2005O0005 — SL — 01.10.2008 — 003.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (ECB/2005/5) (2005/327/ES) (UL L 109, 29.4.2005, p.81)

spremenjena z:









▼B

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. februarja 2005

o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ

(ECB/2005/5)

(2005/327/ES)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – Ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1 in 5.2, člena 12.1 in člena 14.3 Statuta, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog celovito in zanesljivo statistiko državnih financ (SDF). (2) Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Skupnosti. (3) Člen 5.1 Statuta od Evropske centralne banke (ECB) zahteva, da ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov zbira statistične podatke, potrebne za izpolnjevanje nalog ESCB. Člen 5.2 določa, da NCB opravljajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče. (4) Del informacij, potrebnih za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, zberejo pristojni nacionalni organi, razen NCB. Zato je za izpolnjevanje nekaterih nalog iz te smernice potrebno sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 5.1 Statuta in členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 1 ). (5) Treba je uvesti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi pravočasna SDF, ki zadovoljuje njegove potrebe, ter da je združljiva z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo NCB, ne glede na to, ali statistiko zbirajo NCB ali pristojni nacionalni organi. (6) Zaradi skladnosti naj bi zahteve ESCB na področju SDF v največji možni meri temeljile na statističnih standardih Skupnosti, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti ( 2 ) (v nadaljevanju „ESR 95“). (7) Preglednica 2 („Temeljni agregati države“) programa prenosa podatkov v Prilogi B ESR 95, na voljo dvakrat letno (z zakasnitvijo treh in osmih mesecev po koncu zadnjega zajetega leta), zajema večino osnovnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev za poročanje o prihodkih in izdatkih. Preostale osnovne informacije, potrebne za pripravo skupnih vsot za prihodke in izdatke euroobmočja in Evropske unije (EU), se pretežno nanašajo na transakcije med državami članicami in proračunom EU. (8) Izbrana statistika o prilagoditvi javnega dolga in primanjkljaja-dolga je na voljo dvakrat letno, pred prvim marcem in prvim septembrom, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ( 3 ). Preglednica 6 („Finančni računi po sektorjih (transakcije)“) in preglednica 7 („Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti“) programa prenosa podatkov v Prilogi B ESR 95, vključno s finančnimi računi za sektor država in njegove podsektorje, sta na voljo enkrat letno (z zakasnitvijo devetih mesecev po koncu zadnjega zajetega leta). Vendar pa ti viri ne zadovoljujejo potreb ESCB glede zajetja in rokov poročanja. (9) V zvezi s statistiko o prilagoditvi javnega dolga in primanjkljaja-dolga potrebuje ESCB tudi podatke, ki niso na voljo iz zgoraj opisane statistike, zlasti podatke o razčlenitvah dolga glede na začetno in preostalo dospelost, denominacijo in upnike ter o drugih tokovih, ki povezujejo transakcije po tržni vrednosti, v skladu z ESR 95, in spremembe javnega dolga po nominalni vrednosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93. Zato morajo pristojni nacionalni organi, kljub zgoraj opisanim virom, zbirati dodatne podatke. (10) Zaradi omejitev sistemov zbiranja in virov SDF bo morda lahko potrebna odobritev odstopanj od te smernice. (11) Prenos zaupnih statističnih informacij iz NCB v ECB poteka v obsegu, ki je potreben za opravljanje nalog ESCB. Določbe o zaupnosti so vsebovane v členu 8 Uredbe (ES) št. 2533/98 in v Smernici Evropske centralne banke ECB/1998/NP28 z dne 22. decembra 1998 o skupnih pravilih in minimalnih standardih za zaščito zaupnosti posameznih statističnih podatkov, ki jih zbira Evropska centralna banka ob pomoči nacionalnih centralnih bank ( 4 ). (12) Treba je določiti postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. Pri izvajanju tega postopka se upoštevajo stališča Odbora za statistiko ESCB. NCB lahko predlagajo take tehnične spremembe prilog prek Odbora za statistiko. (13) V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:







Člen 1

Opredelitve

V tej smernici:

1. „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;

2. „euroobmočje“ pomeni ekonomsko ozemlje sodelujočih držav članic in ECB;

3. „dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero“ pomeni dolg v tistih finančnih instrumentih, katerih kuponska plačila niso vnaprej določen odstotek glavnice, temveč so odvisna od druge obrestne mere ali stopnje donosa ali drugega kazalca;

