1997R0956 — SL — 28.07.1998 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:







Opomba: Ta konsolidirana različica vsebuje sklicevanja na evropsko obračunsko enoto in/ali eku, kar se od 1. januarja 1999 praviloma razume kot sklicevanje na euro – Uredba Sveta (EGS) št. 3308/80 (UL L 345, 20.12.1980, str. 1) in Uredba Sveta (ES) št. 1103/97 (UL L 162, 19.6.1997, str. 1).









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 956/97

z dne 29. maja 1997

o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 v zvezi s posebnimi ukrepi, ki se uporabljajo za predelane beluše







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo ( 1 ), in zlasti člena 10(4) Uredbe; ker člen 10 Uredbe (ES) št. 2201/96 določa posebne ukrepe za uveljavljanje pomembnih proizvodov na lokalni ali regionalni ravni, ki se soočajo z močno mednarodno konkurenco; ker beli beluši za predelavo izpolnjujejo te kriterije; ker poleg tega, v primeru belušev za predelavo, člen 10(3) določa dodelitev pavšalne pomoči na hektar, z namenom da bi olajšali uvedbo posebnih ukrepov; ker je treba določiti podrobna pravila za uporabo teh določil; ker je zaradi učinkovitosti potrebno izvajati ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti sektorja s pomočjo programov, ki jih je treba predlagati in uresničevati preko reprezentativnih združenj sestavljenih iz organizacij proizvajalcev in združenj predelovalcev in bi pogoji za njihovo reprezentativnost morali biti opredeljeni, tako glede na proizvodno območje, kot tudi na proizvodnjo v Skupnosti; ker je ob upoštevanju zahtev sektorja, treba določiti dve stopnji financiranja v Skupnosti, glede na vrsto ukrepa ki ga je potrebno financirati, kakor tudi glede na dva zgornja plafona v financiranju Skupnosti, odvisno od tega, kako reprezentativna so združenja; ker je z namenom da bi reprezentativnim združenjem olajšali izračun plafona, treba določiti način njegovega izračuna glede na vrednost proizvodnje reprezentativnih združenj v triletnem obdobju od 1994 do 1996; ker je v interesu dobrega upravljanja treba določiti informacije in dejavnosti, ki naj bi bile vključene v programe posebnih ukrepov, ukrepe ki jih je treba izključiti, roke za odobritev s strani držav članic ter postopek za morebitne spremembe programov; ker je treba predvideti enkratno plačilo predujma, z upoštevanjem ustreznih varščin ter za šest mesečnih plačil omejenih na 85 % vrednosti denarnega prispevka; ker je treba podrobno določiti, da se varščina sprosti, ko je plačana razlika denarnega prispevka; ker je potrebno dejavnosti združenj nadzorovati s pomočjo periodičnih poročil; ker je ob upoštevanju visoke stopnje odgovornosti, ki je zaupana reprezentančnim združenjem, treba določiti stroge postopke kontrole in svarilne kazni v primeru kršitev; ker je namen zagotoviti, da se pavšalna pomoč na hektar usmerja v področja, ki se stalno soočajo z močno mednarodno konkurenco, mora biti ta pomoč omejena na področja, ki so specializirana za proizvodnjo belih belušev za predelavo, posajenih najkasneje leta 1996, z minimalnim donosom in s sklenjeno pogodbo s predelovalcem; ker se pomoč dodeli za tri leta, je treba predvideti vložitev enega samega zahtevka za pomoč, ki bo potrjena za sledeča leta z izjavo o pridelovanju; ker je z namenom da bi se upoštevala omejitev pomoči na površino 9 000 ha, treba predvideti obveščanje Komisije o površinah za katere se vlagajo zahtevki za pomoč in da se določi koeficient znižanja, če bo ta maksimalna površina presežena; ker je v interesu, da bi imeli učinkovito pavšalno pomoč, treba določiti kontrolne postopke, ki zajemajo predelovalce in vključujejo obveznost svarilne kazni v primeru kršitev; ker Upravljalni odbor za predelano sadje in zelenjavo ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

Programi posebnih ukrepov

Člen 1

V tej uredbi:

(a) „reprezentativno združenje“ pomeni katero koli združenje, s kakršnim koli statusom, ki: — združuje, na eni strani, organizacije proizvajalcev iz členov 11 in 13 Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 ( 2 ) in/ali združenja organizacij proizvajalcev iz člena 16(3) navedene Uredbe in/ali skupine proizvajalcev s predhodnim priznanjem na podlagi člena 14 navedene Uredbe ter, na drugi strani, združenja predelovalcev, ki jih je priznala država članica, — obsega vsaj eno tretjino proizvodnje belih belušev namenjenih za predelavo, in predelanih, v katerem koli proizvodnem območju ter vsaj 15 % proizvodnje Skupnosti;

(b) „programi posebnih ukrepov“ pomenijo programe, ki trajajo štiri ali šest let, in jih morajo reprezentativna združenja predstaviti pred ►M1 30. junij 1999 ◄ , v smislu posebnih ukrepov iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 2201/96;

(c) „vrednost tržene proizvodnje“ pomeni povprečno letno vrednost belih belušev, ki so jo proizvajalci, ki pripadajo organizacijam proizvajalcev reprezentativnega združenja, dostavili za predelavo v letih 1994, 1995 in 1996.

Člen 2

Programe posebnih ukrepov, ki se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 2201/96 in v skladu s to uredbo, bo Skupnost financirala do 60 % dejanskih stroškov, ki bodo nastali v okviru programa ukrepov iz člena 10(1)(a), (b) in (d) Uredbe (ES) št. 2201/96, in 40 % za ukrepe, ki so opisani v točki (c) in (e) istega člena.

Skupno financiranje za celotno obdobje prijave programa ne sme presegati 25 % vrednosti tržene proizvodnje. Ta odstotek se bo povečal na 35 % za reprezentativna združenja, katerih proizvodnja znaša več kot 50 % proizvodnje Skupnosti.

Člen 3

1. Programi posebnih ukrepov bodo zadevali zlasti enega ali več ukrepov, naštetih v drugem pododstavku člena 10(1) Uredbe (ES) št. 2201/96. Programi bodo vsebovali potrebne elemente za zagotovitev izboljšanja konkurenčnosti proizvoda do konca njihove prijave.

2. Programi posebnih ukrepov bodo vsebovali vsaj sledeče podatke:

(a) ime in naslov organizacij, ki so se združile z namenom da bi uresničevale program; dokazilo o reprezentativnosti združenja v skladu s točko (a) člena 1 in zagotovitev o obveščanju glede vseh sprememb, ki vplivajo na reprezentativnost; zadnje poročilo o dejavnosti udeleženih organizacij, in kadar to pride v poštev, akt o ustanovitvi združenja ali interna pravila združenja; imenovanje posameznika, ki je odgovoren za predstavitev in uresničevanje programa;

(b) njihovo trajanje;

(c) opis začetnega položaja, zlasti kar zadeva proizvodni postopek in opremo;

(d) cilje programa, z upoštevanjem napovedi za proizvodnjo in prodajo; povezavo s količinami, ki jih zajema program;

(e) dejavnosti, ki jih je treba opraviti in sredstva, ki jih je treba uporabiti za doseganje ciljev;

(f) finančni vidik: vrednost tržene proizvodnje in ocenjena višina finančnega prispevka Skupnosti; proračun in časovni razpored za uresničevanje ukrepov.

3. V programe ukrepov niso vključeni:

(a) administrativni ali operativni stroški, razen kjer je to povezano z uresničevanjem programa;

(b) surovine, ki se proizvajajo zunaj Skupnosti ali končni proizvodi, ki jih niso proizvedle članice reprezentativnega združenja;

(c) dodatki na dohodek ali cene;

(d) dejavnosti, ki bi lahko pripeljale do izkrivljanja konkurence v drugih poslovnih dejavnostih, ki jih opravljajo organizacije, ki pripadajo reprezentativnemu združenju; dejavnosti ali ukrepi ki posredno ali neposredno koristijo drugim poslovnim dejavnostim, ki jih te organizacije opravljajo, se financirajo v sorazmerju s tem, koliko jih uporablja panoga z beluši.

4. Programi posebnih ukrepov bodo sprejemljivi le, če jih bo spremljala:

(a) pisno zagotovilo s strani reprezentativnega združenja, da upošteva Uredbo (ES) št. 2201/96 in to Uredbo in da ne sprejema posredno ali neposredno dvojnega financiranja v Skupnosti ali v državi za ukrepe in/ali dejavnosti, ki se v skladu s to Uredbo uvrščajo med financiranje v okviru Skupnosti;

(b) dokaz o odprtju bančnega računa pri finančni ustanovi v državi članici kjer ima reprezentativno združenje svoj sedež, ki se bo uporabljal samo za posle, ki so povezani z uresničevanjem programa posebnih ukrepov.

