2010R0185 — SL — 01.07.2014 — 014.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 185/2010 z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (Besedilo velja za EGP) (UL L 055, 5.3.2010, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 185/2010

z dne 4. marca 2010

o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 ( 1 ) ter zlasti člena 4(3) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 300/2008 mora Komisija sprejeti podrobne ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov iz člena 4(1) in splošnih ukrepov, ki dopolnjujejo skupne osnovne standarde iz člena 4(2) navedene uredbe. (2) Če so med njimi občutljivi varnostni ukrepi, je treba slednje obravnavati kot tajne podatke EU v smislu Sklepa Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika ( 2 ), kot je določeno v točki (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008, in se zato ne smejo objaviti. Te ukrepe je treba sprejeti ločeno s sklepom, naslovljenim na države članice. (3) Uredba (ES) št. 300/2008 se začne uporabljati v celoti z datumom, ki je določen v izvedbenih pravilih, sprejetih v skladu s postopki iz člena 4(2) in 4(3) te uredbe, vendar najpozneje 29. aprila 2010. Ta uredba se mora torej začeti uporabljati od 29. aprila 2010 za uskladitev uporabe Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. (4) Metode in tehnologije za zaznavanje tekočih eksplozivov se bodo skozi čas še razvile. Komisija bo po potrebi pripravila predloge za pregled tehnoloških in operativnih določb za pregledovanje tekočin, razpršil in gelov v skladu s tehnološkim razvojem in operativnimi izkušnjami na ravni Skupnosti in svetovni ravni. (5) Uredbe Komisije (ES) št. 1217/2003 z dne 4. julija 2003 o določitvi skupnih zahtev za nacionalne programe obvladovanja kakovosti na področju varnosti civilnega letalstva ( 3 ), (ES) št. 1486/2003 z dne 22. avgusta 2003 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varnosti civilnega letalstva ( 4 ), (ES) št. 1138/2004 z dne 21. junija 2004 o uvedbi skupne opredelitve kritičnih delov varnostnih območij omejenega gibanja na letališčih ( 5 ) in (ES) št. 820/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva ( 6 ), ki so vse izvajale Uredbo (ES) št. 2320/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva ( 7 ), je zato treba razveljaviti. (6) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva, ustanovljenega s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 300/2008 – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Cilj

Ta uredba določa podrobne ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki ogrožajo varovanje civilnega letalstva, in splošne ukrepe, ki dopolnjujejo skupne osnovne standarde.

Člen 2

Izvedbena pravila

1. Ukrepi iz člena 1 so opredeljeni v Prilogi.

2. V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 300/2008 nacionalni programi varovanja v civilnem letalstvu ustrezno upoštevajo to uredbo.

Člen 3

Razveljavitev

Uredbe (ES) št. 1217/2003, (ES) št. 1486/2003, (ES) št. 1138/2004 in (ES) št. 820/2008 se razveljavijo z 29. aprilom 2010.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 29. aprila 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporabljala v vseh državah članicah.









PRILOGA

1. VARNOST LETALIŠČA

1.0 SPLOŠNE DOLOČBE

1.0.1 Če ni drugače določeno, organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, pristojen v skladu z nacionalnim programom varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju.

1.0.2 V tem poglavju se šteje, da so del letališča tudi zrakoplov, avtobus, voziček za prtljago ali vsa druga prevozna sredstva ali prehod ali koridor iz terminala v zrakoplov. V tem poglavju „zavarovana prtljaga“ pomeni varnostno pregledano odhajajočo oddano prtljago, ki je fizično zaščitena, da se tako preprečuje vnos kakršnih koli predmetov.

1.0.3 Brez poseganja v merila za odstopanja, kot so določena v Uredbi (ES) št. 272/2009, lahko ustrezni organ dovoli posebne varnostne postopke ali izjeme za varovanje in varnost nadzorovanih območij letališč ob dnevih, ko ni več kot osem načrtovanih odhodnih letov, pod pogojem, da je treba natovoriti, raztovoriti, vkrcati ali izkrcati le en zrakoplov hkrati bodisi v kritičnem delu varnostnega območja omejenega gibanja ali na letališču, ki ne sodi na področje uporabe točke 1.1.3.

▼M17

1.0.4 „Predmeti, ki jih nosijo osebe, ki niso potniki“ so predmeti, namenjeni osebni uporabi osebe, ki jih nosi.

▼M19

1.0.5 Sklicevanja na tretje države v tem poglavju in, če je ustrezno, v ločenem sklepu Komisije vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja.

▼B

1.1 ZAHTEVE PRI NAČRTOVANJU LETALIŠČA

1.1.1 Meje

1.1.1.1 Meje med javnim delom letališča, nadzorovanim delom letališča, varnostnimi območji omejenega gibanja, kritičnimi deli in, kjer je primerno, razmejenimi območji morajo biti jasno razpoznavne na vsakem letališču, da se tako omogoči izvajanje ustreznega varnostnega nadzora na vsakem od teh območij.

1.1.1.2 Meja med javnim in nadzorovanim delom letališča mora biti fizična ovira, ki je jasno vidna širši javnosti in ki osebam onemogoča nepooblaščen dostop.

1.1.2 Varnostna območja omejenega gibanja

1.1.2.1 Varnostna območja omejenega gibanja vključujejo najmanj naslednje: (a) del letališča, do katerega imajo dostop varnostno pregledani odhajajoči potniki, in (b) del letališča, skozi katerega lahko gre varnostno pregledana odhajajoča oddana prtljaga oziroma v katerem se slednja lahko zadrži, razen če ne gre za zavarovano prtljago, ter (c) del letališča, namenjen za parkiranje zrakoplovov, predvidenih za vkrcanje ali natovarjanje.

1.1.2.2 Del letališča se šteje za varnostno območje omejenega gibanja najmanj za čas, ko potekajo dejavnosti iz točke 1.1.2.1. Ko je vzpostavljeno varnostno območje omejenega gibanja, se tik pred vzpostavitvijo takega območja izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Ta določba se šteje za izpolnjeno pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova.

1.1.2.3 Kadar koli so utegnile imeti dostop na varnostna območja omejenega gibanja nepooblaščene osebe, se čim prej izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Ta določba se šteje za izpolnjeno pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova.

1.1.3 Kritični deli varnostnih območij omejenega gibanja

1.1.3.1 Kritični deli se vzpostavijo na letališčih, na katerih ima več kot 40 oseb identifikacijsko priponko za letališče za dostop na varnostna območja omejenega gibanja.

1.1.3.2 Kritični deli vključujejo najmanj naslednje: (a) vse dele letališča, do katerih imajo dostop varnostno pregledani odhajajoči potniki, in (b) vse dele letališča, skozi katere lahko gre varnostno pregledana odhajajoča oddana prtljaga oziroma v katerih se slednja lahko zadrži, razen če ne gre za zavarovano prtljago. Del letališča se šteje za kritični del najmanj za čas, ko potekajo dejavnosti iz (a) ali (b).

1.1.3.3 Ko je vzpostavljen kritični del, se tik pred vzpostavitvijo takega dela izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Ta določba se šteje za izpolnjeno pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova.

▼M9

1.1.3.4 Kadar koli so nepregledane osebe ali potniki in člani posadke, ki prihajajo iz tretjih držav, ki niso naštete v Dodatku 4-B, utegnili imeti dostop do kritičnih delov, se čim prej izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Odstavek 1 se šteje za izpolnjenega pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova. Odstavek 1 se ne uporablja, kadar so imele dostop v kritične dele osebe, ki jih zajemata točki 1.3.2 in 4.1.1.7. V zvezi s potniki in člani posadke, ki prihajajo iz tretjih držav, ki niso naštete v Dodatku 4-B, se odstavek 1 uporablja samo za tiste kritične dele, ki se uporabljajo za varnostno pregledano oddano prtljago in/ali varnostno pregledane odhajajoče potnike, ki ne odhajajo na istem zrakoplovu kot ti potniki in člani posadke.

▼B

1.2 NADZOR DOSTOPA

1.2.1 Dostop do nadzorovanega dela letališča

1.2.1.1 Dostop do nadzorovanega dela letališča je dovoljen samo, če imajo osebe in vozila utemeljen razlog, da so tam. ►M17 Za vodene oglede po letališču v spremstvu pooblaščenih oseb velja, da imajo utemeljen razlog. ◄

1.2.1.2 Oseba, ki ji je dovoljen dostop do nadzorovanega dela letališča, mora imeti pri sebi pooblastilo.

1.2.1.3 Vozilo, ki mu je dovoljen dostop do nadzorovanega dela letališča, mora imeti nameščeno prepustnico za vozilo.

1.2.1.4 Osebe, ki so na nadzorovanem delu letališča, morajo kontrolorjem na zahtevo predložiti pooblastilo.

1.2.2 Dostop do varnostnih območij omejenega gibanja

1.2.2.1 Dostop do varnostnih območij omejenega gibanja je dovoljen samo, če imajo osebe in vozila utemeljen razlog, da so tam. ►M17 Za vodene oglede po letališču v spremstvu pooblaščenih oseb velja, da imajo utemeljen razlog. ◄

1.2.2.2 Oseba, ki ji je dovoljen dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, mora predložiti eno od naslednjih pooblastil: (a) veljaven vstopni kupon ali enakovredno dokazilo; ali (b) veljavno identifikacijsko priponko za člane posadke; ali (c) veljavno identifikacijsko priponko za letališče; ali (d) veljavno izkaznico pristojnega nacionalnega organa; ali (e) veljavno izkaznico organa za skladnost, ki jo priznava pristojni nacionalni organ. Dostop pa se lahko odobri tudi po pozitivni identifikaciji z biometričnim preverjanjem podatkov.

1.2.2.3 Vozilo, ki se mu dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, mora imeti nameščeno veljavno prepustnico za vozilo.

1.2.2.4 Vstopni kupon ali enakovredno dokazilo iz točke 1.2.2.2(a) se preveri, preden se osebi dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, da se tako z gotovostjo prepriča o njegovi veljavnosti. Identifikacijsko priponko/izkaznico iz točk 1.2.2.2(b)–(e) se preveri, preden se osebi dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, da se tako z gotovostjo prepriča o njeni veljavnosti in ujemanju z imetnikom. Kadar se uporablja biometrična identifikacija, se s preverjanjem zagotovi, da je oseba, ki skuša pridobiti dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, nosilka enega od dovoljenj iz točke 1.2.2.2 ter da je to dovoljenje veljavno in ni bilo onemogočeno.

1.2.2.5 Za preprečitev nepooblaščenega dostopa do varnostnih območij omejenega gibanja točke dostopa nadzoruje: (a) elektronski sistem, ki omejuje dostop na eno osebo hkrati, ali (b) pooblaščene osebe, ki izvajajo nadzor dostopa.

1.2.2.6 Preden se vozilu dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, se preveri prepustnico za vozilo ter tako zagotovi njeno veljavnost in ujemanje z vozilom.

1.2.2.7 Dostop do varnostnih območij omejenega gibanja je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.2.3 Zahteve za identifikacijske priponke Skupnosti za člane posadke in za letališče

1.2.3.1 Identifikacijska priponka člana posadke, zaposlenega pri letalskem prevozniku Skupnosti, in identifikacijska priponka za letališče se lahko izda samo osebi, ki ima operativno potrebo in je uspešno opravila preverjanje preteklosti v skladu s točko 11.1.3.

1.2.3.2 Identifikacijske priponke za člane posadke in za letališče se izdajajo za največ pet let.

1.2.3.3 Identifikacijska priponka osebe, ki preverjanja preteklosti ne opravi uspešno, se nemudoma prekliče.

1.2.3.4 Identifikacijska priponka se nosi na vidnem mestu vsaj takrat, kadar je imetnik na varnostnih območjih omejenega gibanja. Osebe, pristojne za izvajanje točke 1.5.1(c), opozorijo in po potrebi prijavijo osebo, ki ne nosi priponke na varnostnih območjih omejenega gibanja, razen na tistih območjih, kjer so prisotni potniki.

1.2.3.5 Identifikacijska priponka se nemudoma vrne izdajatelju: (a) na zahtevo izdajatelja, ali (b) ob prenehanju delovnega razmerja, ali (c) ob spremembi delodajalca, ali (d) ob spremembi potrebe po dostopu na območja, za katera je bilo pooblastilo dano, ali (e) ob poteku veljavnosti priponke, ali (f) ob odvzemu priponke.

1.2.3.6 Izdajatelja se nemudoma uradno obvesti o izgubi, kraji ali nevrnitvi identifikacijske priponke.

1.2.3.7 Elektronska priponka se po vrnitvi, poteku veljavnosti, odvzemu ali obvestilu o izgubi, kraji ali nevrnitvi nemudoma onemogoči.

1.2.3.8 Identifikacijske priponke Skupnosti za člane posadke in za letališče so prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.2.4 Dodatne zahteve za identifikacijske priponke Skupnosti za člane posadke

1.2.4.1 Identifikacijska priponka člana posadke, zaposlenega pri letalskem prevozniku Skupnosti, mora izkazovati: (a) ime in priimek ter fotografijo imetnika in (b) ime letalskega prevoznika in (c) besedo „crew“ v angleščini, ki se vključi najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe, ter (d) datum prenehanja veljavnosti, ki se vključi najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

1.2.5 Dodatne zahteve za identifikacijske priponke za letališče

1.2.5.1 Identifikacijska priponka za letališče mora izkazovati: (a) ime in priimek ter fotografijo imetnika in (b) ime in priimek delodajalca imetnika, če ni elektronsko programirana, in (c) ime bodisi izdajatelja ali letališča in (d) območja, za dostop do katerih je imetnik pooblaščen, ter (e) datum prenehanja veljavnosti, če ni elektronsko programirana. Imena in območja dostopa lahko nadomesti ustrezna identifikacija.

