2000R1623 — SL — 01.08.2007 — 019.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) 1623/2000

z dne 25. julija 2000

o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ( 1 ), in zlasti členov 24, 25, 26, 33, 34, 35, 36 in 80 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Naslov III Uredbe (ES) št. 1493/1999 določa splošna pravila o tržnih mehanizmih, glede drugih določil pa se nanaša na podrobna izvedbena pravila, ki jih mora sprejeti Komisija. (2) Doslej so bila ta pravila zajeta v večjem številu uredb Skupnosti. V korist obojih, gospodarskih subjektov v Skupnosti in organov, ki so odgovorni za uporabo predpisov Skupnosti, naj bi bile vse te določbe zbrane v eni uredbi. (3) Ta uredba mora vsebovati trenutna pravila in jih prilagoditi novim zahtevam Uredbe (ES) št. 1493/1999. Treba jih je tudi poenostaviti in razjasniti, določene vrzeli v njih pa zapolniti, da bodo predpisi Skupnosti na tem področju celoviti. Poleg tega je treba nekatera pravila podrobneje opredeliti, da se s tem zagotovi večja pravna varnost pri njihovi uporabi. (4) Člen 35(1)(a) Uredbe (ES) št. 1493/1999 uvaja program pomoči za uporabo grozdnega mošta in koncentriranega grozdnega mošta, narejenega iz grozdja, ki se pridela v Skupnosti, za proizvodnjo grozdnega soka ali drugih prehrambnih proizvodov, narejenih iz tega soka. (5) Te druge prehrambne proizvode je treba podrobno določiti. (6) Gospodarski cilj programa pomoči je spodbuditi, da se za proizvodnjo grozdnega soka ali drugih prehrambnih proizvodov, narejenih iz tega soka, raje kakor uvožene surovine uporabljajo surovine s poreklom v Skupnosti. Skladno s tem naj bi se pomoč dodeljevala uporabnikom surovin, tj. predelovalcem. (7) Predpisano naj bi bilo, da se pomoč dodeli samo za tiste surovine, katerih kakovost ustreza zahtevam za predelavo v grozdni sok. Skladno s tem naj bi se natančno določilo zlasti to, da morata imeti grozdje in grozdni mošt, ki sta zajeta v izjavi, pri 20 °C gostoto med 1,055 in 1,100 grama na kubični centimeter. (8) Uporaba programa pomoči zahteva upravni sistem za spremljanje porekla proizvodov, primernih za dodelitev pomoči, in tudi njihove končne uporabe. (9) Da bi zagotovili pravilno izvajanje programa pomoči in preverjanja, je treba od zadevnih predelovalcev zahtevati, da predložijo pisno izjavo z vsemi podatki, ki so nujni za spremljanje postopkov. (10) Da bi se izognili pretiranim upravnim postopkom pri predelovalcih in tudi pri zadevnih organih, se od predelovalcev, ki vsako leto uporabijo le manjšo količino grozdja ali grozdnega mošta, ne zahteva predčasna pisna izjava. To količino je treba natančno določiti. Zadevni predelovalci morajo kljub temu na začetku vsakega vinskega leta obvestiti pristojne organe svoje države članice, da nameravajo pridelati določeno količino grozdja ali grozdnega mošta. (11) Kadar predelovalec ni tudi uporabnik zadevnega proizvoda, zlasti kadar zadevni inšpekcijski organ ni v isti državi članici kakor predelovalec, ta organ ne more vedno vedeti, ali se izjava nanaša na grozdni mošt, za katerega ni bila dodeljena pomoč na podlagi te uredbe, ali na grozdni sok, za katerega je bil zahtevek za dodelitev pomoči že vložen. Na prevozni listini, ki spremlja zadevni proizvod, naj bi bilo zato navedeno, ali je bil vložen zahtevek za dodelitev pomoči. (12) Da bi program pomoči znatno povečal uporabo surovin s poreklom v Skupnosti, je treba določiti, da morajo biti zahtevki za dodelitev pomoči vloženi za natančno določeno najmanjšo količino vsakega proizvoda. (13) Skladno s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 je del pomoči namenjen organizaciji promocijskih ukrepov potrošnje grozdnega soka. Delež temu namenjene pomoči naj bi zadoščal za pridobivanje ustreznih sredstev za financiranje uspešnih reklamnih akcij. (14) S predelovanjem se ukvarjajo priložnostni predelovalci in podjetja, ki se s tem ukvarjajo nepretrgoma. Podrobna pravila o izvajanju programa pomoči morajo upoštevati to razliko v strukturah. (15) Da bi pristojni organi držav članic lahko opravili nujno preverjanje, naj bi se natančno opredelile obveznosti predelovalcev glede evidence zalog. (16) Da bi se izognili neupravičenim stroškom in olajšali nadzor, je treba na podlagi normalnih postopkov predelave določiti najvišje razmerje med uporabljenimi surovinami in pridobljenim grozdnim sokom. (17) Nekateri izvajalci iz komercialnih razlogov hranijo pridobljeni grozdni sok dlje časa, preden ga dajo v prodajo. Za takšne primere naj se uvede sistem predplačil, da bi se pomoč lahko izplačevala izvajalcem vnaprej v zameno za ustrezno varščino, s katero bi se pristojni organi zavarovali pred tveganjem nedospelih plačil. Zato naj se določi časovni rok za izplačilo predplačil, skupaj s podrobnimi predpisi za sproščanje varščin. (18) Zadevne stranke morajo, če želijo biti upravičene do pomoči, vložiti zahtevek, skupaj s spremno dokumentacijo. Da bi zagotovili delovanje sistema v vseh državah članicah na enak način, je treba določiti časovne roke za vlaganje zahtevkov in za izplačilo pomoči predelovalcem. (19) Na podlagi člena 44(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se grozdni sok ne sme spreminjati v vino ali se dodajati vinu. Da bi se zagotovilo izpolnjevanje te določbe, je treba opredeliti obveznosti in posebno preverjanje, ki bi veljalo za predelovalce in obrate za stekleničenje grozdnega soka. (20) Člen 34 Uredbe (ES) št. 1493/1999 uvaja program pomoči za koncentrirani mošt in prečiščeni koncentrirani mošt, proizveden v Skupnosti in uporabljen za zviševanje deleža alkohola v vinu. (21) Na podlagi člena 36 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se lahko določijo podrobna pravila, da bi predpisovala pogoje za dodeljevanje pomoči. Na podlagi tega je treba določiti pravila za uporabo tega ukrepa v primeru malih proizvajalcev. Določiti je treba tudi, da so do tega ukrepa upravičeni le tisti proizvajalci, ki so v predpisanem roku izpolnili svoje obveznosti do Skupnosti. (22) Pristojne organe je treba obvestiti o postopkih obogatitve, ki obsegajo dodajanje koncentriranega grozdnega mošta in prečiščenega koncentriranega grozdnega mošta, ter o količinah teh proizvodov, ki so na zalogi. Ker je treba količine teh proizvodov, ki se uporabljajo ali so bili uporabljeni za obogatitev, vnesti v evidence, ki jih navaja člen 70(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999, za prejem pomoči ni treba zahtevati dodatne dokumentacije. (23) Da bi se zagotovilo enotno izvajanje zadevnega programa pomoči, naj bi metodo za določanje potencialnega volumenskega deleža alkohola v moštu uskladili na ravni Skupnosti. (24) Lastna cena grozdnega mošta, uporabljenega za proizvodnjo koncentriranega grozdnega mošta in prečiščenega koncentriranega grozdnega mošta, je odvisna od njegovega potencialnega naravnega volumenskega deleža alkohola. Z upoštevanjem tega dejstva in da ne bi spreminjali obstoječega vzorca trgovanja, je treba določiti različno višino pomoči tako, da bi lahko dodelili višje zneske za koncentrirani grozdni mošt in prečiščeni koncentrirani grozdni mošt iz najjužnejših regij Skupnosti, kjer po tradiciji pridelajo mošt z najvišjim potencialnim naravnim deležem alkohola. (25) Člen 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999 uvaja program pomoči za uporabo grozdnega mošta in koncentriranega grozdnega mošta, pridelanega na vinorodnih območjih C III (a) in C III (b), za pripravo nekaterih proizvodov, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, v Združenem kraljestvu in na Irskem ter za uporabo koncentriranega grozdnega mošta, pridelanega v Skupnosti, za izdelavo nekaterih proizvodov, ki se tržijo v Združenem kraljestvu in na Irskem, skupaj z navodili, kako se iz njih pridobi pijača, podobna vinu. (26) Proizvodi, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, kakor je navedeno v členu 35(1)(c) Uredbe (ES) št. 1493/1999, se trenutno proizvajajo izključno iz koncentriranega grozdnega mošta. Na tej stopnji naj bi se zato pomoč določila samo za uporabo koncentriranega grozdnega mošta. (27) Uporaba programa pomoči zahteva upravni sistem za spremljanje porekla proizvodov, primernih za pomoč, in njihove končne uporabe. (28) Da bi zagotovili pravilno izvajanje programa pomoči in preverjanja, je treba od zadevnih izvajalcev zahtevati, da vložijo pisne zahtevke z vsemi podatki, ki so nujni za prepoznavanje proizvoda in omogočajo preverjanje postopkov. (29) Da bi s programom pomoči znatno povečali uporabo proizvodov s poreklom v Skupnosti, je treba določiti, da morajo biti zahtevki vloženi za določeno najmanjšo količino. (30) Pomoč se dodeli le za proizvode, katerih kakovost ustreza vsaj najnižjim merilom, ki jih zahteva uporaba iz člena 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999. (31) Da bi pristojni organi držav članic lahko izvajali nujno preverjanje, naj bi se natančno opredelile obveznosti predelovalcev glede evidence zalog. (32) Predelovalci so upravičeni do pomoči, ko so postopki predelave končani. Zaradi upoštevanja tehničnih izgub je treba dovoliti, da je dejansko uporabljena količina do 10 % manjša od količine, navedene v zahtevku. (33) Izvajalci iz tehničnih razlogov hranijo zaloge dlje časa, preden proizvedejo proizvode za prodajo. Za takšne primere naj se uvede sistem predplačil, da bi pomoč izvajalcem lahko izplačali vnaprej proti ustrezni varščini, s katero bi se pristojni organi zavarovali pred tveganjem nedospelih plačil. Zato naj se določi časovni rok za izplačilo predplačil, skupaj s podrobnimi predpisi za sproščanje varščin. (34) Na podlagi naslova III poglavja I Uredbe (ES) št. 1493/1999 se pomoč za zasebno skladiščenje lahko dodeli za namizno vino, grozdni mošt, koncentrirani grozdni mošt in prečiščeni koncentrirani grozdni mošt. Na podlagi člena 24(2) navedene uredbe je treba za dodelitev pomoči skleniti pogodbe o skladiščenju. Določiti je treba podrobna pravila, ki urejajo sklenitev, vsebino, trajanje veljavnosti in namene takšnih pogodb. (35) Opredeliti je treba izraz „proizvajalec“, glede obveznosti, ki so naložene tem osebam, pa je treba določiti, da morajo biti proizvajalci lastniki proizvodov, zajetih v pogodbi o skladiščenju. (36) Proizvode, ki so zajeti v pogodbah o skladiščenju, je treba učinkovito preverjati. V ta namen naj bi intervencijska agencija države članice lahko sklepala pogodbe le za količine, skladiščene na ozemlju iste države članice, in naj bi bila obveščena o kakršnih koli spremembah proizvoda ali mesta skladiščenja. (37) Zaradi enotnosti naj bi se pogodbe po vsej Skupnosti sklepale na podlagi enakih pogojev in naj bi bile dovolj natančne, da bi bili zadevni proizvodi zlahka prepoznavni. (38) Izkušnje različnih sistemov zasebnega skladiščenja kmetijskih proizvodov so pokazale, da je treba natančno opredeliti, koliko se uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 pri določanju obdobij, datumov in časovnih rokov, ki se nanašajo na te sisteme, in da je treba natančno določiti datume začetka in konca pogodbenega skladiščenja. (39) Na podlagi člena 3(4) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1182/71 se obdobje skladiščenja, kadar je zadnji dan obdobja državni praznik, nedelja ali sobota, konča ob izteku zadnje ure naslednjega delovnega dne. Morda ni v interesu izvajalcev, da bi se ta določba uporabljala v primeru pogodb o skladiščenju, ker bi lahko privedla do neenakega obravnavanja, kadar se zadnji dan skladiščenja odlaga na poznejši datum. Zato je treba predvideti odstopanja za primere, ko se določi zadnji dan skladiščenja, za katerega je sklenjena pogodba. (40) Da bi sistem pogodb vplival na tržne cene, naj bi se pogodbe sklepale le za večje količine. (41) Pomoč za skladiščenje naj bi bila omejena na proizvode, ki vplivajo na tržne cene. Zato naj bi bili za pomoč primerni le neustekleničeni proizvodi. Iz istega razloga naj bi pogodbe veljale le za proizvode ustrezno visoke kakovosti. V primeru namiznega vina naj bi se pogodbe nanašale na vino, ki je že na pozni stopnji proizvodnje, vendar mora biti omogočeno, da se med trajanjem pogodbe izvajajo kakršnikoli enološki postopki, ki zagotavljajo ohranitev proizvoda. (42) Da bi spodbudili izboljšanje kakovosti, je treba določiti najmanjši volumenski delež alkohola v vinu in moštu, ki sta primerna za skladiščenje. Zaradi istega namena naj bi bilo mogoče določiti strožje pogoje za namizno vino, ki je zajeto v pogodbah o skladiščenju, in sicer glede na kakovost letine. (43) Zaradi preprečevanja zlorab programa se namizno vino, skladiščeno na podlagi pogodb, ne more naknadno priznati za kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju. (44) Da proizvodi, zajeti v pogodbi, ne bi vplivali na položaj na trgu, so trženje in nekatere dejavnosti, ki so predpriprava na trženje, med pogodbenim trajanjem skladiščenja prepovedani. (45) Na podlagi tretje alinee člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se lahko sprejmejo pravila, ki dopuščajo, da se grozdni mošt, zajet v dolgoročni pogodbi, med trajanjem veljavnosti te pogodbe predela v koncentrirani grozdni mošt ali prečiščeni koncentrirani grozdni mošt. Ker je takšno predelovanje povsem običajno, naj bi bilo trajno dovoljeno. (46) Intervencijske agencije naj bi bile obveščene vsakič, ko je grozdni mošt v postopku predelave, medtem ko je še vedno predmet pogodbe o skladiščenju, zato da lahko agencije izvajajo nujne kontrolne preglede. (47) Predelava grozdnega mošta v koncentrirani grozdni mošt in prečiščeni koncentrirani grozdni mošt zmanjšuje prostornino proizvoda v skladiščenju in posledično znižuje stroške skladiščenja. Ker pa ima pridobljeni proizvod višjo vrednost, se znižanje stroškov skladiščenja izravna s povišanjem obresti. Zato je v primerih, ko je proizvod med skladiščenjem v postopku predelave, upravičeno, da ostane ves čas veljavnosti pogodbe pomoč na isti ravni, kakršna je bila pred predelavo izračunana na podlagi količine grozdnega mošta, zajete v pogodbi. Nadalje morajo imeti pridobljeni proizvodi lastnosti, kakršne zahtevajo predpisi Skupnosti. (48) Tehnični stroški skladiščenja in obresti naj bi bili upoštevani v višini pomoči za zasebno skladiščenje. Tehnični stroški skladiščenja se lahko razlikujejo glede na vrsto proizvoda, medtem ko je višina obresti odvisna od vrednosti proizvoda. Zaradi lažjega upravljanja naj bi zato višino pomoči na hektoliter na dan določili za posamezne skupine namiznega vina in mošta. Na podlagi člena 25(4) Uredbe (ES) št. 1493/1999 naj bi bila pomoč za koncentrirani grozdni mošt 1,5-krat večja od pomoči za grozdni mošt. Vendar se zneski, določeni v tej uredbi, ob upoštevanju znatnih nihanj tržnih cen ali obrestnih mer lahko tudi spreminjajo. (49) Obstajati mora tudi možnost za skrajšanje trajanja skladiščenja, kadar so proizvodi, odpremljeni iz skladišča, namenjeni izvozu. Dokazilo, da so bili proizvodi res izvoženi, je treba vložiti enako kakor za izvozna nadomestila, skladno z Uredbo Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode ( 2 ). (50) Da bi zagotovili učinkovitost tega programa, pri čemer se obenem upoštevajo upravne zahteve intervencijskih agencij, je treba določiti časovni rok za izplačilo pomoči. V primeru dolgoročnih pogodb pa naj bi bile države članice, zato da bi lahko pomagale zadevnim proizvajalcem pri zagotavljanju finančnih sredstev, pooblaščene za uvajanje sistema predplačil, ki bi zajemal tudi polog ustreznih varščin. (51) Proizvajalci lahko, kadar se pogodba o skladiščenju namiznega vina izteče, na zahtevo sklenejo novo pogodbo, pri čemer lahko izkoristijo poenostavljene formalnosti, če so izpolnjeni pogoji za sklenitev nove pogodbe za isti proizvod. (52) Trg za mošt in koncentrirani mošt za pridelavo grozdnega soka se širi, in da bi povečali uporabo vinskih proizvodov tudi za druge namene, ne le za proizvodnjo vina, naj bi bilo dovoljeno, da se mošt in koncentrirani mošt, ki sta zajeta v pogodbah o skladiščenju in namenjena proizvodnji grozdnega soka, prodajata od petega meseca pogodbe na podlagi preprostega obvestila, ki ga proizvajalec predloži intervencijski agenciji. Enaka možnost naj bi veljala tudi za spodbujanje izvoza teh proizvodov. (53) Določiti je treba proizvode, ki se lahko pridobijo z destilacijo, zlasti pa je treba določiti najnižja merila kakovosti za nevtralni alkohol. Pri postavljanju teh zahtev je treba upoštevati tehnološki napredek ter potrebo, da se zagotovi nemotena prodaja proizvedenega alkohola na trgih za različne namene uporabe. (54) Poostriti je treba kontrolo proizvodov, namenjenih destilaciji. (55) V primeru načrtovane destilacije je treba na podlagi členov 29 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 od proizvajalcev zahtevati, da sklenejo dobavne pogodbe z destilarnami, ki jih mora odobriti intervencijska agencija, da lahko nadzirajo postopke in preverjajo, ali obe strani izpolnjujeta svoje obveznosti. V sklopu takšnega sistema je mogoče natančneje spremljati, kakšne kvantitativne učinke imajo postopki destilacije na trg. Toda sistem pogodb je treba prilagoditi ob upoštevanju dejstva, da želijo nekateri proizvajalci zaupati destilacijo priznanim destilarnam, medtem ko imajo drugi svoje lastne obrate za destilacijo. (56) Nujni so posebni predpisi, ki bi zagotovili, da prihaja vino, dostavljeno za enega od postopkov destilacije, ki so na izbiro, iz lastne proizvodnje proizvajalca. V ta namen naj bi se od teh proizvajalcev zahtevalo dokazilo, da so dejansko proizvedli in imajo na zalogi vino, ki ga je treba dostaviti. Nujni so tudi predpisi, ki zagotavljajo, da se bistveni sestavni deli pogodb o destilaciji ustrezno preverjajo. (57) Izkušnje so pokazale, da naj bi bilo dovoljeno določeno odstopanje glede količine in dejanskega volumenskega deleža alkohola v vinu, ki je zajeto v pogodbah o dostavi. (58) Določili naj bi se časovni roki, v katerih morajo intervencijske agencije destilarnam izplačati pomoč. Obstajala naj bi tudi možnost, da se destilarnam pomoč izplača vnaprej. Zato je nujen sistem varščin, ki bi zagotovil, da intervencijska agencija ni izpostavljena neupravičenemu tveganju. (59) V primeru destilacije so na podlagi členov 27 in 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999 izkušnje pokazale, da proizvajalci ne morejo vedno natančno izračunati količin proizvodov, ki jih morajo dostaviti, da izpolnijo svojo obveznost. Kadar proizvajalci do poteka roka dostave dostavijo skoraj vso zahtevano količino in morajo opraviti le še manjše prilagoditve, naj naložena kazen ne bi bila nesorazmerna s storjeno kršitvijo. V primeru takšnih proizvajalcev naj bi se zato štelo, da so svoje obveznosti izpolnili v roku, če manjkajoče količine še pravočasno dostavijo. (60) Destilacija ima na podlagi členov 27 in 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999 bistveno vlogo pri doseganju ravnovesja na trgu namiznega vina in posredno pomaga prilagajati vinogradniški potencial potrebam trga. Zato je treba obvezno destilacijo urejati zelo strogo in morajo vse osebe, za katere velja obveznost destilacije, dejansko dostaviti zahtevane količine za destilacijo. V nekaterih primerih izvzetje iz intervencijskih ukrepov ni bilo zadostna spodbuda, da bi osebe, ki jih obvezuje destilacija, to obveznost izpolnile. Zato so potrebni dodatni ukrepi Skupnosti za tiste proizvajalce, ki svojih obveznosti ne izpolnijo v danem roku, vendar jih izpolnijo pred drugim datumom, ki ga je treba določiti. (61) Razni postopki destilacije vina lahko dajejo nevtralni alkohol, kakor je določeno v prilogi k tej uredbi na podlagi meril, ki se nanašajo na njegovo sestavo. V Skupnosti je treba sprejeti analizne metode, ki bi zagotovile izpolnjevanje teh meril. (62) Te metode morajo biti obvezne za vse trgovske posle in postopke preverjanja. Glede na omejene zmogljivosti te trgovine je treba dovoliti manjše število običajnih postopkov, s katerimi bi predpisane dejavnike določili hitro in s sprejemljivo natančnostjo. (63) Analizne metode Skupnosti naj bi bile splošno priznane metode in naj bi se enotno izvajale. (64) Da bi bili rezultati, dobljeni na podlagi analiznih metod, na katere se nanaša Uredba (ES) št. 1493/1999, primerljivi, je treba določiti pogoje glede ponovljivosti in primerljivosti rezultatov, dobljenih s temi metodami. (65) Odkupna cena dobavljenega vina naj bi veljala fco destilarna. V nekaterih primerih iz praktičnih razlogov poskrbi za prevoz destilarna. Da ne bi ovirali te prakse, ki je pogosto nujna, je treba stroške prevoza v takšnih primerih odšteti od odkupne cene. (66) Obveznost destilacije predstavlja veliko omejitev za izolirane proizvajalce, ki proizvajajo manjše količine vina. Stroški, ki bi jih imeli takšni proizvajalci s prevozom svojih grozdnih tropin in vinske usedline za destilacijo, bi bili daleč nesorazmerni s povračilom, ki bi se ga nadejali z alkoholom, destiliranim iz teh tropin in usedlin. Zato je treba dovoliti, da zanje ta dostava ni obvezna. (67) Za tisto količino lastne proizvodnje vina, ki so jo dejansko dostavili za destilacijo na podlagi člena 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, naj bi se od proizvajalcev zahtevalo, da za destilacijo dostavijo le stranske proizvode proizvodnje vina po členu 27 te uredbe. (68) Obveznost destilacije stranskih proizvodov za nekatere proizvajalce manjših količin na nekaterih vinorodnih območjih predstavlja nesorazmerno omejitev. Na zahtevo svoje države članice naj bi smeli ti proizvajalci pod nadzorom te stranske proizvode umakniti, namesto da bi jih dostavljali za destilacijo. (69) Proizvajalci, ki dostavljajo svoje tropine za pridelavo enocianina, na splošno dobavljajo nefermentirane grozdne tropine. Zaradi procesa, s katerim se iz takšnih tropin izloči enocianin, so tropine pozneje neprimerne za fermentacijo in destilacijo. Zato naj bi bili ti proizvajalci oproščeni obveznosti destilacije skladno s količino grozdnih tropin, ki jo dobavijo za takšno proizvodnjo. (70) Kadar se vino, dostavljeno za destilacijo, uporablja za proizvodnjo vinskega kisa, bo količina alkohola, dostavljenega intervencijskim agencijam, najverjetneje zmanjšana. Zato naj bi bili proizvajalci oproščeni obveznosti destilacije, kadar dobavijo industriji za proizvodnjo kisa vino, ki bi bilo sicer nujno, da se dopolni količina za obvezno destilacijo. (71) Kadar se stranski proizvodi proizvodnje vina na podlagi člena 27(7) in (8) Uredbe (ES) št. 1493/1999 umaknejo pod nadzorom, morajo biti vsi ti stranski proizvodi odpremljeni do konca vinskega leta, v katerem so bili proizvedeni. Zato je potreben ustrezen sistem nadzora, ki ne bo povzročil nesorazmerno velikih upravnih stroškov, zlasti v državah članicah, kjer proizvedejo zelo malo vina. (72) Iz predložene dokazne listine, da so bile tropine, vinska usedlina in vino dostavljeni destilarni, naj bi bila razvidna razlika med tem, ali je destilarna v isti državi članici kakor proizvajalec ali v drugi državi članici. (73) Destilarne lahko na podlagi člena 27(11) in člena 28(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 izbirajo, ali želijo prejeti pomoč za proizvod, ki ga je treba destilirati, ali pa bodo dostavile proizvod, pridobljen z destilacijo, intervencijski agenciji. Višino pomoči je treba določiti na podlagi tržne cene za različne proizvode, ki jih je mogoče pridobiti z destilacijo. (74) Da bi bile zainteresirane stranke upravičene do pomoči, morajo vložiti zahtevek, skupaj s spremno dokumentacijo. Iz vrste in števila zahtevanih dokumentov morajo biti razvidne razlike med vinom in vinsko usedlino na eni strani ter grozdnimi tropinami na drugi. Da bi ta sistem v vseh državah članicah deloval enotno, morajo biti zahtevki vloženi in pomoč izplačana destilarnam v rokih, ki jih je treba določiti. Nekaj sorazmerne podpore naj bi bilo na voljo destilarnam, ki kljub izpolnjevanju svojih osnovnih obveznosti zamujajo s predložitvijo dokazil o tem. (75) Pri določanju cene, ki jo intervencijske agencije plačajo za dostavljene proizvode, naj bi se upoštevali povprečni stroški prevoza in destilacije zadevnih proizvodov. (76) Določiti je treba enotno standardno ceno za proizvode, ki so dostavljeni intervencijskim agencijam v povezavi z destilacijo po členu 27 Uredbe (ES) št. 1493/1999, in sicer ne glede na poreklo surovin. (77) V nekaterih regijah Skupnosti je razmerje med količinami tropin in količinami vina ter vinske usedline takšno, da se povprečni stroški destilacije razlikujejo od stroškov, ki se uporabljajo za izračun standardne cene. Zaradi tega je ali je lahko z ekonomskega vidika nemogoče, da bi v nekaterih od teh regij dosegli cilj, do katerega naj bi pripeljala obvezna destilacija stranskih proizvodov proizvodnje vina. Zato je treba cene, ki so različne glede na surovine, iz katerih je proizvod, pridobljen z destilacijo, določiti sočasno s standardno ceno, medtem ko naj bi se države članice same odločale, ali bodo te različne cene uporabljale v regijah, kjer bi uporaba standardne cene privedla do zgoraj opredeljenih težav. (78) Izbira te možnosti ne sme povečevati izdatkov, ki gredo v breme intervencijske agencije in s tem tudi v breme EKUJS. Cene, ki so različne skladno s poreklom alkohola, naj bi bile zato soodvisne od standardne cene, in sicer tako, da tehtano povprečje prve ne presega standardne cene. (79) Intervencijske agencije, odgovorne za trženje alkohola, ki so ga dolžne prevzeti po destilaciji po členih 27 in 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, morajo zaradi neobstoja tržne ureditve Skupnosti za etanol odprodati ta alkohol po ceni, ki je nižja od odkupne. Razliko med odkupno in prodajno ceno za takšen alkohol naj bi v standardni višini kril Oddelek za jamstva Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS). (80) Člen 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999 