To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega u činka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene 
odgovornosti. Verodostojne razli čice zadevnih aktov, vklju čno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske 
unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu  
►B UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
z dne 1. junija 2017  
o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih 
vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do 
informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 
ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008  
(Besedilo velja za EGP)  
(UL L 175, 7.7.2017, str. 1)  
spremenjena z:  
Uradni list  
št. stran  datum  
►M1 Uredba Komisije (EU) 2017/1154 z dne 7. junija 2017  L 175  708  7.7.2017  
►M2 Uredba Komisije (EU) 2017/1347 z dne 13. julija 2017  L 192  1  24.7.2017  
►M3 Uredba Komisije (EU) 2018/1832 z dne 5. novembra 2018  L 301  1  27.11.2018  
popravljena z:  
►C1 Popravek, UL L 256, 4.10.2017, str. 11 (2017/1154)  
►C2 Popravek, UL L 56, 28.2.2018, str. 66 (2017/1151)  
►C3 Popravek, UL L 263, 16.10.2019, str. 41 (2018/1832)  02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 1
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 2  
UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
z dne 1. junija 2017  
o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in 
Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih 
potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu 
do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah 
Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe 
Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 
ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008  
(Besedilo velja za EGP)  
Člen 1  
Predmet urejanja  
Ta uredba dolo ča ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 715/2007.  
Člen 2  
Opredelitve pojmov  
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
1. „tip vozila glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrže ­
vanju vozila“ pomeni skupino vozil, ki:  
(a) se ne razlikujejo glede na merila, ki sestavljajo „družino inter ­
polacije“, kot je opredeljena v to čki 5.6 Priloge XXI;  
▼M3 
(b) sodijo v eno samo „obmo čje interpolacije CO  2 “ v smislu to čke 
2.3.2 Podpriloge 6 k Prilogi XXI;  
▼B 
(c) se ne razlikujejo glede na kakršne koli zna čilnosti, ki imajo 
pomemben vpliv na emisije iz izpušne cevi, kot so med 
drugim naslednje:  
— tipi in zaporedje naprav za uravnavanje onesnaževanja 
(npr. tristezni katalizator, oksidacijski katalizator, reduk ­
cijski lovilnik NO  x , selektivni redukcijski katalizator, 
redukcijski katalizator NO  x , filter za delce ali kombinacija 
naštetih v eni enoti);  
— vračanje izpušnih plinov v valj (z ali brez, notranje/zuna ­
nje, hlajeno/nehlajeno, nizki/visoki tlak);  
2. „ES-homologacija vozila glede emisij in informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozila“ pomeni ES-homologacijo vozil, ki je del „tipa 
vozila glede emisij in informacij o popravilu in vzdrževanju  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 3  
vozila“ glede na emisije iz izpušne cevi, emisije iz bloka motorja, 
emisije zaradi izhlapevanja, porabo goriva in dostop do informacij 
o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila;  
▼M2 
3. „števec prevožene poti“ pomeni instrument, ki vozniku kaže 
skupno razdaljo, ki jo je vozilo prevozilo od izdelave;  
▼B 
4. „pomo č pri zagonu“ pomeni žarilne sve čke, spremembe krmiljenja 
začetka vbrizgavanja goriva in druge naprave, ki pomagajo pri 
vžigu motorja brez obogatitve zmesi zraka in goriva v motorju;  
5. „delovna prostornina motorja“ pomeni naslednje:  
(a) pri batnih motorjih z linearnim gibanjem batov nazivno gibno 
prostornino motorja;  
(b) pri motorjih z vrtljivimi bati (Wanklovi motorji) dvakratno 
nazivno gibno prostornino motorja;  
▼M3 
6. „sistem z redno regeneracijo“ pomeni napravo za uravnavanje 
emisij izpušnih plinov (npr. katalizator, filter za delce), ki zahteva 
periodično regeneracijo;  
▼B 
7. „originalna nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ 
pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali sestav naprav 
za uravnavanje onesnaževanja, katerih tipi so navedeni v Dodatku 
4 k Prilogi I k tej uredbi, vendar jih nosilec homologacije vozila 
ponuja na trgu kot samostojne tehni čne enote;  
8. „tip naprave za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni katalizatorje 
in filtre za delce, ki se med seboj ne razlikujejo v nobenem od 
naslednjih bistvenih vidikov:  
(a) število podlag, struktura in material;  
(b) vrsta delovanja vsake podlage;  
(c) prostornina, razmerje med čelno površino in dolžino podlage;  
(d) vsebnost kataliti čnega materiala;  
(e) razmerje kataliti čnega materiala;  
(f) gostota celic;  
(g) mere in oblika;  
(h) toplotna zaš čita; 
9. „vozilo z enogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki je zasnovano 
predvsem za eno vrsto goriva;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 4  
10. „vozilo z enogorivnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z 
enogorivnim motorjem, ki za gorivo uporablja predvsem UNP, 
ZP/biometan ali vodik, vendar ima lahko tudi bencinski sistem 
za zasilne primere ali samo za zagon, kadar posoda za bencin 
ne sprejme ve č kot 15 litrov bencina;  
▼M3 
11. „vozilo z dvogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki ima dva 
ločena sistema za shranjevanje goriva in je zasnovano tako, da 
za pogon primarno uporablja samo eno gorivo naenkrat;  
12. „vozilo z dvogorivnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z 
dvogorivnim motorjem, pri čemer dve gorivi, na kateri deluje, 
vključujeta bencin (bencinski na čin) in UNP, ZP/biometan ali 
vodik;  
▼B 
13. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva“ pomeni vozilo z enim 
sistemom za hranjenje goriva, ki lahko za gorivo uporablja 
različne mešanice dveh ali ve č goriv;  
14. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na etanol“ pomeni vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva, ki lahko za gorivo uporablja bencin 
ali mešanico etanola in bencina z do 85 % deležem etanola (E85);  
15. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na biodizel“ pomeni vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva, ki lahko za gorivo uporablja mine ­
ralno dizelsko gorivo ali mešanico mineralnega dizelskega goriva 
in biodizla;  
16. „hibridno elektri čno vozilo (HEV)“ pomeni hibridno vozilo, pri 
katerem je eden od pretvornikov pogonske energije elektri čna 
naprava;  
17. „pravilno vzdrževano in uporabljano“ za preskusno vozilo pomeni, 
da takšno vozilo izpolnjuje merila za sprejetje izbranega vozila, ki 
so določena v oddelku 2 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE (  1 ); 
18. „sistem za uravnavanje emisij“ glede sistema za diagnostiko na 
vozilu pomeni napravo za elektronski nadzor upravljanja motorja 
in druge sestavne dele v sistemu uravnavanja emisij v izpušnih 
plinih ali sistemu izhlapevanja, ki vnašajo informacije v to napravo 
ali jih sprejemajo iz njega;  
19. „indikator za javljanje napak (MI)“ pomeni vidni ali slišni indika ­
tor, ki razlo čno opozori voznika vozila ob napaki na katerem koli 
delu v zvezi z emisijami, ki je povezan s sistemom za diagnostiko 
na vozilu, ali pa je v sistemu za diagnostiko na vozilu samem;  
20. „napaka“ pomeni okvaro z emisijami povezanega dela ali sistema, 
zaradi katere bi emisije presegle mejne vrednosti iz oddelka 2.3 
Priloge XI, ali če sistem za diagnostiko na vozilu ne more izpolniti 
osnovnih zahtev za nadzor, ki so navedene v Prilogi XI;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik št. 83 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ 
ECE) – Enotne dolo čbe za homologacijo vozil v zvezi z emisijami onesna ­ 
ževal glede na zahteve za gorivo [2015/1038] (UL L 172, 3.7.2015, str. 1).
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 5  
21. „sekundarni zrak“ pomeni zrak, ki prihaja v izpušni sistem prek 
črpalke ali sesalnega ventila ali kako druga če in je namenjen 
pospeševanju oksidacije HC in CO v toku izpušnih plinov;  
22. „vozni ciklus“ je pri sistemu za diagnostiko na vozilu sestavljen iz 
zagona motorja, vožnje, pri kateri bi se odkrile morebitne napake, 
in zaustavitve motorja;  
23. „dostop do informacij“ pomeni dosegljivost vseh informacij o 
diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila, ki so potrebne za pregled, diagnozo, servisiranje ali popra ­
vilo vozila;  
24. „pomanjkljivost“ pri vozilih s sistemom za diagnostiko na vozilu 
pomeni, da imata najve č dva posami čna sestavna dela ali sistema, 
ki ju nadzoruje sistem za diagnostiko na vozilu, za časne ali trajne 
delovne zna čilnosti, ki škodljivo vplivajo na sicer u činkovit nadzor 
teh sestavnih delov ali sistemov z diagnostiko na vozilu ali ne 
izpolnjujejo vseh drugih podrobnih zahtev za diagnostiko na 
vozilu;  
25. „dotrajana nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ 
pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja, kot je opredeljeno 
v členu 3(11) Uredbe (ES) št. 715/2007, ki je zaradi starosti ali 
umetnih vplivov toliko dotrajana, da izpolnjuje zahteve iz oddelka 
1 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE;  
26. „informacije o diagnostiki na vozilu“ pomenijo informacije, ki se 
nanašajo na sistem za diagnostiko katerega koli elektronskega 
sistema na vozilu;  
27. „reagent“ pomeni kateri koli izdelek razen goriva, ki je shranjen v 
vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov 
na zahtevo sistema za uravnavanje emisij;  
28. „masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso 
vozila s posodami za gorivo, napolnjenimi do najmanj 90 odsto ­
tkov prostornine, vklju čno z maso voznika, goriva in teko čin ter 
opremljenega s standardno opremo v skladu s specifikacijami 
proizvajalca ter, če so vgrajeni, maso karoserije, kabine, naprave 
za vleko in rezervnimi kolesi ter orodji;  
29. „neuspel vžig motorja“ pomeni odsotnost zgorevanja v posa ­
meznem valju motorja s prisilnim vžigom zaradi izpada iskre, 
premajhnega odmerjanja goriva, prenizke kompresije ali zaradi 
kakšnega drugega razloga;  
30. „sistem ali naprava za hladni zagon“ pomeni sistem, ki za časno 
obogati zmes zraka/goriva v motorju in s tem pripomore k zagonu 
motorja;  
31. „enota za odjem mo či“ pomeni napravo, ki jo poganja motor in ki 
zagotavlja potrebno mo č za pogon pomožne opreme, vgrajene na 
vozilo;  
▼M1 
32. „manjši proizvajalec“ pomeni proizvajalca, katerega letna svetovna 
proizvodnja v letu pred tistim, za katerega je podeljena homolo ­
gacija, ne dosega 10 000 enot in ki:  
(a) ni del skupine povezanih proizvajalcev ali  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 6  
(b) je del skupine povezanih proizvajalcev, katerih letna svetovna 
proizvodnja v letu pred tistim, za katerega je podeljena homo ­
logacija, ne dosega 10 000 enot, ali  
(c) je del skupine povezanih proizvajalcev, vendar upravlja lastne 
proizvodne zmogljivosti in konstrukcijski oddelek;  
32a. „lastna proizvodna zmogljivost“ pomeni obrat, v katerem se vozila 
proizvajajo ali sestavljajo in ki ga proizvajalec uporablja za proiz ­
vodnjo ali sestavljanje novih vozil za navedenega proizvajalca, 
vključno z vozili za izvoz, kjer je to ustrezno;  
32b. „lasten konstrukcijski oddelek“ pomeni obrat, v katerem se 
konstruira in razvije celotno vozilo ter ki ga proizvajalec uporablja 
in nadzoruje;  
32c. „zelo majhen proizvajalec“ pomeni manjšega proizvajalca, kot je 
opredeljen v to čki 32, pri čemer je v letu pred letom podelitve 
homologacije v Skupnosti registriranih manj kot 1 000 njegovih 
vozil;  
▼M2 __________  
▼M3 
33. „vozilo, ki ga poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem“ 
pomeni vozilo, pri katerem so vsi pretvorniki pogonske energije 
motorji z notranjim zgorevanjem;  
▼B 
34. „povsem elektri čno vozilo“ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s 
pogonskim sistemom, ki vklju čuje izklju čno elektri čne naprave 
kot pretvornike pogonske energije in izklju čno sisteme za shranje ­
vanje elektri čne energije s ponovnim polnjenjem kot sisteme za 
shranjevanje pogonske energije;  
35. „gorivna celica“ pomeni pretvornik energije, ki kemi čno energijo 
(vhod) pretvarja v elektri čno energijo (izhod) ali obratno;  
36. „vozilo s pogonom na gorivne celice“ (FCV) pomeni vozilo, 
opremljeno s pogonskim sistemom, ki vklju čuje izklju čno gorivne 
celice in elektri čne naprave kot pretvornike pogonske energije;  
37. „neto mo č“ pomeni mo č, izmerjeno na preskuševalni napravi na 
koncu ročične gredi, ali enakovredno mo č, izmerjeno pri ustrezni 
vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo, preskušeno v skladu s 
Prilogo XX (Merjenje neto mo či in najve čje 30-minutne mo či 
električnega sistema za prenos mo či) ter dolo čeno pri referen čnih 
atmosferskih pogojih;  
▼M3 
38. „nazivna mo č motorja“ (P  rated ) pomeni najve čjo neto mo č motorja 
v kW, izmerjeno v skladu z dolo čbami Priloge XX;  
▼B 
39. „najve čja 30-minutna mo č“ pomeni najve čjo neto mo č elektri­ 
čnega sistema za prenos mo či pri enosmernem toku, kot je dolo ­ 
čeno v odstavku 5.3.2 Pravilnika št. 85 UN/ECE (  1 ); ▼M1 
( 1 ) Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ 
ECE) – Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim izgo ­
revanjem ali elektri čnih sistemov za prenos mo či, ki se uporabljajo za pogon 
motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje neto mo či in najve čje 30- 
minutne mo či električnega sistema za prenos mo či (UL L 323, 7.11.2014, 
str. 52).
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 7  
40. „hladen zagon“ glede razmerja u činkovitosti med uporabo moni ­
torjev OBD pomeni, da je temperatura hladilne teko čine motorja 
ali enakovredna temperatura ob zagonu motorja najve č 35 °C in 
največ 7 °C višja od temperature okolice ( če je na voljo);  
41. „dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo“ pomeni emisije vozila, 
ki nastajajo pri normalni uporabi;  
42. „prenosni sistem za merjenje emisij“ (PEMS) pomeni prenosni 
sistem za merjenje emisij, ki izpolnjuje zahteve, opredeljene v 
Dodatku 1 k Prilogi IIIA;  
43. „osnovna strategija za uravnavanje emisij“ (BES) pomeni strate ­
gijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu vrtilne 
frekvence in bremena motorja med uporabo vozila, razen če se 
aktivira pomožna strategija za uravnavanje emisij;  
44. „pomožna strategija za uravnavanje emisij“ (AES) pomeni strate ­
gijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni 
osnovno strategijo za uravnavanje emisij za poseben namen ter kot 
odziv na poseben niz okoljskih pogojev ali pogojev delovanja, pri 
čemer se lahko izvaja le, dokler obstajajo ti pogoji;  
▼M3 
45. „sistem za shranjevanje goriva“ pomeni naprave, ki omogo čajo 
shranjevanje goriva ter vklju čujejo posodo za gorivo, nastavek 
za polnjenje, pokrov posode za gorivo in črpalko za gorivo, če 
je nameščena v posodo za gorivo ali nanjo;  
46. „faktor prepustnosti“ (PF) pomeni faktor, ki se dolo či na podlagi 
izgub ogljikovodikov v dolo čenem obdobju in se uporablja za 
določitev končnih emisij zaradi izhlapevanja;  
47. „nekovinska enoplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za 
gorivo, narejeno iz ene plasti nekovinskega materiala, vklju čno s 
fluoriranimi/sulfoniranimi materiali;  
48. „večplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno 
iz vsaj dveh razli čnih plasti materialov, od katerih je ena neprepu ­
stna za ogljikovodike;  
▼M2 
49. „kategorija vztrajnosti“ pomeni kategorijo preskusnih mas vozila, 
ki ustreza enakovredni vztrajnosti, kot je dolo čena v tabeli A4a/3 
Priloge 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE, kadar je preskusna masa 
določena tako, da je enaka referen čni masi  
▼B 
Člen 3  
Zahteve za homologacijo 
▼M3 
1. Za pridobitev ES-homologacije glede emisij ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila proizvajalec dokaže, da so vozila 
skladna z zahtevami te uredbe, če se preskusijo v skladu s preskusnimi 
postopki, dolo čenimi v prilogah IIIA do VIII, XI, XIV, XVI, XX, XXI 
in XXII. Proizvajalec zagotovi tudi, da so referen čna goriva skladna s 
specifikacijami iz Priloge IX.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 8  
2. Vozila se preskušajo s preskusi, ki so dolo čeni na sliki I.2.4 v 
Prilogi I.  
3. Manjši proizvajalci lahko zahtevajo dodelitev ES-homologacije za 
vozilo, za katero je homologacijo izdal organ tretje države, na podlagi 
zakonodajnih aktov iz oddelka 2.1 Priloge I, namesto na podlagi zahtev, 
določenih v Prilogah II, V do VIII, XI, XVI in XXI.  
Preskusi emisij za tehni čne preglede, dolo čeni v Prilogi IV, preskusi 
porabe goriva in emisij CO  2 , določeni v Prilogi XXI, in zahteve za 
dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu 
in vzdrževanju vozila, dolo čene v Prilogi XIV, so še vedno potrebni za 
pridobitev ES-homologacije glede na emisije ter informacije o popravilu 
in vzdrževanju vozila na podlagi tega odstavka.  
Homologacijski organ obvesti Komisijo o okoliš činah vsake homologa ­
cije, ki je podeljena v skladu s tem odstavkom.  
4. Posebne zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo in varnost 
elektronskih sistemov so dolo čene v oddelkih 2.2 in 2.3 Priloge I.  
5. Proizvajalec izvede tehni čne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v 
skladu s to uredbo u činkovito omejijo emisije iz izpušne cevi in emisije 
zaradi izhlapevanja v celotni obi čajni življenjski dobi vozila ter pri 
uporabi v normalnih razmerah.  
Ti ukrepi vklju čujejo zagotavljanje varnosti cevi, spojev in priklju čkov, 
ki se uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij, tako da so skladni s 
prvotnim konstrukcijskim namenom.  
6. Proizvajalec zagotovi, da rezultati preskusov emisij ustrezajo 
ustreznim mejnim vrednostim na podlagi predpisanih preskusnih 
pogojev iz te uredbe.  
▼M3 
7. Za preskus tipa 1, ki je dolo čen v Prilogi XXI, se vozila, ki 
uporabljajo UNP ali ZP/biometan, preskušajo s preskusom tipa 1, s 
katerim se ugotavlja, ali obstajajo razlike v sestavi UNP ali ZP/biome ­
tana, kot je dolo čeno v Prilogi 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE za 
emisije onesnaževal, pri čemer se gorivo uporabi za merjenje neto 
moči v skladu s Prilogo XX k tej uredbi.  
Na vozilih, ki jih lahko poganja tako bencin kot tudi UNP ali ZP/bio ­
metan, se preskus opravi z obema vrstama goriva, pri čemer se pri UNP 
ali ZP/biometanu ugotavlja, ali obstajajo razlike v sestavi UNP ali 
ZP/biometana, kot je dolo čeno v Prilogi 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, 
in pri čemer se gorivo uporabi za merjenje neto mo či v skladu s Prilogo 
XX k tej uredbi.  
