2007R1528 — SL — 01.07.2013 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1528/2007

z dne 20. decembra 2007

o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 ( 1 ) (v nadaljevanju besedila „Sporazum o partnerstvu AKP-ES“), določa, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu (SGP) začnejo veljati 1. januarja 2008. (2) Sporazum o partnerstvu AKP-ES določa ohranitev trgovinskih dogovorov iz Priloge V k navedenemu sporazumu do 31. decembra 2007. (3) Skupnost se od leta 2002 pogaja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu s skupinami držav AKP v obliki šestih regij, ki vključujejo Karibe, Srednjo Afriko, Vzhodno in Južno Afriko, pacifiške otoške države, Skupnost za razvoj Južne Afrike in Zahodno Afriko. Takšni sporazumi o gospodarskem partnerstvu bodo v skladu z obveznostmi v okviru STO, podpirali regionalno povezovanje in spodbujali postopno vključevanje gospodarstev AKP v na pravilih temelječ svetovni trgovinski sistem, hkrati pa bodo spodbujali njihov trajnostni razvoj in prispevali k splošnim prizadevanjem za odpravo revščine in izboljšanju življenjskih pogojev v državah AKP. V prvi fazi se lahko zaključijo pogajanja o sporazumih, ki vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu, ki zajemajo vsaj z določbami STO skladne ureditve za blago, združljive s procesi regionalnega gospodarskega in političnega povezovanja, te ureditve pa bi se čim prej dopolnilo s celovitimi sporazumi o gospodarskem partnerstvu. (4) Navedeni sporazumi, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu, za katere so bila zaključena pogajanja, določajo, da podpisnice, kolikor je to mogoče, začnejo uporabljati sporazum pred vzajemno začasno uporabo. Primerno je sprejeti ukrepe za uporabo sporazumov na osnovi teh določb. (5) Ureditve, ki so vključene v to uredbo, je treba po potrebi spremeniti v skladu s sklenjenimi sporazumi, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu, kadar bodo takšni sporazumi podpisani in sklenjeni v skladu s členom 300 Pogodbe ter se začasno uporabljajo ali so že začeli veljati. Ureditve se v celoti ali deloma ukinejo, če zadevni sporazumi ne začnejo veljati v razumnem času, v skladu z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu. (6) Ureditve v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu, bi morale za uvoz v Skupnost omogočati dajatev prosti dostop, brez tarifnih kvot za vse izdelke, razen orožja. Za te ureditve v zvezi z nekaterimi občutljivimi izdelki veljajo prehodna obdobja in posebni dogovori za francoske čezmorske departmaje. Glede na posebnosti razmer v Južni Afriki, bi morali biti izdelki s poreklom iz Južne Afrike še naprej deležni ugodnosti ustreznih določb Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Južnoafriško republiko na drugi strani ( 2 ) (v nadaljnjem besedilu „STRS“), in sicer dotlej, ko začne veljati sporazum, ki vzpostavlja ali vodi k vzpostavitvi gospodarskega partnerstva med Skupnostjo in Južno Afriko. (7) Namesto da se najmanj razvite države, kar so tudi države AKP, poslužujejo posebnih dogovorov, namenjenih najmanj razvitim državam, iz Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov ( 3 ), je zaželeno, da njihovi prihodnji trgovinski odnosi s Skupnostjo temeljijo na sporazumih o gospodarskem partnerstvu. Da bi se olajšal takšen razvoj, je primerno državam, ki so zaključile pogajanja o sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu, in so upravičene do ugodnosti iz dogovorov, določenih v tej uredbi, omogočiti, da imajo še naprej omejeno obdobje koristi od posebnih dogovorov za najmanj razvite države iz Uredbe (ES) št. 980/2005 v zvezi s tistimi izdelki, za katere so prehodne ureditve iz te uredbe manj ugodne. (8) Pravila o poreklu, ki se uporabljajo za uvoz v okviru te uredbe, morajo v prehodnem obdobju biti tista, ki so določena v Prilogi II k tej uredbi. Nad temi pravile o poreklu bi morala prevladati pravila, priložena morebitnemu sporazumu z regijami in državami, navedenimi v Prilogi I, od trenutka njegove prehodne uporabe ali začetka veljavnosti, kar koli nastopi prej. (9) V primeru nezagotavljanja upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufije je treba omogočiti začasno opustitev dogovorov iz te uredbe. Kadar država članica Komisiji zagotovi podatke o morebitni goljufiji ali nezagotavljanju upravnega sodelovanja, bi se morala uporabljati zadevna zakonodaja Skupnosti, zlasti Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje ( 4 ). (10) Primerno je, da bi ta uredba določila prehodne ureditve za sladkor in riž, skupaj s posebnimi prehodnimi zaščitnimi in nadzornimi mehanizmi, ki se bodo uporabljali po prenehanju veljavnosti prehodnih ureditev. (11) V okviru prehodnih ureditev za sladkor v skladu s Sklepom Sveta 2007/627/ES ( 5 ) se bo Protokol 3 o sladkorju iz AKP, dodan Prilogi V k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, prenehal uporabljati od 1. oktobra 2009. (12) Po prenehanju veljavnosti Protokola 3 o sladkorju iz AKP in zaradi posebne občutljivost trga sladkorja je primerno sprejeti prehodne ukrepe za navedeni proizvod. Hkrati je primerno sprejeti posebne zaščitne in nadzorne ukrepe za nekatere kmetijske predelane proizvode z možno visoko vsebnostjo sladkorja, s katerimi bi se lahko trgovalo z namenom izogibanja posebnim prehodnim zaščitnim ukrepom za uvoz sladkorja v Skupnost. (13) Primerno je tudi sprejeti splošne zaščitne ukrepe za izdelke, ki jih zajema ta uredba. (14) Zaradi posebne občutljivosti kmetijskih proizvodov je primerno sprejeti dvostranske zaščitne ukrepe, kadar uvoz povzroči ali grozi, da bo povzročil motnje na trgu takih proizvodov ali motnje mehanizmov, ki urejajo navedeni trg. (15) V skladu s členom 299(2) Pogodbe je treba v vseh politikah Skupnosti ustrezno upoštevati poseben strukturni, socialni in gospodarski položaj najbolj oddaljenih regij Skupnosti, zlasti glede carinske in trgovinske politike. (16) Pri učinkovitem določanju pravil o dvostranskih zaščitnih ukrepih je zato treba posebej upoštevati občutljivost kmetijskih proizvodov, zlasti sladkorja, ter posebno ranljivost in interes najbolj oddaljenih regij Skupnosti. (17) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 6 ). (18) Zaradi te uredbe je treba razveljaviti obstoječi niz uredb, sprejetih v okviru Priloge V k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, zlasti Uredbo Sveta (ES) št. 2285/2002 o zaščitnih ukrepih iz Sporazuma o partnerstvu AKP-ES ( 7 ), Uredbo Sveto (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (države AKP) ( 8 ) ter člen 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1964/2005 z dne 29. novembra 2005 o tarifnih stopnjah za banane ( 9 ). Posledično postanejo vsi izvedbeni ukrepi, ki temeljijo na navedenih razveljavljenih določbah, obsoletni – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE 1

PREDMET, PODROČJE UPORABE IN DOSTOP NA TRG

Člen 1

Predmet

Ta uredba uporablja ureditve za izdelke s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav, določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za izdelke s poreklom iz regij in držav, navedenih v Prilogi I.

2. Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino spremeni Prilogo I, da doda regije ali države iz skupine držav AKP, ki so zaključile pogajanja o sporazumu med Skupnostjo in navedeno regijo ali državo, katera dosega vsaj zahteve člena XXIV GATT 1994.

3. Taka regija ali država ostane na seznamu iz Priloge I, razen če Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino spremeni Prilogo I tako, da odstrani regijo ali državo s seznama te priloge, zlasti kadar:

(a) regija ali država navede, da ne namerava ratificirati sporazuma, ki ji je omogočil vključitev na seznam iz Priloge I,

(b) se ratifikacija sporazuma, ki je regiji ali državi omogočil vključitev na seznam iz Priloge I, ni zgodila v razumnem časovnem obdobju, tako da se je začetek veljavnosti sporazuma neupravičeno zavlekel, ali

(c) sporazum preneha veljati ali zadevna regija ali država v okviru sporazuma nima več pravic in dolžnosti, vendar sporazum še vedno velja.

Člen 3

Dostop na trg

1. V skladu s členi 6, 7 in 8 se uvozne dajatve odpravijo za vse izdelke iz poglavij od 1 do 97, razen iz poglavja 93, harmoniziranega sistema s poreklom v regijah ali državah, navedenih v Prilogi I. Za takšno odpravo se uporabljajo prehodni zaščitni in nadzorni mehanizmi, določeni v členih 9 in 10, ter splošni zaščitni ukrepi iz členov 11 do 22.

2. Za izdelke iz poglavja 93 harmoniziranega sistema s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, se še naprej uporabljajo veljavne dajatve v skladu s klavzulo države z največjimi ugodnostmi.

3. Z odstopanjem od člena 3(2) Uredbe (ES) št. 980/2005 so izdelki s poreklom iz najmanj razvitih držav, navedenih v Prilogi I navedene uredbe, in tistih, ki so vključene na seznam iz Priloge I k tej uredbi, poleg ureditev iz te uredbe še naprej upravičeni do ugodnosti preferencialov, ki jih določa Uredba (ES) št. 980/2005 v zvezi z izdelki:

(a) iz tarifne številke 1006, razen podštevilke 1006 10 10, do 31. decembra 2009 in

(b) iz tarifne številke 1701, do 30. septembra 2009.

4. Odstavek 1 tega člena ter členi 6, 7 in 8 se ne uporabljajo za izdelke s poreklom iz Južne Afrike. Za takšne izdelke se uporabljajo ustrezne določbe STRS. V skladu s postopkom iz člena 24(3) je treba k tej uredbi dodati prilogo, v kateri bodo določeni režimi, ki se bodo uporabljali za izdelke s poreklom iz Južne Afrike, ko bodo ustrezne trgovinske določbe STRS nadomeščene z ustreznimi določbami sporazumov, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu.

5. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke iz tarifne številke 0803 00 19 s poreklom iz regije ali države, navedene v Prilogi I, in sproščene pred 1. januarjem 2018 v prosti promet v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti. Odstavek 1 tega člena in člen 7 se ne uporabljata za izdelke iz tarifne številke 1701 s poreklom iz regije ali države, navedene v Prilogi I, in sproščene pred 1. januarjem 2018 v prosti promet v francoskih čezmorskih departmajih. Ti obdobji se podaljšata do 1. januarja 2028, razen če se pogodbenice zadevnih sporazumov ne dogovorijo drugače. Komisija o prenehanju veljavnosti te določbe zainteresirane strani obvesti z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije.







POGLAVJE II

PRAVILA O POREKLU IN UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 4

Pravila o poreklu

1. Pravila o poreklu, določena v Prilogi II, se uporabljajo za ugotavljanje, ali je izdelek po poreklu iz regije ali države, navedene v Prilogi I.

2. Pravila o poreklu, določena v Prilogi II, se nadomestijo s pravili o poreklu, priloženimi k vsakemu sporazumu z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, ko navedeni sporazum začasno uporabljajo ali ko začne veljati, kar koli nastopi prej. Komisija gospodarske subjekte obvesti z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V obvestilu je natančno določen datum začasne uporabe ali začetka veljavnosti, ki je datum, od katerega se za izdelke s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I.