1.2.5.2 Za preprečitev zlorabe identifikacijskih priponk za letališče je vzpostavljen sistem, s katerim se ustrezno zagotovi zaznava poskusa uporabe priponk, ki so bile izgubljene ali ukradene ali niso bile vrnjene. Ob zaznavi se izvede ustrezen ukrep.

1.2.6 Zahteve za prepustnice za vozila

1.2.6.1 Prepustnica za vozilo se lahko izda le v primerih, ko je ugotovljena operativna potreba.

1.2.6.2 Prepustnica za vozilo mora biti specifična za vozilo in izkazovati: (a) območja, za dostop do katerih je vozilo pooblaščeno, in (b) datum prenehanja veljavnosti. Za elektronske prepustnice za vozila ni potrebno, da izkazujejo območja, za dostop do katerih je vozilo pooblaščeno, ali datum prenehanja veljavnosti, če so ti podatki elektronsko berljivi in preverjeni, preden je dovoljen dostop na varnostna območja omejenega gibanja.

1.2.6.3 Elektronska prepustnica za vozilo mora biti pritrjena na vozilo na način, ki zagotavlja njeno neprenosljivost.

1.2.6.4 Prepustnica za vozilo mora biti nameščena na vidnem mestu, kadar koli je vozilo na nadzorovanem delu letališča.

1.2.6.5 Prepustnica za vozilo se nemudoma vrne izdajatelju: (a) na zahtevo izdajatelja ali (b) kadar se vozilo ne bo več uporabljalo za dostop na nadzorovani del letališča ali (c) ob poteku veljavnosti prepustnice, razen če se ne razveljavi samodejno.

1.2.6.6 Izdajatelja je treba nemudoma uradno obvestiti o izgubi, kraji ali nevrnitvi prepustnice za vozilo.

1.2.6.7 Elektronska prepustnica za vozilo se po vrnitvi, poteku veljavnosti ali obvestilu o izgubi, kraji ali nevrnitvi nemudoma onemogoči.

1.2.6.8 Za preprečitev zlorabe prepustnic za vozila je vzpostavljen sistem, s katerim se ustrezno zagotovi zaznava poskusa uporabe prepustnic, ki so bile izgubljene ali ukradene ali niso bile vrnjene. Ob zaznavi se izvede ustrezen ukrep.

▼M9

1.2.6.9 Vozila, ki se uporabljajo samo na nadzorovanem delu letališča in nimajo dovoljenja za vožnjo po javnih cestah, so lahko izvzeta iz uporabe točk 1.2.6.2 do 1.2.6.8, če so na zunanji strani jasno označena kot operativna vozila za uporabo na navedenem letališču.

▼B

1.2.7 Dostop s spremstvom

1.2.7.1 Člani posadke, ki nimajo veljavne identifikacijske priponke za letališče, morajo imeti spremstvo vedno, kadar so na varnostnih območjih omejenega gibanja, razen na: (a) območjih, kjer so lahko prisotni potniki, in (b) območjih v neposredni bližini zrakoplova, s katerim so prispeli ali bodo odpotovali, ter (c) območjih, namenjenih za posadke . ►M9 , ter ◄ ▼M9 (d) razdaljah med terminalom ali točko dostopa in zrakoplovom, s katerim so člani osebja prispeli ali bodo odpotovali. ▼B

1.2.7.2 Izjemoma je lahko oseba izvzeta iz zahtev točke 1.2.5.1 in obveznosti v zvezi s preverjanji preteklosti, in sicer pod pogojem, da ima vedno, kadar je na varnostnih območjih omejenega gibanja, spremstvo. ►M17 Oseba je lahko izvzeta iz zahtev v zvezi s spremstvom, če ima ta oseba pooblastilo in veljavno identifikacijsko priponko za letališče. ◄

1.2.7.3 Spremljevalec mora: (a) imeti veljavno identifikacijsko priponko/izkaznico iz točke 1.2.2.2(c), (d) oziroma (e), in (b) biti pooblaščen za spremljanje na varnostnih območjih omejenega gibanja, in (c) imeti osebo oziroma osebe, ki jih spremlja, vedno v direktni vidni liniji, ter (d) ustrezno zagotoviti, da oseba oziroma osebe, ki jih spremlja, ne zagrešijo nobene kršitve varnosti.

1.2.7.4 Vozilo je lahko izvzeto iz zahtev točke 1.2.6 pod pogojem, da ima vedno, kadar je na nadzorovanem delu letališča, spremstvo.

▼M17

1.2.7.5 Če potnik ne potuje zaradi pogodbe za zračni prevoz, katere posledica je predaja vstopnega kupona ali enakovrednega dokumenta, je član posadke, ki spremlja takšnega potnika, lahko izvzet iz zahtev točke 1.2.7.3(a).

▼B

1.2.8 Druge izjeme

Druge izjeme so predmet določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.3 VARNOSTNI PREGLED OSEB, RAZEN POTNIKOV, IN NJIHOVIH OSEBNIH PREDMETOV

▼M10

1.3.1 Varnostni pregled oseb, razen potnikov, in njihovih osebnih predmetov

1.3.1.1 Osebe razen potnikov se varnostno pregledajo z eno od naslednjih metod: (a) ročno preiskavo; (b) prehodnim detektorjem kovin (WTMD); (c) psi za odkrivanje eksplozivov; (d) napravami za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD); (e) varnostnimi skenerji, ki ne uporabljajo ionizirajočega sevanja; ▼M12 (f) naprave za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD) v kombinaciji z detektorji kovin za ročno uporabo (HHMD).

▼M12

1.3.1.2 Za varnostni pregled oseb, ki niso potniki, se uporabljajo točke 4.1.1.3–4.1.1.6 in 4.1.1.10–4.1.1.11.

▼M10

1.3.1.3 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda ali pri nepredvidljivem izmenjevanju z ročnimi preiskavami, prehodnim detektorjem kovin ali varnostnimi skenerji.

1.3.1.4 Osebni predmeti, ki jih nosijo osebe razen potnikov, se varnostno pregledajo z eno od naslednjih metod: (a) ročno preiskavo; (b) rentgenskim aparatom; (c) sistemi za odkrivanje eksplozivov (EDS); (d) psi za odkrivanje eksplozivov; (e) napravami za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD).

▼M17

1.3.1.5 Točke 4.1.2.4–4.1.2.7 in 4.1.2.11 se uporabljajo za varnostni pregled osebnih predmetov, ki jih nosijo osebe razen potnikov.

▼M10

1.3.1.6 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda ali pri nepredvidljivem izmenjevanju z ročnimi preiskavami, rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksplozivov.

▼M19 —————

▼M10

1.3.1.8 Kadar je treba osebe, razen potnikov, in njihove osebne predmete stalno naključno varnostno pregledovati, pogostost določi pristojni organ na podlagi ocene tveganja.

1.3.1.9 Varnostni pregled oseb, razen potnikov, in njihovih osebnih predmetov je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

▼B

1.3.2 Izjeme in posebni postopki varnostnih pregledov

1.3.2.1 Pristojni organ lahko iz objektivnih razlogov osebam, razen potnikom, dovoli izvzetje iz varnostnih pregledov ali zanje predvidi posebne postopke varnostnih pregledov, če jih spremlja oseba, pooblaščena za spremljanje v skladu s točko 1.2.7.3.

1.3.2.2 Pregledane osebe, razen potnikov, ki začasno zapustijo kritične dele, se lahko ob vrnitvi izvzamejo iz varnostnih pregledov, če so bile pod stalnim nadzorom pooblaščenih oseb, ki zadostuje, da se ustrezno zagotovi, da osebe v te kritične dele ne vnesejo prepovedanih predmetov.

1.3.2.3 Izjeme in posebni postopki varnostnih pregledov so prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.4 PREISKAVA VOZIL

1.4.1 Vozila, ki vstopajo v kritične dele

1.4.1.1 Vsa vozila se pred vstopom v kritične dele preiščejo. Biti morajo zaščitena pred nezakonitim vmešavanjem od trenutka takoj po preiskavi do vstopa v kritične dele.

1.4.1.2 Voznik in drugi potniki med preiskavo ne smejo biti v vozilu. Svoje osebne predmete morajo vzeti iz vozila in odnesti s seboj na varnostni pregled.

1.4.1.3 Vzpostavljene morajo biti določene metodologije za zagotovitev naključnosti izbire območij preiskave.

1.4.1.4 Vozila, ki vstopajo v kritične dele, so prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.4.2 Vozila, ki vstopajo na varnostna območja omejenega gibanja, razen kritičnih delov

1.4.2.1 Voznik in drugi potniki med preiskavo ne smejo biti v vozilu. Svoje osebne predmete morajo vzeti iz vozila in odnesti s seboj na varnostni pregled.

1.4.2.2 Vzpostavljene morajo biti določene metodologije za zagotovitev naključnosti izbire vozil in območij preiskave.

1.4.2.3 Vozila, ki vstopajo na varnostna območja omejenega gibanja, razen kritičnih delov, so prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.4.3 Metode preiskave

1.4.3.1 Ročna preiskava obsega temeljit ročni pregled izbranih območij, vključno z vsebino, s katerim se ustrezno zagotovi, da na teh ni prepovedanih predmetov.

1.4.3.2 Kot dodatno sredstvo preiskave se lahko uporabljajo le naslednje metode: (a) psi za odkrivanje eksplozivov in (b) naprave za zaznavanje sledi eksplozivov.

1.4.3.3 Metode preiskave so prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.4.4 Izjeme in posebni postopki preiskav

1.4.4.1 Pristojni organ lahko iz objektivnih razlogov vozilom dovoli izvzetje iz preiskav ali zanje predvidi posebne postopke preiskav, če jih spremlja oseba, pooblaščena za spremljanje v skladu s točko 1.2.7.3.

1.4.4.2 Izjeme in posebni postopki preiskav so prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

1.5 NADZORSTVO, PATRULJE IN DRUGE VRSTE FIZIČNEGA NADZORA

1.5.1 Nadzorstvo ali patrulje se izvajajo zaradi nadzora: (a) mejá med javnim delom letališča, nadzorovanim delom letališča, varnostnimi območji omejenega gibanja, kritičnimi deli in, kjer je primerno, razmejenimi območji, in (b) območij in bližine terminala, ki so dostopni javnosti, vključno s parkirišči in transportnimi potmi, in (c) uporabe in veljavnosti identifikacijskih priponk oseb na varnostnih območjih omejenega gibanja, razen na tistih območjih, kjer so prisotni potniki, in (d) uporabe in veljavnosti prepustnic za vozila na nadzorovanem delu letališča, in (e) oddane prtljage, tovora in pošte, zalog za oskrbo med letom ter pošte in materiala letalskega prevoznika v kritičnih delih, ki čakajo na natovor.

▼M9

1.5.2 Pogostost in način izvajanja nadzorstva in patrulj temeljita na oceni tveganja in ju odobri pristojni organ. Upoštevata: (a) velikost letališča, vključno s številom in naravo operacij, in (b) ureditev letališča, zlasti medsebojne povezave med območji, vzpostavljenimi na letališču, ter (c) možnosti in omejitve načinov izvajanja nadzorstva in patrulj. Deli ocene tveganja, ki se nanašajo na pogostost in način izvajanja nadzorstva in patrulj, se na zahtevo dajo na voljo v pisni obliki za potrebe nadzora skladnosti.

▼B

1.5.3 Nadzorstvo in patrulje ne smejo slediti predvidljivemu vzorcu. Veljavnost identifikacijskih priponk se preverja naključno.

1.5.4 Vzpostavljeni morajo biti ukrepi, ki osebe odvračajo od kršenja varnosti na kontrolnih točkah in, če pride do take kršitve, nemudoma omogočajo omilitev in odpravo kršitve ter njenih posledic.

▼M19

1.6 PREPOVEDANI PREDMETI

1.6.1 Osebe, razen potniki, na varnostna območja omejenega gibanja ne smejo nositi predmetov iz Dodatka 1-A.

1.6.2 Izvzetje iz točke 1.6.1 se lahko odobri pod pogojem, da je oseba pooblaščena za vnos prepovedanih predmetov na varnostna območja omejenega gibanja zaradi izvajanja opravil, ki so bistvenega pomena za delovanje letaliških objektov ali zrakoplovov ali za opravljanje nalog med letom.

1.6.3 Da se omogoči določitev pripadnosti predmeta, ki ga nosi oseba, pooblaščena za nošenje enega ali več predmetov iz Dodatka 1-A, navedeni osebi: (a) ima ta oseba pri sebi dovoljenje. Dovoljenje je navedeno na identifikacijski priponki, ki omogoča dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, ali v ločeni pisni izjavi. V dovoljenju je (so) naveden(-i) predmet(-i), ki ga (jih) oseba lahko nosi, bodisi kot kategorija ali kot določen predmet. Če je dovoljenje navedeno na identifikacijski priponki, je razpoznavno na podlagi potrebe po vedenju; ali (b) je na kontrolni točki vzpostavljen sistem, ki pokaže, katere osebe imajo dovoljenje za nošenje določenih predmetov, bodisi kot kategorijo ali kot določen predmet. Pripadnost se določi, preden se osebi dovoli vnos zadevnega predmeta oziroma predmetov na varnostna območja omejenega gibanja ali na zrakoplov, ali na zahtevo oseb, ki izvajajo nadzorstvo ali patrulje iz točke 1.5.1(c).

