2011R1233 — SL — 02.03.2016 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 1233/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. novembra 2011

o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom ( 1 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) Agencije za izvozne kredite prispevajo k razvoju svetovne trgovine, ker spodbujajo izvoz in naložbe podjetij na način, ki dopolnjuje finančne in zavarovalniške storitve zasebnega sektorja. Unija je pogodbenica Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD). Sporazum, kakor je bil sklenjen med njegovimi udeleženkami, ureja finančne pogoje in določila, ki jih agencije za izvozne kredite lahko ponudijo, da se ohranijo enaki konkurenčni pogoji za uradno podprte izvozne kredite. (2) Na podlagi Odločbe Sveta 2001/76/ES z dne 22. decembra 2000 o nadomestitvi Odločbe z dne 4. aprila 1978 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov ( 2 ) in Odločbe Sveta 2001/77/ES z dne 22. decembra 2000 o uporabi načel okvirnega sporazuma o financiranju projektov na področju uradno podprtih izvoznih posojil ( 3 ) se v Uniji uporabljajo smernice iz Sporazuma in posebna pravila za financiranje projektov. (3) Sporazum prek dejavnosti agencij za izvozne kredite posredno prispeva k prosti in pošteni trgovini in naložbam podjetij, ki bi imela sicer slabše možnosti za najem posojil v zasebnem sektorju. (4) Države članice bi morale pri ustanavljanju, razvoju in izvajanju nacionalnih sistemov za izvozne kredite ter izvajanju nadzora nad uradno podprtimi izvoznimi krediti upoštevati splošne določbe Unije o zunanjem delovanju, kot so utrjevanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic in skladna politika za razvoj ter boj proti podnebnim spremembam. (5) Udeleženke Sporazuma si nenehno prizadevajo, da bi omejile izkrivljanje trga in zagotovile enake konkurenčne pogoje, po katerih premije, ki jih zaračunavajo agencije za izvozne kredite, temeljijo na tveganju in bi morale zadostovati za kritje dolgoročnih stroškov in izgub iz poslovanja v skladu z obveznostmi Svetovne trgovinske organizacije. Za doseganje tega cilja sistemi za izvozne kredite delujejo na pregleden način, agencije pa ustrezno poročajo OECD. (6) Dobro usmerjeni izvozni krediti, ki jih ponujajo agencije za izvozne kredite, lahko podjetjem iz Unije prinesejo nove možnosti za dostop do trga, vključno malim in srednjim podjetjem. (7) Udeleženke Sporazuma in države članice Unije so se dogovorile, da bodo razkrivale določene informacije o izvoznih kreditih v skladu s pravili OECD in Unije o preglednosti, da bi omogočile enake konkurenčne pogoje za udeleženke Sporazuma in države članice. (8) Unija uporablja ukrepe za preglednost in poročanje, kakor je določeno v Prilogi I. (9) Ker je konkurenca na svetovnih trgih vse ostrejša in ker bi bilo treba preprečiti neugoden konkurenčni položaj podjetij iz Unije, bi morala Komisija na podlagi pooblastila držav članic za pogajanja podpreti prizadevanja OECD za odnose z državami, ki niso udeleženke Sporazuma. Komisija bi morala na bilateralnih in multilateralnih pogajanjih vzpostaviti svetovne standarde za uradno podprte izvozne kredite. Svetovni standardi na tem področju so nujno potrebni za enake konkurenčne pogoje v svetovni trgovini. (10) Države članice OECD Sporazum zavezuje, medtem ko države, ki niso članice OECD, niso udeleženke Sporazuma, kar bi lahko privedlo do konkurenčne prednosti za izvoznike držav, ki niso udeleženke Sporazuma. Te države se zato spodbuja, naj sporazum uporabljajo, da se zagotovi enake konkurenčne pogoje v svetovnem merilu. (11) Komisija in države članice bi se morale glede na politiko Unije o boljši pripravi zakonodaje, ki naj bi poenostavila in izboljšala obstoječo ureditev, pri prihodnjih revizijah Sporazuma, kjer je to primerno, osredotočiti na zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in državne uprave, vključno z agencijami za izvozne kredite. (12) Udeleženke Sporazuma so se odločile spremeniti in racionalizirati Sporazum. Spremembe, o katerih so se dogovorile, zajemajo povečanje prijaznosti do uporabnika, povečanje skladnosti med ustreznimi mednarodnimi obveznostmi in doseganje večje preglednosti, zlasti glede držav neudeleženk Sporazuma. Poleg tega so se udeleženke Sporazuma tudi sporazumele, da v besedilo Sporazuma vključijo pravila za financiranje projektov, ki so bila uvedena z Odločbo 2001/77/ES, in pravila v zvezi z izvoznimi krediti za ladje, uvedena z Odločbo Sveta 2002/634/ES ( 4 ) o spremembi Odločbe 2001/76/ES. (13) Odločbo 2001/76/ES, kakor je bila spremenjena, bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti s to uredbo in s prečiščenim ter pregledanim besedilom Sporazuma, priloženega Odločbi, razveljaviti pa bi bilo treba tudi Odločbo 2001/77/ES. (14) Da se nemoteno in čim prej vključi spremembe smernic, ki so določene v Sporazumu in o katerih so se dogovorile udeleženke Sporazuma, v zakonodajo Unije, bi morala Komisija sprejeti delegirane akte za spremembo Priloge II, če je to potrebno. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami smernic, o katerih so se dogovorile udeleženke Sporazuma. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Uporaba Sporazuma

Smernice iz Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se uporabljajo v Uniji. Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Prenos pooblastila

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 3 z namenom spreminjanja Priloge II, ki je potrebno zaradi sprememb smernic, o katerih se dogovorijo udeleženke Sporazuma.

Če v primeru spreminjanja Priloge II, ki je potrebno zaradi sprememb smernic, o katerih se dogovorijo udeleženke Sporazuma, tako zahtevajo nujne okoliščine, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 4.

Člen 3

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 9. decembra 2011.

3. Pooblastilo iz člena 2 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 4

Postopek v nujnih primerih

1. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 3(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 5

Preglednost in poročanje

Ukrepi v zvezi s preglednostjo in poročanjem, ki se bodo uporabljali v Uniji, so določeni v Prilogi I.

Člen 6

Razveljavitev

Odločbi 2001/76/ES in 2001/77/ES se razveljavita.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

1. Brez poseganja v pristojnosti institucij držav članic, ki izvajajo nadzor nad nacionalnimi programi izvoznih kreditov, vsaka država članica Komisiji posreduje letno poročilo o dejavnostih, da se poveča preglednost na ravni Unije. Države članice v skladu s svojim nacionalnim zakonodajnim okvirom poročajo o sredstvih in obveznostih, plačanih terjatvah in izterjavah, novih obveznostih, izpostavljenosti in stroških premij. Če iz dejavnosti uradno podprtih izvoznih kreditov izhajajo pogojne obveznosti, se te dejavnosti vključijo v letno poročilo o dejavnostih.

2. V letnem poročilu o dejavnostih države članice opišejo, kako njihove agencije za izvozne kredite v dejavnostih uradno podprtih izvoznih kreditov upoštevajo okoljska tveganja, ki lahko prinašajo druga pomembna tveganja.

3. Komisija na podlagi teh informacij pripravi letni pregled za Evropski parlament, vključno z oceno skladnosti agencij za izvozne kredite s cilji in obveznostmi Unije.

4. Komisija v skladu s svojimi pristojnostmi Evropskemu parlamentu posreduje letno poročilo o opravljenih pogajanjih za primere, ko ima pooblastilo za pogajanja na različnih forumih za mednarodno sodelovanje, z namenom vzpostavitve svetovnih standardov na področju uradno podprtih izvoznih kreditov. Prvo obdobje za poročanje v okviru te uredbe zajema leto 2011.