▼B 
8. Za preskus tipa 2, ki je dolo čen v Dodatku 1 k Prilogi IV, je pri 
normalnem prostem teku najvišja dovoljena vsebnost ogljikovega 
monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. 
Kljub temu pa najvišja vsebnost ogljikovega monoksida ne sme prese ­
gati 0,3 vol. %.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 9  
Pri visokem prostem teku motorja vsebnost ogljikovega monoksida na 
prostornino izpušnih plinov ne sme presegati 0,2 %, pri tem pa je vrtilna 
frekvenca motorja vsaj 2 000 min  -1 in vrednost lambda 1 ± 0,03 ali v 
skladu s tehni čnimi podatki proizvajalca.  
9. Proizvajalec zagotovi, da za preskus tipa 3, ki je dolo čen v Prilogi 
V, prezra čevalni sistem bloka motorja ne dovoljuje emisije nobenega 
plina iz okrova ro čične gredi v ozra čje. 
10. Preskus tipa 6, s katerim se merijo emisije pri nizkih tempera ­
turah in je dolo čen v Prilogi VIII, se ne uporablja za dizelska vozila.  
Kljub temu pa pri vlogi za homologacijo proizvajalci homologacijskemu 
organu predložijo informacije, ki kažejo, da naprava za naknadno obde ­
lavo dušikovih oksidov doseže dovolj visoko temperaturo za u činkovito 
delovanje v 400 sekundah po hladnem zagonu pri –7 °C, kot je opisano 
v preskusu tipa 6.  
Poleg tega proizvajalec predloži homologacijskemu organu informacije 
o strategiji delovanja sistema za vra čanje izpušnih plinov v valj (EGR), 
vključno z informacijami o delovanju pri nizkih temperaturah.  
Te informacije vklju čujejo tudi opis morebitnih u činkov na emisije.  
Homologacijski organ ne podeli homologacije, če so predložene infor ­
macije nezadostne, da bi pokazale, da naprava za naknadno obdelavo 
dejansko doseže dovolj visoko temperaturo za u činkovito delovanje v 
navedenem časovnem obdobju.  
Na zahtevo Komisije homologacijski organ predloži informacije o u čin­
kovitosti naprav za naknadno obdelavo dušikovih oksidov in sistema za 
vračanje izpušnih plinov v valj pri nizkih temperaturah.  
11. Proizvajalec zagotovi, da v celotni obi čajni življenjski dobi 
vozila, ki je homologirano v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007, emisije 
iz vozila, dolo čene v skladu z zahtevami iz Priloge IIIA in oddane med 
preskusom dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, opravljenim v 
skladu z navedeno prilogo, ne presežejo vrednosti iz navedene priloge.  
Homologacija v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 se lahko podeli 
samo, če je vozilo del validirane družine preskusov PEMS v skladu z 
Dodatkom 7 k Prilogi IIIA.  
▼M1 
Zahteve iz Priloge IIIA se ne uporabljajo za homologacije glede na 
emisije, zelo majhnim proizvajalcem podeljene v skladu z Uredbo 
(ES) št. 715/2007.  
▼B 
Člen 4  
Zahteve za homologacijo glede sistema za diagnostiko na vozilu 
(OBD)  
1. Proizvajalec zagotovi, da so vsa vozila opremljena s sistemom za 
diagnostiko na vozilu (OBD).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 10  
2. Sistem za diagnostiko na vozilu je zasnovan, sestavljen in 
nameščen na vozilu tako, da lahko prepoznava vrsto okvare ali napake 
skozi celotno življenjsko dobo vozila.  
3. Sistem za diagnostiko na vozilu je pod pogoji normalne uporabe 
skladen z zahtevami te uredbe.  
4. Pri preskusu z okvarjenim sestavnim delom v skladu z Dodatkom 
1 k Prilogi XI se aktivira indikator za javljanje napak sistema za diagno ­
stiko na vozilu.  
Indikator nepravilnega delovanja sistema za diagnostiko na vozilu se 
lahko pri tem preskusu aktivira tudi, ko ravni emisij padejo pod 
mejne vrednosti sistema za diagnostiko na vozilu, ki so navedene v 
oddelku 2.3 Priloge XI.  
5. Proizvajalec zagotovi, da je sistem za diagnostiko na vozilu v 
skladu z zahtevami za u činkovitost med uporabo, ki so dolo čene v 
oddelku 3 Dodatka 1 k Prilogi XI te uredbe, v vseh razumno predvid ­
ljivih voznih razmerah.  
6. Proizvajalec nacionalnim organom in neodvisnim izvajalcem 
omogoči preprost dostop do podatkov, ki se nanašajo na u činkovitost 
med uporabo in jih sistem za diagnostiko na vozilu shranjuje ter sporo ča 
v skladu z dolo čbami oddelka 7.6 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 
83 UN/ECE, brez kakršnega koli šifriranja.  
▼M3 
Člen 4a  
Zahteve za homologacijo v zvezi z napravami za spremljanje 
porabe goriva in/ali elektri čne energije  
Proizvajalec zagotovi, da so naslednja vozila kategorij M1 in N1 oprem ­
ljena z napravo za dolo čanje in shranjevanje podatkov o koli čini goriva 
in/ali elektri čne energije, porabljene za delovanje vozila, ter dajanje teh 
podatkov na voljo:  
(1) vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in 
hibridna elektri čna vozila brez zunanjega polnjenja (NOVC-HEV), 
ki jih poganja izklju čno mineralno dizelsko gorivo, biodizel, bencin, 
etanol ali kakršna koli kombinacija teh goriv;  
(2) hibridna elektri čna vozila z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV), ki 
jih poganjata elektri čna energija in katero koli gorivo iz to čke 1.  
Naprava za spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne energije izpolnjuje 
zahteve iz Priloge XXII.  
▼B 
Člen 5  
Vloga za podelitev ES-homologacije za vozilo glede emisij in 
dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil  
1. Proizvajalec predloži homologacijskemu organu vlogo za podelitev 
ES-homologacije za vozilo glede emisij in dostopa do informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozil.  
2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, 
ki je dolo čen v Dodatku 3 k Prilogi I.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 11  
3. Poleg tega proizvajalec predloži naslednje informacije:  
(a) pri vozilih, ki so opremljena z motorjem s prisilnim vžigom, izjavo 
proizvajalca o najmanjšem odstotku neuspelih vžigov na skupno 
število vžigov, ki bi bodisi povzro čili, da emisije presežejo vred ­
nosti iz oddelka 2.3 Priloge XI, če bi ta odstotek neuspelih vžigov 
obstajal od za četka preskusa tipa 1, kot je opisano v Prilogi XI k tej 
uredbi, bodisi bi lahko privedli do pregrevanja katalizatorja ali kata ­
lizatorjev izpušnih plinov, preden bi nastala nepopravljiva škoda;  
(b) podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo delovne zna čilnosti 
sistema za diagnostiko na vozilu, vklju čno s seznamom vseh 
pomembnih sestavnih delov sistema za uravnavanje emisij vozila, 
ki jih nadzoruje sistem za diagnostiko na vozilu;  
(c) opis indikatorja za javljanje napak, ki ga uporablja sistem za 
diagnostiko na vozilu, da voznika vozila opozori na prisotnost 
napake;  
(d) izjavo proizvajalca, da je sistem za diagnostiko na vozilu skladen z 
določbami oddelka 3 Dodatka 1 k Prilogi XI, ki se nanašajo na 
učinkovitost med uporabo v vseh razumno predvidljivih voznih 
razmerah;  
(e) načrt, ki opisuje podrobna tehni čna merila in utemeljitve za pove ­ 
čanje števca in imenovalca vsake nadzorne enote in izpolnjuje 
zahteve iz oddelkov 7.2 in 7.3 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika 
št. 83 UN/ECE, kot tudi tehni čna merila za onemogo čenje števcev, 
imenovalcev in splošnega imenovalca pod pogoji iz oddelka 7.7 
Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE;  
(f) opis uvedenih ukrepov za uravnavanje nedovoljenih posegov in 
sprememb na ra čunalniku sistema za uravnavanje emisij ter števca 
prevožene poti, vklju čno z zabeleženimi vrednostmi prevoženih 
kilometrov za namene zahtev iz Prilog XI in XVI;  
(g) če je primerno, podrobnosti o družini vozil, kot so navedene v 
Dodatku 2 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE;  
(h) kadar je to primerno, kopije drugih homologacij z ustreznimi 
podatki za razširitev homologacij in dolo čitev faktorjev poslabšanja.  
4. Za namene to čke (d) odstavka 3 proizvajalec uporabi vzorec proiz ­
vajalčevega potrdila o skladnosti z zahtevami za u činkovitost sistema za 
diagnostiko na vozilu med uporabo, kot je dolo čen v Dodatku 7 k 
Prilogi I.  
5. Za namene to čke (e) odstavka 3 homologacijski organ, ki je 
podelil homologacijo, informacije iz navedene to čke da na voljo homo ­
logacijskim organom ali Komisiji na njihovo zahtevo.  
6. Za namene iz to čk (d) in (e) odstavka 3 homologacijski organi ne 
homologirajo vozila, če so predložene informacije neprimerne za izpol ­
nitev zahtev iz oddelka 3 Dodatka 1 k Prilogi XI.  
Odstavki 7.2, 7.3 in 7.7 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 
UN/ECE se uporabljajo v vseh razumno predvidljivih voznih razmerah.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 12  
Pri oceni izvajanja zahtev, dolo čenih v teh odstavkih, homologacijski 
organi upoštevajo stopnjo tehnološkega razvoja.  
7. Za namene iz to čke (f) odstavka 3 ukrepi, sprejeti za prepre če­
vanje nedovoljenih posegov in sprememb v ra čunalniku sistema za 
uravnavanje emisij, vklju čujejo pripomo ček za posodabljanje s progra ­
mom, ki ga je odobril proizvajalec, ali umerjanje.  
8. Za preskuse, ki so opredeljeni na sliki I.2.4 v Prilogi I, proizva ­
jalec tehni čni službi, ki je pristojna za homologacijske preskuse, pred ­
loži vozilo, reprezentativno za tip, ki se homologira.  
9. Vloga za podelitev homologacije za vozila z enogorivnim motor ­
jem, dvogorivnim motorjem in prilagodljivim tipom goriva izpolnjuje 
dodatne zahteve iz oddelkov 1.1 in 1.2 Priloge I.  
10. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne 
tehnične enote, do katerih pride po homologaciji, homologacije ne 
razveljavijo samodejno, razen če se njihove izvirne zna čilnosti ali 
tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na funkcionalnost 
motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.  
▼M1 
11. Da bi lahko homologacijski organi ob upoštevanju prepovedi 
odklopnih naprav iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007 ocenili 
pravilno uporabo pomožnih strategij za uravnavanje emisij, proizvajalec 
zagotovi tudi razširjen dokumentacijski paket iz Dodatka 3a k Prilogi I 
k tej uredbi.  
▼M3 
Homologacijski organ razširjeni dokumentacijski paket ozna či in datira 
ter ga hrani vsaj deset let po podelitvi homologacije.  
Homologacijski organ na zahtevo proizvajalca izvede predhodno oceno 
pomožne strategije za uravnavanje emisij za nove tipe vozil. V tem 
primeru se homologacijskemu organu ustrezna dokumentacija predloži 
najmanj dva in najve č dvanajst mesecev pred za četkom postopka homo ­
logacije.  
Homologacijski organ predhodno oceno izvede na podlagi razširjenega 
dokumentacijskega paketa, kot je opisan v to čki (b) Dodatka 3a k 
Prilogi I in ki ga predloži proizvajalec. Oceno izvede v skladu z meto ­
dologijo iz Dodatka 3b k Prilogi I. Homologacijski organ lahko v 
izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih uporabi druga čno metodolo ­
gijo. 
Za namene homologacije predhodna ocena pomožne strategije za urav ­
navanje emisij za nove tipe vozil ostane veljavna 18 mesecev. Nave ­
deno obdobje se lahko podaljša za dodatnih 12 mesecev, če proizvajalec 
homologacijskemu organu predloži dokaze, da na trgu niso dostopne 
nobene nove tehnologije, ki bi spremenile predhodno oceno pomožne 
strategije za uravnavanje emisij.  
Skupina strokovnjakov homologacijskih organov (Type-Approval 
Authorities Expert Group – TAAEG) vsako leto pripravi seznam 
pomožnih strategij za uravnavanje emisij, za katere so homologacijski 
organi menili, da so nesprejemljive, Komisija pa ga objavi.  
▼M1 __________  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 13  
12. Proizvajalec homologacijskemu organu, ki je v skladu s to 
uredbo podelil homologacijo glede emisij (v nadaljnjem besedilu: homo ­
logacijski organ, ki je podelil homologacijo), predloži tudi paket za 
preglednost preskušanja, ki vsebuje potrebne informacije, da omogo či 
izvedbo preskušanja v skladu s to čko 5.9 dela B Priloge II.  
▼B 
Člen 6  
Upravne dolo čbe za ES-homologacijo vozila glede emisij in dostopa 
do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil  
1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ 
podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko številko v skladu s 
sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 
2007/46/ES.  
Ne glede na dolo čbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, se del 3 
homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi I k 
tej uredbi.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se na zahtevo proizvajalca vozilo s 
sistemom za diagnostiko na vozilu lahko sprejme v homologacijo glede 
emisij in dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, čeprav 
ima sistem eno ali ve č pomanjkljivosti, zaradi katerih ne izpolnjuje v 
celoti posebnih zahtev iz Priloge XI, pod pogojem, da so izpolnjene 
posebne upravne dolo čbe iz oddelka 3 navedene priloge.  
Homologacijski organ o odlo čitvi za podelitev takšne homologacije 
obvesti vse homologacijske organe v drugih državah članicah v skladu 
z zahtevami iz člena 8 Direktive 2007/46/ES.  
3. Pri podeljevanju ES-homologacije v skladu z dolo čili odstavka 1 
homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki se pripravi 
po vzorcu iz Dodatka 4 k Prilogi I.  
Člen 7  
Spremembe homologacij  
Členi 13, 14 in 16 Direktive 2007/46/ES se uporabljajo za vse spre ­
membe homologacij, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007.  
Na zahtevo proizvajalca se dolo čbe iz oddelka 3 Priloge I uporabljajo 
brez potrebe po dodatnih preskusih samo za vozila istega tipa.  
Člen 8  
Skladnost proizvodnje  
1. V skladu z dolo čbami iz člena 12 Direktive 2007/46/ES se sprej ­
mejo ukrepi za zagotovitev skladnosti proizvodnje.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 14  
Poleg tega se uporabljajo tudi dolo čbe iz oddelka 4 Priloge I k tej 
uredbi in ustrezne statisti čne metode iz Dodatkov 1 in 2 k navedeni 
prilogi.  
2. Skladnost proizvodnje se preveri na osnovi opisa v certifikatu o 
homologaciji, ki je dolo čen v Dodatku 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
Člen 9  
Skladnost vozil med uporabo  
1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti med uporabo za vozila, homo ­
logirana po tej uredbi, se sprejmejo v skladu s Prilogo X k Direktivi 
2007/46/ES in Prilogo II k tej uredbi.  
▼M3 
2. Preverjanja skladnosti v prometu so primerna za potrjevanje, da se 
emisije iz izpušne cevi in emisije zaradi izhlapevanja med obi čajno 
življenjsko dobo vozila pri normalnih pogojih uporabe u činkovito 
omejujejo.  
3. Skladnost v prometu se v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi II 
preverja na ustrezno vzdrževanih in uporabljanih vozilih, ki imajo 
prevoženih vsaj 15 000 km ali so se uporabljala vsaj šest mesecev, 
kar koli od tega se zgodi pozneje, in najve č 100 000 km ali pet let, 
kar koli od tega se zgodi prej. Skladnost v prometu se za emisije zaradi 
izhlapevanja v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi II preverja na ustrezno 
vzdrževanih in uporabljanih vozilih, ki imajo prevoženih vsaj 30 000 km 
ali so se uporabljala vsaj dvanajst mesecev, kar koli od tega se zgodi 
pozneje, in najve č 100 000 km ali pet let, kar koli od tega se zgodi prej.  
Zahteve za preverjanje skladnosti v prometu veljajo do pet let po izdaji 
zadnje izjave o skladnosti ali certifikata o posami čni odobritvi vozila za 
vozila v navedeni skupini za preverjanje skladnosti v prometu.  
4. Preverjanje skladnosti v prometu ni obvezno, če letno število 
prodanih vozil iz skupine za preverjanje skladnosti v prometu v prete ­
klem letu v Uniji znaša manj kot 5 000 vozil. Za takšne skupine proiz ­
vajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o morebitnih garan ­
cijskih zahtevkih in zahtevkih za popravilo, povezanih z emisijami, ter o 
morebitnih napakah na vgrajenih sistemih za diagnostiko na vozilu, kot 
je določeno v točki 4.1 Priloge II. Take skupine vozil za preverjanje 
skladnosti v prometu se lahko kljub temu izberejo za preskušanje v 
skladu s Prilogo II.  
5. Proizvajalec in homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, 
izvedeta preverjanja skladnosti v prometu v skladu s Prilogo II.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 15  
6. Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, se na podlagi 
ocene skladnosti odlo či, ali skupina krši dolo čbe o skladnosti v 
prometu, in v tem primeru odobri na črt popravnih ukrepov, ki ga proiz ­
vajalec predloži v skladu s Prilogo II.  
7. Če je homologacijski organ ugotovil, da skupina za preverjanje 
skladnosti v prometu ni uspešno opravila preverjanja skladnosti v 
prometu, o tem takoj obvesti homologacijski organ, ki je podelil homo ­
logacijo, v skladu s členom 30(3) Direktive 2007/46/ES.  
Po navedenem obvestilu in v skladu z dolo čbami člena 30(6) Direktive 
2007/46/ES homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, proizva ­
jalcu sporo či, da skupina za preverjanje skladnosti v prometu ni uspešno 
opravila preverjanja skladnosti v prometu ter da se bodo upoštevali 
postopki iz to čk 6 in 7 Priloge II.  
Če homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, ugotovi, da s 
homologacijskim organom, ki je ugotovil, da skupina za preverjanje 
skladnosti v prometu ni uspešno opravila preverjanja skladnosti v 
prometu, ni mogo če doseči dogovora, se za čne postopek v skladu s 
členom 30(6) Direktive 2007/46/ES.  
8. Poleg to čk 1 do 7 za vozila, homologirana v skladu z delom B 
Priloge II, velja naslednje:  
(a) pri vozilih, preskušanih v postopku ve čstopenjske homologacije iz 
člena 3(7) Direktive 2007/46/ES, se skladnost v prometu preveri v 
skladu s pravili za ve čstopenjsko homologacijo iz to čke 5.10.6 dela 
B Priloge II k tej uredbi;  
(b) določbe tega člena se ne uporabljajo za neprebojna vozila, pogrebna 
vozila in vozila, dostopna z invalidskim vozi čkom, kakor so opre ­
deljena v to čki 5.2 oziroma 5.5 dela A Priloge II k Direktivi 
2007/46/ES. Pri vseh drugih vozilih za posebne namene, oprede ­
ljenih v to čki 5 dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES, se sklad ­
nost v prometu preveri v skladu s pravili za ve čstopenjsko homo ­
logacijo iz dela B Priloge II k tej uredbi.  
