neprekinjenim delovanjem in nadgradnjo, usklajevanjem in ocenjevanjem.

3. Projekti skupnega interesa se lahko podprejo s horizontalnimi ukrepi.

4. Projekti skupnega interesa in ukrepi, ki k tem projektom prispevajo, so podrobneje opisani v Prilogi.

Člen 5

Načini posredovanja

1. Kar zadeva področje infrastruktur za digitalne storitve, jedrne storitvene platforme izvaja zlasti Unija, medtem ko splošne storitve izvajajo stranke, povezane z ustrezno jedrno storitveno platformo. V širokopasovna omrežja vlaga pretežno zasebni sektor, pri čemer mu je v pomoč konkurenčni in naložbam prijazni regulativni okvir. Javna podpora za širokopasovna omrežja je na voljo le v primeru nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin.

2. Države članice in drugi subjekti, ki so pristojni za izvajanje projektov skupnega interesa oziroma prispevajo k njihovemu izvajanju, se spodbujajo k sprejemanju ukrepov, potrebnih za lažje izvajanje projektov skupnega interesa. Končna odločitev glede izvajanja projekta skupnega interesa, ki se nanaša na ozemlje države članice, se sprejme po odobritvi te države članice.

3. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa in izpolnjujejo merila iz člena 6 te uredbe, so upravičeni do finančne pomoči Unije pod pogoji in v okviru instrumentov, ki so na voljo v okviru Uredbe (EU) št. 1316/2013. Finančna pomoč se zagotovi v skladu z ustreznimi pravili in postopki, ki jih sprejme Unija, prednostmi pri financiranju iz člena 6 te uredbe ter glede na razpoložljivost sredstev, ob upoštevanju specifičnih potreb upravičencev:

▼M2

4. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju infrastruktur za digitalne storitve, se podprejo z:

(a) javnimi naročili;

(b) nepovratnimi sredstvi in/ali

(c) finančnimi instrumenti iz odstavka 5.

▼M2

4a. Skupni prispevek iz proračuna Unije za finančne instrumente na področju infrastruktur za digitalne storitve iz točke (c) odstavka 4 tega člena ne presega 10 % finančnih sredstev za telekomunikacijski sektor iz točke (b) člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

▼B

5. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju širokopasovnih omrežij, se podprejo s:

(a) finančnimi instrumenti, opredeljenimi v Uredbi (EU) št. 1316/2013, ki so odprti za dodatne prispevke iz drugih sektorjev IPE, drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije, držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, in katerih koli drugih vlagateljev, vključno z zasebnimi vlagatelji v skladu s členom 15(2) (EU) št. 1316/2013 in/ali

(b) povezovanjem finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev iz javnih virov, ki niso IPE, bodisi javnih virov Unije bodisi nacionalnih javnih virov;

▼M1

5a. Ukrep, ki prispeva k projektom skupnega interesa na področju zagotavljanja brezplačne lokalne spletne povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih, se podpira z:

(a) nepovratnimi sredstvi; in/ali

(b) drugimi oblikami finančne pomoči, ki ne vključujejo finančnih instrumentov.

▼B

6. Horizontalni ukrepi se podprejo z:

(a) javnimi naročili in/ali

(b) nepovratnimi sredstvi.

7. Skupni proračunski znesek, dodeljen za finančne instrumente za širokopasovna omrežja, ne sme presegati minimalnega zneska, potrebnega za stroškovno učinkovito posredovanje, kar se ugotovi na podlagi predhodnih ocen iz člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

▼M1

Ta znesek predstavlja 15 % finančnih sredstev za telekomunikacijski sektor iz točke (b) člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

▼B

8. Najmanj tretjina širokopasovnih projektov, ki prejemajo finančno pomoč na podlagi te uredbe, si prizadeva zagotoviti širokopasovne hitrosti, višje od 100 Mb/s.

9. Evropski parlament in Svet lahko na podlagi poročila iz člena 8(6) na predlog Komisije spremenita znesek, določen v skladu z odstavkom 7 tega člena, in odstotek projektov iz odstavka 8 tega člena.

10. Če podpora iz IPE dopolnjuje podporo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov in drugo neposredno javno podporo, se lahko sinergije med ukrepi IPE ter podporo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov okrepijo z uporabo ustreznega mehanizma za usklajevanje.