▼M2









PRILOGA II

KAZALO POGLAVJE I: SPLOŠNE DOLOČBE 1. NAMEN 2. STATUS 3. UDELEŽBA 4. INFORMACIJE, KI SO NA VOLJO NEUDELEŽENKAM 5. PODROČJE UPORABE 6. SEKTORSKI DOGOVORI 7. PROJEKTNO FINANCIRANJE 8. ODPOVED 9. SPREMLJANJE POGLAVJE II: FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE 10. POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI 11. RAZVRSTITEV DRŽAV GLEDE NA NAJDALJŠE ROKE ODPLAČEVANJA 12. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA 13. ROKI ODPLAČEVANJA ZA NEJEDRSKE ELEKTRARNE 14. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI 15. OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI 16. ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE 17. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB 18. PRILAGAJANJE 19. NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO 20. SESTAVA CIRR 21. VELJAVNOST CIRR 22. UPORABA CIRR 23. PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE 24. NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE 25. RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE 26. OCENA TVEGANJA DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV 27. RAZVRŠČANJE KUPCEV GLEDE NA TVEGANJE 28. RAZVRSTITEV MULTILATERALNIH IN REGIONALNIH INSTITUCIJ 29. ODSTOTEK IN KVALITETA URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV 30. TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE 31. IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA 32. PREGLED VELJAVNOSTI NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE POGLAVJE III: DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ 33. SPLOŠNA NAČELA 34. OBLIKE VEZANE POMOČI 35. MEŠANO FINANCIRANJE 36. UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI 37. UPRAVIČENOST PROJEKTA 38. NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI 39. IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI 40. IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI 41. ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI 42. PRILAGAJANJE POGLAVJE IV: POSTOPKI ODDELEK 1: SKUPNI POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM 43. OBVESTILA 44. INFORMACIJE O URADNI POMOČI 45. POSTOPKI PRILAGAJANJA 46. POSEBNA POSVETOVANJA ODDELEK 2: POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE 47. PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO 48. PREDHODNO OBVESTILO ODDELEK 3: POSTOPKI ZA POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM 49. PREDHODNO OBVESTILO 50. TAKOJŠNJE OBVEŠČANJE ODDELEK 4: POSVETOVALNI POSTOPKI ZA VEZANO POMOČ 51. NAMEN POSVETOVANJ 52. OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ 53. IZID POSVETOVANJ ODDELEK 5: IZMENJAVA INFORMACIJ ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO 54. KONTAKTNE TOČKE 55. OBSEG POIZVEDB 56. OBSEG ODGOVOROV 57. USTNA POSVETOVANJA 58. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV 59. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE 60. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV 61. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH 62. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA 63. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV ODDELEK 6: IZVEDBENE DOLOČBE ZA SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER (CIRR) 64. SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER 65. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI ZA UPORABO OBRESTNIH MER 66. TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER ODDELEK 7: PREGLEDI 67. REDNI PREGLED SPORAZUMA 68. PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER 69. PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ PRILOGA I: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE POGLAVJE I: OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA 1. UDELEŽBA 2. PODROČJE UPORABE POGLAVJE II: DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE IN VEZANO POMOČ 3. NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA 4. GOTOVINSKA PLAČILA 5. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI 6. NAJNIŽJA PREMIJA 7. PROJEKTNO FINANCIRANJE 8. POMOČ POGLAVJE III: POSTOPKI 9. OBVEŠČANJE 10. PREGLED PRILOGA II: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE POGLAVJE I: OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA 1. PODROČJE UPORABE POGLAVJE II: DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVANJEM 2. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA 3. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI 4. SESTAVA CIRR 5. VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI 6. URADNA PODPORA ZA JEDRSKO GORIVO IN STORITVE, POVEZANE Z JEDRSKIM GORIVOM 7. POMOČ POGLAVJE III: POSTOPKI 8. PREDHODNO OBVESTILO POGLAVJE IV: PREGLED 9. NADALJNJE DELO 10. PREGLED IN SPREMLJANJE PRILOGA III: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE DEL 1: SPLOŠNE DOLOČBE 1. NAMEN 2. STATUS 3. UDELEŽBA 4. PODROČJE UPORABE 5. INFORMACIJE, NA VOLJO NEUDELEŽENKAM 6. PODPORA V OBLIKI POMOČI 7. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB DEL 2: NOV ZRAKOPLOV POGLAVJE I: PODROČJE UPORABE 8. NOV ZRAKOPLOV POGLAVJE II: FINANČNI POGOJI 9. VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI 10. POLOG IN NAJVEČJA URADNA PODPORA 11. NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE 12. NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA 13. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI 14. NAJNIŽJE OBRESTNE MERE 15. SUBVENCIONIRANJE OBRESTNIH MER 16. STROŠKI 17. SOFINANCIRANJE DEL 3: RABLJENI ZRAKOPLOVI, NADOMESTNI MOTORJI, NADOMESTNI DELI, POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE POGLAVJE I: PODROČJE UPORABE 18. RABLJENI ZRAKOPLOVI TER DRUGO BLAGO IN STORITVE POGLAVJE II: FINANČNI POGOJI 19. PRODAJA RABLJENIH ZRAKOPLOVOV 20. NADOMESTNI MOTORJI IN NADOMESTNI DELI 21. POGODBE ZA PREDELAVO/VEČJO SPREMEMBO/OBNOVO 22. POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE 23. SKLOPI MOTORJA DEL 4: POSTOPKI ZA ZAGOTOVITEV PREGLEDNOSTI ODDELEK 1: ZAHTEVE ZA INFORMACIJE 24. INFORMACIJE O URADNI POMOČI ODDELEK 2: IZMENJAVA INFORMACIJ 25. ZAHTEVE ZA INFORMACIJE 26. USTNA POSVETOVANJA 27. POSEBNA POSVETOVANJA ODDELEK 3: POENOTENI POSEBNI DOGOVORI 28. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV 29. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE 30. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV 31. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH 32. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA 33. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV ODDELEK 4: PRILAGAJANJE 34. PRILAGAJANJE DEL 5: SPREMLJANJE IN PREGLED 35. SPREMLJANJE 36. PREGLED 37. NADALJNJE DELO DEL 6: KONČNE DOLOČBE 38. ZAČETEK VELJAVNOSTI 39. PREHODNA UREDITEV 40. ODPOVED ODDELEK 1: POSTOPKI ZA RAZVRSTITEV GLEDE NA TVEGANJE I. PRIPRAVA SEZNAMA RAZVRSTITVE GLEDE NA TVEGANJE II. POSODOBITEV SEZNAMA RAZVRSTITVE GLEDE NA TVEGANJE III. REŠEVANJE NESOGLASIJ IV. ROK VELJAVNOSTI RAZVRSTITEV V. ZAHTEVA ZA RAZVRSTITEV TVEGANJA KUPCA/POSOJILOJEMALCA ODDELEK 2: NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA NOVE IN RABLJENE ZRAKOPLOVE I. DOLOČANJE NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ II. ZNIŽANJA NAJNIŽJIH PREMIJ III. TRANSAKCIJE, KI NISO KRITE S PREMOŽENJEM ODDELEK 3: NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA BLAGO IN STORITVE, RAZEN RABLJENIH ZRAKOPLOVOV, KI SO ZAJETI V DELU 3 TEGA SEKTORSKEGA DOGOVORA I. PREDHODNE INFORMACIJE II. VPRAŠANJA 1. NAJNIŽJA SPREMENLJIVA OBRESTNA MERA 2. NAJNIŽJA FIKSNA OBRESTNA MERA 3. DOLOČITEV CIRR 4. ROK VELJAVNOSTI CIRR 5. UPORABA NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER 6. PREDČASNO ODPLAČILO POSOJIL S FIKSNO OBRESTNO MERO 7. TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER 8. REFERENČNA VREDNOST MARŽE PRILOGA IV: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA OBNOVLJIVE VIRE ENERGIJE, BLAŽITEV PODNEBNIH SPREMEMB IN VODNE PROJEKTE POGLAVJE I: OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA 1. PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE V SEKTORJIH NA PODROČJU OBNOVLJIVIH VIROV ENERGIJE, KI SO UPRAVIČENI V SKLADU Z DODATKOM I 2. PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE V SEKTORJIH NA PODROČJU BLAŽITVE PODNEBNIH SPREMEMB, KI SO UPRAVIČENI V SKLADU Z DODATKOM II 3. PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE PRILAGODITVE, KI SO UPRAVIČENI V SKLADU Z DODATKOM III 4. PODROČJE UPORABE ZA VODNE PROJEKTE POGLAVJE II: DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE 5. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA 6. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI 7. NAJNIŽJE OBRESTNE MERE 8. VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI 9. LOKALNI STROŠKI POGLAVJE III: POSTOPKI 10. PREDHODNO OBVESTILO POGLAVJE IV: SPREMLJANJE IN PREGLED 11. NADALJNJE DELO 12. SPREMLJANJE IN PREGLED PRILOGA V: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA ŽELEZNIŠKO INFRASTRUKTURO POGLAVJE I: OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA 1. PODROČJE UPORABE POGLAVJE II: DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE 2. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA 3. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN OBRESTI 4. NAJNIŽJE NESPREMENLJIVE OBRESTNE MERE POGLAVJE III: POSTOPKI 5. PREDHODNO OBVESTILO 6. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV POGLAVJE IV: SPREMLJANJE IN PREGLED 7. SPREMLJANJE IN PREGLED PRILOGA VI: POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA POGLAVJE I: SPLOŠNE DOLOČBE 1. PODROČJE UPORABE POGLAVJE II: FINANČNI POGOJI 2. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA 3. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI 4. NAJNIŽJE NESPREMENLJIVE OBRESTNE MERE POGLAVJE III: POSTOPKI 5. PREDHODNO OBVESTILO ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA I. OSNOVNA MERILA II. DODATNA MERILA ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA V DRŽAVAH OECD Z VISOKIM DOHODKOM NA PREBIVALCA PRILOGA VII: INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V OBVESTILA I. INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V VSA OBVESTILA II. DODATNE INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA PO POTREBI VKLJUČITI V OBVESTILA, POSLANA ZARADI POSEBNIH DOLOČB PRILOGA VIII: IZRAČUN NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ PRILOGA IX: TRŽNE REFERENČNE VREDNOSTI ZA TRANSAKCIJE V DRŽAVAH KATEGORIJE NIČ PRILOGA X: MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO JAMSTVA VRAČILA TRETJE STRANI IN RAZVRŠČANJA MULTILATERALNIH ALI REGIONALNIH INSTITUCIJ PRILOGA XI: KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJ TVEGANJA KUPCA PRILOGA XII: MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO TEHNIK ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE IN IZBOLJŠAV KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA PRILOGA XIII: KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI PRILOGA XIV: SEZNAM OPREDELITEV POJMOV

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

1. NAMEN

(a) Glavni namen Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih („Sporazum“) je zagotoviti okvir za pravilno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov.

(b) Cilj tega sporazuma je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podporo, kot je opredeljeno v členu 5(a), da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.

2. STATUS

Sporazum, pripravljen v okviru OECD, je začel veljati aprila 1978 za nedoločen čas. Gre za neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami; Sporazum ni pravni akt OECD ( 5 ), čeprav mu Sekretariat OECD („Sekretariat“) zagotavlja upravno podporo.

3. UDELEŽBA

Obstoječe udeleženke Sporazuma so: Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike. Obstoječe udeleženke lahko druge članice in nečlanice OECD povabijo, da postanejo udeleženke.

4. INFORMACIJE, KI SO NA VOLJO NEUDELEŽENKAM

(a) Udeleženke se zavežejo, da bodo z neudeleženkami delile informacije o obvestilih, povezanih z uradno podporo, kot je določeno v členu 5(a).

(b) Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke.

5. PODROČJE UPORABE

Sporazum se uporablja za vso uradno podporo za izvoz blaga in/ali storitev, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, vključno s finančnimi najemi z roki odplačevanja dve leti ali več.

(a) Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah: 1. jamstvo ali zavarovanje izvoznih kreditov (čisto kritje); 2. uradna finančna podpora: neposredni kredit/financiranje in refinanciranje ali subvencioniranje obrestnih mer; 3. katera koli kombinacija zgoraj navedenih oblik.

(b) Sporazum se uporablja za vezano pomoč; postopki, določeni v poglavju IV, se uporabljajo tudi za nevezano pomoč v zvezi s trgovino.

(c) Sporazum se ne uporablja za izvoz vojaške opreme in kmetijskih proizvodov.

(d) Uradna podpora se ne dodeli, če obstajajo jasni dokazi, da je bila pogodba sklenjena s kupcem v državi, ki ni končna namembna država blaga, in izključno zato, da se pridobi ugodnejši rok odplačevanja.

6. SEKTORSKI DOGOVORI

(a) Naslednji sektorski dogovori so del Sporazuma: — ladje (Priloga I), — jedrske elektrarne (Priloga II), — civilni zrakoplovi (Priloga III), — obnovljivi viri energije, blažitev podnebnih sprememb in vodni projekti (Priloga IV), — železniška infrastruktura (Priloga V).

(b) Udeleženka sektorskega dogovora lahko njegove določbe uporablja za uradno podporo izvozu blaga in/ali storitev, ki jih zajema ta sektorski dogovor. Kadar sektorski dogovor ne vključuje določbe, ki ustreza določbi Sporazuma, udeleženka sektorskega dogovora uporabi določbo Sporazuma.

7. PROJEKTNO FINANCIRANJE

(a) Udeleženke lahko uporabijo pogoje, navedene v Prilogi VI za izvoz blaga in/ali storitev za transakcije, ki izpolnjujejo merila iz Dodatka 1 k Prilogi VI.

(b) Odstavek (a) se uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za jedrske elektrarne, sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za energijo iz obnovljivih virov, blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter vodne projekte ter sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za železniško infrastrukturo.

(c) Odstavek (a) se ne uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove ali v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za ladje.

8. ODPOVED

Udeleženka lahko odpove Sporazum s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. računalniški informacijski sistem OECD (OLIS). Odpoved začne veljati 180 koledarskih dni po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo.

9. SPREMLJANJE

Sekretariat spremlja izvajanje Sporazuma.

POGLAVJE II

FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE

Finančni pogoji za izvozne kredite zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se medsebojno berejo.

Sporazum določa omejitve pogojev, ki so lahko uradno podprte. Udeleženke se zavedajo, da se za nekatere trgovinske ali industrijske sektorje uporabljajo bolj restriktivni finančni pogoji od tistih iz Sporazuma. Udeleženke morajo še naprej spoštovati take običajne finančne pogoje, zlasti načelo, v skladu s katerim rok odplačevanja ne presega življenjske dobe blaga.

10. POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI

(a) Udeleženke zahtevajo od kupcev blaga in storitev, ki so predmet uradne podpore, da opravijo polog v višini najmanj 15 % pogodbene vrednosti izvoza na začetni datum kredita ali pred njim, kakor je določeno v Prilogi XIV. Pri odmeri pologa se lahko pogodbena vrednost izvoza sorazmerno zmanjša, če posel vključuje blago in storitve iz tretje države, za katere ne velja uradna podpora. Financiranje/zavarovanje 100 % premije je dovoljeno. Premija je lahko vključena v pogodbeno vrednost izvoza ali ne. Zadržana plačila, opravljena po začetnem datumu kredita, se v tem kontekstu ne štejejo za polog.

(b) Uradna pomoč za take pologe je mogoča le v obliki zavarovanja ali jamstva za običajna predkreditna tveganja.

(c) Z izjemo določb odstavkov (b) in (d) udeleženke ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki bi presegala 85 % pogodbene vrednosti izvoza, vključno z dobavo tretje države, vendar brez lokalnih stroškov.

(d) Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo za lokalne stroške, pod pogojem, da: 1. uradna podpora, zagotovljena za lokalne stroške, ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza; 2. se podpora ne zagotavlja pod pogoji, ki bi bili ugodnejši/manj restriktivni od pogojev, dogovorjenih za povezani izvoz; 3. kadar uradna podpora za lokalne stroške presega 15 % pogodbene vrednosti izvoza, se za tako uradno podporo zahteva predhodno obvestilo v skladu s členom 48, v katerem je navedena vrsta podprtih lokalnih stroškov.