▼B 
Člen 10  
Naprave za uravnavanje onesnaževanja  
1. Proizvajalec zagotovi, da imajo nadomestne naprave za uravna ­
vanje onesnaževanja, namenjene vgradnji v vozila z ES-homologacijo, 
zajeta na podlagi Uredbe (ES) št. 715/2007, ES-homologacijo kot samo ­
stojne tehni čne enote v smislu člena 10(2) Direktive 2007/46/ES, v 
skladu s členom 12, členom 13 in Prilogo XIII k tej uredbi.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 16  
Za namene te uredbe se katalizatorji in filtri za delce obravnavajo kot 
naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
Zahteve se štejejo za izpolnjene, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) izpolnjene so zahteve iz člena 13;  
(b) nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja so bile odobrene 
v skladu s Pravilnikom št. 103 UN/ECE (  1 ), 
V primeru iz tretjega pododstavka se uporablja tudi člen 14.  
2. Za originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, 
ki se uvrš čajo v tip, obravnavan v to čki 2.3 Dopolnila k Dodatku 4 k 
Prilogi I in so namenjene za namestitev na vozilo, na katerega se 
ustrezni dokument o homologaciji nanaša, ni potrebno, da so skladne 
s Prilogo XIII, pod pogojem da izpolnjujejo zahteve iz to čk 2.1 in 2.2. 
navedene Priloge.  
3. Proizvajalec zagotovi, da originalna naprava za uravnavanje ones ­
naževanja nosi identifikacijske oznake.  
4. Identifikacijske oznake iz odstavka 3 sestavljajo naslednji podatki:  
(a) ime ali blagovna znamka proizvajalca vozila ali motorja;  
(b) znamka in številka dela originalne naprave za uravnavanje onesna ­ 
ževanja skladno z informacijami, navedenimi v to čki 3.2.12.2 
Dodatka 3 k Prilogi I.  
Člen 11  
Vloga za podelitev ES-homologacije za tip nadomestne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehni čne enote  
1. Proizvajalec predloži homologacijskemu organu vlogo za podelitev 
ES-homologacije za tip nadomestne naprave za uravnavanje onesnaže ­
vanja kot samostojne tehni čne enote.  
Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je dolo čen v 
Dodatku 1 k Prilogi XIII.  
2. Poleg izpolnitve zahtev, dolo čenih v odstavku 1, proizvajalec 
tehnični službi, ki je pristojna za homologacijski preskus, predloži 
naslednje:  
(a) vozilo ali vozila tipov, homologiranih v skladu s to uredbo, ki imajo 
nameščene nove originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  
(b) en vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  ▼B 
( 1 ) Pravilnik št. 103 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ 
ECE) – Enotni predpisi o homologaciji nadomestnih katalizatorjev za 
motorna vozila (UL L 158, 19.6.2007, str. 106).
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 17  
(c) če gre za nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, ki je 
namenjena namestitvi na vozilo s sistemom za diagnostiko na 
vozilu, dodaten vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje 
onesnaževanja.  
3. Za namene to čke (a) iz odstavka 2 preskusna vozila izbere vložnik 
ob soglasju tehni čne službe.  
Preskusna vozila so skladna z zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4a k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Preskusna vozila izpolnjujejo naslednje zahteve:  
(a) njihov sistem za uravnavanje emisij vozila nima pomanjkljivosti;  
(b) vsak preve č obrabljen ali okvarjen originalni del, ki je povezan z 
emisijami, je popravljen ali zamenjan;  
(c) pred preskusom emisij so vozila pravilno naravnana in nastavljena v 
skladu s specifikacijami proizvajalca.  
4. Za namene to čk (b) in (c) iz odstavka 2 je vzorec jasno in neiz ­
brisno ozna čen z blagovnim imenom ali blagovno znamko vložnika in 
njegovo trgovsko oznako.  
5. Za namene to čke (c) iz odstavka 2 bo vzorec poslabšan, kot je 
določeno v točki 25 člena 2.  
Člen 12  
Upravne dolo čbe za ES-homologacijo nadomestne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehni čne enote  
1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ 
podeli ES-homologacijo za nadomestno napravo za uravnavanje ones ­
naževanja kot samostojno tehni čno enoto in izda homologacijsko 
številko v skladu s sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII 
k Direktivi 2007/46/ES.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nado ­
mestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
Ista homologacijska številka lahko obsega uporabo tega tipa nadomestne 
naprave za uravnavanje onesnaževanja v ve č različnih tipih vozil.  
2. Za namene odstavka 1 homologacijski organ izda certifikat o ES- 
homologaciji, ustvarjen v skladu z vzorcem iz Dodatka 2 k Prilogi XIII.  
3. Če vložnik vloge za homologacijo homologacijskemu organu ali 
tehnični službi lahko dokaže, da je nadomestna naprava za uravnavanje 
onesnaževanja enakega tipa, kot je navedeno v oddelku 2.3 Dopolnila k 
Dodatku 4 k Prilogi I, podelitev homologacije ni odvisna od preverjanja 
skladnosti z zahtevami iz oddelka 4 Priloge XIII.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 18  
Člen 13  
Dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila  
1. Proizvajalci uvedejo potrebne ukrepe in postopke v skladu s 
členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 715/2007 in Prilogo XIV te uredbe, s 
katerimi zagotovijo, da so informacije o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macije o popravilu in vzdrževanju vozila lahko dostopne.  
2. Homologacijski organi podelijo homologacijo šele tedaj, ko proiz ­
vajalec predloži potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu 
ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.  
3. Potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila se šteje kot dokazilo o sklad ­
nosti s členom 6(7) Uredbe (ES) št. 715/2007.  
4. Potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila se sestavi v skladu z vzorcem iz 
Dodatka 1 k Prilogi XIV.  
5. Če informacije o diagnostiki na vozilu ter informacije o popravilu 
in vzdrževanju vozila niso na voljo, ali če niso skladne s členoma 6 in 7 
Uredbe (ES) št. 715/2007 in Prilogo XIV te uredbe ob vložitvi vloge za 
homologacijo, proizvajalec zagotovi te informacije v roku šestih 
mesecev od datuma homologacije.  
6. Obveznost zagotovitve informacij v roku, dolo čenem v odstavku 
5, se uporablja samo, če je vozilo po homologaciji dano v promet.  
Kadar je vozilo dano v promet ve č kot šest mesecev po homologaciji, se 
informacije zagotovijo na dan, ko je vozilo dano v promet.  
7. Homologacijski organ lahko na osnovi potrdila o dostopu do infor ­
macij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozila predvideva, da je proizvajalec uvedel zadovoljive ukrepe in 
postopke glede dostopa do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila, če ni bila podana nobena pritožba 
in če je proizvajalec te informacije zagotovil v roku iz odstavka 5.  
8. Poleg izpolnjevanja zahtev za dostop do informacij o sistemih za 
diagnostiko na vozilu, ki so dolo čene v oddelku 4 Priloge XI, proizva ­
jalec zainteresiranim strankam zagotovi naslednje informacije:  
(a) pomembne informacije, ki omogo čajo razvoj nadomestnih sestavnih 
delov, nujno potrebnih za pravilno delovanje sistema za diagnostiko 
na vozilu;  
(b) informacije, ki omogo čajo razvoj generi čnih diagnosti čnih orodij.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 19  
Za namene to čke (a) razvoj nadomestnih sestavnih delov ni omejen z: 
nerazpoložljivostjo ustreznih informacij, tehni čnimi zahtevami, ki se 
nanašajo na strategije za javljanje napak, če so presežene mejne vred ­
nosti sistema za diagnostiko na vozilu ali če sistem za diagnostiko na 
vozilu ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor diagnostike na 
vozilu iz te uredbe; posebnimi spremembami pri obravnavi informacij 
diagnostike na vozilu glede razli čne obravnave pogona vozila na bencin 
ali plin; homologacijo vozil s pogonom na plin, ki imajo omejeno 
število manjših pomanjkljivosti.  
Za namene to čke (b), kadar proizvajalci v franšiznih omrežjih upora ­
bljajo diagnosti čna in preskusna orodja v skladu s standardom ISO 
22900 Modular vehicle Communication Interface – MVCI (modularni 
komunikacijski vmesnik za vozila) in standardom ISO 22901 Open 
Diagnostic Data Exchange – ODX (odprta izmenjava diagnosti čnih 
podatkov) so datoteke ODX dostopne neodvisnim izvajalcem na 
spletnem mestu proizvajalca.  
9. Forum o dostopu do informacij o vozilih (v nadaljevanju: Forum).  
Forum preu či, ali dostop do informacij vpliva na napredek pri zmanj ­ 
ševanju kraj avtomobilov, in pripravi priporo čila za izboljšanje zahtev v 
zvezi z dostopom do informacij. Forum zlasti svetuje Komisiji o uvedbi 
postopka za odobritve in pooblastitve neodvisnih izvajalcev, s katerim 
jim akreditirane organizacije zagotovijo dostop do informacij o varnosti 
vozil.  
Komisija se lahko odlo či, da razprave in odkritja Foruma ohrani kot 
zaupne.  
Člen 14  
Izpolnjevanje obveznosti glede dostopa do informacij o diagnostiki 
na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila  
1. Homologacijski organ lahko kadar koli na osnovi lastne pobude, 
pritožbe ali ocene tehni čne službe preveri, ali proizvajalec izpolnjuje 
določbe Uredbe (ES) št. 715/2007 in te uredbe ter pogoje iz potrdila 
o dostopu do informacij o sistemu za diagnostiko na vozilu ter infor ­
macij o popravilu in vzdrževanju vozila.  
2. Če homologacijski organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje 
svojih obveznosti glede dostopa do informacij o diagnostiki na vozilu 
ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, homologacijski organ, 
ki je podelil ustrezno homologacijo, sprejme vse ustrezne ukrepe za 
izboljšanje stanja.  
3. Ukrepi iz odstavka 2 lahko vklju čujejo preklic ali za časni preklic 
homologacije, globo ali druge ukrepe, ki se sprejmejo v skladu s členom 
13 Uredbe (ES) št. 715/2007.  
4. Homologacijski organ izvede presojo, s katero preveri, ali proiz ­
vajalec izpolnjuje svoje obveznosti glede dostopa do informacij o 
diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, 
če neodvisni izvajalec ali poslovno združenje, ki zastopa neodvisne 
izvajalce, vloži pritožbo pri homologacijskem organu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 20  
5. Pri izvajanju presoje lahko homologacijski organ zaprosi tehni čno 
službo ali katerega koli drugega neodvisnega strokovnjaka, da preveri, 
ali so te obveznosti izpolnjene.  
Člen 15  
Prehodne dolo čbe 
1. Proizvajalci lahko zahtevajo podelitev homologacije v skladu s to 
uredbo do 31. avgusta 2017 za vozila kategorij M1 in M2 ter kategorije 
N1 razreda I in do 31. avgusta 2018 za vozila kategorije N1 razredov II 
in III ter kategorije N2. Če takšna zahteva ni podana, se uporablja 
Uredba (ES) št. 692/2008.  
▼M2 
2. Iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, nacionalni 
organi od 1. septembra 2017 za vozila kategorij M1, M2 in kategorije 
N1 razreda I ter od 1. septembra 2018 za vozila kategorije N1 razredov 
II in III ter kategorije N2 zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacio ­
nalne homologacije za nove tipe vozil, ki niso skladna s to uredbo.  
▼M3 
Nacionalni organi iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, 
od 1. septembra 2019 zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacio ­
nalne homologacije za nove tipe vozil, ki niso v skladu s Prilogo VI. 
Do 31. avgusta 2019 se lahko na zahtevo proizvajalca za namene 
homologacije v skladu s to uredbo še naprej uporablja preskusni 
postopek za emisije zaradi izhlapevanja iz Priloge 7 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE ali preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja iz 
Priloge VI k Uredbi (ES) št. 692/2008.  
▼M2 
3. Iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, nacionalni 
organi od 1. septembra 2018 za vozila kategorij M1, M2 in kategorije 
N1 razreda I ter od 1. septembra 2019 za vozila kategorije N1 razredov 
II in III ter kategorije N2 obravnavajo izjave o skladnosti za nova 
vozila, ki niso skladna s to uredbo, kot neveljavne za namen člena 26 
Direktive 2007/46/ES in prepovedo registracijo takšnih vozil, njihovo 
prodajo ali dajanje v promet.  
Za nova vozila, registrirana pred 1. septembrom 2019, se lahko na 
zahtevo proizvajalca namesto postopka iz Priloge VI k tej uredbi za 
določitev emisij iz vozila zaradi izhlapevanja uporabi preskusni 
postopek za emisije zaradi izhlapevanja iz Priloge 7 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE.  
▼M3 
Nacionalni organi od 1. septembra 2019 prepovejo registracijo, prodajo 
ali dajanje v promet novih vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Priloge VI 
k tej uredbi, razen za vozila, ki jim je bila podeljena homologacija glede 
emisij zaradi izhlapevanja po postopku iz Priloge VI Uredbe (ES) 
št. 692/2008.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 21  
4. Do treh let po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) št. 
715/2007 v primeru novih tipov vozil in štirih let po datumih, dolo čenih 
v členu 10(5) navedene uredbe v primeru novih vozil, se uporabljajo 
naslednje dolo čbe: 
▼M1 
(a) razen zahtev za število delcev (PN) se zahteve iz to čke 2.1 Priloge 
IIIA ne uporabljajo;  
▼B 
(b) zahteve iz Priloge IIIA, razen zahteve iz to čke 2.1, vklju čno z 
zahtevami glede izvajanja preskusov RDE in podatkov, ki se jih 
zabeleži in da na voljo, se uporabljajo samo za nove homologacije, 
podeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 od 27. julija 2017;  
(c) zahteve iz Priloge IIIA se ne uporabljajo za homologacije, podeljene 
proizvajalcem malih serij.  
▼M3 __________  
▼M1 
Če je bilo vozilo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 715/2007 in 
izvedbeno zakonodajo homologirano pred 1. septembrom 2017 za kate ­
gorijo vozil M in kategorijo vozil N1 razreda I ali pred 1. septembrom 
2018 za kategorijo vozil N1 razredov II in III ter kategorijo vozil N2, se 
to vozilo za namene prvega pododstavka ne šteje za nov tip vozila. 
Enako velja tudi, če se iz izvirnega tipa ustvarijo novi tipi izklju čno 
zaradi uporabe opredelitve novega tipa v členu 2(1) te uredbe. V teh 
primerih se uporaba tega pododstavka omeni v oddelku II.5 „Pripombe“ 
certifikata o ES-homologaciji iz Dodatka 4 k Prilogi I k Uredbi (EU) 
2017/1151, vklju čno s sklicem na prejšnjo homologacijo.  
▼B 
5. Osem let po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) št. 
715/2007:  
▼M2 
(a) homologacijski organ za namene predložitve poškodovanih ali 
pokvarjenih sestavnih delov za simuliranje okvar za ocenjevanje 
izpolnjevanja zahtev iz Priloge XI k tej uredbi prizna preskuse 
tipa 1/I, izvedene v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 692/2008 
v treh letih po datumih iz člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007;  
▼M3 
(b) kar zadeva vozila iz skupine interpolacij WLTP, ki izpolnjujejo 
pravila o razširitvi iz to čke 3.1.4 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 692/2008, homologacijski organ sprejme postopke, izvedene v 
skladu z oddelkom 3.13 Priloge III k Uredbi (ES) št. 692/2008 v 
treh letih po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) 
št. 715/2007, za namene izpolnjevanja zahtev iz Dodatka 1 k 
Podprilogi 6 k Prilogi XXI k tej uredbi;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 22  
(c) če je bil prvi preskus tipa 1/I izveden in zaklju čen v skladu s 
Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 692/2008 v treh letih po datumih iz 
člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007, homologacijski organi 
priznajo prikaze trajnosti kot enakovredne za namene izpolnjevanja 
zahtev iz Priloge VII k tej uredbi.  
▼M3 
Za namene te to čke se možnost uporabe rezultatov preskusov iz 
postopkov, izvedenih in zaklju čenih v skladu z Uredbo (ES) 
št. 692/2008, uporablja samo za tista vozila v skupini interpolacij 
WLTP, ki so v skladu s pravili o razširitvi iz to čke 3.3.1 Priloge I k 
Uredbi (ES) št. 692/2008.  
▼B 
6. Za zagotavljanje pravi čne obravnave predhodnih homologacij 
Komisija pregleda posledice poglavja V Direktive 2007/46/ES za 
namene te uredbe.  
▼M1 
7. Zahteve iz to čke 2.1 Priloge IIIA se pet let in štiri mesece po 
datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 ne uporabljajo 
za homologacije za emisije, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 
podelijo manjšim proizvajalcem, kot so opredeljeni v členu 2(32). 
Vendar manjši proizvajalci v obdobju, ki se za čne tri leta po datumih 
iz člena 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007 in kon ča pet let in štiri mesece 
po teh datumih, ter v obdobju, ki se za čne štiri leta po datumih iz člena 
10(5) navedene uredbe in kon ča pet let in štiri mesece po teh datumih, 
spremljajo in sporo čajo ravni dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo 
z njihovimi vozili.  
▼M3 
8. Del B Priloge II se uporablja za vozila kategorij M1, M2 in 
kategorije N1 razreda I na podlagi tipov, homologiranih po 1. januarju 
2019, ter za vozila kategorije N1 razredov II in III ter kategorije N2 na 
podlagi tipov, homologiranih po 1. septembru 2019. Uporablja se tudi 
za vsa vozila kategorij M1, M2 in kategorije N1 razreda I, registrirana 
od 1. septembra 2019, ter za vsa vozila kategorije N1 razredov II in III 
ter kategorije N2, registrirana od 1. septembra 2020. V vseh drugih 
primerih se uporablja del A Priloge II.  
9. Nacionalni organi od 1. januarja 2020 za vozila kategorij M1 in 
N1 razreda I iz člena 4a ter od 1. januarja 2021 za vozila kategorije N1 
razredov II in III iz člena 4a zavrnejo podelitev ES-homologacije ali 
nacionalne homologacije za nove tipe vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev iz 
člena 4a, iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva.  
Nacionalni organi od 1. januarja 2021 za vozila kategorij M1 in N1 
razreda I iz člena 4a ter od 1. januarja 2022 za vozila kategorije N1 
razredov II in III iz člena 4a prepovejo registracijo in prodajo novih 
vozil, ki niso v skladu z navedenim členom, ali njihovo dajanje v 
promet.  ▼M2
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 23  
10. Nacionalni organi od 1. septembra 2019 prepovejo registracijo, 
prodajo ali dajanje v promet novih vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev iz 
Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES, kakor je bila spremenjena z Uredbo 
Komisije (EU) 2018/1832 (  1 ). 
Za vsa vozila, registrirana med 1. januarjem in 31. avgustom 2019 na 
podlagi novih homologacij, podeljenih v istem obdobju, in če informa ­
cije iz Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES, kakor je bila spremenjena z 
Uredbo (EU) 2018/1832, še niso vklju čene v izjavo o skladnosti, proiz ­
vajalec za namene preskušanja v skladu s Prilogo II brezpla čno predloži 
te informacije v petih delovnih dneh po prejemu zahteve akreditiranega 
laboratorija ali tehni čne službe.  
11. Zahteve iz člena 4a se ne uporabljajo za homologacije, podeljene 
manjšim proizvajalcem.  
▼B 
Člen 16  
Spremembe Direktive 2007/46/ES  
Direktiva 2007/46/ES se spremeni v skladu s Prilogo XVIII k tej uredbi.  
Člen 17  
Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008  
Uredba (ES) št. 692/2008 se spremeni:  
(1) V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:  
„1 Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ 
podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko številko v skladu s 
sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 
2007/46/ES.  
Ne glede na dolo čbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, se del 3 
homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 k Prilogi I k 
tej uredbi.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu 
vozila.  
