2009R1217 — SL — 01.01.2014 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA SVETA (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji (kodificirana različica) (UL L 328, 15.12.2009, p.27)

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1217/2009

z dne 30. novembra 2009

o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji

◄

(kodificirana različica)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (EGS) št. 79/65 z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti ( 2 ) je bila večkrat ( 3 ) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. (2) Razvoj skupne kmetijske politike zahteva, da bi morale biti na razpolago objektivne in ustrezne informacije o dohodkih kmetijskih gospodarstev različnih kategorij in o poslovanju gospodarstev v teh kategorijah, kar zahteva posebno pozornost na nivoju Skupnosti. (3) Računi kmetijskih gospodarstev tvorijo osnovni vir bistvenih podatkov za ocenitev dohodkov kmetijskih gospodarstev ali za študijo njihovega poslovanja. (4) Podatki zbrani na kmetijskih gospodarstvih, naj bi bili pridobljeni na primeren in na poseben način v skladu s skupnimi pravili, in naj bi temeljili na preverjenih dejstvih. Ti podatki naj bi odražali tehnične, gospodarske in družbene pogoje zadevne kmetije, pridobljeni naj bi bili na posameznih kmetijah in dostopni kakor hitro je mogoče, temeljili naj bi na enotnih opredelitvah, bili predloženi v skupni obliki in uporabni za Skupnost vedno in v vseh podrobnostih. (5) Ti cilji se lahko dosežejo le s pomočjo mreže Skupnosti za zbiranje računovodskih podatkov, v nadaljevanju „mreža podatkov“, s sedežem v pisarnah kmetijskega računovodstva v vsaki državi članici, ki jim zadevne stranke zaupajo in se zanašajo na njihovo prostovoljno sodelovanje. (6) Poročevalske kmetije naj bi bile razporejene med različnimi enotami in različnimi kategorijami kmetijskih gospodarstev na podlagi stratifikacije področja spremljanja, ki temelji na tipologiji Skupnosti za kmetijska gospodarstva, določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1242/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi tipologije Skupnosti za kmetijska gospodarstva ( 4 ), da bi dobili računovodske podatke, ki so dovolj homogeni na ravni Skupnosti. (7) Enote za mrežo podatkov naj bi bile kolikor je le mogoče identične tistim, ki se uporabljajo pri predstavitvah drugih krajevnih podatkov, ki so bistveni za določitev smernic za skupno kmetijsko politiko. (8) Iz razlogov upravljanja bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da spremeni seznam enot držav članic na zahtevo države članice. (9) Področje spremljanja mreže podatkov bi moralo zajemati vsa kmetijska gospodarstva določene ekonomske velikosti, ne glede na katerokoli zunanje delo, s katerim bi se upravljavec lahko ukvarjal. Na tem področju bi bilo treba občasno ponavljati preverjanja zaradi novih podatkov, ugotovljenih pri spremljanju strukture kmetijskih gospodarstev. (10) Poročevalske kmetije bi bilo treba izbrati v skladu s pravili, določenimi v okviru načrta izbora, katerega cilj je dobiti reprezentativen računovodski vzorec področja spremljanja. (11) Glede na izkušnje je zaželeno, da se glavni sklepi v zvezi z izborom poročevalskih kmetij zlasti pa načrt za izbor, sprejmejo na državni ravni. Zato bi organ na tej ravni moral biti odgovoren za to nalogo. Tiste države članice, ki imajo več enot, bi lahko imele regionalne odbore. (12) Nacionalni organ za zvezo bi moral igrati ključno vlogo pri vodenju mreže podatkov. (13) Pri izbiranju kmetijskih gospodarstev in pri analizi ter ovrednotenju izbranih podatkov se je treba obračati na podatke iz drugih virov. (14) Kmetom bi se moralo zagotoviti, da se njihovi računi in vsi ostali podatki, pridobljeni na podlagi te Uredbe, ne bodo uporabili za davčne namene ali za drugačne namene, kot jih določa zgoraj navedena Uredba in da jih osebe, ki sodelujejo ali so sodelovale v mreži računovodskih podatkov s kmetij ne bodo izdale. (15) Zato, da se zagotovi, da so zbrani podatki objektivni in ustrezni, bi moralo biti Komisiji omogočeno, da dobi vse potrebne podrobnosti glede na način, s katerim organi, ki jim je zaupano izbiranje kmetijskih gospodarstev in računovodske pisarne, ki sodelujejo v mreži računovodskih podatkov Skupnosti s kmetij, opravi svoje dolžnosti in da pošlje, če je potrebno, strokovnjake, da delajo na kraju samem v sodelovanju s pristojnimi državnimi organi. (16) Mreža podatkov je koristno orodje, ki Skupnosti omogoča, da razvije skupno kmetijsko politiko, in posledično služi državam članicam kot tudi Skupnosti. Stroški računalniško podprtih sistemov, na katere se mreža opira, ter stroški študij in razvojnih dejavnosti drugih vidikov mreže bi torej morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti. (17) Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se morajo sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 5 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