11. RAZVRSTITEV DRŽAV GLEDE NA NAJDALJŠE ROKE ODPLAČEVANJA

(a) Države kategorije I so države OECD z visokim dohodkom na prebivalca ( 6 ). Vse druge države so v kategoriji II.

(b) Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki: 1. Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca po izračunih Svetovne banke, ki so namenjeni njeni razvrstitvi držav posojilojemalk. 2. Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država je razvrščena glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače. 3. Če je država ponovno razvrščena v skladu s členom 11(a), začne ponovna razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat o zaključkih, dobljenih na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke, obvesti vse udeleženke. 4. Kadar Svetovna banka spremeni številke, se take spremembe v zvezi s Sporazumom ne upoštevajo. Kljub temu pa se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora, pri čemer bi udeleženke ugodno ocenile spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki bi bile naknadno priznane v koledarskem letu, v katerem je Sekretariat številke prvotno razdelil.

(c) Država je lahko uvrščena v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v isti kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti.

12. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

Brez poseganja v člen 13 se najdaljši rok odplačevanja spreminja v skladu z razvrstitvijo po namembnih državah, določenih po merilih iz člena 11.

(a) Za države kategorije I je najdaljši rok odplačevanja pet let z možnostjo dogovora za osem let in pol, če se upoštevajo postopki za predhodno obvestilo, navedeni v členu 48.

(b) Za države kategorije II je najdaljši rok odplačevanja 10 let.

(c) Če pogodba zajema več kot eno namembno državo, si morajo udeleženke prizadevati za vzpostavitev poenotenega posebnega dogovora za doseganje soglasja o ustreznih rokih v skladu s postopki iz členov 58 do 63.

13. ROKI ODPLAČEVANJA ZA NEJEDRSKE ELEKTRARNE

(a) Za nejedrske elektrarne je najdaljši rok odplačevanja 12 let. Če se namerava udeleženka potegovati za rok odplačevanja, daljši od roka iz člena 12, mora predložiti predhodno obvestilo v skladu s postopkom iz člena 48.

(b) Nejedrske elektrarne so celotne elektrarne ali njihovi deli, ki jih ne napaja jedrska energija; vključujejo vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za zgraditev in zagon takih nejedrskih elektrarn. To ne zajema postavk, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti stroškov, povezanih s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo in vodovodnim omrežjem zunaj meja lokacije elektrarne, ter stroškov, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom), razen naslednjega: 1. v primerih, ko je kupec ranžirne postaje isti kot kupec elektrarne, je najdaljši rok odplačevanja za prvotno ranžirno postajo enak roku za nejedrsko elektrarno (tj. 12 let), ter 2. najdaljši rok odplačevanja za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode z najmanjšim pragom napetosti 100 kV je enak roku za nejedrske elektrarne.

14. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

(a) Glavnica izvoznega kredita se odplačuje v enakih obrokih.

(b) Glavnica in obresti se odplačujejo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok glavnice in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita.

(c) Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj.

(d) Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko izvozni krediti zagotovijo pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) do (c) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega polletnega razporeda odplačevanja, ter izpolnjuje naslednja merila: 1. nobeno enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne presega 25 % glavnice kredita; 2. glavnica se odplačuje najmanj na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 12 mesecev po začetnem datumu kredita, pri čemer je treba v enakem času odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita; 3. obresti se plačajo najmanj na vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita; 4. najdaljše tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne sme presegati: — za transakcije z državnimi kupci (ali z državnim jamstvom) štiri leta in pol za transakcije v državah kategorije I ter pet let in tri mesece za države kategorije II, — za transakcije z nedržavnimi kupci (in brez državnega jamstva) pet let za države kategorije I in šest let za države kategorije II, — ne glede na določbe iz predhodnih dveh alinej, šest let in tri mesece za transakcije, ki vključujejo podporo za nejedrske elektrarne v skladu s členom 13; 5. v skladu s členom 48 udeleženka pošlje predhodno obvestilo, s katerim pojasnjuje razloge za nezagotavljanje podpore v skladu z odstavki (a) do (c).

(e) Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

15. OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI

(a) Obresti izključujejo: 1. kakršna koli plačila premij ali drugih stroškov za zavarovanje ali jamstvo za dobaviteljske kredite ali finančne kredite; 2. kakršna koli druga plačila bančnih stroškov ali provizij v zvezi z izvoznim kreditom, razen letnih ali polletnih bančnih stroškov, ki jih je treba plačevati ves čas trajanja odplačevanja kredita, ter 3. odbitne davke, ki jih naloži država uvoznica.

(b) Kadar se uradna podpora dodeli z neposrednimi krediti/financiranjem ali refinanciranjem, se lahko premija prišteje nominalni vrednosti obrestne mere ali pa se lahko šteje kot ločen strošek; obe sestavini je treba ločeno navesti udeleženkam.

16. ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE

Finančni pogoji za posamezen izvozni kredit ali kreditno linijo, razen roka veljavnosti za komercialne referenčne obrestne mere (Commercial Interest Reference Rates – CIRR) iz člena 21, se ne smejo določiti za več kot šest mesecev pred zadnjo obveznostjo.

17. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB

Sporazum organom za zavarovanje izvoznih kreditov ali finančnim ustanovam ne preprečuje, da bi dali soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva Sporazum, če se taki ukrepi sprejmejo po sklenitvi pogodbe (ko dogovor o izvoznem kreditu in spremljajoči dokumenti že začnejo veljati) in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili ali čim bolj zmanjšali izgubo zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera.

18. PRILAGAJANJE

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 45 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka. Za finančne pogoje, zagotovljene v skladu s tem členom, velja, da so skladni z določbami poglavij I in II ter prilog I, II, III, IV, V in VI, kadar je to primerno.

19. NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO

(a) Udeleženke, ki zagotavljajo uradno finančno podporo posojil s fiksno obrestno mero, morajo uporabljati ustrezne komercialne referenčne obrestne mere (CIRR) kot najnižje obrestne mere. CIRR so obrestne mere, izračunane v skladu z naslednjimi načeli: 1. CIRR naj bi predstavljale končne komercialne posojilne obrestne mere na domačem trgu zadevne valute; 2. CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero za prvorazredne domače posojilojemalce; 3. CIRR naj bi temeljile na stroških zagotavljanja sredstev za financiranje s fiksno obrestno mero; 4. CIRR naj ne bi izkrivljale domačih konkurenčnih pogojev ter 5. CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero, ki je na voljo prvorazrednim tujim posojilojemalcem.

(b) Zagotavljanje uradne finančne podpore ne sme izravnati ali nadomestiti, delno ali v celoti, ustrezne premije kreditnega tveganja, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami člena 23.

20. SESTAVA CIRR

(a) Vsaka udeleženka, ki želi sestaviti CIRR, izbere na začetku enega od naslednjih dveh sistemov temeljnih obrestnih mer za svojo nacionalno valuto: 1. triletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja do vključno pet let; petletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad pet let ter do vključno osem let in pol; ter sedemletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad osem let in pol, ali 2. petletni donos državnih obveznic ne glede na rok zapadlosti. Udeleženke se dogovorijo o izjemah pri sistemu temeljnih obrestnih mer.

(b) CIRR se določijo na fiksno maržo 100 bazičnih točk nad temeljno obrestno mero vsake udeleženke, razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače.

(c) Druge udeleženke uporabijo CIRR, ki se določi za posamezno valuto, če se odločijo za financiranje v navedeni valuti.

(d) Udeleženka lahko spremeni svoj sistem temeljnih obrestnih mer z obvestilom, ki ga pošlje šest mesecev vnaprej, in po posvetu z udeleženkami.

(e) Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR določi v valuti neudeleženke. Ob posvetovanju z zainteresirano neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke da predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopku poenotenega posebnega dogovora v skladu s členi 58 do 63.

21. VELJAVNOST CIRR

Obrestna mera, ki se uporablja za transakcijo, se ne določi za več kot 120 dni. Če se pogoji uradne finančne podpore določijo pred datumom sklenitve pogodbe, se ustrezni CIRR doda marža v višini 20 bazičnih točk.

22. UPORABA CIRR

(a) Kadar se uradna finančna podpora zagotovi za posojila s spremenljivo obrestno mero, banke in druge finančne ustanove ne smejo ponuditi možnosti izbire, nižje od CIRR (ob sklenitvi izvirne pogodbe) ali kratkoročne tržne obrestne mere za ves čas trajanja posojila.

(b) Ob prostovoljnem zgodnjem odplačilu posojila ali katerega koli dela posojila posojilojemalec državni instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega zgodnjega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki so bili prekinjeni zaradi zgodnjega odplačila.

23. PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE

Udeleženke poleg obresti zaračunavajo premije za kritje tveganja nevračila izvoznih kreditov. Premijske stopnje, ki jih zaračunavajo udeleženke, morajo temeljiti na tveganju, morajo konvergirati in ne smejo biti nezadostne za kritje dolgoročnih operativnih stroškov in izgub.

24. NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE

Udeleženke ne smejo zaračunati premijske stopnje, ki bi bila nižja od veljavne najnižje premijske stopnje (Minimum Premium Rate – MPR) za kreditno tveganje.

(a) Veljavna MPR se določi v skladu z naslednjimi dejavniki: — veljavno razvrstitvijo držav glede na njihovo tveganje, — tveganim obdobjem (tj. časovni horizont tveganja ali HOR – Horizon of Risk), — izbrano kategorijo tveganja kupca dolžnika, — odstotkom kritja za politično in komercialno tveganje ter kakovostjo uradnega izvoznokreditnega produkta, — vsako uporabljeno tehniko za zmanjšanje tveganja države ter — vsemi uporabljenimi izboljšavami kreditnega tveganja kupca.

(b) MPR so izražene v odstotkih vrednosti glavnice kredita, kakor da bi bile premije v celoti unovčene na datum kredita. Razlaga, kako izračunati MPR, vključno z matematično formulo, ki se uporablja za izračun MPR, je navedena v Prilogi VIII.

(c) Za transakcije, ki vključujejo dolžnike iz držav kategorije 0, držav OECD z visokim dohodkom in držav euroobmočja z visokim dohodkom, MPR ne obstajajo ( 7 ). Premijske stopnje, ki jih udeleženke zaračunavajo za take transakcije, se določijo za vsak primer posebej. Udeleženke za zagotovitev, da premijske stopnje, zaračunane za transakcije, ki vključujejo dolžnike iz takih držav, niso nižje od oblikovanja cen na zasebnem trgu, upoštevajo naslednji postopek: — Udeleženke ob upoštevanju razpoložljivosti tržnih informacij in lastnosti temeljne transakcije določijo premijsko stopnjo, ki se uporabi na podlagi primerjave z eno ali več tržnimi referenčnimi vrednostmi, določenimi v Prilogi IX, pri čemer izberejo najustreznejšo(-e) referenčno(-ne) vrednost(-i) za posamezno transakcijo. — Ne glede na prejšnji odstavek udeleženke ne smejo zaračunati manj kot MPR, ki ustreza primerni kategoriji tveganja kupca v kategoriji tveganja države 1, če je ustreznost tržnih informacij omejena zaradi likvidnosti ali drugih razlogov ali če je transakcija majhna (če je kreditna vrednost nižja od 10 milijonov posebnih pravic črpanja (SDR)). — Udeleženke začasno ( 8 ) pošljejo predhodno obvestilo v skladu s členom 48 za vse transakcije z dolžnikom/garantom iz države kategorije 0, države OECD z visokim dohodkom ali države euroobmočja z visokim dohodkom s kreditno vrednostjo več kot 10 milijonov SDR.

(d) Za države z „najvišjim tveganjem“ v kategoriji 7 načeloma veljajo premijske stopnje, ki presegajo za to kategorijo določene MPR; take premijske stopnje določi udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo.