Šteje se, da so zahteve iz Uredbe (ES) št. 715/2007 izpolnjene, če 
so izpolnjeni naslednji pogoji:  ▼M3 
( 1 ) Uredba Komisije (EU) 2018/1832 z dne 5. novembra 2018 o spremembi 
Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije 
(ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 zaradi izboljšanja 
preskusov in postopkov za homologacijo emisij iz lahkih potniških in gospo ­
darskih vozil, vklju čno s tistimi za skladnost v prometu in dejanske emisije, 
ki nastajajo med vožnjo, ter zaradi uvedbe naprav za spremljanje porabe 
goriva in elektri čne energije (UL L 301, 27.11.2018, str. 1).
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 24  
(a) izpolnjene so zahteve iz člena 3(10) te uredbe;  
(b) izpolnjene so zahteve iz člena 13 te uredbe;  
(c) vozilo je homologirano v skladu s Pravilniki UN/ECE št. 83, 
spremembe 07; št. 85 in njegovimi dopolnili, št. 101, revizijo 3 
(ki jo sestavljajo spremembe 01 in njihova dopolnila) in v 
primeru vozil z motorjem s kompresijskim vžigom v skladu s 
pravilnikom št. 24, del III, spremembe 03;  
(d) izpolnjene so zahteve iz člena 5(11) in (12) te uredbe.“  
(2) doda se naslednji člen 16a:  
„Člen 16a  
Prehodne dolo čbe 
Od 1. septembra 2017 za kategorije vozil M1, M2 in kategorijo N1 
razreda I ter od 1. septembra 2018 za kategorijo vozil N1 razredov 
II in III ter kategorijo N2 se ta uredba uporablja samo za namene 
ocenjevanja naslednjih zahtev za vozila, homologirana v skladu s to 
uredbo pred navedenima datumoma:  
(a) skladnost proizvodnje v skladu s členom 8;  
(b) skladnost med uporabo v skladu s členom 9;  
(c) dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila v skladu s členom 13.  
Ta uredba se uporablja tudi za namene postopka korelacije, dolo ­ 
čenega v Izvedbenih uredbah 2017/1152 (*) in 2017/1153 (**)  
___________  
(*) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1152 z dne 2. junija 
2017 o opredelitvi metodologije za dolo čitev korelacijskih 
parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem 
preskusnem postopku v zvezi z lahkimi gospodarskimi vozili, 
in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 293/2012 (glej str. 
644 tega Uradnega lista).  
(**) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 z dne 2. junija 
2017 o opredelitvi metodologije za dolo čitev korelacijskih 
parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem 
preskusnem postopku, in spremembi Uredbe (EU) št. 
1014/2010 (glej str. 679 tega Uradnega lista).“  
(3) Priloga I je spremenjena v skladu s Prilogo XVII k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 25  
Člen 18  
Spremembe Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012  ( 1 ) 
V Uredbi (EU) št. 1230/2012 se člen 2(5) zamenja z naslednjim:  
„(5) ‚masa dodatne opreme‘ pomeni najve čjo maso kombinacije 
dodatne opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg standardne 
opreme v skladu s specifikacijami proizvajalca;“  
▼M3 __________  
▼B 
Člen 19  
Razveljavitev  
Uredba (ES) št. 692/2008 se razveljavi s 1. januarjem 2022.  
Člen 20  
Začetek veljavnosti in uporaba  
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v  Uradnem listu 
Evropske unije.  
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh 
državah članicah.  ▼B 
( 1 ) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju 
Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za 
homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o 
spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 
21.12.2012, str. 31).
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 26  
SEZNAM PRILOG  
PRILOGA I Upravne dolo čbe za ES-homologacijo  
Dodatek 1 Potrditev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 – 
statistična metoda  
Dodatek 2 Izra čuni za potrditev skladnosti proizvodnje za EV  
Dodatek 3 Vzorec opisnega lista  
Dodatek 3a Razširjeni dokumentacijski paket  
Dodatek 3b Metodologija za oceno pomožnih strategij za uravna ­ 
vanje emisij  
Dodatek 4 Vzorec certifikata o ES-homologaciji  
Dodatek 5 Informacije o sistemu za diagnostiko na vozilu  
Dodatek 6 Sistem števil čenja certifikatov o ES-homologaciji  
Dodatek 7 Potrdilo proizvajalca o skladnosti z zahtevami za u čin­ 
kovitost sistema za diagnostiko na vozilu med uporabo  
Dodatek 8a Poro čila o preskusih  
Dodatek 8b Poro čilo o preskusu cestne obremenitve  
Dodatek 8c Predloga preskusnega obrazca  
Dodatek 8d Poro čilo o preskusu emisij zaradi izhlapevanja  
PRILOGA II Skladnost vozil v prometu  
Dodatek 1 Preverjanje skladnosti vozil v prometu  
Dodatek 2 Statisti čni postopek za preskušanje skladnosti v 
prometu za emisije iz izpušne cevi  
Dodatek 3 Odgovornosti za skladnost vozil v prometu  
PRILOGA IIIA Dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE)  
Dodatek 1 Preskusni postopek za preskušanje emisij iz vozil s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij (PEMS)  
Dodatek 2 Specifikacije in umerjanje sestavnih delov prenosnega 
sistema za merjenje emisij in signalov  
Dodatek 3 Validacija prenosnega sistema za merjenje emisij in 
nesledljivega masnega pretoka izpušnih plinov  
Dodatek 4 Dolo čanje emisij  
Dodatek 5 Preverjanje splošne dinamike vožnje z metodo okna 
drsečega povpre čenja 
Dodatek 6 Izra čun končnih rezultatov emisij rde  
Dodatek 7 Izbira vozil za preskušanje PEMS pri prvotni homolo ­ 
gaciji  
Dodatek 7a Preverjanje dinamike vožnje  
Dodatek 7b Postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega pove čanja 
nadmorske višine vožnje PEMS  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 27  
Dodatek 8 Zahteve za izmenjavo podatkov in poro čanje 
Dodatek 9 Proizvajal čeva izjava o skladnosti 
Proizvajal čeva izjava o skladnosti z zahtevami za 
dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo  
PRILOGA IV Podatki o emisijah, ki so potrebni pri homologaciji 
zaradi tehni čnega pregleda  
Dodatek 1 Merjenje emisij ogljikovega monoksida pri prostem 
teku motorja (preskus tipa 2)  
Dodatek 2 Merjenje motnosti dima  
PRILOGA V Preverjanje emisij plinov iz okrova ro čične gredi (pre ­ 
skus tipa 3)  
PRILOGA VI Dolo čitev emisij zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4)  
Dodatek 1 Postopki in pogoji preskusa tipa 4  
PRILOGA VII Preverjanje vzdržljivosti naprav proti onesnaževanju 
(preskus tipa 5)  
Dodatek 1 Standardni ciklus na preskuševalni napravi (SBC)  
Dodatek 2 Standardni ciklus na preskuševalni napravi za dizelske 
motorje (SDBC)  
Dodatek 3 Standardni cestni ciklus (SRC)  
PRILOGA VIII Preverjanje povpre čnih izpušnih emisij pri nizki tempe ­ 
raturi okolice (preskus tipa 6)  
PRILOGA IX Specifikacije referen čnih goriv  
PRILOGA X Rezervirano  
PRILOGA XI Diagnostika na vozilu (OBD) za motorna vozila  
Dodatek 1 Funkcionalni vidiki sistemov za diagnostiko na vozilu 
(OBD)  
Dodatek 2 Osnovne zna čilnosti skupine vozil  
PRILOGA XII Homologacija vozil z ekološkimi inovacijami ter dolo ­ 
čanje emisij co  2 in porabe goriva pri vozilih v 
postopku ve čstopenjske homologacije ali postopku 
posamične odobritve vozila  
PRILOGA XIII ES-homologacija nadomestnih naprav za uravnavanje 
onesnaževanja kot samostojnih tehni čnih enot  
Dodatek 1 Vzorec opisnega lista  
Dodatek 2 Vzorec certifikata o ES-homologaciji  
Dodatek 3 Vzorec oznake ES-homologacije  
PRILOGA XIV Dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter infor ­ 
macij o popravilu in vzdrževanju vozila  
Dodatek 1 Potrdilo o skladnosti  
PRILOGA XV Rezervirano  
PRILOGA XVI Zahteve za vozila, ki uporabljajo reagent v sistemih za 
naknadno obdelavo izpušnih plinov  
PRILOGA XVII Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008  
PRILOGA XVIII Spremembe Direktive 2007/46/ES  
PRILOGA XIX Spremembe Uredbe (EU) št. 1230/2012  
PRILOGA XX Merjenje neto mo či motorja  
PRILOGA XXI Preskusni postopki za emisije tipa 1  
PRILOGA XXII Naprave za spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne 
energije na vozilu  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 28  
PRILOGA I  
UPRAVNE DOLO ČBE ZA ES-HOMOLOGACIJO  
1. DODATNE ZAHTEVE ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE  
1.1 Dodatne zahteve za vozila z enogorivnim plinskim motorjem in 
vozila z dvogorivnim plinskim motorjem  
1.1.1 Dodatne zahteve za podelitev homologacije za vozila z enogorivnim 
plinskim motorjem in dvogorivnim plinskim motorjem so dolo čene v 
oddelkih 1, 2 in 3 in Dodatkih 1 in 2 k Prilogi 12 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE z izjemami, navedenimi v nadaljevanju.  
1.1.2 Sklicevanje v odstavkih 3.1.2 in 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE na referen čna goriva iz Priloge 10a se razume kot sklicevanje 
na ustrezne specifikacije referen čnih goriv v oddelku A Priloge IX k tej 
uredbi.  
▼M3 
1.1.3 Pri UNP ali ZP se uporabi gorivo, ki ga izbere proizvajalec za merjenje 
neto moči v skladu s Prilogo XX k tej uredbi. Izbrano gorivo se navede 
v opisnem listu, kot je dolo čeno v Dodatku 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
▼B 
1.2 Dodatne zahteve za vozila s prilagodljivim tipom goriva  
Dodatne zahteve za podelitev homologacije za vozila s prilagodljivim 
tipom goriva so dolo čene v odstavku 4.9 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
2. DODATNE TEHNI ČNE ZAHTEVE IN PRESKUSI  
2.1 Proizvajalci majhnih serij  
2.1.1 Seznam zakonodajnih aktov iz člena 3(3):  
Zakonodajni akt  Zahteve  
California Code of Regulations, 
naslov 13, oddelka 1961(a) in 
1961(b)1(C)(1) za vozila iz 
modelnih let od vklju čno 2001 
ter 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
in 1975, ki jih je objavila založba 
Barclay's Publishing  Homologacija se podeli na 
podlagi predpisa California 
Code of Regulations, ki se 
uporablja za najnovejše modele 
lahkih vozil.  
2.2 Dovodne odprtine posod za gorivo  
2.2.1 Zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo so enake dolo čenim v 
odstavkih 5.4.1 in 5.4.2 Priloge XXI in to čki 2.2.2.  
2.2.2 Izvedejo se ukrepi, s katerimi se prepre čijo čezmerne emisije zaradi 
izhlapevanja in prekomerno razlitje goriva zaradi manjkajo čega pokrova 
na posodi za gorivo. To je mogo če doseči na enega od naslednjih 
načinov:  
(a) s pokrovom posode za gorivo, ki ga ni mogo če odstraniti in ki se 
samodejno odpira in zapira;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 29  
(b) z zasnovo, ki prepre čuje čezmerne emisije zaradi izhlapevanja, če 
manjka pokrov posode za gorivo;  
(c) na kakršen koli drug na čin, ki ima enak u činek. Primeri lahko med 
drugim vklju čujejo pokrov posode za gorivo, pritrjen z vrvico ali 
verižico oziroma pokrov, ki se odklepa s klju čem za vžig vozila. V 
takšnem primeru se klju č lahko odstrani iz pokrova posode le, ko je 
pokrov zaklenjen.  
2.3 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema  
▼M3 
2.3.1 Vsa vozila z ra čunalniškim uravnavanjem emisij so zaš čitena pred spre ­
membami, ki jih ni odobril proizvajalec. Proizvajalec odobri spre ­
membe, če so te potrebne zaradi diagnoze, servisiranja, pregleda, dodat ­
nega opremljanja ali popravila vozila. Vse ra čunalniške kode ali delovni 
parametri, ki jih je mogo če ponovno programirati, morajo biti zaš čiteni 
pred nedovoljenimi posegi in zagotavljati stopnjo zaš čite, ki je vsaj 
enakovredna stopnji zaš čite iz dolo čb standarda ISO 15031-7:2013. 
Vsi odstranljivi kalibracijski pomnilniški čipi so zaprti v svojem ohišju, 
ki je zape čateno ali zaš čiteno z elektronskimi algoritmi, in jih ni 
mogoče menjati brez uporabe posebnega orodja in postopkov. Na tak 
način so lahko zaš čitene samo funkcije, ki so neposredno povezane s 
kalibracijo emisij ali prepre čevanjem kraje vozila.  
2.3.2 Delovnih parametrov ra čunalniško kodiranega motorja ni mogo če spre­
minjati brez uporabe posebnih orodij in postopkov (npr. spajkane ali 
zalite računalniške komponente ali zaprta (ali spajkana) ohišja).  
2.3.3 Homologacijski organ lahko na zahtevo proizvajalca odobri izvzetje iz 
zahtev iz to čk 2.3.1 in 2.3.2 za vozila, na katerih zaš čita verjetno ni 
potrebna. Merila, ki jih homologacijski organ ocenjuje pri odlo čanju o 
izvzetju, med drugim vklju čujejo trenutno razpoložljivost delovnih 
čipov, najve čjo zmogljivost vozila in predvideni obseg prodaje vozila.  
2.3.4 Proizvajalci, ki uporabljajo sisteme ra čunalniških kod, ki jih je mogo če 
programirati, sprejmejo potrebne ukrepe za prepre čitev nedovoljenega 
ponovnega programiranja. Taki ukrepi vklju čujejo izboljšane strategije 
za zaščito pred nedovoljenimi posegi in funkcije za zaš čito pred zapi ­
sovanjem, ki zahtevajo elektronski dostop do ra čunalnika, ki je na 
drugem mestu in ga vzdržuje proizvajalec ter do katerega imajo dostop 
tudi neodvisni upravljavci, ki uporabljajo zaš čito iz točk 2.3.1 in 2.2 
Priloge XIV. Homologacijski organ odobri metode, ki zagotavljajo 
ustrezno stopnjo zaš čite pred nedovoljenimi posegi.  
2.3.5 Kadar so v motorje s kompresijskim vžigom vgrajene mehanske črpalke 
za vbrizg goriva, proizvajalci sprejmejo ustrezne ukrepe, da nastavitve 
največje količine dovoda goriva ni mogo če prirejati, ko je vozilo v 
prometu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 30  
2.3.6 Proizvajalci u činkovito prepre čijo ponovno programiranje vrednosti na 
števcu prevožene poti v omrežju, regulatorju pogonskega sistema ter 
oddajni enoti za izmenjavo podatkov na daljavo, če je primerno. Proiz ­
vajalci vklju čijo sistemati čne strategije za zaš čito pred nedovoljenimi 
posegi in zaš čito pred zapisovanjem za zaš čito verodostojnosti vrednosti 
na števcu prevožene poti. Homologacijski organ odobri metode, ki 
zagotavljajo ustrezno stopnjo zaš čite pred nedovoljenimi posegi.  
▼B 
2.4 Uporaba preskusov  
▼M3 
2.4.1 Slika I.2.4 prikazuje uporabo preskusov za homologacijo vozila. 
Posebni preskusni postopki so opisani v prilogah II, IIIA, IV, V, VI, 
VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI in XXII.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 31
 Slika I.2.4  
Uporaba preskusnih zahtev za homologacijo in razširitve  
Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vklju čno s hibridnimi vozili (1 ) (2 ) Vozila z motorji 
s kompresijskim 
vžigom, 
vključno s 
hibridnimi vozili  Povsem elek ­
trična vozila  Vozila na vodi ­
kove gorivne 
celice  
Enogorivno  Dvogorivno (3 ) Prilagodljiv tip 
goriva (3 ) 
Referenčno gorivo  
Bencin 
(E10)  UNP  ZP/biometan  Vodik 
(motor 
z notra­
njim 
zgore­
vanjem)  Bencin (E10)  Bencin (E10)  Bencin (E10)  Bencin (E10)  
Dizelsko 
gorivo 
(B7) — Vodik 
(gorivne celi ­
ce) UNP  ZP/biometan  Vodik (motor 
z notranjim 
zgoreva­
njem) (4 ) Etanol 
(E85)  
Plinasta onesnaževala 
(preskus tipa 1)  Da Da  Da  Da (4 ) Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da —  —  
PM 
(preskus tipa 1)  Da —  —  —  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(obe gorivi)  Da —  —  
PN 
Da —  —  —  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(obe gorivi)  Da —  —  
Plinasta onesnaževala, RDE 
(preskus tipa 1A)  Da Da  Da  Da (4 ) Da (obe gori ­
vi) Da (obe gori ­
vi) Da (obe gori ­
vi) Da (obe gori ­
vi) Da —  —  
PN, RDE (preskus tipa 
1A) (5 ) Da —  —  —  Da (samo 
bencin)  Da (samo 
bencin)  Da (samo 
bencin)  Da (obe gori ­
vi) Da —  —  
ATCT (preskus pri 14 °C)  
Da Da  Da  Da (4 ) Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da —  —  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 32
 Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vklju čno s hibridnimi vozili (1 ) (2 ) Vozila z motorji 
s kompresijskim 
vžigom, 
vključno s 
hibridnimi vozili  Povsem elek ­
trična vozila  Vozila na vodi ­
kove gorivne 
celice  
Enogorivno  Dvogorivno (3 ) Prilagodljiv tip 
goriva (3 ) 
Emisije pri prostem teku 
(preskus tipa 2)  Da Da  Da  —  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(samo bencin)  Da 
(obe gorivi)  — —  —  
Emisije plinov iz okrova 
ročične gredi 
(preskus tipa 3)  Da Da  Da  —  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  — —  —  
Emisije zaradi izhlapevanja 
(preskus tipa 4)  Da —  —  —  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  — —  —  
Trajnost 
(preskus tipa 5)  Da Da  Da  Da  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da —  —  
Emisije pri nizkih tempera ­
turah 
(preskus tipa 6)  Da —  —  —  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(samo bencin)  Da 
(obe gorivi)  — —  —  
Skladnost v prometu  
Da Da  Da  Da  Da 
(kot pri 
homologaciji)  Da 
(kot pri 
homologaciji)  Da 
(kot pri 
homologaciji)  Da 
(obe gorivi)  Da —  —  
Diagnostika na vozilu  Da Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  —  —  
Emisije CO  2, poraba 
goriva, poraba elektri čne 
energije in elektri čni doseg  Da Da  Da  Da  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da Da  Da  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 33
 Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vklju čno s hibridnimi vozili (1 ) (2 ) Vozila z motorji 
s kompresijskim 
vžigom, 
vključno s 
hibridnimi vozili  Povsem elek ­
trična vozila  Vozila na vodi ­
kove gorivne 
celice  
Enogorivno  Dvogorivno (3 ) Prilagodljiv tip 
goriva (3 ) 
Motnost dima  — —  —  —  —  —  —  —  Da  —  —  
Moč motorja  Da Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  
(1 ) Posebni preskusni postopki za vozila na vodik in vozila s prilagodljivim tipom goriva na biodizel bodo dolo čeni pozneje. 
(2 ) Omejitve za maso delcev in število delcev ter ustrezni postopki merjenja se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposredni m vbrizgavanjem goriva. 
(3 ) Kadar je vozilo z dvogorivnim motorjem hkrati tudi vozilo s prilagodljivim tipom goriva, se uporabijo zahteve za oba preskusa . 
(4 ) Pri vozilu s pogonom na vodik se dolo čijo samo emisije NO  x. 