Člen 4

1. Pristojni državni organi bodo sprejemali sklepe o programih posebnih ukrepov, ki bodo predstavljeni v roku treh mesecev od datuma, ko bo predložena popolna dokumentacija.

2. Pristojni državni organi bodo preverili:

(a) z vsemi ustreznimi sredstvi, vključno s kontrolo na kraju samem, natančnost podatkov, ki so predpisani na podlagi člena 3(2)(a), (c) in (f);

(b) usklajenost ciljev programov s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 2201/96;

(c) gospodarsko doslednost in tehnično kakovost programov, zanesljivost ocen, finančni načrt in načrtovanje njihovega uresničevanja.

3. Pristojni državni organi bodo, na primeren način

(a) odobrili programe, ki bodo zadostili zahtevam člena 10 Uredbe (ES) št. 2201/96 in iz tega poglavja;

(b) zahtevali spremembe v programih; odobreni bodo samo tisti programi, ki bodo vsebovali zahtevane spremembe;

(c) zavrnili programe.

Pristojni državni organi bodo obvestili reprezentativna združenja, ki jih zadevajo ti sklepi. Komisiji bodo poslali povzetek odobrenih programov.

Člen 5

1. Stroški, ki bodo določeni v odobrenih programih smejo biti preseženi za največ 20 % pri vsakem ukrepu, pod pogojem da ni presežena skupna vrednost izdatkov; izvajanje programov se lahko nadaljuje, pod pogojem, da je zahteva za spremembe predložena v skladu z odstavkom 2, če je odstopanje večje od 5 % predvidenih izdatkov v okviru tega programa.

2. Reprezentativna združenja smejo zahtevati spremembe v programih posebnih ukrepov vsako leto najkasneje dva meseca pred obletnico dneva njihove odobritve.

Spremembe smejo vključevati podaljšanje trajanja programa za eno leto.

Zahteve za spremembe bodo poslane z vsemi spremnimi dokumenti.

Pristojni organi bodo sprejemali sklepe o zahtevah za spremembe programov v roku dveh mesecev po preučitvi predloženih spremnih dokumentov ter ob skrbnem upoštevanju kriterijev iz člena 4(2).

Člen 6

1. Od datuma odobritve programa posebnih ukrepov, smejo reprezentativna združenja predložiti en sam zahtevek za predujem.

Predujmi ne smejo presegati 30 % ocenjene vrednosti finančnega prispevka Skupnosti.

Predujmi se izplačajo, če se položi varščina, ki znaša 110 % predujma.

2. Varščine se položijo v skladu s pogoji, ki so določeni v Uredbi Komisije (EGS) št. 2220/85 ( 3 ). Varščina se sprosti ob plačilu razlike iz člena 7(2).

„Osnovna zahteva“ v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85 bo pokrivala izvedbo dejavnosti, ki so določene v programu posebnih ukrepov, ob upoštevanju obvez določenih v točki (a) člena 3(4) te Uredbe.

V primeru, da osnovne zahteve niso upoštevane ali v primeru resnega neizpolnjevanja obveznosti določenih v točki (a) člena 3(4), se varščina zaseže, brez poseganja v druge kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 2201/96.

Člen 7

1. Finančni prispevek Skupnosti za program bo vseboval šest mesečnih plačil in razliko.

Šest mesečnih plačil bo opravljeno na osnovi zahtevka s spremnimi dokumenti, ki izkazujejo dejanske izdatke, in vmesnim poročilom o napredovanju pri uresničevanju programa. Takšna plačila ne smejo presegati 85 % ocenjene vrednosti finančnega prispevka Skupnosti za program, z upoštevanjem zgornje meje iz člena 2. Prvi zahtevek za šestmesečno plačilo se vloži šest mesecev po odobritvi programa.

2. Zahtevek za plačilo razlike se predloži pristojnemu nacionalnemu organu najkasneje ob koncu četrtega meseca po datumu zaključka programa posebnih ukrepov. Spremljati ga morajo dokumenti, ki dokazujejo:

(a) dejanske izdatke v programu in dokazila, da je bil plačan lastni prispevek združenja, kakor tudi njegov izvor;

(b) dosežke programa v obliki končnega poročila, ki ga spremlja izdelana ocena, kjer je to primerno, ob pomoči strokovnega svetovalnega urada. Takšne ocene morajo potrditi izpolnitev ciljev, ki so jih zastavili programi in kjer je to primerno, predlagati nove ukrepe ali pristope.