4. „statistika prihodkov in izdatkov“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 1A, preglednici 1B in preglednici 1C Priloge I;

5. „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 2A in preglednici 2B Priloge I;

6. „statistika dolga“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 3A in preglednici 3B Priloge I;

7. „celotni podatkovni niz“ pomeni vse kategorije v „statistiki prihodkov in izdatkov“, „statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga“ in „statistiki dolga“;

8. „ključne kategorije“ in „sekundarne kategorije“ pomenijo kategorije, ki so kot take imenovane v Prilogi I;

9. „delni podatkovni niz“ pomeni vse kategorije ali ključne kategorije v eni od naslednjih statistik: „statistika prihodkov in izdatkov“, „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“ ali „statistika dolga“.

Člen 2

Obveznosti NCB glede statističnega poročanja

1. NCB sporočijo SDF Evropski centralni banki enkrat letno, kakor je opredeljeno v Prilogi I. Podatki morajo biti v skladu z načeli in opredelitvami ESR 95 in Uredbe (ES) št. 3605/93, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II.

▼M2

2. Podatki zajemajo obdobje od leta 1995 do leta, na katerega se nanaša prenos podatkov (leto t-1).

▼B

3. Kadar je obseg spremembe primanjkljaja/presežka zaradi popravkov vsaj 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) ali kadar je obseg spremembe dolga, prihodkov, izdatkov ali nominalnega BDP zaradi popravkov vsaj 0,5 % BDP, se podatkom o primanjkljaju/presežku, dolgu, prihodkih, izdatkih ali nominalnem BDP priložijo razlogi za popravke.

Člen 3

Obveznosti ECB glede statističnega poročanja

1. ECB na podlagi podatkov, ki so jih sporočile NCB, upravlja „bazo podatkov SDF“, ki bo vključevala agregate euroobmočja in EU. ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam.

2. NCB označijo svoje statistične podatke z navedbo, komu se lahko dajo na voljo. ECB pri posredovanju baze podatkov SDF upošteva te označbe.

Člen 4

Roki za poročanje

▼M1

1. NCB sporočijo celotne podatkovne nize dvakrat letno, pred 15. aprilom in pred 15. oktobrom.

▼B

2. Kadar so na voljo nove informacije, NCB na lastno pobudo sporočijo delne podatkovne nize v vmesnem času med obema rokoma, navedenima v odstavku ena. Pri sporočanju delnega podatkovnega niza, ki zajema le ključne kategorije, lahko NCB posredujejo tudi ocene za sekundarne kategorije.

3. ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam najmanj enkrat mesečno, najpozneje naslednji delovni dan ECB po tem, ko ECB dokonča podatke za objavo.

Člen 5

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

1. Kadar so vir nekaterih ali vseh podatkov in informacij, navedenih v členu 2, pristojni nacionalni organi, razen NCB, si NCB prizadevajo vzpostaviti ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za posredovanje podatkov za izpolnjevanje standardov in zahtev ESCB, razen če je isti rezultat že dosežen na podlagi nacionalne zakonodaje.

2. Če v okviru tega sodelovanja ena od NCB ne more izpolniti zahtev, določenih v členih 2 in 4, ker ji pristojni nacionalni organ ni posredoval potrebnih informacij, ECB in NCB z navedenim organom obravnavata vprašanje, kako se informacije lahko dajo na voljo.

Člen 6

Standardi za prenos in kodiranje podatkov

NCB in ECB uporabljajo za prenos in kodiranje podatkov, opisanih v členih 2 in 3, standarde, navedene v Prilogi III. Ta zahteva ne preprečuje uporabe nekaterih drugih načinov prenosa statističnih informacij Evropski centralni banki kot dogovorjene nadomestne rešitve.

Člen 7

Kakovost

1. ECB in NCB spremljajo in spodbujajo kakovost podatkov, ki se poročajo ECB.

2. Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti letne SDF.

3. Poročilo obravnava vsaj zajetje podatkov, stopnjo usklajenosti z ustreznimi opredelitvami ter obseg popravkov.

Člen 8

Odstopanja

1. Svet ECB odobri odstopanja NCB, ki ne morejo izpolniti zahtev, določenih v členih 2 in 4(1). Odobrena odstopanja so navedena v Prilogi IV.