3. Komisija ob pomoči Odbora za carinski zakonik, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 10 ), spremlja izvajanje in uporabo določb Priloge II. Tehnične spremembe in odločitve o upravljanju Priloge II so lahko sprejete v skladu s postopkom iz člena 247 in 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92.

Člen 5

Upravno sodelovanje

1. Kadar Komisija na podlagi objektivnih informacij ugotovi nezagotavljanje upravnega sodelovanja in/ali nepravilnosti ali goljufijo, lahko v skladu s tem členom začasno opusti odpravo dajatev iz členov 3, 6 in 7 (v nadaljnjem besedilu „ustrezna obravnava“).

2. V tem členu nezagotavljanje upravnega sodelovanja med drugim pomeni:

(a) ponavljajoče se nespoštovanje ustreznih obveznosti, ki zahtevajo preverjanje porekla zadevnih proizvodov,

(b) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu,

(c) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje misij v zvezi z upravnim sodelovanjem, da bi se preverila verodostojnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo ustrezne obravnave.

Za namen tega člena je nepravilnosti ali goljufijo med drugim mogoče ugotoviti, kadar se uvoz blaga, ki presega običajno raven proizvodnje in izvoznih zmogljivosti zadevne regije ali države, brez zadovoljive obrazložitve močno poveča.

3. Kadar Komisija na podlagi informacij, ki jih zagotovi država članica, ali na lastno pobudo ugotovi, da so pogoji, določeni v odstavkih 1 in 2, je ustrezno obravnavo mogoče opustiti v skladu s postopkom iz člena 24(2), pod pogojem, da je Komisija pred tem:

(a) obvestila odbor iz člena 24,

(b) obvestila zadevno regijo ali državo v skladu s kakršnim koli ustreznim postopkom, ki se uporablja med Skupnostjo in navedeno državo ali regijo in

(c) objavila obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, ki navaja, da so bili ugotovljeni nezagotavljanje upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufija.

4. Obdobje opustitve na podlagi tega člena se omeji le na potrebno za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Obdobje ne sme preseči šest mesecev, lahko pa se obnovi. Ob koncu tega obdobja se Komisija odloči bodisi zaključiti opustitev, ko o tem obvesti odbor iz člena 24, bodisi podaljšati obdobje opustitve v skladu s postopkom iz odstavka 3 tega člena.

5. Postopki za začasno opustitev, določeni v odstavkih 2 do 4, se nadomestijo s tistimi, določenimi v katerem koli sporazumu z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, ko navedeni sporazum začasno uporabljajo ali ko začne veljati, kar koli nastopi prej. Komisija gospodarske subjekte obvesti z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V obvestilu je natančno določen datum začasne uporabe ali začetka veljavnosti, ki je datum, od katerega se za izdelke, ki jih zajema ta uredba, uporabljajo postopki za začasno opustitev v sporazumu.

6. Komisija za izvajanje začasne opustitve, določene v katerem koli sporazumu z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, nemudoma:

(a) obvesti Odbor iz člena 24, da so bili ugotovljeni nezagotavljanje upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufija, ter

(b) objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, ki navaja, da so bili ugotovljeni nezagotavljanje upravnega sodelovanja, nepravilnosti ali goljufija.

Odločitev o opustitvi ustrezne obravnave se sprejme v skladu s postopkom iz člena 24(2).







POGLAVJE III

PREHODNE UREDITVE







ODDELEK 1

Riž

Člen 6

Tarifne kvote po stopnji dajatve nič in morebitna odprava dajatev

1. Uvozne dajatve za izdelke iz tarifne številke 1006 se odpravijo od 1. januarja 2010, z izjemo uvoznih dajatev za izdelke iz podštevilke 1006 10 10, ki se odpravijo od 1. januarja 2008.

2. Za izdelke iz tarifne številke 1006, z izjemo podštevilke 1006 10 10, s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, ki so del regije CARIFORUM, se odpre naslednja tarifna kvota po stopnji dajatve nič:

(a) 187 000 ton, v protivrednosti oluščenega riža, za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008,

(b) 250 000 ton, v protivrednosti oluščenega riža, za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.

3. Natančna pravila za izvajanje tarifnih kvot iz odstavka 2 so določene v skladu s postopki iz členov 13 in 26(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž ( 11 ).







ODDELEK 2

Sladkor

Člen 7

Tarifne kvote po stopnji dajatve nič in morebitna odprava dajatev

1. Uvozne dajatve za izdelke iz tarifne številke 1701 se odpravijo od 1. oktobra 2009.

2. Poleg tarifnih kvot, ki so bile odprte in se upravljajo v skladu s členom 28 Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja ( 12 ), se za izdelke iz tarifne številke 1701 za obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 odprejo naslednje tarifne kvote:

(a) 150 000 ton, v protivrednosti belega sladkorja, po stopnji dajatve nič, namenjenih za izdelke s poreklom v najmanj razvitih državah, kakor so navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 980/2005 in ki so navedene v Prilogi I. Te tarifne kvote se porazdelijo med regije glede na količine, ki se določijo v skladu s sporazumi, na podlagi katerih so regije ali države uvrščene na seznam iz Priloge I, in

(b) 80 000 ton, v protivrednosti belega sladkorja, po stopnji dajatve nič, namenjenih za izdelke iz regij ali držav, ki niso najmanj razvite države in ki so navedene v Prilogi I. Te tarifne kvote se porazdelijo med regije glede na količine, ki se določijo v skladu s sporazumi, na podlagi katerih so regije ali države uvrščene na seznam iz Priloge I.

3. Člen 30 Uredbe (ES) št. 318/2006 se uporablja za uvoz v okviru tarifnih kvot iz prejšnjega odstavka.

4. Natančna pravila za delitev po regijah in za izvajanje tarifnih kvot iz tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2) Uredbe (ES) št. 318/2006.

Člen 8

Prehodne ureditve

V obdobju od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2012 se člen 7(1) ne uporablja za uvoz izdelkov z oznako KN 1701, razen če uvoznik takšen izdelek kupuje po ceni, ki ni nižja od 90 % referenčne cene (na osnovi CIF), določene v členu 3 Uredbe (ES) št. 318/2006 za ustrezno tržno leto.

Člen 9

Prehodni zaščitni mehanizmi za sladkor

1. V obdobju od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2015 se lahko obravnava iz člena 7(1) za uvoz izdelkov iz tarifne številke 1701 s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I in ki niso najmanj razvite države, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 980/2005, opusti, kadar:

(a) uvoz s poreklom iz regij ali držav, ki so države AKP in niso najmanj razvite države, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 980/2005, preseže naslednje količine: (i) 1,38 milijona ton v tržnem letu 2009/2010, (ii) 1,45 milijona ton v tržnem letu 2010/2011, (iii) 1,6 milijona ton v tržnih letih od 2011/2012 do 2014/2015 ter

(b) uvoz s poreklom v vseh državah AKP preseže 3,5 milijona ton.

2. Količine iz točke (a) odstavka 1 so lahko porazdeljene po regijah.

3. Med obdobjem iz odstavka 1 se za uvoz izdelkov iz tarifne številke 1701 s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, zahteva uvozno dovoljenje.

4. Opustitev obravnave iz člena 7(1) se zaključi na koncu tržnega leta, za katerega je bila uveljavljena.

5. Natančna pravila za porazdelitev količin iz odstavka 1 in za upravljanje sistema iz poglavij 1, 3 in 4 tega člena ter odločitve o opustitvi se sprejme v skladu s postopkom iz člena 39(2) Uredbe (ES) št. 318/2006.

Člen 10

Prehodni nadzorni mehanizem

1. V obdobju od 1. januarja 2008 do 30. septembra 2015 se za uvoz izdelkov iz tarifnih številk 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59, 2106 90 98 s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, uporabljajo nadzorni mehanizmi iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/1993 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti ( 13 ).

2. Komisija na podlagi navedenega nadzora preveri, ali je uvoz enega ali več od teh izdelkov s poreklom v določeni regiji po obsegu v obdobju dvanajstih zaporednih mesecev skupno povečan za več kot 20 % v primerjavi s povprečjem letnega uvoza v prejšnjih treh dvanajstmesečnih obdobjih.

3. Če je stopnja iz odstavka 2 dosežena, Komisija analizira vzorec trgovanja, gospodarsko upravičenost in vsebnost sladkorja takšnega uvoza. Če Komisija ugotovi, da se takšen uvoz uporablja za izogibanje tarifnim kvotam, prehodnim ureditvam in posebnim zaščitnim mehanizmom, ki jih določata člena 7, 8 in 9, lahko do konca zadevnega tržnega leta opusti uporabo člena 3(1) za uvoz izdelkov iz tarifnih številk 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59, 2106 90 98 s poreklom v regijah in državah, navedenih v Prilogi I in ki niso najmanj razvite države, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 980/2005.

4. Sprejmejo se natančna pravila za upravljanje tega sistema, odločitve o opustitvi pa se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov ( 14 ).







POGLAVJE IV

SPLOŠNE ZAŠČITNE DOLOČBE

Člen 11

Opredelitve

V tem poglavju:

(a) „industrija Skupnosti“ pomeni vse proizvajalce Skupnosti, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke, ki delujejo znotraj ozemlja Skupnosti, ali tiste izmed njih, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji del celotne proizvodnje teh izdelkov v Skupnosti,

(b) „resna škoda“ pomeni znatno splošno poslabšanje položaja proizvajalcev Skupnosti,

(c) „grožnja resne škode“ pomeni resno škodo, ki je neizogibna,

(d) „motnje“ pomenijo težave v sektorju ali industriji,

(e) „grožnja motnje“ pomeni motnje, ki so neizogibne.

Člen 12

Načela

1. Zaščitni ukrep se lahko uvede v skladu z določbami, določenimi v tem poglavju, kadar se izdelek s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, v Skupnost uvaža v tako povečanih količinah in pod takimi pogoji, da lahko povzroči ali grozi, da bo povzročil kar koli od navedenega:

(a) resno škodo industriji Skupnosti,

(b) motnje v sektorju gospodarstva, kjer te motnje povzročajo večje socialne probleme ali težave, ki bi lahko privedle do resnega poslabšanja gospodarskih razmer v Skupnosti, ali

(c) motnje na trgu kmetijskih proizvodov, zajete s Prilogo I Sporazuma STO o kmetijstvu, ali mehanizmov, ki upravljajo navedene trge.

2. V primerih, kadar se izdelek s poreklom iz regij ali držav, navedenih v Prilogi I, v Skupnost uvaža v tako povečanih količinah in pod takimi pogoji, da lahko povzroči ali grozi, da bo povzročil motnje v gospodarskih razmerah ene ali več najbolj oddaljenih regij Skupnosti, se lahko v skladu z določbami, določenimi v tem poglavju, uvede zaščitni ukrep.

