2007R1234 — SL — 03.10.2012 — 011.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1234/2007

z dne 22. oktobra 2007

o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Delovanje in razvoj skupnega trga za kmetijske proizvode mora spremljati oblikovanje skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu „SKP“), z namenom vključiti zlasti skupno ureditev trgov (v nadaljnjem besedilu „SUT“), katere oblika je v skladu s členom 34 Pogodbe lahko odvisna od vrste proizvoda. (2) Svet je od uvedbe SKP sprejel 21 SUT za vsak proizvod ali skupino proizvodov, od katerih vsako ureja ločena temeljna uredba Sveta: — Uredba Sveta (EGS) št. 234/68 z dne 27. februarja 1968 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje ter okrasno listje ( 2 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 827/68 z dne 28. junija 1968 o skupni ureditvi trga za nekatere proizvode, navedene v Prilogi II k Pogodbi ( 3 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za prašičje meso ( 4 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca ( 5 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za perutninsko meso ( 6 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 2075/1992 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za surovi tobak ( 7 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane ( 8 ), — Uredba Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo ( 9 ), — Uredba Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo ( 10 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso ( 11 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov ( 12 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino ( 13 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 2000 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna ( 14 ), — Uredba Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso ( 15 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita ( 16 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž ( 17 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1786/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo ( 18 ), — Uredba Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke ( 19 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1947/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za semena ( 20 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1952/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za hmelj ( 21 ), — Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja ( 22 ). (3) Svet je poleg tega sprejel tri uredbe s posebnimi pravili za nekatere proizvode, pri tem pa ni določil SUT za te proizvode: — Uredba Sveta (ES) št. 670/2003 z dne 8. aprila 2003 o posebnih ukrepih glede trga z etilnim alkoholom kmetijskega porekla ( 23 ), — Uredba Sveta (ES) št. 797/2004 z dne 26. aprila 2004 o ukrepih, ki izboljšujejo splošne pogoje za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov ( 24 ), — Uredba Sveta (ES) št. 1544/2006 z dne 5. oktobra 2006 o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk ( 25 ). (4) Zgoraj navedene uredbe (v nadaljevanju „temeljne uredbe“) pogosto spremlja pomožen sklop nadaljnjih uredb Sveta. Večina temeljnih uredb ima enako strukturo in veliko skupnih določb. To velja zlasti za pravila o trgovanju s tretjimi državami in splošne določbe, v določenem obsegu pa tudi za pravila v zvezi z notranjim trgom. Temeljne uredbe pogosto vsebujejo različne rešitve za enake ali podobne probleme. (5) Poenostavitev zakonodajnega okolja SKP je že nekaj časa cilj Skupnosti. V skladu s tem je bil vzpostavljen horizontalni pravni okvir za vsa neposredna plačila, ki je vrsto sistemov podpore združil v shemo enotnega plačila s sprejetjem Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ( 26 ). Ta pristop bi bilo treba uporabiti tudi za temeljne uredbe. Na podlagi tega bi bilo treba pravila iz teh uredb združiti v enotni pravni okvir in, kjer je to mogoče, sektorske pristope nadomestiti s horizontalnimi. (6) V luči zgoraj navedenega bi bilo treba temeljne uredbe razveljaviti in jih nadomestiti z enotno uredbo. (7) Zaradi poenostavitve ne bi smele postati vprašljive politične odločitve, sprejete v preteklih letih na področju SKP. Zato bi ta uredba v osnovi morala predstavljati tehnično poenostavitev. Zato ne bi smela razveljaviti ali spremeniti obstoječih instrumentov, razen če so medtem zastareli, postali odvečni ali pa se jih zaradi svoje narave ne bi smelo obravnavati na ravni Sveta, prav tako pa ne bi smela predvideti novih instrumentov ali ukrepov. (8) Ta uredba na podlagi navedenega ne bi smela vključevati tistih delov SUT, ki so predmet reforme politike. To velja za večino delov sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter vina. Zato bi bilo treba določbe iz uredb (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1493/1999 vključiti v to uredbo samo v tistem obsegu, ki ni predmet reform politike. Vsebinske določbe teh SUT bi bilo treba vključiti šele takrat, ko bodo ustrezne reforme sprejete. (9) V skupnih ureditvah trgov za žita, riž, sladkor, posušeno krmo, semena, oljčno olje in namizne oljke, lan in konopljo, banane, mleko in mlečne izdelke ter sviloprejke so določena tržna leta, ki so v glavnem prilagojena biološkim proizvodnim ciklom vsakega od teh proizvodov. Zato bi bilo treba v to uredbo vključiti tržna leta, kakor so bila določena v navedenih sektorjih. (10) Da bi se stabilizirali trgi in zagotovil primeren življenjski standard za kmetijsko skupnost, je bil oblikovan diferenciran sistem zaščite cen za različne sektorje, vzporedno z uvedbo neposrednih shem ter ob upoštevanju različnih potreb v vsakem od teh sektorjev na eni strani in medsebojnih odvisnosti med različnimi sektorji na drugi strani. Ti ukrepi so bodisi v obliki javne intervencije bodisi izplačila pomoči za zasebno skladiščenje izdelkov sektorjev žit, riža, sladkorja, oljčnega olja in namiznih oljk, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa. Glede na cilje te uredbe je treba zato brez bistvenih sprememb v primerjavi s prejšnjim pravnim stanjem ohraniti ukrepe za zaščito cen, kadar so predvideni v instrumentih, kakor so bili oblikovani v preteklosti. (11) Zaradi jasnosti in preglednosti, je treba za določbe, ki urejajo te ukrepe, predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba ohraniti politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. Zaradi tega je ustrezno razlikovati med referenčnimi in intervencijskimi cenami. (12) SUT za žita, goveje in telečje meso ter mleko in mlečne izdelke so vsebovale določbe, v skladu s katerimi je lahko Svet skladno s postopkom, določenim v členu 37(2) Pogodbe, spremenil ravni cen. Zaradi občutljivosti cenovnih sistemov bi bilo treba jasno navesti, da možnost spreminjati ravni cen v skladu s členom 37(2) obstaja v vseh sektorjih, ki jih zajema ta uredba. (13) Poleg tega je SUT za sladkor predvidevala možnost pregleda standardnih kakovosti sladkorja, kakor je nadalje opredeljeno v Uredbi (ES) št. 318/2006, da bi se upoštevalo zlasti komercialne zahteve in razvoj na področju tehnične analize. Navedena uredba je zato določala pristojnost Komisije za spreminjanje ustrezne priloge. To možnost bi bilo treba nujno ohraniti, da se Komisiji po potrebi omogoči hitro ukrepanje. (14) Da bi zagotovili zanesljive podatke o cenah sladkorja na trgu Skupnosti, bi bilo treba sistem poročanja o cenah, določen v SUT za sladkor, vključiti v to uredbo in na podlagi tega bi bilo treba določiti raven tržnih cen za beli sladkor. (15) Da se prepreči, da bi sistem intervencij za žita, riž, maslo in posneto mleko v prahu sam po sebi postal izhod, bi bilo treba ohraniti možnost za začetek javne intervencije samo v nekaterih obdobjih leta. Za izdelke iz govejega, telečjega in svinjskega mesa ter masla bi morala biti začetek in konec javne intervencije odvisna od ravni tržne cene v posameznem obdobju. Za sektorje koruze, riža in sladkorja bi bilo treba ohraniti omejitev količin, do katerih se lahko izvede odkup z javno intervencijo. Za maslo in posneto mleko v prahu je treba ohraniti pristojnost Komisije, da ustavi običajni odkup, kadar je dosežena določena količina, ali ga zamenja z odkupom po razpisnem postopku. (16) Raven cen, po kateri bi bilo treba izvajati odkup z javno intervencijo, je bila v preteklosti znižana v okviru SUT za žita, riž ter goveje in telečje meso in določena z uvedbo shem neposrednih podpor v teh sektorjih. Pomoč v okviru navedenih shem na eni strani in intervencijske cene na drugi so zato tesno povezane. Za proizvode sektorja mleka in mlečnih izdelkov je bila zaradi pospeševanja porabe zadevnih proizvodov in izboljšanja njihove konkurenčnosti ta raven cen določena. Za sektorja riža in sladkorja so bile cene določene zato, da bi to prispevalo k stabilizaciji trga, kadar tržna cena v posameznem tržnem letu pade pod referenčno ceno, določeno za naslednje tržno leto. Te odločitve politike Sveta so še vedno veljavne. (17) Kakor v prejšnjih SUT bi bilo v tej uredbi treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe bi bilo treba sprejeti na način, s katerim bi se bilo mogoče izogniti motnjam na trgu in ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev. (18) Skupnost ima zaradi svojih intervencijskih zalog različnih kmetijskih proizvodov možnost, da bistveno prispeva k blaginji svojih najbolj ogroženih državljanov. V interesu Skupnosti je, da se ta možnost koristi dolgotrajno, dokler se z uvedbo ustreznih ukrepov zaloge ne znižajo na običajno raven. Glede na te ugotovitve je Uredba Sveta (EGS) št. 3730/87 z dne 10. decembra 1987 o splošnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog imenovanim organizacijam za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti ( 27 ) doslej zagotovila razdeljevanje hrane prek dobrodelnih organizacij. Ta pomemben socialni ukrep, ki lahko najbolj ogroženim osebam veliko pomeni, bi bilo treba ohraniti in vključiti v okvir te uredbe. (19) SUT za mleko in mlečne izdelke je zagotovila dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje za smetano ter nekatere izdelke iz masla in iz sira, da bi s tem prispevala k uravnoteženju trga mleka in stabilizaciji tržnih cen. Komisija je bila tudi pooblaščena, da določi dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih drugih izdelkov iz sira in tudi za beli sladkor, nekaterih vrst oljčnega olja in nekaterih izdelkov iz govejega in telečjega mesa, posnetega mleka v prahu, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa. Glede na namen te uredbe bi bilo treba te ukrepe ohraniti. (20) V Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2006 z dne 24. julija 2006 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda ( 28 ), Uredbi Sveta (EGS) št. 1186/90 z dne 7. maja 1990 o razširitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslih goved ( 29 ), Uredbi Sveta (EGS) št. 3220/84 z dne 13. novembra 1984, ki določa lestvico Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov, ( 30 ) in Uredbi Sveta (EGS) št. 2137/92 z dne 23. julija 1992 o lestvici Skupnosti za razvrščanje trupov ovc in določitvi standardne kakovosti Skupnosti za sveže ali hlajene trupe ovc ( 31 ) so določene lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov v sektorjih govejega in telečjega, prašičjega ter ovčjega in kozjega mesa. Te sheme so bistvene za beleženje cen in uporabo intervencijskih ureditev v teh sektorjih. Poleg tega je njihov cilj izboljšati preglednost trga. Take sheme za razvrščanje trupov bi bilo treba ohraniti. Zato je primerno, da se njihovi bistveni elementi vgradijo v to uredbo, hkrati pa se Komisijo pooblasti za urejanje nekaterih vprašanj bolj tehničnega značaja v izvedbenih pravilih. (21) Omejitve prostega pretoka, ki temelji na uporabi ukrepov, katerih namen je preprečiti širitev živalskih bolezni, lahko povzročijo težave na trgu nekaterih proizvodov v eni ali več državah članicah. Izkušnje kažejo, da so hude motnje na trgu, kakor je znatno znižanje porabe ali cen, povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi ali živali. (22) Izjemne ukrepe za podporo trgu, katerih namen je odpraviti take razmere, predvidene v zadevni SUT za goveje in telečje meso, mleko in mlečne izdelke, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca in perutnino, bi bilo zato treba vključiti v to uredbo pod istimi pogoji, kakor so se uporabljali doslej. Take izjemne ukrepe za podporo trgu bi morala sprejeti Komisija in bi morali biti v neposredni povezavi z zdravstvenimi in veterinarskimi ukrepi ali izhajati iz teh ukrepov, sprejetih za boj proti širjenju bolezni. Treba bi jih bilo sprejeti na zahtevo držav članic, da bi se bilo mogoče izogniti hudim motnjam na zadevnih trgih. (23) V tej uredbi bi bilo treba ohraniti možnost, da Komisija sprejme posebne intervencijske ukrepe, predvidene v SUT za žita in za riž, kadar se pokaže, da je to potrebno, zaradi uspešnega in učinkovitega odzivanja ob morebitnih motnjah na trgu v sektorju žit in zato, da se za sektor riža prepreči množična uporaba javne intervencije v nekaterih regijah Skupnosti ali pri odpravi pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč. (24) Treba bi bilo določiti najnižjo ceno za sladkorno peso, za katero veljajo kvote in ustreza standardni kakovosti, ki bi jo bilo treba opredeliti, da bi se pridelovalcem sladkorne pese in sladkornega trsa v Skupnosti zagotovil primeren življenjski standard. (25) Potrebni so posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato bi bilo treba ohraniti standardne določbe, ki urejajo sporazume v okviru panoge in ki so bili doslej vsebovani v SUT za sladkor. (26) Raznolikost naravnih, gospodarskih in tehničnih okoliščin otežuje poenotenje odkupnih pogojev za sladkorno peso v vsej Skupnosti. Panožni sporazumi med organizacijami pridelovalcev sladkorne pese in podjetji za proizvodnjo sladkorja že obstajajo. Zato bi bilo treba z okvirnimi določbami določiti le minimalna jamstva, ki jih zahtevajo