2. NCB, kateri je bilo za določeno obdobje odobreno odstopanje, letno obvešča ECB o ukrepih, potrebnih za polno izpolnjevanje zahtev za poročanje.

3. Svet ECB letno pregleda odstopanja.

Člen 9

Poenostavljeni postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB ima ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko pravico izvesti tehnične spremembe prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati dva dneva po sprejetju.

Člen 11

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na NCB sodelujočih držav članic.

▼M4









PRILOGA I

ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV

Popolni podatkovni niz sestavljajo statistika prihodkov in izdatkov (preglednice 1A, 1B in 1C), statistika prilagoditve primanjkljaja–dolga (preglednici 2A in 2B) ter statistika dolga (preglednici 3A in 3B). Ključne kategorije so označene s krepkim tiskom, medtem ko so ostale kategorije sekundarne. Delni podatkovni nizi zajemajo najmanj ključne kategorije v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja–dolga ali statistiki dolga. Če ni določeno drugače, se kategorije nanašajo na sektor država.

STATISTIKA PRIHODKOV IN IZDATKOV







Preglednica 1A Kategorija Številka in linearno razmerje Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države 2 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države 3 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države 4 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti 5 Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) 6 = 1 + 26 Skupni prihodki 7 = 9 + 31 Skupni izdatki 8 = 21 + 33 Tekoči prihodki 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 Neposredni davki 10 od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe 11 od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva 12 Posredni davki 13 od tega davek na dodano vrednost 14 Socialni prispevki 15 od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev 16 od tega socialni prispevki zaposlenih 17 Drugi tekoči prihodki 18 od tega terjatve iz obresti 19 Prodaje 20 Tekoči izdatki 21 = 22 + 26 + 27 + 29 Tekoči transferji 22 = 23 + 24 + 25 Socialna plačila 23 Obveznosti iz subvencij 24 Druge obveznosti iz tekočih transferjev 25 Obveznosti iz obresti 26 Sredstva za zaposlene 27 od tega plače 28 Vmesna potrošnja 29 Bruto varčevanje 30 = 9 – 21 Kapitalski prihodki 31 od tega davki na kapital 32 Kapitalski izdatki 33 = 34 + 35 + 36 Investicije 34 Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev 35 Obveznosti iz kapitalskih transferjev 36 Pojasnjevalne postavke EDP primanjkljaj (–) ali presežek (+) 37 EDP obveznosti iz obresti 38 Iztržek od prodaje licenc UMTS 39 Dejanski socialni prispevki 40 Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi 41 Bruto domači proizvod 42 Bruto domači proizvod po stalnih cenah 43 Javne investicije po stalnih cenah 44







Preglednica 1B Kategorija Številka in linearno razmerje Plačila držav članic v proračun Evropske unije 1 = 2 + 4 + 5 + 7 Posredni davki, prejeti v proračun EU 2 od tega DDV, prejet v proračun EU 3 Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU 4 Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU 5 od tega četrti lastni vir EU 6 Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU 7 Izdatki EU v državi članici 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU 9 Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi 10 Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam 11 Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi 12 Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam 13 Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –) 14 = 8 – 1 Pojasnjevalna postavka Stroški pobiranja lastnih virov 15







Preglednica 1C Kategorija Številka in linearno razmerje Izdatki za končno potrošnjo 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 Izdatki za individualno potrošnjo 2 Izdatki za kolektivno potrošnjo 3 Sredstva za zaposlene 4 = [1A.27] (1) Vmesna potrošnja 5 = [1A.29] Socialni transferji v naravi, posredovani preko tržnih proizvajalcev 6 Potrošnja stalnega kapitala 7 Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije 8 Neto poslovni presežek 9 Prodaje 10 = [1A.20] Pojasnjevalna postavka Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah 11 (1) [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x.