(e) Pri izračunu MPR za transakcijo je veljavna razvrstitev države glede na tveganje razvrstitev države dolžnika, veljavna razvrstitev kupca glede na tveganje pa je razvrstitev dolžnika ( 9 ), razen: — če tretja stran, ki je kreditno sposobna glede na velikost zajamčenega dolga, zagotovi zavarovanje v obliki nepreklicnega, brezpogojnega, pravno veljavnega in izvršljivega jamstva obveznosti odplačila celotnega dolga na zahtevo za ves čas trajanja roka vračila dolga. V primeru jamstva tretje strani lahko udeleženka uporabi razvrstitev glede na tveganje države za državo, v kateri se nahaja garant, in garantovo kategorijo tveganja kupca ( 10 ), ali — če multilateralna ali regionalna institucija iz člena 28 deluje kot posojilojemalec ali garant za transakcijo; v tem primeru sta lahko veljavna razvrstitev države glede na tveganje in kategorija tveganja kupca enaki kot pri zadevni specifični multilateralni ali regionalni instituciji.

(f) Merila in pogoji glede uporabe jamstva tretje strani glede na okoliščine, opisane v prvi in drugi alinei odstavka (e), so določena v Prilogi X.

(g) Konvencija HOR, ki se uporablja pri izračunu MPR, je polovica dobe črpanja in celotno obdobje odplačevanja, prevzema pa način rednega odplačevanja izvoznega kredita, tj. odplačevanje glavnice in obresti v enakih polletnih obrokih, pri čemer se prvi obrok plača šest mesecev po začetnem datumu kredita. Za izvozne kredite z nestandardnimi načini odplačevanja se ekvivalentno obdobje odplačevanja (izraženo v enakih, polletnih obrokih) izračuna z naslednjo formulo: ekvivalentno obdobje odplačevanja = (povprečno ponderirano obdobje odplačevanja – 0,25)/0,5.

(h) Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z garantom tretje strani iz države, ki ni država dolžnika, predhodno pošlje obvestilo v skladu s členom 47. Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z multilateralno ali regionalno institucijo, ki deluje kot garant, pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 48.

25. RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE

Z izjemo držav OECD z visokim dohodkom in držav euroobmočja z visokim dohodkom se države razvrščajo glede na verjetnost, ali bodo odplačale svoje zunanje dolgove (tj. kreditno tveganje države).

(a) Obstaja pet elementov kreditnega tveganja države: — splošni moratorij za vračila, ki ga odredi vlada dolžnika/garanta ali tista državna institucija, prek katere se izvaja odplačevanje, — politični dogodki in/ali gospodarske težave, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ali zakonodajni/upravni ukrepi, sprejeti zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ki preprečujejo ali povzročajo zamude pri prenosu sredstev, plačanih v zvezi s kreditom, — pravni predpisi, sprejeti v državi dolžnika/garanta, ki določajo, da so vračila v lokalni valuti veljavno poplačilo dolga, ne glede na to, da zaradi tečajnih nihanj taka vračila po zamenjavi v valuto kredita ne pokrivajo več zneska dolga na datum prenosa sredstev, — vsi ukrepi ali odločitve vlade tuje države, ki preprečujejo vračila v zvezi s kreditom, ter — primeri višje sile, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, npr. vojna (vključno z državljansko vojno), razlastitev, revolucija, neredi, javni nemiri, orkani, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, udarni valovi in jedrske nesreče.

(b) Države so razvrščene v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7). Za kategorije od 1 do 7 so bile vzpostavljene MPR, ne pa tudi za kategorijo 0, saj velja stopnja tveganja države za države v tej kategoriji za zanemarljivo. Kreditno tveganje, povezano s transakcijami držav kategorije 0, je povezano predvsem s tveganjem dolžnika/garanta.

(c) Države se razvrščajo ( 11 ) v skladu z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje, ki jo sestavljata: — Model ocene tveganja države („model“), po katerem se pripravi količinska ocena kreditnega tveganja države in ki za vsako državo temelji na treh skupinah kazalcev tveganja: izkušnje s plačili udeleženk, finančno stanje in gospodarski položaj. Metodologija modela je sestavljena iz različnih faz, vključno z oceno treh skupin kazalcev tveganja ter kombiniranja in prožnega ponderiranja skupin kazalcev tveganja. — Kakovostna ocena rezultatov modela, ki se prouči za vsako državo posebej, tako da zajame politično tveganje in/ali druge dejavnike tveganja, ki jih model delno ali v celoti ne upošteva. Po potrebi se lahko na podlagi tega prilagodi kvantitativna ocena modela, ki nato odraža končno oceno kreditnega tveganja države.

(d) Razvrstitve držav glede na njihovo tveganje se redno spremljajo in se vsaj enkrat letno pregledajo, Sekretariat pa nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije razvrščanja držav glede na njihovo tveganje. Če je država na novo razvrščena v nižjo ali višjo kategorijo tveganja države, udeleženke najpozneje v petih delovnih dneh po tem, ko jih je Sekretariat obvestil o novi razvrstitvi, v povezavi z novo kategorijo tveganja države zaračunajo premijske stopnje, enake ali višje od MPR.

(e) Sekretariat objavi razvrstitev držav glede na njihovo tveganje.

26. OCENA TVEGANJA DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV

(a) Za vse države, razvrščene z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje v skladu s členom 25(d), se tveganje državnih posojilojemalcev izjemoma oceni z namenom opredelitve državnih posojilojemalcev: — ki niso dolžniki z najmanjšim tveganjem v državi in — katerih kreditno tveganje je znatno večje od tveganja države.

(b) Opredelitve državnih posojilojemalcev, ki ustrezajo merilom iz odstavka (a) zgoraj, se določijo v skladu z metodologijo ocene tveganja državnih posojilojemalcev, ki so jo razvile in sprejele udeleženke.

(c) Seznam državnih posojilojemalcev, ki izpolnjujejo merila iz odstavka (a) zgoraj, se redno spremlja in vsaj enkrat letno pregleda, pri čemer Sekretariat nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije ocene tveganja državnih posojilojemalcev.

(d) Sekretariat objavi seznam državnih posojilojemalcev iz odstavka (b) zgoraj.

27. RAZVRŠČANJE KUPCEV GLEDE NA TVEGANJE

Dolžniki in po potrebi garanti v državah, ki so razvrščene v kategorije tveganja držav 1–7, se razvrstijo v eno od kategorij tveganja kupca, ki so bile vzpostavljene v povezavi z državo dolžnika/garanta ( 12 ). Matrika kategorij tveganja kupca, v katero so razvrščeni dolžniki in garanti, je navedena v Prilogi VIII. Kvalitativni opisi kategorij tveganja kupca so navedeni v Prilogi XI.

(a) Razvrstitve kupcev glede na tveganje temeljijo na nadrejeni nezavarovani bonitetni oceni dolžnika/garanta, ki jo določi udeleženka.

(b) Ne glede na odstavek (a) zgoraj se lahko transakcije, podprte v skladu s pogoji iz Priloge VI, in transakcije s kreditno vrednostjo 5 milijonov SDR ali manj razvrstijo na podlagi transakcije, tj. po morebitnih kreditnih izboljšavah tveganja kupca, vendar pa take transakcije, ne glede na njihovo razvrščenost, niso upravičene do nobenih popustov za uporabo kreditnih izboljšav tveganja kupca.

(c) Državni dolžniki in garanti so razvrščeni v kategorijo tveganja kupca SOV/CC0.

(d) Izjemoma so lahko nedržavni dolžniki in garanti razvrščeni v kategorijo tveganja kupca ( 13 )„manjše od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), če: — je bonitetna ocena dolžnika/garanta v tuji valuti, ki jo je pripravila akreditirana bonitetna agencija ( 14 ), boljša od bonitetne ocene ustreznega državnega posojilojemalca v tuji valuti (ki jo je pripravila ista akreditirana bonitetna agencija (CRA)), ali — se dolžnik/garant nahaja v državi, v kateri je tveganje državnih posojilojemalcev opredeljeno kot znatno večje od tveganja države.

(e) Udeleženke pošljejo predhodno obvestilo v skladu s členom 48 za transakcije: — z nedržavnim dolžnikom/garantom, kadar je zaračunana premija nižja od premije, ki je določena s kategorijo tveganja kupca CC1, tj. CC0 ali SOV+, — z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditno vrednostjo nad 5 milijonov SDR, pri čemer udeleženka ovrednoti oceno tveganja kupca za nedržavnega dolžnika/garanta, ki ga je ocenila akreditirana CRA, pri čemer je ovrednotena ocena tveganja kupca boljša od ocene akreditirane CRA ( 15 ).

(f) V primeru konkurence pri posamezni transakciji, na podlagi katere so konkurenčne udeleženke dolžnika/garanta razvrstile v različne kategorije tveganja kupca, konkurenčne udeleženke poskušajo doseči dogovor o skupni razvrstitvi kupcev glede na tveganje. Če sporazum o skupni razvrstitvi ni dosežen, udeleženki, ki je dolžnika/garanta razvrstila v višjo razvrstitev kupca glede na tveganje, ni prepovedano uporabljati nižje razvrstitve kupca glede na tveganje.

28. RAZVRSTITEV MULTILATERALNIH IN REGIONALNIH INSTITUCIJ

Multilateralne in regionalne institucije se ustrezno razvrstijo v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7) ( 16 ) in se po potrebi pregledajo; Sekretariat objavi take veljavne razvrstitve.

29. ODSTOTEK IN KVALITETA URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV

MPR se razlikujejo zaradi upoštevanja različne kakovosti izvozno-kreditnih produktov in odstotka kritja, ki ga zagotavljajo udeleženke, kot je navedeno v Prilogi VIII. Razlikovanje mora temeljiti na izhodiščih izvoznika (tj. nevtralizacija konkurenčnega učinka, ki izhaja iz različne kakovosti produkta, zagotovljene izvozniku ali finančni ustanovi).

(a) Kakovost izvoznokreditnega produkta je odvisna od tega, ali je produkt zavarovanje, jamstvo ali neposredni kredit/financiranje, za zavarovalne produkte pa, ali je kritje obresti med čakalnim rokom za zahtevke (tj. obdobje med datumom zapadlosti plačila, ki ga opravi dolžnik, in datumom, ko je zavarovatelj dolžan izvozniku/finančni ustanovi povrniti škodo) brez dodatnih dajatev.

(b) Vsi obstoječi izvoznokreditni produkti, ki jih ponujajo udeleženke, se razvrstijo v eno od treh kategorij produktov: — podstandardni produkt, tj. zavarovanje brez kritja obresti v čakalnem roku za zahtevke in zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku z ustrezno dodatno dajatvijo na premijo, — standardni produkt, tj. zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku za zahtevke brez ustrezne dodatne dajatve k premiji in neposrednih kreditov/financiranja, ter — nadstandardni produkt, tj. jamstva.

30. TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE

(a) Udeleženke lahko uporabijo naslednje tehnike za zmanjšanje tveganja države, katerih posebna uporaba je navedena v Prilogi XII: — struktura prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini — financiranje v lokalni valuti

(b) Udeleženke, ki uporabijo MPR glede na zmanjševanje tveganja države, predhodno pošljejo obvestilo v skladu s členom 47.

31. IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA

(a) Udeleženke lahko uporabijo naslednje izboljšave kreditnega tveganja kupca (BRCE), ki omogočajo uporabo dejavnika kreditne izboljšave (CEF), ki je višji od 0: — odstop pogodbenih iztržkov ali terjatev — zavarovanje s premoženjskimi varščinami — fiksno premoženjsko zavarovanje — založni račun

(b) Opredelitve BRCE in najvišje vrednosti CEF so določene v Prilogi XII.

(c) BRCE se lahko uporabijo same ali v kombinaciji z naslednjimi omejitvami: — najvišja dosežena vrednost CEF z uporabo BRCE je 0,35, — „zavarovanje s premoženjskimi varščinami“ in „fiksno premoženjsko zavarovanje“ ne smeta biti uporabljena skupaj v eni transakciji, — če je bila ustrezna razvrstitev države glede na tveganje izboljšana z uporabo „strukture prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini“, ne sme biti uporabljena nobena BRCE.

(d) Udeleženke pošljejo predhodno obvestilo v skladu s členom 48 za transakcije z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditom, višjim od 5 milijonov SDR, pri čemer se na podlagi BRCE uporabi CEF, višji od 0.