določa destilacijo, da bi podprli trg z vinom, in posledično olajšuje nadaljnje dostave vinskega destilata v posamezne dele področja pitnega alkohola. Zaradi upoštevanja presežkov ob koncu leta naj bi ukrep veljal od 1. septembra vsakega tržnega leta. (81) Komisija je odgovorna za organizacijo prodaje nekaterih vinskih alkoholov, zato potrebuje podrobnejše podatke o poslih, ki se izvajajo na trgu alkohola. Podatki o alkoholu, pridobljenem z obvezno destilacijo, ki jih države članice pošiljajo Komisiji, naj bi zato zajemali tudi alkohol, pridobljen s prostovoljno destilacijo, ki ga imajo intervencijske agencije. (82) Zahtevane lastnosti proizvodov, ki se lahko dostavijo za destilacijo, je treba podrobneje opisati. (83) Pri proizvodih, ki prihajajo v destilarne, je treba preverjati fizične lastnosti s postopki, ki zagotavljajo ustrezno reprezentativnost. (84) Natančno je treba opredeliti posledice, ki jih morajo nositi proizvajalci, če ne izpolnjujejo svojih obveznosti. Komisija pa naj bi sprejela določbe o upravičenosti do pomoči tistih destilarn, ki ne izpolnjujejo nekaterih upravnih časovnih rokov, zlasti ob upoštevanju načela proporcionalnosti. (85) Nujni so predpisi, ki bi zajemali primere višje sile, zaradi katere destilacija ne more potekati po načrtu. (86) Zagotovil naj bi se ustrezen nadzor postopkov destilacije tako, da bi za destilarne veljal sistem potrditev. (87) Ob upoštevanju dejanskega položaja na trgu vina za destilacijo naj bi destilarne in proizvajalci alkoholiziranega vina smeli alkoholizirati takšno vino za destilacijo in celotna ureditev naj bi bila temu primerno prilagojena. (88) Države članice naj bi imele možnost omejiti število lokacij, kjer se vino lahko alkoholizira za destilacijo, da bi s tem zagotovile najustreznejši način nadzora. (89) Nujno je določiti pogoje za plačevanje odkupne cene za vino, za izplačevanje pomoči proizvajalcem alkoholiziranega vina, za izplačevanje pomoči vnaprej ter za polog in sprostitev varščin. (90) Dodajanje indikatorja vinu za destilacijo je uspešna metoda nadzora, zato naj bi predpisali, da navzočnost takšnega indikatorja ne sme ovirati prostega pretoka takšnega vina ali proizvodov, pridobljenih iz njega. (91) Države članice naj bi ob upoštevanju tega, kako se v nekaterih državah članicah prevažajo proizvodi v destilarne, zlasti v primeru manjših količin, lahko dovolile, da se ti proizvodi prevažajo neustekleničeni. (92) V primeru iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1493/1999 naj bi se za nekatere vrste destilacije odkupna cena za vino znižala, kadar so proizvajalci povečali delež alkohola z dodajanjem saharoze ali koncentriranega grozdnega mošta, za katerega so po členu 34 te uredbe bodisi prejeli pomoč bodisi vložili zahtevek za pomoč. (93) Zelo težko je povezati povečanje deleža alkohola, ki ga je dosegel posamezni proizvajalec, z vinom, dostavljenim za destilacijo. Natančno določanje ekonomske prednosti, ki bi se povečala pri posameznem proizvajalcu, bi zato zahtevalo pretiran obseg upravnega dela, kar bi lahko privedlo do zamud pri izplačevanju pomoči in bi vplivalo na ves intervencijski sistem. Odkupna cena naj bi se zato znižala na podlagi povprečnega povečanja naravnega deleža alkohola na vsakem vinorodnem območju. Da bi se izognili pretiranemu upravnemu delu, ki je potrebno za preverjanje povečanja deleža alkohola pri vsakem proizvajalcu, naj bi se odkupna cena za takšno vino, dostavljeno za destilacijo, znižala za znesek, ki bi bil natančno določen za vsako območje ali del območja. (94) Pravično je, da bi proizvajalci prejeli polno ceno, če deleža alkohola niso povečali pri nobenem od svojih namiznih vin z dodajanjem saharoze ali koncentriranega grozdnega mošta, za katerega so po členu 34 Uredbe (ES) št. 1493/1999 prejeli pomoč. Nadalje je proizvajalcem, ki so povečali delež alkohola le pri manjšem delu svoje proizvodnje, dostavljene za destilacijo, treba izplačati polno ceno za razliko med alkoholizirano in dostavljeno količino. (95) Pomoč za proizvod, pridobljen z destilacijo, in ceno proizvodov, ki jih prevzame intervencijska agencija in so povezani z destilacijo, določeno v členu 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, je treba prilagoditi tako, da se upošteva zniževanje odkupne cene za vino. (96) Ena od značilnosti trga Skupnosti za alkohol so zaloge, ki so posledica intervencije po členih 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 ( 3 ). (97) Za takšne razpisne postopke so nujna podrobna pravila, da bi zagotovili enakovredno obravnavanje vseh kupcev. (98) Te zaloge alkohola se lahko odprodajo na podlagi treh različnih razpisnih postopkov, odvisno od uporabe in namena tega alkohola ter količin alkohola s 100 vol %, ki jih je treba odstraniti. (99) Cilj razpisnih postopkov je doseči najugodnejšo ceno, pri kateri se Komisija odloči za prodajo. Po razpisnem postopku mora biti prodaja dodeljena ponudniku, ki ponudi najvišjo ceno. Nujna so tudi pravila za primere, ko več ponudb za isto serijo ponuja enako ceno. (100) Pod določenimi pogoji naj bi bile dovoljene ponudbe do 5 000 hektolitrov, tako da se lahko na vmesni industrijski lestvici preverijo novi načini uporabe alkohola, kar dolgoročno pripomore k razvoju trga za znatne količine alkohola Skupnosti, ne da bi pri tem motili trg žganih pijač. (101) Treba je določiti, katere oblike predelave v blago, ki se izvaža po postopku aktivnega oplemenitenja, se lahko štejejo za enakovredne pravim vrstam industrijske uporabe. (102) V ponudbah mora biti natančno naveden namen, s čimer se zagotovi, da se alkohol, prodan na podlagi takšnih razpisnih postopkov, dejansko uporablja za namene, ki ne bi razdvajali trga z alkoholom. (103) Ponudnikom naj bi bilo dovoljeno, da predložijo eno samo ponudbo za vsako vrsto alkohola, za vsako vrsto končne uporabe in za razpisni postopek. Opredeliti je treba tudi pravne posledice za ponudnike, ki predložijo več kakor eno ponudbo. (104) Komisija naj bi imela možnost, da na podlagi prejetih ponudb ponudnikom ne dodeli nič alkohola, s čimer lahko prepreči, da bi na konkurenčnost vplivali proizvodi, ki lahko nadomeščajo alkohol. (105) Da bi se v odgovor na največje možno število oddanih ponudb lahko dodelila prodaja, kadar so predlagane cene zadovoljive in so predlagane končne uporabe primerne za razvoj novih industrijskih trgov za proizvod, naj bi bilo omogočeno, da se v okviru določenih meja ponudnikom, ki so predložili takšne ponudbe, dodeli nadomestna serija. Takšen postopek lahko poveča prodajo alkohola Skupnosti in tako zmanjša zaloge, katerih upravljanje sicer predstavlja visoke stroške za proračun. (106) Ne glede na mejo dopustnega odstopanja na celotno količino alkohola, ponujenega v prodajo na podlagi razpisa, naj bi se cena, ki se plača pred izdajo naloga o odvozu, izračunala na podlagi količine alkohola s 100 vol %, zaokroženega na najbližji hektoliter. (107) Redni razpisni postopki za izvoz alkohola, ki je namenjen državam na karibskem območju za končno uporabo v sektorju goriva, naj bi se izvajali tako, da bi imele te države zagotovljeno trajnejšo dobavo. Izkušnje kažejo, da lahko ta trg najmanj vpliva na motnje na trgu, obenem pa se z njim odpirajo velike tržne možnosti. (108) Velikost serij, ki so namenjene prodaji na podlagi razpisa za izvoz v karibske države, naj bi se prilagodila zmogljivosti običajnega pomorskega prometa, s čimer bi se zmanjšali stroški za zadevne trgovce, ki morajo predložiti varščino za izvedbo pogodbe. Temu primerno naj bi bili prilagojeni časovni roki, določeni za odvoz dodeljenega alkohola. (109) Za javno prodajo vinskega alkohola, ki se v Skupnosti uporablja kot gorivo, naj bi veljali nekateri pogoji, da bi se podjetja do neke mere oskrbela z zalogami in da bi se upoštevali stroški naložbe v predelovalni obrat, potreben za to posebno uporabo, obenem pa ti predpisi ne bi preprečevali fizičnega premikanja alkohola, ki je naprodaj. (110) Opredelilo naj bi se, da tovrstna javna prodaja zajema več serij alkohola, kadar so za takšno javno prodajo shranjene večje količine, in da se alkohola v zadevnih kadeh do izdaje naloga o njegovem odvozu ne sme več fizično premikati. (111) V primeru prodaje na podlagi razpisa ali javne prodaje alkohola za uporabo v obliki goriva, kjer trajata fizični odvoz in predelava alkohola več let, je treba ceno za hektoliter alkohola s 100 vol %, ki jo ponuja izbrani ponudnik, uravnavati vsake tri mesece, in sicer s koeficientom, navedenim v ustrezni objavi razpisa, zato da bi cene, ki jih je treba plačati za dodeljeni alkohol, lažje sledile nihanjem v ceni goriva na mednarodnih trgih. (112) Glede na velikost nekaterih kadi, v katerih je shranjen del alkohola, pridobljenega z obvezno destilacijo, in glede na razmeroma dolgo obdobje skladiščenja deleža tega alkohola je nemogoče natanko vedeti, koliko alkohola za trženje vsebujejo določene skladiščne kadi. (113) V tem primeru naj bi se štelo, da je katerikoli razpisni postopek, za katerega se ugotovi, da je povezan s količino trženega alkohola, ki znaša od 99 do 101 % količine alkohola, prvotno ponujenega naprodaj, izvršen. (114) Izjave ponudnikov, da odstopajo od vseh zahtev glede kakovosti in lastnosti alkohola, ki jim je dodeljen, naj ne bi zajemale skritih pomanjkljivosti, ki jih zaradi njihove narave ni bilo mogoče odkriti prej in zaradi katerih je alkohol neprimeren za nameravano uporabo. (115) Alkohol, ki je prihranjen za neko prodajo na podlagi razpisa, je treba, kjer je to ustrezno, denaturirati, da bi preprečili njegovo uporabo za druge namene. V tem primeru se količina dodeljenega alkohola denaturira z dodajanjem bencina. (116) Uvedel naj bi se sistem varščin, ki bi zagotovil, da se postopki oddaje ponudb izvajajo pravilno in da se alkohol dejansko uporablja za namen, opredeljen v zadevnem razpisu. Višina varščin bi morala biti takšna, da bi preprečevala kakršno koli uporabo, ki je nasprotna ciljem razpisnega postopka in bi lahko povzročila motnje na trgu za alkohol in žgane pijače, proizvedene v Skupnosti, skladno s členom 31 Uredbe (ES) št. 1493/1999. Upoštevala naj bi se tudi pravila iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode, ki zajemajo tudi vino. Zato naj bi se opredelile osnovne zahteve tistih obveznosti, za katere je potrebna varščina. (117) Do izgub lahko pride med prevozom alkohola po kopnem in morju ter v primeru, ko se alkohol pred končno uporabo predela. Pri ocenjevanju sprememb v količini alkohola, ki je zabeležena pri natovarjanju in raztovarjanju, naj bi se upoštevali zadevni tehnični standardi in za vsako kategorijo izgube naj bi se določila specifična meja dovoljenega odstopanja. (118) Določila naj bi se skupna meja dovoljenega odstopanja za izgube alkohola zaradi večkratnega prevoza po kopnem in morju, povezanega z razpisnim postopkom za izvoz alkohola, ki gre v predelavo v tretje države, opredeljene v tej uredbi. Določila naj bi se tudi višja meja dovoljenega odstopanja za izgubo alkohola zaradi postopkov predelave v teh tretjih državah v primerjavi s podobnimi postopki v Skupnosti, ob upoštevanju operativnih, podnebnih in drugih razmer ter dejstva, da je nekaj opreme v nekaterih tretjih državah manj učinkovite. (119) Uvedli naj bi kazni za izgube, ki presegajo mejo, določeno za dovoljeno odstopanje, in sicer tako, da se zadrži standardni znesek varščine za vestno izvajanje pogodbe, ki zajema lastno ceno alkohola, dostavljenega intervencijski agenciji za destilacijo na podlagi členov 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999. Del varščine za vestno izvedbo pogodbe naj bi se sprostil, ko izbrani ponudnik predloži dokazila o vseh izgubah, povezanih z zadevno ponudbo, tako da varščina, ki je na voljo, pokrije kazni takšnih nezakonitih izgub alkohola. (120) Nekatere končne uporabe, za katere je namenjen alkohol in so zajete v razpisnem postopku, zahtevajo, da se ves dodeljeni alkohol ali le del predela v prečiščeni alkohol. Nekatere od namenjenih uporab prodanega alkohola zahtevajo predhodno prečiščenje ali dehidracijo, ki proizvaja tudi alkohol slabega okusa, neprimeren za uporabo ki je bila prvotno predvidena za te razpisne postopke. V tem primeru naj bi dopolnili pogoje, pod katerimi je mogoče sprostiti varščine za vestno izvajanje pogodb. (121) Nadzor, s katerim se nadzoruje, ali se alkohol uporablja za namene, opredeljene v zadevnih razpisih, naj bi obsegal vsaj nadzor, enakovreden tistemu, ki se uporabljajo pri nadzoru alkohola, proizvedenega v Skupnosti. Za preverjanje nekaterih uporab ali destinacij se lahko zadolži mednarodno podjetje za nadzor, ki preverja, ali se dodeljena pogodba izvaja pravilno. Skladno z okrepitvijo in razvojem notranjega trga naj bi se pri prevozu alkohola izvajalo fizično preverjanje na kraju odhoda ali na destinaciji. (122) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Predmet