Člen 13

Določitev pogojev za uvedbo zaščitnih ukrepov

1. Določitev resne škode ali grožnje resne škode med drugim zajema naslednje dejavnike:

(a) obseg uvoza, zlasti pri znatnem povečanju, bodisi v absolutnem smislu bodisi v sorazmernem glede na proizvodnjo ali potrošnjo v Skupnosti,

(b) ceno uvoza, predvsem, kjer je prišlo do znatno nelojalnega nižanja cen v primerjavi s ceno podobnega izdelka v Skupnosti,

(c) posledični učinek na proizvajalce v Skupnosti, kakor je razviden iz trendov nekaterih ekonomskih dejavnikov, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, prodaja, tržni delež, znižanje cen ali preprečevanje zvišanja cen, ki bi običajno nastopilo, dobički, donos vloženega kapitala, denarni tok in zaposlitev,

(d) druge dejavnike poleg uvoznih trendov, ki povzročajo ali so morda povzročili škodo zadevnim proizvajalcem Skupnosti.

2. Določitev motnje ali grožnje motnje temelji na objektivnih dejavnikih, vključno z naslednjimi elementi:

(a) povečanje obsega uvoza v absolutnem ali sorazmernem smislu glede na proizvodnjo Skupnosti in uvoz iz drugih virov ter

(b) učinek takšnega uvoza na cene ali

(c) učinek takšnega uvoza na razmere v industriji Skupnosti ali zadevnem gospodarskem sektorju, vključno na ravni prodaje, proizvodnje, finančnega stanja in zaposlovanja.

3. Pri ugotavljanju, ali so pogoji uvoza takšni, da lahko povzročijo ali grozijo, da bodo povzročili motnje na trgu kmetijskih proizvodov ali mehanizmih, ki upravljajo navedene trge, vključno z uredbami, ki vzpostavljajo skupne tržne ureditve, je treba upoštevati vse ustrezne objektivne dejavnike, vključno z enim ali več od naslednjih elementov:

(a) obseg uvoza v primerjavi s stopnjami prejšnjih koledarskih ali tržnih let, odvisno od primera, notranjo proizvodnjo in potrošnjo, stopnje v prihodnosti, načrtovane glede na reforme skupnih tržnih ureditev,

(b) raven notranje cene v primerjavi z referenčnimi ali ciljnimi cenami, če so na voljo, če pa niso na voljo, pa v primerjavi s povprečnimi cenami na notranjem trgu med enakim obdobjem v prejšnjem tržnem letu,

(c) od 1. oktobra 2015 na trgih izdelkov s tarifno številko 1701: razmere, kadar povprečna tržna cena Skupnosti za beli sladkor med dvema zaporednima mesecema pade pod 80 % povprečne tržne cene Skupnosti za beli sladkor iz prejšnjega tržnega leta.

4. Pri ugotavljanju, ali so pogoji iz odstavkov 1, 2 in 3 v primeru najbolj oddaljenih regij Skupnosti izpolnjeni, so analize omejene na območje zadevnih najbolj oddaljenih regij Skupnosti. Posebno pozornost se nameni obsegu lokalne industrije, njenemu finančnemu stanju in razmeram zaposlovanja.

Člen 14

Začetek postopkov

1. Preiskava se začne na zahtevo države članice ali na pobudo Komisije, če je za Komisijo očitno, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo takšen začetek.

2. Države članice obvestijo Komisijo, če bi uvozni trendi katere koli od regij ali držav, navedenih v Prilogi I, zahtevali sprejem zaščitnih ukrepov. Ta informacija vsebuje dosegljive dokaze, določene na podlagi meril iz člena 13. Komisija posreduje te informacije vsem državam članicam v treh delovnih dneh.

3. Posvetovanje z državami članicami se opravi v osmih delovnih dneh od posredovanja informacij Komisije državam članicam, kakor je določeno v odstavku 2. Kadar je po posvetovanju razvidno, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek postopka, Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Začetek postopka se opravi v enem mesecu od prejetja informacije s strani države članice.

4. Če Komisija po posvetovanju z državami članicami meni, da okoliščine iz člena 12 obstajajo, nemudoma obvesti zadevno regijo ali države, navedeno v Prilogi I, o svoji nameri, da začne preiskavo. Obvestilo lahko spremlja povabilo na posvetovanje s ciljem, da bi razjasnili položaj in dosegli obojestransko zadovoljivo rešitev.

Člen 15

Preiskava

1. Po začetku postopkov Komisija začne preiskavo.

2. Komisija lahko od držav članic zahteva, da priskrbijo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo takšni zahtevi. Kadar so te informacije v splošnem interesu ali kadar država članica zanje zaprosi, jih Komisija pošlje vsem državam članicam, če niso zaupne; če so zaupne Komisija pošlje le povzetek, ki ni zaupen.

3. Komisija lahko v primeru preiskave, omejene na najbolj oddaljene regije, od pristojnih lokalnih organov zahteva, da informacije iz odstavka 2 predložijo preko zadevne države članice.

4. Preiskava se konča, če je le mogoče, v šestih mesecih po začetku preiskave. V izrednih primerih se lahko ta rok podaljša še za tri mesece.

Člen 16

Uvedba začasnih zaščitnih ukrepov

1. Začasni zaščitni ukrepi se uvedejo v kritičnih okoliščinah, ko bi odlašanje povzročilo škodo, ki bi se težko odpravila, v skladu s predhodno ugotovitvijo, da obstajajo okoliščine iz člena 12. Komisija uvede takšne zaščitne ukrepe po posvetovanju z državami članicami ali v izjemno nujnih primerih potem, ko obvesti države članice. V slednjem primeru se posvetovanje opravi v desetih dneh po tem, ko so države članice bile obveščene o ukrepu Komisije.

2. Zaradi posebnih razmer v najbolj oddaljenih regijah in njihove ranljivost na povečanje uvoza se v postopkih, ki jih zadevajo, uporabijo začasni zaščitni ukrepi, kadar predhodna ugotovitev pokaže, da se je uvoz povečal. V navedenem primeru Komisija obvesti države članice, da je sprejela ukrepe, posvetovanje pa se opravi v desetih dneh po tem, ko so države članice bile obveščene o ukrepu Komisije.

3. Kadar država članica zahteva takojšnje ukrepanje Komisije in kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 ali 2, Komisija sprejme odločitev najpozneje v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.

4. Komisija nemudoma obvesti Svet in države članice o vsaki odločitvi, ki jo sprejme po odstavkih 1, 2 in 3. Svet lahko s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev v enem mesecu po obvestilu Komisije v skladu s tem odstavkom.

5. Začasni ukrepi imajo so lahko v obliki povišanja carin za zadevne izdelke do ravni, ki ne presega carine, ki se uporablja za druge članice STO, ali tarifnih kvot.

6. Začasni ukrepi se ne uporabljajo več kot 180 dni. V primerih, kadar so začasni ukrepi omejeni na najbolj oddaljene regije, se začasni ukrepi ne uporabljajo več kot 200 dni.

7. Če se začasni zaščitni ukrepi razveljavijo, ker preiskava pokaže, da pogoji, določeni v členih 12 in 13, niso bili izpolnjeni, se kakršna koli dajatev, obračunana na podlagi teh začasnih ukrepov, avtomatsko povrne.

Člen 17

Zaključek preiskave in postopek brez ukrepov

Kadar se dvostranski zaščitni ukrepi zdijo nepotrebni in znotraj Svetovalnega odbora iz člena 21 ni ugovora, Komisija odloči o zaključku preiskave in postopka. V vseh drugih primerih Komisija Svetu nemudoma predloži poročilo o rezultatih posvetovanja, skupaj s predlogom uredbe Sveta, da se postopek zaključi. Postopek se šteje za zaključenega, če Svet v enem mesecu s kvalificirano večino ne odloči drugače.

Člen 18

Uvedba dokončnih ukrepov

1. Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo na to, da nastopijo okoliščine iz člena 12, Komisija zahteva posvetovanja z zadevno regijo ali državo v okviru ustreznih institucionalnih ureditev, določenih v ustreznih sporazumih, ki omogočajo regiji ali državi vključitev na seznam iz Priloge I, da bi se poiskala obojestransko zadovoljiva rešitev.

2. Če posvetovanja iz odstavka 1 ne vodijo v obojestransko zadovoljivo rešitev v tridesetih dneh po posredovanju zadeve zadevni regiji ali državi, Komisija v posvetovanju z državami članicami v dvajsetih delovnih dneh po koncu obdobja posvetovanja sprejme odločitev za uvedbo dvostranskih zaščitnih ukrepov.

3. Vsaka odločitev, ki jo Komisija sprejme v skladu s tem členom, se sporoči Svetu in državam članicam. Vsaka država članica lahko v desetih delovnih dneh po dnevu tega obvestila Svetu predloži odločitev.

4. Če država članica predloži odločitev Komisije Svetu, lahko Svet s kvalificirano večino odločitev potrdi, spremeni ali razveljavi. Če Svet ne sprejme odločitve v enem mesecu po predložitvi zadeve Svetu, se šteje, da je potrjena odločitev Komisije.

5. Dokončni ukrepi so lahko v naslednjih oblikah:

— opustitev nadaljnjega znižanja stopnje uvozne dajatve za zadevne izdelke s poreklom iz zadevnih regij ali držav,

— povišanje carin za zadevne izdelke do ravni, ki ne presega carine, ki se uporablja za druge članice STO,

— tarifna kvota.

6. Za isti izdelek iz iste regije ali države se ne uporablja dvostranskih zaščitnih ukrepov manj kot eno leto po tem, ko so se iztekli ali bili odstranjeni prejšnji takšni ukrepi.

Člen 19

Trajanje in pregled zaščitnih ukrepov

1. Zaščitni ukrep velja samo tako dolgo, kot je to potrebno za preprečitev ali odpravo resne škode ali motenj. To obdobje ne sme presegati dveh let, razen če se podaljša na podlagi odstavka 2. Kadar je ukrep omejen na eno ali več najbolj oddaljenih regij Skupnosti, obdobje uporabe ne sme presegati štirih let.

2. Začetno obdobje trajanja zaščitnega ukrepa se lahko izjemoma podaljša, če se ugotovi, da je zaščitni ukrep še naprej potreben za preprečitev ali odpravo resne škode ali motenj.

3. Podaljšanje se sprejme v skladu s postopki iz te uredbe, ki veljajo za preiskavo, in z uporabo enakih postopkov, kakor v primeru začetnih ukrepov.

Skupno trajanje zaščitnega ukrepa ne sme preseči štirih let, vključno s kakršnim koli začasnim ukrepom. V primeru, da je ukrep omejen na najbolj oddaljene regije, se časovna omejitev podaljša na osem let.

4. Če trajanje zaščitnega ukrepa presega eno leto, se mora ukrep postopno in v rednih časovnih presledkih v obdobju njegovega izvajanja liberalizirati, vključno z obdobjem podaljšanja.

Z zadevno regijo ali državo se v ustreznih institucionalnih organih sporazumov redno posvetuje, z namenom, da se oblikuje časovni razpored za njihovo odpravo, takoj ko to dopuščajo okoliščine.

Člen 20

Nadzorni ukrepi

1. Kadar so uvozni trendi izdelka s poreklom iz države AKP takšni, da bi lahko povzročili eno od razmer iz člena 12, lahko Skupnost nad uvozom navedenega izdelka izvaja predhodni nadzor.

2. Odločitev o uvedbi nadzora sprejme Komisija.

Vsaka odločitev, ki jo Komisija sprejme v skladu s tem členom, se sporoči Svetu in državam članicam. Vsaka država članica lahko v desetih delovnih dneh po dnevu tega obvestila Svetu predloži odločitev.