▼M3

VZPOSTAVITEV MREŽE UNIJE ZA RAČUNOVODSKE PODATKE S KMETIJ

▼B

Člen 1

▼M3

1. Za izpolnjevanje potreb skupne kmetijske politike se za zbiranje računovodskih podatkov s kmetij vzpostavi mreža Unije za računovodske podatke s kmetij (v nadaljnjem besedilu: FADN ali mreža podatkov).

▼B

2. Namen mreže podatkov je zbiranje računovodskih podatkov potrebnih zlasti za:

(a) letno določanje dohodkov kmetijskih gospodarstev, ki spadajo v področje spremljanja določeno v členu 5; in

(b) poslovno analizo kmetijskih gospodarstev.

▼M3

3. Podatki, pridobljeni na podlagi te uredbe, so predvsem podlaga za pripravo poročil Komisije o stanju kmetijstva in kmetijskih trgov ter o dohodkih kmetij v Uniji. Poročila so dostopna javnosti na spletni strani, vzpostavljeni v ta namen.

▼B

Člen 2

Za namene te Uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) ►M3 „kmet“ ◄ pomeni fizično osebo odgovorno za dnevno upravljanje kmetijskega gospodarstva;

▼M3

(-b) „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni kmetijsko podjetje, kakor se splošno uporablja v zvezi s kmetijskimi raziskovanji in popisi Unije;

(b) „kategorija kmetijskega gospodarstva“ pomeni skupino kmetijskih gospodarstev, ki pripadajo istim kategorijam glede na tip kmetovanja in ekonomsko velikost, kot je določeno v tipologiji Unije za kmetijska gospodarstva;

▼B

(c) „poročevalska kmetija“ pomeni za namen mreže podatkov vsako kmetijsko gospodarstvo, ki ustvarja dohodek;

▼M3

(d) „regija mreže računovodskih podatkov s kmetij“ ali „regija FADN“ pomeni ozemlje države članice ali njegov del, razmejen za izbor poročevalskih kmetij, (seznam takih regij je določen v Prilogi I);

▼B

(e) „računovodski podatki“ pomeni kakršnikoli tehnični, finančni ali ekonomski podatek kmetijskega gospodarstva, pridobljen iz vknjižb sistematično in redno skozi vse leto;

▼M3

(f) „standardni prihodek“ pomeni standardno vrednost bruto proizvodnje.

▼M3

Člen 3

Da se seznam regij FADN lahko posodablja na podlagi zahtev držav članic, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a o spremembi Priloge I v zvezi s seznamom regij FADN za vsako državo članico.

▼B







POGLAVJE II

▼M3

PODATKI ZA DOLOČANJE DOHODKOV KMETIJSKIH GOSPODARSTEV IN ANALIZO NJIHOVEGA POSLOVANJA

Člen 4

To poglavje se uporablja za zbiranje računovodskih podatkov zaradi letnega določanja dohodkov kmetijskih gospodarstev in analize njihovega poslovanja.

Ti podatki se zberejo z rednimi in posebnimi spremljanji.