Člen 6

Merila za upravičenost in prednosti pri financiranju

1. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju infrastruktur za digitalne storitve, morajo za upravičenost do financiranja izpolnjevati vsa naslednja merila:

(a) biti dovolj zreli, da se lahko začnejo izvajati, kot dokazuje zlasti uspešno poskusno izvajanje v okviru programov, kot so programi Unije, povezani z inovacijami in raziskavami;

(b) prispevati k politikam in dejavnostim Unije v podporo notranjemu trgu;

(c) ustvarjati evropsko dodano vrednost ter imeti strategijo in načrte za dolgoročno trajnost, po potrebi s finančnimi viri, ki niso IPE, kakovost katerih se dokazuje z oceno izvedljivosti ter oceno stroškov in koristi. Takšna strategija se po potrebi posodobi;

(d) izpolnjevati mednarodne in/ali evropske standarde ali odprte specifikacije in smernice za interoperabilnost, kot je evropski interoperabilnostni okvir, ter s pridom izkoriščati obstoječe rešitve.

2. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju infrastruktur za digitalne storitve ki naj se financirajo na podlagi IPE, in stopnja njihovega financiranja se izberejo v okviru letnega delovnega programa iz člena 17(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

3. Najvišjo prednost za financiranje imajo gradniki, ki so bistveni ter imajo dokazljivo dobre izglede za uporabo pri razvoju, vzpostavitvi in delovanju drugih infrastruktur za digitalne storitve, kot so navedene v oddelku 1.1 Priloge.

4. Na drugem mestu so druge infrastrukture za digitalne storitve, ki podpirajo pravo, politike in programe Unije, kot so navedeni v oddelkih 1.2 in 1.3 Priloge, ter, če je mogoče, temeljijo na obstoječih gradnikih.

5. Podpora jedrnim storitvenim platformam ima prednost pred splošnimi storitvami.

6. Na podlagi ciljev, določenih v členu 3 te uredbe, in opisa projektov skupnega interesa v Prilogi k tej uredbi ter ob upoštevanju razpoložljivih proračunskih sredstev so v letnih in večletnih delovnih programih iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1316/2013 lahko določena dodatna merila za upravičenost in prednostne naloge na področju infrastruktur za digitalne storitve.

7. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju širokopasovnih omrežij, morajo za upravičenost do financiranja izpolnjevati vsa naslednja merila:

(a) pomembno prispevajo k uresničevanju ciljev Evropske digitalne agende;

(b) imajo dovolj zrele faze razvoja in priprave projekta, ki slonijo na učinkovitih mehanizmih izvajanja;

(c) obravnavajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine;

(d) ne vodijo v izkrivljanje trga ali izrivanje zasebnih naložb;

(e) uporabljajo tehnologijo, ki velja za najprimernejšo glede na potrebe zadevnega geografskega območja ob upoštevanju geografskih, družbenih in ekonomskih dejavnikov na podlagi objektivnih meril ter v skladu s tehnološko nevtralnostjo;

(f) uporabljajo tehnologijo, najprimernejšo za specifični projekt, obenem pa predstavljajo najboljše ravnotežje med najsodobnejšimi tehnologijami v smislu zmogljivosti pretoka podatkov, varnostjo prenosa, odpornostjo omrežja in stroškovno učinkovitostjo;

(g) imajo velik potencial za ponovljivost in/ali temeljijo na inovativnih poslovnih modelih.

8. Merila iz točke (g) odstavka 7 tega člena se ne zahtevajo za projekte, financirane iz dodatnih namenskih prispevkov, ki se zagotavljajo v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013.

▼M1

8a. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju zagotavljanja brezplačne visokokakovostne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih, morajo izpolnjevati pogoje iz oddelka 4 v Prilogi, da so upravičeni do financiranja.

▼B

9. Horizontalni ukrepi izpolnjujejo enega od naslednjih meril za upravičenost do financiranja:

(a) pripravljajo ali podpirajo izvedbene ukrepe pri njihovem uvajanju in upravljanju ter obravnavanju obstoječih ali porajajočih se težav z izvajanjem;

(b) ustvarjajo novo povpraševanje po infrastrukturah za digitalne storitve.

Člen 7

Sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

1. Unija lahko za doseganje ciljev iz te uredbe vzpostavlja stike, razpravlja in izmenjuje informacije ter sodeluje z javnimi organi ali drugimi organizacijami v tretjih državah. To sodelovanje je med drugim namenjeno spodbujanju interoperabilnosti med omrežji na področju telekomunikacijske infrastrukture v Uniji in podobnimi omrežji v tretjih državah.