3. Pristojni nacionalni organ bo opravil plačila določena v odstavkih 1 in 2 v roku 30 dni od datuma prejema zahtevka iz drugega pododstavka odstavka 1 ali zahtevka za plačilo razlike iz odstavka 2. Vendar sme odložiti plačilo, če se zahteva dodatno preverjanje.

Člen 8

1. Države članice bodo izvajale preglede organizacij, ki pripadajo reprezentativnim združenjem, da preverijo izpolnjevanje pogojev, za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti.

2. Pregledi se bodo nanašali na značilen vzorec vsakoletnih zahtevkov za plačilo. Vzorec mora predstavljati vsaj 10 % reprezentativnih združenj in 30 % skupne pomoči Skupnosti.

Če bodo pregledi razkrili pomembne nepravilnosti v regiji ali v delu regije, bodo pristojni organi opravili dodatne preglede med zadevnim letom in bodo povečali odstotek zahtevkov, ki jih je treba pregledati naslednje leto v tej regiji ali v delu regije.

3. Pristojni nacionalni organi bodo določili katera reprezentativna združenja je potrebno pregledati, zlasti na osnovi analize tveganja, ki upošteva:

(a) znesek finančnega prispevka Skupnosti;

(b) trend programov v odnosu na predhodno leto;

(c) ugotovitve pregledov iz preteklih let;

(d) druge parametre, ki jih morajo določiti države članice.

Člen 9

1. Od prejemnika se bo zahtevalo, da dvojno povrne neustrezno izplačani znesek in obresti, ki bodo obračunane na osnovi obdobja, ki bo preteklo med plačilom in povračilom s strani prejemnika, v primerih kjer bodo pregledi opravljeni v skladu s členom 8 pokazali da:

(a) so dejanski izdatki nižji kot znesek naveden v zahtevku za plačilo razlike;

(b) prispevek reprezentativnega združenja ni bil plačan; ali

(c) je bil program posebnih ukrepov uresničen na način, ki ne izpolnjuje pogojev za odobritev s strani zadevne države članice, brez poseganja v člen 5.

Veljala bo obrestna mera, ki jo uporablja Evropski monetarni inštitut za transakcije v ekujih objavljena v „C“ seriji Uradnega lista Evropskih skupnosti in veljavna na dan ko je bilo neustrezno plačilo izvršeno, z dodanimi tremi procenti odstotne točke.

2. Če je razlika med dejansko plačanim finančnim prispevkom Skupnosti in tistim, ki je dolgovan večja od 20 % dolgovanega prispevka, se bo od prejemnika zahtevalo, da odplača ves plačani prispevek, skupaj z obrestmi iz odstavka 1.

3. Povrnjeni zneski, skupaj z obračunanimi obrestmi, bodo izplačani pristojni plačilni agenciji ter bodo odšteti od izdatkov, ki jih je financiral Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

4. V primeru namerno dane napačne izjave ali kot posledica hude malomarnosti, bo zadevno reprezentativno združenje izključeno iz dodelitve finančnega prispevka Skupnosti.

5. Odstavki od 1 do 4 se uporabljajo brez poseganja v druge kazni, ki se sprejmejo v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 2201/96.







POGLAVJE II

Pavšalna pomoč

Člen 10

Pavšalna pomoč iz člena 10(3) Uredbe (ES) št. 2201/96 bo dodeljena v obdobju 1997, 1998 in 1999 za vse površine, ki bodo zasajene z belimi beluši za predelavo v proizvode pod tarifno oznako KN ex200560 00, pod pogojem da:

(a) so bili posajeni najkasneje leta 1996 ali, v primeru novih nasadov, nadomeščajo nasade, ki so obstajali na istem gospodarstvu v obdobju preteklih treh let;

(b) imajo donos vsaj 2 500 kg/ha, razen tisti, ki so bili posajeni manj kot eno leto;

(c) so predmet dobavne pogodbe s predelovalcem, ki obsega vsaj količino, ki je navedena v točki (d) in zajema zgoraj navedeno obdobje treh let ter zahteva zagotovilo od predelovalca, da sprejme potrebne preglede, ki so potrebni pri izvajanju pavšalne pomoči;

(d) bo vsaj 90 % količine belih belušev, ki se proizvedejo, dostavljeno predelovalcu in bo predelano.