32. PREGLED VELJAVNOSTI NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE

(a) Da bi ocenili ustreznost MPR in po potrebi omogočili prilagajanje navzgor ali navzdol, se vzporedno uporabljajo instrumenti za pridobivanje povratnih informacij o premijah (Premium Feedback Tool – PFT), s katerimi se redno spremljajo in usklajujejo MPR.

(b) S PFT se oceni ustreznost MPR glede na dejanske izkušnje institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, in glede na informacije zasebnega trga o oblikovanju cen za kreditno tveganje.

(c) Celovit pregled vseh vidikov premijskih pravil Sporazuma se izvede najpozneje 31. decembra 2015.

POGLAVJE III

DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ

33. SPLOŠNA NAČELA

(a) Udeleženke so se dogovorile, da morajo oblikovati dopolnjujoče politike za izvozne kredite in vezano pomoč. Politike izvoznih kreditov morajo temeljiti na svobodni konkurenci in svobodnem oblikovanju tržnih sil. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti potrebna zunanja sredstva državam, sektorjem ali projektom, ki imajo omejen dostop do tržnega financiranja ali pa takega dostopa sploh nimajo. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti najboljše razmerje med kakovostjo in ceno, kar najbolj zmanjšati izkrivljanje trgovanja in prispevati k razvojno učinkoviti uporabi teh sredstev.

(b) Določbe tega sporazuma o vezani pomoči se ne uporabljajo za programe pomoči multilateralnih ali regionalnih institucij.

(c) Ta načela ne prejudicirajo stališč Odbora za razvojno pomoč (Development Assistance Committee – DAC) o kakovosti vezane in nevezane pomoči.

(d) Udeleženka lahko zahteva dodatne informacije, bistvene za stopnjo vezanosti katere koli oblike pomoči. Če ni gotovo, ali neka praksa financiranja spada v okvir opredelitve vezane pomoči iz Priloge XIV, država donatorka zagotovi dokazila glede tega, da je pomoč dejansko „nevezana“ v skladu z opredelitvijo iz Priloge XIV.

34. OBLIKE VEZANE POMOČI

Vezana pomoč je lahko v obliki:

(a) posojil uradne razvojne pomoči (Official Development Assistance – ODA), kakor so opredeljena v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance) (1987);

(b) nepovratnih finančnih spodbud ODA, kakor so opredeljene v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (1987), ter

(c) drugih uradnih sredstev (Other Official Flows – OOF), kar vključuje nepovratna sredstva in posojila, vendar pa ne zajema uradno podprtih izvoznih kreditov, ki so v skladu s Sporazumom, ali

(d) kakršnih koli mešanih oblikah, pravno ali dejansko, pod nadzorom donatorke, posojilodajalca ali posojilojemalca, ki zajemajo dve ali več od predhodnih in/ali naslednjih finančnih sestavin: 1. izvozni kredit, ki je uradno podprt z neposrednimi krediti/financiranjem, refinanciranjem, subvencioniranjem obrestne mere, garancijami ali zavarovanji, za katere se uporablja Sporazum, ter 2. druga sredstva pod tržnimi pogoji ali blizu njim ali pologi kupca.

35. MEŠANO FINANCIRANJE

(a) Mešano financiranje lahko poteka v več oblikah, vključno z mešanimi krediti, mešanim financiranjem, skupnim financiranjem, vzporednim financiranjem ali enkratnimi celovitimi transakcijami. Glavne značilnosti vseh teh oblik so: — koncesivni del, ki je pravno ali dejansko povezan z nekoncesivnim delom, — en sam del finančnega paketa ali celoten paket, ki dejansko predstavlja vezano pomoč, in — koncesivna sredstva, ki so na voljo samo, če prejemnik sprejme z njimi povezan nekoncesivni del.

(b) „Dejanska“ medsebojna povezava ali vez se določi z dejavniki, kot so: — obstoj neformalnih dogovorov med prejemnikom in donatorko, — namera donatorke, da bo olajšala sprejemljivost finančnega paketa z uporabo ODA, — dejansko vezanje celotnega finančnega paketa na nabavo v državi donatorki, — stopnja vezanosti ODA in način razpisovanja ali sklepanja pogodb za vsako finančno transakcijo ali — katera koli druga praksa, ki jo opredelijo DAC ali udeleženke, pri kateri obstaja med dvema ali več finančnimi sestavinami dejanska medsebojna povezava.

(c) Naslednje prakse ne preprečujejo določitve „dejanske“ medsebojne povezave ali vezi: — delitev pogodbe z ločenim obveščanjem o sestavinah pogodbe, — delitev pogodb, ki se financirajo v več fazah, — opustitev obveščanja o soodvisnih delih pogodbe in/ali — opustitev obveščanja, ker je del finančnega paketa nevezan.

36. UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI

(a) Državam, v katerih je BND na prebivalca po podatkih Svetovne banke nad zgornjo mejo za države z nižjim srednjim dohodkom, se vezana pomoč ne odobri. Svetovna banka vsako leto znova preračuna prag ( 17 ). Država se lahko uvrsti v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti.

(b) Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki: 1. Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca, kakor ga izračuna Svetovna banka zaradi svoje razvrstitve držav posojilojemalk; to razvrstitev objavi Sekretariat. 2. Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država je razvrščena glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače. 3. Če se upravičenost države do vezane pomoči spremeni v skladu z odstavkom (a), začne nova razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat vsem udeleženkam sporoči sklepe, ki jih je sprejel na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke. Pred začetkom veljavnosti nove razvrstitve se ne sme priglasiti nobeno financiranje z vezano pomočjo za na novo upravičeno državo; po datumu začetka veljavnosti se ne sme priglasiti nobeno financiranje z vezano pomočjo za državo, ki je na novo napredovala, razen priglasitev posameznih transakcij, zajetih v predhodno potrjeni kreditni liniji, do izteka kreditne linije (kar ne sme trajati dlje od enega leta po datumu začetka veljavnosti). 4. Kadar Svetovna banka spremeni številke, se take spremembe za Sporazum ne upoštevajo. Vendar se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora v skladu z ustreznimi postopki iz členov 58 do 63, pri čemer naj bi udeleženke z naklonjenostjo obravnavale tako spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki so bile ugotovljene naknadno v istem koledarskem letu, v katerem jih je Sekretariat prvič objavil.

37. UPRAVIČENOST PROJEKTA

(a) Vezana pomoč se ne odobri za javne ali zasebne projekte, ki bi morali biti komercialno izvedljivi, če bi se financirali po tržnih pogojih ali pogojih Sporazuma.

(b) Ključna preskusa za tako upravičenost do pomoči sta: — ali je projekt finančno neizvedljiv, tj. ali ob primernih cenah, določenih po tržnih načelih, ni sposoben ustvariti denarnega toka, ki bi zadostoval za pokritje operativnih stroškov projekta in servisiranje uporabljenega kapitala, kar je prvi ključni preskus, ali — ali je primerno na podlagi izmenjave informacij z drugimi udeleženkami sklepati, da projekta verjetno ne bo mogoče financirati po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma, kar je drugi ključni preskus. V zvezi s projekti z vrednostjo več kot 50 milijonov SDR je treba pri razmisleku o primernosti take pomoči nameniti posebno težo pričakovani razpoložljivosti financiranja po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma.

(c) Ključna preskusa iz odstavka (b) naj bi pokazala, kako bi bilo treba ovrednotiti projekt, da bi se ugotovilo, ali naj se financira s tako pomočjo ali z izvoznimi krediti po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma. S posvetovalnim procesom iz členov 51 do 53 naj bi se po pričakovanju sčasoma oblikovala zbirka izkušenj, v kateri bodo agencije za izvozne kredite in tudi agencije za pomoč našle napotke, kako določiti mejo med tema kategorijama projektov.

38. NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI

Udeleženke ne smejo zagotavljati vezane pomoči, katere raven koncesivnosti je nižja od 35 % ali 50 %, če je država upravičenka najmanj razvita država (Least Developed Country – LDC), razen v primerih, navedenih spodaj, ki so tudi izvzeti iz postopkov obveščanja iz členov 49(a) in 50(a):

(a) tehnična pomoč: vezana pomoč, kadar uradna razvojna pomoč zajema izključno tehnično sodelovanje v višini manj kot 3 % skupne vrednosti transakcije ali manj kot en milijon SDR, pri čemer velja nižja vrednost, ter

(b) manjši projekti: kapitalski projekti v vrednosti manj kot milijon SDR, ki se v celoti financirajo v obliki nepovratne razvojne pomoči.

39. IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI

(a) Določbe členov 36 in 37 se ne uporabljajo za vezano pomoč, kadar je raven koncesivnosti 80 % ali več, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, opisanega v členu 35.

(b) Določbe člena 37 se ne uporabljajo za vezano pomoč v vrednosti manj kot dva milijona SDR, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega paketa, opisanega v členu 35.

(c) Za vezano pomoč najmanj razvitim državam (LDC), kakor jih opredeljujejo Združeni narodi, ne veljajo določbe členov 36 in 37.

(d) Udeleženke ugodno obravnavajo pospešitev postopkov vezane pomoči v skladu s posebnimi okoliščinami: — jedrska ali velika industrijska nesreča, ki povzroči resno čezmejno onesnaženje, kadar katera koli prizadeta udeleženka želi zagotoviti vezano pomoč za odpravo ali zmanjšanje njenih posledic, ali — obstoj utemeljene nevarnosti za tako nesrečo, kadar katera koli morebitno prizadeta udeleženka želi zagotoviti vezano pomoč za preprečitev nesreče.

(e) Ne glede na člena 36 in 37 lahko udeleženka izjemoma zagotovi podporo na enega od naslednjih načinov: — s postopkom poenotenega posebnega dogovora, kakor je opredeljeno v Prilogi XIV in opisano v členih 58 do 63, ali — z utemeljitvijo pomoči, če jo podpira večji del udeleženk, kakor je opisano v členih 51 in 52, ali — s pismom generalnemu sekretarju OECD v skladu s postopki iz člena 53, za katerega udeleženke pričakujejo, da se bo uporabil samo v izjemnih primerih in redko.

40. IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI

Raven koncesivnosti vezane pomoči se izračuna po isti metodi kot za element nepovratnih sredstev, ki jo uporablja DAC, razen naslednjega:

(a) Diskontna stopnja, ki se uporablja za izračun ravni koncesivnosti posojila v dani valuti, tj. diferencirana diskontna stopnja (Differentiated Discount Rate – DDR), se vsako leto 15. januarja spremeni in se izračuna na naslednji način: — Povprečje CIRR + marža — Marža (M) je odvisna od rokov odplačevanja (R): —



R M manj kot 15 let 0,75 15 let in več, vendar manj kot 20 let 1,00 20 let in več, vendar manj kot 30 let 1,15 30 let in več 1,25 — Za vse valute se povprečje CIRR izračuna tako, da vzamemo povprečje mesečnih CIRR, veljavnih v šestmesečnem obdobju med 15. avgustom prejšnjega leta in 14. februarjem tekočega leta. Dobljena stopnja, vključno z maržo, se zaokroži na najbližjih 10 bazičnih točk. Če je za zadevno valuto na voljo več CIRR, se za ta izračun uporabi CIRR za najdaljšo zapadlost, kakor je določeno v členu 20(a).

(b) Referenčni datum za izračun ravni koncesivnosti je začetni datum kredita, kakor je določen v Prilogi XIV.

(c) Za izračun skupne ravni koncesivnosti mešanega finančnega paketa se šteje, da so ravni koncesivnosti naslednjih kreditov, sredstev in plačil enake nič: — izvozni krediti, ki so v skladu s Sporazumom, — druga sredstva po tržnih pogojih ali blizu njih, — druga uradna sredstva z ravnjo koncesivnosti, ki je nižja od najnižje dovoljene v skladu s členom 38, razen v primerih prilagajanja, ter — polog kupca. Plačila na začetni datum kredita ali pred njim, ki se ne štejejo za polog, se vključijo v izračun ravni koncesivnosti.