(5 ) Preskus števila delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo, se uporablja samo za vozila, za katera so dolo čene mejne vrednosti emisij Euro 6 za število delcev v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 34  
3. RAZŠIRITVE HOMOLOGACIJ  
3.1 Razširitve glede emisij iz izpušne cevi (preskusa tipa 1 in 2)  
▼M3 
3.1.1 Homologacija se lahko razširi samo na vozila, ki ustrezajo merilom iz 
člena 2(1) ali ki so v skladu s členom 2(1)(a) in (c) ter izpolnjujejo vsa 
naslednja merila:  
(a) emisije CO  2 iz preskušanega vozila, ki so rezultat koraka 9 iz 
tabele A7/1 Podpriloge 7 k Prilogi XXI, so manjše ali enake 
emisijam CO  2 , pridobljenim z interpolacijske premice, ki ustreza 
potrebi po energiji cikla za preskušano vozilo;  
(b) novo obmo čje interpolacije ne presega najve čjega obmo čja iz 
točke 2.3.2.2 Podpriloge 6 k Prilogi XXI;  
(c) emisije onesnaževal ne presegajo mejnih vrednosti iz tabele 2 
Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.1.1.1 Homologacija se ne razširi tako, da se ustvari skupina interpolacij, če 
je bila podeljena samo v povezavi z visoko vrednostjo za vozilo.  
▼B 
3.1.2 Vozila s sistemi z redno regeneracijo  
▼M3 
Za preskuse Ki, izvedene v skladu z Dodatkom 1 k Podprilogi 6 
Priloge XXI (WLTP), se homologacija razširi na vozila, če ustrezajo 
merilom iz odstavka 5.9 Priloge XXI.  
▼B 
Za preskuse Ki, izvedene v skladu s Prilogo 13 Pravilnika št. 83 
UN/ECE (NEDC), se homologacija razširi na vozila v skladu z zahte ­
vami oddelka 3.1.4 Priloge I k Uredbi št. 692/2008.  
▼M3 
3.2 Razširitve za emisije zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4)  
3.2.1 Za preskuse, izvedene v skladu s Prilogo 6 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE (enodnevni NEDC) ali s Prilogo k Uredbi (ES) št. 2017/1221 
(dvodnevni NEDC), se homologacija razširi na vozila, ki so oprem ­
ljena s sistemi za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja in izpolnju ­
jejo naslednje pogoje:  
3.2.1.1 Osnovni princip merjenja goriva/zraka (npr. enoto čkovno vbrizgava ­
nje) je enak.  
3.2.1.2 Oblika posode za gorivo je enaka, material, iz katerega so posoda za 
gorivo in cevi za teko če gorivo, pa je tehni čno enakovreden.  
3.2.1.3 Preskusi se vozilo, ki ima najbolj neugoden presek in približno dolžino 
cevi. Tehni čna služba, odgovorna za homologacijske preskuse, se 
odloči, ali so neidenti čni ločevalniki hlapov/teko čine sprejemljivi.  
3.2.1.4 Prostornina posode za gorivo je v obmo čju ± 10 %.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 35  
3.2.1.5 Nastavitev varnostnega ventila posode za gorivo je enaka.  
3.2.1.6 Na čin shranjevanja hlapov goriva, tj. oblika in prostornina lovilnika, 
shranjevalni medij, filter za zrak ( če se uporablja za uravnavanje emisij 
zaradi izhlapevanja) itd., je enak.  
3.2.1.7 Na čin odvajanja shranjenih hlapov (npr. zra čni tok, za četna točka ali 
prostornina odvoda skozi cikel predkondicioniranja) je enak.  
3.2.1.8 Na čin zatesnitve in zra čenja sistema za odmerjanje goriva je enak.  
3.2.2 Za preskuse, izvedene v skladu s Prilogo VI (dvodnevni WLTP), se 
homologacija razširi na vozila, ki so opremljena s sistemi za uravna ­
vanje emisij zaradi izhlapevanja in izpolnjujejo zahteve iz to čke 5.5.1 
Priloge VI.  
3.2.3 Homologacija se razširi na vozila, ki imajo:  
3.2.3.1 druga čne velikosti motorja,  
3.2.3.2 druga čne moči motorja,  
3.2.3.3 avtomatske in ro čne menjalnike,  
3.2.3.4 pogon na dve kolesi in štiri kolesa,  
3.2.3.5 razli čne oblike karoserij ter  
3.2.3.6 razli čne velikosti platiš č in pnevmatik.  
▼B 
3.3 Razširitve glede trajnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja 
(preskus tipa 5)  
3.3.1 Homologacija se razširi na druge tipe vozil pod pogojem, da so nave ­
deni parametri vozila, motorja ali sistema za uravnavanje onesnaže ­
vanja enaki, ali ostanejo v predpisanih mejah:  
3.3.1.1 Vozilo:  
Kategorija vztrajnosti: dve višji kategoriji vztrajnosti ali katera koli 
nižja kategorija vztrajnosti.  
Skupna obremenitev vozila pri vožnji s hitrostjo 80 km/h: + 5 % ve č in 
katera koli nižja vrednost.  
3.3.1.2 Motor  
(a) prostornina valjev motorja (± 15 %),  
(b) število in krmiljenje ventilov,  
(c) sistem za dovod goriva,  
(d) tip hladilnega sistema,  
(e) proces zgorevanja.  
3.3.1.3 Parametri sistema za uravnavanje onesnaževanja:  
(a) Katalizatorji in filtri za delce:  
število katalizatorjev, filtrov in elementov,  
velikost katalizatorjev in filtrov za delce (prostornina monolita ± 
10 %),  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 36  
vrsta kataliti čnega procesa (oksidacijski, tristezni, redukcijski 
lovilnik NO  x , selektivni redukcijski katalizator, redukcijski katali ­
zator NO  x ali drugo),  
delež plemenite kovine (enak ali višji),  
vrsta in razmerje plemenite kovine (± 15 %),  
podlaga (sestava in material),  
gostota celic,  
spremembe temperature na vhodu katalizatorja ali filtra, ki ne 
presegajo 50 K. Te spremembe temperature se preveri pri stabili ­
ziranih pogojih pri hitrosti 120 km/h in pri nastavitvi obremenitve 
za preskus tipa 1.  
(b) Vpihavanje zraka:  
z ali brez  
tip (pulziranje zraka, zra čne črpalke, drugo)  
(c) Vračanje izpušnih plinov v valj (EGR):  
z ali brez  
tip (hlajeno ali nehlajeno, aktivni ali pasivni nadzor, visokotla čno 
ali nizkotla čno). 
3.3.1.4 Preskus trajnosti se lahko izvede na vozilu, ki ima druga čno karoserijo, 
menjalnik (avtomatski ali ro čni) in velikost platiš č ali pnevmatik kot 
tip vozila, za katerega se pridobiva homologacija.  
3.4 Razširitve za diagnostiko na vozilu  
3.4.1 Homologacija se razširi na druga čna vozila z enakimi motorji in 
sistemi za uravnavanje emisij v skladu s Prilogo XI Dodatka 2. Homo ­
logacija se razširi ne glede na naslednje tehni čne značilnosti vozila:  
(a) oprema motorja;  
(b) pnevmatike;  
(c) enakovredna vztrajnost;  
(d) hladilni sistem;  
(e) skupno prestavno razmerje;  
(f) vrsta menjalnika in  
(g) vrsta karoserije.  
3.5 Razširitve za preskus pri nizkih temperaturah (preskus tipa 6)  
3.5.1 Vozila z druga čnimi referen čnimi masami  
3.5.1.1 Homologacija se lahko razširi samo na vozila, katerih referen čna masa 
zahteva uporabo naslednjih dveh višjih ali katere koli nižje enako ­
vredne vztrajnosti.  
3.5.1.2 Za vozila kategorije N se homologacija razširi samo na vozila z nižjo 
referenčno maso, če so emisije že homologiranega vozila v mejnih 
vrednostih, dolo čenih za vozila, za katera se zahteva razširitev homo ­
logacije.  
3.5.2 Vozila z druga čnimi skupnimi prestavnimi razmerji  
3.5.2.1 Homologacija se razširi na vozila z druga čnimi prestavnimi razmerji 
samo pod dolo čenimi pogoji.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 37  
3.5.2.2 Pri ugotavljanju, ali je mogo če razširiti homologacijo, se za vsako 
prestavno razmerje, ki se uporablja v preskusu tipa 6, ugotovi razmerje  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
pri čemer je pri vrtilni frekvenci motorja 1 000 min  –1 V 1 hitrost homo ­
logiranega vozila in V  2 hitrost vozila, za katero se zahteva razširitev 
homologacije.  
3.5.2.3 Če je za vsako prestavno razmerje E ≤ 8 %, se razširitev homologacije 
podeli brez ponovitve preskusa tipa 6.  
3.5.2.4 Če je vsaj za eno prestavno razmerje E > 8 % in če je za vsako 
prestavno razmerje E ≤ 13 %, se preskus tipa 6 ponovi. Preskus se 
lahko izvede v laboratoriju, ki ga izbere proizvajalec, pod pogojem, da 
ga odobri tehni čna služba. Poro čilo o preskusih se pošlje tehni čni 
službi, ki je odgovorna za homologacijske preskuse.  
3.5.3 Vozila z razli čnimi referen čnimi masami in prestavnimi razmerji  
Homologacija se razširi na vozila z razli čnimi referen čnimi masami in 
prestavnimi razmerji, če so izpolnjeni vsi pogoji, ki so dolo čeni v 
oddelkih 3.5.1 in 3.5.2.  
4. SKLADNOST PROIZVODNJE  
4.1 Uvod  
4.1.1 Vsako vozilo, izdelano na podlagi homologacije v skladu s to uredbo, 
se izdela tako, da ustreza zahtevam za homologacijo iz te uredbe. 
Proizvajalec izvede primerne ukrepe in pisno dolo čene načrte kontrole, 
po katerih je mogo če v določenih časovnih presledkih, dolo čenih v tej 
uredbi, opraviti potrebne preskuse glede emisij in diagnostike na 
vozilu za zagotovitev stalne skladnosti s homologiranim tipom. Homo ­
logacijski organ države članice preveri in se strinja s temi ukrepi in 
načrti kontrole proizvajalca ter izvaja presoje in preskuse emisij in 
diagnostike na vozilu v dolo čenih časovnih presledkih, dolo čenih v 
tej uredbi, na lokaciji proizvajalca, vklju čno s proizvodnimi in preskus ­
nimi lokacijami, kot del ugotavljanja skladnosti proizvodnje in stal ­
nega preverjanja, kot je opisano v Prilogi X Direktive 2007/46/ES.  
▼M3 
4.1.2 Proizvajalec preveri skladnost proizvodnje s preskušanjem emisij ones ­
naževal (iz tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007), emisij CO  2 
(skupaj z meritvami porabe elektri čne energije, EC, in spremljanjem 
točnosti naprave za merjenje porabe goriva na vozilu, če je ustrezno), 
emisij plinov iz okrova ro čične gredi, emisij zaradi izhlapevanja in 
diagnostike na vozilu v skladu s preskusnimi postopki iz prilog V, 
VI, XI, XXI in XXII. Zato preverjanje vklju čuje preskuse tipov 1, 3, 4 
in preskuse za diagnostiko na vozilu, kot je opisano v oddelku 2.4.  
Homologacijski organ najmanj pet let vodi evidenco vseh dokumen ­
tov, ki se nanašajo na rezultate preskusov skladnosti proizvodnje, in jo 
da na voljo Komisiji na njeno zahtevo.  
Določeni postopki za ugotavljanje skladnosti proizvodnje so navedeni 
v oddelkih 4.2 do 4.7 ter v Dodatkih 1 in 2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 38  
4.1.3 Skupina za namene preverjanja skladnosti proizvodnje proizvajalca 
pomeni skupino skladnosti proizvodnje (COP) za preskus tipa 1, 
vključno s spremljanjem to čnosti naprave za merjenje porabe goriva 
na vozilu, in preskus tipa 3, za preskus tipa 4 pa vklju čuje razširitve, 
opisane v to čki 3.2, in skupino OBD z razširitvami, opisanimi v 
točki 3.4 za preskuse OBD.  
4.1.3.1 Merila za skupino COP  
4.1.3.1.1 Pri vozilih kategorije M in kategorije N1 razredov I in II je skupina 
COP enaka skupini interpolacij, kot je opisana v odstavku 5.6 
Priloge XXI.  
4.1.3.1.2 Kar zadeva vozila kategorije N1 razreda III in vozila kategorije N2, so 
lahko samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti 
vozila/pogonskega sistema/menjalnika, del iste skupine COP:  
(a) vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva (ali vrste goriv 
v primeru vozil s prilagodljivim tipom goriva ali vozil z dvogo ­
rivnim motorjem), proces zgorevanja, delovna prostornina motorja, 
značilnosti pri polni obremenitvi, motorna tehnologija in sistem 
polnjenja ter tudi drugi motorni podsistemi ali zna čilnosti, ki 
imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 pod pogoji WLTP;  
(b) strategija delovanja vseh sestavnih delov pogonskega sistema, ki 
vplivajo na maso emisij CO  2 
(c) vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.);  
(d) število pogonskih osi.  
4.1.4 Pogostost preverjanja izdelkov, ki ga opravi proizvajalec, temelji na 
metodologiji ocene tveganja v skladu z mednarodnim standardom 
ISO 31000:2018 – Upravljanje tveganj – Na čela in smernice, in vsaj 
za tip 1 je najmanjša pogostost eno preverjanje na 5 000 proizvedenih 
vozil na skupino COP ali enkrat na leto, kar koli od tega nastopi prej.  
▼B 
4.1.5 Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli 
preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proiz ­
vodnem obratu.  
Za namen te uredbe homologacijski organ izvaja presoje za preverjanje 
ukrepov in pisno dolo čenih načrtov kontrole proizvajalca na njegovi 
lokaciji z metodologijo za upravljanje tveganj, skladno z mednarodnim 
standardom ISO 31000:2009 – Upravljanje tveganj – Na čela in smer ­
nice, in v vseh primerih z najmanjšo pogostostjo ene presoje na leto.  
▼M3 
Če homologacijski organ ni zadovoljen s proizvajal čevim postopkom 
presoje, na vozilih iz proizvodnje neposredno izvede fizi čni preskus, 
kot je opisan v to čkah 4.2 do 4.7.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 39  
4.1.6 Normalna pogostost preverjanj homologacijskega organa s fizi čnim 
preskusom temelji na rezultatih proizvajal čevega postopka presoje po 
metodologiji ocene tveganj in v vseh primerih z najmanjšo pogostostjo 
enega preskusa preverjanja na tri leta.  ►M3 Homologacijski organ 
izvaja fizi čne preskuse emisij in preskuse diagnostike na vozilih iz 
proizvodnje, kot je opisano v to čkah 4.2 do 4.7. ◄ 
Če fizične preskuse izvaja proizvajalec, je homologacijski organ med 
njihovim izvajanjem prisoten na lokaciji proizvajalca.  
4.1.7 Homologacijski organ poro ča o rezultatih vseh presoj in fizi čnih 
preskusov, izvedenih za potrjevanje skladnosti proizvajalcev, in jih 
hrani za obdobje najmanj deset let. Ta poro čila so na zahtevo na 
voljo drugim homologacijskim organom in Evropski komisiji.  
4.1.8 V primeru neskladnosti velja člen 30 Direktive 2007/46/ES.  
4.2 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 1  
▼M3 
4.2.1 Preskus tipa 1 se izvede na vozilih iz proizvodnje veljavnega člana 
skupine COP, kot je opisano v to čki 4.1.3.1. Rezultati preskusov so 
vrednosti po izvedbi vseh popravkov v skladu s to uredbo. Mejne 
vrednosti, uporabljene za preverjanje skladnosti za onesnaževala, so 
določene v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007. Pri emisijah 
CO  2 je mejna vrednost taka, kot jo dolo či proizvajalec za izbrano 
vozilo v skladu z metodologijo interpolacije iz Podpriloge 7 k 
Prilogi XXI. Izra čun interpolacije potrdi homologacijski organ.  
4.2.2 Iz skupine COP se naklju čno izbere vzorec treh vozil. Po izbiri, ki jo 
opravi homologacijski organ, proizvajalec ne sme opraviti nobenih 
prilagoditev izbranih vozil.  
__________  
4.2.3 Statisti čna metoda za izra čun preskusnih meril je opisana v Dodatku 1.  
Šteje se, da proizvodnja skupine COP ni skladna, ko je za enega ali 
več onesnaževal in vrednosti CO  2 sprejeta odlo čitev o neustreznosti v 
skladu s preskusnimi merili iz Dodatka 1.  
Šteje se, da je proizvodnja skupine COP skladna, ko je za vsa ones ­
naževala in vrednosti CO  2 sprejeta odlo čitev o ustreznosti v skladu s 
preskusnimi merili iz Dodatka 1.  
▼B 
Ko se za onesnaževalo sprejme odlo čitev o ustreznosti, je ni mogo če 
spremeniti z dodatnimi preskusi, izvedenimi za odlo čitve za druga 
onesnaževala in vrednosti CO  2 . 
Če za onesnaževala ali vrednosti CO  2 ni sprejeta odlo čitev o ustrezno ­
sti, se preskus izvede na drugem vozilu, do najve č 16 vozil, in 
postopek za odlo čitev o ustreznosti ali neustreznosti, opisan v Dodatku 
1, se ponovi (glej sliko I.4.2).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 40  
Slika I.4.2
  
▼M3 
4.2.4 Na zahtevo proizvajalca in ob soglasju homologacijskega organa se 
lahko preskusi izvedejo na vozilih iz skupine COP z najve č 
15 000 prevoženimi kilometri, da bi se dolo čili izmerjeni koeficienti 
naraščanja emisij EvC za onesnaževala/CO  2 za vsako skupino COP. 
Postopek utekanja opravi proizvajalec, ki teh vozil ne sme spreminjati.  
▼B 
4.2.4.1 Za dolo čitev izmerjenih koeficientov naraš čanja emisij z ute čenim 
vozilom je postopek naslednji:  
(a) onesnaževala/CO  2 se merijo pri najve č 80 kilometrih in pri „x“ 
kilometrih prvega preskusnega vozila;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 41  
(b) koeficient naraš čanja emisij (EvC) za onesnaževala/CO  2 med 80 
kilometri in „x“ kilometri se izra čuna kot:  
EvC  meas ¼ vrednosti pri „x“ km =vrednosti pri 80 km  
▼M3 
(c) druga vozila v skupini COP se ne utekajo, ampak se njihove 
emisije/EC/CO  2 pri nič kilometrih pomnožijo s koeficientom 
naraščanja emisij prvega ute čenega vozila. V tem primeru se 
uporabijo vrednosti za preskušanje v skladu z Dodatkom 1:  
▼B 
(i) vrednosti pri „x“ kilometrih za prvo vozilo;  
(ii) vrednosti pri ni č kilometrih, pomnožene z ustreznim koefi ­
cientom naraš čanja emisij za druga vozila.  
4.2.4.2 Vsi ti preskusi se izvedejo s komercialnim gorivom. Na zahtevo proiz ­
vajalca pa se lahko uporabijo referen čna goriva iz Priloge IX.  
4.2.4.3 Pri preverjanju skladnosti proizvodnje za CO  2 lahko kot drugo 
možnost namesto postopka, omenjenega v oddelku 4.2.4.1, proizva ­
jalec vozila uporabi fiksni koeficient naraš čanja emisij EvC 0,98 ter 
vse vrednosti izmerjenega CO  2 pri nič kilometrih pomnoži s tem 
faktorjem.  