Člen 11

1. Proizvajalec bo vložil en zahtevek za pavšalno pomoč, ki zajema celotno obdobje treh let, pri pristojnem organu, ki ga določi država članica za področje na katerem se nahajajo površine, in sicer najkasneje do 31. julija 1997.

Zahtevek mora vsebovati vsaj sledeče:

(a) površine, ki jih zajema zahtevek za pavšalno pomoč, s katastrsko oznako;

(b) količine, ki so bile pridelane v letu 1997;

(c) dokazilo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 10.

2. Za leto 1998 in 1999 bodo podatki, ki so navedeni v drugem pododstavku odstavka 1 dopolnjeni z izjavo o pridelku, ki se predloži najkasneje do 31. julija.

Člen 12

Države članice bodo najkasneje do 15. septembra 1997 sporočile Komisiji površino za katero so bili vloženi zahtevki za pavšalno pomoč.

Komisija bo obvestila države članice o celotni površini, ki jo zahtevki za pomoč zajemajo po vsej Skupnosti in bo, če bo presežena maksimalna površina področja določenega v členu 10(3) Uredbe (ES) št. 2201/96, določila redukcijski koeficient za površine, katerim bo podeljena pomoč, na podlagi posameznega zahtevka, tako da se skupna površina, ki izpolnjuje pogoje za pomoč ohrani na zgoraj določeni najvišji ravni.

Za leto 1997, bodo države članice izplačale pomoč v roku enega meseca od datuma, ko je bila posredovana ta informacija, ali če je to potrebno, od datuma objave koeficienta imenovanega v drugem odstavku v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Plačila za leto 1998 in 1999 bodo izvršena pred 30. septembrom.

Člen 13

Države članice bodo opravljale preglede na značilnih vzorcih zahtevkov za pomoč ali, kjer je to primerno, na predloženi izjavi o pridelku, določeni z ustreznim upoštevanjem povprečne površine gospodarstva, na površinah z belimi beluši za predelavo in geografski razpršenosti takšnih površin.

Vzorec mora predstavljati vsaj 10 % zahtevkov za pomoč ali, kjer je to primerno, izjav o pridelku, ter 30 % skupne pavšalne pomoči. Ti odstotki se bodo povečali na 15 % oz. 40 %, glede na tekoče leto, če se ugotovi pomembno število nepravilnosti.

Kjer je bil za preverjanje izbran zahtevek za pomoč ali, kjer je to primerno, izjava o pridelku, bo takšno preverjanje vključevalo ne le natančen pregled dokumentacije, temveč tudi preverjanje na gospodarstvu, vključno, kjer je to potrebno, meritev zadevne površine in preverjanje prostorov predelovalca, zlasti evidenco zalog.

Kjer imajo posestva tudi površine z beluši, ki so namenjeni za prodajo kot svež proizvod, bodo države članice ukrenile vse potrebno, da bi zagotovile skladnost s členom 10(d).

Člen 14

1. Od prejemnika se bo zahtevalo, da dvojno povrne preplačani znesek, skupno z obračunanimi obrestmi na osnovi obdobja, ki bo preteklo med plačilom in povračilom s strani prejemnika, v primerih kjer bodo pregledi opravljeni v skladu s členom 13 pokazali, da so bili zahtevki ali, kjer je to ustrezno, izjave o pridelku in spremni dokumenti, potvorjeni. Udeleženi proizvajalec in predelovalec bosta izločena iz financiranja Skupnosti v okviru člena 10 Uredbe (ES) št. 2201/96.

Veljala bo obrestna stopnja, ki jo uporablja Evropski monetarni inštitut za transakcije v ekujih objavljena v „C“ seriji Uradnega lista Evropskih skupnosti in veljavna na dan ko je bilo izvršeno preplačilo, z dodanimi tremi odstotnimi točkami.

2. Če je razlika med dejansko izplačano pavšalno pomočjo in dolgovano pomočjo večja od 20 % dolgovane pomoči, se bo od prejemnika zahtevalo, da odplača vso izplačano pomoč, skupaj z obrestmi iz odstavka 1.

3. Povrnjeni zneski, skupaj z obračunanimi obrestmi, bodo izplačani pristojni plačilni agenciji ter bodo odšteti od izdatkov, ki jih je financiral Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

4. Prvi, drugi in tretji odstavek se uporabljajo brez poseganja v druge kazni, ki se sprejmejo v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 2201/96.







POGLAVJE III

Končne določbe

Člen 15

Ta Uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta Uredba je v celoti obvezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.