▼B

Člen 5

▼M3

1. Področje spremljanja iz člena 1(2) zajema kmetijska gospodarstva, katerih ekonomska velikost je enaka ali večja od praga, izraženega v eurih, ki ustreza eni izmed spodnjih mej razredov ekonomske velikosti v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva, določeno v členu 5b.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 19a o pravilih za določitev praga iz prvega pododstavka tega odstavka.

Na podlagi podatkov, ki jih pošljejo države članice, sprejme izvedbene akte o določitvi praga iz prvega pododstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

▼B

2. Da se kmetijsko gospodarstvo opredeli kot poročevalska kmetija:

(a) mora imeti ekonomsko velikost enako ali večjo od praga, določenega skladno z odstavkom 1;

(b) ga upravlja oseba, ki že vodi račune ali je pripravljena in zmožna voditi računovodstvo kmetije in ki dovoli, da so računovodski podatki njegovega kmetijskega gospodarstva na voljo Komisiji;

▼M3

(c) mora biti reprezentativen za področje spremljanja, skupaj z drugimi kmetijskimi gospodarstvi ter na ravni vsake regije FADN.

▼M3 —————

▼M3

Člen 5a

1. Vsaka država članica pripravi načrt izbora poročevalskih kmetij, s katerim se zagotovi reprezentativni računovodski vzorec področja spremljanja.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 19a o pravilih, ki jih morajo države članice upoštevati pri pripravi takšnih načrtov. S temi pravili se zagotovi, da so načrti za izbor poročevalskih kmetij:

— pripravljeni na podlagi najnovejših statističnih podatkov,

— predstavljeni v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva ter

— vsebujejo zlasti razvrstitev poročevalskih kmetij glede na kategorijo kmetijskega gospodarstva in podrobna pravila za njihov izbor.

2. Komisija na podlagi pravil, sprejetih v skladu z odstavkom 1, in podatkov, ki jih pošljejo države članice, sprejme izvedbene akte o določitvi števila poročevalskih kmetij v vsaki državi članici in regiji FADN. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

3. Število poročevalskih kmetij, izbranih v vsaki regiji FADN, lahko za največ 20 % odstopa od števila, določenega v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi odstavka 2, če je upoštevano skupno število poročevalskih kmetij zadevne države članice.

4. Komisija sprejme izvedbene akte o pripravi in posodabljanju modelov in metod v zvezi z obliko in vsebino podatkov, ki jih države članice sporočijo Komisiji. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

Člen 5b

1. Kmetijska gospodarstva se razvrstijo na enoten način v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: tipologija) glede na tip kmetovanja, ekonomsko velikost in pomembnost drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom.

Tipologija se zlasti uporablja za predstavitev podatkov – glede na tip kmetovanja in razred ekonomske velikosti –, zbranih pri raziskovanju strukture kmetij, ki ga izvaja Unija, in v okviru FADN.

2. Tip kmetovanja na določenem kmetijskem gospodarstvu se določi z relativnim prispevkom standardnega prihodka različnih karakteristik tega kmetijskega gospodarstva k njegovemu skupnemu standardnemu prihodku.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a o določitvi referenčnega obdobja za standardni prihodek.

3. Kmetijska gospodarstva se razvrstijo glede na omejeno število tipov kmetovanja. Opredelijo se splošni tipi kmetovanja. Ti so odvisno od zahtevane natančnosti razdeljeni v glavne tipe kmetovanja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a o določitvi splošnih in glavnih tipov kmetovanja.

Opredelijo se povezave med splošnimi in glavnimi tipi kmetovanja ter posebnimi tipi specializiranega kmetovanja, ki ustrezajo glavnim tipom kmetovanja.

4. Ekonomska velikost kmetijskega gospodarstva se določi na podlagi skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva.

5. Pomembnost pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, razen kmetijskih dejavnosti kmetijskega gospodarstva, se določi na podlagi prispevka teh pridobitnih dejavnosti h končnemu prihodku kmetijskega gospodarstva.

6. Organ za zvezo, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 7, ali organ, na katerega je bila ta naloga prenesena, pošlje Komisiji (Eurostatu) standardne prihodke in podatke za njihovo določitev.

7. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi:

— metod za izračun posebnih tipov specializiranega kmetovanja iz odstavka 3 in metod za določitev glavnega tipa kmetovanja za kmetijsko gospodarstvo,

— metode za izračun ekonomske velikosti kmetijskega gospodarstva,

— razredov ekonomske velikosti za kmetijska gospodarstva, navedenih v odstavku 1,

— metod za izračun končnega prihodka kmetijskega gospodarstva in metod za oceno prispevka drugih pridobitnih dejavnosti k temu končnemu prihodku za namene odstavka 5,

— metode izračuna za določitev standardnih prihodkov vsake karakteristike iz odstavka 2, postopkih zbiranja ustreznih podatkov ter načinu in rokih za posredovanje standardnih prihodkov Komisiji v skladu z odstavkom 6.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

▼B

Člen 6

1. Vsaka država članica ustanovi državni odbor za mrežo podatkov (v nadaljnjem besedilu: „državni odbor“). ►M2 Hrvaška ustanovi državni odbor najpozneje do konca šestega meseca od dne pristopa. ◄

▼M3

2. Državni odbor je odgovoren za izbor poročevalskih kmetij. V ta namen njegove naloge zlasti vključujejo potrjevanje načrta za izbor poročevalskih kmetij.

▼B

3. Predsednika državnega odbora imenuje država članica izmed članov tega odbora.

Državni odbor sprejema odločitve soglasno; v primeru, da ni soglasen, sprejema odločitve organ, ki ga imenuje država članica.

▼M3

4. Države članice z več regijami FADN lahko za vsako regijo FADN v njihovi pristojnosti ustanovijo regionalni odbor za mrežo podatkov (v nadaljnjem besedilu: „regionalni odbor“).

▼B

Regionalni odbor ima zlasti nalogo, da sodeluje z organom za zvezo iz člena 7 pri izboru poročevalskih kmetij.

▼M3

5. Komisija sprejme izvedbene akte o podrobnih pravilih za uporabo tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

Člen 7

1. Vsaka država članica imenuje organ za zvezo, katerega naloge so:

(a) obveščati državni odbor, regionalne odbore in računovodske pisarne o veljavnem regulativnem okviru in zagotavljati njegovo ustrezno izvajanje;

(b) pripraviti načrt izbora poročevalskih kmetij, ga predložiti državnemu odboru v odobritev in ga nato posredovati Komisiji;

(c) sestaviti: (i) seznam poročevalskih kmetij; (ii) po potrebi seznam računovodskih pisarn, ki so pripravljene in sposobne izpolnjevati poročila s kmetijskih gospodarstev;

(d) zbrati poročila s kmetijskih gospodarstev, ki jih pošljejo računovodske pisarne;

(e) preveriti, ali so bila poročila s kmetijskih gospodarstev ustrezno izpolnjena;

(f) posredovati Komisiji ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev v zahtevanem formatu in v določenem roku;

(g) poslati zahteve za informacije iz člena 17 državnemu odboru, regionalnim odborom in računovodskim pisarnam ter posredovati ustrezne odgovore Komisiji.

2. Komisija sprejme izvedbene akte o podrobnih pravilih za uporabo tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

▼B

Člen 8

1. Poročilo se izpolnjuje na vsaki poročevalski kmetiji individualno in anonimno.

▼M3

2. Računovodski podatki, pridobljeni z vsakim ustrezno izpolnjenim poročilom s kmetijskega gospodarstva, omogočajo, da se:

— opredeli poročevalska kmetija glede na glavne elemente njenih dejavnikov proizvodnje,

— ocenijo različne vrste dohodka kmetijskega gospodarstva,

— preveri resničnost danih informacij s kontrolo po naključnem izboru.

3. Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva se nanašajo na posamezno kmetijsko gospodarstvo in posamezno obračunsko leto dvanajstih zaporednih mesecev ter zadevajo izključno navedeno kmetijsko gospodarstvo. Ti podatki se nanašajo na kmetijske dejavnosti samega kmetijskega gospodarstva in druge pridobitne dejavnosti, ki so z njim neposredno povezane. Pri pripravi poročil s kmetijskih gospodarstev se ne upoštevajo nobeni podatki, povezani s katerimi koli nekmetijskimi dejavnostmi kmeta ali njegove družine, pokojnino, dediščino, zasebnimi bančnimi računi, lastnino izven kmetijskega gospodarstva, obdavčitvijo posameznika ali zasebnim zavarovanjem.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a v zvezi z določitvijo glavnih skupin računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati, in splošnimi pravili za zbiranje podatkov.

Da bi bili računovodski podatki, zbrani na podlagi poročil s kmetijskih gospodarstev, primerljivi ne glede na spremljano poročevalsko kmetijo, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi obrazec in obliko poročila s kmetijskih gospodarstev ter metode in roke za posredovanje podatkov Komisiji.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

▼M3 —————

▼B







POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 16

1. Katere koli računovodske podatke ali druge podatke, pridobljene pri izvajanje te uredbe, je prepovedano uporabljati za davčne namene ali jih razkriti ali uporabljati za drugačne namene od tistih, ki so predvideni v členu 1.

2. Prepovedano je, da katera koli oseba, ki sodeluje ali je sodelovala v mreži podatkov, izda katere koli individualne računovodske podatke ali katere koli druge individualne podrobnosti, s katerimi se je seznanila pri opravljanju svojih dolžnosti ali drugače naključno pri teh opravljanjih.

3. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za kaznovanje kršitev določb iz odstavka 2.

Člen 17

1. Državni odbor, regionalni odbori, organ za zvezo in računovodske pisarne morajo, v okviru svojih odgovornosti, dati Komisiji na razpolago kakršne koli informacije, ki jih utegne le-ta od njih zahtevati v zvezi z opravljanjem svojih nalog iz te uredbe.

Take zahteve za informacije, naslovljene na državni odbor, regionalne odbore ali računovodske pisarne in ustrezni odgovori se pošljejo v pisni obliki preko organa za zvezo.

2. Če so te informacije neustrezne ali če ne prispejo v določenem časovnem okviru, lahko Komisija s sodelovanjem organa za zvezo pošlje strokovnjake, da preverijo stanje na kraju samem.

▼M3 —————

▼B

Člen 19

1. Proračunska sredstva, ki naj se vključijo v splošni proračun Evropske unije, v delu proračuna za Komisijo, zajemajo:

▼M3

(a) standardno plačilo državam članicam za ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev, poslana v določenem roku, največ v višini največjega števila poročevalskih kmetij, določenega v skladu s členom 5a(2). Kadar je skupno število ustrezno izpolnjenih in poslanih poročil s kmetijskih gospodarstev za regijo FADN ali državo članico nižje od 80 % števila poročevalskih kmetij, določenega za to regijo FADN ali zadevno državo članico, se za vsako poročilo s kmetijskega gospodarstva iz te regije FADN ali zadevne države članice uporabi plačilo, enako 80 % standardnega plačila;

▼B

(b) vse stroške računalniških sistemov, s katerimi upravlja Komisija za sprejem, preverjanje, obdelavo in analizo računovodskih podatkov, ki jih predložijo države članice.

Stroški, navedeni v točki (b), po potrebi vključujejo stroške razširjanja rezultatov tistih operacij ter stroške študij in razvoja drugih vidikov mreže podatkov.

▼M3

2. Stroški v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem državnega odbora, regionalnih odborov in organov za zvezo se ne vključijo v splošni proračun Unije.

▼M3

3. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne postopke v zvezi s standardnim plačilom iz točke (a) odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).