Naslov III Uredbe (ES) št. 1493/1999 in ta uredba določata predpise Skupnosti, ki se uporabljajo za tržne mehanizme za vino.

Ta uredba določa podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1493/1999, zlasti glede pomoči za uporabo grozdja, grozdnega mošta in koncentriranega grozdnega mošta (naslov I), pomoči za zasebno skladiščenje (naslov II) in destilacije (naslov III).

Člen 2

Splošne določbe

1. Države članice lahko odredijo, da so izvajalci, ki so v danem vinskem letu prvič začeli opravljati dejavnost, na podlagi te uredbe upravičeni do pomoči samo za proizvode, ki izhajajo iz predelave njihovega lastnega pridelka grozdja.

2. Brez vpliva na člen 30 te uredbe veljajo za izvajalce, za katere so v preteklem vinskem letu veljale obveznosti, določene v členih 27 in 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, ukrepi iz te uredbe samo, kadar predložijo dokazila, da so med zadevnim vinskim letom izpolnili svoje obveznosti glede dostave ali umika pod nadzorom.

▼M1

Za vinsko leto 2000/01 so obveznosti iz prvega pododstavka tiste, ki so določene v členih 35 in 36 Uredbe (EGS) št. 822/87.

▼B







NASLOV I

POMOČ ZA UPORABO GROZDJA, GROZDNEGA MOŠTA, KONCENTRIRANEGA GROZDNEGA MOŠTA ALI PREČIŠČENEGA KONCENTRIRANEGA GROZDNEGA MOŠTA

▼M12







POGLAVJE I

PROIZVODNJA GROZDNEGA SOKA

Člen 3

Namen pomoči

Pomoč na podlagi člena 35(1)(a) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se odobri predelovalcem:

(a) če so sami proizvajalci ali skupine proizvajalcev, ki v svojem imenu predelujejo ali so predelali grozdje iz svoje trgatve ter grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, dobljen izključno iz svojega pridelka grozdja, v grozdni sok; ali

(b) ki neposredno ali posredno kupijo od proizvajalcev ali skupine proizvajalcev grozdje, proizvedeno v Skupnosti, grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt za predelavo v grozdni sok.

Uporabljeni grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt mora biti iz grozdja, proizvedenega v Skupnosti.

Člen 4

Proizvodnja drugih prehrambenih proizvodov iz grozdnega soka

Dobljeni grozdni sok ali zgoščeni grozdni sok se lahko predela v katere koli prehrambene proizvode, razen vinskih proizvodov iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1493/1999 ali proizvodov iz člena 35(1)(b) in (c) omenjene Uredbe.

Člen 5

Tehnične zahteve za proizvode

1. Surovine za proizvodnjo grozdnega soka iz člena 3 morajo biti dobre tržne kakovosti in primerne za predelavo v grozdni sok.

2. Uporabljen grozdni mošt in mošt, dobljen iz uporabljenega grozdja, mora imeti pri 20 °C gostoto med 1,055 in 1,100 grami na kubični centimeter.

3. Ko se ga uporabi za proizvodnjo prehrambenih proizvodov, mora biti grozdni sok v skladu z Direktivo Sveta 2001/112/ES ( 4 ).

Člen 6

Upravni predpisi, ki se uporabljajo za predelovalce za namene nadzora

1. Predelovalci, ki v celotnem vinskem letu proizvajajo grozdni sok, pred začetkom vsakega vinskega leta predložijo časovni razpored predelave grozdnega soka pristojnemu organu države članice. Če predelovalec prvič proizvaja grozdni sok po začetku vinskega leta, se mora sestaviti razpored, preden se proizvodnja začne.

Razpored vsebuje naslednje informacije:

(a) vrsto surovin, namenjenih za predelavo (grozdje, grozdni mošt ali zgoščeni grozdni mošt);

(b) kraj, kjer se skladišči grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjena za predelavo;

(c) kraj, kjer se izvede predelava.

2. Predelovalci, ki proizvajajo grozdni sok le ob določenih datumih, vsaj tri delovne dni pred začetkom proizvodnje predložijo pristojnemu organu države članice izjavo o predelavi.

Izjava o predelavi vsebuje naslednje informacije:

(a) informacije, zahtevane na podlagi drugega pododstavka odstavka 1;

(b) količino grozdja, grozdnega mošta ali zgoščenega grozdnega mošta, namenjeno za predelavo;

(c) gostoto grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta;

(d) začetek in verjetno trajanje predelave.

V izjavi mora biti zajeta minimalna količina:

(a) 1,3 tone za grozdje;

(b) 10 hektolitrov za grozdni mošt;

(c) 3 hektolitre za zgoščeni grozdni mošt.

3. Poleg informacij iz odstavkov 1 in 2 lahko države članice zahtevajo od predelovalcev, da predložijo dodatne informacije.

4. Pristojni organ države članice žigosa razporede in izjave iz odstavkov 1 in 2 ter vrne kopijo predelovalcu.

5. Kot izjema od odstavkov 1, 2 in 3 lahko države članice uvedejo poenostavljene postopke za predelovalce, ki uporabljajo največ 5 ton grozdja ali 40 hl grozdnega mošta ali 12 hl zgoščenega grozdnega mošta vsako vinsko leto.

6. Predelovalci vodijo evidence zalog, iz katerih so razvidne naslednje informacije, dobljene iz spremnih dokumentov ali registrov iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1493/1999:

(a) količine in gostota surovin, ki vsak dan pridejo v njihove prostore, in, kjer je primerno, ime in naslov prodajalca;

(b) količine in gostota surovin, ki se vsak dan uporabljajo;

(c) količine grozdnega soka, ki se vsak dan proizvedejo;

(d) količine grozdnega soka, ki vsak dan zapustijo njihove prostore, in ime in naslov prejemnika ali količine grozdnega soka, ki jih vsak dan uporabi predelovalec.

Spremni dokumenti v zvezi z evidencami zalog so na razpolago organu nadzora v primeru katerega koli pregleda.

Člen 7

Upravni predpisi, ki se uporabljajo za uporabnike za namene nadzora

1. Za namene tega poglavja pomeni uporabnik katerega koli izvajalca, ki izvaja enega od naslednjih postopkov: polnjenje, pakiranje ali predstavitev grozdnega soka ali zgoščenega grozdnega soka, skladiščenje zaradi prodaje enemu ali več podjetjem, ki so odgovorni za izvajanje zgoraj omenjenih ali naslednjih postopkov, ali priprava drugih prehrambenih proizvodov iz tega soka.

Take postopke lahko izvajajo tudi predelovalci iz člena 3.

2. Uporabniki predložijo pristojnemu organu kraja razlaganja pisno obvezo, da ne bodo predelali grozdnega soka v vinske proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1493/1999 ali proizvode iz člena 35(1)(b) in (c) omenjene Uredbe.

Države članice določijo zahteve za predložitev takih obvez. Vendar pa se mora obvezo predložiti, preden se uporabi grozdni sok ali zgoščeni grozdni sok in najkasneje štiri mesece po predložitvi zahtevka za pomoč iz člena 8 te uredbe.

Izvoz se šteje kot združljiv s takimi obvezami.

3. Kadar predelovalci odpošljejo grozdni sok uporabniku v Skupnosti:

(a) predelovalci v spremnem dokumentu iz člena 70(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999 navedejo, če so ali bodo proizvodnjo grozdnega soka vključili v zahtevek za pomoč in dejanski ali načrtovani datum predložitve zahtevka;

(b) uporabniki pošljejo spremni dokument pristojnemu organu v kraju raztovarjanja najkasneje v 15 dneh po prejemu proizvoda;

(c) kadar uporabniki odpošljejo sok, ki so ga prejeli, drugemu izvajalcu v Skupnosti, zagotovijo, da izvajalec podpiše njihovo pisno obvezo in jo predložijo pristojnemu organu v roku, ki je določen v drugem pododstavku odstavka 2;

(d) pristojni organ po prejemu pisne obveze žigosa spremni dokument in pošlje kopijo žigosanega spremnega dokumenta predelovalcu zadevnega grozdnega soka najkasneje v 30 dneh po prejemu obveze.

4. Na podlagi člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 2729/2000 ( 5 ) pristojni organ na podlagi analize tveganja v vinskem letu z vzorčenjem opravi pregled, da bi zagotovil, da se spoštuje obveza iz odstavka 2 tega člena. Pregledi veljajo za vsaj 10 % količin, ki so zajete v zahtevke za žigosanje spremnih dokumentov iz odstavka 3(d) tega člena, prejetih v prejšnjem vinskem letu.

Člen 8

Zahtevki za pomoč

1. Predelovalci iz člena 6(1) predložijo zahtevke za pomoč pristojnemu organu države članice najkasneje v šestih mesecih po koncu vinskega leta. Tem so priloženi naslednji dokumenti:

(a) kopija zadevnega razporeda predelave;

(b) kopija evidenc zalog iz člena 6(6) ali njihov povzetek; države članice lahko zahtevajo, da take kopije in povzetke potrdi organ, ki je odgovoren za nadzor.

Države članice lahko zahtevajo dodatne dokumente.

2. Predelovalci iz člena 6(2) predložijo zahtevke za pomoč pristojnemu organu države članice najkasneje v šestih mesecih po koncu predelave. Tem so priloženi naslednji dokumenti:

(a) kopija zadevne izjave predelave;

(b) kopija evidenc zalog iz člena 6(6) ali njihov povzetek; države članice lahko zahtevajo, da take kopije in povzetke potrdi organ, ki je odgovoren za nadzor.

V zahtevkih za pomoč se navede količino surovin, ki je dejansko predelana, in datum, ko je bila predelava končana.

3. Predelovalec predloži pristojnemu organu države članice najkasneje v šestih mesecih po predložitvi zahtevka za pomoč:

(a) kopijo spremnega dokumenta, ki ga je žigosal pristojni organ, kot je določeno v členu 7(3)(d);

(b) kopijo spremnega dokumenta s carinskim žigom, ki potrjuje izvoz.

4. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko države članice uvedejo poenostavljene postopke za predelovalce, ki uporabljajo največ 5 ton grozdja ali 40 hl grozdnega mošta ali 12 hl zgoščenega grozdnega mošta vsako vinsko leto. Ti postopki morajo biti končani najkasneje v šestih mesecih po koncu vinskega leta.

Člen 9

Zneski pomoči in pravila

1. Pomoč za uporabo grozdja, grozdnega mošta in zgoščenega grozdnega mošta se določi na enoto količine surovine, ki se dejansko uporablja, kot sledi:







(a) za grozdje: 4,952 EUR na 100 kg; (b) za grozdni mošt: 6,193 na hl; (c) za zgoščeni grozdni mošt: 21,655 na hl.

2. Razen v primerih višje sile se pomoč ne plača za količine surovin, ki presegajo naslednje sorazmerje med surovino in dobljenim grozdnim sokom:

(a) 1,3 za grozdje, v 100 kg na hl;

(b) 1,05 za mošt, v hl na hl;

(c) 0,30 za zgoščeni grozdni mošt, v hl na hl.

Kadar je dobljeni proizvod zgoščeni grozdni sok, se omenjena razmerja pomnožijo s pet.

Člen 10

Plačilo pomoči

Pristojni organ plača pomoč v treh mesecih po predložitvi zahtevanih dokumentov iz člena 8.

Člen 11

Predplačila

1. Predelovalci lahko zahtevajo predplačilo zneska, ki je enak pomoči iz člena 9, izračunanega za surovine, za katere lahko dokažejo, da so prišle v njihove prostore, če so položili varščino pri pristojnem organu. Ta varščina znaša 120 % zneska predujma.

2. Pristojni organ plača predujme v treh mesecih po predložitvi dokaza, da je bila varščina položena. Vendar pa se predujmi ne plačajo pred 1. januarjem zadevnega vinskega leta.

3. Po tem, ko pristojni organ preveri zahtevano dokumentacijo iz člena 8, se varščina iz odstavka 1 tega člena sprosti v celoti ali delno skladno s postopkom iz člena 19 Uredbe (EGS) št. 2220/85.

Člen 11a

Kazni in primeri višje sile

1. Če predelovalec predloži zahtevano dokumentacijo iz člena 8 prepozno, toda v šestih mesecih po izteku roka iz omenjenega člena, se pomoč zmanjša za 30 %.

Če predelovalec predloži dokumentacijo po preteku zgoraj omenjenih šestih mesecev, se pomoč ne plača.

2. Če se pri pregledu ugotovi, da uporabnik ne izpolnjuje obvez iz člena 7(2) in (3), predelovalec vrne pomoč. Če ima uporabnik stalno prebivališče oziroma sedež v državi članici, ki ni tista, kjer ima predelovalec stalno prebivališče oziroma sedež, zadevna država članica nemudoma obvesti državo članico, kjer ima predelovalec stalno prebivališče ali sedež, o neskladnosti.

3. Razen v primerih višje sile se pomoč zmanjša, če se odkrije, da predelovalci ne izpolnjujejo obveznosti, ki so jim naložene na podlagi tega poglavja, razen obveznosti za predelavo surovin, ki so zajete v zahtevek za pomoč, v grozdni sok. Zadevna država članica določi stopnjo omenjenega zmanjšanja.

4. Če je količina surovine, ki je dejansko uporabljena, med 95 % in 99,9 % količine, za katero se je plačal predujem, se varščina iz člena 11 zadrži za količino, ki ni bila predelana v vinskem letu.

Razen v primerih višje sile se varščina zadrži v celoti, če je količina surovine, ki je dejansko uporabljena, manj kot 95 % količine, za katero se je plačal predujem.

5. V primerih višje sile določi pristojni organ države članice ukrepe, ki so po njegovem mnenju primerni glede na utemeljene razloge, in o tem obvesti Komisijo.

▼B







POGLAVJE II

POMOČ ZA MOŠT, KI SE UPORABLJA ZA POVEČANJE DELEŽA ALKOHOLA V VINSKIH PROIZVODIH

Člen 12

Namen pomoči

1. Pomoč iz člena 34(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se odobri proizvajalcem namiznega vina ali kakovostnega vina, pridelanega na določenem pridelovalnem območju (kakovostna vina pdpo), ki za povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola proizvodov, na katere se nanaša Priloga V(C) k Uredbi (ES) št. 1493/1999, uporabljajo koncentrirani grozdni mošt in prečiščeni koncentrirani grozdni mošt, proizveden v Skupnosti.