2. Države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so tudi članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v sektorju IPE, ki pokriva telekomunikacijsko infrastrukturo, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP.

3. Z odstopanjem od členov 8(3) in 9(4) Uredbe (EU) št. 1316/2013 lahko države pristopnice in države kandidatke, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, sodelujejo v sektorju IPE, ki pokriva telekomunikacijsko infrastrukturo, v skladu s sporazumi, ki so jih podpisale z Unijo.

4. Za namene sodelovanja držav Efte velja sektor IPE, ki pokriva telekomunikacijsko infrastrukturo, za poseben program.

Člen 8

Izmenjava informacij, spremljanje in poročanje

▼M2

1. Na podlagi informacij, prejetih v skladu s tretjim odstavkom člena 22 Uredbe (EU) št. 1316/2013, države članice in Komisija izmenjujejo informacije o napredku pri izvajanju te uredbe in najboljše prakse v zvezi s tem, vključno z uporabo finančnih instrumentov. Države članice v ta proces po potrebi vključijo lokalne in regionalne organe. Komisija objavi letni pregled teh informacij ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

▼B

2. Komisiji svetuje in pomaga strokovna skupina, ki jo sestavljajo predstavniki posameznih držav članic. Strokovna skupina Komisiji pomaga zlasti pri:

(a) spremljanju izvajanja te uredbe;

(b) upoštevanju nacionalnih načrtov ali nacionalnih strategij, kjer je primerno;

(c) sprejemanju ukrepov za oceno izvajanja delovnih programov na finančni in tehnični ravni;

(d) obravnavanju obstoječih ali porajajočih se težav z izvajanjem projekta;

(e) določanju strateških usmeritev pred pripravo letnih in večletnih delovnih programov iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1316/2013 s posebnim poudarkom na izbiri in umiku ukrepov, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, in proračunski razčlenitvi ter pri reviziji teh delovnih programov.

3. Strokovna skupina lahko obravnava tudi katero koli drugo vprašanje v zvezi z razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture.

4. Komisija obvešča strokovno skupino o napredku pri izvajanju letnih in večletnih delovnih programov iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1316/2013.

5. Strokovna skupina sodeluje s subjekti, ki so vključeni v načrtovanje, razvoj in upravljanje digitalnih omrežij in storitev, in z drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi.

Komisija in drugi subjekti, odgovorni za izvajanje te uredbe, kot je Evropska investicijska banka, namenijo posebno pozornost ugotovitvam strokovne skupine.

6. Komisija hkrati z vmesno in naknadno oceno Uredbe (EU) št. 1316/2013 iz člena 27 navedene uredbe, ob pomoči strokovne skupine objavi poročilo o napredku pri izvajanju te uredbe. To poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

7. Poročilo vsebuje oceno napredka, doseženega pri razvoju in izvajanju projektov skupnega interesa, po potrebi vključno z zamudami pri izvajanju in težavami, ki se pojavijo, ter informacijami o prevzemu obveznosti in plačilih.

8. Komisija v poročilu še oceni, ali je obseg projektov skupnega interesa še vedno v skladu s tehnološkim razvojem in inovacijami ter regulativnim ali tržnim in ekonomskim razvojem, pa tudi, ali bi bilo treba financiranje katerega koli podprtega projekta skupnega interesa glede na ta razvoj in potrebo po dolgoročni trajnosti postopno opustiti ali vire zanj najti drugje. Pri projektih, ki utegnejo znatno vplivati na okolje, vsebujejo ta poročila analizo vpliva na okolje, pri čemer se po potrebi upoštevajo prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje ter odpornost na nesreče. Takšno oceno se lahko izvede, kadar koli se zdi primerno.

9. Doseganje posebnih ciljev iz člena 3 se meri naknadno, med drugim na podlagi:

(a) razpoložljivosti infrastruktur za digitalne storitve, ki se meri s številom držav članic, priključenih na posamezno infrastrukturo za digitalne storitve;

(b) odstotka državljanov in podjetij, ki uporabljajo infrastrukture za digitalne storitve, ter čezmejne razpoložljivosti takšnih storitev;

(c) obsega privabljenih naložb na področju širokopasovnih povezav in učinka finančnega vzvoda za projekte, financirane s prispevki iz javnih virov iz točke (b) člena 5(3);

▼M1

(d) števila povezav z lokalnimi brezžičnimi točkami dostopa, vzpostavljenimi v okviru ukrepov, s katerimi se izvaja oddelek 4 Priloge.