1.6.4 Predmeti iz Dodatka 1-A se lahko skladiščijo na varnostnih območjih omejenega gibanja, če so varno shranjeni. Predmeti iz točk (c), (d) in (e) Dodatka 4-C se lahko skladiščijo na varnostnih območjih omejenega gibanja, ki niso dostopna potnikom.

DODATEK 1-A

OSEBE, RAZEN POTNIKI

SEZNAM PREPOVEDANIH PREDMETOV

(a) strelno orožje in druge naprave, s katerimi se sprožajo izstrelki – naprave, s katerimi je ali se zdi mogoče sprožiti izstrelek in s tem povzročiti resno poškodbo in ki vključujejo: — strelno orožje vseh vrst, kot so pištole, revolverji, puške, šibrenice, — otroške pištole, kopije in imitacije strelnega orožja, ki jih je mogoče zamenjati za pravo orožje, — sestavne dele strelnega orožja, razen teleskopskih vizirjev, — puške na stisnjen zrak in na CO2, kot so pištole, šibrovke, puške in pištole za kroglične ležaje, — signalne pištole in startne pištole, — loke, samostrele in puščice, — harpunske topove in podvodne puške, — frače in katapulte;

(b) naprave za omamljanje – naprave, ki so posebej namenjene omamljanju ali imobilizaciji in vključujejo: — naprave za omrtvičenje, kot so pištole za omamljanje, električni paralizatorji in pendreki za omamljanje, — pripomočke za omamljanje in ubijanje živali, — kemikalije, pline in razpršilce za oslabitev in onesposobitev, kot so solzivec, poprovi razpršilci, razpršilci s pekočo papriko, solzilni plin, kislinski razpršilci in razpršilci za odganjanje živali;

(c) eksplozivi ter zažigalne snovi in naprave – eksplozivi ter zažigalne snovi in naprave, s katerimi je ali se zdi mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključujejo: — strelivo, — eksplozivne kapice, — detonatorje in vžigalnike, — lažni eksplozivni material ali njegove modele, — mine, granate in druge vojaške eksplozivne naprave, — ognjemet in druga pirotehnična sredstva, — izvore dima v pločevinkah in kartušah, — dinamit, smodnik in plastične eksplozive;

(d) kateri koli drug predmet, s katerim je mogoče povzročiti resno poškodbo in se običajno ne uporablja na varnostnih območjih omejenega gibanja, kot so oprema za borilne veščine, meči, sablje itd.

▼B

2. RAZMEJENA OBMOČJA NA LETALIŠČIH

V tej uredbi ni določb.

3. VARNOST ZRAKOPLOVOV

3.0 SPLOŠNE DOLOČBE

3.0.1 Če ni drugače določeno, letalski prevoznik zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju, za svoj zrakoplov.

3.0.2 Tretje države, v katerih so veljavni varnostni standardi priznani kot enakovredni skupnim osnovnim standardom, kar zadeva varnost zrakoplovov, so naštete v Dodatku 3-B.

3.0.3 Ni potrebno, da se na zrakoplovu opravi varnostno preverjanje. Na njem je treba opraviti varnostno preiskavo v skladu s točko 3.1.

3.0.4 Upravljavec letališča letalskega prevoznika na zahtevo uradno obvesti, ali je njegov zrakoplov v kritičnem delu ali ne. Kadar to ni nedvoumno, se predpostavlja, da je zrakoplov v delu, ki ni kritični del.

3.0.5 Če se območje ne šteje več za kritični del zaradi spremembe varnostnega statusa, potem letališče o tem obvesti tiste prevoznike, ki jih to zadeva.

▼M19

3.0.6 Sklicevanja na tretje države v tem poglavju in, če je ustrezno, v ločenem sklepu Komisije vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja.

▼B

3.1 VARNOSTNA PREISKAVA ZRAKOPLOVA

3.1.1 Kdaj izvesti varnostno preiskavo zrakoplova

3.1.1.1 Na zrakoplovu se varnostna preiskava izvede vedno, kadar obstaja razlog za sum, da so utegnile imeti dostop vanj nepooblaščene osebe.

3.1.1.2 Varnostna preiskava zrakoplova obsega preiskavo določenih območij zrakoplova, predpisanih v ločenem sklepu Komisije.

▼M17

3.1.1.3 Na zrakoplovu, ki prihaja v kritični del iz tretje države, ki je ni na seznamu v Dodatku 3-B, se varnostna preiskava izvede po vsakem izkrcanju potnikov iz območja, ki ga je treba preiskati, in/ali raztovoru prtljažnega prostora.

▼B

3.1.1.4 Zrakoplov, ki prihaja iz države članice, v kateri je bil v tranzitu, potem ko je prispel iz tretje države, ki je ni na seznamu v Dodatku 3-B, se šteje za zrakoplov, ki prihaja iz tretje države.

3.1.1.5 Kdaj izvesti varnostno preiskavo zrakoplova se prav tako odloči na podlagi dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

3.1.2 Kako izvesti varnostno preiskavo zrakoplova

Kako izvesti varnostno preiskavo zrakoplova se določi na podlagi določb iz ločenega sklepa Komisije.

3.1.3 Podatki o varnostni preiskavi zrakoplova

Naslednji podatki o varnostni preiskavi zrakoplova v odhodnem letu se zabeležijo in hranijo na mestu, ki ni na zrakoplovu, za čas trajanja leta oziroma 24 ur, kar koli je daljše:

— številka leta, in

▼M17 —————

▼M17

— izhodiščni kraj prejšnjega leta.

▼M17 —————

▼B

Kadar je bila varnostna preiskava zrakoplova izvedena, morajo podatki obsegati tudi:

— datum in čas, ko je bila varnostna preiskava zrakoplova končana, ter

— ime in priimek ter podpis osebe, pristojne za izvedbo varnostne preiskave zrakoplova.

3.2 ZAVAROVANJE ZRAKOPLOVA

3.2.1 Zavarovanje zrakoplova – splošno

▼M19

3.2.1.1 Ne glede na to, kje na letališču je zrakoplov parkiran, so vsa njegova zunanja vrata zavarovana pred nepooblaščenim dostopom, tako da: (a) je zagotovljeno, da so osebe, ki poskušajo pridobiti nepooblaščen dostop, nemudoma pozvane k identifikaciji; ali (b) ima zunanja vrata zaprta. Kadar je zrakoplov v kritičnem delu, se zunanja vrata, ki osebi niso dostopna s tal, štejejo za zaprta, če so bila pomagala za dostop odstranjena in postavljena dovolj daleč od zrakoplova, da se tako osebi ustrezno prepreči dostop; ali (c) ima elektronske naprave, ki bi takoj zaznale nepooblaščen dostop; ali; (d) ima elektronski letališki sistem dostopa na podlagi identifikacijskih priponk na vseh vratih, ki vodijo neposredno do mosta za vkrcanje potnikov tik ob odprtih vratih zrakoplova, ki edini omogoča dostop osebam, usposobljenim v skladu s točko 11.2.3.7. Takšne osebe morajo med uporabo vrat preprečiti nepooblaščeni dostop.

▼B

3.2.1.2 Točka 3.2.1.1 se ne uporablja za zrakoplov, parkiran v hangarju, ki je zaklenjen ali drugače zavarovan pred nepooblaščenim dostopom.

3.2.2 Dodatno zavarovanje zrakoplova z zaprtimi zunanjimi vrati v delu, ki ni kritični del

3.2.2.1 Kadar so zunanja vrata zaprta in je zrakoplov v delu, ki ni kritični del, morajo vsaka zunanja vrata poleg tega: (a) imeti odstranjena pomagala za dostop, ali (b) biti zaplombirana, ali (c) biti zaklenjena, ali (d) biti pod nadzorom. Točka (a) ne velja za vrata, ki so osebi dostopna s tal.

3.2.2.2 Kadar so pomagala za dostop odstranjena pri vratih, ki osebi niso dostopna s tal, morajo biti postavljena dovolj daleč od zrakoplova, da se tako ustrezno prepreči dostop.

▼B

3.2.2.3 Kadar so zunanja vrata zaklenjena, lahko ta vrata odklenejo samo osebe z operativno potrebo.

3.2.2.4 Kadar so zunanja vrata pod nadzorom, se z nadzorom zagotovi takojšnja zaznava nepooblaščenega dostopa na zrakoplov.

3.2.2.5 Zavarovanje zrakoplova z zaprtimi zunanjimi vrati v delu, ki ni kritični del, je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

DODATEK 3-A

VARNOSTNA PREISKAVA ZRAKOPLOVA

Podrobne določbe za varnostno preiskavo zrakoplova so predpisane v ločenem sklepu Komisije.

▼M19

DODATEK 3-B

VARNOST ZRAKOPLOVOV

TRETJE DRŽAVE TER DRUGE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE V SKLADU S ČLENOM 355 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE POGLAVJE VI NAVEDENE POGODBE NE UPORABLJA IN ZA KATERE JE PRIZNANO, DA SE V NJIH UPORABLJAJO VARNOSTNI STANDARDI, ENAKOVREDNI SKUPNIM OSNOVNIM STANDARDOM

Kar zadeva varnost zrakoplovov, je za naslednje tretje države ter druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja, priznano, da se v njih uporabljajo varnostni standardi, enakovredni skupnim osnovnim standardom:

Združene države Amerike

Ferski otoki, za letališče Vagar

Grenlandija, za letališče Kangerlussuaq

Guernsey

Jersey

Otok Man

Komisija nemudoma uradno obvesti ustrezne organe držav članic, če ima informacije o tem, da varnostni standardi, ki jih uporablja tretja država ali druga zadevna država ali ozemlje in ki bistveno vplivajo na splošno varnost letalstva v Uniji, niso več enakovredni skupnim osnovnim standardom Unije.

Ustrezni organi držav članic se nemudoma uradno obvestijo, če ima Komisija informacije o ukrepih, vključno z nadomestnimi ukrepi, ki potrjujejo, da je ponovno vzpostavljena enakovrednost ustreznih varnostnih standardov, ki jih uporablja tretja država ali druga zadevna država ali ozemlje.

▼B

4. POTNIKI IN ROČNA PRTLJAGA

4.0 SPLOŠNE DOLOČBE

4.0.1 Če ni drugače določeno, organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, pristojen v skladu z nacionalnim programom varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju.

4.0.2 Tretje države, v katerih so veljavni varnostni standardi priznani kot enakovredni skupnim osnovnim standardom, kar zadeva potnike in ročno prtljago, so naštete v Dodatku 4-B.

4.0.3 Potniki in njihova ročna prtljaga, ki prihajajo iz države članice, v kateri je bil zrakoplov v tranzitu, potem ko je prispel iz tretje države, ki je ni na seznamu v Dodatku 4-B, se štejejo za potnike in ročno prtljago, ki prihajajo iz tretje države, razen če obstaja dokaz, da so bili ti potniki in njihova ročna prtljaga varnostno pregledani v navedeni državi članici.

▼M2

4.0.4 V tej prilogi: (a) „tekočine, razpršila in geli“ vključujejo paste, losjone, zmesi tekočih/trdnih snovi in vsebine v posodah pod pritiskom, na primer zobne paste, geli za lase, pijače, juhe, sirupi, parfumi, brivske pene in drugi predmeti s podobno konsistenco; (b) „varnostna vrečka, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb“ je vrečka, ki je v skladu s priporočenimi smernicami za varnostni nadzor Mednarodne organizacije za civilno letalstvo; ▼M14 (c) „sistemi za odkrivanje tekočih eksplozivov (LEDS)“ so oprema, ki lahko odkriva nevarne snovi in izpolnjuje določbe točke 12.7 Priloge k Sklepu Komisije C(2010) 774.

▼M19

4.0.5 Sklicevanja na tretje države v tem poglavju in, če je ustrezno, v ločenem sklepu Komisije vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja.

▼B

4.1 VARNOSTNI PREGLEDI POTNIKOV IN ROČNE PRTLJAGE

4.1.1 Varnostni pregled potnikov

▼M8

4.1.1.1 Pred varnostnim pregledom se odložijo plašči in suknjiči, ki se pregledajo kot ročna prtljaga. Pregledovalec lahko od potnika zahteva, da po potrebi nadalje odloži oblačila.

▼M18

4.1.1.2 Potniki se varnostno pregledajo z najmanj eno od naslednjih metod: (a) z ročno preiskavo; (b) s prehodnim detektorjem kovin; (c) s psi za odkrivanje eksploziva; (d) z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD); (e) z varnostnimi skenerji, ki ne uporabljajo ionizirajočega sevanja; (f) s kombinacijo naprav ETD in detektorjev kovin za ročno uporabo. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali potnik nosi prepovedane predmete ali ne, se potniku zavrne dostop na varnostna območja omejenega gibanja ali se ga znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom.

▼B

4.1.1.3 Kadar se opravi ročna preiskava, se ta izvede tako, da se z njo ustrezno zagotovi, da oseba ne nosi prepovedanih predmetov.

4.1.1.4 Kadar se sproži alarm opreme prehodnega detektorja kovin, je treba ugotoviti vzrok zanj.

4.1.1.5 Detektor kovin za ročno rabo se lahko uporabi le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda in ne nadomešča zahtev ročne preiskave.