pridelovalci sladkorne pese in industrija sladkorja, da se zagotovi neovirano delovanje trga za sladkor z možnostjo odstopanja od nekaterih pravil v okviru panožnih sporazumov. Podrobni pogoji so bili doslej določeni v okviru SUT za sladkor, in sicer v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 318/2006. Zaradi pretežno tehnične narave teh pogojev je bolj ustrezno, da se ta vprašanja obravnavajo na ravni Komisije. (27) V to uredbo bi bilo treba vključiti proizvodno dajatev, predvideno v okviru SUT za sladkor, ki bi prispevala k financiranju stroškov, nastalih v okviru omenjene SUT. (28) Za ohranitev strukturnega ravnovesja trgov za sladkor na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, bi bilo treba Komisiji pustiti možnost, da se odloči za umik sladkorja s trga za toliko časa, kolikor je potrebno, da se na trgu ponovno vzpostavi ravnovesje. (29) V SUT za žive rastline, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca in perutnino je predvidena možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga. Taki ukrepi bi lahko prispevali k stabiliziranju trgov in zagotavljanju primernega življenjskega standarda zadevne kmetijske skupnosti. Zaradi ciljev te uredbe bi bilo treba navedeno možnost ohraniti. Svet lahko v skladu z navedenimi določbami sprejme splošna pravila v zvezi s takimi ukrepi, in sicer v skladu s postopkom, določenim v členu 37 Pogodbe. Cilji, ki naj se s takimi ukrepi dosežejo, so jasno določeni, hkrati pa omejujejo naravo ukrepov, ki se lahko sprejmejo. Zato Svetu ni treba sprejeti dodatnih splošnih pravil v teh sektorjih in te možnosti tudi ni treba več predvideti. (30) V sektorjih sladkorja ter mleka in mlečnih izdelkov je količinska omejitev proizvodnje, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 318/2006 in Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ( 32 ), že vrsto let bistveni instrument tržne politike. Razlogi, zaradi katerih je Skupnost v preteklosti sprejela sisteme proizvodnih kvot v obeh sektorjih, še vedno veljajo. (31) Medtem ko je bil kvotni sistem za sladkor določen v okviru SUT za sladkor, pa ustrezen sistem v sektorju mleka in mlečnih izdelkov še vedno ureja pravni akt, ki je ločen od SUT za mleko, in sicer Uredba (ES) št. 1788/2003. Glede na izjemen pomen teh shem in ciljev te uredbe je primerno ustrezne določbe za oba sektorja vključiti v to uredbo, ne da se pri tem sprejme kakršne koli vsebinske spremembe shem in postopkov njihovega delovanja v primerjavi s prejšnjim pravnim stanjem. (32) Sistem kvot za sladkor iz te uredbe bi zato moral odražati ureditve, določene v Uredbi (ES) št. 318/2006, in zlasti ohraniti pravni status kvot, če v skladu s sodno prakso Sodišča sistem kvot pomeni mehanizem za urejanje trga v sektorju sladkorja, katerega namen je doseganje ciljev v javnem interesu. (33) Ta uredba bi zato morala Komisiji omogočiti prilagoditev kvot na trajnostno raven po letu 2010, ko preneha delovati sklad za prestrukturiranje, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 320/2006 z dne 20. februarja 2006 o vzpostavitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti ( 33 ). (34) Glede na potrebo po omogočanju določene mere nacionalne prožnosti pri strukturnem prilagajanju predelovalne industrije ter pridelovanja sladkorne pese in sladkornega trsa v obdobju uporabe kvot, bi morale države članice ohraniti možnost, da v okviru nekaterih omejitev spremenijo kvote podjetij, če pri tem pa ne ovirajo delovanja sklada za prestrukturiranje kot instrumenta. (35) Da bi se izognili presežkom sladkorja, ki izkrivljajo trg za sladkor, je SUT za sladkor določala, da je treba Komisiji omogočiti, da v skladu z nekaterimi merili zagotovi prenos presežkov sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa v kvoto proizvodnje za naslednje tržno leto. Če poleg tega veljavni pogoji za nekatere količine niso izpolnjeni, je prav tako določala, da se pobira dajatev na presežek, s čimer naj bi se izognili kopičenju teh količin, ki ogrožajo stanje na trgu. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (36) Še vedno prevladuje osrednji namen sistema kvot za mleko, tj. zmanjšati nesorazmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu in iz tega nesorazmerja izhajajoče strukturne presežke ter na ta način doseči boljšo uravnoteženost trga. Zato je treba ohraniti uporabo dajatve za količine mleka, zbrane ali prodane za namene neposredne porabe nad določenim zajamčenim pragom. V skladu z namenom te uredbe je do določene mere potrebna zlasti terminološka uskladitev med shemama kvot za sladkor in mleko, ob tem pa je treba v celoti ohraniti njuno trenutno pravno stanje. Zato se zdi primerno uskladiti terminologiji sektorja mleka in sektorja sladkorja. Izraza „nacionalna referenčna količina“ in „individualna referenčna količina“ v Uredbi (ES) št. 1788/2003 bi bilo zato treba nadomestiti z izrazoma „nacionalna kvota“ in „individualna kvota“, pri čemer bi bilo treba ohraniti pravna pojma, ki ju določata opredelitvi. (37) V bistvu bi morala biti shema kvot za mleko iz te uredbe oblikovana v skladu z Uredbo (ES) št. 1788/2003. Ohraniti bi bilo treba zlasti razliko med oddajo in neposredno prodajo, shema pa bi se morala uporabljati na podlagi individualnih reprezentativnih vsebnosti maščob in nacionalno referenčno vsebnostjo maščobe. Kmetom bi pod nekaterimi pogoji moral biti dovoljen začasen prenos svojih individualnih kvot. Prav tako bi bilo treba ohraniti načelo, da se ob prodaji, zakupu ali prenosu kmetije z dedovanjem ustrezna kvota prenese na kupca, zakupnika ali dediča skupaj z ustreznim zemljiščem, medtem ko bi bilo treba izjeme pri načelu, v skladu s katerim so kvote povezane s kmetijami, ohraniti, da bi se lahko nadaljevalo prestrukturiranje proizvodnje mleka in izboljšanje okolja. Skladno z različnimi vrstami prenosa kvot in z uporabo objektivnih meril, bi bilo treba ohraniti določbe, ki državam članicam dovoljujejo, da del prenesenih količin uvrstijo v nacionalne rezerve. (38) Presežno dajatev bi bilo treba določiti na ravni, katere učinek bi bil odvračilen, in bi jo morale plačati države članice takoj, ko je nacionalna kvota presežena. Država članica bi nato morala breme plačila porazdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi. Ti proizvajalci bi morali biti dolžni državi članici plačati svoj prispevek k dajatvi zgolj zaradi dejstva, da so presegli svojo razpoložljivo količino. Države članice bi morale Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS) plačati dajatev, ki ustreza prekoračitvi njihove nacionalne kvote, zmanjšane za 1-odstotni pavšalni znesek, in sicer zaradi upoštevanja primerov stečaja ali dokončne nesposobnosti nekaterih proizvajalcev, da bi prispevali k plačilu dolgovane dajatve. (39) V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike ( 34 ) so prejemki, ki izhajajo iz uporabe dodatne dajatve v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, „namenski prejemki“, ki jih je treba vplačati v proračun Skupnosti in se morajo ob ponovni uporabi uporabiti izključno za financiranje odhodkov EKJS ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Člen 22 Uredbe (ES) št. 1788/2003, v skladu s katerim se prejemki, ki izhajajo iz dajatve, štejejo kot intervencija za stabiliziranje kmetijskih trgov in jih je treba uporabljati za financiranje odhodkov v sektorju mleka, je zastarel in ga zato ni treba vključiti v to uredbo. (40) V različnih SUT so predvidene različne vrste shem pomoči. (41) S SUT za posušeno krmo ter lan in konopljo je bila za te sektorje uvedena pomoč za predelavo kot sredstvo za urejanje notranjega trga za zadevne sektorje. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (42) Glede na posebne tržne razmere za žitni in krompirjev škrob so SUT za trg žit vsebovale določbe, ki so dovoljevale dodelitev nadomestil za proizvodnjo, kadar je to bilo potrebno. Proizvodno nadomestilo bi moralo biti take narave, da so osnovni proizvodi, ki jih uporablja zadevna industrija, lahko na voljo po nižji ceni, kakor je tista, ki izhaja iz uporabe skupnih cen. V SUT za sladkor je uvedena možnost dodelitve nadomestila za proizvodnjo, kadar se glede na proizvodnjo nekaterih industrijskih, kemičnih ali farmacevtskih izdelkov pojavi potreba po ukrepih, katerih cilj je dati na voljo nekatere izdelke iz sladkorja. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (43) Kot prispevek k uravnoteženju trga mleka in za stabilizacijo tržnih cen mleka in mlečnih izdelkov so potrebni ukrepi, ki povečujejo možnost prodaje mlečnih izdelkov. V SUT za mleko in mlečne izdelke je zato predvideno dodeljevanje pomoči za trženje nekaterih mlečnih izdelkov glede na specifične uporabe in namembne kraje. Poleg tega je SUT predvidela, da Skupnost krije del stroškov odobritve pomoči za dobavo mleka otrokom v šolah, da bi se s tem spodbujala poraba mleka pri mladini. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (44) Financiranje Skupnosti, ki pomeni odstotek neposredne pomoči, ki jo države članice smejo zadržati v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, je potrebno za spodbujanje odobrenih organizacij izvajalcev, da pripravijo delovne programe s ciljem izboljšati kakovost proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk. V tem okviru je skupna ureditev trga za oljčno olje in namizne oljke zagotovila, da bo podpora Skupnosti dodeljena glede na prednostne ukrepe na področju dejavnosti, ki se izvajajo v okviru zadevnih delovnih programov. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (45) Sklad Skupnosti za tobak, financiran z nekaterimi odbitki iz shem pomoči v navedenem sektorju, je bil ustanovljen v skladu z Uredbo (EGS) št. 2075/92 z namenom, da bi se izvajali različni ukrepi za ta sektor. Leto 2007 je zadnje, v katerem so odbitki od shem pomoči iz poglavja 10c naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 še na voljo Skladu Skupnosti za tobak. Ob tem ko se bo financiranje sklada končalo pred začetkom veljavnosti te uredbe, bi bilo treba člen 13 Uredbe (EGS) št. 2075/92 kljub temu ohraniti, da bi služil kot pravna podlaga za večletne programe, ki bi jih lahko financiral Sklad Skupnosti za tobak. (46) Za čebelarstvo kot kmetijski sektor so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in raznolikost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi širjenja varoze v zadnjih letih, in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno ukrepanje Skupnosti, saj se varoze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Skupnosti je treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, ki vključujejo tehnično pomoč, nadzor varoze, racionalizacijo sezonskih selitev panjev zaradi paše, upravljanje obnove čebeljega fonda v Skupnosti ter sodelovanje pri raziskovalnih programih o čebelarstvu in čebelarskih proizvodih, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Skupnost. (47) Z Uredbo (ES) št. 1544/2006 je vse nacionalne pomoči za sviloprejke nadomestila shema pomoči Skupnosti za gojenje sviloprejk, ki je dodeljena v obliki fiksnega zneska na uporabljeni zabojček jajčec sviloprejke. (48) Ker so stališča politike, ki so privedla do uvedbe zgoraj omenjenih shem pomoči za čebelarstvo in za gojenje sviloprejk, še vedno veljavna, bi bilo treba vse te sheme vključiti v okvir te uredbe. (49) Uporaba standardov za trženje kmetijskih proizvodov lahko prispeva k izboljšanju ekonomskih razmer za proizvodnjo in trženje ter tudi kakovosti takih proizvodov. Uporaba takih standardov je zato v interesu proizvajalcev, trgovcev in potrošnikov. V skladu s tem so bili v okviru SUT za banane, oljčno olje in namizne oljke, žive rastline, jajca in perutnino uvedeni tržni standardi, ki se nanašajo zlasti na kakovost, razvrščanje, težo, razvrščanje po velikosti, pakiranje, embaliranje, skladiščenje, prevoz, predstavitev, poreklo in označevanje. Primerno je ohraniti navedeni pristop iz te uredbe. (50) V skladu s SUT za oljčno olje in namizne oljke ter banane je bilo Komisiji doslej naloženo sprejetje določb glede tržnih standardov. Zaradi njihove zelo podrobne tehnične narave in potrebe, da so vse bolj učinkoviti in da se prilagajajo razvijajočim se trgovskim praksam, se zdi ustrezno razširiti ta pristop na sektorje živih rastlin pri določanju meril, ki jih mora upoštevati Komisija pri oblikovanju ustreznih pravil. Poleg tega bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe, zlasti sodobne analitske metode in druge ukrepe za določitev oblike zadevnih standardov, da bi se bilo mogoče izogniti zlorabam v zvezi s kakovostjo in pristnostjo proizvodov, predstavljenih potrošnikom, in večjim motnjam na trgih, ki bi jih te zlorabe lahko povzročile. (51) Več pravnih instrumentov je bilo uvedenih za ureditev trženja in označevanje mleka, mlečnih izdelkov in maščob. Njihov cilj je izboljšati položaj mleka in mlečnih izdelkov na trgu na eni strani ter zagotoviti pošteno konkurenco med mazavimi mlečnimi in nemlečnimi maščobami na drugi strani, vse v korist proizvajalcev in potrošnikov. Cilj pravil iz Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 z dne 2. julija 1987 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov ( 35 ), je varstvo potrošnikov in vzpostavitev pogojev konkurence med mlečnimi izdelki in konkurenčnimi izdelki na področju poimenovanja izdelkov, označevanja in oglaševanja, s katerimi bi se bilo mogoče izogniti izkrivljanju. Uredba Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi proizvodi za konzumno mleko ( 36 ) določa pravila, katerih namen je jamčiti za visoko kakovost konzumnega mleka in izdelkov, ki ustrezajo potrebam in željam potrošnikov, ter tako stabilizirati zadevni trg in potrošnikom zagotoviti visokokakovostno konzumno mleko. Uredba Sveta (ES) št. 2991/94 z dne 5. decembra 1994 o določitvi standardov za mazave maščobe ( 37 ) določa tržne standarde za mleko in nemlečne izdelke z jasno in razločno razvrstitvijo, skupaj s pravili o označevanju. V skladu