Če država članica predloži odločitev Komisije Svetu, lahko Svet s kvalificirano večino odločitev potrdi, spremeni ali razveljavi. Če Svet ne sprejme odločitve v enem mesecu po predložitvi zadeve Svetu, se šteje, da je potrjena odločitev Komisije.

3. Nadzorni ukrepi veljajo samo omejen čas. Če ni določeno drugače, prenehajo veljati ob koncu drugega šestmesečnega obdobja, ki sledi šestmesečnemu obdobju po njihovi uvedbi.

4. Kadar je to potrebno, so nadzorni ukrepi lahko omejeni na območje ene ali več najbolj oddaljenih regij Skupnosti.

5. O odločitvi o uvedbi nadzornih ukrepov se v vednost nemudoma obvesti ustrezen institucionalni organ, določen v ustreznih sporazumih, ki regiji ali državi omogočajo vključitev na seznam iz Priloge I.

Člen 21

Posvetovanja

Pristojni posvetovalni odbor za namene tega poglavja je Svetovalni odbor, določen v členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 z dne 22. decembra 1994 o skupnih pravilih za uvoz ( 15 ). V primeru proizvodov, ki spadajo pod oznako KN 1701, pristojnemu odboru pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 318/2006.

Člen 22

Izredni ukrepi z ozemeljsko omejeno uporabo

Kadar se izkaže, da so pogoji, določeni za sprejetje dvostranskih zaščitnih ukrepov, izpolnjeni v eni ali več državah članicah, lahko Komisija po preučitvi alternativnih rešitev in v skladu s členom 134 Pogodbe izjemoma odobri uporabo nadzornih in zaščitnih ukrepov, ki so omejeni na zadevno državo članico ali države članice, če meni, da so takšni ukrepi na tej ravni primernejši od ukrepov, ki veljajo v vsej Skupnosti. Ti ukrepi morajo biti časovno strogo omejeni in čim manj ovirati delovanje notranjega trga.







POGLAVJE V

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 23

Prilagajanje tehničnemu razvoju

Ta uredba se spremeni v skladu s postopkom iz člena 24(3), da bi se upoštevalo kakršne koli tehnične spremembe, potrebne zaradi razlik med to uredbo in sporazumi z regijami ali državami, navedenimi v Prilogi I, ki so bili podpisani in se začasno uporabljajo, ali ki so bili sklenjeni v skladu s členom 300 Pogodbe.

Člen 24

Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za izvajanje SGP.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

4. Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.







POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 25

Sprememba

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1964/2005 se črta.

Člen 26

Razveljavitev

Uredbi (ES) št. 2285/2002 in (ES) št. 2286/2002 se razveljavita.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Seznam regij ali držav, ki so zaključile pogajanja v smislu člena 2(2)

ANTIGVA IN BARBUDA

ZVEZA BAHAMI

BARBADOS

BELIZE

REPUBLIKA BOCVANA

REPUBLIKA BURUNDI

REPUBLIKA KAMERUN

ISLAMSKA ZVEZNA REPUBLIKA KOMORI

REPUBLIKA SLONOKOŠČENA OBALA

ZVEZA DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

REPUBLIKA FIDŽI

REPUBLIKA GANA

GRENADA

KOOPERATIVNA REPUBLIKA GVAJANA

REPUBLIKA HAITI

JAMAJKA

REPUBLIKA KENIJA

KRALJEVINA LESOTO

REPUBLIKA MADAGASKAR

REPUBLIKA MAURITIUS

REPUBLIKA MOZAMBIK

REPUBLIKA NAMIBIJA

NEODVISNA DRŽAVA PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDSKA REPUBLIKA

FEDERACIJA SAINT KITTS IN NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT IN GRENADINE

REPUBLIKA SEJŠELI

REPUBLIKA SURINAM

KRALJEVINA SVAZI

ZDRUŽENA REPUBLIKA TANZANIJA

REPUBLIKA TRINIDAD IN TOBAGO

REPUBLIKA UGANDA

▼M1

REPUBLIKA ZAMBIJA

▼B

REPUBLIKA ZIMBABVE









PRILOGA II

Pravila o poreklu

V ZVEZI Z OPREDELITVIJO POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ IN V ZVEZI Z NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

NASLOV I: Splošne določbe Členi 1. Opredelitve NASLOV II: Opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ Členi 2. Splošne zahteve 3. V celoti pridobljeni izdelki 4. Zadostno obdelani ali predelani izdelki 5. Značilnosti opravljene obdelave ali predelave 6. Kumulacija porekla 7. Enota kvalifikacije 8. Dodatki, rezervni deli in orodja 9. Garniture 10. Nevtralne sestavine NASLOV III: Ozemeljske zahteve Členi 11. Načelo teritorialnosti 12. Neposredni prevoz 13. Razstave NASLOV IV: Dokazilo o poreklu Členi 14. Splošne zahteve 15. Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR 16. Naknadno izdano potrdilo o gibanju blaga EUR 17. Izdaja dvojnika potrdila o prometu blaga EUR 1 18. Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR 1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu 19. Pogoji za izjavo na računu 20. Pooblaščeni izvoznik 21. Veljavnost dokazila o poreklu 22. Tranzitni postopek 23. Predložitev dokazila o poreklu 24. Uvoz po delih 25. Izjeme pri dokazilu o poreklu 26. Informativni postopek za kumulacijske namene 27. Dokazilne listine 28. Hramba dokazila o poreklu in dokazne dokumentacije 29. Razlike in oblikovne napake 30. Zneski, izraženi v EUR NASLOV V: Dogovori o upravnem sodelovanju Členi 31. Medsebojna pomoč 32. Preverjanje dokazil o poreklu 33. Preverjanje dobaviteljeve izjave 34. Kazni 35. Proste cone 36. Odstopanja NASLOV VI: Ceuta in Melilla, Členi 37. Posebni pogoji NASLOV VII: Prehodne in končne določbe Členi 38. Prehodne določbe za blago v tranzitu ali v hrambi 39. Dodatki KAZALO DODATKI DODATEK 1: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II DODATEK 2: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da proizvedeni izdelek lahko dobi status blaga s poreklom DODATEK 2A: Odstopanja od seznama obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da izdelani proizvod lahko dobi status blaga s poreklom v skladu s členom 4 te priloge DODATEK 3: Obrazec za potrdilo o gibanju blaga DODATEK 4: Izjava na računu DODATEK 5A: Izjava dobavitelja za izdelke s statusom preferencialnega porekla DODATEK 5B: Izjava dobavitelja za izdelke, ki nimajo statusa preferencialnega porekla DODATEK 6: Potrdilo o informacijah DODATEK 7: Izdelki, za katere se člen 6(5) te priloge ne uporablja DODATEK 8: Ribiški proizvodi, za katere se člen 6(5) te priloge začasno ne uporablja DODATEK 9: Sosednje države v razvoju DODATEK 10: Izdelki, za katere se določbe o kumulaciji iz členov 2(2), 6(1) in 6(2) te priloge uporabljajo po 1. oktobru 2015 in za katere se določbe členov 6(5), 6(9) in 6(12) te priloge ne uporabljajo DODATEK 11: Izdelki, za katere se določbe o kumulaciji iz členov 2(2), 6(1) in 6(2) te priloge uporabljajo po 1. januarju 2010 in za katere se določbe členov 6(5), 6(9) in 6(12) te priloge ne uporabljajo DODATEK 12: Čezmorske države in ozemlja

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitve

V tej prilogi:

(a) „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, komponento ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave;

(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke;

(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom iz leta 1994 o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (Sporazum STO o carinski vrednosti);

(f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za proizvod franko tovarna plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega proizvoda;

(g) „vrednost materialov“ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale na zadevnem ozemlju;

(h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost teh materialov, kakor so opredeljeni v točki (g), ki se smiselno uporablja;

(i) „dodana vrednost“ pomeni ceno proizvoda franko tovarna, zmanjšano za carinsko vrednost materialov, uvoženih v Skupnost ali države AKP;

(j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavljajo harmonizirani sistem poimenovanja in šifrirni sistem, ki se v tej prilogi navaja kot harmonizirani sistem ali HS;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

(l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih posamezni uvoznik istočasno pošlje posameznemu prejemniku ali izdelke, ki so zajeti v enotni prevozni listini o prevozu od izvoznika do prejemnika, če pa takšne listine ni, v enotnem računu;

(m) „ozemlje“ vključuje ozemeljske vode.

(n) „ČDO“ pomeni države in ozemlja iz Dodatka 12.







NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

1. Za namene uporabe določb te uredbe se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz držav AKP iz Priloge I, v nadaljevanju, za namene te priloge, „države AKP“:

(a) Izdelki, ki so v celoti pridobljeni v državah AKP v smislu člena 3 te priloge;

(b) izdelki, pridobljeni v državah AKP, ki vključujejo material, ki ni bil v celoti pridobljen v teh državah, pod pogojem, da je bil ta material v državah AKP dovolj obdelan in predelan v smislu člena 4 te priloge.

2. Za namene izvajanja odstavka 1 ozemlja držav AKP štejejo za eno.

Izdelki po poreklu, narejeni iz materiala, v celoti pridobljenega ali dovolj obdelanega ali predelanega v dveh ali več državah AKP, štejejo za izdelke s poreklom iz držav AKP, kjer je bila opravljena zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da je ta obdelava ali predelava obširnejša od tiste iz člena 5 te priloge.

3. Za izdelke iz Dodatka 10 in Dodatka 11 se odstavek 2 uporabljajo šele po 1. oktobru 2015 oziroma 1. januarju 2010.

Člen 3

V celoti pridobljeni izdelki

1. Šteje se, da so bili v celoti pridobljeni v državah AKP ali v Skupnosti:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz tal ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) proizvodi iz živih, tam vzrejenih živali;

(i) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; (ii) akvakulturni proizvodi, vključno z marikulturo, kjer je riba gojena; (e)

(f) proizvodi morskega ribolova in drugi proizvodi iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili zunaj njihovih teritorialnih voda;

(g) proizvodi, izdelani na njihovih predelovalnih ladjah izključno iz proizvodov, ki jih zajema točka (f);

(h) tam zbrano rabljeno blago, primerno samo za ponovno pridobivanje surovin, vključno z rabljenimi pnevmatikami, primernimi samo za protektiranje ali da se uporabijo kot odpadni material;

(i) odpadki in ostanki tam izvedenih postopkov izdelave;

(j) proizvodi, pridobljeni iz morskega dna ali podtalja zunaj njihovih ozemeljskih voda, pod pogojem, da imajo izključne pravice do izkoriščanja morskega dna ali podtalja;

(k) tam izdelano blago, izključno iz proizvodov, opredeljenih v točkah (a) do (j).

2. Izraza „njuna plovila“ in „njune ladje za predelavo“ v točkah (f) in (g) odstavka 1 se uporabljata samo za plovila in ladje za predelavo:

(a) so registrirane v državi članici ali državi AKP;

(b) plujejo pod zastavo države članice ali države AKP;

(c) izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev: (i) so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov držav AKP ali držav članic ali (ii) so v lasti podjetij: — ki imajo sedež ali glavni kraj poslovanja v državi AKP ali državi članici; ter — ki so v najmanj 50-odstotni lasti države AKP, javnih organizacij te države, državljanov te države ali države članice.