Člen 19a

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3, člena 5(1), člena 5a(1), člena 5b(2) in (3) ter člena 8(3) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 20. decembra 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Pooblastilo iz člena 3, člena 5(1), člena 5a(1), člena 5b(2) in (3) ter člena 8(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3, členom 5(1), členom 5a(1), členom 5b(2) in (3) ter členom 8(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 19b

1. Komisiji pomaga Odbor, ki se imenuje „Odbor za mrežo računovodskih podatkov s kmetij“. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije ( 6 ).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

▼B

Člen 20

Uredba (EGS) št. 79/65 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 21

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

▼M3

Seznam regij FADN iz člena 2(d)

▼B

Belgija

1. Vlaanderen

2. Bruxelles-Brussel

3. Wallonie

Bolgarija

1. Северозападен (Severozapaden)

2. Северен централен (Severen tsentralen)

3. Североизточен (Severoiztochen)

4. Югозападен (Yugozapaden)

5. Южен централен (Yuzhen tsentralen)

6. Югоизточен (Yugoiztochen)

Vendar lahko Bolgarija predstavlja enotno območje do 31. decembra 2009

Češka

Predstavlja enotno območje

Danska

Predstavlja enotno območje

Nemčija

1. Schleswig-Holstein

2. Hamburg

3. Niedersachsen

4. Bremen

5. Nordrhein-Westfalen

6. Hessen

7. Rheinland-Pfalz

8. Baden-Württemberg

9. Bayern

10. Saarland

11. Berlin

12. Brandenburg

13. Mecklenburg-Vorpommern

14. Sachsen

15. Sachsen-Anhalt

16. Thüringen

Estonija

Predstavlja enotno območje

Irska

Predstavlja enotno območje

Grčija

1. Μακεδονία — Θράκη

2. Ήπειρος — Πελοπόννησος — Νήσοι Ιονίου

3. Θεσσαλία

4. Στερεά Ελλάς — Νήσοι Αιγαίου — Κρήτη

Španija

1. Galicia

2. Asturias

3. Cantabria

4. País Vasco

5. Navarra

6. La Rioja

7. Aragón

8. Cataluña

9. Baleares

10. Castilla-León

11. Madrid

12. Castilla-La Mancha

13. Comunidad Valenciana

14. Murcia

15. Extremadura

16. Andalucía

17. Canarias

Francija

1. Île de France

2. Champagne-Ardenne

3. Picardie

4. Haute-Normandie

5. Centre

6. Basse-Normandie

7. Bourgogne

8. Nord-Pas de Calais

9. Lorraine

10. Alsace

11. Franche-Comté

12. Pays de la Loire

13. Bretagne

14. Poitou-Charentes

15. Aquitaine

16. Midi-Pyrénées

17. Limousin

18. Rhône-Alpes

19. Auvergne

20. Languedoc-Roussillon

21. Provence-Alpes-Côte d'Azur

22. Corse

▼M1

23. Guadeloupe

24. Martinik

25. Reunion

▼M2

Hrvaška

1. Kontinentalna Hrvatska

2. Jadranska Hrvatska

Vendar lahko Hrvaška še tri leta po pristopu šteje za enotno območje.