s cilji te uredbe bi bilo treba ta pravila ohraniti. (52) V sektorjih jajc in perutnine obstajajo določbe o tržnih standardih, v nekaterih primerih pa tudi o proizvodnji. Te določbe so vsebovane v Uredbi Sveta (ES) št. 1028/2006 z dne 19. junija 2006 o tržnih standardih za jajca ( 38 ), Uredbi Sveta (EGS) št. 1906/90 z dne 26. junija 1990 o določenih tržnih standardih za perutnino ( 39 ) in Uredbi Sveta (EGS) št. 2782/75 z dne 29. oktobra 1975 o pridelavi in trgovanju z valilnimi jajci in piščanci domače perutnine ( 40 ). Bistvena pravila iz teh uredb bi bilo treba vključiti v to uredbo. (53) Uredba (ES) št. 1028/2006 določa, da bi se morali tržni standardi za jajca načeloma uporabljati za vsa jajca kokoši vrste Gallus gallus, ki se tržijo v Skupnosti, praviloma pa za tudi tista jajca, ki so namenjena izvozu v tretje države. Prav tako razlikuje med jajci, ki so primerna za neposredno prehrano ljudi, in med jajci, ki niso primerna za neposredno prehrano ljudi, in sicer tako, da oblikuje dva kakovostna razreda jajc in predpisuje določbe za zagotavljanje ustrezne obveščenosti potrošnika glede kakovostnih in masnih razredov ter uporabljenega načina reje. Nenazadnje ta uredba določa posebna pravila za jajca, uvožena iz tretjih držav, v skladu s katerimi je s posebnimi določbami, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, mogoče upravičiti odstopanja od tržnih standardov, če se zagotovi njihovo enakovrednost z zakonodajo Skupnosti. (54) Uredba (EGS) št. 1906/90 določa, da bi se tržni standardi načeloma morali uporabljati za nekatere vrste perutninskega mesa, ki je primerno za človeško prehrano in se trži v Skupnosti, ter da se za perutninsko meso, predvideno za izvoz v tretje države, tržni standardi ne bi smeli uporabljati. Ta uredba določa razvrščanje perutninskega mesa v dve kategoriji, in sicer glede na mesnatost, izgled in pogoje, pod katerimi bo meso na voljo za prodajo. (55) V primeru majhnih količin bi državam članicam moralo biti v skladu s temi uredbami omogočeno, da iz uporabe teh tržnih standardov izvzamejo bodisi jajca bodisi perutninsko meso, ki ga proizvajalec potrošniku prodaja z različnimi oblikami neposredne prodaje. (56) Uredba (ES) št. 2782/75 vzpostavlja posebna pravila za trgovanje z valilnimi jajci in piščanci domače perutnine ter njihov prevoz ter za inkubacijo valilnih jajc. Ta uredba zlasti določa posamezno označevanje valilnih jajc, ki se uporabljajo za vzrejo piščancev, način pakiranja in vrsto embalaže za transport. Iz obvezne uporabe standardov, določenih v tej uredbi, pa izključuje majhne selekcijske in reprodukcijske centre. (57) V skladu s cilji te uredbe bi bilo treba ta pravila ohraniti vsebinsko nespremenjena. Nadaljnje določbe tehničnega značaja, ki jih vsebujejo te uredbe, pa bi morale biti obravnavane v okviru izvedbenih pravil, ki jih sprejme Komisija. (58) Kakor je doslej veljalo v okviru SUT za hmelj, je treba po vsej Skupnosti izvajati politiko kakovosti z izvajanjem določb o potrjevanju, skupaj s pravili, ki praviloma prepovedujejo trženje proizvodov, za katere ni bil izdan certifikat, ali uvoženih proizvodov, ki ne ustrezajo enakovrednim lastnostim pri kakovosti. (59) Opisi in opredelitve oljčnega olja in poimenovanje pomenijo bistveni element tržnega reda, ker določajo standarde kakovosti in potrošnikom zagotavljajo ustrezne informacije o proizvodu, in bi jih bilo treba ohraniti v tej uredbi. (60) Ena od navedenih shem pomoči, ki prispeva k uravnoteženju trga za mleko in mlečne izdelke in k stabiliziranju tržnih cen v navedenem sektorju, obsega shemo za pomoč za predelavo posnetega mleka v kazein in kazeinate, ki je določena v Uredbi (ES) št. 1255/1999. Uredba Sveta (EGS) št. 2204/90 z dne 24. julija 1990 o določitvi dodatnih splošnih pravil o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke glede sira ( 41 ) je določala pravila, ki se nanašajo na uporabo kazeina in kazeinatov pri proizvodnji sira, zaradi preprečevanja škodljivih učinkov, ki bi lahko temeljili na navedeni shemi pomoči, ob upoštevanju tveganja pri siru zaradi zamenjave s kazeinom ali kazeinati in z namenom stabilizirati trg. Ta pravila bi bilo treba vključiti v to uredbo. (61) Predelava nekaterih kmetijskih surovin v etilni alkohol je tesno povezana z gospodarno rabo teh surovin. To lahko prispeva k zvišanju njihove vrednosti in je lahko posebnega gospodarskega in socialnega pomena za gospodarstvo nekaterih regij Skupnosti, ali pa je lahko pomemben vir dohodka za proizvajalce zadevnih surovin. Omogoča tudi odstranitev proizvodov nezadovoljive kakovosti in kratkoročnih viškov, ki lahko v nekaterih sektorjih začasno povzročijo težave. (62) V sektorjih hmelja, oljčnega olja in namiznih oljk, tobaka in sviloprejk se zakonodaja zaradi doseganja ciljev politike osredotoča na različne načine organizacije, zlasti z namenom stabilizirati trge ter izboljšati in zagotoviti kakovost zadevnih proizvodov s skupnim ukrepanjem. Določbe, ki urejajo delovanje navedenega sistema organizacij, predvidevajo, da ta temelji na organizacijah, ki jih priznavajo države članice ali pod nekaterimi pogoji Komisija, v skladu z določbami, ki jih sprejme Komisija. Navedeni sistem je treba ohraniti in uskladiti doslej veljavne določbe. (63) Za podporo nekaterim dejavnostim medpanožnih organizacij, ki so zlasti zanimive glede veljavnih pravil SUT za tobak, je treba zagotoviti, da se uporaba pravil, ki jih medpanožna organizacija sprejme za svoje člane, pod določenimi pogoji razširi na vse proizvajalce in skupine, ki niso člani medpanožne organizacije, v eni regiji ali več. Enako bi moralo veljati glede drugih dejavnosti medpanožnih organizacij, ki so v splošnem gospodarskem ali tehničnem interesu tobačnega sektorja ter tako koristijo vsem podjetjem, ki delujejo v zadevnih panogah. Države članice in Komisija bi morale pri tem tesno sodelovati. Komisija bi morala imeti stalna nadzorna pooblastila zlasti glede sporazumov in usklajenih ravnanj, ki jih take organizacije sprejmejo. (64) Države članice se lahko odločijo, da v sektorjih, v katerih trenutna pravila določajo priznavanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, in v nekaterih drugih sektorjih priznajo tovrstne organizacije na podlagi nacionalne zakonodaje, če je to v skladu z zakonodajo Skupnosti. To možnost bi bilo zato treba pojasniti. Sprejeti bi bilo treba tudi pravila, ki bi navajala, da je priznanje proizvajalca ali medpanožnih organizacij v skladu s sedanjimi uredbami veljavno tudi po sprejetju te uredbe. (65) Enotni trg Skupnosti vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Skupnosti. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Skupnosti. Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj. (66) Spremljanje obsega trgovine s kmetijskimi proizvodi s tretjimi državami v SUT za žita, riž, sladkor, semena, oljčno olje in namizne oljke, lan in konopljo, goveje in telečje meso, mleko in mlečne izdelke, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca, perutninsko meso, žive rastline in etilni alkohol kmetijskega porekla je bilo doslej tako pri uvozu kakor pri izvozu predmet bodisi sistema obveznih dovoljenj bodisi sistema, ki Komisijo pooblašča, da predvidi zahteve za dovoljenja. (67) Spremljanje trgovinskih tokov je predvsem vprašanje upravljanja, ki se ga je treba lotiti na zelo prožen način. Na podlagi navedenega in glede na izkušnje, pridobljene v SUT, pri katerih je upravljanje dovoljenj že dodeljeno Komisiji, se zdi ustrezno razširiti ta pristop na vse sektorje, v katerih se uporabljajo uvozna in izvozna dovoljenja. Odločitev o uvedbi zahtev za dovoljenja mora sprejeti Komisija ob upoštevanju potrebe po uvoznih dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov. (68) V glavnem so carine, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v okviru sporazumov Svetovne trgovinske organizacije (STO), določene v skupni carinski tarifi. Vendar je za nekatere proizvode iz sektorja žit in riža treba zaradi uvedbe dodatnih mehanizmov predvideti možnost za sprejetje odstopanj. (69) Da se preprečijo škodljivi učinki na trg Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, bi bilo treba pri uvozu teh proizvodov zaračunati dodatno dajatev, če so izpolnjeni nekateri pogoji. (70) Pod nekaterimi pogoji je ustrezno Komisijo pooblastiti za odprtje in upravljanje uvoznih tarifnih kvot, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s Pogodbo, ali drugih aktov Sveta. (71) Cilj Uredbe Sveta (EGS) št. 2729/75 z dne 29. oktobra 1975 o uvoznih prelevmanih za mešanice žit, za riž in za lomljeni riž ( 42 ) je zagotoviti pravilno delovanje sistema carin pri uvozu mešanic žit, riža in lomljenega riža. Ta pravila bi bilo treba vključiti v to uredbo. (72) Med Skupnostjo in tretjimi državami je bilo sklenjenih več preferencialnih ureditev dostopa na trg, ki tem državam dovoljujejo izvoz trsnega sladkorja v Skupnost pod ugodnimi pogoji. SUT za sladkor je ustvarila razmere za razvoj potreb rafinerij po sladkorju za prečiščevanje in pod nekaterimi pogoji za pridržanje uvoznih dovoljenj za specializirane uporabnike pomembnih količin uvoženega surovega trsnega sladkorja, ki se v Skupnosti štejejo za stalne rafinerije. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (73) Da bi preprečili motnje v SUT za konopljo za vlakna, ki bi jih povzročili prepovedani pridelki, je ustrezna uredba predvidela nadzor nad uvozom konoplje in semena konoplje, tako da se zagotovi ustreznost takih proizvodov glede vsebnosti tetrahidrokanabinola. Poleg tega je za uvoz semen konoplje, ki niso namenjena setvi, veljal nadzorni sistem, ki zagotavlja sistem dovoljenj za zadevne uvoznike. Te določbe bi bilo treba ohraniti. (74) Na področju proizvodov sektorja hmelja se v vsej Skupnosti upošteva politika kakovosti. Za uvožene proizvode bi bilo treba določbe, ki naj zagotovijo, da se uvozijo samo proizvodi, ki ustrezajo enakovrednim lastnostnim proizvodov najnižje zahtevane kakovosti, vključiti v to uredbo. (75) Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Skupnosti. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih razmerah izkazal kot neustrezen. Da v takšnih primerih trg Skupnosti ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Skupnost zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti. (76) Da se zagotovi pravilno delovanje SUT in zlasti da se preprečijo motnje na trgih, je bila v SUT za številne proizvode običajno predvidena možnost prepovedi uporabe postopka aktivnega in pasivnega oplemenitenja. To možnost bi bilo treba ohraniti. Izkušnje poleg tega kažejo, da je treba v primerih, kadar so na trgih motnje ali trgom grozijo motnje zaradi uporabe teh postopkov, sprejeti ukrepe brez odlašanja. Komisija bi zato morala imeti ustrezna pooblastila. Zato je primerno, da ima Komisija v takih okoliščinah možnost opustitve uporabe postopkov aktivnega in pasivnega oplemenitenja. (77) Določbe o odobritvi nadomestil za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Skupnosti in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi Skupnosti v STO, bi morale zajamčiti udeležbo Skupnosti v mednarodni trgovini z nekaterimi proizvodi, ki spadajo v to uredbo. Subvencionirani izvozi bi morali biti omejeni glede vrednosti in količine. (78) Upoštevanje vrednostnih omejitev bi bilo treba zagotoviti ob določitvi izvoznih nadomestil s spremljanjem plačil na podlagi pravil v zvezi z EKJS. Spremljanje se lahko olajša z obvezno vnaprejšnjo določitvijo izvoznih nadomestil in z možnostjo, da se pri diferenciranih izvoznih nadomestilih dopusti sprememba navedenega namembnega kraja znotraj geografskega območja, za katerega se uporablja enotna stopnja izvoznega nadomestila. Pri spremembi namembnega kraja se plača izvozno nadomestilo, ki se uporablja za dejanski namembni kraj in je navzgor omejeno z zneskom, ki se uporablja za vnaprej določen namembni kraj. (79) Upoštevanje količinskih omejitev bi bilo treba zagotoviti z zanesljivim in učinkovitim sistemom spremljanja. Zato bi morala biti odobritev izvoznih nadomestil odvisna od predložitve izvoznega dovoljenja. Izvozna nadomestila bi bilo treba odobriti v okviru razpoložljivih omejitev, odvisno od posamezne okoliščine za vsak zadevni proizvod. Izjeme pri tem pravilu bi smele biti dovoljene samo za predelane proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi in za katere se ne uporabljajo količinske omejitve. Predvideti bi bilo treba odstopanje od strogega upoštevanja pravil upravljanja, kadar ni verjetno, da bi izvoz, ki je upravičen do izvoznih nadomestil, presegel določene količine. (80) Za izvoz živega goveda bi bilo treba sprejeti določbo, da so izvozna nadomestila dodeljena in izplačana le, če so upoštevane določbe iz zakonodaje Skupnosti, ki se nanašajo na dobro počutje živali, in zlasti tiste, ki se nanašajo na zaščito živali med prevozom. (81) Kmetijski proizvodi so v nekaterih primerih lahko upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretje države, če izpolnjujejo nekatere zahteve in/ali cenovne pogoje. Za zagotovitev pravilne uporabe takšnega sistema je potrebno upravno sodelovanje med organi tretje države uvoznice in Skupnostjo. V ta namen bi moral proizvode spremljati certifikat, izdan v Skupnosti. (82) Izvoz cvetnih čebulic v tretje države je velikega gospodarskega pomena za Skupnost. Nadaljevanje in povečevanje tega izvoza je mogoče zagotoviti s stabilizacijo cen v tej trgovini. Zato bi bilo treba predvideti najnižje izvozne cene zadevnih proizvodov. (83) V skladu s členom 36 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s pravili o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določi Svet v okviru člena 37(2) in (3) Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu. V različnih SUT je bilo določeno, da se določbe o državni pomoči v veliki meri uporabljajo. Uporaba zlasti pravil Pogodbe, ki se nanašajo na podjetja, je bila nadalje opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi ( 43 ). V skladu s ciljem oblikovati celovit sklop pravil tržne politike je ustrezno vključiti zadevne določbe v to uredbo. (84) Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 81 Pogodbe ter na zlorabo prevladujočega položaja, bi bilo treba uporabljati za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi, če njihova uporaba ne ovira delovanja nacionalnih organizacij kmetijskih trgov ali ne ogroža izpolnjevanje ciljev SKP. (85) Posebna pozornost je posvečena organizacijam kmetov, katerih cilj je zlasti skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco ali ogroža izpolnjevanje ciljev iz člena 33 Pogodbe. (86) Da bi ne bil ogrožen razvoj SKP ter bi bila hkrati zagotovljena pravna varnost in nediskriminatorna obravnava zadevnih podjetij, mora imeti Komisija izključno pristojnost, ki jo mora nadzorovati Sodišče, da ugotovi, ali so sporazumi, sklepi in ravnanja iz člena 81 Pogodbe v skladu s cilji SKP. (87) Pravilno delovanje enotnega trga na podlagi skupnih cen bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato bi bilo treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za proizvode, zajete v to uredbo. V nekaterih okoliščinah bi morale biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, pa mora biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in jim predlagati primerne ukrepe. (88) Od pristopa lahko Finska in Švedska zaradi posebnega gospodarskega položaja proizvodnje in trženja severne jelenjadi in proizvodov iz severne jelenjadi dodelita pomoč za ta sektor. Poleg tega pa Finska lahko zaradi posebnih podnebnih razmer na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen in za določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem. Te izjeme je treba ohraniti. (89) V državah članicah, v katerih se bo kvota za sladkor občutno zmanjšala, bodo imeli pridelovalci sladkorne pese velike težave s prilagajanjem. V takšnih primerih prehodna pomoč Skupnosti pridelovalcem sladkorne pese iz poglavja 10f naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 njihovih težav ne bo rešila v celoti. Zato bi bilo treba državam članicam, ki so svojo kvoto zmanjšale za več kakor 50 % kvote za sladkor, določene 20. februarja 2006 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006, dovoliti, da v obdobju izvajanja prehodne pomoči Skupnosti pridelovalcem sladkorne pese odobrijo državno pomoč. Da se prepreči, da bi države članice odobrile državno pomoč, ki bi presegla potrebe pridelovalcev sladkorne pese, bi morala biti za določitev celotnega zneska zadevne državne pomoči še vedno potrebna odobritev Komisije, razen v primeru Italije, kjer je bila največjo potrebo največjih pridelovalcev sladkorne pese zaradi prilagoditve tržnim pogojem po reformi ocenjena na 11 EUR na tono proizvedene sladkorne pese. Poleg tega bi bilo treba zaradi posebnih težav, ki se pričakujejo v Italiji, ohraniti ureditev, ki bo pridelovalcem sladkorne pese omogočala, da odobreno državno pomoč prejemajo neposredno ali posredno. (90) Na Finskem se sladkorna pesa prideluje v posebnih geografskih in podnebnih razmerah, kar bo poleg splošnih učinkov reforme sektorja sladkorja prispevalo k dodatnim negativnim vplivom na sektor. Zaradi tega bi bilo treba ohraniti določbo SUT za sladkor, ki tej državi članici dovoljuje, da svojim pridelovalcem sladkorne pese lahko trajno dodeljuje ustrezen znesek državne pomoči. (91) Glede na posebno stanje v Nemčiji, kjer se nacionalna pomoč trenutno dodeljuje velikemu številu manjših proizvajalcev alkohola po posebnih pogojih nemškega alkoholnega monopola, je treba v določenem obdobju dovoliti nadaljnje dodeljevanje take pomoči. Prav tako bi bilo treba na koncu tega obdobja predvideti poročilo Komisije o delovanju tega odstopanja, ki naj vključuje morebitne ustrezne predloge. (92) Če želi država članica na svojem ozemlju podpreti ukrepe za pospeševanje porabe mleka in mlečnih izdelkov v Skupnosti, bi bilo treba predvideti možnost financiranja takih ukrepov s promocijsko dajatvijo za proizvajalce mleka na nacionalni ravni. (93) Da bi se upošteval možen razvoj proizvodnje posušene krme, bi morala Komisija Svetu pred 30. septembrom 2008 na podlagi ocene SUT za posušeno krmo predložiti poročilo o tem sektorju. Poročilo bi morali po potrebi spremljati ustrezni predlogi. Poleg tega bi morala Komisija v rednih časovnih razmikih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o shemi pomoči, ki se uporablja za sektor čebelarstva. (94) Potrebne so ustrezne informacije o trenutnem stanju trga za hmelj v okviru Skupnosti in možnostih njegovega razvoja. Zaradi tega je treba predvideti obveznost registracije vseh pogodb glede dobav hmelja, proizvedenega v Skupnosti. (95) Pod nekaterimi pogoji in za nekatere proizvode je ustrezno predvideti ukrepe, ki jih je treba sprejeti, kadar se pojavijo motnje ali se bodo najverjetneje pojavile zaradi velikih sprememb cen na notranjem trgu ali glede kotacij ali cen na svetovnem trgu. (96) Vzpostaviti je treba okvir posebnih ukrepov za etilni alkohol kmetijskega porekla, s katerimi se lahko zbirajo gospodarski podatki in analizirajo statistične informacije zaradi spremljanja trga. Če je trg za etilni alkohol kmetijskega porekla na splošno povezan s trgom za etilni alkohol, morajo biti na voljo tudi informacije o trgu za etilni alkohol nekmetijskega porekla. (97) Stroške, ki jih imajo države članice zaradi obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe, financira Skupnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005. (98) Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje potrebnih ukrepov za reševanje specifičnih praktičnih problemov v nujnih primerih. (99) Ker se skupni trg za kmetijske proizvode neprestano razvija, bi se morale države članice in Komisija medsebojno obveščati o pomembnih spremembah. (100) Da bi se preprečile zlorabe katere koli od ugodnosti iz te uredbe, se take ugodnosti ne bi smele odobriti ali bi jih bilo treba glede na okoliščine umakniti, kadar se ugotovi, da so bili pogoji, potrebni za pridobitev katere koli od teh ugodnosti, ustvarjeni umetno in v nasprotju s cilji te uredbe. (101) Za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti, določenih v tej uredbi, sta nujna nadzor in v primeru neizpolnjevanja takih obveznosti uporaba upravnih ukrepov in kazni. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sprejme ustrezna pravila, vključno s tistimi, ki se nanašajo na povračilo neupravičenih izplačil in obveznosti poročanja držav članic, ki izhajajo iz uporabe te uredbe. (102) Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, bi praviloma morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 44 ). Vendar bi bilo treba v zvezi z nekaterimi ukrepi iz te uredbe, ki so povezani s pristojnostmi Komisije, ki zahtevajo hitro ukrepanje ali ki so popolnoma administrativne narave, Komisijo pooblastiti, da sama ukrepa. (103) Zaradi vključitve nekaterih elementov SUT za sadje in zelenjavo, za proizvode iz predelanega sadja in zelenjave ter za vino v to uredbo, bi bilo treba za te SUT sprejeti nekatere spremembe. (104) V to uredbo so vključene določbe, ki se nanašajo na veljavnost pravil o konkurenci iz Pogodbe. Te določbe so bile doslej vključene v Uredbo (ES) št. 1184/2006. Področje uporabe navedene uredbe bi bilo je treba spremeniti tako, da bi se njene določbe uporabljale le za proizvode, navedene v Prilogi I k Pogodbi, ki jih ta uredba ne zajema. (105) Ta uredba vključuje določbe, ki jih vsebujejo temeljne uredbe, navedene v uvodnih izjavah 2 in 3, razen tistih, ki so vsebovane v uredbah (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1493/1999. Poleg tega ta uredba vključuje določbe iz naslednjih uredb: — Uredbe Sveta (EGS) št. 2729/75 z dne 29. oktobra 1975 o uvoznih prelevmanih za mešanice žit, za riž in za lomljeni riž, — Uredbe Sveta (EGS) št. 2763/75 z dne 29. oktobra 1975 o splošnih pravilih za dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje prašičjega mesa ( 45 ), — Uredbe Sveta (EGS) št. 2782/75 z dne 29. oktobra 1975 o pridelavi in trgovanju z valilnimi jajci in piščanci domače perutnine, — Uredbe Sveta (EGS) št. 707/76 z dne 25. marca 1976 o priznavanju skupin proizvajalcev gojiteljev sviloprejk ( 46 ), — Uredbe Sveta (EGS) št. 1055/77 z dne 17. maja 1977 o skladiščenju in premikanju proizvodov, ki jih kupi intervencijska agencija ( 47 ), — Uredbe Sveta (EGS) št. 2931/79 z dne 20. decembra 1979 o odobritvi pomoči za izvoz kmetijskih proizvodov, ki so upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretjo državo ( 48 ), — Uredbe Sveta (EGS) št. 3220/84 z dne 13. novembra 1984, ki določa lestvico Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov, — Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 z dne 2. julija 1987 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov, — Uredbe Sveta (EGS) št. 3730/87 z dne 10. decembra 1987 o splošnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog imenovanim organizacijam za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, — Uredbe Sveta (EGS) št. 386/90 z dne 12. februarja 1990 o opravljanju nadzora pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski ( 49 ), — Uredbe Sveta (EGS) št. 1186/90 z dne 7. maja 1990 o razširitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslih goved, — Uredbe Sveta (EGS) št. 1906/90 z dne 26. junija 1990 o določenih tržnih standardih za perutnino, — Uredbe Sveta (EGS) št. 2204/90 z dne 24. julija 1990 o določitvi dodatnih splošnih pravil o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode glede sira, — Uredbe Sveta (EGS) št. 2077/92 z dne 30. junija 1992 o medpanožnih organizacijah in sporazumih na področju tobaka ( 50 ), — Uredbe Sveta (EGS) št. 2137/92 z dne 23. julija 1992 o lestvici Skupnosti za razvrščanje trupov ovc in določitvi standardne kakovosti Skupnosti za sveže ali hlajene trupe ovc, — Uredbe Sveta (ES) št. 2991/94 z dne 5. decembra 1994 o določitvi standardov za mazave maščobe, — Uredbe Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi proizvodi za konzumno mleko, — Uredbe Sveta (ES) št. 2250/1999 z dne 22. oktobra 1999 o tarifni kvoti za maslo s poreklom iz Nove Zelandije ( 51 ), — Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, — Uredbe Sveta (ES) št. 1028/2006 z dne 19. junija 2006 o tržnih standardih za jajca, — Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2006 z dne 24. julija 2006 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda. (106) Navedene uredbe bi zato bilo treba razveljaviti. Zaradi pravne varnosti in glede na številne akte, ki bodo s to uredbo razveljavljeni, in številne akte, ki bodo na podlagi teh aktov sprejeti ali spremenjeni, je primerno pojasniti, da razveljavitev ne vpliva na veljavnost pravnih aktov, sprejetih na podlagi razveljavljenega akta, ali sprememb drugih pravnih aktov zaradi razveljavitve. (107) Ta uredba naj bi se načeloma začela uporabljati 1. januarja 2008. Z namenom zagotoviti, da nove določbe te uredbe ne posegajo v tekoče tržno leto 2007/2008, bi bilo treba za sektorje, v katerih so predvidena tržna leta, določiti kasnejši datum začetka uporabe. Za zadevne sektorje bi se torej ta uredba morala začeti uporabljati od začetka tržnega leta 2008/2009. Zato bi se morale zadevne uredbe, ki urejajo te sektorje, uporabljati še naprej, in sicer do konca ustreznega tržnega leta 2007/2008. (108) Poleg tega bi bilo treba za nekatere druge sektorje, v katerih niso predvidena tržna leta, prav tako določiti kasnejši datum začetka uporabe, da se zagotovi mehak prehod iz obstoječih SUT na ureditev iz te uredbe. Zato bi se morale uredbe, ki urejajo obstoječe SUT za te sektorje, uporabljati če naprej, in sicer do kasnejšega datuma začetka uporabe, določenega v tej uredbi. (109) Pristojnost za sprejemanje vsebine, ki jo obravnava Uredba št. 386/90, se s to uredbo prenese na Komisijo. Prav tako ta uredba razveljavlja uredbe (EGS) št. 3220/84, (EGS) št. 1186/90, (EGS) št. 2137/92 in (ES) št. 1183/2006 medtem ko so zgolj nekatere določbe navedenih uredb vključene v to uredbo. Dodatne podrobnosti, ki jih trenutno vsebujejo navedene uredbe, bodo zato morala urejati izvedbena pravila, ki jih bo Komisija morala še sprejeti. Komisiji bi bilo treba za oblikovanje zadevnih pravil dati na razpolago nekaj več časa. Navedene uredbe bi se zato morale še naprej uporabljati, in sicer do 31. decembra 2008. (110) Naslednji akti Sveta so postali odvečni in bi jih bilo treba razveljaviti: — Uredba Sveta (EGS) št. 315/68 z dne 12. marca 1968 o določitvi standardov kakovosti za cvetoče čebulice, korenike in gomolje ( 52 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 316/68 z dne 12. marca 1968 o določitvi standardov kakovosti za sveže rezano cvetje in sveže okrasno listje ( 53 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 2517/69 z dne 9. decembra 1969 o določitvi nekaterih ukrepov za reorganizacijo proizvodnje sadja v Skupnosti ( 54 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 2728/75 z dne 29. oktobra 1975 o pomočeh za proizvodnjo in trgovino s krompirjevim škrobom in krompirjem za proizvodnjo škroba ( 55 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 1358/80 z dne 5. junija 1980 o določitvi orientacijske cene in intervencijske cene za odraslo govedo za tržno leto 1980/81 in o uvedbi razvrstitvene lestvice Skupnosti za trupe odraslega goveda ( 56 ), — Uredba Sveta (EGS) št. 4088/87 z dne 21. decembra 1987 o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin pri uvozu nekaterega cvetja s poreklom iz Cipra, Izraela in Jordanije ( 57 ), — Sklep Sveta z dne 20. novembra 1974 o spremljanju pretoka sladkorja (74/583/EGS) ( 58 ). (111) Prehod od ureditev, predvidenih v določbah in uredbah, ki jih ta uredba razveljavlja, lahko povzroči težave, ki jih ta uredba ne ureja. Za ureditev takšnih težav bi bilo treba Komisiji omogočiti, da sprejme prehodne ukrepe – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