(d) Diskontna stopnja pri prilagajanju: pri prilagajanju pogojev pomoči pomeni prilagajanje do identičnosti prilagajanje na identično raven koncesivnosti; ta se ponovno preračuna z diskontno stopnjo, veljavno v času prilagajanja.

(e) Lokalni stroški in nabava pri tretjih državah se vključijo v izračun ravni koncesivnosti samo, če jih financira država donatorka.

(f) Skupna raven koncesivnosti paketa se določi tako, da se nominalna vrednost vsake sestavine paketa pomnoži z ustrezno ravnjo koncesivnosti vsake sestavine, rezultati se seštejejo in nato se seštevek deli s skupno nominalno vrednostjo sestavin.

(g) Diskontna stopnja za dano posojilo v okviru pomoči je stopnja, veljavna ob obvestilu o njem. Vendar pa se ob takojšnjem obvestilu uporabi diskontna stopnja, ki je veljala ob določitvi pogojev posojila v okviru pomoči. S spremembo diskontne stopnje med trajanjem posojila se ne spremeni njegova raven koncesivnosti.

(h) Če se valuta spremeni, preden je pogodba sklenjena, se obvestilo spremeni. Za izračun ravni koncesivnosti, se uporablja diskontna stopnja, ki velja na datum spremembe. Sprememba ni potrebna, če so alternativna valuta in vse potrebne informacije za izračun ravni koncesivnosti razvidne iz izvornega obvestila.

(i) Ne glede na pododstavek (g) se za izračun ravni koncesivnosti posameznih transakcij v okviru kreditne linije pomoči uporabi diskontna stopnja, ki je bila prvotno priglašena za kreditno linijo.

41. ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI

(a) Udeleženke ne smejo določiti pogojev za vezano pomoč za več kot dve leti, ne glede na to, ali gre za financiranje posameznih transakcij ali protokol o pomoči, kreditno linijo pomoči ali podoben sporazum. Pri protokolu o pomoči, kreditni liniji pomoči ali podobnem sporazumu se obdobje veljavnosti začne na datum njegovega podpisa, o čemer je treba poslati obvestilo v skladu s členom 50; o podaljšanju kreditne linije se pošlje obvestilo, kakor da bi bila to nova transakcija, s pojasnilom, da gre za podaljšanje, in sicer v skladu s pogoji, dovoljenimi v času obvestila o podaljšanju. Pri posameznih transakcijah, vključno s tistimi, o katerih je poslano obvestilo v okviru protokola o pomoči, kreditne linije pomoči ali podobnega sporazuma, se obdobje veljavnosti začne na datum obvestila o prevzemu obveznosti v skladu s členom 49 ali 50, kakor je ustrezno.

(b) Ko država prvič postane neupravičena do 17-letnih posojil Svetovne banke, se veljavnost obstoječih in novih protokolov o vezani pomoči in kreditnih linij, o katerih so bila poslana obvestila, omeji na eno leto po datumu potencialne spremembe razvrstitve v skladu s postopki iz člena 36(b).

(c) Podaljšanje takih protokolov in kreditnih linij je mogoče samo pod pogoji, ki so skladni z določbami členov 36 in 37 Sporazuma po: — ponovni razvrstitvi držav ter — spremembi določb Sporazuma.

V takih okoliščinah se lahko ohranijo obstoječi pogoji ne glede na spremembo diskontne stopnje iz člena 40.

42. PRILAGAJANJE

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 45 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka.

POGLAVJE IV

POSTOPKI

ODDELEK 1

Skupni postopki za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovanjem

43. OBVESTILA

Obvestila, ki jih določajo postopki v Sporazumu, morajo biti pripravljena v skladu s Prilogo VII in vsebovati podatke, ki jih vsebuje navedena priloga, kopije pa je treba poslati Sekretariatu.

44. INFORMACIJE O URADNI POMOČI

(a) Takoj ko se udeleženka obveže za uradno podporo, o kateri je poslala obvestilo v skladu s postopki iz členov 47 do 50, o tem ustrezno obvesti vse druge udeleženke, tako da v ustrezni obrazec za poročanje vnese sklicno številko obvestila.

(b) Pri izmenjavi informacij v skladu s členi 55 do 57 udeleženka obvesti druge udeleženke o kreditnih pogojih, pod katerimi namerava podpreti določeno transakcijo, in jih lahko zaprosi za podobne informacije.

45. POSTOPKI PRILAGAJANJA

(a) Pred prilagajanjem finančnim pogojem, ki jih domnevno ponuja udeleženka ali neudeleženka v skladu s členoma 18 in 42, si mora udeleženka kar najbolj prizadevati, vključno z uporabo ustnih posvetovanj iz člena 57, da preveri, ali so ti pogoji uradno podprti, pri čemer ravna v skladu z naslednjim: 1. Udeleženka obvesti vse druge udeleženke o pogojih, ki jih namerava podpreti, po istih postopkih obveščanja, ki se zahtevajo za prilagojene pogoje. V primeru prilagajanja neudeleženki se mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, ravnati po enakih postopkih obveščanja, kot bi se zahtevali, če bi prilagojene pogoje ponudila udeleženka. 2. Ne glede na pododstavek 1 zgoraj velja, da mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, o svoji nameri čim prej poslati obvestilo, če veljavni postopek obveščanja od udeleženke, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, zahteva, da se vzdrži svoje obveznosti po datumu zaključka zbiranja razpisnih ponudb. 3. Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

(b) Udeleženka, ki namerava ponuditi finančne pogoje, identične pogojem, uradno prijavljenim v skladu s členoma 47 in 48, lahko to stori po tem, ko se izteče ustrezen čakalni rok iz navedenih členov. Udeleženka o svoji nameri čim prej pošlje obvestilo.

46. POSEBNA POSVETOVANJA

(a) Udeleženka, ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka pobudnica), ugodnejši od pogojev iz Sporazuma, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo.

(b) Udeleženka pobudnica v dveh delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje svoje ponudbe.

(c) Po pojasnitvi udeleženke pobudnice lahko katera koli udeleženka zahteva, da Sekretariat v petih delovnih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek udeleženk za razpravo o tem vprašanju.

(d) Finančni pogoji, ki so uradno podprti, ne začnejo veljati do izida posebnega posvetovalnega sestanka udeleženk.

ODDELEK 2

Postopki za izvozne kredite

47. PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO

(a) Udeleženka najmanj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo VII obvesti vse druge udeleženke, če: — sta veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorija tveganja kupca, ki je uporabljena za izračun MPR, razvrstitev in kategorija garanta tretje strani, ki se nahaja v državi, ki ni država dolžnika (tj. določeno v skladu s prvo alineo člena 24(e)), — je bila veljavna MPR zmanjšana z uporabo tehnike za zmanjšanje tveganja države iz člena 30 ali — namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 10(a)(2) ali (d) Priloge IV, — namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 5(a) Priloge V;

(b) Če v tem času katera koli druga udeleženka zahteva razpravo, udeleženka pobudnica počaka še dodatnih 10 koledarskih dni.

(c) Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj v skladu s členom 69. Udeleženke vodijo evidenco svojih izkušenj glede premijskih stopenj, o katerih je bilo poslano obvestilo v skladu z odstavkom (a) zgoraj.

48. PREDHODNO OBVESTILO

(a) Udeleženka najmanj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo VII obvesti vse druge udeleženke, če namerava: 1. zagotoviti podporo v skladu s členom 10(d)(3); 2. pri državi kategorije I podpreti roke odplačevanja, daljše od pet let; 3. zagotoviti podporo v skladu s členom 13(a); 4. zagotoviti podporo v skladu s členom 14(d); 5. zagotoviti podporo v skladu s členom 24(c), če kreditna vrednost presega 10 milijonov SDR ( 18 ); 6. uporabiti premijsko stopnjo v skladu z drugo alineo člena 24(e), na podlagi katere sta veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorija tveganja kupca, ki se uporabi za izračun MPR, določeni z njeno udeležbo v vlogi dolžnika ali garanta razvrščene multilateralne ali regionalne institucije; 7. uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 27(e), na podlagi česar je izbrana kategorija tveganja kupca, ki se uporabi za izračun MPR za transakcijo: — z nedržavnim dolžnikom/garantom nižja od CC1 (tj. CC0 ali SOV+), — z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditom, večjim od 5 milijonov SDR, boljša od ocene akreditirane CRA; 8. uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 31(a), ki določa, da se na podlagi kreditnih izboljšav tveganja kupca uporabi CEF, ki je večja od 0; 9. zagotoviti podporo v skladu s členom 8(a) Priloge II; 10. zagotoviti podporo v skladu s členom 10(a)(1) Priloge IV; 11. zagotoviti podporo v skladu s členom 5(b) Priloge V.

(b) Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla take transakcije, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

ODDELEK 3

Postopki za pomoč, povezano s trgovanjem

49. PREDHODNO OBVESTILO

(a) Udeleženka pošlje predhodno obvestilo v skladu s Prilogo VII, če namerava zagotoviti uradno podporo za: — nevezano pomoč v zvezi s trgovanjem v vrednosti 2 milijona SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 80 %, — nevezano pomoč v zvezi s trgovanjem v vrednosti manj kot 2 milijona SDR in z elementom nepovratnih sredstev (kakor jih opredeljuje DAC), nižjim od 50 %, — vezano pomoč v zvezi s trgovanjem v vrednosti 2 milijona SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 80 %, ali — vezano pomoč v zvezi s trgovanjem v vrednosti manj kot 2 milijona SDR in z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 50 %, razen v primerih iz člena 38(a) in (b), — vezano pomoč v skladu s členom 39(d).

(b) Predhodno obvestilo se pošlje najpozneje 30 delovnih dni pred zaključkom zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej.

(c) Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

(d) Določba tega člena se uporablja za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, kakor je opisano v členu 35.

50. TAKOJŠNJE OBVEŠČANJE

(a) Udeleženka v skladu s Prilogo VII takoj, tj. v dveh delovnih dneh po prevzemu obveznosti, obvesti vse druge udeleženke, če zagotovi uradno podporo za vezano pomoč v eni od naslednjih vrednosti: — 2 milijona SDR ali več in z ravnjo koncesivnosti 80 % ali več ali — manj kot 2 milijona SDR in z ravnjo koncesivnosti 50 % ali več, razen za primere, navedene v členu 38(a) in (b).

(b) Udeleženka prav tako nemudoma obvesti vse druge udeleženke, če je podpisan protokol o pomoči, kreditna linija ali podoben sporazum.

(c) Predhodno obvestilo ni potrebno, če se udeleženka namerava prilagoditi finančnim pogojem, za katere se zahteva takojšnje obvestilo.

ODDELEK 4

Posvetovalni postopki za vezano pomoč

51. NAMEN POSVETOVANJ

(a) Udeleženka, ki želi pojasnila o možni poslovni motivaciji za vezano pomoč, lahko zahteva, da se zagotovi izčrpna ocena kakovosti pomoči (podrobno navedena v Prilogi XIII).

(b) Poleg tega lahko udeleženka v skladu s členom 52 zahteva posvetovanja z drugimi udeleženkami. Ta posvetovanja vključujejo ustna posvetovanja, kakor je opisano v členu 57, da bi se na njih: — prvič, razpravljalo, ali ponudba za pomoč izpolnjuje zahteve iz členov 36 in 37, ter — če je potrebno, razpravljalo, ali je ponudba za pomoč utemeljena, tudi če zahteve iz členov 36 in 37 niso izpolnjene.

52. OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ

(a) Med posvetovanji lahko udeleženka med drugim zahteva naslednje informacije: — rezultate podrobne študije izvedljivosti ali ocene projekta, — ali obstaja konkurenčna ponudba z nekoncesivnim financiranjem ali financiranjem v obliki pomoči, — pričakovanje, da bo projekt ustvarjal ali prihranil tujo valuto, — ali obstaja sodelovanje z večstranskimi organizacijami, kakršna je Svetovna banka, — prisotnost mednarodnih konkurenčnih razpisov (International Competitive Bidding – ICB), še zlasti, če je dal dobavitelj države donatorke najniže ocenjeno ponudbo, — vplivi na okolje, — udeležba zasebnega sektorja ter — časovni razpored obvestil (npr. šest mesecev pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti) o koncesivnih kreditih ali kreditih v obliki pomoči.