▼B

Člen 9

Razveljavitev

Odločba št. 1336/97/ES se razveljavi.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA

PROJEKTI SKUPNEGA INTERESA

ODDELEK 1. INFRASTRUKTURE ZA DIGITALNE STORITVE

Ukrepi na področju infrastrukture za digitalne storitve običajno uporabljajo dvoslojno arhitekturo: jedrne storitvene platforme in splošne storitve. Jedrna storitvena platforma je predpogoj za vzpostavitev infrastrukture za digitalne storitve.

Jedrne storitvene platforme izpolnjujejo potrebe projektov skupnega interesa po interoperabilnosti in varnosti. Njihov namen je, da prek standardiziranih, čezmejnih in uporabniku prijaznih interaktivnih platform omogočajo digitalne interakcije med javnimi organi in državljani, med javnimi organi in podjetji ter organizacijami ali med javnimi organi različnih držav članic.

Gradniki infrastrukture za digitalne storitve imajo prednost pred drugimi infrastrukturami za digitalne storitve, saj so predpogoj zanje. Splošne storitve zagotavljajo povezavo z jedrnimi storitvenimi platformami, nacionalnim storitvam z dodano vrednostjo pa omogočajo uporabo jedrnih storitvenih platform. Predstavljajo prehod med nacionalnimi storitvami in jedrnimi storitvenimi platformami, nacionalnim javnim organom in organizacijam, podjetjem in/ali državljanom pa omogočajo dostop do jedrne storitvene platforme za njihove čezmejne transakcije. Zagotovljeni morata biti kakovost storitev in podpora zainteresiranim stranem, vključenim v čezmejne transakcije. Splošne storitve morajo podpirati jedrne storitvene platforme in spodbujati njihovo sprejemanje.

Poudarek ne sme biti zgolj na vzpostavitvi infrastruktur za digitalne storitve in povezanih storitev, temveč tudi na upravljanju v zvezi z delovanjem takšnih platform.

Nove jedrne storitvene platforme morajo temeljiti predvsem na obstoječih platformah in njihovih gradnikih in/ali po možnosti dodajati nove gradnike.

1. Gradniki, določeni za vključitev v delovne programe ob upoštevanju členov 6(1) in 6(3) so naslednji:

(a) Elektronska identifikacija in avtentikacija: gre za storitve, ki omogočajo čezmejno priznavanje in potrjevanje elektronske identifikacije in elektronskega podpisa.

(b) Elektronska dostava dokumentov: gre za storitve, ki zagotavljajo varen in sledljiv čezmejni prenos elektronskih dokumentov.

(c) Avtomatsko prevajanje: gre za orodja za strojno prevajanje in specializirane jezikovne vire, vključno z orodji in programskimi vmesniki, ki so potrebni za delovanje vseevropskih digitalnih storitev v večjezičnem okolju.

(d) Podpora kritičnim digitalnim infrastrukturam: gre za komunikacijske kanale in platforme, namenjene izboljšanju zmogljivosti na ravni Unije za pripravljenost, izmenjavo informacij, usklajevanje in odzivanje na kibernetske grožnje.

(e) Elektronsko izdajanje računov: gre za storitve, ki omogočajo varno elektronsko izmenjavo računov.

2. Uveljavljene infrastrukture za digitalne storitve, ki so posebej upravičene do financiranja in prispevajo k neprekinjenim storitvam ob upoštevanju člena 6(1):

(a) Dostop do digitalnih virov evropske dediščine: gre za jedrno storitveno platformo, ki temelji na trenutnem portalu Europeana. Ta platforma zagotavlja točko dostopa do vsebin kulturne dediščine Europeana na ravni objektov, niz specifikacij vmesnikov za interakcijo z infrastrukturo (iskanje in prenos podatkov), podporo za prilagoditev metapodatkov in dodajanje novih vsebin ter informacije o pogojih za ponovno uporabo vsebine, dostopne prek infrastrukture.