3. Ne glede na odstavek 2 Skupnost privoli, da se na predlog države AKP plovilo, ki ga zakupi ali najame ta država, obravnava kot „njihovo plovilo“ za izvajanje ribolovnih dejavnosti v njeni izključni ekonomski coni pod naslednjimi pogoji:

(a) da je država AKP Skupnosti ponudila priložnost pogajanj o ribolovnem sporazumu, vendar Skupnost te ponudbe ni sprejela;

(b) da je Komisija sprejela najemno ali zakupno pogodbo kot pogodbo, ki zagotavlja ustrezne možnosti v zvezi z razvojem zmogljivosti zadevne države AKP za ribarjenje za svoje lastne potrebe in na zadevno državo AKP zlasti prenaša odgovornost za navtično in poslovno upravljanje plovila, s katerim razpolaga za daljše časovno obdobje.

Člen 4

Zadostno obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene te priloge se šteje, da so proizvodi, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani v državah AKP ali v Skupnosti, če so izpolnjeni pogoji, navedeni na seznamu v Dodatku 2 ali Dodatku 2A. V zgoraj omenjenih pogojih za vse izdelke, za katere velja ta uredba, so navedeni postopki obdelave ali predelave v zvezi z izdelavo materialov brez porekla, ti pogoji pa se uporabljajo samo v zvezi s takimi materiali. Če se proizvod, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev s seznama, uporablja pri izdelavi drugega proizvoda, se pogoji, ki se uporabljajo za proizvod, v katerega je ta vključen, zanj ne uporabljajo in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so bili morda uporabljeni pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji s seznama za ta proizvod ne bi smeli uporabiti pri izdelavi tega proizvoda, kljub temu lahko uporabijo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 15 odstotkov cene izdelka franko tovarna;

(b) z uporabo tega odstavka ni presežen kateri od odstotkov, ki so na seznamu navedeni kot zgornja vrednost materialov brez porekla;

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3.

(a) Ne glede na odstavek 1 in po predhodnem uradnem obvestilu pacifiške države AKP Komisiji se predelani ribiški proizvodi iz tar. št. 1604 in 1605, predelani ali izdelani na kopnem v tej državi iz materialov brez porekla tar. št. 0302 ali 0303, ki so bili izkrcani v pristanišču te države, štejejo kot zadosti obdelani ali predelani za namene člena 2. Uradno obvestilo Komisiji navaja razvojne koristi za ribiški sektor te države ter vključuje potrebne informacije o zadevni vrsti in izdelkih, ki se bodo izdelovali, pa tudi navedbo posameznih zadevnih količin.

(b) Pacifiška država AKP pripravi poročilo za Skupnost o izvajanju točke (a), in sicer najpozneje tri leta po obvestilu.

(c) Točka (a) se uporablja brez poseganja v sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki veljajo v EU, učinkovito ohranjanje in trajnostno upravljanje ribolovnih virov ter podporo boju proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim v regiji.

4. Odstavki 1 do 3 se uporabljajo, če v členu 5 ni predvideno drugače.

Člen 5

Značilnosti opravljene obdelave ali predelave

1. Brez poseganja v odstavek 2 naslednji postopki veljajo kot nezadostna obdelava ali predelava, da bi izdelki pridobili status izdelkov s poreklom ne glede na to, ali so zahteve člena 4 izpolnjene ali ne:

(a) postopki za zagotovitev ohranjanja izdelkov v dobrem stanju med prevozom in hrambo (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, vlaganje v solne vodne raztopine, vodne raztopine z žveplovim dioksidom ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) enostavni postopki, ki zajemajo odstranjevanje prahu, odbiranje ali presejevanje, izbiranje, razvrščanje, sortiranje (vključno s sestavljanjem garnitur), pranje, barvanje, rezanje;

(i) zamenjava embalaže ter ločevanje in združevanje paketov; (ii) enostavno vlaganje v steklenice, stekleničke, vreče, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali deske itd., ter vsi drugi enostavni postopki pakiranja; (c)

(d) opremljanje izdelkov in njihove embalaže z oznakami, nalepkami in drugimi podobnimi razpoznavnimi znaki;

(e) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; mešanje sladkorja s katerim koli drugim materialom;

(f) enostavna montaža delov za sestavo celega izdelka;

(g) kombinacija dveh ali več postopkov iz točk (a) do (f);

(h) zakol živali;

(i) luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit in riža;

(j) postopek barvanja sladkorja ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje sladkorja;

(k) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

2. Pri ugotavljanju, ali predelava ali obdelava, opravljena na posameznem proizvodu, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem proizvodu v državah AKP ali Skupnosti.

Člen 6

Kumulacija porekla

Kumulacija s ČDO in Skupnostjo

1. Materiali s poreklom iz Skupnosti ali ČDO štejejo za materiale s poreklom iz držav AKP, če so vključeni v tam pridobljen izdelek. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kakor določa člen 5.

2. Obdelava in predelava v Skupnosti ali ČDO veljata za izvedeni v državah AKP, če so materiali v teh državah obdelani ali predelani bolj, kakor določa člen 5.

3. Za določanje, ali izdelki izvirajo iz ČDO, se smiselno uporabljajo določbe tega protokola.

4. Za izdelke iz Dodatka 10 in Dodatka 11 se določbe iz tega člena uporabljajo šele po 1. oktobru 2015 oziroma 1. januarju 2010.

Kumulacija z Južno Afriko

5. Če so materiali s poreklom iz Južne Afrike vključeni v izdelek s poreklom iz držav AKP, veljajo, ob upoštevanju določb iz odstavkov 6, 7, 8, in 11, za materiale s poreklom iz držav AKP, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kot je navedeno v členu 5. Ni potrebno, da so taki materiali zadostno obdelani ali predelani.

6. Izdelki, ki dobijo status izdelkov s poreklom po odstavku 5, še naprej veljajo za izdelke s poreklom iz držav AKP samo, če tam dodana vrednost presega vrednost uporabljenih materialov s poreklom iz Južne Afrike. Če temu ni tako, se šteje, da ti izdelki izvirajo iz Južne Afrike. Pri določitvi porekla se ne upoštevajo materiali s poreklom iz Južne Afrike, ki so zadosti obdelani ali predelani v državah AKP.

7. Kumulacija iz odstavka 5 se ne uporablja za izdelke iz dodatkov 7, 10 in 11.

8. Kumulacija iz odstavka 5 se uporablja za izdelke iz Dodatka 8 samo, če so tarife za te izdelke, ki veljajo v okviru Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Južnoafriško republiko, odpravljene. Komisija v Uradnem listu Evropske unije (serija C) objavi datum, ko so izpolnjeni pogoji iz tega odstavka.

9. Brez poseganja v odstavka 7 in 8 se obdelava in predelava, opravljeni v Južni Afriki, štejeta, kot da sta bili opravljeni v neki drugi državi članici Južnoafriške carinske unije (SACU), ki je država AKP, če so materiali deležni nadaljnje obdelave ali predelave v tej drugi državi članici SACU.

10. Brez poseganja v odstavka 7 in 8 in na predlog držav AKP se obdelava in predelava, opravljeni v Južni Afriki, štejeta, kot da sta bili opravljeni v državah AKP, če so materiali deležni nadaljnje obdelave ali predelave v neki državi AKP v okviru regionalnega sporazuma o gospodarskem povezovanju.

11. O zahtevah držav AKP se odloči v skladu s postopkom iz členov 247 in 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92.

12. Kumulacija iz odstavka 5 se lahko uporabi samo, če južnoafriški materiali pridobijo status izdelkov s poreklom z uporabo pravil o poreklu, ki so enaka kot pravila iz te priloge. Kumulacija iz odstavkov 9 in 10 se lahko uporablja samo v skladu s pravili o poreklu, ki so enaka kot pravila v tej prilogi.

Kumulacija s sosednjimi državami v razvoju

13. Na predlog držav AKP se materiali s poreklom iz sosednje države v razvoju, ki ni država AKP in ki sodi v skladno geografsko enoto, štejejo za materiale s poreklom v državah AKP, če so vključeni v tam pridobljen izdelek. Ni treba, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani, pod pogojem, da:

— je obdelava ali predelava, izvedena v državi AKP, obširnejša od postopkov, naštetih v členu 5.

— so države AKP, Skupnost in druge države sklenile sporazum o primernih upravnih postopkih za zagotovitev pravilnega izvajanja tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za proizvode iz tune, uvrščene v poglavje 3 ali 16 harmoniziranega sistema, in za riževe proizvode z oznako HS 1006.

Za določanje, ali izdelki izvirajo iz sosednje države v razvoju se uporabljajo določbe tega protokola.

O zahtevah držav AKP se odloči v skladu s postopkom iz členov 247 in 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92. V takih odločitvah se opredeli tudi izdelke, za katere se kumulacije iz tega odstavka ne sme dovoliti.

Člen 7

Enota kvalifikacije

1. Odločilna enota za uporabo te priloge je enota, ki je odločilna za uvrstitev posameznega proizvoda pod tarifno številko harmoniziranega sistema.

Zato velja naslednje:

(a) kadar je izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvrščen po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota predstavlja enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz nekega števila enakih proizvodov, ki se uvrščajo pod isto tarifno številko harmoniziranega sistema, se pri uporabi te priloge vsak proizvod obravnava posebej.

2. Kadar je embalaža po splošnem pravilu 5 harmoniziranega sistema pri uvrstitvi vključena v izdelek, je vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 8

Dodatki, rezervni deli in orodja

Dodatki, rezervni deli in orodja, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 9

Garniture

Garniture, opredeljene v splošnem pravilu 3 harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, če so vsi sestavni deli izdelki s poreklom. Kljub temu se takrat, kadar je posamezen sortiment sestavljen iz proizvodov s poreklom in iz proizvodov brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost proizvodov brez porekla ne presega 15 odstotkov cene sortimenta franko tovarna.

Člen 10

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali je izdelek s poreklom, ni treba ugotavljati porekla za naslednje, kar bi lahko bilo uporabljeno pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema

(c) stroji in orodje;

(d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo proizvoda.







NASLOV III

OZEMELJSKE ZAHTEVE

Člen 11

Načelo teritorialnosti

1. Pogoji iz naslova II te priloge v zvezi s pridobivanjem statusa blaga s poreklom morajo biti nepretrgoma izpolnjeni v državah AKP, razen kot je določeno v členu 6.

2. Če je blago po poreklu iz držav AKP, Skupnosti ali ČDO izvoženo v drugo državo, vrnjeno, razen kot je določeno v členu 6, se šteje kot blago brez porekla, razen če je carinskim organom mogoče zadovoljivo dokazati, da:

(a) da je blago, ki se vrača, isto blago, kakor je bilo izvoženo; ter

(b) da v zvezi z blagom, v obdobju, ko se je nahajalo v navedeni državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

Člen 12

Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje iz te uredbe se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo pogoje iz te priloge in so predmet neposrednega prevoza med ozemlji držav AKP, Skupnosti, ČDO ali Južne Afrike za namene člena 6 brez vstopa na katero koli drugo ozemlje. Vendar se proizvodi, ki sestavljajo eno samo nedeljeno pošiljko, lahko prevažajo čez druga ozemlja po potrebi s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na teh ozemljih pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršnikoli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Skozi cevovod se lahko izdelki s poreklom prevažajo prek ozemelj, ki niso ozemlja držav AKP, ali Skupnosti.

2. Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, je treba predložiti carinskim organom države uvoznice:

(a) enotno prevozno listino, ki zajema prevoz iz države izvoznice preko države tranzita, ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki: (i) vsebuje natančen opis proizvodov; (ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev; ter (iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali

(c) če teh ni, katerikoli dokument z dokazno močjo.

Člen 13

Razstave

1. Za izdelke s poreklom, poslane iz države AKP na razstavo v državo, ki ni med tistimi iz člena 6, in po razstavi prodane za uvoz v Skupnost, se pri uvozu koristijo določbe te uredbe, pod pogojem, da se carinskim organom predloži zadovoljiv dokaz, da:

(a) je izvoznik poslal te izdelke iz države AKP v državo razstave in jih tam razstavil;

(b) je ta izvoznik proizvode prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti,

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj zatem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo; ter

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2. Dokazilo o poreklu se izda ali sestavi v skladu z določbami naslova IV in predloženo carinskim organom uvozne države na običajen način. Na njem sta navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatno dokumentarno dokazilo o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za katero koli trgovsko, industrijsko, kmetijsko ali obrtno razstavo, sejem ali podobno javno prireditev ali prikaz, ki ni organiziran za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerim so izdelki pod carinskim nadzorom.







NASLOV IV

DOKAZILO O POREKLU

Člen 14

Splošne zahteve

1. Ob uvozu v Skupnost se za izdelke s poreklom iz držav AKP uporabijo določbe te uredbe ob predložitvi:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Dodatku 3, ali

(b) v primerih iz člena 19(1), izjave, katere besedilo je navedeno v Dodatku 4 in ki jo izvoznik da na računu, odpremnici ali katerem koli drugem poslovnem dokumentu, ki zadevne izdelke opisuje dovolj podrobno za njihovo identifikacijo (v nadaljevanju imenovana „izjava na računu“).

2. Ne glede na odstavek 1 za proizvode s poreklom v smislu te priloge in v primerih, določenih v členu 25, veljajo ugodnosti iz določb te uredbe brez potrebe po predložitvi katerega koli zgoraj navedenih dokumentov.

Člen 15

Postopek za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR.1

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda carinski organ izvozne države na pisno zahtevo izvoznika ali, na izvoznikovo odgovornost, njegovega pooblaščenega zastopnika.

2. Za ta namen izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni potrdilo o gibanju blaga EUR 1 in zahtevek, katerih vzorca sta prikazana v Dodatku 3. Ti obrazci se izpolnijo v skladu z določbami te priloge. Če so napisani z roko, morajo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izdelki so opisani v za to predvideni rubriki brez praznih vmesnih vrstic. Če rubrika ni v celoti izpolnjena, je treba pod zadnjo vrstico opisa potegniti vodoravno črto in prečrtati prazen prostor pod njo.

3. Izvoznik, ki vlaga zahtevo za izdajo potrdila o prometu blaga EUR.1, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov izvozne države AKP, v katerem se izda potrdilo o prometu blaga EUR.1, kadarkoli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status proizvodov s poreklom in izpolnitev drugih zahtev te priloge.

4. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda carinski organ izvozne države AKP, če se za zadevne izdelke lahko šteje, da so izdelki po poreklu iz držav AKP držav ali iz ene izmed drugih držav iz člena 6, in če so izpolnjeni drugi pogoji iz te priloge.

5. Carinski organi, ki izdajajo potrdila, ukrenejo vse potrebno za preverjanje porekla blaga in izpolnjevanje drugih zahtev te priloge. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi ustrezen. Carinski organi, ki izdajajo potrdila, tudi zagotovijo, da je obrazec iz odstavka 2 pravilno izpolnjen. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen opisu izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti goljufije.

6. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti na potrdilu naveden v okencu 11.

7. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 16

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1

1. Ne glede na člen 15(7) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu proizvodov, na katere se nanaša, če:

(a) ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin ali

(b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o prometu blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Za namene izvajanja odstavka 1 izvoznik v zahtevi navede kraj in datum izvoza proizvodov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navede tudi razloge za svojo zahtevo.

3. Carinski organi lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo naknadno samo po opravljenem preverjanju, če se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

4. Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 vsebujejo naslednji zaznamek:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“

5. Zaznamek iz četrtega odstavka se vpiše v okence „Opombe“ potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 17

Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2. Na ta način izdani dvojnik se označi z naslednjim zaznamkom:

„DUPLICATE“.

3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v okence „Opombe“ dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4. Dvojnik nosi datum izdaje prvotnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 in začne učinkovati s tem dnem.

Člen 18

Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Če so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v državi AKP ali Skupnosti, je za namen pošiljanja vseh ali nekaterih teh izdelkov drugam znotraj držav AKP ali Skupnosti originalno dokazilo o poreklu mogoče nadomestiti z enim ali več potrdili o prometu blaga EUR.1. Nadomestno potrdilo ali nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega spadajo proizvodi.

Člen 19

Pogoji za izjavo na računu

1. Izjavo na računu iz člena 14(1)(b) lahko da:

(a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 20 ali

(b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2. Izjava na računu se lahko poda, če se posamezni izdelek lahko šteje za izdelek po poreklu iz držav AKP ali iz ene od drugih držav iz člena 6 in če so izpolnjeni drugi pogoji iz te priloge.

3. Izvoznik, ki podaja izjavo na računu, mora biti kadar koli pripravljen, da na zahtevo carinskih organov države izvoznice predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla blaga kot tudi izpolnitev drugih zahtev te priloge.

4. Izvoznik poda izjavo na računu tako, da na račun, odpremnico ali drug uradni dokument natipka, vtisne z žigom ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Dodatku 4, pri čemer uporabi eno izmed jezikovnih različic iz navedenega dodatka, v skladu z določbami nacionalne zakonodaje izvozne države. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in s tiskanimi črkami.

5. Izjave na računu morajo imeti izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 20 ne zahteva, da podpisuje take izjave pod pogojem, da carinskim organom države izvoznice da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na računu, po kateri ga je možno identificirati, kot da jo je lastnoročno podpisal.

6. Izjavo na računu lahko da izvoznik ob izvozu proizvodov, na katere se nanaša, ali naknadno, če je predložena v državi uvoza najpozneje v dveh letih po uvozu proizvodov, na katere se nanaša.

Člen 20

Pooblaščeni izvoznik

1. Carinski organi države izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika, ki pogosto pošilja izdelke po določbah te uredbe, da podaja izjave na računu ne glede na vrednost proizvodov, na katere se nanaša. Izvoznik, ki prosi za tako pooblastilo, carinskim organom predloži zadovoljiva dokazila o statusu porekla teh proizvodov in o izpolnjevanju drugih zahtev te priloge.

2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

3. Carinski organi pooblaščenemu izvozniku dodelijo številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi na računu.

4. Carinski organi spremljajo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja svoja pooblastila.

5. Carinski organi lahko to pooblastilo kadar koli odvzamejo. To storijo, med drugim, če pooblaščeni izvoznik ne zagotavlja več jamstev iz odstavka 1, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 ali drugače nepravilno uporablja svoja pooblastila.

Člen 21

Veljavnost dokazila o poreklu

1. Dokazilo o poreklu velja deset mesecev od dne izdaje v izvozni državi in mora biti v tem roku predloženo carinskim organom države uvoznice.

2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom države uvoznice predložena po poteku roka za predložitev, določenega v odstavku 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, če so jim bili proizvodi predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 22

Tranzitni postopek

Če se izdelki vnesejo v državo AKP, ki ni država porekla, začne teči nadaljnje 4-mesečno obdobje veljavnosti na datum, ko carinski organ v državi tranzita v polje 7 na potrdilu EUR.1 vpiše naslednje:

— besedo „tranzit“,

— ime države tranzita,

— uradni žig, katerega vzorčni odtis je dala na razpolago Komisija v skladu s členom 31, in

— datum zaznamkov.

Člen 23

Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom države uvoznice po postopkih, ki se uporabljajo v tej državi. Ti organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu ter lahko zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo potrebne pogoje za uporabo določb te uredbe.

Člen 24

Uvoz po delih

Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi države uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema iz oddelkov XVI in XVII ali tarifnih številk 7308 in 9406 harmoniziranega sistema uvažajo po delih, se carinskim organom ob uvozu prvega dela za take izdelke predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 25

Izjeme pri dokazilu o poreklu

1. Izdelki, ki jih osebe zasebnega prava pošljejo drugim osebam zasebnega prava kot majhne pakete ali take ki so del osebne prtljage potnika, se sprejmejo kot izdelki po poreklu brez zahteve po predložitvi dokazila o poreklu, pod pogojem, da ti izdelki niso uvoženi po trgovski poti, da je podana izjava o izpolnjevanju pogojev iz te priloge in da v resničnost take izjave ni nobenega dvoma. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži navedenemu dokumentu.

2. Občasni uvoz, pri katerem gre le za proizvode za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine proizvodov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje.

3. Poleg tega skupna vrednost teh proizvodov ne sme presegati 500 EUR pri majhnih paketih ali 1 200 EUR pri proizvodih, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 26

Informativni postopek za kumulacijske namene

1. Ob uporabi členov 2(2) in 6(1) se za materiale iz drugih držav AKP, Skupnosti ali ČDO, status blaga po poreklu v skladu s to prilogo dokazuje s potrdilom o gibanju blaga EUR.1 ali dobaviteljevo izjavo, vzorec zanjo je v Dodatku 5A, ki jo da izvoznik v državi ali ČDO, od koder so materiali.

2. Ob uporabi členov 2(2), 6(2) in 6(9) se obdelavo ali predelavo, izvedeno v drugih državah AKP, Skupnosti, ČDO ali Južni Afriki, dokazuje z dobaviteljevo izjavo, primer katere je v Dodatku 5B in ki jo da izvoznik v državi ali ČDO, od koder so materiali.

3. Dobavitelj predloži ločeno izjavo dobavitelja za vsako pošiljko materiala na trgovski fakturi, povezani s to odpremo, ali v prilogi k tej fakturi, ali na dobavnici, ali drugem trgovskem dokumentu, povezanem s to odpremo, ki opisuje zadevne materiale dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati.

4. Dobaviteljeva izjava se lahko sestavi na vnaprej natisnjenem obrazcu.

5. Dobaviteljeva izjava mora imeti izvirni lastnoročni podpis. Če pa sta dobaviteljeva izjava in račun sestavljena s pomočjo elektronske obdelave podatkov, dobaviteljeve izjave ni treba podpisati lastnoročno, pod pogojem, da lahko carinski organ v državi, v kateri je dobaviteljeva izjava sestavljena, zadovoljivo identificira odgovornega uslužbenca dobavnega podjetja. Navedeni carinski organi lahko določijo pogoje za izvajanje tega odstavka.

6. Dobaviteljeva izjava se predloži pristojnemu carinskemu uradu v izvozni državi, ki prejme zahtevo za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1.

7. Dobaviteljeve izjave in potrdila o informacijah, podane oz. izdana pred datumom začetka veljavnosti te uredbe v skladu s členom 26 Protokola 1 k Prilogi V k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, veljajo še naprej.