4.2.5 Preskusi skladnosti proizvodnje vozil, ki jih poganja UNP ali ZP/bio ­
metan se lahko izvedejo s komercialnim gorivom, katerega razmerje 
C3/C4 leži med vrednostmi tega razmerja za referen čna goriva v 
primeru UNP ali med vrednostma visoko ali nizko kalori čnega goriva 
v primeru ZP/biometana. V vseh primerih je treba homologacijskemu 
organu predložiti analizo goriva.  
4.2.6 Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami  
4.2.6.1 V primeru tipa vozila z vgrajeno eno ali ve č ekološkimi inovacijami v 
smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila kategorije M  1 ali 
člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kategorije N  1 se sklad­
nost proizvodnje izkaže ob upoštevanju ekoloških inovacij s preverja ­
njem prisotnosti pravilnih zadevnih ekoloških inovacij.  
4.3 PEV  
4.3.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede porabe elektri čne 
energije (EC) se preverjajo na osnovi certifikata o homologaciji iz 
Dodatka 4 k tej Prilogi.  
4.3.2 Preverjanje porabe elektri čne energije pri ugotavljanju skladnosti 
proizvodnje  
4.3.2.1 Med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje se merilo preki ­
nitve za preskusni postopek tipa 1 v skladu z odstavkom 3.4.4.1.3 
Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe (postopek zaporednega cikla) 
in odstavkom 3.4.4.2.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe (skrajšani 
preskusni postopek) nadomesti z naslednjim:  
Merilo prekinitve postopka za ugotavljanje skladnosti proizvodnje je 
doseženo ob zaklju čku prvega zadevnega preskusnega cikla WLTP.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 42  
4.3.2.2 Med tem prvim zadevnim preskusnim ciklom WLTP se energija DC iz 
REESS izmeri v skladu z metodo, opisano v Dodatku 3 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI te uredbe in deli s prevoženo razdaljo v tem zadevnem 
preskusnem ciklu WLTP.  
4.3.2.3 Vrednost, dolo čena v skladu z odstavkom 4.3.2.2, se primerja z vred ­
nostjo, dolo čeno glede na odstavek 1.2 iz Dodatka 2.  
4.3.2.4 Skladnost za EC se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih 
v oddelku 4.2 in Dodatku 1. Za namene tega preverjanja skladnosti se 
izraza onesnaževala/CO  2 zamenjata z EC.  
4.4 OVC-HEV  
4.4.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede masnih emisij 
CO  2 in porabe elektri čne energije OVC-HEV se preverjajo na osnovi 
opisa v certifikatu o homologaciji iz Dodatka 4 k tej Prilogi.  
4.4.2 Preverjanje masnih emisij CO  2 pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje  
4.4.2.1 Vozilo se preskusi glede na preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je 
opisano v odstavku 3.2.5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe.  
4.4.2.2 Med tem preizkusom se masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja 
določijo v skladu s tabelo A8/5 Podpriloge 8 Priloge XXI te uredbe 
in primerjajo z masnimi emisijami CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu 
z odstavkom 2.3 Dodatka 2.  
4.4.2.3 Skladnost emisij CO  2 se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, 
opisanih v oddelku 4.2 in Dodatku 1.  
4.4.3 Preverjanje porabe elektri čne energije pri ugotavljanju skladnosti 
proizvodnje  
4.4.3.1 Med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje se konec preskus ­
nega postopka tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavkom 
3.2.4.4 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe nadomesti z naslednjim:  
Konec preskusnega postopka tipa 1 pri praznjenju naboja za postopek 
ugotavljanja skladnosti proizvodnje je dosežen ob zaklju čku prvega 
zadevnega preskusnega cikla WLTP.  
4.4.3.2 Med tem prvim zadevnim preskusnim ciklom WLTP se energija DC iz 
REESS izmeri v skladu z metodo, opisano v Dodatku 3 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI te uredbe in deli s prevoženo razdaljo v tem zadevnem 
preskusnem ciklu WLTP.  
▼M3 
4.4.3.3 Vrednost, dolo čena v skladu s to čko 4.4.3.2, se primerja z vrednostjo, 
določeno v skladu s to čko 2.4 Dodatka 2.  
▼B 
4.4.1.4 Skladnost za EC se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih 
v oddelku 4.2 in Dodatku 1. Za namene tega preverjanja skladnosti se 
izraza onesnaževala/CO  2 zamenjata z EC.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 43  
4.5 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 3  
4.5.1 Če bo izvedeno preverjanje s preskusom tipa 3, se izvede v skladu z 
naslednjimi zahtevami:  
4.5.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovo ­
ljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
preskusi, opisani v Prilogi V.  
4.5.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjuje zahteve presku ­
sov, opisanih v Prilogi V.  
4.5.1.3 Če preskušano vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.5.1.1, se iz iste 
družine izbere dodatni naklju čni vzorec štirih vozil, na katerih se 
opravijo preskusi, opisani v Prilogi V. Preskusi se lahko opravijo na 
vozilih, ki so opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.5.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo pogoje 
preskusov, opisanih v Prilogi V.  
4.6 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 4  
4.6.1 Če je treba izvesti preskus tipa 4, se ta izvede v skladu z naslednjimi 
zahtevami:  
4.6.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovo ­
ljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
preskusi, opisani v Prilogi VI ali vsaj kot v odstavku 7 Priloge 7 
Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
4.6.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Prilogi VI ali odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika 
št. 83 UN/ECE, odvisno od izvedenega preskusa.  
4.6.1.3 Če preskušano vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.6.1.1, se iz iste 
družine izbere dodatni naklju čni vzorec štirih vozil, na katerih se 
opravijo preskusi, opisani v Prilogi VI ali vsaj kot v odstavku 7 
Priloge 7 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Preskusi se lahko opravijo na 
vozilih, ki so opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.6.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Prilogi VI ali odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika št. 
83 UN/ECE, odvisno od izvedenega preskusa.  
4.7 Preverjanje skladnosti diagnostike na vozilu (OBD)  
4.7.1 Če se izvede preverjanje delovanja sistema za diagnostiko na vozilu, to 
poteka v skladu z naslednjimi zahtevami:  
4.7.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovo ­
ljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, na katerem se izvedejo 
preskusi, opisani v Dodatku 1 Priloge XI.  
4.7.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Dodatku 1 Priloge XI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 44  
4.7.1.3 Če preskusno vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.7.1.1, se iz iste 
družine izbere dodatni naklju čni vzorec štirih vozil, na katerih se 
opravijo preskusi, opisani v Dodatku 1 Priloge XI. Preskusi se lahko 
opravijo na vozilih, ki so opravila najve č 15 000 km in niso bila 
spremenjena.  
4.7.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve 
preskusov, opisanih v Dodatku 1 Priloge XI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 45  
Dodatek 1  
Potrditev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 – statisti čna metoda  
▼M3 
1. V tem dodatku je opisan postopek, ki se uporabi za potrditev zahtev sklad ­
nosti proizvodnje za preskus tipa 1 za onesnaževala/CO  2 , vključno z zahte ­
vami za skladnost za vozila PEV in OVC-HEV, ter za spremljanje to čnosti 
naprave za merjenje porabe goriva na vozilu.  
▼B 
2. ►M3 Merjenje onesnaževal, navedenih v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007, in emisij CO  2 se izvede na najmanj treh vozilih ter se zapore ­
doma pove čuje, dokler ni sprejeta odlo čitev o ustreznosti ali neustreznosti. 
Točnost naprave za merjenje porabe goriva na vozilu se dolo či za vsakega od  
N preskusov. ◄ 
Za število  N preskusov:  x 1, x 2, … x  N, povprečje X tests in varianca  VAR  se 
določita na podlagi vseh  N meritev:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
in 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Za vsako število preskusov se lahko sprejme ena od treh naslednjih odlo čitev 
(glej (i) do (iii)) za onesnaževala na podlagi mejne vrednosti  L za vsako 
onesnaževalo, povpre čje vseh  N preskusov:  X tests , varianca rezultatov preskusa  
VAR in število preskusov  N: 
(i) ustrezna družina, če je X tests< A Ü L Ä VAR =L 
(ii) neustrezna družina, če je X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
(iii) opravi drugo meritev, če je: 
▼M3 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests Ï A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
▼B 
Za merjenje onesnaževal je faktor A enak 1,05, da so upoštevane neto čnosti 
pri meritvah.  
4. Za CO  2 in EC se uporabijo normalizirane vrednosti za CO  2 in EC:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
V primeru CO  2 in EC je faktor A enak 1,01, vrednost L pa je enaka 1. V 
primeru CO  2 in EC so merila torej poenostavljena tako:  
(i) ustrezna družina, če je X tests< A Ä VAR  
(ii) neustrezna družina, če je X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 46  
(iii) opravi drugo meritev, če je: 
▼M3 
A Ä VAR Ï X tests Ï A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR 
__________  
5. Za vozila iz člena 4a se to čnost naprave za merjenje porabe goriva na vozilu 
izračuna na naslednji na čin: 
x i,OBFCM  = točnost naprave za merjenje porabe goriva na vozilu se dolo či za 
vsak preskus i v skladu z ena čbami iz to čke 4.2 Priloge XXII.  
Homologacijski organ vodi evidenco dolo čenih točnosti za vsako preskušeno 
skupino COP.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 47  
Dodatek 2  
Izračun skladnosti proizvodnje za EV  
1. Izračun skladnosti proizvodnje za PEV  
1.1 Interpoliranje posamezne porabe elektri čne energije PEV  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
pri čemer je:  
EC DC–ind,COP  poraba elektri čne energije posameznega vozila za skladnost 
proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,COP  poraba elektri čne energije vozila L za skladnost proizvodnje, 
Wh/km;  
EC DC–H,COP  poraba elektri čne energije vozila H za skladnost proizvodnje, 
Wh/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno vozilo 
za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
1.2 Poraba elektri čne energije za PEV  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti 
proizvodnje glede porabe elektri čne energije:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
pri čemer je:  
EC DC,COP  poraba elektri čne energije na podlagi praznjenja REESS 
prvega zadevnega preskusnega cikla WLTC, namenje ­
nega preverjanju med preskusnim postopkom ugota ­
vljanja skladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  poraba elektri čne energije na podlagi praznjenja REESS 
prvega zadevnega preskusnega cikla WLTC v skladu z 
odstavkom 4.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI, v Wh/km;  
AF EC faktor prilagoditve, ki nadomesti razliko med porabo 
električne energije pri praznjenju naboja, navedeno po 
izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo in 
izmerjenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med 
postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
in 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 48  
pri čemer je:  
EC WLTC,declared  navedena poraba elektri čne energije za PEV v skladu z  
►M3 odstavkom 1.2.3 Podpriloge 6 k Prilogi XXI ◄; 
EC WLTC  izmerjena poraba elektri čne energije v skladu z odstavkom 
4.3.4.2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
2. Izračun vrednosti skladnosti proizvodnje za OVC-HEV  
2.1 Posamezne masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja OVC-HEV za ugota ­
vljanje skladnosti proizvodnje 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja posameznega 
vozila za ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja vozila L za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja vozila H za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno 
vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
2.2 Posamezna poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja OVC-HEV za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
pri čemer je:  
EC DC–ind,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja posamez ­
nega vozila za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja vozila L 
za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja vozila H 
za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno 
vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
2.3 Vrednost masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja za ugotavljanje sklad ­
nosti proizvodnje  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti 
proizvodnje glede masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 49  
pri čemer je:  
M CO2,CS,COP  vrednost masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa 
ohranjanja naboja tipa 1, namenjenega preverjanju med 
preskusnim postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa ohranjanja 
naboja tipa 1 v skladu z  ►M3 odstavkom 4.1.1 Podpriloge 8 
k Prilogi XXI ◄, g/km;  
AF CO2,CS  faktor prilagoditve, ki nadomesti razliko med vrednostjo po 
izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo in izmer ­
jenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med postopkom 
ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
in 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
pri čemer je:  
M CO2,CS,c,declared  navedena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s korakom 
7 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI;  
M CO2,CS,c,6  izmerjena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s korakom 
6 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
2.4 Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja za ugotavljanje skladnosti 
proizvodnje  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti 
proizvodnje glede porabe elektri čne energije pri praznjenju naboja  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
pri čemer je:  
EC DC,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja na 
podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega preskus ­
nega cikla WLTC preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, 
namenjenega potrditvi med preskusnim postopkom 
ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja na 
podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega preskus ­
nega cikla WLTC preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
v skladu z odstavkom 4.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI, v 
Wh/km;  
AF EC,AC,CD  faktor prilagoditve za porabo elektri čne energije pri 
praznjenju naboja, ki nadomesti razliko med vrednostjo 
po izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo 
in izmerjenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med 
postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 50  
in 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
pri čemer je:  
EC AC,CD,declared  navedena poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z  
►M3 odstavkom 1.2.3 Podpriloge 6 k Prilogi XXI ◄; 
EC AC,CD  izmerjena poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.3.1 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 51  
Dodatek 3  
VZOREC  
OPISNEGA LISTA št. …  
ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA VOZILO GLEDE EMISIJ IN 
DOSTOPA DO INFORMACIJ O POPRAVILU IN VZDRŽEVANJU VOZIL  
Naslednje podatke, če je primerno, se predloži v treh izvodih in ti vsebujejo 
seznam priloženih dokumentov. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne 
in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. 
Če so priložene fotografije, morajo biti dovolj podrobne.  
Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljani elektronsko, 
je treba dodati informacije o njihovem delovanju. 
0. SPLOŠNO  
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca):  
0.2 Tip:  
0.2.1  Trgovska imena ( če obstajajo):  
▼M3 
0.2.2.1  Dovoljene vrednosti parametrov za ve čstopenjsko homologa ­
cijo za uporabo osnovnih vrednosti emisij vozila (vpišite 
območje, če je ustrezno): 
Končna masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo (v kg):  
Čelna površina kon čnega vozila (v cm  2 ): 
Kotalni upor (kg/t):  
Površina preseka vstopne zra čne odprtine sprednje rešetke (v 
cm 2 ): 
0.2.3  Identifikatorji:  
0.2.3.1  Identifikator skupine interpolacij:  
0.2.3.2  Identifikator skupine ATCT:  
0.2.3.3  Identifikator skupine PEMS:  
0.2.3.4  Identifikator skupine cestnih obremenitev:  
0.2.3.4.1  Skupina cestnih obremenitev za VH:  
0.2.3.4.2  Skupina cestnih obremenitev za VL:  
0.2.3.4.3  Skupine cestnih obremenitev, ki se uporabljajo v skupini 
interpolacij:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 52  
0.2.3.5  Identifikator skupine matrik za cestno obremenitev:  
0.2.3.6  Identifikator skupine redne regeneracije:  
0.2.3.7  Identifikator skupine preskusov emisij zaradi izhlapevanja:  
0.2.3.8  Identifikator skupine OBD:  
0.2.3.9  Identifikator druge skupine:  
▼B 
0.4 Kategorija vozila (  c ): 
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov:  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca ( če obstaja):  
1. SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI  
1.1 Fotografije in/ali risbe vzor čnega vozila/sestavnega dela/ 
samostojne tehni čne enote (  1 ): 
1.3.3  Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava):  
2. MASE IN MERE (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(v kg in mm) (navedite povezavo z risbo, če je primerno)  
2.6 Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (  h ) 
(a) najve čja in najmanjša za vsako varianto:  
►M3 __________  ◄ 
▼M3 
2.6.3  Rotacijska masa: 3 % vsote mase v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, in 25 kg ali vrednost na os (v kg):  
▼B 
2.8 Najve čja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po 
podatkih proizvajalca (  i ) ( 3 ): 
3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (  k ) 
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1  Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku 
pogonske energije ali drugi na čini identifikacije):  
3.2 Motor z notranjim zgorevanjem  
3.2.1.1  Na čin delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/kombinirano 
gorivo (  1 ) 
Ciklus: štiritaktni/dvotaktni/rotacijski (  1 ) ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 53  
3.2.1.2  Število in razpored valjev:  
3.2.1.2.1  Vrtina (  1 ): mm  
3.2.1.2.2  Gib (  1 ): mm  
3.2.1.2.3  Zaporedje vžiga:  
3.2.1.3  Delovna prostornina motorja (  m ): cm  3 