VSEBINA DEL I UVODNE DOLOČBE DEL II NOTRANJI TRG NASLOV I TRŽNA INTERVENCIJA POGLAVJE I Javna intervencija in zasebno skladiščenje Oddelek I Splošne določbe Oddelek II Javna intervencija Pododdelek I Splošne določbe Pododdelek II Začetek odkupa Pododdelek III Intervencijska cena Pododdelek IV Prodaja iz intervencije Oddelek III Zasebno skladiščenje Pododdelek I Obvezna pomoč Pododdelek II Neobvezna pomoč Oddelek IV Skupne določbe POGLAVJE II Posebni intervencijski ukrepi Oddelek I Izredni ukrepi za podporo trga Oddelek II Ukrepi v sektorjih žit in riža Oddelek III Ukrepi v sektorju sladkorja Oddelek IV Prilagoditev oskrbe POGLAVJE III Sistemi omejevanja proizvodnje Oddelek I Splošne določbe Oddelek II Sladkor Pododdelek I Dodelitev in upravljanje kvot Pododdelek II Prekoračitev kvote Oddelek III Mleko Pododdelek I Splošne določbe Pododdelek II Dodelitev in upravljanje kvot Pododdelek III Prekoračitev kvote Oddelek IIIa KVote za krompirjev škrob Oddelek IV Postopkovna pravila v zvezi s kvotami za sladkor in mleko Oddelek IVa Obseg vinogradniških površin v vinskem sektorju Pododdelek I Nezakonite zasaditve Pododdelek II Prehodna ureditev pravic do zasaditve Pododdelek III Program izkrčitve POGLAVJE IV Sheme pomoči Oddelek I Pomoč za predelavo Pododdelek I Posušena krma Pododdelek II Lan in konoplja, gojena za vlakna Pododdelek III Krompirjev škrob Oddelek II Proizvodno nadomestilo Oddelek III Pomoči v sektorju mleka in mlečnih izdelkov Oddelek IIIa Pomoči v sektorju hmelja Oddelek IV Pomoči v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk Oddelek IVa Pomoči v sektorju sadja in zelenjave Pododdelek I Skupine proizvajalcev Pododdelek II Operativni skladi in operativni programi Pododdelek IIa Sistem razdeljevanja sadja v šolah Pododdelek III Postopkovne določbe Pododdelek IVb Podporni programi v vinskem sektorju Pododdelek I Uvodne določbe Pododdelek II Predložitev in vsebina podpornih programov Pododdelek III Posebni podporni ukrepi Pododdelek IV Postopkovne določbe Oddelek V Sklad skupnosti za tobak Oddelek VI Posebne določbe za sektor čebelarstva Oddelek VII Pomoči v sektorju sviloprejk NASLOV II PRAVILA V ZVEZI S TRŽENJEM IN PROIZVODNJO POGLAVJE I Pravila v zvezi s trženjem in pridelavo Oddelek I Pravila trženja Oddelek Ia Označbe porekla, geografske označbe in tradicionalni izrazi v vinskem sektorju Pododdelek I Označbe porekla in geografske označbe Pododdelek II Tradicionalni izrazi Oddelek Ib Označevanje in predstavitev v vinskem sektorju Oddelek II Pogoji za proizvodnjo Oddelek IIa Pravila pridelave v vinskem sektorju Pododdelek I Sorte vinske trte Pododdelek II Enološki postopki in omejitve Oddelek III Postopkovna pravila POGLAVJE II Organizacije proizvajalcev, medpanožne organizacije, organizacije izvajalcev Oddelek I Splošna načela Oddelek IA Pravila za organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije ter skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave Pododdelek I Poslovnik in priznanje organizacij proizvajalcev Pododdelek II Združenje organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev Pododdelek III Razširitev pravil na proizvajalce na gospodarskem območju Pododdelek IV Medpanožne organizacije v sektorju sadja in zelenjave Oddelek Ib Pravila o organizacijah pridelovalcev in medpanožnih organizacijah v vinskem sektorju Oddelek II Pravila o medpanožnih organizacijah v sektorju tobaka Oddelek IIA Pravila za organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije v sektorju mleka in mlečnih izdelkov Oddelek III Postopkovna pravila DEL III TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI POGLAVJE I Splošne določbe POGLAVJE II Uvoz Oddelek I Uvozna dovoljenja Oddelek II Uvozne dajatve in prelevmani Oddelek III Upravljanje uvoznih kvot Oddelek IV Posebne določbe za nekatere proizvode Pododdelek I Posebne določbe za uvoz v zvezi s sektorjema žit in riža Pododdelek II Preferencialni uvozni režim za sladkor Pododdelek III Posebne določbe za uvoz konoplje Pododdelek IV Posebne določbe za uvoz hmelja Pododdelek V Posebne določbe za uvoz vina Oddelek V Zaščitni ukrepi in aktivno oplemenitenje POGLAVJE III Izvoz Oddelek I Izvozna dovoljenja Oddelek II Izvozna nadomestila Oddelek III Upravljanje izvoznih kvot v sektorju mleka in mlečnih izdelkov Oddelek IV Posebne ugodnosti pri uvozu v tretje države Oddelek V Posebne določbe za žive rastline Oddelek VI Pasivno oplemenitenje DEL IV PRAVILA KONKURENCE POGLAVJE I Pravila za podjetja POGLAVJE II Pravila o državni pomoči DEL V POSEBNE DOLOČBE ZA POSAMEZNE SEKTORJE DEL VI SPLOŠNE DOLOČBE DEL VII IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE POGLAVJE I Izvedbene določbe POGLAVJE II Prehodne in končne določbe PRILOGA I SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 1(1) Del I: Žita Del II: Riž Del III: Sladkor Del IV: Posušena krma Del V: Semena Del VI: Hmelj Del VII: Oljčno olje in namizne oljke Del VIII: Lan in konoplja, gojena za vlakna Del IX: Sadje in zelenjava Del X: Proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave Del XI: Banane Del XII: Vino Del XIII: Živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje Del XIV: Surovi tobak Del XV: Goveje in telečje meso Del XVI: Mleko in mlečni izdelki Del XVII: Prašičje meso Del XVIII: Ovčje in kozje meso Del XIX: Jajca Del XX: Perutninsko meso Del XXI: Drugi proizvodi PRILOGA II SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 1(3) Del I: Etanol kmetijskega porekla Del II: Čebelji izdelki Del III: Sviloprejke PRILOGA III OPREDELITVE IZ ČLENA 2(1) Del I: Opredelitve v zvezi s sektorjem riža Del II: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja Del III: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem hmelja Del IIIa: Opredelitve pojmov v zvezi z vinskim sektorjem Del IV: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem govejega in telečjega mesa Del V: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem mleka in mlečnih izdelkov Del VI: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem jajc Del VII: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem perutninskega mesa Del VIII: Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem čebelarstva PRILOGA IV STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA A. Standardna kakovost za neoluščeni riž B. Standardne kakovosti za sladkor PRILOGA V LESTVICE SKUPNOSTI ZA RAZVRŠČANJE TRUPOV IZ ČLENA 42 A. Lestvica Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda B. Lestvica Skupnosti za razvrščanje trupov prašičev C. Lestvica Skupnosti za razvrščanje trupov ovac PRILOGA VI NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE od tržnega leta 2010/2011 dalje PRILOGA VII DODATNE KVOTE ZA IZOGLUKOZO IZ ČLENA 58(2) PRILOGA VIIa IZRAČUN ODSTOTKA, KI SE DOLOČI V SKLADU Z DRUGIM PODODSTAVKOM ČLENA 59(2) PRILOGA VIIb IZRAČUN ODSTOTKA, KI SE UPORABLJA ZA PODJETJA V SKLADU ZDRUGIM PODODSTAVKOM ČLENA 59(2) PRILOGA VIIc IZRAČUN KOEFICIENTA, KI SE DOLOČI V SKLADU S ČLENOM 52A(1) PRILOGA VIII PODROBNA PRAVILA O PRENOSU KVOT SLADKORJA ALI IZOGLUKOZE V SKLADU S ČLENOM 60 PRILOGA IX NACIONALNE KVOTE IN KOLIČINE REZERV ZA PRESTRUKTURIRANJE IZ ČLENA 66 PRILOGA X REFERENČNA VSEBNOST MAŠČOB IZ ČLENA 70 PRILOGA Xa KVOTE ZA KROMPIRJEV ŠKROB NA TRŽNO LETO, KOT JE DOLOČENO V ČLENU 84a PRILOGA Xb PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PODPORNE PROGRAME (IZ ČLENA 103N(1)) PRILOGA Xc PRORAČUNSKA DODELITEV ZA RAZVOJ PODEŽELJA (IZ ČLENA 190A(3)) PRILOGA Xd PRORAČUN ZA PROGRAM KRČENJA PRILOGA Xe POVRŠINE, KI JIH DRŽAVE ČLANICE LAHKO RAZGLASIJO ZA NEUPRAVIČENE DO PROGRAMA IZKRČITVE (IZ ČLENA 85U(1), (2) IN (5)) PRILOGA XI A.I Razdelitev maksimalnih zajamčenih količin za dolga lanena vlakna med državami članicami iz člena 94(1) A.II Razdelitev maksimalnih zajamčenih količin za tržno leto 2008/2009 za kratka lanena in konopljena vlakna med državami članicami iz člena 94(1a) A.III Cone, upravičene do pomoči iz člena 94a B. Razdelitev maksimalnih zajamčenih količin med državami članicami iz člena 89 PRILOGA XIa TRŽENJE MESA, PRIDOBLJENEGA IZ GOVEDA, STAREGA NAJVEČ DVANAJST MESECEV, V SKLADU S ČLENOM 113B I. Opredelitev pojmov II. Kategorizacija goveda, starega največ dvanajst mesecev, v klavnici III. Prodajne označbe IV. Obvezni podatki na etiketi V. Prostovoljni podatki na etiketi VI. Registracija podatkov VII. Uradni pregledi VIII. Meso, uvoženo iz tretjih držav IX. Kazni PRILOGA XIb KATEGORIJE PROIZVODOV VINSKE TRTE 1. Vino 2. Mlado vino, ki je še v vrenju 3. Likersko vino 4. Peneče vino 5. Kakovostno peneče vino 6. Kakovostno aromatično peneče vino 7. Gazirano peneče vino 8. Biser vino 9. Gazirano biser vino 10. Grozdni mošt 11. Delno prevreti grozdni mošt 12. Delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja 13. Zgoščeni grozdni mošt 14. Prečiščeni zgoščeni grozdni mošt 15. Vino iz sušenega grozdja 16. Vino iz prezrelega grozdja 17. Vinski kis Dodatek k Prilogi XIb Vinorodne cone PRILOGA XII OPREDELITVE POJMOV IN OZNAČEVANJE V ZVEZI Z MLEKOM IN MLEČNIMI IZDELKI IZ ČLENA 114(1) PRILOGA XIII TRŽENJE MLEKA ZA PREHRANO LJUDI IZ ČLENA 114(2) PRILOGA XIV TRŽNI STANDARDI ZA PROIZVODE IZ SEKTORJEV JAJC IN PERUTNINE IZ ČLENA 116 A. Tržni standardi za jajca kokoši vrste Gallus gallus B. Tržni standardi za perutninsko meso C. Tržni standardi za pridelavo in trgovanje z valilnimi jajci in piščanci domače perutnine PRILOGA XV TRŽNI STANDARDI, KI SE UPORABLJAJO ZA MAZAVE MAŠČOBE IZ ČLENA 115 Dodatek k Prilogi XV PRILOGA XVa OBOGATITEV, DOKISANJE IN RAZKISANJE V NEKATERIH VINORODNIH CONAH A. Omejitve za obogatitev B. Postopki obogatitve C. Dokisanje in razkisanje D. Postopki PRILOGA XVb OMEJITVE A. Splošno B. Sveže grozdje, grozdni mošt in grozdni sok C. Tipiziranje vin D. Stranski proizvodi PRILOGA XVI OPISI IN OPREDELITVE OLJČNEGA OLJA IN OLJA IZ OLJČNIH TROPIN IZ ČLENA 118 PRILOGA XVIa IZČRPEN SEZNAM PRAVIL, KI SE LAHKO V SKLADU S ČLENOM 125F IN ČLENOM 125 L RAZŠIRIJO NA PROIZVAJALCE NEČLANE PRILOGA XVII UVOZNE DAJATVE ZA RIŽ IZ ČLENOV 137 IN 139 PRILOGA XVIII SORTE RIŽA BASMATI IZ ČLENA 138 PRILOGA XIX DRŽAVE IZ ČLENOV 153(3) IN 154(1)(b) TER TOČKE 12 DELA II PRILOGE III PRILOGA XX SEZNAM BLAGA IZ SEKTORJEV ŽIT, RIŽA, SLADKORJA, MLEKA IN JAJC ZA POTREBE ČLENA 26(a)(ii) IN ZA ODOBRITEV IZVOZNIH NADOMESTIL IZ ODDELKA II POGLAVJA III DELA III Del I: Žita Del II: Riž Del III: Sladkor Del IV: Mleko Del V: Jajca PRILOGA XXI SEZNAM NEKATEREGA BLAGA, KI VSEBUJE SLADKOR, ZA POTREBE ODOBRITVE IZVOZNIH NADOMESTIL IZ ODDELKA II POGLAVJA III DELA III PRILOGA XXII KORELACIJSKE TABELE IZ ČLENA 202