2. Brez poseganja v odstavek 1 se lahko države članice v primeru letnih količin, ki znašajo deset hektolitrov ali manj, odločijo, da bodo proizvajalcem koncentriranega grozdnega mošta in prečiščenega koncentriranega grozdnega mošta odobrile pomoč, ko so kupci posamezni vinogradniki, ki uporabljajo proizvod izključno za obogatitev svoje lastne proizvodnje.

Države članice sprejmejo podrobna izvedbena pravila za ta ukrep in o tem obvestijo Komisijo.

Člen 13

Višina pomoči

1. Višina pomoči iz člena 34(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se določi na podlagi potencialnega volumenskega deleža alkohola (vol %) na hektoliter, in sicer za naslednje kategorije proizvodov:

(a) Koncentrirani grozdni mošt iz obranega grozdja: — na vinorodnih območjih C III (a) in C III 1,699 evra/vol %/hl — drugod 1,466 evra/vol %/hl

(b) Prečiščeni koncentrirani grozdni mošt iz obranega grozdja: — na vinorodnih območjih C III (a) in C III 2,206 evra/vol %/hl — drugod 1,955 evra/vol %/hl

▼M14

Vendar je ►M20 za vinska leta ►M25 2003/2004 do 2007/2008 ◄ ◄ pomoč za rektificiran zgoščen mošt, pridobljen iz grozdja, pridelanega izven vinorodne cone CIII (a) in CIII (b), proizveden v obratih, kjer se je proizvodnja rektificiranega zgoščenega mošta v Španiji začela pred 1. januarjem 1986, drugod pa pred 30. junijem 1982, enaka pomoči, določeni za proizvode cone CIII.

▼M12

2. Delež potencialnega alkohola proizvodov iz odstavka 1 se določi z uporabo številk iz primerjalne tabele v Prilogi I pri odčitkih refraktometra pri 20 °C, ki se ga uporablja v skladu z metodo iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 558/93 ( 6 ).

Pri pregledih pristojnih organov se dovoli odstopanje 0,2.

▼B

Člen 14

Zahtevki za dodelitev pomoči

Proizvajalci, ki želijo prejeti pomoč iz člena 34(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999, pristojni intervencijski agenciji predložijo zahtevek, ki zajema vse postopke za povečevanje deleža alkohola, za kar se uporablja navedeni člen. Zahtevki morajo prispeti na intervencijsko agencijo v dveh mesecih od dneva izvedbe zadnjega postopka.

Zahtevkom je priložena dokumentacija, ki se nanaša na dejavnosti, za katere se vloži zahtevek za pomoč.

▼M12

Vendar lahko države članice omogočijo, da se predloži več zahtevkov za pomoč, ki zajemajo nekatere postopke za povečanje deleža alkohola.

Člen 14a

Pregledi

1. Pristojni organi držav članic sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev pregledov, ki so predvsem potrebni za preverjanje istovetnosti in količin proizvoda, uporabljenega za povečanje deleža alkohola, ter skladnosti s Prilogo V, točki C in D, k Uredbi (ES) št. 1493/1999.

2. Proizvajalci so obvezani, da kadar koli dovolijo preglede iz odstavka 1.

▼B

Člen 15

Pogoji za odobritev pomoči

1. Razen v primerih višje sile se pomoč ne izplača, če proizvajalec ne izvaja dejavnosti iz člena 34(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999, skladno s Prilogo V(C) in (D) k navedeni uredbi.

2. Razen v primerih višje sile se pomoč, ki jo je treba izplačati, zniža za vsoto, ki jo določi pristojni organ glede na težo kršitve, kadar proizvajalci ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe, razen tiste iz odstavka 1.

3. V primerih višje sile pristojni organ določi ukrepe, ki jih ima glede na dane okoliščine za nujne.

▼M12

Člen 16

Plačilo pomoči

Pristojni organ plača pomoč najkasneje do 31. avgusta po koncu vinskega leta.

▼B

Člen 17

Predplačila

1. Od 1. januarja zadevnega vinskega leta lahko proizvajalci zahtevajo, da se jim vnaprej izplača znesek, enakovreden pomoči, izračunani za proizvode, ki so bili uporabljeni za povečanje deleža alkohola, če so v dobro intervencijske agencije položili varščino. Ta varščina je enakovredna 120 % pomoči, za katero so vložili zahtevek.

Zahtevkom je priložena vsa dokumentacija iz drugega odstavka člena 14, ki je na voljo. Drugi dokumenti se predložijo pred koncem vinskega leta.

2. Intervencijska agencija izplača predplačila v treh mesecih po predložitvi dokazila, da je bila položena varščina.

3. Potem ko pristojni organ ali pooblaščeni oddelek preveri vso dokumentacijo in upošteva znesek, ki ga je treba izplačati, se odvisno od primera do primera sprosti celotna ali le del varščine, skladno s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85.







POGLAVJE III

POMOČ ZA PROIZVODNJO NEKATERIH PROIZVODOV V ZDRUŽENEM KRALJESTVU IN NA IRSKEM

Člen 18

Namen in višina pomoči

1. Pomoč iz člena 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se odobri:

(a) proizvajalcem, ki uporabljajo koncentrirani grozdni mošt, pridobljen v celoti iz grozdja, pridelanega na vinorodnih območjih C III (a) in C III (b), za proizvodnjo v Združenem kraljestvu in na Irskem, in sicer za pridelavo proizvodov, ki sodijo pod oznako KN 2206 00, za katere lahko ti državi članici na podlagi Priloge VII(C)(3) k Uredbi (ES) št. 1493/1999 uporabljata sestavljeno ime, v katerem je tudi beseda „vino“, v nadaljevanju „proizvajalci“. Višina pomoči je 0,2379 evra na kilogram;

(b) izvajalcem, ki uporabljajo koncentrirani grozdni mošt, v celoti pridobljen iz grozdja, pridelanega v Skupnosti, kot glavno sestavino za vrsto proizvodov, ki jih tržijo v Združenem kraljestvu in na Irskem skupaj s podrobnimi navodili, ki omogočajo potrošniku, da iz njih naredi pijačo, podobno vinu, v nadaljevanju „izvajalci“. Višina pomoči je 0,3103 evra na kilogram.

2. Koncentrirani grozdni mošt, ki je primeren za dodelitev pomoči, je neoporečen in takšne kakovosti, da je primeren za trženje in za uporabo v namene iz člena 35(1)(b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Člen 19

Zahtevki za dodelitev pomoči

1. Proizvajalci in izvajalci, ki želijo prejemati pomoč iz člena 35(1)(b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999, predložijo med 1. avgustom in 31. julijem zadevnega vinskega leta pristojnemu organu države članice, kjer se uporablja koncentrirani grozdni mošt, pisni zahtevek.

Zahtevke je treba vložiti vsaj sedem delovnih dni pred začetkom proizvodnih dejavnosti.

Rok sedmih delovnih dni se lahko tudi skrajša, kadar pristojni organ za to izda pisno dovoljenje.

2. Zahtevki za dodelitev pomoči zajemajo najmanjšo količino, tj. 50 kilogramov koncentriranega grozdnega mošta.

3. Na zahtevkih za dodelitev pomoči je navedeno zlasti naslednje:

(a) ime ali ime podjetja ter naslov proizvajalca ali izvajalca;

(b) vinorodno območje, s katerega izvira koncentrirani grozdni mošt, kakor je opredeljeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1493/1999;

(c) naslednji tehnični podatki: (i) kraj skladiščenja, (ii) količina (v kilogramih ali v številu posod, če je koncentrirani grozdni mošt iz člena 35(1)(c) Uredbe (ES) št. 1493/1999 shranjen v posodah, katerih vsebina ne presega 5 kilogramov), (iii) gostota, (iv) plačane cene, (v) kraj, kjer se izvajajo dejavnosti iz člena 35(1)(b) Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Države članice lahko za lažje prepoznavanje koncentriranega grozdnega mošta zahtevajo dodatne podatke.

4. Izvod spremnega dokumenta ali dokumentov o prevozu koncentriranega grozdnega mošta do obratov proizvajalca ali izvajalca, ki ga sestavi pristojni organ države članice, se priloži zahtevku za dodelitev pomoči.

V stolpcu 8 dokumenta je navedeno vinorodno območje, kjer je bilo potrgano sveže grozdje.

Člen 20

Pogoji za odobritev pomoči

1. Proizvajalci in izvajalci morajo uporabiti vso količino koncentriranega grozdnega mošta, ki je zajeta v zahtevku za dodelitev pomoči, in sicer za namene iz člena 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999. Dopušča se 10 % izpad od količine koncentriranega grozdnega mošta, navedene v zahtevku.

2. Proizvajalci in izvajalci hranijo evidence zalog, iz katerih je razvidno zlasti naslednje:

(a) pošiljke koncentriranega grozdnega mošta, ki ga dnevno kupijo in dostavijo v svoje obrate, skupaj s podatki, opredeljenimi v členu 19(2)(b) in (c) te uredbe, ter ime in naslov prodajalca ali prodajalcev,

(b) količine koncentriranega grozdnega mošta, ki se dnevno uporabijo za namene iz člena 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999,

(c) pošiljke končnih proizvodov, navedenih v členu 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999, ki jih dnevno proizvedejo in odpremijo iz svojih obratov, ter ime in naslov prejemnika ali prejemnikov blaga.

3. Proizvajalci in izvajalci pisno obvestijo pristojni organ v enem mesecu od datuma, ko je bil porabljen ves koncentrirani grozdni mošt, zajet v zahtevku za dodelitev pomoči, in sicer za namene iz člena 35(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1493/1999, pri čemer se upošteva izpad, ki ga določa odstavek 1 tega člena.

4. Razen v primerih višje sile se pomoč ne izplača, kadar proizvajalci ali izvajalci ne izpolnjujejo zahtev, določenih v odstavku 1 tega člena.

5. Razen v primerih višje sile se pomoč, ki jo je treba izplačati, zniža za vsoto, ki jo določi pristojni organ glede na težo kršitve, kadar proizvajalci ali izvajalci ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe, razen tistih iz odstavka 1 tega člena.

6. V primerih višje sile pristojni organ določi ukrepe, ki se mu zdijo glede na dane okoliščine nujni.

Člen 21

Izplačilo pomoči

Pristojni organ izplača pomoč za količino dejansko porabljenega koncentriranega grozdnega mošta, in sicer najpozneje v treh mesecih po prejetju podatka iz člena 20(3) te uredbe.

Člen 22

Predplačila

1. Proizvajalci in izvajalci iz člena 18 te uredbe lahko vložijo zahtevek, da se jim vnaprej izplača znesek, ki je enakovreden višini pomoči, če so v dobro pristojnega organa položili varščino v višini 120 % navedene vsote.

2. Predplačila iz odstavka 1 se izplačajo v treh mesecih po predložitvi dokazila, da je bila položena varščina, če je mogoče dokazati, da je bil koncentrirani grozdni mošt plačan.

3. Potem ko pristojni organ preveri vse podatke iz člena 20(3) te uredbe in upošteva višino pomoči, ki jo je treba izplačati, se odvisno od primera do primera sprosti celotna ali le del varščine iz odstavka 1, skladno s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85.







NASLOV II

POMOČ ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE

Člen 23

Namen

V tem naslovu so določena podrobna izvedbena pravila za program pomoči za zasebno skladiščenje iz poglavja I naslova III Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Člen 24

Opredelitev pojmov

V tem naslovu pomeni izraz „proizvodi“ grozdni mošt, koncentrirani grozdni mošt, prečiščeni koncentrirani grozdni mošt in namizno vino, ne glede na vinsko leto, v katerem so bili proizvedeni.

Člen 25

Višina pomoči

Pomoč za skladiščenje se izplača po vsej Skupnosti na podlagi naslednjih standardnih stopenj na hektoliter na dan:

(a) 0,01837 evra za grozdni mošt;

(b) 0,06152 evra za koncentrirani grozdni mošt;

(c) 0,06152 evra za prečiščeni koncentrirani grozdni mošt;

(d) 0,01544 evra za namizno vino.

Člen 26

Predpisi, ki veljajo za upravičence

1. Intervencijske agencije sklenejo pogodbe o zasebnem skladiščenju samo s proizvajalci.

V tem naslovu pomeni izraz „proizvajalec“ katero koli fizično ali pravno osebo ali skupino takšnih oseb, ki izvaja ali je v njihovem imenu izvajala katero od naslednjih dejavnosti:

(a) predelavo svežega grozdja v grozdni mošt,

(b) predelavo grozdnega mošta v koncentrirani grozdni mošt ali prečiščeni koncentrirani grozdni mošt,

(c) predelavo svežega grozdja, grozdnega mošta ali grozdnega mošta v postopku fermentacije v namizno vino.

Organizacije iz člena 39 Uredbe (ES) št. 1493/1999 se obravnavajo kakor proizvajalci za količine, ki jih pridelajo njihovi člani. Posamezni člani, ki dobavljajo vino, zajeto v pogodbi o zasebnem skladiščenju, morajo izpolnjevati obveznosti iz člena 2 te uredbe.

2. Proizvajalci lahko sklepajo pogodbe samo za proizvode:

— ki jih proizvedejo sami ali

— ki so proizvedeni na njihovo odgovornost in so v njihovi lasti ali

— v primeru organizacije proizvajalcev, na katero se nanaša tretji pododstavek odstavka 1, za proizvode, ki so proizvedeni na odgovornost njihovih članov.

3. Intervencijska agencija države članice lahko sklepa pogodbe samo za proizvode, uskladiščene na ozemlju iste države članice.