3.2.1.4  Kompresijsko razmerje (  2 ): 
3.2.1.5  Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih s 
prisilnim vžigom, risbe batnih obro čkov: 
3.2.1.6  Obi čajna vrtilna frekvenca prostega teka (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1  Visoka vrtilna frekvenca prostega teka (  2 ): min  –1 
3.2.1.8  Nazivna mo č motorja (  n ): kW 
pri min  –1 (po navedbi proizvajalca)  
3.2.1.9  Najve čja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih 
proizvajalca:  min  –1 
3.2.1.10  Najve čji neto navor (  n ): Nm pri  min  –1 (po 
navedbi proizvajalca)  
3.2.2  Gorivo  
▼M3 
3.2.2.1  Dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP ali biometan/etanol (E 85)/ 
biodizel/vodik (  1 ) ( 6 ) 
▼B 
3.2.2.1.1  RON (raziskovalno oktansko število), neosvin čeni: 
3.2.2.4  Vozilo glede na tip goriva: enogorivno, dvogorivno, vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva (  1 ) 
3.2.2.5  Najve čja sprejemljiva koli čina biogoriva v gorivu (po 
navedbi proizvajalca):  % na prostornino  
3.2.4  Dovod goriva  
3.2.4.1  Z uplinja či: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2  Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim 
vžigom ali dvogorivne motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1  Opis sistema (skupni vod/sistem tla čilka-šoba/razdelilna 
tlačilka za gorivo itd.):  
3.2.4.2.2  Na čin delovanja: neposredni vbrizg/predkomora/vrtin čna 
komora (  1 ) 
3.2.4.2.3  Tla čilka za vbrizgavanje/dovod goriva  
3.2.4.2.3.1  Znamke:  
3.2.4.2.3.2  Tipi:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 54  
3.2.4.2.3.3  Najve čja količina dovoda goriva (  1 ) ( 2 ): mm  3 /gib ali 
takt pri vrtilni frekvenci motorja:  min  –1 ali, namesto 
tega, karakteristika vbrizga:  ( Če ima motor 
samodejno krmiljenje vbrizgane koli čine goriva v odvisnosti 
od tlaka, navedite zna čilno količino vbrizga in tlak glede na 
vrtilno frekvenco motorja)  
3.2.4.2.4  Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorja  
3.2.4.2.4.2.1  Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi za čne 
zapiranje dovoda goriva:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2  Najve čja vrtilna frekvenca brez obremenitve:  min  –1 
3.2.4.2.6  Vbrizgalne šobe  
3.2.4.2.6.1  Znamke:  
3.2.4.2.6.2  Tipi:  
3.2.4.2.8  Pomožna naprava za pomo č pri zagonu  
3.2.4.2.8.1  Znamke:  
3.2.4.2.8.2  Tipi:  
3.2.4.2.8.3  Opis sistema:  
3.2.4.2.9  Elektronsko nadzorovano vbrizgavanje: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1  Znamke:  
3.2.4.2.9.2  Tipi:  
3.2.4.2.9.3  Opis sistema  
3.2.4.2.9.3.1  Znamka in tip krmilne enote (ECU):  
3.2.4.2.9.3.1.1  Razli čica programske opreme krmilne enote:  
3.2.4.2.9.3.2  Znamka in tip regulatorja goriva:  
3.2.4.2.9.3.3  Znamka in tip tipala pretoka zraka:  
3.2.4.2.9.3.4  Znamka in tip naprave za distribucijo goriva:  
3.2.4.2.9.3.5  Znamka in tip ohišja lopute za zrak:  
3.2.4.2.9.3.6  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
vode:  
3.2.4.2.9.3.7  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.2.9.3.8  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  
3.2.4.3  Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim 
vžigom): da/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1  Na čin delovanja: vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/ve čtočko­
vno/neposredno vbrizgavanje (  1 )/drugo (navedite):  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 55  
3.2.4.3.2  Znamke:  
3.2.4.3.3  Tipi:  
3.2.4.3.4  Opis sistema (pri sistemih, ki nimajo neprekinjenega vbrizga ­
vanja, navedite enakovredne podrobnosti):  
3.2.4.3.4.1  Znamka in tip krmilne enote (ECU):  
3.2.4.3.4.1.1  Razli čica programske opreme krmilne enote:  
3.2.4.3.4.3  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka zraka:  
3.2.4.3.4.8  Znamka in tip ohišja lopute za zrak:  
3.2.4.3.4.9  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
vode:  
3.2.4.3.4.10  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.3.4.11  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka:  
3.2.4.3.5  Vbrizgalne šobe  
3.2.4.3.5.1  Znamka:  
3.2.4.3.5.2  Tip:  
3.2.4.3.7  Sistem za zagon hladnega motorja  
3.2.4.3.7.1  Na čini delovanja:  
3.2.4.3.7.2  Delovno obmo čje/nastavitve (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4  Črpalka za gorivo  
3.2.4.4.1  Tlak (  2 ): kPa ali karakteristika (  2 ): 
3.2.4.4.2  Znamke:  
3.2.4.4.3  Tipi:  
3.2.5  Elektri čni sistem  
3.2.5.1  Nazivna napetost:  V, priklju ček mase 
pozitivni/negativni (  1 ) 
3.2.5.2  Generator  
3.2.5.2.1  Tip:  
3.2.5.2.2  Nazivna izhodna mo č: VA  
3.2.6  Sistem vžiga (samo motorji s prisilnim vžigom)  
3.2.6.1  Znamke:  
3.2.6.2  Tipi:  
3.2.6.3  Na čin delovanja:  
3.2.6.6  Vžigalne sve čke 
3.2.6.6.1  Znamka:  
3.2.6.6.2  Tip:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 56  
3.2.6.6.3  Nastavitev razdalje med elektrodama:  mm  
3.2.6.7  Vžigalne tuljave  
3.2.6.7.1  Znamka:  
3.2.6.7.2  Tip:  
3.2.7  Hladilni sistem: teko čina/zrak (  1 ) 
3.2.7.1  Nazivna nastavitev naprave za krmiljenje temperature 
motorja:  
3.2.7.2  Teko čina 
3.2.7.2.1  Vrsta teko čine: 
3.2.7.2.2  Obto čne črpalke: da/ne (  1 ) 
3.2.7.2.3  Zna čilnosti:  Ali  
3.2.7.2.3.1  Znamke:  
3.2.7.2.3.2  Tipi:  
3.2.7.2.4  Prestavna razmerja:  
3.2.7.2.5  Opis ventilatorja in njegovega pogonskega mehanizma:  
3.2.7.3  Zrak  
3.2.7.3.1  Ventilator: da/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2  Zna čilnosti:  ali  
3.2.7.3.2.1  Znamke:  
3.2.7.3.2.2  Tipi:  
3.2.7.3.3  Prestavna razmerja:  
3.2.8  Sesalni sistem  
3.2.8.1  Nadtla čni polnilnik: da/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1  Znamke:  
3.2.8.1.2  Tipi:  
3.2.8.1.3  Opis sistema (npr. najve čji polnilni tlak:  kPa; 
omejilni ventil, če je primerno):  
3.2.8.2  Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.8.2.1  Tip: zrak-zrak/zrak-voda (  1 ) 
3.2.8.3  Podtlak dovoda zraka pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in 
polni obremenitvi (samo motorji s kompresijskim vžigom)  
3.2.8.4  Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za 
vsesani zrak, grelne naprave, dodatni vstopi za zrak itd.):  
3.2.8.4.1  Opis sesalnega kolektorja (vklju čno z risbami in/ali fotogra ­
fijami):  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 57  
3.2.8.4.2  Zra čni filter, risbe:  ali  
3.2.8.4.2.1  Znamke:  
3.2.8.4.2.2  Tipi:  
3.2.8.4.3  Dušilnik zvoka, risbe:  ali  
3.2.8.4.3.1  Znamke:  
3.2.8.4.3.2  Tipi:  
3.2.9  Izpušni sistem  
3.2.9.1  Opis in/ali risba izpušnega kolektorja:  
3.2.9.2  Opis in/ali risba izpušnega sistema:  
3.2.9.3  Najve čji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni 
frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo pri motorjih s 
kompresijskim vžigom):  kPa  
3.2.10  Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih 
odprtin:  
3.2.11  Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki  
3.2.11.1  Najve čji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o 
časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve to čke batov pri 
alternativnih sistemih krmiljenja. Za spremenljive sisteme 
določanja časa, najnižji in najvišji čas: 
3.2.11.2  Referen čno območje in/ali obmo čje nastavitve (  1 ): 
3.2.12  Ukrepi proti onesnaževanju zraka  
3.2.12.1  Naprava za vsesavanje plinov iz okrova ro čične gredi (opis in 
risbe):  
3.2.12.2  Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1  Katalizator  
3.2.12.2.1.1  Število katalizatorjev in kataliti čnih elementov (spodnje 
vpišite podatke za vsako posamezno enoto):  
3.2.12.2.1.2  Mere, oblika in prostornina katalizatorjev:  
3.2.12.2.1.3  Vrsta kataliti čne reakcije:  
3.2.12.2.1.4  Skupna koli čina plemenitih kovin:  
3.2.12.2.1.5  Relativna koncentracija:  
3.2.12.2.1.6  Podlaga (struktura in material):  
3.2.12.2.1.7  Gostota celic:  
3.2.12.2.1.8  Tip ohišja katalizatorjev:  
3.2.12.2.1.9  Lega katalizatorjev (mesto in referen čna razdalja v izpušnem 
sistemu):  
3.2.12.2.1.10  Ščitnik proti toploti: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 58  
3.2.12.2.1.11  Obi čajno obmo čje delovne temperature:  °C  
3.2.12.2.1.12  Znamka katalizatorja:  
3.2.12.2.1.13  Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.2  Tipala  
3.2.12.2.2.1  Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1  Znamka:  
3.2.12.2.2.1.2  Lega:  
3.2.12.2.2.1.3  Obmo čje krmiljenja:  
3.2.12.2.2.1.4  Tip ali na čin delovanja:  
3.2.12.2.2.1.5  Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.2.2  Tipalo NO  x : da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1  Znamka:  
3.2.12.2.2.2.2  Tip:  
3.2.12.2.2.2.3  Lega:  
3.2.12.2.2.3  Tipalo delcev: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1  Znamka:  
3.2.12.2.2.3.2  Tip:  
3.2.12.2.2.3.3  Lega:  
3.2.12.2.3  Vbrizgavanje zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1  Vrsta (pulziranje zraka, zra čna črpalka itd.):  
3.2.12.2.4  Vra čanje izpušnih plinov v valj (EGR): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1  Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok/nizek/kombiniran tlak 
itd.):  
3.2.12.2.4.2  Sistem hlajenja z vodo (navede se za vsak sistem EGR, npr. 
nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5  Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja (samo za 
bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1  Podroben opis naprav:  
3.2.12.2.5.2  Risba sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja:  
3.2.12.2.5.3  Risba posode z aktivnim ogljem:  
3.2.12.2.5.4  Masa suhega aktivnega oglja:  g  
▼M3 
3.2.12.2.5.5  Shemati čna risba posode za gorivo (samo za bencinske in 
etanolske motorje): …  
3.2.12.2.5.5.1  Prostornina, material in konstrukcija sistema za shranjevanje 
goriva:  
3.2.12.2.5.5.2  Opis materiala cevi za hlape, materiala cevi za gorivo in 
tehnike povezovanja sistema za dovajanje goriva:  
3.2.12.2.5.5.3  Zaprt sistem za shranjevanje goriva: da/ne  
3.2.12.2.5.5.4  Opis nastavitve varnostnega ventila posode za gorivo (dovod 
in izpust zraka):  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 59  
3.2.12.2.5.5.5  Opis sistema za nadzor emisij:  
3.2.12.2.5.6  Opis in shemati čna risba š čitnika proti toploti med posodo za 
gorivo in izpušnim sistemom:  
3.2.12.2.5.7  Faktor prepustnosti:  
▼B 
3.2.12.2.6  Filter za delce (PT): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1  Mere, oblika in prostornina filtra za delce:  
3.2.12.2.6.2  Zasnova filtra za delce:  
3.2.12.2.6.3  Mesto vgradnje (referen čna razdalja v izpušnem vodu):  
3.2.12.2.6.4  Znamka filtra za delce:  
3.2.12.2.6.5  Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.7  Diagnostika na vozilu (OBD): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1  Pisni opis in/ali risba kazalnika slabega delovanja (MI):  
3.2.12.2.7.2  Seznam in namen vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem 
za diagnostiko na vozilu:  
3.2.12.2.7.3  Pisni opis (splošna na čela delovanja) za  
3.2.12.2.7.3.1  Motorji s prisilnim vžigom  
3.2.12.2.7.3.1.1  Nadzor katalizatorja:  
3.2.12.2.7.3.1.2  Zaznavanje neuspelih vžigov:  
3.2.12.2.7.3.1.3  Nadzor lambde sonde:  
3.2.12.2.7.3.1.4  Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na 
vozilu:  
3.2.12.2.7.3.2  Motorji s kompresijskim vžigom:  
3.2.12.2.7.3.2.1  Nadzor katalizatorja:  
3.2.12.2.7.3.2.2  Nadzor filtra za delce:  
3.2.12.2.7.3.2.3  Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva:  
3.2.12.2.7.3.2.5  Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na 
vozilu:  
3.2.12.2.7.4  Merila za vklop MI (stalno število voznih ciklov ali stati ­
stična metoda):  
3.2.12.2.7.5  Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja 
sistem za diagnostiko na vozilu (z ustreznimi 
pojasnili):  
3.2.12.2.7.6  Proizvajalec vozila zagotovi naslednje dodatne podatke, da se 
omogoči proizvodnja nadomestnih delov, združljivih s 
sistemom za diagnostiko na vozilu, ter orodij za diagnostiko 
in preskusne opreme.  
3.2.12.2.7.6.1  Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili 
uporabljeni za izvirno homologacijo vozila.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 60  
3.2.12.2.7.6.2  Opis tipa demonstracijskega cikla diagnostike na vozilu, ki je 
bil izveden za izvirno homologacijo vozila za sestavni del, ki 
ga nadzira sistem za diagnostiko na vozilu.  
3.2.12.2.7.6.3  Izčrpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s stra ­
tegijo za odkrivanje napak in aktivacijo MI (stalno število 
voznih ciklov ali statisti čna metoda), vklju čno s seznamom 
ustreznih sekundarnih zaznanih parametrov za vsak sestavni 
del, ki ga nadzira sistem za diagnostiko na vozilu. Seznam 
vseh izhodnih kod in obrazcev sistema za diagnostiko na 
vozilu (z ustreznimi pojasnili) za posamezne sestavne dele 
pogonskega sistema, ki vplivajo na emisije, in posameznih 
sestavnih delov, ki niso povezani z emisijami, če se nadzor 
sestavnega dela uporabi za dolo čanje aktiviranja MI, vklju čno 
zlasti s podrobno razlago podatkov, navedenih v modulu $05 
Test ID $21 do FF in v modulu $06. 
V primeru tipov vozil, ki uporabljajo komunikacijsko pove ­
zavo v skladu s standardom ISO 15765-4 „Cestna vozila – 
Diagnostika na omrežju CAN – del 4: zahteve za sisteme, 
povezane z emisijami“ morajo biti podrobno obrazloženi 
podatki, navedeni v modulu $ 06 Test ID $ 00 do FF za 
vsak nadzorovani ID diagnostike na vozilu.  
3.2.12.2.7.6.4  Zgornje zahtevane informacije so lahko opredeljene z izpol ­
njevanjem tabele, kot je opisano v nadaljevanju.  
3.2.12.2.7.6.4.1  Lahka vozila  
Sestavni del  Koda 
napake  Strategija 
nadziranja  Merila za 
odkrivanje 
napak  Merila za 
vključitev 
MI Sekundarni para ­
metri  Predkon­
dicionira­
nje Demon­
stracijski 
preskus  
Katalizator  P0420  Signali 
lambda 
sonde 1 in 
2 Razlika med 
signali 
lambda 
sonde 1 in 2 
– Tretji 
ciklus  Vrtilna 
frekvenca/ 
obremenitev 
motorja, 
način A/F, 
temperatura 
katalizatorja  Dva 
cikla 
tipa I  Tip I  
3.2.12.2.8  Drug sistem:  
3.2.12.2.8.2  Sistem za prisilo voznika  
3.2.12.2.8.2.3  Tip sistema za prisilo: brez zagona motorja po odštevanju/ 
brez zagona po dolivanju goriva/omejitev zmogljivosti  
3.2.12.2.8.2.4  Opis sistema za prisilo  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 61  
3.2.12.2.8.2.5  Enakovredno povpre čnemu dosegu vozila s polno posodo 
goriva:  km  
3.2.12.2.10  Sistem z redno regeneracijo: (zagotovite spodnje podatke za 
vsako posamezno enoto)  
3.2.12.2.10.1  Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:  
3.2.12.2.10.2  Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih ciklov 
preskusne naprave med dvema cikloma, kadar pride do faz 
regeneracije pod pogoji, enakovrednimi preskusu tipa 1 (raz ­
dalja „D“ na sliki A6.App1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 
Priloge XXI k Uredbi (EU) št. 2017/1151 ali sliki A13/1 v 
Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE) ( če je pri- 
merno)):  
3.2.12.2.10.2.1  Ustrezen ciklus tipa 1 (navedite ustrezen postopek: Podpri ­
loga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE):  
3.2.12.2.10.3  Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov med 
dvema cikloma, kadar pride do faz regeneracije:  
3.2.12.2.10.4  Parametri za dolo čitev ravni obremenitve, ki se zahteva pred 
regeneracijo (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5  Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v postopku 
preskušanja, opisanem v odstavku 3.1 Priloge 13 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE:  
3.2.12.2.11  Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive reagente (zago ­
tovite spodnje podatke za vsako posamezno enoto) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1  Vrsta in koncentracija potrebnega reagenta:  
3.2.12.2.11.2  Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta:  
3.2.12.2.11.3  Mednarodni standard:  
3.2.12.2.11.4  Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/ 
vzdrževanje ( če je primerno):  
3.2.12.2.11.5  Prikazovalnik koli čine reagenta: (opis in lega)  
3.2.12.2.11.6  Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1  Zmogljivost:  
3.2.12.2.11.6.2  Ogrevalni sistem: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1  Opis ali risba  
3.2.12.2.11.7  Krmilna enota reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1  Znamka:  
3.2.12.2.11.7.2  Tip:  
3.2.12.2.11.8  Vbrizgalnik reagenta (znamka, tip in lega):  
▼M3 
3.2.12.2.12  Vbrizgavanje vode: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 62  
3.2.13  Motnost dima  
3.2.13.1  Mesto simbola absorpcijskega koeficienta (samo pri motorjih 
s kompresijskim vžigom):  
3.2.14  Podrobnosti o vseh napravah, ki vplivajo na porabo goriva 
(če niso opisane drugje):  
3.2.15  Sistem za dovajanje uteko činjenega naftnega plina (UNP): 
da/ne (  1 ) 
3.2.15.1  Številka homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 
(UL L 200, 31.7.2009, str. 1):  
3.2.15.2  Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na UNP  
3.2.15.2.1  Znamke:  
3.2.15.2.2  Tipi:  
3.2.15.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:  
3.2.15.3  Dodatna dokumentacija  
3.2.15.3.1  Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali 
obratno:  
3.2.15.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.15.3.3  Risba simbola:  
3.2.16.  Sistem za dovajanje zemeljskega plina (ZP): da/ne (  1 ) 
3.2.16.1  Številka homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 :  
3.2.16.2  Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na zemeljski 
plin: 
3.2.16.2.1  Znamke:  
3.2.16.2.2  Tipi:  
3.2.16.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:  
3.2.16.3  Dodatna dokumentacija  
3.2.16.3.1  Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP 
ali obratno:  
3.2.16.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.16.3.3  Risba simbola:  
3.2.18  Sistem za dovod vodika: da/ne (  1 ) 
3.2.18.1  Številka ES-homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 79/ 
2009:  
3.2.18.2  Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na vodik  
3.2.18.2.1  Znamke:  
3.2.18.2.2  Tipi:  
3.2.18.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:  
3.2.18.3  Dodatna dokumentacija  
3.2.18.3.1  Opis zaš čite katalizatorja pri preklopu z bencina na vodik ali 
obratno:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 63  
3.2.18.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.18.3.3  Risba simbola:  
3.2.19.4  Dodatna dokumentacija  
▼M3 
__________  
▼B 
3.2.19.4.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, 
kompenzacijske cevi itd.):  
3.2.19.4.3  Risba simbola:  
▼M3 
3.2.20.  Podatki o shranjevanju toplote  
▼B 
3.2.20.1  Naprava za aktivno shranjevanje toplote: da/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1  Entalpija:  (J)  
▼M3 