STATISTIKA PRILAGODITVE PRIMANJKLJAJA-DOLGA







Preglednica 2A Kategorija Številka in linearno razmerje Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 1=[1A.1] Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi 2 = 1 – 3 Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi 3 = 4 – 15 Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 Transakcije z gotovino in vlogami 5 Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji 6 Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti 7 Transakcije s posojili 8 Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom 9 Privatizacije 10 Dokapitalizacije 11 Drugo 12 Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi 13 od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov 14 Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 Transakcije z gotovino in vlogami 16 Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji 17 Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji 18 Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti 19 Transakcije s posojili 20 od tega posojila centralne banke 21 Transakcije z drugimi obveznostmi 22 Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) = potreba države po zadolževanju (general government borrowing requirement) (GGBR) 23 = 16 + 17 + 18 + 20 23 = 25 + 26 + 27 23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti 24 Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti 25 Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice (1) 26 Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice 27 Drugi tokovi 28 = 29 + 32 Učinki vrednotenja na dolg 29 = 30 + 31 Devizni dobički in izgube 30 Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost 31 Druge spremembe obsega dolga 32 Sprememba dolga 33 = 23 + 28 33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 (1) Poročati za leta, preden je država članica postala sodelujoča država članica.







Preglednica 2B Kategorija Številka in linearno razmerje Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane 2 Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane 3 Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane 4 Transakcije s posojili centralne banke 5 Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane 6 Izravnalne transakcije 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Izravnalne transakcije – gotovina in vloge 8 = 2 – [2A.16] Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji 9 = 3 – [2A.17] Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji 10 = 4 – [2A.18] Izravnalne transakcije – posojila 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTIKA DOLGA







Preglednica 3A Kategorija Številka in linearno razmerje Dolg 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 = 7 + 12 = 13 + 14 + 15 = 16 + 17 = 19 + 20 + 22 = 24 + 25 + 26 + 27 Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) 2 Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) 3 Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) 4 Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) 5 Dolg – druga posojila (obveznosti) 6 Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Dolg, ki ga ima centralna banka 8 Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije 9 Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije 10 Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice 11 Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice 12 Dolg, izražen v nacionalni valuti 13 Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice 14 Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice 15 Kratkoročni dolg 16 Dolgoročni dolg 17 od tega s spremenljivo obrestno mero 18 Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta 19 Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let 20 od tega s spremenljivo obrestno mero 21 Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let 22 od tega s spremenljivo obrestno mero 23 Komponenta dolga centralne države 24 = [3B.7] – [3B.15] Komponenta dolga federalne države 25 = [3B.9] – [3B.16] Komponenta dolga lokalne države 26 = [3B.11] – [3B.17] Komponenta dolga skladov socialne varnosti 27 = [3B.13] – [3B.18] Pojasnjevalni postavki Povprečna preostala dospelost dolga 28 Dolg – brezkuponske obveznice 29







Preglednica 3B Kategorija Številka in linearno razmerje Dolg (nekonsolidiran) 1 = 7 + 9 + 11 + 13 Izravnalni elementi 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14 = 15 + 16 + 17 + 18 Izravnalni elementi – gotovina in vloge 3 Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji 4 Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji 5 Izravnalni elementi – posojila 6 Dolg, ki ga izdaja centralna država 7 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 8 Dolg, ki ga izdaja federalna država 9 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 10 Dolg, ki ga izdaja lokalna država 11 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 12 Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva 13 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 14 Pojasnjevalne postavke Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 15 Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 16 Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 17 Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 18









PRILOGA II

METODOLOŠKE OPREDELITVE

1. Metodološka sklicevanja

Kategorije, podrobno navedene v Prilogi I, so večinoma opredeljene s sklicevanjem na Prilogo A k ESR 95 in/ali na Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ( 5 ). Dopolnilne metodološke opredelitve so določene v členu 1 te smernice. Kode sektorjev in podsektorjev so podrobno navedene v preglednici spodaj.







Sektorji in podsektorji v ESR 95 Javni Nacionalni zasebni Pod tujim nadzorom Celotno gospodarstvo S.1 Nefinančne družbe S.11 S.11001 S.11002 S.11003 Finančne družbe S.12 Centralna banka S.121 Druge denarne finančne institucije S.122 S.12201 S.12202 S.12203 Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov S.123 S.12301 S.12302 S.12303 Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti S.124 S.12401 S.12402 S.12403 Zavarovalne družbe in pokojninski skladi S.125 S.12501 S.12502 S.12503 Država S.13 Centralna država S.1311 Federalna država S.1312 Lokalna država S.1313 Skladi socialne varnosti S.1314 Gospodinjstva S.14 Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva S.15 Tujina S.2 EU S.21 Države članice EU S.211 Institucije EU S.212 Tretje države in mednarodne organizacije S.22

2. Opredelitev kategorij ( 6 )

Preglednica 1A

1. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13.

2. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.2] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311.

3. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.3] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312.

4. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.4] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313.

5. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.5] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314.

6. Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.6] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] plus obveznosti iz obresti [1A.26].

7. Skupni prihodki [1A.7] je enako tekoči prihodki [1A.9] plus kapitalski prihodki [1A.31].

8. Skupni izdatki [1A.8] je enako tekoči izdatki [1A.21] plus kapitalski izdatki [1A.33].

9. Tekoči prihodki [1A.9] je enako neposredni davki [1A.10] plus posredni davki [1A.13], plus socialni prispevki [1A.15], plus drugi tekoči prihodki [1A.18], plus prodaje [1A.20].

10. Neposredni davki [1A.10] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13.

11. Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.11], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12.

12. Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.12], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14.

13. Posredni davki [1A.13] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13, plus posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2].

14. Posredni davki, od tega DDV [1A.14], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13 in S.212.

15. Socialni prispevki [1A.15] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13.

16. Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.16], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13.

17. Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.17], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13.

18. Drugi tekoči prihodki [1A.18] je enako dohodek od lastnine (D.4), odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13, minus tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so pozitivni.

19. Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.19], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13.

20. Prodaje [1A.20] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13.

21. Tekoči izdatki [1A.21] je enako tekoči transferji [1A.22] plus obveznosti iz obresti [1A.26] plus sredstva za zaposlene [1A.27] plus vmesna potrošnja [1A.29].

22. Tekoči transferji [1A.22] je enako socialna plačila [1A.23] plus subvencije [1A.24] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25].

23. Socialna plačila [1A.23] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom preko tržnih proizvajalcev (D.6311+D.63121+D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15.

24. Obveznosti iz subvencij [1A.24] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13, plus subvencije, ki se nacionalnim rezidentom plačajo iz proračuna EU [1B.9].

25. Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), drugi davki na proizvodnjo (D.29), dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41), neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, ter raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15, minus tekoči transferji (D.74 in D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.4 in 1B.5], minus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so negativni.

26. Obveznosti iz obresti [1A.26] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

27. Sredstva za zaposlene [1A.27] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13.

28. Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.28], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13.

29. Vmesna potrošnja [1A.29] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13.

30. Bruto varčevanje [1A.30] je enako tekoči prihodki [1A.9] minus tekoči izdatki [1A.21].

31. Kapitalski prihodki [1A.31] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13, minus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12].

32. Kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.32], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

33. Kapitalski izdatki [1A.33] je enako investicije [1A.34] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36].

34. Investicije [1A.34] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13.

35. Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] je enako povečanje zalog (P.52), neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) in neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13.

36. Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev, razen S.13, plus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], minus kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

37. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.37] je enako EDP neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (EDPB.9) v S.13.

38. EDP obveznosti iz obresti [1A.38] je enako EDP obresti (EDPD.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

39. Iztržek od prodaje licenc univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov (UMTS) [1A.39] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone.

40. Dejanski socialni prispevki [1A.40] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13.

41. Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.41], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13.

42. Bruto domači proizvod [1A.42] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po tržnih cenah.

43. Bruto domači proizvod po stalnih cenah [1A.43] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po stalnih cenah.

44. Javne investicije po stalnih cenah [1A.44] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 1B

1. Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

2. Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212.

3. Posredni davki, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212.

4. Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13.

5. Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13.

6. Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako na bruto nacionalnem proizvodu (BNP) temelječi četrti lastni vir (ESR 95 odstavek 4 138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13.

7. Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212.

8. Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13].

9. Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212.

10. Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212.

11. Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

12. Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212.

13. Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

14. Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU.

15. Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU.

Preglednica 1C

1. Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13.

2. Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13.

3. Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13.

4. Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.27].

5. Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.29].

6. Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311+D.63121+D.63131), prikazani med porabami v S.13.

7. Potrošnja stalnega kapitala [1C.7] je enako potrošnja stalnega kapitala (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

8. Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13.

9. Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13.

10. Prodaje [1C.10] je enako [1A.20].

11. Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah [1C.11] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 2A

1. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1].

2. Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3].

3. Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15]

4. Transakcije s finančnimi sredstvi [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5], transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7], transakcije s posojili (F.4) [2A.8], transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] ter transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

5. Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

6. Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji (sredstva) [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

7. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

8. Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

9. Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13.

10. Privatizacija (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95 odstavek 2.26) ( 7 ) nad dolžnikovo enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžnikovo enoto ali z drugo upnikovo enoto.