4.1.1.6 Kadar se dovoli, da se v kabino zrakoplova nese živa žival, je slednja pregledana bodisi kot potnik ali kot ročna prtljaga.

4.1.1.7 Pristojni organ lahko oblikuje kategorije potnikov, za katere se iz objektivnih razlogov predvidijo posebni postopki varnostnih pregledov ali ki se iz varnostnih pregledov izvzamejo. O oblikovanih kategorijah je obveščena Komisija.

4.1.1.8 Varnostni pregled potnikov je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

▼M18

4.1.1.9 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave EDT se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda.

▼M8

4.1.1.10 Če se za pregledovanje potnikov uporabi varnostni skener s pregledovalcem, kot je določeno v drugem odstavku točke 12.11.1, morajo biti izpolnjeni naslednji minimalni pogoji: (a) varnostni skenerji ne shranijo, obdržijo, kopirajo, tiskajo ali iznašajo slik. Vendar se vse slike, ki nastanejo med pregledovanjem, lahko obdržijo v času, ki je potreben, da jih pregledovalec analizira, ter se izbrišejo takoj, ko se ugotovi, da potnik pri sebi nima nevarnih predmetov. Prepove in prepreči se vsak nepooblaščen dostop in uporaba slik; (b) pregledovalec(-ka), ki analizira sliko, je v ločenem prostoru, tako da ne more videti pregledanega potnika; (c) v ločenem prostoru, kjer se slike analizirajo, ni dovoljena nobena tehnična naprava, s katero se slike lahko shranjujejo, kopirajo ali fotografirajo ali kako drugače shranijo; (d) slika ni povezana z nobenim podatkom v zvezi s pregledano osebo, katere identiteta ostane anonimna; (e) potnik(-ca) lahko zahteva, da sliko njegovega/njenega telesa po izbiri analizira pregledovalec ali pregledovalka; (f) slika je zamegljena ali zatemnjena, da se prepreči prepoznanje obraza potnika. Odstavka (a) in (d) se uporabljata tudi za varnostne skenerje s samodejnim prepoznanjem grožnje. Potniki imajo pravico zavrniti varnostni skener. V tem primeru se potnika pregleda z drugo možno metodo pregledovanja, vključno z vsaj ročno preiskavo v skladu z dodatkom 4-A Sklepa Komisije (2010) 774. Kadar se sproži alarm varnostnega skenerja, je treba ugotoviti vzrok zanj. Potnika se pred pregledom z varnostnim skenerjem obvesti o uporabljeni tehnologiji, pogojih v zvezi z njeno uporabo in možnosti zavrnitve varnostnega skenerja.

▼M12

4.1.1.11 Naprave za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD) v kombinaciji z detektorjem kovin za ročno uporabo (HHMD) se lahko uporabljajo samo, če pregledovalec meni, da je ročna preiskava določenega dela osebe neučinkovita in/ali nezaželena.

▼B

4.1.2 Varnostni pregled ročne prtljage

4.1.2.1 Pred varnostnim pregledom se prenosni računalniki in druge večje električne naprave odstranijo iz ročne prtljage in pregledajo ločeno.

▼M14

4.1.2.2 Ustrezni subjekt na vseh letališčih ob vstopu na varnostno območje omejenega gibanja varnostno pregleda najmanj tekočine, razpršila in gele, kupljene na letališču ali krovu zrakoplova in zatesnjene v vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb in vsebuje viden zadovoljiv dokaz o nakupu na letališču ali krovu zrakoplova, kot tudi tekočine, razpršila in gele, ki se uporabljajo med potovanjem za medicinske namene ali zaradi posebnih dietetičnih potreb, vključno s hrano za dojenčke. Pred varnostnim pregledom se tekočine, razpršila in geli odstranijo iz ročne prtljage in pregledajo ločeno od drugih predmetov ročne prtljage, razen če se lahko z opremo, ki se uporablja za varnostni pregled ročne prtljage, pregleda tudi več zaprtih posod s tekočinami, razpršili in geli znotraj prtljage. Če so bili tekočine, razpršila in geli odstranjeni iz ročne prtljage, potnik predloži: (a) vse tekočine, razpršila in gele v posameznih posodah s prostornino največ 100 mililitrov ali enakovredno v eni prozorni plastični vrečki, ki jo je mogoče znova zatesniti in katere prostornina ne presega enega litra, pri čemer je plastična vrečka primerno zapolnjena in popolnoma zaprta, ter (b) vse ostale tekočine, razpršila in gele, vključno z vrečko, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb in ki vsebuje tekočine, razpršila in gele. Ustrezni organi, letalske družbe in letališča potnikom zagotovijo ustrezne informacije glede varnostnega pregledovanja tekočin, razpršil in gelov na njihovem letališču.

▼M18

4.1.2.3 Ročna prtljaga se varnostno pregleda z najmanj eno od naslednjih metod: (a) z ročno preiskavo; (b) z rentgenskim aparatom; (c) s sistemi za odkrivanje eksploziva; (d) s psi za odkrivanje eksplozivov v kombinaciji s točko (a); (e) z napravami ETD. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali ročna prtljaga vsebuje morebitne prepovedane predmete ali ne, se prtljaga zavrne ali znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom.

▼B

4.1.2.4 Ročna preiskava ročne prtljage obsega ročni pregled prtljage, vključno z njeno vsebino, s katerim se ustrezno zagotovi, da ta ne vsebuje prepovedanih predmetov.

4.1.2.5 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si pregledovalec ogleda vsako sliko.

4.1.2.6 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, se ugotovi vzrok za vse alarme, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom, in tako ustrezno zagotovi, da se na varnostno območje omejenega gibanja ali na zrakoplov ne nesejo nobeni prepovedani predmeti.

4.1.2.7 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, se vsak predmet, katerega gostota zmanjšuje zmožnost pregledovalca za analizo vsebine ročne prtljage, vzame iz prtljage. Torba se znova pregleda, predmet pa se pregleda ločeno kot ročna prtljaga.

4.1.2.8 Vsaka torba, za katero se ugotovi, da vsebuje večjo električno napravo, se pregleda znova, in sicer brez električne naprave v njej, električna naprava pa se pregleda ločeno.

4.1.2.9 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda.

4.1.2.10 Pristojni organ lahko oblikuje kategorije ročne prtljage, za katere se iz objektivnih razlogov predvidijo posebni postopki varnostnih pregledov ali ki se iz varnostnih pregledov izvzamejo. O oblikovanih kategorijah je obveščena Komisija.

▼M17

4.1.2.11 Osebe, ki ročno prtljago varnostno pregledujejo z rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si slik običajno ne smejo ogledovati več kot 20 minut neprekinjeno. Po vsakem takšnem ogledovanju si pregledovalec slik ne sme ogledovati najmanj 10 minut. Ta zahteva velja le, če je treba pregledovati neprekinjen tok slik. Pregledovalce ročne prtljage nadzoruje nadzornik, da se zagotovijo optimalna sestava skupine, kakovost dela, usposabljanje, podpora in ocena.

▼B

4.1.2.12 Varnostni pregled ročne prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

▼M14

4.1.3 Varnostno pregledovanje tekočin, razpršil in gelov

4.1.3.1 Tekočine, razpršila in geli, ki jih imajo s seboj potniki, se lahko izvzamejo iz varnostnega pregledovanja s sistemi LEDS ob vstopu na varnostno območje omejenega gibanja: (a) če so tekočine, razpršila in geli v posameznih posodah s prostornino največ 100 mililitrov ali enakovredno v eni prozorni plastični vrečki, ki jo je mogoče znova zatesniti in katere prostornina ne presega enega litra, pri čemer je plastična vrečka primerno zapolnjena in popolnoma zaprta, ali (b) če so bili tekočine, razpršila in geli ob lokalnem nakupu na nadzorovanem delu letališča zatesnjeni v namenski vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb; (c) če tekočine, razpršila in geli v vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, izvirajo z drugega letališča EU ali zrakoplova prevoznika EU in so ponovno zatesnjeni v namenski vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, pred odhodom z varnostnega območja omejenega gibanja letališča; (d) če so tekočine, razpršila in geli lokalno varnostno pregledani s sistemi LEDS na nadzorovanem delu letališča in nato zatesnjeni v namenski vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb. Izjeme iz točk (c) in (d) prenehajo veljati 31. decembra 2015.

4.1.3.2 Namenska vrečka, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, iz točk (b) do (d) točke 4.1.3.1: (a) je jasno razpoznavna kot vrečka zadevnega letališča, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb; (b) vsebuje viden dokaz o nakupu ali ponovni zatesnitvi na zadevnem letališču v predhodnih treh urah; (c) izpolnjuje dodatne določbe iz ločenega sklepa Komisije.

4.1.3.3 Varnostno pregledovanje tekočin, razpršil in gelov izpolnjuje tudi dodatne določbe iz ločenega sklepa Komisije.

▼B

4.2 VAROVANJE POTNIKOV IN ROČNE PRTLJAGE

Varovanje potnikov in ročne prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

4.3 POTENCIALNO TEŽAVNI POTNIKI

4.3.1 Pristojni organ letalskega prevoznika vnaprej uradno pisno obvesti o načrtovanem vkrcanju potencialno težavnega potnika na njegov zrakoplov.

4.3.2 Obvestilo mora vsebovati naslednje podatke: (a) identiteto in spol osebe, in (b) razlog za prevoz, in (c) ime in priimek ter naziv spremljevalcev, če so na voljo, in (d) oceno tveganja s strani pristojnih organov, vključno z razlogi za spremljanje ali nespremljanje, in (e) vnaprejšnji sedežni red, če se zahteva, ter (f) vrsto razpoložljivih potnih listin. Letalski prevoznik mora te podatke predložiti vodji zrakoplova pred vkrcanjem potnikov na zrakoplov.

4.3.3 Pristojni organ mora poskrbeti, da imajo osebe, ki jim je zakonito odvzeta prostost, vedno spremstvo.

4.4 PREPOVEDANI PREDMETI

4.4.1 Potniki na varnostna območja omejenega gibanja ali na zrakoplov ne smejo nositi predmetov iz Dodatka 4-C.

4.4.2 Izvzetje iz točke 4.4.1 se lahko odobri pod pogojem, da: (a) je pristojni organ privolil, da se predmet lahko nese, in (b) je bil letalski prevoznik obveščen o potniku in predmetu, ki ga nosi, pred vkrcanjem potnikov na zrakoplov, ter (c) so izpolnjeni veljavni varnostni predpisi. Ti predmeti se nato na zrakoplovu zavarujejo.

4.4.3 Letalski prevoznik poskrbi, da so potniki o prepovedanih predmetih iz Dodatka 4-C obveščeni pred dokončanjem prijave na let.

DODATEK 4-A

ZAHTEVE ZA ROČNO PREISKAVO

Podrobne določbe za ročno preiskavo so predpisane v ločenem sklepu Komisije.

▼M19

DODATEK 4-B

POTNIKI IN ROČNA PRTLJAGA

TRETJE DRŽAVE TER DRUGE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE V SKLADU S ČLENOM 355 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE POGLAVJE VI NAVEDENE POGODBE NE UPORABLJA IN ZA KATERE JE PRIZNANO, DA SE V NJIH UPORABLJAJO VARNOSTNI STANDARDI, ENAKOVREDNI SKUPNIM OSNOVNIM STANDARDOM

Kar zadeva potnike in ročno prtljago, je za naslednje tretje države ter druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja, priznano, da se v njih uporabljajo varnostni standardi, enakovredni skupnim osnovnim standardom:

Združene države Amerike

Ferski otoki, za letališče Vagar

Grenlandija, za letališče Kangerlussuaq

Guernsey

Jersey

Otok Man

Komisija nemudoma uradno obvesti ustrezne organe držav članic, če ima informacije o tem, da varnostni standardi, ki jih uporablja tretja država ali druga zadevna država ali ozemlje in ki bistveno vplivajo na splošno varnost letalstva v Uniji, niso več enakovredni skupnim osnovnim standardom Unije.

Ustrezni organi držav članic se nemudoma uradno obvestijo, če ima Komisija informacije o ukrepih, vključno z nadomestnimi ukrepi, ki potrjujejo, da je ponovno vzpostavljena enakovrednost ustreznih varnostnih standardov, ki jih uporablja tretja država ali druga zadevna država ali ozemlje.