DEL I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba vzpostavlja skupno ureditev trgov za proizvode, kakor so nadalje določeni v Prilogi I, v naslednjih sektorjih:

(a) žita, del I Priloge I;

(b) riž, del II Priloge I;

(c) sladkor, del III Priloge I;

(d) posušena krma, del IV Priloge I;

(e) semena, del V Priloge I;

(f) hmelj, del VI Priloge I;

(g) oljčno olje in namizne oljke, del VII Priloge I;

(h) lan in konoplja, del VIII Priloge I;

(i) sadje in zelenjava, del IX Priloge I;

(j) predelano sadje in zelenjava, del X Priloge I;

(k) banane, del XI Priloge I;

(l) vino, del XII Priloge I;

(m) žive rastline in cvetličarski proizvodi, del XIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor živih rastlin“);

(n) surov tobak, del XIV Priloge I;

(o) goveje in telečje meso, del XV Priloge I;

(p) mleko in mlečni izdelki, del XVI Priloge I;

(q) prašičje meso, del XVII Priloge I;

(r) ovčje in kozje meso, del XVIII Priloge I;

(s) jajca, del XIX Priloge I;

(t) perutninsko meso, del XX Priloge I;

(u) drugi proizvodi, del XXI Priloge I.

▼M10 —————

▼B

3. Ta uredba vzpostavlja posebne ukrepe za sektorje, kakor so navedeni in po potrebi nadalje opredeljeni v Prilogi II:

(a) etilni alkohol kmetijskega porekla, del I Priloge II (v nadaljnjem besedilu „sektor etilnega alkohola kmetijskega porekla“);

(b) čebelarski proizvodi, del II Priloge II (v nadaljnjem besedilu „sektor čebelarstva“);

(c) sviloprejke, del III Priloge II.

▼M3

4. Za krompir, svež ali ohlajen, z oznako KN 0701 se uporablja poglavje II dela IV.

▼B

Člen 2

Opredelitve pojmov

1. Za namene uporabe te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov v zvezi s posameznimi sektorji, kakor so navedene v Prilogi III.

2. Za namene te uredbe:

(a) „kmet“ pomeni kmeta, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1782/2003;

(b) „plačilna agencija“ pomeni organ ali organe, ki jih določi država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005.

(c) „intervencijska cena“ pomeni ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije.

Člen 3

Tržna leta

Določijo se naslednja tržna leta:

(a) od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan;

(b) od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za: (i) sektor posušene krme; (ii) sektorja sviloprejk;

(c) od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za: (i) sektor žit; (ii) sektor semen; (iii) sektor oljčnega olja in namiznih oljk; (iv) sektor lana in konoplje; (v) sektor mleka in mlečnih izdelkov;

▼M10

(ca) od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor;

▼B

(d) od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža;

(e) od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja.

▼M3

Za proizvode sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave tržna leta po potrebi določi Komisija.

▼B

Člen 4

Pooblastila Komisije

Kadar so Komisiji podeljena pooblastila, da ukrepa, in razen če v tej uredbi ni drugače določeno, Komisija ravna v skladu s postopkom iz člena 195(2).

Člen 5

Izvedbena pravila

Komisija lahko sprejme podrobna pravila za uporabo člena 2.

Komisija lahko spremeni opredelitve pojmov, ki se nanašajo na riž, določene v delu I Priloge III, in opredelitev „AKP/indijski sladkor“, določeno v točki 12 dela II navedene priloge.

Komisija lahko prav tako določi pretvorbene količnike za riž v različnih fazah predelave, stroške predelave in vrednost stranskih proizvodov.







DEL II

NOTRANJI TRG







NASLOV I

TRŽNA INTERVENCIJA







POGLAVJE I

Javna intervencija in zasebno skladiščenje







Oddelek I

Splošne določbe

Člen 6

Področje uporabe

1. To poglavje določa pravila, ki se nanašajo, kadar je to ustrezno, na odkup v okviru javne intervencije in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za sektorje:

(a) žit;

(b) riža;

(c) sladkorja;

(d) oljčnega olja in namiznih oljk;

(e) govejega in telečjega mesa;

(f) mleka in mlečnih izdelkov;

(g) prašičjega mesa;

(h) ovčjega in kozjega mesa.

2. Za namene tega poglavja:

(a) „žita“ pomeni žita, požeta v Skupnosti;

(b) „mleko“ pomeni kravje mleko, proizvedeno v Skupnosti;

▼M3 —————

▼B

(d) „smetana“ pomeni smetano, pridobljeno neposredno in izključno iz mleka.

Člen 7

Poreklo iz Skupnosti

Brez poseganja v člen 6(2) so samo proizvodi s poreklom iz Skupnosti upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje.

Člen 8

Referenčne cene

1. Za proizvode, za katere veljajo intervencijski ukrepi iz člena 6(1), se določijo naslednje referenčne cene:

▼M7

(a) za sektor žit 101,31 EUR na tono.

▼B

(b) za neoluščeni riž 150 EUR/t za standardno kakovost, kakor je opredeljeno v točki A Priloge IV;

(c) za sladkor: (i) za beli sladkor: — 541,5 EUR/t za tržno leto 2008/2009, — 404,4 EUR/t od tržnega leta 2009/2010; (ii) za surovi sladkor: — 448,8 EUR/t za tržno leto 2008/2009, — 335,2 EUR/t od tržnega leta 2009/2010. Referenčne cene, določene v točkah (i) in (ii), se uporabljajo za nepakirani sladkor, franko tovarna, standardne kakovosti, kakor je opredeljeno v točki B Priloge IV;

(d) za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR/t za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 42(1)(a);

(e) za sektor mleka in mlečnih izdelkov: (i) 246,39 EUR za 100 kg za maslo; ▼M3 ii) 169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu; ▼B

(f) za sektor prašičjega mesa 1 509,39 EUR/t za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov prašičev iz člena 42(1)(b): (i) trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E, kakor je določeno v točki B II Priloge V; (ii) trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R, kakor je določeno v točki B II Priloge V.