▼M23 —————

▼B

Člen 27

Značilnosti proizvodov, primernih za dodelitev pomoči

Pogodbe se sklenejo:

(a) če je bil zadevni grozdni mošt pridobljen izključno iz sort, ki so uvrščene kot sorte vinske trte, skladno s členom 19 Uredbe (ES) št. 1493/1999, in je njegov naravni volumenski delež alkohola ni manjši od najmanjšega naravnega deleža alkohola, ki je določen za vinorodno območje, s katerega izvira,

(b) za namizno vino: (i) če izpolnjujejo najnižja merila kakovosti, določena v Prilogi II k tej uredbi, za kategorijo, za katero se sklene pogodba; (ii) če količina reducirajočih sladkorjev v njih ni večja od dveh gramov na liter, razen pri namiznem vinu s Portugalske, pri katerem pa količina reducirajočih sladkorjev ne sme biti višja od štirih gramov na liter; (iii) če zadovoljivo opravijo preskus 24-urne izpostavljenosti zraku; (iv) če niso neprijetnega okusa,

(c) če stopnja radioaktivnosti proizvodov iz člena 24 te uredbe ne presega najvišjih stopenj, ki jih dovoljujejo predpisi Skupnosti. Stopnja radioaktivnosti proizvoda pa se preverja le, če to zahtevajo okoliščine, in le v obdobju, ko je to nujno.

Člen 28

Količine, primerne za dodelitev pomoči

1. Celotna količina proizvodov, za katere proizvajalci sklepajo pogodbe o skladiščenju, ne sme presegati količine, navedene v prijavi proizvodnje za zadevno vinsko leto, ki jo predložijo skladno s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999, če dodamo še kakršne koli druge količine, pridobljene po datumu predložitve prijave in zabeležene v evidencah iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1493/1999.

2. Pogodbe zajemajo najmanjšo količino, ki znaša 50 hektolitrov za namizno vino, 30 hektolitrov za grozdni mošt in 10 hektolitrov za koncentrirani grozdni mošt ter prečiščeni koncentrirani grozdni mošt.

Člen 29

Sklepanje pogodb

1. Proizvajalci lahko sklenejo pogodbe, če za vsako posodo, v kateri je shranjen zadevni proizvod, predložijo naslednje podatke:

(a) podatke, na podlagi katerih je mogoče prepoznati proizvod,

(b) naslednje analizne podatke: (i) barvo, (ii) vsebnost žveplovega dioksida, (iii) odsotnost hibridov pri rdečih proizvodih, kar se izkaže pri analizi za malvidol diglukozid.

Za grozdni mošt, koncentrirani grozdni mošt in prečiščeni koncentrirani grozdni mošt se navede tudi naslednji podatek:

▼M12

(c) odčitek pri temperaturi 20 °C s refraktometrom, uporabljenim v skladu z metodo iz Priloge k Uredbi (EGS) št. 558/93. Dovoli se odstopanje 0,5 za grozdni mošt in 1 za zgoščeni grozdni mošt ter rekticifirani zgoščeni grozdni mošt.

▼B

Za namizno vino se navedejo tudi naslednji analizni podatki:

(d) skupen volumenski delež alkohola,

(e) dejanski volumenski delež alkohola,

(f) skupna kislost, izražena v gramih vinske kisline na liter ali v tisočinkah enote na liter; toda države članice lahko za belo vino opustijo to zahtevo,

(g) vsebnost hlapnih kislin, izraženo v gramih ocetne kisline na liter ali v tisočinkah enote na liter; toda države članice lahko za belo vino opustijo to zahtevo,

(h) vsebnost reducirajočih sladkorjev,

(i) obnašanje pri več kakor 24-urni izpostavljenosti zraku,

(j) odsotnost slabih okusov.

Zgornje analizne podatke preveri uradni laboratorij, kakor to določa člen 72 Uredbe (ES) št. 1493/1999, in sicer v 30 dneh pred sklenitvijo pogodbe.

2. Države članice lahko omejijo število pogodb, ki jih sme proizvajalec skleniti vsako vinsko leto.

3. Pogodb za namizno vino ni mogoče sklepati pred datumom prve pretočitve zadevnega vina.

4. Proizvajalci, ki želijo skleniti pogodbe o skladiščenju za namizno vino, intervencijsko agencijo ob vložitvi zahtevka obvestijo o celotni količini namiznega vina, ki so ga proizvedli v tekočem vinskem letu.

V ta namen predložijo izvod prijave proizvodnje ali prijav, na katere se nanaša člen 18(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999, in po potrebi izvod evidenc iz člena 29 te uredbe. Kadar prijava proizvodnje še ni na razpolago, lahko predložijo začasno potrdilo.

5. Brez poseganja v člen 25(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999 vsebujejo pogodbe vsaj naslednje:

(a) ime in naslov zadevnih proizvajalcev,

(b) ime in naslov intervencijske agencije,

(c) vrsto proizvoda, opredeljenega na podlagi člena 25 te uredbe,

(d) količino,

(e) kraj skladiščenja,

(f) prvi dan skladiščnega obdobja,

(g) višino pomoči v evrih.

Za namizno vino vsebujejo pogodbe tudi:

(h) navedbo, da je bilo vino prvič že pretočeno,

(i) klavzulo o tem, da se količina lahko zmanjša za delež, ki ga opredeli Komisija skladno s postopkom, določenim v členu 75 Uredbe (ES) št. 1493/1999, če celotna količina, ki jo zajemajo pogodbe, znatno presega povprečne količine v zadnjih treh vinskih letih; s takšnim zmanjšanjem skladiščene količine ne smejo pasti pod najnižje ravni iz člena 28(2). Kadar se uporabi ta določba, je treba izplačati celotni znesek pomoči, ki je zapadla v izplačilo pred takšnim zmanjšanjem.

6. Države članice lahko za lažje prepoznavanje zadevnega proizvoda zahtevajo predložitev dodatnih podatkov.

Člen 30

Odstopanje od člena 2 te uredbe

Države članice smejo dovoliti sklepanje pogodb, preden proizvajalci preložijo dokaze iz člena 2 te uredbe, če te pogodbe vsebujejo izjavo proizvajalcev, da so izpolnili obveznosti iz tega člena ali da izpolnjujejo zahtevo iz člena 58 naslova III te uredbe, in če se obvežejo, da bodo dostavili preostale količine, potrebne, da bi v celoti izpolnili svoje obveznosti v roku, ki ga določi pristojni nacionalni organ.

Dokazila, na katera se nanaša prvi odstavek, se predložijo pred 31. avgustom zadevnega vinskega leta.

Člen 31

Začetek skladiščenja

1. Prvi dan skladiščenja je prvi dan po datumu sklenitve pogodbe.

2. Če pa se pogodba nanaša na skladiščenje, začeto po prvem dnevu, ki sledi datumu sklenitve pogodbe, sme prvi dan skladiščenja nastopiti najpozneje 16. februarja.

Člen 32

Konec skladiščenja

1. Pogodbe o skladiščenju za grozdni mošt, koncentrirani grozdni mošt in prečiščeni grozdni mošti se iztečejo med 1. avgustom in 30. novembrom, ki sledi datumu sklenitve pogodbe.

2. Pogodbe o skladiščenju za namizno vino se iztečejo med 1. septembrom in 30. novembrom, ki sledi datumu sklenitve pogodbe.

3. Za določitev datuma izteka veljavnosti proizvajalci pošljejo intervencijski agenciji izjavo, v kateri je opredeljen zadnji dan veljavnosti pogodbe. Države članice določijo zahteve, ki opredeljujejo predložitev teh izjav.

Če izjava ni predložena, se pogodbe iztečejo 30. novembra.

4. Proizvajalci, ki niso vložili zahtevka za predplačilo po členu 38 te uredbe, lahko prodajo grozdni mošt ali koncentrirani grozdni mošt za izvoz ali za pridelavo grozdnega soka od prvega dne petega meseca skladiščenja.

V takšnih primerih proizvajalci skladno z odstavkom 3 obvestijo intervencijsko agencijo.

Intervencijske agencije zagotovijo, da se proizvodi dejansko uporabljajo za namen, naveden v pogodbi.

Člen 33

Predčasna prekinitev pogodbe na zahtevo proizvajalca

1. Proizvajalci, ki niso vložili zahtevka za predplačilo po členu 38 te uredbe, smejo s 1. junijem prekiniti pogodbe o skladiščenju, če Komisija na podlagi tržnih gibanj, podatkov o zalogah in napovedih o pridelku to odobri.

2. Poleg tega smejo proizvajalci, kadar se Komisija odloči za zmanjšanje količin, zajetih v pogodbah, skladno s členom 29(5)(i) te uredbe, enostransko prekiniti svoje pogodbe v celoti ali le delno, in sicer v mesecu, ki sledi objavi te odločitve.

Člen 34

Podrobna izvedbena pravila, ki zadevajo skladiščenje

1. Ves čas skladiščenja in vse do zadnjega dne veljavnosti pogodbe morajo skladiščeni proizvodi:

(a) ustrezati ustreznim opredelitevam iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1493/1999,

(b) ohraniti vsaj najnižji delež alkohola, ki se zahteva za zadevno kategorijo namiznega vina v času sklenitve pogodbe,

(c) biti shranjeni v posodah, katerih prostornina je manjša od 50 litrov,

(d) ostati neustekleničeni in

(e) v primeru vina morajo biti ob koncu skladiščenja higiensko ustrezni za ponudbo ali nabavo za neposredno prehrano ljudi.

▼M12

2. Ne glede na odstavek 6 so lahko proizvodi, ki so predmet pogodbe, podvrženi le tistim enološkim postopkom in obdelavam, ki so potrebni za njihovo ohranitev. Dovoli se sprememba v količini, ki je predmet pogodbe, ki ne sme presegati 2 % za vino ter 3 % za grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt in rekticifirani zgoščeni grozdni mošt. Kadar se zamenja posoda, je dovoljeno odstopanje 3 % oziroma 4 %.

▼M17

3. Brez poseganja v člen 33 in odstavke 4, 5 in 6 tega člena proizvajalec v obdobju veljavnosti pogodbe o skladiščenju ne sme prodati ali pošiljati tretji stranki proizvoda, zajetega v pogodbi.

Brez poseganja v prvi pododstavek lahko proizvajalec v obdobju veljavnosti pogodbe o skladiščenju sklene prodajno pogodbo o skladiščenem proizvodu, ki začne veljati po izteku pogodbe o skladiščenju. Lahko se tudi zaveže, da bo po izteku veljavnosti pogodbe o skladiščenju poslal vino v destilacijo na podlagi naslova III te uredbe.

▼B

4. Proizvajalci vnaprej obvestijo intervencijsko agencijo v roku, ki ga določi zadevna država članica, o kakršnih koli spremembah, ki nastopijo v času veljavnosti pogodbe:

(a) glede kraja skladiščenja ali

(b) načina, kako je proizvod shranjen. V takšnih primerih navedejo, v kakšnih posodah je treba proizvod dokončno skladiščiti.

5. Kadar nameravajo proizvajalci odpremiti proizvod, zajet v pogodbi, do kraja skladiščenja, ki se nahaja drugje, ali v skladišče, ki ni v njihovi lasti, se sme proizvod odpremiti le, če to odobri intervencijska agencija, obveščena skladno z odstavkom 4.

6. Proizvajalci, ki so sklenili pogodbe o zasebnem skladiščenju za grozdni mošt, smejo v obdobju veljavnosti svoje pogodbe predelati celotno količino ali le del tega mošta v koncentrirani grozdni mošt ali prečiščeni koncentrirani grozdni mošt.

Proizvajalci, ki so sklenili pogodbe o zasebnem skladiščenju za koncentrirani grozdni mošt, smejo v obdobju veljavnosti svoje pogodbe predelati celotno količino ali le del tega mošta v prečiščeni koncentrirani grozdni mošt.

Če so proizvajalci lastniki proizvodov, pridobljenih s predelavo, in če predložijo predhodno izjavo, lahko postopke predelave iz prejšnjih dveh pododstavkov zanje izvaja tretja stranka. Zadevna država članica te postopke preveri.

7. Zadevni proizvajalci pisno obvestijo intervencijsko agencijo o datumu začetka predelave iz odstavka 6 tega člena, o kraju in načinu skladiščenja proizvoda.

Ta obvestila morajo dospeti na intervencijsko agencijo vsaj 15 dni pred datumom začetka postopkov predelave.

V enem mesecu od dne, ko se končajo postopki predelave, pošljejo proizvajalci intervencijski agenciji poročilo analize o proizvodih, proizvedenih s temi postopki, v katerem so vsaj podatki, ki jih za proizvod zahteva člen 29 te uredbe.

8. Kadar se izvaja predelava iz odstavka 6, je višina pomoči za skladiščenje proizvoda, ki ga zajema pogodba, enaka:

(a) znesku iz člena 25(a) te uredbe za predelavo, na katero se nanaša prvi pododstavek odstavka 6,

(b) znesku iz člena 25(b) te uredbe za predelavo, na katero se nanaša drugi pododstavek odstavka 6.

Pomoč za celotno trajanje skladiščenja se izračuna na podlagi količine proizvoda, zajetega v pogodbi, pred predelavo.

Člen 35

Spremembe proizvoda med skladiščenjem

1. Če celotna ali delna količina proizvoda, zajetega v pogodbi, v času veljavnosti pogodbe ne izpolnjuje več zahtev iz člena 34(1) te uredbe, proizvajalec o tem nemudoma obvesti intervencijsko agencijo. Temu obvestilu je priložen tudi analizni izvid. Intervencijska agencija prekine pogodbo za zadevno količino, kar velja od dne, ko je bil izdelan analizni izvid.

2. Če pregled, ki ga izvede intervencijska agencija ali katerikoli drug inšpekcijski organ, pokaže, da v času veljavnosti pogodbe celotna ali le delna količina proizvoda, zajetega v pogodbi, ne izpolnjuje več pogojev, določenih v členu 34(1) te uredbe, intervencijska agencija prekine pogodbo za zadevno količino na datum, ki ga določi sama.

▼M12

Člen 35a

Pregledi

1. Pristojni organi držav članic sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev pregledov, ki so predvsem potrebni za preverjanje istovetnosti in količin proizvoda, ki so zajete v pogodbo, ter skladnosti s členom 34.