▼B

DODATEK 4-C

POTNIKI IN ROČNA PRTLJAGA

SEZNAM PREPOVEDANIH PREDMETOV

Brez poseganja v veljavne varnostne predpise potnikom na varnostna območja omejenega gibanja in na zrakoplov ni dovoljeno nositi naslednjih predmetov:

(a) strelnega orožja in drugih naprav, s katerimi se sprožajo izstrelki — naprav, s katerimi je ali se zdi mogoče sprožiti izstrelek in s tem povzročiti resno poškodbo ter ki vključujejo: — strelno orožje vseh vrst, kot so pištole, revolverji, puške, šibrenice — otroške pištole, kopije in imitacije strelnega orožja, ki jih je mogoče zamenjati za pravo orožje — sestavne dele strelnega orožja, razen teleskopskih vizirjev — puške na stisnjen zrak in na CO2, kot so pištole, šibrovke, puške in pištole za kroglične ležaje — signalne pištole in startne pištole — loke, samostrele in puščice — harpunske topove in podvodne puške — frače in katapulte

(b) naprav za omamljanje — naprav, ki so posebej namenjene omamljanju ali imobilizaciji in vključujejo: — naprave za omrtvičenje, kot so pištole za omamljanje, električni paralizatorji in pendreki za omamljanje — pripomočke za omamljanje in ubijanje živali — kemikalije, pline in razpršilce za oslabitev in onesposobitev, kot so solzivec, poprovi razpršilci, razpršilci s pekočo papriko, solzilni plin, kislinski razpršilci in razpršilci za odganjanje živali

(c) predmetov z ostro konico ali ostrim robom — predmetov z ostro konico ali ostrim robom, s katerimi je mogoče povzročiti resno poškodbo in ki vključujejo: — predmete, namenjene za sekanje, kot so sekire, sekirice in sekači — ledne cepine in ledne kline — britvice — nože za embalažo — nože z rezili, daljšimi od 6 cm — škarje z rezili, daljšimi od 6 cm, merjeno od vrtišča — opremo za borilne veščine z ostro konico ali ostrim robom — meče in sablje

(d) delavskega orodja — orodja, s katerim je mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključuje: — lomilke — svedre in vrtalnike, vključno z brezžičnimi prenosnimi električnimi vrtalniki — orodja z rezilom ali ročajem, daljšim od 6 cm, ki ga je mogoče uporabljati kot orožje, kot so izvijači in dleta — žage, vključno z brezžičnimi prenosnimi električnimi žagami — spajkalne gorilnike — pištole za vijačenje in žebljanje

(e) topih predmetov — predmetov, s katerimi je mogoče z udarcem povzročiti resno poškodbo in ki vključujejo: — kije za bejzbol in softball — palice in gorjače, kot so policijske palice in gumijevke — opremo za borilne veščine

(f) eksplozivov ter zažigalnih snovi in naprav — eksplozivov ter zažigalnih snovi in naprav, s katerimi je ali se zdi mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključujejo: — strelivo — eksplozivne kapice — detonatorje in vžigalnike — lažni eksplozivni material ali njegove modele — mine, granate in druge vojaške eksplozivne naprave — ognjemet in druga pirotehnična sredstva — izvore dima v pločevinkah in kartušah — dinamit, smodnik in plastične eksplozive

▼M14 —————

▼B

5. ODDANA PRTLJAGA

5.0 SPLOŠNE DOLOČBE

5.0.1 Če ni drugače določeno, organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, pristojen v skladu z nacionalnim programom varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju.

5.0.2 Tretje države, v katerih so veljavni varnostni standardi priznani kot enakovredni skupnim osnovnim standardom, kar zadeva oddano prtljago, so naštete v Dodatku 5-A.

5.0.3 Oddana prtljaga, ki prihaja iz države članice, v kateri je bil zrakoplov v tranzitu, potem ko je prispel iz tretje države, ki je ni na seznamu v Dodatku 5-A, se šteje za oddano prtljago, ki prihaja iz tretje države, razen če obstaja dokaz, da je bila ta oddana prtljaga varnostno pregledana v navedeni državi članici.

5.0.4 V tem poglavju „zavarovana prtljaga“ pomeni varnostno pregledano odhajajočo oddano prtljago, ki je fizično zaščitena, da se tako preprečuje vnos kakršnih koli predmetov.

▼M19

5.0.5 Sklicevanja na tretje države v tem poglavju in, če je ustrezno, v ločenem sklepu Komisije vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja.

▼B

5.1 VARNOSTNI PREGLED ODDANE PRTLJAGE

5.1.1 Za varnostni pregled oddane prtljage se uporabljajo naslednje metode, posamično ali v kombinaciji: (a) ročna preiskava ali (b) rentgenski aparat ali (c) sistemi za odkrivanje eksploziva ali (d) naprave za zaznavanje sledi eksplozivov ▼M3 (e) psi za odkrivanje eksplozivov. ▼B Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali oddana prtljaga vsebuje morebitne prepovedane predmete ali ne, se prtljaga zavrne ali znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom.

5.1.2 Ročna preiskava obsega temeljit ročni pregled prtljage, vključno z vso njeno vsebino, s katerim se ustrezno zagotovi, da ta ne vsebuje prepovedanih predmetov.

5.1.3 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, je treba vsak predmet, katerega gostota zmanjšuje zmožnost pregledovalca za analizo vsebine prtljage, pregledati na drugačen način.

5.1.4 Varnostni pregled z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov obsega analizo vzorcev, vzetih iz notranjosti in zunanjosti prtljage ter iz njene vsebine. Vsebina se lahko preišče tudi ročno.

5.1.5 Pristojni organ lahko oblikuje kategorije oddane prtljage, za katere se iz objektivnih razlogov predvidijo posebni postopki varnostnih pregledov ali ki se iz varnostnih pregledov izvzamejo. O oblikovanih kategorijah se obvesti Komisijo.

5.1.6 Varnostni pregled oddane prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

▼M17

5.1.7 Osebe, ki oddano prtljago varnostno pregledujejo z rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si slik običajno ne smejo ogledovati več kot 20 minut neprekinjeno. Po vsakem takšnem ogledovanju si pregledovalec slik ne sme ogledovati najmanj 10 minut. Ta zahteva velja le, če je treba pregledovati neprekinjen tok slik. Pregledovalce oddane prtljage nadzoruje nadzornik, da se zagotovijo optimalna sestava skupine, kakovost dela, usposabljanje, podpora in ocena.

▼B

5.2 VAROVANJE ODDANE PRTLJAGE

5.2.1 Potnikom se lahko prepove dostop do pregledane oddane prtljage, če ta ni njihova lastna in če niso pod nadzorom, s čimer se zagotovi: (a) da se v oddano prtljago ne vnese nobenih prepovedanih predmetov iz Dodatka 5-B; ali (b) da se nobenih prepovedanih predmetov iz Dodatka 4-C ne odstrani iz oddane prtljage in vnese na varnostna območja omejenega gibanja ali na zrakoplov.

5.2.2 Oddano prtljago, ki ni bila zavarovana pred nepooblaščenim posegom, je treba znova pregledati.

5.2.3 Varovanje oddane prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

5.3 DOLOČITEV PRIPADNOSTI PRTLJAGE

5.3.1 Identifikacija oddane prtljage

5.3.1.1 Letalski prevoznik v postopku vkrcanja poskrbi, da potnik predloži veljaven vstopni kupon ali ustreznik, ki se ujema z oddano prtljago, ki je bila prijavljena.

5.3.1.2 Letalski prevoznik poskrbi, da je vzpostavljen postopek za identifikacijo oddane prtljage potnikov, ki se niso vkrcali ali so zapustili zrakoplov pred odhodom.

5.3.1.3 Če potnika ni na zrakoplovu, se oddana prtljaga, ki se ujema z njegovim vstopnim kuponom ali ustreznikom, šteje za nespremljano.

5.3.1.4 Če potnika ni na zrakoplovu, se oddana prtljaga, ki se ujema z njegovim vstopnim kuponom ali ustreznikom, šteje za nespremljano.

5.3.2 Dejavniki, na katere potnik ne more vplivati

5.3.2.1 Razlog, da je prtljaga postala nespremljana, se zabeleži, preden se natovori na zrakoplov, razen če se izvaja varnostni nadzor iz točke 5.3.3.

5.3.2.2 Dodatne podrobne določbe o dejavnikih, na katere potnik ne more vplivati, so predpisane v ločenem sklepu Komisije.

5.3.3 Ustrezni varnostni nadzor za nespremljano oddano prtljago

5.3.3.1 Nespremljana oddana prtljaga, ki ni zajeta v točki 5.3.2, se pregleda z eno od metod iz točke 5.1.1, pri čemer se, kjer je primerno, uporabljajo dodatne zahteve iz ločenega sklepa Komisije.

▼M9

5.3.3.2 Oddana prtljaga, ki postane nespremljana zaradi dejavnikov, ki niso navedeni v točki 5.3.2, se odstrani iz zrakoplova in znova pregleda, preden se ponovno natovori.

▼B

5.3.3.3 Dodatne podrobne določbe za ustrezni varnostni nadzor za nespremljano oddano prtljago so predpisane v ločenem sklepu Komisije.

5.4 PREPOVEDANI PREDMETI

5.4.1 Potnikom ni dovoljeno, da v svoji oddani prtljagi nosijo predmete, navedene v Dodatku 5-B.

5.4.2 Izvzetje iz točke 5.4.1 se lahko odobri pod pogojem, da: (a) ima pristojni organ nacionalna pravila, ki dovoljujejo, da se predmet lahko nese; in (b) so izpolnjeni veljavni varnostni predpisi.

5.4.3 Potniki morajo biti o prepovedanih predmetih iz Dodatka 5-B obveščeni pred dokončanjem prijave na let.

▼M19

DODATEK 5-A

ODDANA PRTLJAGA

TRETJE DRŽAVE TER DRUGE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE V SKLADU S ČLENOM 355 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE POGLAVJE VI NAVEDENE POGODBE NE UPORABLJA IN ZA KATERE JE PRIZNANO, DA SE V NJIH UPORABLJAJO VARNOSTNI STANDARDI, ENAKOVREDNI SKUPNIM OSNOVNIM STANDARDOM

Kar zadeva oddano prtljago, je za naslednje tretje države ter druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja, priznano, da se v njih uporabljajo varnostni standardi, enakovredni skupnim osnovnim standardom:

Združene države Amerike

Ferski otoki, za letališče Vagar

Grenlandija, za letališče Kangerlussuaq

Guernsey

Jersey

Otok Man

Komisija nemudoma uradno obvesti ustrezne organe držav članic, če ima informacije o tem, da varnostni standardi, ki jih uporablja tretja država ali druga zadevna država ali ozemlje in ki bistveno vplivajo na splošno varnost letalstva v Uniji, niso več enakovredni skupnim osnovnim standardom Unije.

Ustrezni organi držav članic se nemudoma uradno obvestijo, če ima Komisija informacije o ukrepih, vključno z nadomestnimi ukrepi, ki potrjujejo, da je ponovno vzpostavljena enakovrednost ustreznih varnostnih standardov, ki jih uporablja tretja država ali druga zadevna država ali ozemlje.

▼B

DODATEK 5-B

ODDANA PRTLJAGA

SEZNAM PREPOVEDANIH PREDMETOV

Potnikom ni dovoljeno, da v svoji oddani prtljagi nosijo naslednje predmete:

eksplozive ter zažigalne snovi in naprave —

eksplozive ter zažigalne snovi in naprave, s katerimi je mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključujejo:

— strelivo

— eksplozivne kapice

— detonatorje in vžigalnike

— mine, granate in druge vojaške eksplozivne naprave

— ognjemet in druga pirotehnična sredstva

— izvore dima v pločevinkah in kartušah

— dinamit, smodnik in plastične eksplozive

6. TOVOR IN POŠTA

6.0 SPLOŠNE DOLOČBE

6.0.1 Organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, kot je opredeljen v tem poglavju, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju.

▼M9

6.0.2 Za prepovedane predmete v pošiljkah tovora in poštnih pošiljkah se šteje naslednje: — sestavljene eksplozivne in zažigalne naprave, ki se ne prenašajo v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi.

▼M9 —————

▼M19

6.0.3 Sklicevanja na tretje države v tem poglavju in, če je ustrezno, v ločenem sklepu Komisije vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije poglavje VI navedene pogodbe ne uporablja.

▼B

6.1 VARNOSTNI NADZOR – SPLOŠNE DOLOČBE

6.1.1 Regulirani agent pregleda ves tovor in pošto, preden se natovori na zrakoplov, razen če: (a) je obvezni varnostni nadzor za pošiljko izvedel regulirani agent in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora; ali (b) je obvezni varnostni nadzor za pošiljko izvedel znani pošiljatelj in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora; ali (c) je obvezni varnostni nadzor za pošiljko izvedel stalni pošiljatelj in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora in ni prenesena na potniško letalo; ali (d) je pošiljka izvzeta iz varnostnih pregledov in je bila zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je postala opredeljiv zračni tovor oziroma opredeljiva zračna pošta, do natovora.

▼M6

6.1.2 Kadar obstaja kakršen koli razlog za sum, da je bil izveden poseg v pošiljko, za katero je bil izveden varnostni nadzor, ali da pošiljka ni bila zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta nadzor izveden, jo regulirani agent pregleda, preden se natovori na zrakoplov. Pošiljke, za katere je videti, da je bil vanje izveden bistven poseg, ali ki so kako drugače sumljive, se štejejo za tovor ali pošto z visokim tveganjem (HRCM) v skladu s točko 6.7.

▼B

6.1.3 Oseba z dostopom brez spremstva do opredeljivega zračnega tovora oziroma opredeljive zračne pošte, za katero je bil izveden obvezni varnostni nadzor, je morala uspešno opraviti preverjanje preteklosti ali predhodnih zaposlitev v skladu s točko 11.1.

6.2 VARNOSTNI PREGLEDI

6.2.1 Varnostni pregledi

6.2.1.1 Pri varnostnem pregledu tovora ali pošte: (a) se uporabi sredstvo ali metoda, s katero se ob upoštevanju narave pošiljke najverjetneje odkrije prepovedane predmete; in (b) mora biti uporabljeno sredstvo ali metoda takšnega standarda, da se ustrezno zagotovi, da v pošiljki ni skritih nobenih prepovedanih predmetov.

6.2.1.2 Kadar se pregledovalec ne more ustrezno prepričati, da v pošiljki ni nobenih prepovedanih predmetov, se pošiljka zavrne ali znova pregleda na njegovo zahtevo.