(b) Infrastruktura za varnejše internetne storitve. Gre za platformo, prek katere lahko Centri za varnejši internet (SIC) v državah članicah pridobivajo, upravljajo in vzdržujejo skupne računalniške zmogljivosti, podatkovne zbirke in programska orodja ter izmenjujejo najboljše prakse. Zajema tudi spremljevalne dejavnosti v zvezi s poročanjem o spletnih vsebinah, povezanih s spolnimi zlorabami otrok, povezavo s policijskimi organi, vključno z mednarodnimi organizacijami, kot je Interpol, ter po potrebi odstranjevanje takšnih vsebin z zadevnih spletišč. Pri tem bodo v podporo skupne podatkovne zbirke in skupni sistemi programske opreme. SIC in njihove dejavnosti, kot so telefonske linije za pomoč, dežurne telefonske linije, vozlišča za ozaveščanje in druge dejavnosti ozaveščanja, so ključni element infrastrukture za varnejši internet.

3. Druge infrastrukture za digitalne storitve, ki so določene kot upravičene do financiranja ob upoštevanju člena 6(1):

(a) Interoperabilne čezmejne storitve elektronskega javnega naročanja. Gre za niz storitev, ki jih lahko javni in zasebni izvajalci storitev e-javnega naročanja uporabijo za vzpostavitev čezmejnih platform za e-javno naročanje. Ta infrastruktura bo vsem podjetjem v Uniji omogočila sodelovanje v postopkih javnega naročanja, ki jih organizira kateri koli javni naročnik ali naročnik v kateri koli državi članici, obsegala pa bo dejavnosti elektronskega javnega naročanja pred oddajo in po oddaji javnih naročil, vključno s funkcijami, kot so elektronska predložitev ponudb, virtualna mapa podjetij, e-katalogi, e-naročila in e-fakturiranje.

(b) Interoperabilne čezmejne storitve e-zdravja. Gre za platformo, ki omogoča interakcijo med državljani/bolniki in izvajalci zdravstvenih storitev, prenos podatkov med institucijami in med organizacijami ali komunikacijo med državljani/bolniki in/ali zdravstvenimi delavci in institucijami po načelu „vsak z vsakim“. Te storitve med drugim zajemajo čezmejni dostop do elektronskih zdravstvenih kartotek in storitve elektronskega predpisovanja receptov ter zdravstvene storitve in storitve za pomoč pri samostojnem življenju na daljavo itd.

(c) Evropska platforma za medsebojno povezovanje evropskih poslovnih registrov. Gre za platformo, ki zagotavlja nabor osrednjih orodij in storitev, prek katerih si lahko poslovni registri v vseh državah članicah izmenjujejo informacije o registriranih podjetjih, njihovih podružnicah, združitvah in likvidacijah. Zajema tudi večdržavno in večjezično storitev iskanja za uporabnike osrednje točke dostopa na portalu e-pravosodja.

(d) Dostop do informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti. Gre za platformo enotne točke dostopa do večjezičnih (v vseh uradnih jezikih institucij Unije) naborov podatkov, katerih imetniki so javni organi v Uniji na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; orodja za poizvedovanje in vizualizacijo naborov podatkov; zagotavljanje, da so razpoložljivi nabori podatkov ustrezno anonimizirani, licencirani ter imajo, kadar je primerno, določeno ceno za objavo, ponovno razširjanje in ponovno uporabo, vključno z revizijsko sledjo izvora podatkov.

Elektronski postopki za ustanavljanje podjetij in poslovanje v drugi evropski državi. Ta storitev bo omogočila čezmejno elektronsko urejanje vseh potrebnih upravnih postopkov prek enotnih kontaktnih točk. Ta storitev je ena od zahtev iz Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ).

(e) Interoperabilne čezmejne spletne storitve. Gre za platforme, ki bodo olajšale interoperabilnost in sodelovanje med državami članicami na področjih skupnega interesa, zlasti za izboljšanje delovanja notranjega trga, kot so e-pravosodje, ki bo državljanom, podjetjem, organizacijam in pravosodnim delavcem omogočalo čezmejni spletni dostop do pravnih virov/dokumentov in sodnih postopkov, za spletno reševanje sporov (SRS), ki bo omogočalo spletno reševanje čezmejnih sporov med potrošniki in trgovci, ter elektronska izmenjava informacij o socialni varnosti (EESSI), ki bo organom za socialno varnost po vsej Uniji omogočala hitrejšo in varnejšo izmenjavo informacij.