2. Proizvajalci so obvezani, da kadar koli dovolijo preglede iz odstavka 1.

▼B

Člen 36

Pogoji za odobritev pomoči

1. Razen v primerih višje sile,

(a) kadar proizvajalci ne izpolnijo svojih obveznosti po členu 34(1) do (5) in (7) te uredbe ali ne dovolijo nadzora, se pomoč ne izplača;

(b) kadar proizvajalci ne izpolnijo ene od svojih obveznosti po tej uredbi ali v pogodbi, razen obveznosti iz zgornje točke (a), se pomoč zmanjša za znesek, ki ga glede na težo kršitve določi pristojni organ.

2. Kadar se prizna vpliv višje sile, intervencijska agencija ukrepa, kakor se ji zdi nujno glede na dane okoliščine.

▼M12

Člen 37

Plačilo pomoči

1. Pristojni organ izplača pomoč najkasneje v treh mesecih po preteku pogodbe o skladiščenju.

2. V primerih, ko se prekine pogodbo v skladu s členom 33 ali 35, je pomoč, ki se jo plača, sorazmerna z dejanskim trajanjem pogodbe. Pristojni organ plača pomoč najkasneje v treh mesecih po prekinitvi pogodbe.

Člen 38

Predplačila

1. Proizvajalci lahko zahtevajo predplačilo, če so pri intervencijski agenciji položili varščino za 120 % predplačila. Ne glede na člen 32 se znesek predplačila izračuna na podlagi zneska pomoči za zadevni proizvod, kot je omenjeno v členu 25.

2. Pristojni organ plača predplačila v treh mesecih po predložitvi dokaza, da je bila varščina položena.

3. Ko pristojni organ plača pomoč, se varščina iz odstavka 1 sprosti.

Kadar se izgubi upravičenost do pomoči v skladu s členom 36(1)(a), se zadrži celotna varščina.

Kadar je zaradi uporabe člena 36(1)(b) znesek pomoči manjši od že plačanega zneska, se varščina zmanjša za 120 % preveč plačanega zneska. Varščine, ki se zmanjšajo na tak način, se sprostijo najkasneje v treh mesecih po preteku pogodbe.

Države članice opravijo potrebne prilagoditve, kjer se uporablja klavzula, predvidena s členom 29(5)(i).

▼B

Člen 39

Kakovostno vino

Namiznega vina, ki je bilo predmet pogodbe o skladiščenju, se pozneje ne sme priznati kot kakovostno vino pdpo ali uporabiti za proizvodnjo kakovostnega vina pdpo, kakovostnega penečega vina pdpo, kakovostnega desertnega vina pdpo ali kakovostnega polpenečega vina pdpo, kakor so opredeljena v členu 54(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999.







NASLOV III

DESTILACIJA







U v o d

Člen 40

Namen

V tem naslovu so določena podrobna izvedbena pravila za destilacijo iz poglavja II naslova III Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Člen 41

Opredelitev pojmov

1. V tem naslovu:

(a) pomeni „proizvajalec“: (i) v poglavju I tega naslova: katero koli fizično ali pravno osebo ali skupino takšnih oseb, ki je proizvedla vino iz svežega grozdja, grozdnega mošta, delno fermentiranega grozdnega mošta ali iz mladega vina, ki še fermentira, in ga je pridobila sama ali kupila, ali katero koli fizično ali pravno osebo ali skupino takšnih oseb, za katere veljajo obveznosti iz člena 27 Uredbe (ES) št. 1493/1999; (ii) v poglavijih II in III tega naslova: katero koli fizično ali pravno osebo ali skupino takšnih oseb, ki je proizvedla vino iz svežega grozdja, grozdnega mošta ali delno fermentiranega grozdnega mošta, ki ga je pridobila sama ali kupila;

(b) „destilarna“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali skupino takšnih oseb: (i) ki destilira vino, vino, alkoholizirano za destilacijo, ali stranske proizvode proizvodnje vina ali kakršne koli druge oblike predelave grozdja in (ii) ki jo odobrijo pristojni organi v državi članici, na katere ozemlju se nahajajo naprave za destilacijo;

(c) „pridelovalec vina, alkoholiziranega za destilacijo“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali skupino takšnih oseb, razen destilarn: (i) ki predeluje vino v vino, alkoholizirano za destilacijo, in (ii) ki jo odobrijo pristojni organi v državi članici, na katere ozemlju se nahajajo njeni obrati;

(d) „pristojna intervencijska agencija“ pomeni: (i) intervencijsko agencijo, ki jo imenuje država članica, na katere ozemlju se v času predložitve pogodbe ali deklaracije nahaja vino, in sicer za namene sprejemanja in odobravanja pogodb ali deklaracij, povezanih z dostavo vina za destilacijo, in za sprejemanje in odobravanje pogodb, povezanih z dostavo vina za alkoholiziranje, (ii) intervencijsko agencijo, ki jo imenuje država članica, na katere ozemlju potekajo postopki alkoholiziranja vina, in sicer za namene izplačevanja pomoči pridelovalcem vina, alkoholiziranega za destilacijo, po členu 69, (iii) v vseh drugih primerih pa intervencijsko agencijo, ki jo imenuje država članica, na katere ozemlju poteka destilacija.

2. V tem naslovu se fizične ali pravne osebe ali skupine takšnih oseb, razen pridelovalcev vina, alkoholiziranega za destilacijo, štejejo za destilarne:

(a) če jih odobrijo pristojni organi v državi članici, kjer izvajajo svojo dejavnost;

(b) če kupijo od proizvajalca, opredeljenega v odstavku 1(a), vino ali stranske proizvode proizvodnje vina ali katere koli druge oblike predelave grozdja, da ga bo na njihovo lastno odgovornost destilirala pooblaščena destilarna, in

(c) če za kupljene proizvode plačajo proizvajalcu ceno, ki ni nižja od najnižje odkupne cene za zadevni destilirani proizvod.

Za osebe ali skupine, ki se štejejo za destilarne, veljajo enake obveznosti in imajo enake pravice kakor destilarne.

3. Države članice smejo skladno s pravili, ki jih določijo same, določiti, da se sme za namene sklepanja pogodb in dostavljanja vina za destilacijo šteti združenja vinogradniških zadrug, če to zahtevajo, za proizvajalce tistih količin vina, ki jih proizvedejo in predajo zadruge, članice teh združenj. Te v vsakem primeru obdržijo pravice in zanje veljajo obveznosti, ki jih določajo pravila Skupnosti.

Če namerava združenje na podlagi tega oddelka v določenem vinskem letu izvesti destilacijo v soglasju z zadevnimi vinogradniškimi zadrugami, intervencijsko agencijo o tem pisno obvesti. V takšnih primerih:

(a) zadruge članice ne morejo posamično podpisovati pogodb o destilaciji ali izvajati dostav za zadevno destilacijo,

(b) količine vina, ki jih za destilacijo dostavi tako združenje, se knjižijo zadrugam članicam, v imenu katerih je bila dostava izvedena.

Za namene člena 2 te uredbe, če ena ali več zadrug članic ne izpolnjuje obveznosti iz tega člena, je združenje ne glede na posledice izvzeto iz dostav za zadevno destilacijo, in sicer za vse količine vina, dostavljene v imenu vinogradniških zadrug, ki so storile prekršek.

Države članice, ki izkoristijo možnost iz tega odstavka, o tem obvestijo Komisijo in ji sporočijo, kakšne ukrepe so sprejele v ta namen. Komisija obvesti druge države članice.

▼M17

Člen 42

Odobritev destilarn

1. Države članice odobrijo destilarne, ki za to zaprosijo in ki se nahajajo na njihovem ozemlju.

2. Države članice lahko začasno ali dokončno prekličejo odobritev, če določena destilarna ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe.

3. Države članice sestavijo seznam odobrenih destilarn in ga po elektronski poti pošljejo Komisiji. Prav tako brez odloga sporočijo vsako nadaljno spremembo tega seznama.

Komisija objavi te podatke na svoji spletni strani.

▼B

Člen 43

Alkohol, pridobljen z destilacijo

Na podlagi tega naslova se smejo z destilacijo pridobiti le naslednji proizvodi:

(a) nevtralni alkohol, ki ustreza opredelitvi v Prilogi III k tej uredbi, ali

(b) žganje, destilirano iz vina ali grozdnih tropin, ki ustreza opredelitvam v členu 1(4)(d) ali (f) Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač ( 7 ), ali

(c) destilat ali surovi alkohol z volumenskim deležem alkohola najmanj 52 vol %.

Kadar se pridobi proizvod, opredeljen v točki (c) v prvem pododstavku, se sme uporabiti le pod uradnim nadzorom:

(i) za proizvodnjo alkoholnih pijač,

(ii) za predelavo v enega od proizvodov iz zgornjih točk (a) ali (b), razen žganja, ki se destilira iz grozdnih tropin,

(iii) za proizvodnjo alkohola v industrijske namene.

▼M12

Za namene postopkov destilacije iz tega naslova, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje skladnosti z obveznostjo iz drugega pododstavka.

▼B

Člen 44

Analizna metoda za nevtralni alkohol

V Prilogi V k tej uredbi so določene metode Skupnosti za analizo nevtralnega alkohola, ki je opredeljena v Prilogi IV k tej uredbi.







POGLAVJE I

OBVEZNA DESTILACIJA







Oddelek I:Destilacija stranskih proizvodov pridelave vina

Člen 45

Obveznost dostave stranskih proizvodov za destilacijo

1. Proizvajalci, ki so po členu 27 Uredbe (ES) št. 1493/1999 zavezani k destilaciji, izpolnijo svoje obveznosti tako, da najpozneje 15. julija zadevnega vinskega leta dostavijo za destilacijo:

(a) odobreni destilarni vse svoje tropine in vinsko usedlino,

(b) in če je to potrebno, kakršno koli vino odobreni destilarni ali odobrenemu pridelovalcu vina, alkoholiziranega za destilacijo.

▼M12

Države članice lahko določajo, da mora priti do te dostave pred datumom iz prvega pododstavka.

▼B

Kadar proizvajalci dostavljajo destilarni, katere odobritev je bila preklicana, se dostavljene količine sicer upoštevajo, vendar ne bodo upravičeni do pomoči Skupnosti.

▼M26

Z odstopanjem od prvega pododstavka se za vinska leta 2004/2005, 2005/2006 in 2006/2007 rok, določen v prvem pododstavku, podaljša do 31. avgusta naslednjega vinskega leta.

▼M12 —————

▼B

Člen 46

Zahteve, ki zadevajo stranske proizvode, dostavljene za destilacijo

1. Brez poseganja v člen 27(4) Uredbe (ES) št. 1493/1999 znaša količina alkohola v proizvodih, ki jih za destilacijo dostavijo proizvajalci, ki dostavljajo tropine za pridelavo enocianina, vsaj 5 % količine alkohola, ki ga vsebuje vino; ali vsaj 7 % pri kakovostnem belem vinu pdpo.

2. Za namene določanja količine alkohola, ki ga je treba dostaviti za destilacijo v obliki proizvodov, opredeljenih v členu 48 te uredbe, veljajo za različna vinorodna območja naslednji standardni naravni volumenski deleži alkohola:

(a) 8,5 % za območje B,

(b) 9,0 % za območje C I,

(c) 9,5 % za območje C II,

(d) 10,0 % za območje C III.

3. Da ostanejo stroški destilacije v sprejemljivih mejah, morajo stranski proizvodi pridelave vina pri dostavi v destilarno izpolnjevati naslednje najmanjše povprečne zahteve:

(a) grozdne tropine: (i) na vinorodnem območju B: dva litra čistega alkohola/100 kilogramov, ▼M12 (ii) v vinorodni coni C: dva litra čistega alkohola, z deležem dejanskega ali potencialnega/100 kilogramov, če je dobljen iz sort, navedenih v razvrstitvi sort vinske trte za zadevno upravno enoto kot sorte, ki niso vinske sorte; litri čistega alkohola, z deležem dejanskega ali potencialnega/100 kilogramov, če je dobljen iz sort, navedenih v razvrstitvi sort vinske trte za zadevno upravno enoto zgolj kot vinske sorte; ▼B

(b) vinske usedline: (i) na vinorodnem območju B: tri litre čistega alkohola/100 kilogramov, 45 % vsebnost vlage, (ii) na vinorodnem območju C: štiri litre čistega alkohola/100 kilogramov, 45 % vsebnost vlage.

4. V primeru proizvajalcev, ki industriji za proizvodnjo kisa dostavljajo vino svoje lastne proizvodnje, se količina alkohola, izražena kakor čisti alkohol, ki ga vsebuje dostavljeno vino, odšteje od količine alkohola, izražene kakor čisti alkohol, v vinu, ki ga je treba dostaviti za destilacijo, s čimer je opravljena obveznost iz člena 27(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999.

▼M3

Za proizvajalce, ki dostavljajo vino in stranske proizvode lastne proizvodnje za nadzorovane poskuse, ki jih opravljajo države članice, se uporabljajo določbe iz členov 45, 46 in 47 in osebi, ki je pooblaščena za izvajanje poskusa, se plača pomoč v višini 0,277 EUR/% vol/hl.

▼B

V primeru poskusov država članica ne sme preseči 100 ton tropin in 100 ton vinskih usedlin na poskus.

Člen 47

Odkupna cena

1. Odkupna cena iz člena 27(9) Uredbe (ES) št. 1493/1999 velja za neustekleničeno blago franko destilarna.

2. Destilarne plačajo proizvajalcem odkupno ceno iz odstavka 1, in sicer v treh mesecih od datuma dostave zadevne količine v destilarno.

Razen če proizvajalec temu nasprotuje, lahko destilarne:

(a) plačajo proizvajalcu največ tri mesece po dostavi proizvodov predujem v višini 80 % odkupne cene ali

(b) izplačajo predujem iz točke (a) po dostavi proizvodov in najpozneje en mesec po predložitvi računa, ki ga je treba pripraviti zanje pred 31. avgustom po koncu zadevnega vinskega leta.

Destilarne plačajo proizvajalcem razliko najpozneje do naslednjega 31. oktobra.

▼M12

Člen 48

Pomoč, ki se plača destilarnam

1. Pomoč iz člena 27(11)(a) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se določi na vol. % alkohola ter na hektoliter proizvoda, dobljenega z destilacijo, kot sledi:

(a) za nevtralni alkohol: — dobljen iz tropin: EUR 0,8453, — dobljen iz vina in vinskih droži: EUR 0,4106;

(b) za žganja, destilirana iz tropin in destilate ali surovi alkohol, dobljen iz tropin, ki imajo delež alkohola vsaj 52 vol. %: EUR 0,3985;

(c) za vinska žganja in surovi alkohol, dobljen iz vina in vinskih droži: EUR 0,2777.