6.2.1.3 Varnostni pregled tovora in pošte je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

▼M17

6.2.1.4 Osebe, ki tovor varnostno pregledujejo z rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si slik običajno ne smejo ogledovati več kot 20 minut neprekinjeno. Po vsakem takšnem ogledovanju si pregledovalec slik ne sme ogledovati najmanj 10 minut. Ta zahteva velja le, če je treba pregledovati neprekinjen tok slik.

▼M18

6.2.1.5 Tovor in pošta se varnostno pregledata z vsaj eno od naslednjih metod v skladu z Dodatkom 6-J: (a) z ročno preiskavo; (b) z rentgenskim aparatom; (c) s sistemi za odkrivanje eksploziva; (d) s psi za odkrivanje eksplozivov; (e) z napravami ETD; (f) z vizualnim pregledom; (g) z detektorjem kovin. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali tovor oziroma pošta vsebuje morebitne prepovedane predmete ali ne, se prtljaga zavrne ali znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom.

6.2.1.6 Naslednji način ali metoda se lahko uporabi le, če zaradi narave pošiljke ni mogoče uporabiti nobenega drugega načina ali metode iz točke 6.2.1.5: drugi ustrezni varnostni nadzor, če je tako dogovorjeno z ustreznim organom in je Komisija o tem obveščena.

▼B

6.2.2 Izvzetja iz varnostnih pregledov

Določbe za izvzetja iz varnostnih pregledov so predpisane v ločenem sklepu Komisije.

6.3 REGULIRANI AGENTI

6.3.1 Potrditev reguliranih agentov

6.3.1.1 Regulirane agente potrdi pristojni organ. Potrditev za reguliranega agenta je odvisna od lokacije. Vsak subjekt, ki izvaja varnostni nadzor iz točke 6.3.2, je potrjen za reguliranega agenta. To vključuje tretje ponudnike logističnih storitev, pristojne za integrirane storitve skladiščenja in prevoza, letalske prevoznike in špediterje. Regulirani agent lahko sklene podizvajalsko pogodbo: (a) za kakršen koli varnostni nadzor iz točke 6.3.2 z drugim reguliranim agentom; (b) za kakršen koli varnostni nadzor iz točke 6.3.2 z drugim subjektom, kadar se nadzor izvaja na lastni lokaciji reguliranega agenta ali na letališču in je zajet v varnostni program reguliranega agenta ali letališča; (c) za kakršen koli varnostni nadzor iz točke 6.3.2 z drugim subjektom, kadar se nadzor ne izvaja na lastni lokaciji agenta ali na letališču ter je subjekt certificiran oziroma odobren s strani pristojnega organa in uvrščen na njegov seznam ponudnikov teh storitev; ter (d) za varovanje in prevoz pošiljk s prevoznikom, ki izpolnjuje zahteve iz točke 6.6.

6.3.1.2 Pristojni organ vsake države članice v svojem nacionalnem programu varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008 opredeli odgovornosti za izvajanje naslednjega postopka potrditve reguliranih agentov: (a) Prosilec zaprosi za potrditev pri pristojnem organu države članice, v kateri se nahajajo lokacije, vključene v zahtevek. Prosilec zadevnemu pristojnemu organu predloži varnostni program. V programu morajo biti opisane metode in postopki, ki jih mora agent upoštevati, da bi izpolnjeval zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. V programu mora biti prav tako opisano, kako bo sam agent nadziral skladnost s temi metodami in postopki. Varnostni program letalskega prevoznika, v katerem so opisane metode in postopki, ki jih mora upoštevati letalski prevoznik, da bi izpolnjeval zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov, se šteje kot izpolnjevanje zahteve za varnostni program reguliranega agenta. Prosilec predloži tudi „Izjavo o obveznostih – regulirani agent“, vsebovano v Dodatku 6-A. To izjavo podpiše pravni zastopnik prosilca ali oseba, odgovorna za varnost. Podpisano izjavo obdrži zadevni pristojni organ. ▼M19 (b) Ustrezni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki deluje v njegovem imenu, preuči varnostni program in nato izvede preverjanje navedenih lokacij na kraju samem, da bi ocenil, ali prosilec izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Razen za zahteve iz točke 6.2 se preverjanje lokacije prosilca, ki ga opravi ustrezni carinski organ v skladu s členom 14n Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 ( 8 ), šteje za preverjanje na kraju samem, če se ne opravi prej kot tri leta pred datumom, ko prosilec zaprosi za potrditev za reguliranega agenta. Prosilec da potrdilo AEO in zadevno oceno carinskih organov na voljo za nadaljnji pregled. ▼B (c) Če je pristojni organ zadovoljen s podatki, podanimi pod točkama (a) in (b), poskrbi, da se potrebni podatki o agentu vnesejo v ►M17 bazo podatkov Unije o varnosti dobavne verige ◄ najkasneje naslednji delovni dan. Pri vnosu v bazo podatkov pristojni organ vsaki odobreni lokaciji prisodi enotno črkovno-številčno oznako v standardnem formatu. Če pristojni organ ni zadovoljen s podatki, podanimi pod točkama (a) in (b), o razlogih nemudoma uradno obvesti subjekt, ki prosi za potrditev za reguliranega agenta. Kadar so v varnostnem programu letalskega prevoznika opisane metode in postopki, ki jih mora upoštevati letalski prevoznik, da bi izpolnjeval zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov, se lahko šteje, da letalski prevoznik izpolnjuje zahteve iz točk (a) in (b) za vse lokacije, navedene v programu. Preverjanje lokacij, navedenih v varnostnem programu letalskega prevoznika, na kraju samem se izvede najkasneje 2 leti po začetku veljavnosti te uredbe. Če je bil regulirani agent potrjen v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2320/2002 ali Uredbo Komisije (ES) št. 820/2008 in Odločbo Komisije C(2008) 4333, se lahko šteje za reguliranega agenta za namene Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov za vse lokacije, na katerih je potekalo preverjanje na kraju samem. (d) Regulirani agent se ne šteje za potrjenega, dokler podatki o njem niso navedeni v ►M17 bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige ◄ .

6.3.1.3 Regulirani agent na vsaki lokaciji določi vsaj eno osebo, ki je odgovorna za izvajanje predloženega varnostnega programa. Ta oseba mora predhodno uspešno opraviti preverjanje preteklosti v skladu s točko 11.1.

6.3.1.4 Regulirani agent se ponovno potrjuje v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od 5 let. To vključuje preverjanje na kraju samem, da se oceni, ali prosilec še vedno izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Inšpekcijski pregled, ki ga pristojni organ opravi v prostorih reguliranega agenta v skladu s svojim nacionalnim programom obvladovanja kakovosti, se lahko šteje za preverjanje na kraju samem, če zajema vse zahteve, potrebne za potrditev. Preverjanje lokacije reguliranega agenta, ki ga opravi ustrezni carinski organ v skladu s členom 14n Uredbe (EGS) št. 2454/93, se šteje za preverjanje na kraju samem, razen za zahteve iz točke 6.2.

▼M19

6.3.1.5 Če ustrezni organ ni več zadovoljen z izpolnjevanjem zahtev Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov s strani reguliranega agenta, prekliče status reguliranega agenta za navedeno lokacijo oz. lokacije. Če subjekt ni več imetnik potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 ali če je bilo to potrdilo AEO začasno preklicano zaradi neskladnosti s členom 14k navedene uredbe, ustrezni organ sprejme ustrezne ukrepe, da sam preveri, ali regulirani agent izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008. Subjekt obvesti ustrezni organ o vseh spremembah svojega potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Takoj po preklicu, v vsakem primeru pa v 24 urah, ustrezni organ poskrbi, da se sprememba statusa nekdanjega reguliranega agenta prikaže v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“.

▼B

6.3.1.6 Brez poseganja v pravico vsake države članice, da izvaja strožje ukrepe v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 300/2008, se regulirani agent, potrjen v skladu s točko 6.3, prizna v vseh državah članicah.

6.3.1.7 Zahteve iz točke 6.3.1, razen 6.3.1.2(d), se ne uporabljajo, kadar naj bi bil za reguliranega agenta potrjen sam pristojni organ.

▼M19

6.3.1.8 Ustrezni organ da na voljo carinskemu organu vse informacije o statusu reguliranega agenta, ki bi bile lahko pomembne v zvezi z imetništvom potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. To vključuje informacije o novih potrditvah reguliranih agentov, odvzemu statusa reguliranega agenta, ponovni potrditvi ter inšpekcijskih pregledih, časovnih razporedih preverjanj in rezultatih teh ocen. Ustrezni organ in nacionalni carinski organi najpozneje do 1. marca 2015 določijo načine izmenjave teh informacij.

▼B

6.3.2 Varnostni nadzor, ki ga mora izvajati regulirani agent

6.3.2.1 Kadar regulirani agent sprejema kakršne koli pošiljke, ugotovi, ali je subjekt, od katerega prejema pošiljke, regulirani agent, znani pošiljatelj, stalni pošiljatelj ali nič od tega.

6.3.2.2 Oseba, ki pošiljke dostavlja reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, predloži osebno izkaznico, potni list, vozniško dovoljenje ali drug dokument, ki vključuje njeno fotografijo in ki ga je izdal ali ga priznava nacionalni organ. Izkaznica ali dokument se uporablja za preverjanje istovetnosti osebe, ki dostavlja pošiljke.

▼M19

6.3.2.3 Regulirani agent zagotovi, da se pošiljke, za katere predhodno ni bil v celoti izveden obvezni varnostni nadzor: (a) pregledajo v skladu s točko 6.2; ali (b) sprejmejo v skladiščenje, za katero je odgovoren izključno regulirani agent, da se pred izborom ne opredelijo kot odprema za prevoz na zrakoplovu in da se izberejo neodvisno brez posredovanja pošiljatelja ali katere druge osebe ali subjekta, razen oseb in subjektov, ki jih je regulirani agent usposobil za ta namen. Točka (b) se lahko uporabi samo, če pošiljatelj ni mogel predvideti, da se bo pošiljka prepeljala po zraku.

▼M17

6.3.2.4 Po izvedbi varnostnega nadzora iz točk 6.3.2.1 do 6.3.2.3 te uredbe in točke 6.3. Sklepa Komisije 2010/774/EU regulirani agent poskrbi: (a) da je dostop brez spremstva do teh pošiljk omejen na pooblaščene osebe; in (b) da so pošiljke zavarovane pred nepooblaščenim posegom do izročitve drugemu reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku. Pošiljke tovora in pošte, ki so v kritičnem delu varnostnega območja omejenega gibanja, veljajo za zavarovane pred nepooblaščenim posegom. Pošiljke tovora in pošte, ki so v delu, ki ni kritični del varnostnega območja omejenega gibanja, se nahajajo v prostorih reguliranega agenta z nadzorovanim dostopom ali so, ko se ne nahajajo v takšnih delih: — fizično zaščitene, da se prepreči vnos prepovedanih predmetov, ali — se ne pustijo brez nadzora, dostop pa je omejen na osebe, povezane z varovanjem tovora in ravnanjem z njim.

▼B

6.3.2.5 Po izvedbi varnostnega nadzora iz točk 6.3.2.1 do 6.3.2.4 te uredbe regulirani agent poskrbi, da je vsaki pošiljki, predani letalskemu prevozniku ali drugemu reguliranemu agentu, priložena ustrezna dokumentacija v obliki letalskega tovornega lista ali v samostojni deklaraciji ter v elektronski ali pisni obliki.

▼M9

6.3.2.6 Dokumentacija mora biti na voljo za pregled s strani pristojnega organa na kateri koli točki, preden se pošiljka natovori na zrakoplov in potem za čas trajanja leta oziroma 24 ur, kar koli je več, in mora vsebovati naslednje podatke: (a) enotno črkovno-številčno oznako reguliranega agenta, prejeto od pristojnega organa; (b) enotno oznako pošiljke, kot je številka (internega ali glavnega) letalskega tovornega lista; (c) vsebino pošiljke, razen za pošiljke iz točk 6.2.3(d) in (e) Sklepa Komisije C(2010) 774 konč. z dne 13. aprila 2010 ( 9 ); (d) varnostni status pošiljke, ki navaja: — „SPX“, kar pomeni „varno za potniško, tovorno in poštno letalo“, ali — „SCO“, kar pomeni „varno le za tovorno in poštno letalo“, ali — „SHR“, kar pomeni „varno za potniško, tovorno in poštno letalo“ v skladu z zahtevami za visoko tveganje; ▼M19 (e) razlog za izdajo varnostnega statusa, ki navaja: — „KC“, kar „pomeni prejeto od znanega pošiljatelja“, ali — „AC“, kar „pomeni prejeto od stalnega pošiljatelja“, ali — „RA“, kar „pomeni izbral regulirani agent“, ali — sredstvo ali metodo uporabljenega varnostnega pregleda ali — razloge za izvzetje pošiljke iz varnostnega pregleda; ▼M9 (f) ime in priimek osebe, ki je izdala varnostni status, ali enakovredno identifikacijo ter datum in čas izdaje; (g) od pristojnega organa prejeto enotno oznako katerega koli reguliranega agenta, ki je sprejel varnostni status, ki ga je pošiljki prisodil drug regulirani agent. Regulirani agent, ki pošiljke preda drugemu reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, se lahko odloči tudi, da bo posredoval le podatke iz točk (a) do (e) in (g) ter zadržal podatke iz točke (f) za čas trajanja letov oziroma za 24 ur, kar je dlje.