2. Referenčne cene za žita in riž, določene v točkah (a) in (b) odstavka 1, se nanašajo na prodajo na debelo za blago, dobavljeno v skladišče, pred raztovarjanjem. Te referenčne cene veljajo za vse intervencijske centre Skupnosti, določene v skladu s členom 41.

3. Svet lahko v skladu s postopkom iz člena 37(2) Pogodbe spremeni referenčne cene, določene v odstavku 1 tega člena, glede na razvoj dogodkov v proizvodnji in na trgih.

Člen 9

Poročanje o cenah na trgu za sladkor

Komisija vzpostavi informacijski sistem za cene na trgu za sladkor, vključno s sistemom za objavo ravni cen za trg za sladkor.

Sistem temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo belega sladkorja ali drugi gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije se obravnavajo zaupno.

Komisija zagotovi, da objavljene informacije ne omogočijo prepoznavanja cen posameznih podjetij ali gospodarskih subjektov.







Oddelek II

Javna intervencija







Pododdelek I

Splošne določbe

Člen 10

Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija

1. Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter dodatne zahteve in pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s členom 43:

▼C1

(a) navadno pšenico, durum pšenico, ječmen, koruzo in sirek;

▼B

(b) neoluščeni riž;

(c) beli ali surovi sladkor, če je bil zadevni sladkor proizveden v okviru kvote in proizveden iz pese ali trsa, pridelanih v Skupnosti;

(d) sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

(e) maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane v odobrenem podjetju Skupnosti z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

▼M3

(f) posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano iz mleka po pršnem postopku v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi.







▼M7

Pododdelek II

Začetek odkupa

Člen 11

Obdobja javne intervencije

Javna intervencija je na voljo:

(a) za žita od 1. novembra do 31. maja;

(b) za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija;

(c) za sladkor celotno tržno leto 2008/2009 in 2009/2010;

(d) za goveje in telečje meso med celotnim, katerim koli tržnim letom;

(e) za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 31. avgusta.

Člen 12

Začetek javne intervencije

1. V obdobjih iz člena 11 je javna intervencija:

(a) na voljo za navadno pšenico,

(b) na voljo za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek, neoluščeni riž, sladkor, maslo in posneto mleko v prahu do intervencijskih omejitev iz člena 13(1),

(c) dana na voljo s strani Komisije za govedino in teletino brez pomoči odbora iz člena 195(1), če je povprečna tržna cena za govedino in teletino v reprezentativnem obdobju v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov iz člena 42(1), pod 1 560 EUR/tono.

2. Javno intervencijo za govedino in teletino iz točke (c) odstavka 1 Komisija konča brez pomoči odbora iz člena 195(1), če v reprezentativnem obdobju niso več izpolnjeni pogoji iz navedene točke.

Člen 13

Omejitve intervencije

1. Javni intervencijski odkup se izvede v okviru naslednjih omejitev:

(a) za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž 0 ton za obdobja iz člena 11(a) oziroma (b);

(b) za sladkor 600 000 ton, izraženo v belem sladkorju, za vsako tržno leto;

(c) za maslo 30 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(e);

(d) za posneto mleko v prahu 109 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(e).

2. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena, se ne uporablja noben od drugih ukrepov skladiščenja iz členov 32, 52 in 63.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 za proizvode iz točk (a), (c) in (d) navedenega odstavka se lahko Komisija odloči, da javno intervencijo nadaljuje nad količinami iz navedenega odstavka, če tako zahtevajo razmere na trgu in zlasti razvoj tržnih cen.







Pododdelek III

Intervencijske cene

Člen 18

Intervencijske cene

1. Intervencijska cena:

(a) za navadno pšenico je enaka referenčni ceni za največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a);

(b) za maslo znaša 90 % referenčne cene za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(c);

(c) za posneto mleko v prahu je enaka referenčni ceni za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(d).

2. Intervencijske cene in količine za intervencijo določi Komisija z razpisnimi postopki za naslednje proizvode:

(a) navadno pšenico za zneske, ki presegajo največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a);

(b) trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž, ob uporabi člena 13(3);

(c) goveje in telečje meso;

(d) maslo za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(c), ob uporabi člena 13(3), in

(e) posneto mleko v prahu za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(d), ob uporabi člena 13(3).

V posebnih okoliščinah so lahko razpisni postopki omejeni na določene države članice ali regije države članice ter se intervencijske cene in količine za intervencijo določijo za državo članico ali za regijo države članice na podlagi evidentiranih povprečnih tržnih cen.

3. Najvišja cena odkupa, določena v skladu z razpisnimi postopki iz odstavka 2:

(a) za žita in neoluščeni riž ne sme biti višja od ustrezne referenčne cene;

(b) za govedino in teletino ne sme biti višja od povprečne tržne cene, evidentirane v državi članici ali regiji države članice, povečane za znesek, ki ga določi Komisija na podlagi objektivnih meril;

(c) za maslo ne sme biti višja od 90 % referenčne cene;

(d) za posneto mleko v prahu ne sme biti višja od referenčne cene.

4. Intervencijske cene iz odstavkov 1, 2 in 3:

(a) za žita ne posegajo v zvišanja ali znižanja cen zaradi kakovosti in

(b) se za neoluščeni riž po potrebi zvišajo ali znižajo, če se kakovost proizvodov, ponujenih plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki A Priloge IV. Poleg tega lahko Komisija določi zvišanje ali znižanje intervencijske cene, zato da zagotovi usmerjenost proizvodnje k določenim sortam.

5. Intervencijska cena za sladkor znaša 80 % referenčne cene, določene za tržno leto, ki sledi tržnemu letu, v katerem je bila ponudba predložena. Če pa se kakovost sladkorja, ponujenega plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki B Priloge IV, za katero je referenčna cena določena, se intervencijska cena ustrezno zviša ali zniža.

▼B







Pododdelek IV

Prodaja iz intervencije

Člen 25

Splošna načela

Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se izvede na način, s katerim se izogne morebitnim motnjam na trgu, zagotovi enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev, ob tem pa se upošteva obveznosti iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

Člen 26

Prodaja sladkorja

Za odkupljeni sladkor v okviru javne intervencije lahko plačilne agencije prodajajo sladkor le po ceni, ki je višja od referenčne cene, določene za tržno leto, v katerem se prodaja izvede.

Vendar Komisija lahko določi, da plačilne agencije:

(a) lahko prodajajo sladkor po ceni, ki je enaka referenčni ceni iz prvega odstavka ali nižja od nje, če je sladkor namenjen: (i) za živalsko krmo ali ▼M3 (ii) za izvoz bodisi brez nadaljnje obdelave ali po nadaljnji obdelavi v izdelke iz Priloge I k Pogodbi ali v blago iz dela III Priloge XX k tej uredbi; ali ▼M3 iii) za industrijsko uporabo iz člena 62. ▼B

(b) dajo na voljo nepredelan sladkor, ki ga hranijo za prehrano ljudi na notranjem trgu Skupnosti, dobrodelnim organizacijam – ki jih priznava zadevna država članica ali Komisija, kadar država članica ne prizna nobene take organizacije –, in sicer po ceni, ki je nižja od trenutne referenčne cene, ali brezplačno za namene razdeljevanja kot dela pomoči v posameznih nujnih primerih.

▼M15

Člen 27

Program za razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji

1. Ustanovi se program za leti 2012 in 2013, s katerim lahko organizacije, ki niso trgovska podjetja in ki jih imenujejo države članice, najbolj ogroženim osebam v Uniji razdeljujejo prehrambne proizvode. Za namen tega programa za razdeljevanje hrane se proizvodi dajo na voljo iz intervencijskih zalog oziroma se, če ni intervencijskih zalog, primernih za program za razdeljevanje hrane, prehrambni proizvodi kupijo na trgu.

Za namene programa za razdeljevanje hrane iz prvega pododstavka „najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, vključno z družinami ali skupinami, sestavljenimi iz takšnih oseb, ki so na podlagi meril upravičenosti, ki so jih sprejeli pristojni nacionalni organi, zabeležene ali priznane kot socialno in finančno odvisne ali so na podlagi meril, ki jih uporabljajo imenovane organizacije in ki jih potrdijo navedeni nacionalni pristojni organi, spoznane kot take.

2. Države članice, ki želijo sodelovati v programu za razdeljevanje hrane iz odstavka 1, Komisiji predložijo programe za razdeljevanje hrane, ki vsebujejo:

(a) podrobnosti o glavnih značilnostih in ciljih takšnih programov;

(b) imenovane organizacije;

(c) zahtevke za količine prehrambnih proizvodov, ki naj bi se razdelile vsako leto, ter druge ustrezne informacije.

Države članice prehrambne proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, vključno s prehransko vrednostjo in primernostjo za razdeljevanje. V ta namen lahko države članice dajo prednost prehrambnim proizvodom s poreklom iz Unije.

3. Komisija sprejme letne načrte na podlagi zahtevkov in drugih pomembnih informacij iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 2, ki jih predložijo države članice kot del njihovih programov za razdeljevanje hrane.

V vsakem letnem načrtu se določijo letne finančne odobritve Unije za vsako državo članico.

Ko prehrambni proizvodi, vključeni v letni načrt, v intervencijskih zalogah države članice, v kateri so takšni proizvodi potrebni, niso na voljo, Komisija v letnem načrtu določi, da se ti proizvodi v navedene države članice prenesejo iz držav članic, v katerih so v intervencijskih zalogah na voljo.

Komisija lahko v luči kakršnega koli pomembnega dogodka, ki vpliva na njegovo izvrševanje, letni načrt revidira.

4. Prehrambni proizvodi se imenovanim organizacijam izročijo brezplačno.

Prehrambni proizvodi se najbolj ogroženim osebam razdelijo:

(a) brezplačno ali

(b) po ceni, ki v nobenem primeru ni višja od tiste, ki temelji na stroških, ki imenovanim organizacijam nastanejo pri njihovem razdeljevanju in ki niso upravičeni stroški iz točk (a) in (b) drugega pododstavka odstavka 7.

5. Države članice, ki sodelujejo v programu za razdeljevanje hrane iz odstavka 1:

(a) Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju programov za razdeljevanje hrane;

(b) Komisijo pravočasno obveščajo o razvoju dogodkov, ki vplivajo na izvajanje programov za razdeljevanje hrane.

6. Unija financira upravičene stroške v okviru programa. Pomoč v posameznem proračunskem letu ne presega 500 milijonov EUR.

7. Upravičeni stroški v okviru programa so:

(a) stroški prehrambnih proizvodov, izročenih iz intervencijskih zalog;

(b) stroški prehrambnih proizvodov, kupljenih na trgu, in

(c) stroški prevoza prehrambnih proizvodov v intervencijskih zalogah med državami članicami.

V okviru finančnih sredstev, ki so na voljo za izvajanje letnih načrtov v posamezni državi članici, lahko pristojni nacionalni organi za upravičene štejejo naslednje stroške:

(a) stroške prevoza prehrambnih proizvodov v skladišča imenovanih organizacij;

(b) naslednje stroške, ki nastanejo imenovanim organizacijam, če so neposredno povezani z izvajanjem letnih načrtov: (i) upravne stroške; (ii) stroške prevoza med skladišči imenovanih organizacij in mesti končnega razdeljevanja ter (iii) stroške skladiščenja.

8. Države članice izvajajo upravni in fizični nadzor, s katerim zagotovijo, da se letni načrti izvajajo v skladu s pravili, ki se uporabljajo, in uvedejo kazni za nepravilnosti.

9. Na embalaži prehrambnih proizvodov, razdeljenih v okviru letnih načrtov, ter na mestih razdeljevanja se skupaj z emblemom Evropske unije jasno označijo besede „Pomoč Evropske unije“.

10. Program za razdeljevanje hrane iz odstavka 1 ne posega v nobene nacionalne programe za razdeljevanje prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam, ki se izvajajo v skladu z zakonodajo Unije.

▼B







Oddelek III

Zasebno skladiščenje







Pododdelek I

Obvezna pomoč

Člen 28

Proizvodi, ki so upravičeni do pomoči

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 43:

▼M3

(a) za: (i) nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; (ii) soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka.

▼M7 —————

▼M3

Člen 29

Pogoji in stopnja pomoči za maslo

Znesek pomoči za maslo določi Komisija glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog.

Kadar je v času odpreme iz skladišča na trgu neugodna sprememba, ki je ni bilo mogoče predvideti v času uskladiščenja, se pomoč lahko poveča.