Kadar destilarna predloži dokaz, da je bil destilat ali surovi alkohol, dobljen z destilacijo tropin, uporabljen drugače, kot za žganja, destilirana iz tropin, se plača dodatni znesek 0,3139 EUR/vol. %/hl.

2. Pomoč se ne plača za količine vina, dostavljene za destilacijo, ki presegajo obveznost proizvajalca, kot je predvideno s členom 45, za več kot 2 %.

▼B

Člen 49

Izjeme k obveznosti do dostave za destilacijo

1. Obveznosti, določene v členu 27 Uredbe (ES) št. 1493/1999, ne veljajo:

(a) za proizvajalce, ki po členu 50(1) te uredbe pod nadzorom odstranijo stranske proizvode pridelave vina,

(b) za proizvajalce kakovostnega aromatičnega penečega vina ter kakovostnega aromatičnega penečega vina in polpenečega vina, pridelanega na določenih pridelovalnih območjih, ki so takšno vino pripravili iz grozdnega mošta ali delno fermentiranega grozdnega mošta, kupljenega in stabiliziranega za odpravo vinskih usedlin.

▼M12

2. Proizvajalci, ki v zadevnem vinskem letu v svojih prostorih sami ne proizvedejo več kot 25 hektolitrov vina ali mošta, so oproščeni obveznosti, da dostavijo količine.

▼B

3. Za tisti del svoje pridelave vina, ki so ga dejansko dostavili v destilarno za destilacijo na podlagi člena 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, se od proizvajalcev zahteva, da za destilacijo na podlagi člena 27(3) te uredbe dostavijo le stranske proizvode proizvodnje vina.

▼M17

4. Na podlagi člena 27(8) Uredbe (ES) št. 1493/1999 lahko za vse ali del svojih območij države članice predvidijo, da lahko izpustijo obveznost dostave stranskih proizvodov iz odstavkov 3 in 6 omenjenega člena z umikom teh proizvodov pod nadzorom naslednji proizvajalci:

(a) proizvajalci, ki v svojih prostorih proizvedejo do 80 hl;

(b) proizvajalci, ki izvajajo ekološko metodo proizvodnje.

▼B

Člen 50

Umik proizvodov

1. Možnost iz. člena 27(8) Uredbe (ES) št. 1493/1999 lahko izkoristijo samo naslednji proizvajalci:

(a) tisti, ki se nahajajo na pridelovalnih območjih, kjer predstavlja destilacija nesorazmerno omejitev. Seznam zadevnih pridelovalnih območij sestavijo pristojni organi držav članic, ki o tem obvestijo Komisijo;

(b) tisti, ki niso pridelali vina ali na kakorkoli drugače predelali grozdja na zadružnem zemljišču in ki imajo nesorazmerne stroške zaradi majhnega obsega svoje proizvodnje ali posebnih lastnosti pridelave ter lokacije destilarn. Države članice določijo pogoje uporabe in o njih obvestijo Komisijo.

2. Za namene člena 27(7) in (8) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se stranski proizvodi umaknejo nemudoma, najpozneje pa na koncu vinskega leta, v katerem so bili pridobljeni. Umik se skupaj z oceno količin bodisi zabeleži v evidence, ki se vodijo skladno s členom 70 Uredbe (ES) št. 1493/1999, bodisi ga potrdi pristojni organ.

Šteje se, da je bil umik zadevnih vinskih usedlin izveden, ko so bile usedline denaturirane, da jih ne bi bilo mogoče več uporabiti za proizvodnjo vina, in kadar je bila dostava denaturiranih usedlin tretjim strankam zabeležena v evidencah iz prvega pododstavka. Države članice ukrenejo vse potrebno, da zagotovijo preverjanje takšnih transakcij.

Države članice, katerih pridelava vina presega 25 000 hektolitrov na leto, z vzorčenjem preverijo najmanj to, ali je izpolnjena zahteva po povprečnem najnižjem deležu alkohola iz člena 51 in ali so bili vsi stranski proizvodi umaknjeni v določenih rokih.

Člen 51

Zahteve, ki veljajo za umaknjene stranske proizvode

Najnižji čisti volumenski delež alkohola stranskih proizvodov proizvodnje vina, umaknjenih pod nadzorom po členu 27(7) in (8) Uredbe (ES) št. 1493/1999, je:

(a) grozdne tropine: (i) 2,1 litra/100 kilogramov za kakovostno belo vino pdpo, (ii) 3 litri/100 kilogramov v drugih primerih.

(b) vinske usedline: (i) 3,5 litra/100 kilogramov za kakovostno belo vino pdpo, (ii) 5 litrov/100 kilogamov v drugih primerih.







Oddelek II:Destilacija vina iz grozdja za dvojni namen

▼M9

Člen 52

Določanje običajno proizvedene količine

1. Kar zadeva vino, pridobljeno iz grozdja tistih sort, ki so uvrščene tako med vinske sorte kot tudi med sorte za druge namene iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, se celotna običajno proizvedena količina določi za vsako zadevno regijo.

Celotna običajno proizvedena količina zajema:

— proizvode iz grozdja in vina, namenjene za proizvodnjo namiznega vina, in vino, primerno za pridobivanje namiznega vina,

— mošt, namenjen za proizvodnjo zgoščenega mošta in rektificiranega zgoščenega mošta zaradi obogatitve,

— mošt, namenjen za proizvodnjo likerskih vin z označbo porekla,

— proizvode iz grozdja in vina za proizvodnjo žganja, destiliranega iz vina z označbo porekla.

Referenčno obdobje zajema naslednja vinska leta:

— od 1974/75 do 1979/80 v Skupnosti deseterice,

— od 1978/79 do 1983/84 v Španiji in na Portugalskem,

— od 1988/89 do 1993/94 v Avstriji,

▼M16

— 1997/98 do 2002/03 v Češki, na Cipru, Madžarskem, Malti, v Sloveniji in na Slovaškem,

▼M24

— od 1999/2000 do 2004/2005 v Romuniji.

▼M14

Vendar se v primeru vina, pridobljenega iz grozdja tistih sort, ki so uvrščene med vinske sorte kot tudi med sorte za proizvodnjo žganja, destiliranega iz vina z označbo porekla, skupna običajno proizvedena količina v območju v tem referenčnem obdobju zmanjša za količino, ki se je v tem obdobju destilirala, vendar ne za proizvodnjo žganja, destiliranega iz vina z označbo porekla. Poleg tega se skupna običajno proizvedena količina v ►M20 za vinska leta ►M25 2001/2002 do 2007/2008 ◄ ◄ zmanjša za 1,4 milijona hl, če običajno proizvedena količina v območju presega 5 milijonov hl.

▼M9

2. V regijah iz odstavka 1 količine, običajno proizvedene na hektar, določijo zadevne države članice z določitvijo dela vina, pridobljenega iz grozdja tistih sort, ki so uvrščene v isti upravni enoti tako med vinske sorte kot tudi med sorte za druge namene, za isto referenčno obdobje iz odstavka 1.

Države članice so od vinskega leta 1998/1999 za vina, pridobljena iz grozdja tistih sort, ki so uvrščene v isti upravni enoti tako med vinske sorte kot tudi med sorte za proizvodnjo žganja iz vina z označbo porekla, pooblaščene, da lahko dovolijo proizvajalcem, ki so v vinskem letu 1997/98 prejeli premije za trajno opustitev proizvodnje na delu svojih površin, zasajenih z vinsko trto, kakor je predvideno v členu 8 Uredbe (ES) št. 1493/1999, da pet vinskih let po izkrčitvi ohranijo običajno proizvedeno količino na ravni, enaki tisti pred izkrčitvijo.

Člen 53

Določitev količine vina za destilacijo

1. Vsi proizvajalci, za katere velja obveznost destilacije v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999, destilirajo svojo celotno proizvodnjo, namenjeno vinarstvu, razen običajno proizvedene količine, opredeljene v členu 52(2), in količine, namenjene za izvoz iz Skupnosti v zadevnem vinskem letu.

Poleg tega lahko proizvajalci od količine za destilacijo, ki je rezultat tega izračuna, odštejejo količino največ 10 hl.

2. Če je običajno proizvedena količina večja od 5 milijonov hl, celotno količino vina za destilacijo v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 1493/1999 določijo države članice za vsako zadevno regijo. Sestavljena je iz celotne količine, namenjene vinarstvu, z odšteto celotno običajno proizvedeno količino, opredeljeno v členu 52, in količino vina, izvoženega iz Skupnosti v zadevnem vinskem letu.

V teh regijah:

— države članice porazdelijo celotno količino vina za destilacijo v zadevni regiji med posamezne proizvajalce vina v tej regiji v skladu z objektivnimi merili in brez diskriminacije ter o tem obvestijo Komisijo,

— destilacija se odobri samo, če celotna količina, namenjena vinarstvu v regiji v zadevnem vinskem letu, preseže celotno običajno proizvedeno količino v zadevni regiji,

— za vsako vinsko leto je dopustna razlika 200 000 hektolitrov med količino za destilacijo v regiji in vsoto posameznih količin.

Člen 54

Datumi dostave vina za destilacijo

Vino se dostavi odobreni destilarni najpozneje do 15. julija zadevnega vinskega leta.

V primerih iz člena 68 te uredbe se vino dostavi odobrenemu izdelovalcu vina, alkoholiziranega z destilatom, najpozneje do 15. junija zadevnega vinskega leta.

Za odštetje od količine vina za destilacijo mora biti vino izvoženo iz Skupnosti najpozneje do 15. julija zadevnega vinskega leta.

Člen 55

Odkupna cena

1. Destilarne plačajo proizvajalcem za dostavljeno količino v treh mesecih od datuma dostave v destilarno odkupno ceno, določeno v členu 28(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999. Cena velja za neustekleničeno blago franko proizvajalčevi prostori.

2. V primeru vina, pridobljenega iz grozdja tistih sort, ki so uvrščene tako med vinske sorte kot tudi med sorte za proizvodnjo žganj, destiliranih iz vina, lahko države članice v skladu s členom 28(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999, odkupno ceno, ki je plačana proizvajalcem, za katere velja obveznost destilacije, spreminjajo kot funkcijo hektarskega donosa. Določbe, ki jih sprejme država članica, zagotavljajo, da je dejansko plačana povprečna cena za vse destilirano vino 1,34 EUR/vol %/hl.

Člen 56

Pomoč, ki se izplača destilarnam

Pomoč iz člena 28(5)(a) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se določi glede na volumenski delež alkohola na hektoliter proizvoda, pridobljenega z destilacijo:







(a) nevtralni alkohol: 0,7728 EUR, (b) žganje, destilirano iz vina, surovi alkohol in vinski destilat: 0,6401 EUR.

Če se uporabi možnost spreminjanja odkupne cene v skladu s členom 55(2), se pomoč iz prvega odstavka spreminja za enakovreden znesek.

Za alkohol, pridobljen iz vina, dostavljenega za destilacijo, ki za več kakor 2 % presega količino, ki bi jo proizvajalec moral destilirati v skladu s členom 53 te uredbe, se pomoč ne izplača.

Člen 57

Izjeme od prepovedi premikov vina

Skladno z izjemo od člena 28(1) Uredbe (ES) št. 1493/1999 je dopusten premik vina iz tega člena v:

(a) carinski urad za dokončanje carinskih izvoznih formalnosti, nato pa vino zapusti carinsko območje Skupnosti, ali

(b) prostore odobrenega izdelovalca vina, alkoholiziranega z destilatom.

▼B







Oddelek III:Enotne določbe, ki veljajo za Oddelka I in II tega poglavja

Člen 58

Delne dostave

▼M12

Proizvajalci, za katere velja ena od obveznosti iz členov 45 in 54, ki so dostavili vsaj 90 % količine proizvoda, ki so ga dolžni dostaviti, pred 15. julijem vinskega leta, lahko izpolnijo svojo obveznost z dostavo preostale količine do datuma, ki ga določi pristojni državni organ, ki pa ne sme biti po 31. juliju naslednjega vinskega leta.

▼B

V takšnih primerih:

▼M14

(a) se odkupna cena za preostalo količino iz prvega pododstavka in cena za alkohol, pridobljen iz te količine ter dostavljen intervencijski agenciji, zmanjša za 0,6279 EUR/vol. % alkohola in na hektoliter v primeru destilacije iz člena 27 Uredbe (ES) št. 1493/1999 ter za 0,7728 EUR/vol. % alkohola in na hektoliter v primeru destilacije iz člena 28 iste Uredbe,

▼B

(b) se za proizvode destilacije, ki niso dostavljeni intervencijski agenciji, pomoč ne izplača,

▼M14 —————

▼B

(d) časovne roke za destilacijo, za predložitev dokazila o plačilu cene, na katero se nanaša točka (a), in za dostavo alkohola intervencijski agenciji pristojni organ prilagodi ob upoštevanju podaljšanega roka za dostavo.

Člen 59

Dokazilo o dostavi

Kot dokazilo o dostavi izdajo destilarne proizvajalcem pred 31. avgustom naslednjega vinskega leta potrdilo, na katerem so navedeni vsaj vrsta, količina in volumenski delež alkohola dostavljenih proizvodov ter datumi dostave.

Kadar pa proizvajalci dostavijo proizvode, ki jih morajo destilirati, v destilarno, ki se nahaja v drugi državi članici, in ne v tisti, kjer so bili proizvodi pridobljeni, destilarna zaprosi intervencijsko agencijo države članice, kjer poteka destilacija, da z uradnim dokumentom iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1493/1999, ki zajema prevoz proizvodov, potrdi, da je destilarna prevzela zadevne proizvode. V enem mesecu po prejetju proizvodov za destilacijo destilarna proizvajalcu posreduje izvod dospelega potrjenega dokumenta.

▼M26

Z odstopanjem od prvega odstavka se za vinska leta 2004/2005, 2005/2006 in 2006/2007 rok iz