▼M9

6.3.2.7 V primeru uskupinjenja se bodo zahteve pod točkama 6.3.2.5 in 6.3.2.6 štele za izpolnjene, če: (a) regulirani agent, ki opravi uskupinjenje, obdrži podatke, ki se zahtevajo v točkah 6.3.2.6(a) do (g), za vsako posamezno pošiljko za čas trajanja leta(-ov) ali za 24 ur, kar koli je daljše, in (b) dokumentacija, ki spremlja uskupinjenje, vsebuje črkovno-številčno oznako reguliranega agenta, ki je opravil uskupinjenje, enotno oznako uskupinjenja in njegov varnostni status. Točka (a) se ne zahteva za uskupinjenja, pri katerih se vedno opravi varnostni pregled ali ki so vedno izvzeta iz varnostnega pregleda v skladu s točkama 6.2.3(d) in (e) Sklepa C(2010) 774, če da regulirani agent uskupinjenju enotno oznako in navede njegov varnostni status ter en sam razlog, zaradi katerega je bil ta varnostni status izdan.

▼B

6.3.2.8 Pri sprejemu pošiljk, za katere predhodno ni bil v celoti izveden obvezni varnostni nadzor, se lahko regulirani agent prav tako odloči, da ne izvede varnostnega nadzora iz točke 6.3.2, temveč da pošiljke izroči drugemu reguliranemu agentu, ki poskrbi za izvedbo tega varnostnega nadzora. Varnostni nadzor, ki ga izvaja regulirani agent, je prav tako predmet dodatnih določb iz ločenega sklepa Komisije.

▼M17

6.3.2.9 Regulirani agent poskrbi, da je vse osebje, ki izvaja varnostni nadzor, zaposleno in usposobljeno v skladu z zahtevami poglavja 11, ter da je bilo vse osebje, ki ima dostop do opredeljivega zračnega tovora ali opredeljive zračne pošte, za katero je bil izveden obvezni varnostni nadzor, zaposleno in deležno usposabljanja za boljšo ozaveščenost na področju varnosti v skladu z zahtevami poglavja 11.

▼B

6.4 ZNANI POŠILJATELJI

6.4.1 Potrditev znanih pošiljateljev

6.4.1.1 Znane pošiljatelje potrdi ustrezni organ. Potrditev znanega pošiljatelja je vezana na lokacijo.

▼M19

6.4.1.2 Ustrezni organ vsake države članice v svojem nacionalnem programu varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008 opredeli odgovornosti za izvajanje naslednjega postopka potrditve znanih pošiljateljev: (a) Prosilec zaprosi za potrditev pri ustreznem organu države članice, v kateri je njegova lokacija. Prosilcu se posredujejo „Smernice za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-B in „Validacijski kontrolni seznam za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-C. (b) Ustrezni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki deluje v njegovem imenu, izvede preverjanje navedenih lokacij na kraju samem, da bi ocenil, ali prosilec izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Da bi ustrezni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki deluje v njegovem imenu, ocenil, ali prosilec izpolnjuje te zahteve, uporabi,Validacijski kontrolni seznam za znane pošiljatelje' iz Dodatka 6-C. Ta kontrolni seznam vsebuje izjavo o obveznostih, ki jo podpiše pravni zastopnik prosilca ali oseba, odgovorna za varnost na lokaciji. Potem ko je validacijski kontrolni seznam izpolnjen, se podatki, vsebovani v kontrolnem seznamu, obravnavajo kot tajni podatki. Podpisano izjavo obdrži zadevni ustrezni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki jo na zahtevo da na voljo zadevnemu pristojnemu organu. (c) Preverjanje lokacije prosilca, ki ga opravi ustrezni carinski organ v skladu s členom 14n Uredbe (EGS) št. 2454/93, se šteje za preverjanje na kraju samem, če se ne opravi prej kot tri leta pred datumom, ko prosilec zaprosi za potrditev za znanega pošiljatelja. Prosilec v navedenih primerih izpolni zahtevane informacije v delu 1 „Validacijskega kontrolnega seznama za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-C in jih pošlje ustreznemu organu skupaj z izjavo o obveznostih, ki jo podpiše pravni zastopnik prosilca ali oseba, odgovorna za varnost na lokaciji. Prosilec da potrdilo AEO in zadevno oceno carinskih organov na voljo za nadaljnji pregled. Podpisano izjavo obdrži zadevni ustrezni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki jo na zahtevo da na voljo zadevnemu ustreznemu organu. (d) Če je ustrezni organ zadovoljen s podatki, podanimi v skladu s točkama (a) in (b) ali (a) in (c), kot je primerno, poskrbi, da se potrebni podatki o pošiljatelju vnesejo v,bazo podatkov Unije o varnosti dobavne verige' najpozneje naslednji delovni dan. Pri vnosu v bazo podatkov ustrezni organ vsaki odobreni lokaciji prisodi enotno črkovno-številčno oznako v standardnem formatu. Če ustrezni organ ni zadovoljen s podatki, podanimi v skladu s točkama (a) in (b) ali (a) in (c), kot je primerno, o razlogih nemudoma uradno obvesti subjekt, ki prosi za potrditev za znanega pošiljatelja. (e) Znani pošiljatelj se ne šteje za potrjenega, dokler njegovi podatki niso navedeni v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“.

▼B

6.4.1.3 Znani pošiljatelj na vsaki lokaciji določi vsaj eno osebo, ki je odgovorna za uporabo in nadzor izvajanja varnostnega nadzora na tej lokaciji. Ta oseba mora predhodno uspešno opraviti preverjanje preteklosti.

6.4.1.4 Znani pošiljatelj je ponovno potrjen v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let. To vključuje preverjanje na kraju samem, da se oceni, ali znani pošiljatelj še vedno izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Inšpekcijski pregled, ki ga pristojni organ opravi v prostorih znanega pošiljatelja v skladu z njegovim nacionalnim programom obvladovanja kakovosti, se lahko šteje za preverjanje na kraju samem, če zajema vsa področja, navedena na kontrolnem seznamu iz Dodatka 6-C. Preverjanje lokacije znanega pošiljatelja, ki ga opravi ustrezni carinski organ v skladu s členom 14n Uredbe (EGS) št. 2454/93, se šteje za preverjanje na kraju samem.

▼M19

6.4.1.5 Če ustrezni organ ni več zadovoljen z izpolnjevanjem zahtev Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov s strani znanega pošiljatelja, prekliče status znanega pošiljatelja za navedeno lokacijo oziroma lokacije. Če subjekt ni več imetnik potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 ali če je bilo to potrdilo AEO začasno preklicano zaradi neskladnosti s členom 14k navedene uredbe, ustrezni organ sprejme ustrezne ukrepe, da sam preveri, ali znani pošiljatelj izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 300/2008. Subjekt obvesti ustrezni organ o vseh spremembah svojega potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Takoj po preklicu, v vsakem primeru pa v 24 urah, ustrezni organ poskrbi, da se sprememba statusa nekdanjega znanega pošiljatelja prikaže v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“.

▼B

6.4.1.6 Brez poseganja v pravico vsake države članice, da izvaja strožje ukrepe v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 300/2008, se znani pošiljatelj, potrjen v skladu s točko 6.4, prizna v vseh državah članicah. Znani pošiljatelji, potrjeni v skladu s točko 6.4.1.2(d), so prav tako predmet dodatnih določb iz točke 6.4 ločenega sklepa Komisije.

▼M19

6.4.1.7 Ustrezni organ da carinskemu organu na voljo vse informacije o statusu znanega pošiljatelja, ki bi bile lahko pomembne v zvezi z imetništvom potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. To vključuje informacije o novih potrditvah znanih pošiljateljev, odvzemu statusa znanega pošiljatelja, ponovni potrditvi ter inšpekcijskih pregledih, časovnih razporedih preverjanj in rezultatih teh ocen. Ustrezni organ in nacionalni carinski organi najpozneje do 1. marca 2015 določijo načine izmenjave teh informacij.

▼B

6.4.2 Varnostni nadzor, ki ga mora izvajati znani pošiljatelj

6.4.2.1 Znani pošiljatelj poskrbi, da: (a) je na lokaciji ali v prostorih raven varnosti zadostna za varovanje opredeljivega zračnega tovora oziroma opredeljive zračne pošte pred nepooblaščenim posegom; in ▼M17 (b) da je vse osebje, ki izvaja varnostni nadzor, zaposleno in usposobljeno v skladu z zahtevami poglavja 11, ter da je bilo vse osebje, ki ima dostop do opredeljivega zračnega tovora ali opredeljive zračne pošte, za katero je bil izveden obvezni varnostni nadzor, zaposleno in deležno usposabljanja za boljšo ozaveščenost na področju varnosti v skladu z zahtevami poglavja 11; in ▼B (c) sta med pripravo, pakiranjem, skladiščenjem, odpremo in/ali prevozom opredeljiv zračni tovor oziroma opredeljiva zračna pošta zavarovana pred nepooblaščenim posegom oziroma odpiranjem. Če ta varnostni nadzor za pošiljko iz kakršnega koli razloga ni bil izveden ali kadar pošiljke ni poslal znani pošiljatelj na lastno ime, znani pošiljatelj to jasno opiše reguliranemu agentu, tako da je mogoče uporabiti točko 6.3.2.3.

6.4.2.2 Znani pošiljatelj se strinja, da se pošiljke, za katere ustrezni varnostni nadzor ni bil izveden, pregledajo v skladu s točko 6.2.1.

6.5 STALNI POŠILJATELJI

6.5.1 Stalne pošiljatelje imenuje regulirani agent.

6.5.2 Za imenovanje za stalnega pošiljatelja se uporablja naslednji postopek: (a) Regulirani agent subjektu posreduje „Navodila za varovanje letalstva za stalne pošiljatelje“ in „Izjavo o obveznostih – stalni pošiljatelj“, vsebovane v Dodatku 6-D. Ta navodila in izjavo reguliranemu agentu posreduje pristojni organ države članice, v kateri se nahaja njegova lokacija. (b) Subjekt podpisano „Izjavo o obveznostih – stalni pošiljatelj“, vsebovano v Dodatku 6-D, predloži reguliranemu agentu, razen če je subjekt imetnik potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1875/2006 o spremembi Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93. Subjekt poleg tega določi vsaj eno osebo, odgovorno za varnost v svojih prostorih, in reguliranega agenta obvesti o imenu in priimku ter kontaktnih podatkih te osebe. Kjer je primerno, podpisano izjavo obdrži regulirani agent in jo na zahtevo da na voljo zadevnemu pristojnemu organu. Kadar je bila zahteva za izpolnitev Izjave o obveznostih opuščena na podlagi potrdila AEO, stalni pošiljatelj nemudoma obvesti reguliranega agenta, če ni več imetnik takega potrdila. (c) Regulirani agent opravi validacijo, tako da ugotovi naslednje podrobnosti o potencialnem stalnem pošiljatelju: — podatke o podjetju, vključno z dejanskim službenim naslovom, in — naravo poslovne dejavnosti, in — kontaktne podatke, vključno s podatki o osebi oz. osebah, odgovornih za varnost, in — identifikacijsko številko za DDV ali matično številko podjetja, ter — kadar se uporablja izvzetje v skladu s točko 6.5.2(b), številko potrdila AEO. (d) Če je regulirani agent zadovoljen z informacijami, podanimi pod točkama (b) in (c), potem lahko imenuje subjekt za stalnega pošiljatelja.

6.5.3 Regulirani agent vzdržuje bazo podatkov z informacijami iz točke 6.5.2(c). Baza podatkov je na voljo za pregled s strani pristojnega organa.

6.5.4 Če na računu stalnega pošiljatelja v obdobju dveh let ni nobene dejavnosti, povezane s premiki tovora ali pošte po zraku, status stalnega pošiljatelja preneha veljati.

6.5.5 Če pristojni organ oziroma regulirani agent ni več zadovoljen z izpolnjevanjem navodil, vsebovanih v Dodatku 6-D s strani stalnega pošiljatelja, regulirani agent nemudoma prekliče status stalnega pošiljatelja.

6.5.6 Če varnostni nadzor, naveden v „Navodilih za varovanje letalstva za stalne pošiljatelje“, na pošiljki iz kakršnega koli razloga ni bil izveden ali kadar pošiljke ni poslal stalni pošiljatelj na lastno ime, stalni pošiljatelj to jasno opiše reguliranemu agentu, tako da je mogoče uporabiti točko 6.3.2.3.

6.6 VAROVANJE TOVORA IN POŠTE

6.6.1 Varovanje tovora in pošte med prevozom

6.6.1.1 Da bi zagotovili, da so pošiljke, za katere je bil izveden obvezni varnostni nadzor, med prevozom zavarovane pred nepooblaščenim posegom: ▼M9 (a) pošiljke zapakira oziroma zapečati regulirani agent, znani pošiljatelj ali stalni pošiljatelj, s čimer se zagotovi, da jih ni mogoče odpreti brez vidnih poškodb; kadar to ni mogoče, se sprejmejo alternativni zaščitni ukrepi za zagotovitev neoporečnosti pošiljke; in ▼B (b) tovorišče v vozilu, v katerem se bodo prevažale pošiljke, mora biti zaklenjeno oziroma zaplombirano, vozila z zaveso pa ob strani zavarovana s kabli TIR, da se tako zagotovi, da pošiljk ni mogoče odpreti brez vidnih poškodb, ali pa mora biti prostor za tovor v vozilih z nizko ploščadjo pod nadzorom; ali ▼M19 (c) prevoznik, ki je sklenil pogodbo o prevozu z reguliranim agentom, znanim pošiljateljem ali stalnim pošiljateljem, razen če je prevoznik sam potrjen za reguliranega agenta, soglaša z izjavo prevoznika iz Dodatka 6-E. Podpisano izjavo obdrži regulirani agent, znani pošiljatelj ali stalni pošiljatelj, v imenu katerega se opravljajo prevozi. Na zahtevo se izvod podpisane izjave zagotovi tudi reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, ki pošiljko prejema, ali zadevnemu ustreznemu organu; ali ▼B (d) prevoznik reguliranemu agentu, znanemu pošiljatelju ali stalnemu pošiljatelju, za katerega opravlja prevoze, predloži dokazila, da ga je pristojni organ certificiral oziroma odobril. Ta dokazila morajo vključevati zahteve, vsebovane v Dodatku 6-E, kopije pa obdrži zadevni regulirani agent, znani pošiljatelj ali stalni pošiljatelj. Na zahtevo se izvod zagotovi tudi reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, ki pošiljko prejema, ali zadevnemu pristojnemu organu.