Člen 27

Dokazilne listine

Dokumentacija iz členov 15(3) in 19(3), ki se uporablja za dokazovanje, da se izdelki, za katere velja potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava na računu, lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz države AKP ali ene od drugih držav iz člena 6 in da izpolnjujejo druge pogoje iz te priloge, lahko med drugim sestoji iz naslednjega:

(a) neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu;

(b) dokumentov, ki dokazujejo, da imajo materiali status materialov s poreklom in ki so izdani ali sestavljeni v državi AKP ali eni od drugih držav iz člena 6, v kateri se ti dokumenti uporabljajo v skladu z domačo zakonodajo;

(c) dokumenti, ki dokazujejo obdelavo ali predelavo materialov v državah AKP, Skupnosti ali ČDO in ki so izdani ali sestavljeni v državi AKP, Skupnosti ali ČDO, kjer se ti dokumenti uporabljajo v skladu z domačo zakonodajo;

(d) potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali izjav na računu, ki dokazujejo, da imajo uporabljeni materiali status materialov s poreklom, in ki so izdani ali sestavljeni v državah AKP ali eni od drugih držav iz člena 6 ter v skladu s to prilogo.

Člen 28

Hramba dokazila o poreklu in dokazne dokumentacije

1. Izvoznik, ki vlaga zahtevo za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora vsaj tri leta hraniti dokumente iz člena 15(3).

2. Izvoznik, ki daje izjavo na računu, mora vsaj tri leta hraniti kopijo te izjave in dokumente iz člena 19(3).

3. Carinski organ države izvoznice, ki izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, mora hraniti zahtevek iz člena 15(2) vsaj tri leta.

4. Carinski organi države uvoznice morajo vsaj tri leta hraniti potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na računih, ki so jim bile predložene.

Člen 29

Odstopanja in oblikovne napake

1. Če so med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu organu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za proizvode, ugotovljene manjša odstopanja, to še ne pomeni ničnosti navedenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim proizvodom.

2. Očitne oblikovne napake, kot so npr. tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne smejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 30

Zneski, izraženi v eurih

1. Za namene uporabe člena 19(l)(b) in člena 25(3) v primerih, ko se izda račun v drugi valuti kot v eurih, vsako leto vsaka od teh držav določi zneske v nacionalnih valutah države AKP, držav članic in drugih držav ali ozemelj, omenjenih v členu 6, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih.

2. Za pošiljko se uporabljajo določbe člena 19(l)(b) ali člena 25(3) glede na valuto, v kateri je sestavljen račun, v skladu z zneskom, ki ga je določila zadevna država.

3. Zneski, ki se uporabljajo v kateri koli nacionalni valuti, so v navedeni nacionalni valuti enakovredni zneskom, izraženih v eurih na prvi delovni dan oktobra. Zneski se predložijo Komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4. Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki izhaja iz pretvorbe zneska, izraženega v eurih, v njeno nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki izhaja iz pretvorbe, ne sme razlikovati za več kot 5 odstotkov. Država lahko protivrednost zneska, izraženega v eurih, v svoji nacionalni valuti ohrani nespremenjeno, če se v času letne prilagoditve iz odstavka 3 zaradi pretvorbe navedenega zneska pred zaokrožanjem v nacionalni valuti poveča za manj kot 15 odstotkov. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi pretvorba povzročila zmanjšanje protivrednosti.

5. Zneske, izražene v eurih, pregleda Komisija. Komisija pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.







NASLOV V

DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 31

Medsebojna pomoč

1. Države AKP pošljejo Komisiji vzorce uporabljanih žigov, skupaj z naslovi carinskih organov, pristojnih za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR. 1 ter za kasnejše preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR. 1 in izjav na računu.

Potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na računu se sprejemajo za uporabo preferencialnega obravnavanja od datuma, ko Komisija prejme informacije.

Komisija te informacije pošlje carinskim organom držav članic.

2. Za zagotovitev pravilne uporabe te priloge si Skupnost, ČDO in države AKP medsebojno pomagajo prek pristojnih carinskih uprav pri preverjanju verodostojnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, izjav na računu ali dobaviteljevih izjav ter doslednosti informacij iz teh dokumentov.

Organi, ki se jih zaprosi za pomoč, zagotovijo ustrezne informacije glede pogojev, pod katerimi je bil proizvod izdelan, pri čemer zlasti navedejo pogoje, pod katerimi so bila v različnih posameznih državah AKP, državah članicah in ČDO upoštevana pravila o poreklu.

Člen 32

Preverjanje dokazil o poreklu

1. Dokazila o poreklu se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi države uvoznice upravičeno dvomijo o verodostojnosti teh dokumentov, statusu porekla teh proizvodov ali izpolnitvi drugih zahtev te priloge.

2. Za namene izvajanja odstavka 1 carinski organi države uvoznice carinskim organom države izvoznice vrnejo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo na računu ali kopijo teh dokumentov in, kadar je to primerno, navedejo razloge za poizvedbo. V podporo zahtevi za preverjanje se posreduje vsak pridobljen dokument ali informacija, ki kaže, da so podatki na dokazilu o poreklu napačni.

3. Preverjanje opravijo carinski organi države izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi ustrezen.

4. Če se carinski organi države uvoznice odločijo, da bodo med čakanjem na izide preverjanja začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo teh proizvodov, se uvozniku ponudi sprostitev blaga, ob upoštevanju katerih koli previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni.

5. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o izidih tega preverjanja obveščeni čim prej. Ti rezultati morajo jasno izkazovati, ali so dokumenti verodostojni in ali se izdelke lahko šteje za izdelke s poreklom iz držav AKP ali ene od držav iz člena 6 ter ali izpolnjujejo druge pogoje iz te priloge.

6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje dovolj informacij za določitev verodostojnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla proizvodov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo.

7. Kadar postopek preverjanja ali kakršne koli druge razpoložljive informacije kažejo na kršenje določb iz te priloge, se opravi ustrezne poizvedbe za ugotavljanje in preprečevanje takšnih kršitev.

Člen 33

Preverjanje dobaviteljeve izjave

1. Preverjanje dobaviteljeve izjave se lahko opravi naključno ali kadar koli carinski organi uvozne države utemeljeno dvomijo o verodostojnosti dokumenta ali točnosti ali celovitosti informacij v zvezi s pravim poreklom zadevnih materialov.

2. Carinski organi, katerim je predložena dobaviteljeva izjava, lahko od carinskih organov države, v kateri je bila izjava podana, zahtevajo izdajo potrdila o informacijah, katerega vzorec je zajet v Dodatku 6. Alternativno carinski organi, ki jim je dobaviteljeva izjava predložena, od izvoznika lahko zahtevajo, da predloži informativno potrdilo, ki so ga izdali carinski organi države, v kateri je izjava sestavljena.

Urad, ki je izdal informativno potrdilo, hrani njegovo kopijo vsaj tri leta.

3. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja obveščeni čim prej. Rezultati morajo biti taki, da zanesljivo pokažejo, ali je izjava v zvezi s statusom materiala točna.

4. Zaradi preverjanja dobavitelj najmanj tri leta hrani kopijo dokumenta, ki vsebuje izjavo, skupaj z vsemi potrebnimi dokazili o resničnem statusu materialov.

5. Carinski organi v državi, kjer je sestavljena dobaviteljeva izjava, imajo pravico zahtevati ali opraviti kakršno koli kontrolo, za katero menijo, da je primerna za preverjanje točnosti dobaviteljeve izjave.

6. Morebitno potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava na računu, izdano oz. podano na podlagi netočne dobaviteljeve izjave, velja za nično in neveljavno.

Člen 34

Kazni

Kaznovan bo vsakdo, ki sestavi ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da bi pridobil preferencialno obravnavo izdelkov.

Člen 35

Proste cone

1. Narediti je treba vse potrebno za zagotovitev, da se izdelki, za trgovanje s katerimi velja dokazilo o poreklu ali dobaviteljeva izjava in za katere se tekom prevoza uporabi prosta cona na ozemlju držav AKP, ne zamenjajo z drugim blagom in da niso deležni drugih postopkov kot tistih, ki se običajno uporabljajo za preprečevanje njihovega kvarjenja.

2. Kadar se proizvodi s poreklom kot izjema od določb odstavka 1 uvozijo v prosto cono na podlagi dokazila o poreklu in se na njih opravijo predelave ali obdelave, zadevni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o prometu blaga EUR.1, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu z določbami te priloge.

Člen 36

Odstopanja

1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države upravičenke slednji odobri začasno odstopanje od določb iz te priloge, kadar:

(a) država upravičenka zaradi notranjih ali zunanjih dejavnikov začasno ne more ravnati v skladu s pravili za pridobitev porekla, določenimi v tej prilogi, čeprav je v preteklosti že lahko, ali

(b) država upravičenka zahteva čas za uskladitev s pravili za pridobitev porekla, določenimi v tej prilogi.

2. Takšno začasno odstopanje je omejeno na trajanje učinka notranjih ali zunanjih dejavnikov, zaradi katerih je bilo odstopanje zahtevano, ali na čas, ki ga država upravičenka potrebuje za uskladitev s pravili.

3. Pisna zahteva za odstopanje se predloži Komisiji. V njej so navedeni razlogi za odstopanje, kot so opredeljeni v odstavku 1, priložena pa ji mora biti tudi ustrezna dokazna dokumentacija.

4. Ukrepi na podlagi tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz členov 247 in 247a Uredbe (EGS) 2913/92.

5. Skupnost v skladu s tem členom pritrdilno odgovori na vse zahteve držav AKP, ki so primerno utemeljene v skladu s tem členom in ki ne morejo povzročiti hujše škode obstoječi industriji Skupnosti.







NASLOV VI

CEUTA IN MELILLA

Člen 37

Posebni pogoji

1. Izraz „Skupnost“, ki se uporablja v tej prilogi, ne zajema Ceute in Melille. Izraz „proizvodi s poreklom iz Skupnosti“ ne pokriva proizvodov s poreklom iz Ceute in Melille.

2. Določbe te priloge se smiselno uporabljajo pri določanju, ali se lahko za izdelke šteje, da izvirajo iz držav AKP ob uvozu v Ceuto in Melillo.

3. Če so izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti, Melilli ali Skupnosti, deležni obdelave ali predelave v državah AKP, se šteje, kot da so bili v celoti pridobljeni v državah AKP.

4. Za obdelavo ali predelavo, izvedeno v Ceuti, Melilli ali Skupnosti, se šteje, kot da je bila izvedena v državah AKP, če so materiali nadalje obdelani ali predelani v državah AKP.

5. Za namene izvajanja odstavkov 3 in 4 tega člena se nezadostni postopki s seznama v členu 5 ne obravnavajo kot obdelava ali predelava.

6. Ceuta in Melilla se štejeta za enotno ozemlje.







NASLOV VII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 38

Prehodne določbe za blago v tranzitu ali v hrambi

1. Določbe te uredbe se lahko v roku desetih mesecev po začetku veljavnosti te uredbe uporabljajo za blago, ki se izvaža iz katere koli regije ali države, navedene v Prilogi I, ki ga spremlja potrdilo o gibanju blaga EUR.1, izdano v skladu s členom 15 Protokola 1 k Prilogi V k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU.