▼B

Italija

1. Piemonte

2. Valle d'Aosta

3. Lombardia

4. Alto Adige

5. Trentino

6. Veneto

7. Friuli — Venezia Giulia

8. Liguria

9. Emilia — Romagna

10. Toscana

11. Umbria

12. Marche

13. Lazio

14. Abruzzi

15. Molise

16. Campania

17. Puglia

18. Basilicata

19. Calabria

20. Sicilia

21. Sardegna

Ciper

Predstavlja enotno območje

Latvija

Predstavlja enotno območje

Litva

Predstavlja enotno območje

Luksemburg

Predstavlja enotno območje

▼M1

Madžarska

1. Észak-Magyarország

2. Dunántúl

3. Alföld

▼B

Malta

Predstavlja enotno območje

Nizozemska

Predstavlja enotno območje

Avstrija

Predstavlja enotno območje

Poljska

1. Pomorze in Mazury

2. Wielkopolska in Śląsk

3. Mazowsze in Podlasie

4. Małopolska in Pogórze

Portugalska

1. Norte e Centro

2. Ribatejo-Oeste

3. Alentejo e Algarve

4. Açores e Madeira

Romunija

1. Nord-Est

2. Sud-Est

3. Sud-Muntenia

4. Sud-Vest-Oltenia

5. Vest

6. Nord-Vest

7. Centru

8. București-Ilfov

Slovenija

Predstavlja enotno območje

Slovaška

Predstavlja enotno območje

Finska

1. Etelä-Suomi

2. Sisä-Suomi

3. Pohjanmaa

4. Pohjois-Suomi

Švedska

1. Ravnine južne in osrednje Švedske

2. Gozd in mešana kmetijska in gozdna področja južne in osrednje Švedske

3. Področja severne Švedske

Združeno kraljestvo

1. England — north region

2. England — east region

3. England — west region

4. Wales

5. Scotland

6. Northern Ireland









PRILOGA II







Razveljavljena uredba s seznamom njenih zaporednih sprememb Uredba Sveta št. 79/65/EGS (UL 109, 23.6.1965, str. 1859) Akt o pristopu iz leta 1972, Priloga I, točka II.A in Priloga II, točka II.D.1 (UL L 73, 27.3.1972, str. 59 in str. 125) Uredba Sveta (EGS) št. 2835/72 (UL L 298, 31.12.1972, str. 47) Uredba Sveta (EGS) št. 2910/73 (UL L 299, 27.10.1973, str. 1) Akt o pristopu iz leta 1979, Priloga I, točki II.A in II.G (UL L 291, 19.11.1979, str. 64 in str. 87) Uredba Sveta (EGS) št. 2143/81 (UL L 210, 30.7.1981, str. 1) Uredba Sveta (EGS) št. 3644/85 (UL L 348, 24.12.1985, str. 4) Akt o pristopu iz leta 1985, Priloga I. točka XIV.(i) (UL L 302, 15.11.1985, str. 235) Uredba Sveta (EGS) št. 3768/85 (UL L 362, 31.12.1985, str. 8) samo točka (2) Priloge Uredba Sveta (EGS) št. 3577/90 (UL L 353, 17.12.1990, str. 23) samo Priloga XVI Akt o pristopu iz leta 1994, Priloga I, točka V.A.I. (UL C 241, 29.8.1994, str. 117) Uredba Sveta (ES) št. 2801/95 (UL L 291, 6.12.1995, str. 3) Uredba Sveta (ES) št. 1256/97 (UL L 174, 2.7.1997, str. 7) Uredba Sveta (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1) samo točka (1) Priloge II Akt o pristopu iz leta 2003, Priloga II, točka 6.A.1. (UL L 236, 23.9.2003, str. 346) Uredba Sveta (ES) št. 2059/2003 (UL L 308, 25.11.2003, str. 1) Uredba Komisije (ES) št. 660/2004 (UL L 104, 8.4.2004, str. 97) Uredba Komisije (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1) samo točka 1 dela A poglavja 5 Priloge Uredba Komisije (ES) št. 1469/2007 (UL L 329, 14.12.2007, str. 5)









PRILOGA III







PRIMERJALNA TABELA Uredba (EGS) št. 79/65 Ta uredba Člena 1 in 2 Člena 1 in 2 Člen 2a Člen 3 Člen 3 Člen 4 Člen 4 Člen 5 Člen 5 Člen 6 Člen 6(1)(a) Člen 7(1)(a) Člen 6(1)(b), prva alinea Člen 7(1)(b)(i) Člen 6(1)(b), druga alinea Člen 7(1)(b)(ii) Člen 6(1)(c), prva alinea Člen 7(1)(c)(i) Člen 6(1)(c), druga alinea Člen 7(1)(c)(ii) Člen 6(1), (e), (f) in (g) Člen 7(1)(e), (f) and (g) Člen 6(2) Člen 7(2) Člen 7 Člen 8 Člen 8 Člen 9 Člen 9 Člen 10 Člen 10 Člen 11 Člen 11 Člen 12 Člen 12 Člen 13 Člen 13 Člen 14 Člen 14 Člen 15 Člen 15 Člen 16 Člen 16 Člen 17 Člen 17 — Člen 18 — Člen 19 Člen 18(1), (2) in (3) Člen 20(1) in (2) Člen 18(4) in (5) Člen 21, prvi in drugi odstavek Člen 18(6) Člen 21, tretji odstavek — Člen 22 Člen 19 Člen 23 — — Člen 20 — Člen 21 Priloga Priloga I — Priloga II — Priloga III