6.6.1.2 Točka 6.6.1(b), (c) in (d) se ne uporablja med prevozom po nadzorovanem delu letališča.

▼M17

6.6.2 Varovanje tovora in pošte, ki se natovarja na zrakoplov, na letališčih

▼B

6.6.2.1 Za pošiljke tovora in pošte, ki so v kritičnem delu, se šteje, da so zavarovane pred nepooblaščenim posegom.

▼M17

6.6.2.2 Pošiljke tovora in pošte, ki so v delu, ki ni kritični del varnostnega območja omejenega gibanja, se nahajajo v prostorih reguliranega agenta z nadzorovanim dostopom, če se ne nahajajo v takšnih delih, zanje velja, da so zaščitene pred nepooblaščenim posegom, če: (a) so fizično zaščitene, da se prepreči vnos prepovedanih predmetov; ali (b) se ne pustijo brez nadzora, dostop pa je omejen na osebe, povezane z varovanjem in natovarjanjem tovora in pošte na zrakoplov.

▼M6

6.7 TOVOR IN POŠTA Z VISOKIM TVEGANJEM (HRCM)

Določbe za tovor in pošto z visokim tveganjem so predpisane v ločenem sklepu Komisije.

▼M11

6.8 VAROVANJE TOVORA IN POŠTE, KI SE PREVAŽATA V UNIJO IZ TRETJIH DRŽAV

6.8.1 Imenovanje letalskih prevoznikov

6.8.1.1 Vsakega letalskega prevoznika, ki prevaža tovor ali pošto z letališča tretje države, ki ni navedena v Dodatku 6-F, zaradi prevoza, tranzita ali razkladanja na katerem koli letališču, ki sodi v področje uporabe Uredbe (ES) št. 300/2008, imenuje za „prevoznika letalskega tovora ali pošte, ki opravlja operacije v Unijo z letališča tretje države“ (ACC3): (a) pristojni organ države članice, ki je izdala spričevalo letalskega prevoznika; (b) letalske prevoznike, ki nimajo spričevala letalskega prevoznika, ki ga izda država članica, imenuje pristojni organ države članice, naveden v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 748/2009 ( 10 ), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 394/2011 ( 11 ) o seznamu operaterjev zrakoplovov, ki so 1. januarja 2006 ali pozneje izvajali letalsko dejavnost v smislu Priloge I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 12 ); (c) letalske prevoznike, ki nimajo spričevala letalskega prevoznika, ki ga izda država članica, in niso navedeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 748/2009, pa imenuje pristojni organ države članice, v kateri letalski prevoznik opravlja večino operacij v Uniji, ali kateri koli drugi pristojni organ Unije v skladu s sporazumom s tem pristojnim organom.

6.8.1.2 Letalski prevoznik je imenovan za ACC3 v zvezi z njegovimi tovornimi in poštnimi operacijami z letališča, za katerega se zahteva imenovanje ACC3 (v nadaljnjem besedilu: ustrezne tovorne operacije), če: (a) imenuje osebo, ki bo v imenu letalskega prevoznika v celoti odgovorna za izvajanje predpisov o varovanju tovora ali pošte v zvezi z ustrezno tovorno operacijo, in (b) do 30. junija 2014 predloži „izjavo o obveznostih – ACC3“ v skladu z Dodatkom 6-H, s katero potrjuje izvajanje programa varovanja, ki zajema točke iz Dodatka 6-G. V imenu letalskega prevoznika podpiše izjavo njegov pravni zastopnik ali oseba, odgovorna za varovanje. Kopijo ali izvirnik obdrži pristojni organ do datuma prenehanja veljavnosti imenovanja ACC3; (c) od 1. julija 2014 pa poročilo o potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki potrjuje izvajanje ukrepov varovanja.

6.8.1.3 Pristojni organ dodeli imenovanemu ACC3 enotno črkovno-številčno oznako v standardnem formatu, ki označuje letalskega prevoznika in letališče tretje države, za katerega je bil letalski prevoznik imenovan za prevoz tovora ali pošte v Unijo.

6.8.1.4 Imenovanje velja največ pet let od datuma, ko je pristojni organ vnesel podatke o ACC3 v ►M17 bazo podatkov Unije o varnosti dobavne verige ◄ .

6.8.1.5 ACC3, ki je naveden v ►M17 bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige ◄ , se prizna v vseh državah članicah za vse operacije z letališča tretje države v Unijo.

6.8.2 Potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU za ACC3

6.8.2.1 Potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU v zvezi z ustreznimi tovornimi operacijami letalskega prevoznika sestavljajo: (a) pregled programa varovanja letalskega prevoznika, s katerim se zagotovi, da je program ustrezen in popoln v smislu vseh točk iz Dodatka 6-G, in (b) preverjanje izvajanja ukrepov varovanja v letalstvu v zvezi z ustreznimi tovornimi operacijami, in sicer z uporabo kontrolnega seznama iz Dodatka 6-C3.

6.8.2.2 Preverjanje izvajanja ukrepov varovanja v letalstvu EU se opravi na kraju samem do ene od naslednjih stopenj: 1. Na letališču, s katerega je letalski prevoznik izvajal ustrezne tovorne operacije, preden se lahko za to letališče podeli imenovanje ACC3. Če se s potrjevanjem ukrepov varovanja v letalstvu EU ugotovi, da se eden ali več ciljev, navedenih v kontrolnem seznamu iz Dodatka 6-C3, ne izvaja, pristojni organ letalskega prevoznika ne imenuje za ACC3 za ustrezne tovorne operacije, če ta ne predloži dokazila o izvajanju ukrepov za odpravo ugotovljene pomanjkljivosti. 2. Na reprezentativnem številu letališč, na katerih letalski prevoznik izvaja ustrezne tovorne operacije, preden se podeli imenovanje ACC3 za vsa letališča, na katerih navedeni letalski prevoznik izvaja ustrezne tovorne operacije. Veljajo naslednji pogoji: (a) to možnost zahteva letalski prevoznik, ki izvaja več ustreznih tovornih operacij; (b) pristojni organ je preveril, ali letalski prevoznik uporablja notranji program zagotavljanja kakovosti varovanja, ki je enakovreden potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU; (c) reprezentativno število so vsaj 3 letališča ali 5 % letališč, pri čemer se upošteva višja vrednost, in vsa letališča, locirana na izhodiščnem kraju z visokim tveganjem; (d) pristojni organ soglaša z načrtom, ki zagotavlja potrjevanja ukrepov varovanja v letalstvu EU za vsako leto imenovanja na dodatnih letališčih, za katere bo podeljeno imenovanje ACC3, ali dokler niso potrjena vsa letališča. Število navedenih potrjevanj je vsako leto enako vsaj številu, ki je zahtevano v točki (c). Načrt vsebuje razloge, ki utemeljujejo izbiro dodatnih letališč; (e) vsa imenovanja ACC3 prenehajo na isti dan; (f) če se z enim od potrjevanj ukrepov varovanja v letalstvu EU, dogovorjenih v načrtu, ugotovi, da se eden ali več ciljev, navedenih v kontrolnem seznamu iz Dodatka 6-C3, ne izvaja, organ, ki je pristojen za imenovanje, zahteva dokazilo o izvajanju ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih na navedenem letališču, in glede na resnost pomanjkljivosti zahteva: — potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU za vsa letališča, za katera se v skladu s točko 6.8.2.2.1 zahteva imenovanje ACC3, v roku, ki ga določi pristojni organ, ali — dvakrat večje število potrjevanj ukrepov varovanja v letalstvu EU v skladu s točko (d) za vsako preostalo leto veljavnosti imenovanj za ACC3. Ustrezni organ lahko sprejme poročilo o potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU subjekta tretje države za imenovanje ACC3 v primerih, ko ta subjekt izvaja celotno tovorno operacijo, vključno z natovarjanjem v prtljažni prostor zrakoplova, v imenu ACC3, poročilo o potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU pa zajema vse te dejavnosti.

▼M19

6.8.2.3 Ustrezni organ lahko imenuje letalskega prevoznika za ACC3 za določen čas, ki poteče najpozneje 30. junija 2016, če potrjevanja ukrepov varovanja v letalstvu EU ni bilo mogoče opraviti iz objektivnih razlogov, na katere letalski prevoznik ni imel vpliva. Če se takšno imenovanje podeli za obdobje, ki je daljše od šestih mesecev, ustrezni organ preveri, ali letalski prevoznik uporablja notranji program zagotavljanja kakovosti varovanja, ki je enakovreden potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU.

▼M11

6.8.2.4 Če je bilo potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU za ACC3 opravljeno pred 1. julijem 2014 in ni potrdilo izvajanja zahtev iz drugega stavka točke 6.8.3.2, ACC3 najpozneje do 1. julija 2014 pristojnemu organu predloži dokazilo o izvajanju teh zahtev. Dokazilo vsebuje posodobitev ustreznega dela programa varovanja in lahko vključuje poznejše preverjanje na kraju samem.

6.8.2.5 Potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU se zabeleži v poročilu o potrjevanju, ki vsebuje vsaj izjavo o obveznostih iz Dodatka 6-H1, kontrolni seznam iz Dodatka 6-C3 in izjavo potrjevalca ukrepov varovanja v letalstvu EU iz Dodatka 11-A. Potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU predloži poročilo o potrjevanju pristojnemu organu, kopijo pa potrjenemu letalskemu prevozniku.

6.8.3 Varnostni nadzor za tovor in pošto, ki prihajata iz tretje države

6.8.3.1 ACC3 poskrbi za varnostni pregled vsega tovora in pošte, namenjene za prevoz, tranzit ali razkladanje na letališču Unije, razen: (a) če je regulirani agent, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel zahtevan varnostni nadzor pošiljke in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora ali (b) če je znani pošiljatelj, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel zahtevan varnostni nadzor pošiljke in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora ali ▼M19 (c) če je stalni pošiljatelj, za katerega je pristojen ACC3 ali regulirani agent, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel zahtevan varnostni nadzor pošiljke, je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora in se ne prevaža na potniškem letalu ali ▼M11 (d) če je pošiljka izvzeta iz varnostnih pregledov v skladu s točko 6.1.1.d Uredbe (EU) št. 185/2010 in je bila zavarovana pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je postala opredeljiv letalski tovor ali opredeljiva letalska pošta, do natovora.

▼M19

6.8.3.2 Tovor in pošta, ki se prevažata v Unijo, se varnostno pregledata z enim od načinov ali metod iz točke 6.2.1 do takšne mere, da se ustrezno zagotovi, da ne vsebujeta nobenih prepovedanih predmetov.

▼M11

6.8.3.3 ACC3 v zvezi s: ▼M19 (a) tovorom in pošto, ki sta namenjena za prevoz ali tranzit, zagotovi, da je sam ali subjekt, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel varnostni pregled v skladu s točko 6.8.3.2 ali varnostni nadzor na izhodiščni točki ali kjer koli v dobavni verigi in da so bile takšne pošiljke zavarovane pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora; ▼M11 (b) tovorom in pošto z visokim tveganjem zagotovi, da je varnostni pregled v skladu s točko 6.7 izvedel sam ali ga je izvedel subjekt, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, na izhodiščni točki ali kjer koli v dobavni verigi, da so bile takšne pošiljke označene kot varne za potniško, tovorno ali poštno letalo (oznaka SHR) in zavarovane pred nepooblaščenim posegom od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovora.

6.8.3.4 Enotna črkovno-številčna oznaka ACC3 in varnostni status pošiljke, kot sta navedena v točki 6.3.2.6(d) in ju je izdal regulirani agent EU, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, sta navedena v priloženi dokumentaciji v obliki letalskega tovornega lista, enakovredne poštne dokumentacije ali ločene izjave, in sicer v elektronski ali pisni obliki.

6.8.3.5 V odsotnosti reguliranega agenta iz točke 6.8.4 lahko izjavo o varnostnem statusu izda ACC3 ali letalski prevoznik, ki prihaja iz tretje države, navedene v Dodatku 6Fii.

6.8.4 Potrjevanje reguliranih agentov in znanih pošiljateljev

▼M19

6.8.4.1 Da bi subjekti iz tretjih držav postali regulirani agenti ali znani pošiljatelji, ki so potrjeni za ukrepe varovanja v letalstvu EU, se potrdijo v skladu z eno od naslednjih dveh možnosti in navedejo v bazi podatkov o ACC3, ki mu (jim) neposredno dostavljajo tovor ali pošto za prevoz v Unijo: (a) program varovanja AC