2. Določbe te uredbe se lahko uporabljajo za blago, ki se izvaža iz katere koli regije ali države, navedene v Prilogi I, ki izpolnjuje pogoje iz te priloge in ki je na dan začetka veljavnosti te uredbe bodisi v začasni hrambi v carinskih skladiščih bodisi v prostih conah, pod pogojem, da se carinskim organom v roku desetih mesecev od navedenega dne predloži potrdilo o gibanju blaga EUR.1, ki so ga carinski organi države izvoznice naknadno izdali, ter dokumente, ki izkazujejo, da je bilo blago v skladu s členom 12 te priloge neposredno prevoženo.

Člen 39

Dodatki

Dodatki k tej prilogi so njen sestavni del.









Dodatek 1

Uvodne opombe k seznamu v tej prilogi

Opomba 1:

Ta seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 4 te priloge.

Opomba 2:

1. Prva dva stolpca na seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje opis blaga, ki se v tem sistemu uporablja za to tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kjer je, v nekaterih primerih, pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, se pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo samo za del tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

2. Če je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali pa je navedena številka poglavja in je zato opis proizvodov v stolpcu 2 splošen, se zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo za vse proizvode, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo pod tarifne številke tega poglavja ali pod katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1.

3. Če seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne proizvode v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku opis tega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

4. Kadar je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcu 3 in v stolpcu 4, ima izvoznik možnost izbire, da uporabi pravilo iz stolpca 3 ali tisto iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

1. Določbe člena 4 Priloge v zvezi s izdelki s statusom blaga s poreklom, ki se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, če je bil ta status pridobljen v tovarni, kjer se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v Skupnosti ali državah AKP.

Motor pod tarifno številko 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 odstotkov cene franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ pod tarifno številko ex72 24. Če je bilo to kovanje opravljeno v Skupnosti iz ingota brez porekla, potem je jeklo že pridobilo poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex72 24 s seznama. Tako se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima poreklo ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v Skupnosti. Vrednost ingota brez porekla se tako ne upošteva, ko se sešteva vrednost uporabljenih materialov brez porekla.

2. Pravilo na seznamu pomeni minimalno obdelavo ali predelavo in več predelave ali obdelave prav tako dodeli status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Če torej pravilo določa, da je mogoče na neki stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba tega materiala na zgodnejši stopnji obdelave dovoljena, medtem ko na poznejši ni dovoljena.

3. Ne glede na opombo 3.2 se v primeru, ko pravilo določa, da se lahko uporabijo „materiali pod katero koli tarifno številko“, lahko uporabijo tudi materiali pod isto tarifno številko, kakršno ima proizvod, toda ob upoštevanju katerih koli posebnih omejitev, ki jih to pravilo lahko vsebuje. Vendar izraz „izdelava iz materialov pod katero koli tarifno številko, vključujoč druge materiale pod tarifno številko …“, pomeni, da se lahko uporabijo samo materiali, uvrščeni pod isto tarifno številko kakor proizvod z drugačnim opisom od opisa proizvoda v stolpcu 2 seznama.

4. Kadar pravilo na seznamu določa, da se proizvod lahko izdela iz več kakor enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi katerikoli material ali več materialov. Ne zahteva pa uporabe vseh.

Pravilo za tkanine pod tarifnimi številkami 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se med drugimi materiali lahko uporabijo kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko eno, ali drugo, ali pa oboje.

5. Kadar pravilo v seznamu določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj seveda ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.3 v zvezi s tekstilom.)

Pravilo za pripravljeno hrano pod tarifno številko 1904, ki posebej izključuje uporabo žita in njegovih proizvodov, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso proizvodi iz žita. Vendar to ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz posameznih materialov, določenih na seznamu, lahko izdelani iz enakovrstnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave.

V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni možno začeti pri netkanem blagu – čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo – to je na stopnji vlaken.

6. Če pravilo s seznama navaja za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, dve odstotni postavki, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla nikoli ne sme preseči najvišje od navedenih odstotnih točk. Poleg tega posamezne odstotne točke ne smejo biti presežene v zvezi s posebnimi materiali, za katere se uporabljajo.

Opomba 4:

1. Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in razen če ni drugače določeno, zajema vlakna, ki so bila mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena.

2. Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo pod tarifno številko 0503, svilo pod tarifnima številkama 5002 in 5003, pa tudi volnena vlakna, fino ali grobo živalsko dlako pod tarifnimi številkami 5101 do 5105, bombažna vlakna pod tarifnimi številkami 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna pod tarifnimi številkami 5301 do 5305.

3. Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so na seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63 in se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej.

4. Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se na seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, za rezana vlakna ali odpadke pod tarifnimi številkami 5501 do 5507.

Opomba 5:

1. Če se za proizvod na seznamu navaja ta opomba, se za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njihovi izdelavi, ki skupaj predstavljajo 10 odstotkov ali manj skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov, ne uporabljajo pogoji, določeni v stolpcu 3 seznama. (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj.)

2. Vendar se odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane proizvode, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov. Osnovni tekstilni materiali so naslednji: — svila, — volna, — groba živalska dlaka, — fina živalska dlaka, — konjska žima, — bombaž, — materiali za izdelavo papirja in papir, — lan, — konoplja, — juta in druga tekstilna vlakna iz ličja, — sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav, — kokosova vlakna, abaka, ramija in druga rastlinska tekstilna vlakna, — sintetični filamenti, — umetni filamenti, — prevodni filamenti, — sintetična rezana vlakna iz polipropilena, — sintetična rezana vlakna iz poliestra, — sintetična rezana vlakna iz poliamida, — sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila, — sintetična rezana vlakna iz poliimida, — sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena, — sintetična rezana vlakna iz polifenilensulfida, — sintetična rezana vlakna iz polivinilklorida, — druga sintetična rezana vlakna, — umetna rezana vlakna iz viskoze, — druga umetna rezana vlakna, — preja iz poliuretana laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, posukana ali ne, — preja iz poliuretana preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, posukana ali ne, — izdelki iz tar. št. 5605 (metalizirana preja), ki vključujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali obarvanim lepilom med dvema plastičnima slojema — drugi izdelki pod številko 5605.

Preja pod tarifno številko 5205, izdelana iz bombažnih vlaken pod tarifno številko 5203in sintetičnih rezanih vlaken pod tarifno številko 5506, je mešana preja. Zato se sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne zadovoljujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), lahko uporabijo, če njihova skupna teža ne presega 10 odstotkov teže preje.

Volnena tkanina pod tarifno številko 5112, izdelana iz volnene preje pod tarifno številko 5107 in sintetične preje iz sintetičnih rezanih vlaken pod tarifno številko 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (po katerih se zahteva izdelava iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ta zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih, nečesanih in ne kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi, če njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.

Čopasta tekstilna tkanina pod tarifno številko 5802, izdelana iz bombažne preje pod tarifno številko 5205 in iz bombažne tkanine pod tarifno številko 5210, je mešan proizvod le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, ki sta uvrščeni pod dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice.

Če bi bila ta čopasta tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje pod tarifno številko 5205 in iz sintetične tkanine pod tarifno številko 5407, je očitno, da je uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je potemtakem čopasta tekstilna tkanina mešani proizvod.

3. Za proizvode, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti polietra, povezano ali nepovezano“, je odstopanje pri tej preji 20 odstotkov.

4. Za proizvode, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, pri čemer so plasti zlepljene z prozornim ali barvnim lepilom med plastičnima slojema“, je odstopanje pri tem traku 30 odstotkov.

Opomba 6:

1. Pri tekstilnih proizvodih, na seznamu označenih z opombo, ki se nanaša na to uvodno opombo, se lahko uporabita tekstilno okrasje in pribor, ki ne ustrezata pravilu za zadevni izdelani proizvod, določenemu na seznamu v stolpcu 3, pod pogojem, da njihova teža ne presega 10 odstotkov celotne teže vseh uporabljenih materialov. Tekstilno okrasje in pribor sta razvrščena v poglavjih 50 do 63. Podloge in medvloge ne veljajo za pozamentarijo in pribor.

2. Nobenemu okrasju in priboru ali drugim uporabljenim materialom, ki vsebujejo tekstil, ni treba zadovoljevati pogojev, določenih v stolpcu 3, čeprav ne sodijo v obseg opombe 3.5.

3. Vendar se lahko v skladu z opombo 3.5 uporablja katero koli okrasje in pribor ali drugi proizvodi brez porekla, ki ne vsebujejo tekstila, če so narejeni iz materialov iz stolpca 3. Na primer ( 16 ), če pravilo na seznamu določa, da mora biti za neko oblačilo, kot je bluza, uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih elementov, kot so gumbi, ker ne morejo biti izdelani iz tekstilnih materialov.

4. Kadar se uporablja odstotno pravilo, je pri izračunu vrednosti uporabljenih materialov brez porekla treba upoštevati vrednost okrasja in pribora.

Opomba 7:

1. Za tarifne številke ex27 07, 2713 do 2715, ex29 01, ex29 02 in ex34 03 so „specifični procesi“ naslednji: (a) vakuumska destilacija; (b) ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja ( 17 ); (c) razbijanje (kreking); (d) preoblikovanje (reforming); (e) ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f) proces, ki vsebuje naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g) polimerizacija; (h) alkilizacija; (i) izomerizacija.

2. Za tarifne številke 2710, 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji: (a) vakuumska destilacija; (b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja (17) ; (c) razbijanje (kreking); (d) preoblikovanje (reforming); (e) ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f) proces, ki vsebuje naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g) polimerizacija; (h) alkilizacija; (i) izomerizacija; (j) samo za težka olja, ki se uvrščajo pod tarifno številko ex27 10, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 odstotkov vsebine žvepla pri obdelanih proizvodih (metoda ASTM D 1266–59 T); (k) samo v zvezi s proizvodi, ki se uvrščajo pod tarifno številko 2710, deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje; (l) samo za težka olja, ki se uvrščajo v tarifno številko ex27 10, obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar vodik predstavlja aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex27 10 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno takrat, kadar se želi izboljšati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces; (m) samo v zvezi z gorivom, ki se uvršča pod tarifno številko ex27 10, atmosferska destilacija, če se manj kakor 30 odstotkov količine proizvodov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C, po metodi ASTM D 86; (n) samo v zvezi s težkimi olji, razen plinskih in kurilnih, ki se uvrščajo pod tarifno številko ex27 10, obdelava z visokofrekvenčnimi razelektritvami skozi krtačke.

3. Za tarifne številke ex27 07, 2713 do 2715, ex29 01, ex29 02 in ex34 03 enostavne operacije, kakršne so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebnosti žvepla kot rezultat mešanja proizvodov z različno vsebnostjo žvepla, katera koli kombinacija teh operacij ali podobne operacije ne podelijo porekla.









Dodatek 2

Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da izdelani proizvod lahko dobi status blaga s poreklom.

Izdelki, omenjeni v seznamu, niso vsi nujno zajeti v tej uredbi. Zato je treba upoštevati druge dele te uredbe.







Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelave ali predelave, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da je možno podeliti status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) Poglavje 1 Žive živali Vse uporabljene živali iz poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene Poglavje 2 Meso in užitni klavnični odpadki Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 že v celoti pridobljeni ex Poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, razen Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni 0304 Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna 0305 Ribe, sušene, soljene ali v slanici; prekajene ribe, kuhane ali ne, pred ali med prekajevanjem; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za prehrano ljudi Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex03 06 Raki, v oklepu ali brez, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex03 07 Mehkužci, v lupini ali ne, sušeni, soljeni ali v slanici; vodni nevretenča