(b) Posvetovanje se zaključi, o ugotovitvah glede obeh vprašanj iz člena 51 pa Sekretariat obvesti vse udeleženke najmanj 10 delovnih dni pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. Če med posvetujočimi se stranmi ni soglasja, Sekretariat povabi druge udeleženke, naj izrazijo svoja stališča v petih delovnih dneh. O teh stališčih poroča udeleženki, ki je poslala obvestilo, ta pa naj bi znova premislila, ali bo vztrajala, če se zdi, da ni večje podpore za ponudbo pomoči.

53. IZID POSVETOVANJ

(a) Donatorka, ki želi nadaljevati projekt kljub pomanjkanju večje podpore, o svoji nameri predhodno obvesti druge udeleženke najpozneje 60 koledarskih dni po koncu posvetovanja, tj. sprejetju predsednikovega sklepa. Donatorka na generalnega sekretarja OECD naslovi tudi pismo, v katerem opiše rezultate posvetovanja in pojasni prednostni netrgovalni nacionalni interes, zaradi katerega je ta ukrep nujen. Udeleženke pričakujejo, da bodo taki dogodki izjemni in redki.

(b) Donatorka takoj obvesti udeleženke, da je na generalnega sekretarja OECD naslovila pismo, katerega kopija mora biti priložena obvestilu. Niti donatorka niti nobena druga udeleženka ne sme prevzeti obveznosti za vezano pomoč, dokler ne poteče 10 delovnih dni od izdaje tega obvestila udeleženkam. Pri projektih, za katere so bile v posvetovalnem procesu ugotovljene konkurenčne komercialne ponudbe, se zgoraj navedeni rok 10 delovnih dni podaljša na 15 dni.

(c) Sekretariat spremlja potek in rezultate posvetovanja.

ODDELEK 5

Izmenjava informacij za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovino

54. KONTAKTNE TOČKE

Vsa sporočila se pošiljajo med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. prek sistema OLIS, obravnavajo pa se zaupno.

55. OBSEG POIZVEDB

(a) Udeleženka lahko vpraša drugo udeleženko o njenem odnosu do tretje države, institucije v tretji državi ali posebnega načina poslovanja.

(b) Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti.

(c) Če se poizvedba pošlje več kot eni udeleženki, mora vsebovati seznam naslovnikov.

(d) Kopija vseh poizvedb se pošlje Sekretariatu.

56. OBSEG ODGOVOROV

(a) Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se odzove v sedmih koledarskih dneh in zagotovi čim več informacij. Odgovor vključuje čim boljšo opredelitev odločitve, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. Kopije se pošljejo drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu.

(b) Če odgovor na poizvedbo naknadno postane neveljaven iz kakršnega koli razloga, na primer ker: — je bila vloga predložena, spremenjena ali umaknjena ali — se preučujejo drugi pogoji, je treba nemudoma poslati nov odgovor, kopijo odgovora pa poslati vsem drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu.

57. USTNA POSVETOVANJA

(a) Udeleženke se v 10 delovnih dneh odzovejo na zaprosila za ustna posvetovanja.

(b) Zaprosilo za ustna posvetovanja je na voljo udeleženkam in neudeleženkam. Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka 10 delovnih dni.

(c) Predsednik udeleženk se glede morebitnega potrebnega naknadnega spremljanja, npr. poenotenega posebnega dogovora, usklajuje s Sekretariatom. Sekretariat takoj da na voljo izid posvetovanja.

58. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

(a) Predlogi za poenoteni posebni dogovor se naslovijo na Sekretariat. Sekretariat pošlje predlog za poenoteni posebni dogovor vsem udeleženkam in, kadar gre za vezano pomoč, vsem kontaktnim točkam DAC. Identiteta pobudnice se v registru poenotenih posebnih pobud na oglasni deski OLIS ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo ustno razkrije identitete pobudnice ali članice DAC. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev.

(b) Predlog za poenoteni posebni dogovor je opremljen z datumom in ima naslednjo obliko: — sklicna številka, ki ji sledi „poenoteni posebni dogovor“, — ime države uvoznice in kupca, — čim bolj natančno ime ali opis projekta, tako da je ta jasno opredeljen, — pogoji, ki jih predvideva država pobudnica, — predlog za poenoteni posebni dogovor, — državljanstvo in imena znanih konkurenčnih ponudnikov, — rok za oddajo komercialne in finančne razpisne ponudbe in številka razpisa, če sta znana, — druge bistvene informacije, vključno z razlogi za predlog za poenoteni posebni dogovor, razpoložljivost študij projekta in/ali posebnih okoliščin.

(c) Predlog za poenoteni posebni dogovor, predložen v skladu s členom 36(b)(4), se naslovi na Sekretariat, kopije pa se pošljejo drugim udeleženkam. Udeleženka, ki je pripravila predlog za poenoteni posebni dogovor, zagotovi izčrpno pojasnilo razlogov, zaradi katerih meni, da bi se morala razvrstitev države razlikovati od postopka iz člena 36(b).

(d) Sekretariat zagotovi javni dostop do dogovorjenih poenotenih posebnih dogovorov.

59. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE

(a) Odzvati se je treba v 20 koledarskih dneh, čeprav se udeleženke spodbuja, naj se na predlog za poenoteni posebni dogovor odzovejo čim prej.

(b) Odziv je lahko zahteva po dodatnih informacijah, sprejetje, zavrnitev, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoteni posebni dogovor.

(c) Za udeleženko, ki sporoči, da nima stališča, ker se nanjo niso obrnili izvoznik ali organi v državi prejemnici glede pomoči za projekt, se šteje, da je sprejela predlog za poenoteni posebni dogovor.

60. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

(a) Po preteku roka 20 koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoteni posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni.

(b) Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoteni posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk.

(c) Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. Razume se, da lahko zaradi takega delnega sprejetja druge udeleženke spremenijo svoj odnos do predlaganega poenotenega posebnega dogovora. Vse udeleženke lahko prosto ponudijo pogoje, ki niso zajeti v poenotenem posebnem dogovoru, ali pa se jim prilagodijo.

(d) Poenoteni posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 58 in 59. V teh okoliščinah udeleženk njihova prvotna odločitev ne zavezuje.

61. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH

Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju.

62. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA

Sekretariat vse udeleženke obvesti, da bo poenoteni posebni dogovor začel veljati ali da je bil zavrnjen; poenoteni posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tem obvestilu. Sekretariat poskrbi, da je na OLIS na voljo stalno posodobljena evidenca vseh poenotenih posebnih dogovorov, ki so bili sklenjeni ali o katerih odločitev še ni bila sprejeta.

63. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

(a) Ko je poenoteni posebni dogovor sklenjen, velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. Poenoteni posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti, če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka veljavnosti. O naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. Poenoteni posebni dogovor, o katerem so se udeleženke sporazumele v skladu s členom 36(b)(4), ostane veljaven, dokler niso na voljo podatki Svetovne banke za naslednje leto.

(b) Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama o status veljavnih poenotenih posebnih dogovorov (The Status of Valid Common Lines) na OLIS. V skladu s tem Sekretariat med drugim: — doda nove poenotene posebne dogovore, ko jih udeleženke sprejmejo, — osveži datum veljavnosti, kadar udeleženka zaprosi za podaljšanje, — izbriše poenotene posebne dogovore, ki so potekli, — vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju.

ODDELEK 6

Izvedbene določbe za sporočanje najnižjih obrestnih mer (CIRR)

64. SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

(a) CIRR za valute, določene v skladu z določbami člena 20, se najmanj enkrat na mesec s sredstvi za takojšnjo komunikacijo pošljejo Sekretariatu, ki jih razpošlje vsem udeleženkam.

(b) Tako obvestilo mora Sekretariat prejeti najpozneje pet dni po koncu vsakega meseca, ki ga ta informacija zadeva. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih da na voljo javnosti.

65. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI ZA UPORABO OBRESTNIH MER

Vse spremembe CIRR začnejo veljati petnajsti dan po koncu vsakega meseca.

66. TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER

Kadar je treba zaradi dogajanja na trgu predložiti obvestilo o spremembi CIRR med mesecem, se spremenjena obrestna mera uvede 10 dni po tem, ko Sekretariat prejme obvestilo o tej spremembi.

ODDELEK 7

Pregledi

67. REDNI PREGLED SPORAZUMA

(a) Udeleženke redno pregledujejo delovanje Sporazuma. Med pregledom udeleženke med drugim pregledajo postopke za pošiljanje obvestil, izvajanje in delovanje sistema DDR, pravila in postopke o vezani pomoči, vprašanja prilagajanja, predhodno prevzete obveznosti in možnosti širše udeležbe v Sporazumu.

(b) Ta pregled temelji na informacijah o izkušnjah udeleženk ter na njihovih predlogih za izboljšanje delovanja in učinkovitosti Sporazuma. Udeleženke upoštevajo cilje Sporazuma ter prevladujoč gospodarski in monetarni položaj. Sekretariat mora informacije in predloge, ki jih želijo v zvezi s tem pregledom predložiti udeleženke, prejeti najpozneje 45 koledarskih dni pred datumom pregleda.

68. PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

(a) Udeleženke redno pregledujejo sistem za določanje CIRR za zagotovitev, da prijavljene obrestne mere odražajo tekoče tržne razmere in ustrezajo ciljem, na katerih temelji ta sistem. Taki pregledi zajemajo tudi maržo, ki jo je treba dodati, ko se uporabljajo te obrestne mere.

(b) Udeleženka lahko predsedniku udeleženk predloži obrazloženo zahtevo za izredni pregled, če meni, da CIRR za eno ali več valut ne odražajo več tekočih tržnih razmer.

69. PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ

Udeleženke redno in spremljajo in pregledujejo vse vidike premijskih pravil in postopkov. Te vključujejo:

(a) metodologijo za razvrstitev držav glede na njihovo tveganje in metodologijo za oceno tveganja državnih posojilojemalcev, da se pregleda njegova veljavnost glede na izkušnje;

(b) stopnjo MPR, s katero se zagotovi, da MPR ostajajo točno merilo za kreditno tveganje, ob upoštevanju dejanskih izkušenj institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, kot tudi informacij o oblikovanju cen za kreditno tveganje na zasebnem trgu;

(c) razlikovanja v MPR, pri katerih se upoštevata različna kakovost izvoznokreditnih produktov in odstotek zagotovljenega kritja, ter

(d) zbirko izkušenj o uporabi zmanjšanja tveganja države in izboljšavah kreditnega tveganja kupca ter nadaljevanje veljavnosti in ustreznosti njihovega določenega vpliva na MPR.









PRILOGA I

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE

POGLAVJE I

Obseg sektorskega dogovora

1. UDELEŽBA

Udeleženke Sektorskega dogovora so: Avstralija, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija in Norveška.

2. PODROČJE UPORABE

Ta sektorski dogovor, ki dopolnjuje Sporazum, določa posebne smernice za uradno podprte izvozne kredite za izvozne pogodbe glede naslednjega:

(a) Vseh novih morskih plovil, težkih 100 bruto ton ali več, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov ali za izvajanje specializiranih storitev (na primer ribiška plovila, ladje za predelavo rib, ledolomilci in plavajoči bagri, ki imajo zaradi narave svojega pogona in vodenja (krmarjenja) trajno vse značilnosti samostojne plovnosti na odprtem morju), vlačilcev z močjo 365 kW in več ter nedokončanih plavajočih in mobilnih trupov ladij. Sektorski dogovor ne zajema vojaških plovil. Plavajoči doki in mobilne enote na morju niso vključeni v sektorski dogovor, če pa bi se pojavile težave v zvezi z izvoznimi krediti za take strukture, se lahko udeleženke sektorskega dogovora („udeleženke“) po preučitvi utemeljenih zahtev katere koli udeleženke odločijo za njihovo vključitev.

(b) Vseh preoblikovanih plovil. Preoblikovanje plovil je vsako preoblikovanje morskih plovil, katerih teža presega 1 000 bruto ton, pod pogojem, da zajema korenite spremembe načrta tovora, trupa ali pogonskega sistema.