ODDELEK 2. ŠIROKOPASOVNA OMREŽJA

1. Obseg ukrepov

Ukrepi obsegajo zlasti enega ali več naslednjih komponent:

(a) vzpostavitev pasivne fizične infrastrukture, aktivne fizične infrastrukture ali kombinacije obeh ter pomožnih infrastrukturnih elementov, vključno s storitvami, ki so potrebne za upravljanje takšne infrastrukture;

(b) pripadajoče naprave in storitve, kot so napeljave v zgradbah, antene, stolpi in druge podporne konstrukcije, vodi, kabelske cevi, drogovi, vstopne odprtine v kanale in omarice;

(c) če je mogoče, izkoriščanje morebitnih sinergij med vzpostavljanjem širokopasovnih omrežij in omrežij drugih javnih služb (energija, prevoz, vodovod, kanalizacija itd.), zlasti tistimi, ki so povezana s pametno distribucijo električne energije.

2. Prispevek k doseganju ciljev Evropske digitalne agende.

Vsi projekti, ki prejemajo finančno pomoč v okviru tega oddelka, znatno prispevajo k doseganju ciljev Evropske digitalne agende.

Ukrepi, ki jih neposredno financira Unija:

(a) temeljijo na žični ali brezžični tehnologiji, ki lahko zagotavlja širokopasovne storitve zelo visokih hitrosti, ter tako zadostujejo povpraševanju po aplikacijah, ki zahtevajo veliko pasovno širino;

(b) temeljijo na inovativnih poslovnih modelih in/ali privabljajo nove kategorije nosilcev projektov ali nove kategorije vlagateljev; ali

(c) imajo velik potencial za ponovljivost, s čimer zaradi svojega predstavitvenega učinka omogočajo doseganje večjega vpliva na trgu;

(d) pomagajo pri zmanjševanju digitalnega razkoraka, kadar je mogoče, ali

(e) so skladni z veljavnim pravom, zlasti s konkurenčnim pravom, in izpolnjujejo obveznosti za dostop v skladu z Direktivo 2002/19/ES.

Ukrepi, financirani iz dodatnih namenskih prispevkov v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013, trg obogatijo s pomembnimi novimi zmogljivostmi v smislu razpoložljivosti, hitrosti in zmogljivosti širokopasovnih storitev. Projekti, ki zagotavljajo hitrosti prenosa podatkov pod 30 Mb/s, bi morali zagotoviti, da bodo te hitrosti sčasoma povečali na najmanj 30 Mb/s, če je mogoče, pa na 100 Mb/s in več.

3. Ocena projekta za vzpostavitev optimalnih struktur financiranja

Izvajanje ukrepov temelji na celoviti oceni projekta. Takšna ocena projekta med drugim zajema tržne razmere, vključno z informacijami o obstoječi in/ali načrtovani infrastrukturi, regulativne obveznosti za nosilce projektov ter prodajne in tržne strategije. Z oceno projekta se zlasti ugotovi, ali:

(a) je program potreben za obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ki jih ni mogoče popraviti z regulativnimi ukrepi;

(b) program ne vodi v izkrivljanje trga in izrivanje zasebnih naložb.

Ta merila se določijo zlasti na podlagi potencialnih prihodkov in stopnje tveganja v zvezi s projektom ter vrste geografskega območja, ki ga ukrep zajema.

4. Viri financiranja

(a) Projekti skupnega interesa na področju širokopasovnih povezav se financirajo prek finančnih instrumentov. Proračun, dodeljen tem instrumentom, mora biti zadosten,za uvedbo popolnoma operativnega ukrepa in doseganje minimalne velikosti učinkovitega instrumenta, vendar ne sme presegati tega zneska.

(b) Finančni instrumenti iz točke (a) se lahko ob upoštevanju pravil Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, Uredbe (EU) št. 1316/2013 in vseh uredb, ki zadevajo evropske strukturne in investicijske sklade, kombinirajo z dodatnimi prispevki:

(i) iz drugih sektorjev IPE;

(ii) iz drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije;

(iii) od držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, ki se odločijo prispevati lastna sredstva ali sredstva, ki so na voljo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Prispevki iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov bodo vezani na geografsko območje, da se zagotovi, da bodo porabljeni v državi članici ali regiji, ki je prispevek zagotovila;

(iv) od katerih koli drugih vlagateljev, tudi zasebnih.

(c) Finančni instrumenti iz točk (a) in (b) se lahko kombinirajo tudi z nepovratnimi sredstvi držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, ki želijo prispevati lastna sredstva ali sredstva, ki so na voljo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, pod pogojem:

(i) da zadevni ukrep izpolnjuje vsa merila za financiranje v okviru te uredbe ter

(ii) da je bila državna pomoč ustrezno odobrena.