11. Dokapitalizacija (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžnikovo enoto.

12. Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžnikovo enoto, temveč z drugo upnikovo enoto.

13. Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) in drugih terjatev (F.7), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

14. Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev/obveznosti (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

15. Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16], transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (F.331) [2A.17], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (F.332) [2A.18], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19], transakcije s posojili (F.4) [2A.20] in transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

16. Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

17. Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj (F.331), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

18. Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto (F.332), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

19. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

20. Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

21. Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

22. Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) in drugih obveznosti (F.7), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

23. Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16], vrednostnih papirjih, razen delnicah in izvedenih finančnih instrumentih, [2A.17 in 2A.18] (F.33), in posojilih (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju.

24. Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

25. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

26. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ekujih, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je država članica sprejela euro, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25].

27. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26].

28. Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

29. Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31].

30. Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube iz lastnine (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost.

31. Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2A.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

32. Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene bodisi kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), bodisi kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13.

33. Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1.

Preglednica 2B

1. Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus druge transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6].

2. Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

3. Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

4. Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

5. Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

6. Transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121.

7. Izravnalne transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23].

8. Izravnalne transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16].

9. Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.17].

10. Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.18].

11. Izravnalne transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus transakcije s posojili centralne banke [2A.21].

Preglednica 3A

1. Dolg [3A.1] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 3605/93.

2. Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2).

3. Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj.

4. Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, (AF.33) katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

5. Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121.

6. Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121.

7. Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice [3A.7], je enako dolg, ki ga ima centralna banke [3A.8], dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], in dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice [3A.11].

8. Dolg, ki ga ima centralna banka [3A.8], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121.

9. Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122.

10. Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125.

11. Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice [3A.11], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15.

12. Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice [3A.12], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2.

13. Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

14. Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.14], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.13]), plus dolg, izražen v ekujih ali eurih.

15. Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14].

16. Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je eno leto ali manj.

17. Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je več kakor eno leto.

18. Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva.

19. Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj.

20. Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let.

21. Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva.

22. Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let.

23. Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva.

24. Komponenta dolga centralne države [3A.24] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15].

25. Komponenta dolga federalne države [3A.25] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16].

26. Komponenta dolga lokalne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17].

27. Komponenta dolga socialne varnosti [3A.27] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18].

28. Povprečna preostala dospelost dolga [3A.28] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izraženimi v letih.

29. Dolg – brezkuponske obveznice [3A.29] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji.

Preglednica 3B

1. Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

2. Izravnalni elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

3. Izravnalni elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2).

4. Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj.

5. Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

6. Izravnalni elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4).

7. Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

8. Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

9. Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

10. Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

11. Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

12. Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

13. Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

14. Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

15. Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

16. Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

17. Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

18. Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

▼B









PRILOGA III

STANDARDI ZA PRENOS IN KODIRANJE PODATKOV

Za elektronski prenos statističnih informacij, kakor je opisano v členih 2 in 3, NCB in ECB uporabljajo sistem, ki ga zagotavlja ESCB in temelji na telekomunikacijskem omrežju „ESCB-Net“. Format za sporočila, namenjena za to izmenjavo statističnih informacij, je format „GESMES/TS“. Vsaka časovna vrsta je kodirana z uporabo družine ključev SDF, prikazane spodaj.







SDF družina ključev Število Ime Opis Seznam kod 1 Pogostost Pogostost poročane časovne vrste CL_FREQ 2 Referenčno območje Abecedno-številčna dvomestna ISO koda države, ki poroča, ali agregata CL_AREA_EE 3 Kazalnik prilagoditve Dimenzija označuje, ali so bile za časovno vrsto uporabljene kakršne koli prilagoditve, kot so sezonske prilagoditve in/ali prilagoditve glede delovnih dni CL_ADJUSTMENT 4 Poraba ali sektor upnik/sredstva Sektor, za katerega je kategorija poraba/sprememba sredstev CL_SECTOR_ESA 5 Postavka Kategorija časovne vrste CL_GOVNT_ITEM_ESA 6 Vir ali sektor dolžnik/obveznost Sektor, za katerega je kategorija vir/sprememba obveznosti in neto vrednosti CL_SECTOR_ESA 7 Vrednotenje Uporabljena metoda vrednotenja CL_GOVNT_VALUATION 8 Enota vrste Enota poročane kategorije in druge značilnosti CL_GOVNT_ST_SUFFIX

▼M4 —————