(c) 1. Čeprav vozila na zračno blazino niso zajeta v sektorskem dogovoru, lahko udeleženke dodelijo izvozne kredite za ta vozila pod pogoji, ki so enaki prevladujočim pogojem iz sektorskega dogovora. Zavežejo se, da bodo to možnost uporabljale zmerno in da ne bodo dodeljevale takih kreditnih pogojev vozilom na zračno blazino, kadar se ugotovi, da ni ponujena nikakršna konkurenca pod pogoji sektorskega dogovora. 2. V sektorskem dogovoru je izraz „vozilo na zračno blazino“ opredeljen na naslednji način: amfibijsko vozilo, težko najmanj 100 ton, ki ga v celoti podpira zrak, ki se izpušča iz vozila in napolnjuje prostor v prožni obrobi okoli roba vozila, in zemeljska ali vodna površina pod vozilom, poganjajo in krmarijo pa ga lahko propelerji ali po cevi vodeni zrak iz ventilatorjev ali podobnih naprav. 3. Razume se, da je treba dodelitev izvoznih kreditov po pogojih, ki so enaki prevladujočim pogojem iz tega sektorskega dogovora, omejiti na vozila na zračno blazino, ki se uporabljajo na morskih in ne na kopenskih poteh, pri čemer je izključen dostop teh vozil do objektov na terminalih, ki so od vode oddaljeni največ en kilometer.

POGLAVJE II

Določbe za izvozne kredite in vezano pomoč

3. NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA

Najdaljši rok odplačevanja je 12 let po dobavi, ne glede na razvrstitev držav.

4. GOTOVINSKA PLAČILA

Udeleženke zahtevajo minimalno gotovinsko plačilo v višini 20 % pogodbene cene ob dobavi.

5. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

(a) Znesek glavnice izvoznega kredita se odplača v enakih obrokih v rednih časovnih razmikih, ki običajno trajajo šest mesecev, največ pa 12 mesecev.

(b) Obresti se plačajo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita.

(c) Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj.

(d) Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

(e) V skladu s Prilogo VII k Sporazumu udeleženka tega sektorskega dogovora, ki namerava podpreti plačilo obresti pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavka (b), pošlje predhodno obvestilo vsaj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti.

6. NAJNIŽJA PREMIJA

Določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije se ne uporabljajo, dokler udeleženke tega sektorskega dogovora ne opravijo nadaljnjega pregleda takih določb.

7. PROJEKTNO FINANCIRANJE

Določbe člena 7 in Priloge VI k Sporazumu se ne uporabljajo, dokler udeleženke tega sektorskega dogovora ne opravijo nadaljnjega pregleda takih določb.

8. POMOČ

Katera koli udeleženka, ki želi zagotoviti pomoč, mora poleg določb Sporazuma potrditi, da se ladja med obdobjem odplačevanja ne vodi z odprtim registrom in da je pridobljeno ustrezno jamstvo, da končni lastnik stalno prebiva v državi prejemnici, da ni pasivno hčerinsko podjetje tujega podjetja in da se je obvezal, da ladje ne bo prodal brez odobritve vlade svoje države.

POGLAVJE III

Postopki

9. OBVEŠČANJE

Poleg določb Sporazuma in sistema poročanja upnikov IBRD/Berne Union/OECD mora zaradi preglednosti vsaka udeleženka letno poslati informacije o svojem sistemu za zagotavljane uradne podpore in o sredstvih za izvajanje tega sektorskega dogovora vključno z veljavnimi shemami.

10. PREGLED

(a) Sektorski dogovor se revidira letno ali na zahtevo katere koli udeleženke v okviru delovne skupine OECD za ladjedelništvo, za udeleženke Sporazuma pa se izdela poročilo.

(b) Za večjo skladnost in doslednost med Sporazumom in tem sektorskim dogovorom ter ob upoštevanju narave ladjedelniške industrije se bodo udeleženke tega sektorskega dogovora in Sporazuma ustrezno posvetovale in usklajevale.

(c) Če se udeleženke Sporazuma odločijo spremeniti Sporazum, morajo udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) preučiti tako odločitev in njen pomen za ta sektorski dogovor. Dokler se taka preučitev ne opravi, se spremembe Sporazuma ne uporabljajo za ta sektorski dogovor. Če se udeleženke strinjajo s spremembami Sporazuma, to pisno sporočijo udeleženkam Sporazuma. Če pa se ne strinjajo s spremembami Sporazuma, kar zadeva njihovo uporabo v ladjedelništvu, obvestijo udeleženke Sporazuma o svojih pripombah in se z njimi posvetujejo, da bi poiskale rešitev teh težav. Če se skupini ne moreta dogovoriti, prevlada mnenje udeleženk, kar zadeva uporabo sprememb v ladjedelništvu.









Dodatek

Zaveza za nadaljnje delo

Poleg nadaljnjega dela v zvezi s Sporazumom se udeleženke tega sektorskega dogovora obvezujejo, da bodo:

(a) razvijale ponazoritveni seznam vrst ladij, ki na splošno veljajo za nekomercialno rentabilne, ob upoštevanju določb glede vezane pomoči iz Sporazuma;

(b) pregledale določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije zaradi njihove vključitve v ta sektorski dogovor;

(c) ob upoštevanju razvoja dogodkov na ustreznih mednarodnih pogajanjih razpravljale o vključitvi drugih pravil o najnižjih obrestnih merah, vključno s posebno CIRR in spremenljivimi obrestnimi merami;

(d) pregledale primernost določb Sporazuma v zvezi s projektnim financiranjem za ta sektorski dogovor;

(e) razpravljale, ali je: — datum prvega obroka glavnice in — koncept povprečnega ponderiranega trajanja mogoče uporabiti v zvezi z načinom odplačevanja iz člena 5 tega sektorskega dogovora.









PRILOGA II

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE

POGLAVJE I

Obseg sektorskega dogovora

1. PODROČJE UPORABE

(a) Ta sektorski dogovor vsebuje določbe, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za: 1. izvoz celotnih jedrskih elektrarn ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve, vključno s šolanjem osebja, ki je potrebno neposredno za gradnjo in zagon takih jedrskih elektrarn; 2. modernizacijo obstoječih jedrskih elektrarn, kadar znaša skupna vrednost modernizacije 80 milijonov SDR ali več in je verjetno, da se bo s tem ekonomska življenjska doba elektrarne podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če ni izpolnjeno nobeno od teh meril, se uporabijo pogoji Sporazuma; 3. dobavo jedrskega goriva in bogatenje; 4. zagotovitev ravnanja z izrabljenim gorivom.

(b) Ta sektorski dogovor se ne uporablja za: 1. postavke zunaj meja lokacije elektrarne, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti za stroške, povezane s posegi v prostor, cestami, gradbenim naseljem, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo ( 19 ) in vodovodnim omrežjem, ter za stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom); 2. elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode zunaj meja lokacije elektrarne; 3. uradno podporo, ki se zagotavlja za razgradnjo jedrske elektrarne.

POGLAVJE II

Določbe za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovanjem

2. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

(a) Najdaljši rok odplačevanja za blago in storitve, zajete v določbah člena 1(a)(1) in (2) tega sektorskega dogovora, je 18 let.

(b) Najdaljši rok odplačevanja za začetno polnitev z gorivom je štiri leta od dobave. Najdaljši rok odplačevanja za nadaljnje polnitve z jedrskim gorivom je dve leti od dobave.

(c) Najdaljši rok odplačevanja za odlaganje izrabljenega goriva je dve leti.

(d) Najdaljši rok odplačevanja za bogatenje in ravnanje z izrabljenim gorivom je pet let.

3. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

(a) Udeleženke uporabijo način odplačevanja glavnice in plačila obresti iz spodnjega pododstavka 1 ali 2: 1. glavnica se odplačuje v enakih obrokih; 2. glavnica in obresti skupaj se odplačujejo v enakih obrokih.

(b) Glavnica in obresti se odplačujejo najmanj na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok glavnice in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita.

(c) Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko uradna podpora za blago in storitve iz člena 1(a)(1) in člena 2 tega sektorskega dogovora zagotovi pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) in (b) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega polletnega razporeda odplačevanja, ter izpolnjuje naslednja merila: 1. najdaljši rok odplačevanja je 15 let; 2. nobeno enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne presega 25 % glavnice kredita; 3. glavnica se odplačuje najmanj na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 12 mesecev po začetnem datumu kredita, pri čemer je treba v enakem času odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita; 4. obresti se plačajo najmanj na vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita; 5. najdaljše ponderirano povprečno obdobje odplačevanja ne sme biti daljše od devetih let.

(d) Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

4. SESTAVA CIRR

Pri določanju veljavnih CIRR za uradno finančno podporo, zagotovljeno v skladu z določbami tega sektorskega dogovora, se uporabljajo naslednje osnovne obrestne mere in marže:







Rok odplačevanja (v letih) Nove jedrske elektrarne (1) Vse ostale pogodbe (2) Temeljna obrestna mera (državne obveznice) Marža (v bazičnih točkah) Temeljna obrestna mera (državne obveznice) Marža (v bazičnih točkah) < 11 Ustrezna CIRR v skladu s členom 20 Sporazuma 11 do 12 7 let 100 7 let 100 13 8 let 120 7 let 120 14 9 let 120 8 let 120 15 9 let 120 8 let 120 16 10 let 125 9 let 120 17 10 let 130 9 let 120 18 10 let 130 10 let 120 (1) Uporablja se člen 1(a)(1). (2) Uporablja se člen 1(a)(2) do (4).

5. VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI

Za uradno finančno podporo je mogoče uporabiti valute, ki so v celoti konvertibilne in za katere so na voljo podatki za določanje najnižjih obrestnih mer iz člena 4 tega sektorskega dogovora in člena 20 Sporazuma za roke odplačevanja, krajše od 11 let.

6. URADNA PODPORA ZA JEDRSKO GORIVO IN STORITVE, POVEZANE Z JEDRSKIM GORIVOM

Brez poseganja v določbe člena 7 tega sektorskega dogovora udeleženke ne smejo zagotavljati brezplačnega jedrskega goriva ali storitev.

7. POMOČ

Udeleženke ne smejo zagotavljati podpore v obliki pomoči.

POGLAVJE III

Postopki

8. PREDHODNO OBVESTILO

(a) V skladu s členom 48 Sporazuma udeleženka vsaj 10 koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora.

(b) Če udeleženka, ki pošlje obvestilo, namerava zagotoviti podporo z rokom odplačevanja nad 15 let in/ali v skladu s členom 3(c) tega sektorskega dogovora, počaka dodatnih 10 koledarskih dni, če katera od drugih udeleženk zahteva razpravo v začetnih 10 koledarskih dneh.

(c) Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj.

POGLAVJE IV

Pregled

9. NADALJNJE DELO

Udeleženke soglašajo, da bodo proučile naslednji vprašanji:

(a) ureditev najnižje spremenljive obrestne mere;

(b) najvišji znesek uradne podpore za lokalne stroške.

10. PREGLED IN SPREMLJANJE

Udeleženke redno pregledujejo določbe tega sektorskega dogovora, najpozneje pa do konca leta 2017.









PRILOGA III

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE

DEL 1

Splošne določbe

1. NAMEN

(a) Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti okvir za predvidljivo, dosledno in pregledno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov ter drugega blaga in storitev iz člena 4(a) spodaj. Cilj tega sektorskega dogovora je spodbujati enake konkurenčne pogoje za take izvozne kredite, da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.

(b) Ta sektorski dogovor določa najugodnejše pogoje, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti uradno podprte izvozne kredite.

(c) V ta namen je cilj tega sektorskega dogovora vzpostaviti ravnovesje, s katerim se na vseh trgih: 1. izenačijo konkurenčni finančni pogoji med udeleženkami; 2. nevtralizira uradna podpora med udeleženkami kot dejavnik pri izbiri med konkurenčnim blagom in storitvami iz člena 4(a) spodaj in 3. prepreči izkrivljanje konkurence