▼M7 —————

▼B







Pododdelek II

Neobvezna pomoč

Člen 31

Proizvodi, ki so upravičeni do pomoči

1. Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 43:

(a) beli sladkor;

(b) oljčno olje;

(c) sveže ali ohlajeno meso odraslega goveda v obliki trupov, polovic, kompenziranih četrti, sprednjih četrti ali zadnjih četrti, razvrščenih v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 42(1);

▼M3 —————

▼M7 —————

▼B

(f) prašičje meso;

(g) ovčje in kozje meso.

Komisija lahko spremeni seznam proizvodov, določen v točki (c) prvega pododstavka, če razmere na trgu to zahtevajo.

▼M3

2. Komisija določi pomoč za zasebno skladiščenje iz odstavka 1 vnaprej ali z razpisnimi postopki.

▼M7 —————

▼B

Člen 32

Pogoji za dodelitev pomoči za beli sladkor

1. Če je zabeležena povprečna cena za beli sladkor v Skupnosti nižja od referenčne cene v reprezentativnem obdobju in bo na tej ravni verjetno ostala, takrat Komisija ob upoštevanju razmer na trgu lahko odobri pomoč za zasebno skladiščenje belega sladkorja podjetjem, ki jim je bila dodeljena kvota za sladkor.

2. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu z odstavkom 1, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 13, 52 ali 63.

Člen 33

Pogoji za dodelitev pomoči za oljčno olje

Komisija se lahko odloči, da pooblasti organe, ki dajejo zadostna jamstva in so jih odobrile države članice, da sklenejo pogodbe za skladiščenje oljčnega olja, ki ga tržijo, kadar gre za hude motnje na trgu v nekaterih regijah Skupnosti, med drugim tudi, kadar je zabeležena povprečna cena na trgu med reprezentativnim obdobjem nižja od:

(a) 1 779 EUR/t za ekstra deviško oljčno olje ali

(b) 1 710 EUR/t za deviško oljčno olje ali

(c) 1 524 EUR/t za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR/t za vsako dodatno stopnjo kislosti.

Člen 34

Pogoji za dodelitev pomoči za proizvode iz sektorja govejega in telečjega mesa

Kadar je povprečna tržna cena Skupnosti, zabeležena na podlagi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 42(1), nižja od 103 % referenčne cene in bo taka verjetno ostala, lahko Komisija odobri pomoč za zasebno skladiščenje.

▼M3 —————

▼M7 —————

▼B

Člen 37

Pogoji za dodelitev pomoči za prašičje meso

Kadar povprečna tržna cena Skupnosti za prašičje trupe, kakor je ugotovljena glede na cene, zabeležene v vsaki državi članici na reprezentativnih trgih Skupnosti in ovrednotene s koeficienti, ki odsevajo relativno velikost prašičje črede v vsaki državi članici, je in bo verjetno še naprej nižja kakor 103 % referenčne cene, se Komisija lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje.

Člen 38

Pogoji za dodelitev pomoči za ovčje in kozje meso

Komisija se lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje ob izjemno težkih tržnih razmerah za ovčje in kozje meso v enem ali več navedenih območij kotacije:

(a) v Veliki Britaniji;

(b) na Severnem Irskem;

(c) v kateri koli državi članici, ki se obravnava ločeno, razen v Združenem kraljestvu.







Oddelek IV

Skupne določbe

Člen 39

Pravila glede skladiščenja

1. Plačilne agencije ne smejo zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spadajo, skladiščiti proizvodov, ki so jih odkupile, razen če so predhodno pridobile dovoljenje Komisije.

Ozemlji Belgije in Luksemburga sta za namene tega člena obravnavani kot ena država članica.

2. Dovoljenje se izda, če je skladiščenje nujno potrebno in ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

(a) možnosti skladiščenja in zahtev glede skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in v drugih državah članicah;

(b) kakršnih koli dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in zaradi prevoza.

3. Dovoljenje za skladiščenje v tretji državi se izda le, če na podlagi meril, določenih v odstavku 2, skladiščenje v drugi državi članici povzroča precejšnje težave.

4. Podatki iz točke (a) odstavka 2 se pripravijo po posvetu z vsemi državami članicami.

5. Carine in drugi zneski, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru skupne kmetijske politike, ne veljajo za proizvode:

(a) ki se prevažajo po izdaji dovoljenja iz odstavkov 1, 2 in 3 ali

(b) ki so preneseni z ene plačilne agencije na drugo.

6. Vsaka plačilna agencija, ki ravna v skladu z odstavki 1, 2 in 3, je še naprej odgovorna za proizvode, skladiščene zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spada.

7. Če proizvodi, ki jih ima plačilna agencija zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spada, niso vrnjeni v navedeno državo članico, so prodani po cenah in pogojih, ki so določeni ali jih je treba določiti za kraj skladiščenja.

Člen 40

Pravila za razpisne postopke

Razpisni postopki vsem zadevnim osebam zagotavljajo enakost dostopa.

Pri izbiri razpisnih ponudb imajo prednost tiste, ki so najugodnejše za Skupnost. Vsekakor pa ni nujno, da temu sledi oddaja naročila.

Člen 41

Intervencijski centri

1. Komisija imenuje intervencijske centre v sektorjih žit in riža ter določi pogoje, ki veljajo zanje.

Komisija lahko za proizvode iz sektorja žit imenuje intervencijske centre za vsako žito.

2. Pri sestavljanju seznama intervencijskih centrov Komisija zlasti upošteva naslednje dejavnike:

(a) stanje centrov v območjih s presežki zadevnih proizvodov;

(b) razpoložljivost zadostnih prostorov in tehnične opreme;

(c) ugodene razmere z vidika prevoznih sredstev.

Člen 42

Razvrščanje trupov

1. Lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov se uporabljajo v skladu s pravili iz Priloge V v naslednjih sektorjih:

(a) govejega in telečjega mesa za trupe odraslega goveda;

(b) prašičjega mesa za trupe prašičev, ki niso bili uporabljeni za vzrejo.

Države članice lahko v sektorju ovčjega in kozjega mesa uporabljajo lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov za trupe ovac v skladu s pravili, določenimi v točki C Priloge V.

2. Inšpekcijo na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovc v imenu Skupnosti izvede inšpekcijski odbor Skupnosti, sestavljen iz strokovnjakov Komisije in strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice. Ta odbor o opravljenih pregledih poroča Komisiji in državam članicam.

Stroške opravljenih inšpekcij krije Skupnost.

Člen 43

Izvedbena pravila

Brez poseganja v posebna pooblastila Komisije, ki so ji podeljena z določbami tega poglavja, Komisija sprejme podrobna pravila za njegovo izvajanje, ki se lahko nanašajo zlasti na:

▼M7

(a) zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi za odkup v okviru javne intervencije iz člena 10, ali za katere je dodeljena pomoč za zasebno skladiščenje iz členov 28 in 31, zlasti glede na kakovost, kakovostne skupine, kakovostne razrede, kategorije, količine, pakiranje vključno z označevanjem, zgornjo mejo starosti, ohranitev, fazo proizvodov, na katere se intervencijska cena nanaša in trajanje zasebnega skladiščenja;

▼M7

(aa) spoštovanje največjih količin in količinskih omejitev iz člena 13(1) in člena 18(1)(a); v tem okviru se lahko Komisija z izvedbenimi pravili pooblasti, da zaključi odkup pri točno določeni ceni, sprejme koeficiente dodelitve, za navadno pšenico pa se preide na razpisni postopek iz člena 18(2), in sicer brez pomoči odbora iz člena 195(1);

▼B

(b) spremembe dela B Priloge IV;

(c) kadar ustrezno, lestvico za zvišanja ali znižanja cen, ki se uporabljajo;

(d) postopke in pogoje za plačilno agencijo pri prevzemu v javno intervencijo in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje, zlasti: (i) glede sklenitve in vsebine pogodb; (ii) glede trajanja obdobja zasebnega skladiščenja in pogojev, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo; (iii) glede pogojev, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo; (iv) glede države članice, kadar se lahko predloži zahteva za zasebno skladiščenje;

(e) sprejetje seznama reprezentativnih trgov iz člena 17 in 37;

(f) pravila glede pogojev za prodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti glede prodajnih cen, pogojev za odpremo iz skladišča, kadar je to ustrezno, glede nadaljnje uporabe ali namembnega kraja tako odpremljenih proizvodov, pregledov, ki jih je treba opraviti, in glede na okoliščine sistem varščin, ki ga je treba uporabiti;

(g) pripravo letnega načrta iz člena 27(1);

(h) pogoj za zbiranje na trgu Skupnosti iz člena 27(2);

(i) pravila, ki se nanašajo na dovoljenja iz člena 39, kolikor je to nujno potrebno vključno z odstopanji od pravil glede trgovine;

(j) pravila glede postopkov, ki jih je treba upoštevati pri uporabi razpisnih postopkov;

(k) pravila glede določitve intervencijskih centrov iz člena 41;

(l) pogoje, ki jih morajo izpolnjevati skladišča, v katerih se proizvodi lahko skladiščijo;

(m) lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov iz člena 39(1), zlasti za: (i) opredelitve pojmov; (ii) predstavitev trupa za namen poročanja cen v zvezi z razvrščanjem trupov odraslega goveda; (iii) ukrepe, ki jih morajo sprejeti klavnice, kakor je določeno v točki A(III) Priloge V: — vsa odstopanja iz člena 5 Direktive 88/409/EGS za klavnice, ki želijo svojo proizvodnjo omejiti na lokalni trg, — vsa odstopanja, ki se lahko odobrijo državam članicam na njihovo zahtevo za klavnice, v katerih se zakolje le malo goveda; (iv) pooblastitev držav članic, da ne uporabijo razvrstitvene lestvice za razvrščanje prašičjih trupov ter da poleg teže in vsebnosti pustega mesa uporabijo ocenjevalna merila; (v) pravila v zvezi s poročanjem cen nekaterih proizvodov s strani držav članic.







POGLAVJE II

Posebni intervencijski ukrepi







Oddelek I

Izredni ukrepi za podporo trga

Člen 44

Bolezni živali

1. Komisija lahko sprejme izredne ukrepe za podporo prizadetega trga, da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Skupnosti ali s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali.

Ukrepi, predvideni v prvem pododstavku, se uporabljajo za naslednje sektorje:

(a) govejega in telečjega mesa;

(b) mleka in mlečnih izdelkov;

(c) prašičjega mesa;

(d) ovčjega in kozjega mesa;

(e) jajc;

(f) perutnine.

2. Ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Sprejmejo se lahko le, kadar je zadevna država članica hitro sprejela/so zadevne države članice hitro sprejele veterinarske in sanitarne ukrepe, ki omogočajo hitro zajezitev, in samo v obsegu in za časovno obdobje, ki je nujno potrebno za podporo zadevnega trga.

Člen 45

Izguba zaupanja potrošnikov

Za sektorja perutninskega mesa in jajc lahko Komisija sprejme izredne ukrepe za podporo trga, da bi se upoštevale hude motnje na trgu, ki so neposredno nastale zaradi izgube zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za javno zdravje ali zdravje živali.

Navedeni ukrepi se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Člen 46

Financiranje

1. Za izredne ukrepe iz členov 44 in 45 Skupnost zagotovi delno financiranje, enako 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice.

Vendar pa Skupnost za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

2. Države članice zagotovijo, da kadar proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, to ne privede do izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.

▼M7 —————

▼B







Oddelek II

Ukrepi v sektorjih žit in riža

Člen 47

Posebni tržni ukrepi v sektorju žit

1. Kadar tako zahtevajo razmere na trgu, lahko Komisija za sektor žit sprejme posebne intervencijske ukrepe. Takšni intervencijski ukrepi se lahko zlasti sprejmejo, če se v eni ali več regij Skupnosti tržne cene znižajo ali jim grozi znižanje glede na intervencijsko ceno.

2. Komisija sprejme vrsto in uporabo posebnih intervencijskih ukrepov ter pogoje in postopke za prodajo ali kateri koli drugi način prodaje proizvodov, za katere veljajo navedeni ukrepi.

Člen 48

Posebni tržni ukrepi v sektorju riža

1. Komisija lahko sprejme posebne ukrepe za:

(a) preprečevanje množične uporabe javne intervencije, kakor je določeno v oddelku II Poglavja I tega dela, v sektorju riža v nekaterih regijah Skupnosti;

(b) odpravo pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč.

2. Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega člena.







Oddelek III

Ukrepi v sektorju sladkorja

Člen 49

Minimalna cena sladkorne pese

1. Najnižja cena kvotne sladkorne pese je:

(a) 27,83 EUR na tono za tržno leto 2008/2