ODDELEK 3. HORIZONTALNI UKREPI

Vzpostavitev vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture, ki bodo pripomogla k odpravljanju ozkih grl na enotnem digitalnem trgu, spremljajo študije in ukrepi za podporo programu. Ti ukrepi lahko obsegajo:

(a) tehnično pomoč za pripravo izvedbenih ukrepov ali podporo le-tem pri njihovem uvajanju in upravljanju ter obravnavanju obstoječih ali porajajočih se težav z izvajanjem; ali

(b) ukrepe za ustvarjanje novega povpraševanja po infrastrukturah za digitalne storitve;

Podpora Unije v okviru te uredbe se usklajuje s podporo iz vseh drugih razpoložljivih virov ob hkratnem preprečevanju podvajanja infrastrukture in izpodrivanja zasebnih naložb.

▼M1

ODDELEK 4. BREZŽIČNA POVEZLJIVOST V LOKALNIH SKUPNOSTIH

Ukrepi morajo biti namenjeni zagotavljanju brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti, ki imajo pomembno vlogo v javnem življenju lokalnih skupnosti, da so upravičeni do finančne pomoči. Ti ukrepi za namene dostopnosti zagotavljajo dostop do storitev vsaj v ustreznih jezikih zadevne države članice in, kolikor mogoče, v drugih uradnih jezikih institucij Unije.

Finančna pomoč je na voljo organom javnega sektorja, kot so opredeljeni v točki 1 člena 3 Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ), da zagotovijo brezplačno lokalno brezžično povezljivost brez diskriminatornih pogojev z namestitvijo lokalnih brezžičnih točk dostopa v skladu z nacionalnim pravom.

Ukrepi za zagotavljanje lokalne brezžične povezljivosti so upravičeni do financiranja, če:

(1) jih izvaja organ javnega sektorja iz drugega odstavka, ki lahko načrtuje in nadzoruje namestitev lokalnih brezžičnih točk dostopa na javnih mestih v zaprtih prostorih in na prostem ter lahko zagotovi vsaj tri leta financiranja operativnih stroškov;

(2) temeljijo na širokopasovni povezljivosti visoke hitrosti, ki uporabnikom omogoča internetno izkušnjo visoke kakovosti in

(a) je brezplačna in brez diskriminatornih pogojev, zaščitena in uporablja najnovejšo in najbolj dostopno opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi povezljivost visoke hitrosti; in

(b) podpira dostop do inovativnih digitalnih storitev, kot so storitve, ki so na voljo prek infrastruktur za digitalne storitve;

(3) uporabljajo skupno vizualno podobo, ki jo da na razpolago Komisija, in povezavo na povezana spletna orodja;

(4) spoštujejo načela tehnološke nevtralnosti na ravni vmesnih povezav, učinkovite uporabe javnega financiranja in prilagajanja projektov boljšim tehnološkim ponudbam;

(5) spoštujejo zavezo, da bodo potrebna oprema in/ali povezane storitve namestitve zagotovljene v skladu z veljavnim pravom, s čimer se zagotovi, da projekti ne bodo povzročali neupravičenega izkrivljanja konkurence.

Ukrepi, s katerimi se podvajajo obstoječe brezplačne zasebne ali javne ponudbe s podobnimi značilnostmi, vključno s kakovostjo, na istem javnem mestu, niso upravičeni do financiranja. Podvajanje se lahko prepreči, če se zagotovi, da so točke dostopa, ki se financirajo v skladu s to uredbo, razporejene tako, da zajemajo predvsem javna mesta in se ne prekrivajo z obstoječimi podobnimi zasebnimi ali javnimi ponudbami.

Razpoložljiva sredstva se dodelijo geografsko uravnoteženo po državah članicah ukrepom, ki izpolnjujejo pogoje iz tega oddelka, glede na število prejetih predlogov, praviloma pa po načelu vrstnega reda prejetih vlog. Celoten znesek sredstev, ki se dodelijo v okviru vseh razpisov, je namenjen vsem državam članicam, iz katerih so bili prejeti upravičeni predlogi.

Ukrepi, financirani na podlagi tega oddelka, delujejo vsaj tri leta, Komisija pa jih pozorno spremlja. Komisija spremlja projekt tudi po koncu obdobja delovanja, da bi zagotovila pregled funkcionalnosti navedenih ukrepov in morebitne informacije za prihodnje pobude.