3.2.20.2  Izolacijski materiali: da/ne (  1 ) 
▼B 
3.2.20.2.1  Material za izolacijo:  
3.2.20.2.2  Prostornina izolacije:  
3.2.20.2.3  Teža izolacije:  
3.2.20.2.4  Lokacija izolacije:  
▼M3 
3.2.20.2.5  Najslabši možni pristop za ohlajanje vozila: da/ne (  1 ) 
3.2.20.2.5.1  (Ne najslabši možni pristop) Najkrajši čas odstavitve, 
t soak_ATCT  (v urah):  
3.2.20.2.5.2  (Ne najslabši možni pristop) Mesto merjenja temperature 
motorja:  
3.2.20.2.6  Pristop z eno skupino interpolacij v skupini ATCT: da/ne (  1 ) 
3.3 Elektri čna naprava  
3.3.1  Tip (na čin navitja, vzbujanje):  
3.3.1.1  Najve čja urna mo č: kW 
(po navedbi proizvajalca)  
3.3.1.1.1  Najve čja neto mo č (a) kW 
(po navedbi proizvajalca)  
3.3.1.1.2  Najve čja 30-minutna mo č (a) kW 
(po navedbi proizvajalca)  
3.3.1.2  Delovna napetost:  V  
3.3.2  REESS  
3.3.2.1  Število celic:  
3.3.2.2  Masa:  kg  
3.3.2.3  Zmogljivost:  Ah (amper ure)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 64  
3.3.2.4  Lokacija:  
▼B 
3.4 Kombinacije pretvornikov energije za pogon  
3.4.1  Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
3.4.2  Kategorija hibridnega elektri čnega vozila: zunanje polnjenje/ 
brez zunanjega polnjenja:: (  1 ) 
3.4.3  Stikalo za izbiro na čina delovanja: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1  Izbirni na čini 
3.4.3.1.1  Povsem elektri čni: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.2  Izklju čno na gorivo: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3  Hibridni na čini: da/ne (  1 ) 
(če da, kratek opis):  
3.4.4  Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, 
vztrajnik/generator)  
3.4.4.1  Znamke:  
3.4.4.2  Tipi:  
3.4.4.3  Identifikacijska številka:  
3.4.4.4  Vrsta elektrokemi čnega člena:  
3.4.4.5  Energija:  (za REESS: napetost in zmogljivost Ah v 2 
urah, za kondenzator: J,  )  
3.4.4.6  Polnilnik: v vozilu/zunanji/brez (  1 ) 
3.4.5  Elektri čna naprava (lo čen opis vseh tipov elektri čnih naprav)  
3.4.5.1  Znamka:  
3.4.5.2  Tip:  
3.4.5.3  Osnovna uporaba: vle čni motor/generator (  1 ) 
3.4.5.3.1  Če se uporablja kot vle čni motor: z enim motorjem/z ve č 
motorji (število) (  1 ): 
3.4.5.4  Najve čja moč: kW  
3.4.5.5  Na čin delovanja:  
3.4.5.5.5.1  enosmerni tok/izmeni čni tok/število faz:  
3.4.5.5.2  lo čeno vzbujanje/serijsko/kombinirano (  1 ) 
3.4.5.5.3  sinhrono/nesinhrono (  1 ) 
3.4.6  Krmilna enota  
3.4.6.1  Znamke:  
3.4.6.2  Tipi:  
3.4.6.3  Identifikacijska številka:  
3.4.7  Regulator mo či 
3.4.7.1  Znamka:  
3.4.7.2  Tip:  
3.4.7.3  Identifikacijska številka:  
3.4.9  Priporo čilo proizvajalca za predkondicioniranje:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 65  
3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čanje emisij CO  2 / 
porabe elektri čne energije/elektri čnega dosega in podrobnosti 
o ekoloških inovacijah ( če je primerno) (  o ) 
3.5.7  Navedene vrednosti proizvajalca  
▼M3 
3.5.7.1  Parametri preskusnega vozila  
Vozilo  Nizka 
vrednost 
za vozilo 
(VL) 
če obstaja  Visoka 
vrednost 
za vozilo 
(VH)  VM 
če obstaja  Reprezentativno 
vozilo (samo za 
skupino matrik 
za cestno obre ­
menitev (*))  Privzete 
vrednosti  
Tip karoserije vozila  —  
Uporabljena metoda cestne obreme ­
nitve (izmerjena vrednost ali izra čun 
po skupini cestnih obremenitev)  — —  
Informacije o cestni obremenitvi:  
Znamka in tip pnevmatik, če se izvede 
merjenje  — 
Mere pnevmatik (sprednja/zadnja), če 
se izvede merjenje  — 
Kotalni upor pnevmatik (sprednja/ 
zadnja) (kg/t)  
Tlak v pnevmatikah (sprednja/zadnja) 
(kPa), če se izvede merjenje  
Delta C  D × A vozila L v primerjavi z 
vozilom H (IP_H minus IP_L)  — —  —  
Delta C  D × A v primerjavi z vozilom L 
iz skupine cestnih obremenitev (IP_H/ 
L minus RL_L), če se izračun izvede 
po skupinah cestnih obremenitev  — —  
Preskusna masa vozila (kg)  
Koeficienti cestne obremenitve  
f 0 (N) 
f 1 (N/(km/h))  
f 2 (N/(km/h)  2 ) 
Čelna površina v m  2 (0,000 m  2 ) —  —  —  
Potreba po energiji cikla (J)  
(*) Reprezentativno vozilo se preskusi za skupino matrik za cestno obremenitev.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 66  
3.5.7.1.1  Gorivo, uporabljeno za preskus tipa 1 in izbrano za merjenje 
neto moči v skladu s Prilogo XX k tej uredbi (samo za 
vozila, ki uporabljajo UNP ali ZP):  
__________  
▼B 
3.5.7.2  Skupne masne emisije CO  2 
▼M3 
3.5.7.2.1  Masne emisije CO  2 za vozila, ki jih poganja izklju čno motor 
z notranjim zgorevanjem, in vozila NOVC-HEV  
3.5.7.2.1.0  Najmanjša in najve čja vrednost CO  2 v skupini interpolacij  
3.5.7.2.1.1  Visoka vrednost za vozilo:  g/km  
3.5.7.2.1.1.0  Visoka vrednost za vozilo (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  
3.5.7.2.1.2.0  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno) (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  g/km  
3.5.7.2.1.3.0  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno) 
(NEDC):  g/km  
3.5.7.2.2  Masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za OVC-HEV  
3.5.7.2.2.1  Masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za visoko vrednost 
za vozilo: g/km  
3.5.7.2.2.1.0  Kombinirane masne emisije CO  2 za visoko vrednost za 
vozilo (pogoj B iz NEDC): g/km  
3.5.7.2.2.2  Masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za nizko vrednost 
za vozilo ( če je primerno): g/km  
3.5.7.2.2.2.0  Kombinirane masne emisije CO  2 za nizko vrednost za vozilo 
(če je primerno) (pogoj B iz NEDC): g/km  
3.5.7.2.2.3  Masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za srednjo vrednost 
za vozilo ( če je primerno): g/km  
3.5.7.2.2.3.0  Kombinirane masne emisije CO  2 za srednjo vrednost za 
vozilo (če je primerno) (pogoj B iz NEDC): g/km  
3.5.7.2.3  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja in tehtane masne 
emisije CO  2 za vozila OVC-HEV  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 67  
3.5.7.2.3.1  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za visoko vrednost 
za vozilo:  g/km  
3.5.7.2.3.1.0  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za visoko vrednost 
za vozilo (pogoj A iz NEDC):  g/km  
3.5.7.2.3.2  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za nizko vrednost 
za vozilo ( če je primerno):  g/km  
3.5.7.2.3.2.0  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za nizko vrednost 
za vozilo ( če je primerno) (pogoj A iz NEDC):  g/km  
3.5.7.2.3.3  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za srednjo vrednost 
za vozilo ( če je primerno):  g/km  
3.5.7.2.3.3.0  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za srednjo vrednost 
za vozilo ( če je primerno) (pogoj A iz NEDC):  g/km  
3.5.7.2.3.4  Najmanjša in najve čja tehtana vrednost CO  2 v skupini inter ­
polacij OVC  
▼B 
3.5.7.3  Elektri čni doseg za elektri čna vozila  
3.5.7.3.1  Doseg samo z elektri čnim pogonom (PER) za PEV  
3.5.7.3.1.1  Visoka vrednost za vozilo:  km  
3.5.7.3.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  km  
3.5.7.3.2  Doseg z elektri čnim pogonom AER za OVC-HEV  
3.5.7.3.2.1  Visoka vrednost za vozilo:  km  
3.5.7.3.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  km  
3.5.7.3.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  km  
3.5.7.4  Poraba goriva pri ohranjanju naboja (FC  CS ) za FCHV  
3.5.7.4.1  Visoka vrednost za vozilo:  kg/100 km  
3.5.7.4.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  kg/100 km  
▼M3 __________  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 68  
3.5.7.5  Poraba elektri čne energije pri elektrificiranih vozilih  
3.5.7.5.1  Skupna poraba elektri čne energije (EC  WLTC  ) za povsem elek ­
trična vozila  
3.5.7.5.1.1  Visoka vrednost za vozilo:  Wh/km  
3.5.7.5.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  Wh/km  
3.5.7.5.2  Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF 
EC AC,CD  (kombinirano)  
3.5.7.5.2.1  Visoka vrednost za vozilo:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno):  Wh/km  
3.5.8  Vozilo, v katero je vgrajena ekološka inovacija v smislu 
člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila kategorije M1 
oziroma člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kate ­
gorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1  Tip/varianta/izvedenka osnovnega vozila, kot je navedeno v 
členu 5 Uredbe (EU) št. 725/2011 za vozila kategorije M1 
oziroma v členu 5 Uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kate ­
gorije N1( če je primerno):  
3.5.8.2  Medsebojni vplivi posameznih ekoloških inovacij: da/ne (  1 ) 
▼M3 
3.5.8.3  Podatki o emisijah, povezani z uporabo ekoloških inovacij 
(tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo) 
(w 1 ) 
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije 
( w2 ) Koda 
ekološke 
inovacije 
( w3 ) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusne ­
m ciklu 
tipa 1 (  w4 ) 4. Emisije CO  2 
pri vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij 
CO  2 ((1 – 
2) 
– (3 – 4)) 
* 5 
xxxx/201x  
Skupni prihranek emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  w5 ) 
Skupni prihranek emisij CO  2 pri WLTP (g/km) (  w5 ) 
▼B 
3.6 Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec  
3.6.1  Hladilni sistem  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 69  
3.6.1.1  Teko činsko hlajenje 
Najvišja temperatura na izhodu:  K  
3.6.1.2  Zra čno hlajenje  
3.6.1.2.1  Referen čna točka: 
3.6.1.2.2  Najvišja temperatura v referen čni točki: K  
3.6.2  Najvišja izstopna temperatura na izhodu iz hladilnika polnil ­
nega zraka:  K  
3.6.3  Najvišja temperatura izpušnih plinov v to čki izpušnega 
sistema, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja 
ali turbinskega polnilnika:  K  
3.6.4  Temperatura goriva 
Najnižja:  K – najvišja:  K 
Za dizelske motorje na vstopu v tla čilko za vbrizgavanje 
goriva, za motorje na plinasto gorivo na kon čni stopnji krmil ­
nika tlaka  
3.6.5  Temperatura maziva 
Najnižja:  K – najvišja:  K  
3.8 Mazalni sistem  
3.8.1  Opis sistema  
3.8.1.1  Lega posode za mazivo:  
3.8.1.2  Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni 
del/mešanje z gorivom itd.) (  1 ) 
3.8.2  Črpalka za mazivo  
3.8.2.1  Znamke:  
3.8.2.2  Tipi:  
3.8.3  Mešanica z gorivom  
3.8.3.1  Mešalno razmerje:  
3.8.4  Oljni hladilnik: da/ne (  1 ) 
3.8.4.1  Risbe:  ali  
3.8.4.1.1  Znamke:  
3.8.4.1.2  Tipi:  
▼M3 
3.8.5  Specifikacija maziva:  W  
▼B 
4. PRENOS MO ČI( p ) 
4.3 Vztrajnostni moment vztrajnika motorja:  
4.3.1  Dodatni vztrajnostni moment brez vklju čenih prestav:  
4.4 Sklopke  
4.4.1  Tip:  
4.4.2  Najve čja pretvorba navora:  
4.5 Menjalnik  
4.5.1  Tip (ro čni/avtomatsko/brezstopenjski (stalno spremenljivi 
prenos)) (  1 ) 
▼M3 __________  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 70  
4.5.1.4  Razred navora:  
4.5.1.5  Število sklopk:  
4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavno razmerje 
menjalnika (prestavno 
razmerje med motorjem in 
izstopno gredjo menjalni ­
ka) Končno prestavno razmerje 
(prestavno razmerje med 
izstopno gredjo menjalnika 
in pogonskim kolesom)  Skupno prestavno 
razmerje  
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjal ­
nik 
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjal ­
nik 
►M3 _______  ◄ 
▼M3 
4.6.1  Prestavljanje  
4.6.1.1  Prestava 1 izlo čena: da/ne (  1 ) 
4.6.1.2  n  _95_high  za vsako prestavo:  min  –1 
4.6.1.3  n  min_drive  
4.6.1.3.1  Prva prestava:  min  –1 
4.6.1.3.2  Iz prve prestave v drugo:  min  –1 
4.6.1.3.3  Iz druge prestave v mirovanje:  min  –1 
4.6.1.3.4  Druga prestava:  min  –1 
4.6.1.3.5  Tretja in višje prestave:  min  –1 
4.6.1.4  n  _min_drive_set  za faze pospeševanja/konstantne hitrosti 
(n _min_drive_up  ): min  –1 
4.6.1.5  n  _min_drive_set  za faze upo časnjevanja (n  min_drive_down  ): 
4.6.1.6  Za četno obdobje  
4.6.1.6.1  t  _start_phase  : s  
4.6.1.6.2  n  _min_drive_start  : min  –1 
4.6.1.6.3  n  _min_drive_up_start  : .min  –1 
4.6.1.7  Uporaba ASM: da/ne (  1 ) 
4.6.1.7.1  Vrednosti ASM:  
▼B 
4.7 Najve čja konstrukcijsko dolo čena hitrost vozila (v km/h) (  q ): ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 71  
4.12 Mazivo za menjalnik:  W  
▼B 
6. OBESITEV KOLES  
6.6 Pnevmatike in platiš ča 
6.6.1  Kombinacije pnevmatika/platiš če: 
6.6.1.1  Osi  
6.6.1.1.1  Os št. 1:  
6.6.1.1.1.1  Oznaka velikosti pnevmatike  
6.6.1.1.2  Os št. 2:  
6.6.1.1.2.1  Oznaka velikosti pnevmatike  
itd. 
6.6.2  Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa:  
6.6.2.1  Os št. 1:  
6.6.2.2  Os št. 2:  
6.6.3  Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec:  kPa  
9. KAROSERIJA  
9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod, opredeljenih v delu C Priloge 
II k Direktivi 2007/46/ES:  
▼M3 _______  
12.8 Naprave ali sistemi z na čini, ki jih izbere voznik in vplivajo 
na emisije CO  2 in/ali merila za emisije, pri čemer ni prevla ­
dujočega načina: da/ne (  1 ) 
12.8.1  Preskus pri ohranjanju naboja ( če je primerno) (navedite za 
vsako napravo ali sistem)  
12.8.1.1  Najboljši na čin: 
12.8.1.2  Najslabši na čin: 
12.8.2  Preskus pri praznjenju naboja ( če je primerno) (navedite za 
vsako napravo ali sistem)  
12.8.2.1  Najboljši na čin: 
12.8.2.2  Najslabši na čin: 
12.8.3  Preskus tipa 1 ( če je primerno) (navedite za vsako napravo 
ali sistem)  
12.8.3.1  Najboljši na čin: 
12.8.3.2  Najslabši na čin: ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 72  
16. DOSTOP DO INFORMACIJ O POPRAVILU IN VZDRŽE ­
VANJU VOZIL  
16.1 Naslov glavnega spletnega mesta za dostop do informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozil:  
16.1.1  Datum, od katerega so na voljo informacije o popravilu in 
vzdrževanju vozil (najpozneje 6 mesecev od datuma homo ­
logacije):  
16.2 Pogoji dostopa do spletnega mesta:  
16.3 Oblika informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, dostopna 
prek spletnega mesta:  
▼M2 
Pojasnila  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte (v nekaterih primerih, ko je možen ve č kot en vnos, ni treba 
črtati ničesar).  
( 2 ) Navedite dovoljeno odstopanje.  
( 3 ) Tukaj je treba vpisati najve čje in najmanjše vrednosti za vsako varianto.  
( 6 ) Vozila lahko uporabljajo bencin in plinasto gorivo, vendar se pri preskusih štejejo za 
vozila, ki jih poganja samo plinasto gorivo, če je bencinski sistem vgrajen samo za 
uporabo v sili ali samo za zagon motorja in če lahko posoda za gorivo vsebuje najve č 
15 litrov bencina.  
( 7 ) Navede se neobvezna oprema, ki vpliva na mere vozila.  
( c ) Klasifikacija v skladu z opredelitvami iz dela A Priloge II.  
( f ) Kadar obstajata izvedba z navadno kabino in izvedba s spalno kabino, je treba navesti 
podatke o masah in merah za obe izvedbi.  
( g ) Standard ISO 612: 1978 – Cestna vozila – Mere motornih in vle čenih vozil – pogoji in 
opredelitve.  
( h ) Masa voznika je ocenjena na 75 kg.  
Sistemi, ki vsebujejo teko čine (razen tistih za odpadno vodo, ki morajo ostati prazni), 
so napolnjeni do 100 % prostornine, ki jo je navedel proizvajalec.  
Za vozila kategorij N2, N3, M2, M3, O3 in O4 ni treba navesti informacij iz to čk 
2.6(b) in 2.6.1(b).  
( i ) Za priklopnike ali polpriklopnike in vozila, povezana s priklopnikom ali polpriklopni ­
kom, ki pritiska na vle čno napravo ali na sedlo z znatno navpi čno silo, mora biti ta 
sila, deljena s standardnim gravitacijskim pospeškom, vklju čena v najve čjo tehnično 
dovoljeno maso.  
( k ) Pri vozilih, ki lahko delujejo bodisi na bencin, dizelsko gorivo itd. bodisi tudi v 
kombinaciji z drugim gorivom, se podatki ponovijo.  
V primeru nekonvencionalnih motorjev in sistemov proizvajalec zagotovi podatke, ki 
ustrezajo tukaj navedenim.  
( l ) Vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.  
( m ) Ta vrednost se izra čuna (π = 3,1416) in zaokroži na najbližji celi cm  3 . 
( n ) Določeno v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 715/2007 ali Uredbe (ES) št. 
595/2009, kot je ustrezno.  
( o ) Določeno v skladu z zahtevami Direktive Sveta 80/1268/EGS (UL L 375, 31.12.1980, 
str. 36).  
( p ) Zahtevane podrobnosti morajo biti navedene za vsako od predvidenih variant.  
( q ) Kar zadeva priklopnike, najvišjo dovoljeno hitrost dolo či proizvajalec.  
( w ) Ekološke inovacije.  
( w1 ) Tabelo je treba po potrebi razširiti tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda 
vrstica.  
( w2 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( w3 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( w4 ) Če se po dogovoru s homologacijskim organom namesto preskusnega cikla tipa 1 
uporabi metodologija vzor čenja, se uporabi vrednost, pridobljena z metodologijo vzor ­ 
čenja.  
( w5 ) Skupni prihranek emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 73  
Dodatek 3a  
Razširjeni dokumentacijski paket  
Razširjeni dokumentacijski paket vklju čuje naslednje informacije o vseh 
pomožnih strategijah za uravnavanje emisij:  
(a) izjavo proizvajalca, da vozilo ne vsebuje nobene odklopne naprave, ki ni 
zajeta v eni od izjem iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007;  
(b) opis motorja ter uporabljenih strategij in naprav za uravnavanje emisij, in 
sicer programske in strojne opreme, ter vseh razmer, v katerih strategije in 
naprave ne bodo delovale, kot delujejo med homologacijskim preskušanjem;  
(c) izjavo o razli čicah programske opreme, ki se uporabljajo za nadzor teh 
pomožnih/osnovnih strategij za uravnavanje emisij, vklju čno z ustreznimi 
kontrolnimi vsotami teh razli čic programske opreme in navodili organu, 
kako brati kontrolne vsote; ob vsaki novi razli čici programske opreme, ki 
vpliva na pomožne/osnovne strategije za uravnavanje emisij, se izjava poso ­
dobi in pošlje homologacijskemu organu, ki hrani ta razširjeni dokumenta ­
cijski paket;  
▼M3 
(d) podrobno tehni čno obrazložitev morebitnih pomožnih strategij za uravna ­
vanje emisij, vklju čno z oceno tveganja, v kateri je ocenjeno tveganje ob 
uporabi navedene strategije in brez nje, ter naslednje informacije:  
(i) zakaj se uporablja katera od klavzul o izjemah od prepovedi uporabe 
odklopnih naprav iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007;  
(ii) deli strojne opreme, ki jih je treba zaš čititi s pomožno strategijo za 
uravnavanje emisij, če je ustrezno;  
(iii) dokaz o nenadni in nepopravljivi okvari motorja, ki je ni mogo če 
preprečiti z rednim vzdrževanjem in bi nastala brez pomožne strategije 
za uravnavanje emisij, če je ustrezno;  
(iv) utemeljeno obrazložitev, zakaj je pri zagonu motorja potrebna uporaba 
pomožne strategije za uravnavanje emisij, če je ustrezno;  
▼M1 
(e) opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in 
preklopnih to čk v vseh na činih delovanja;  
(f) opis hierarhi čnih razmerij med pomožnimi strategijami za uravnavanje emisij 
(tj. če lahko so časno deluje ve č pomožnih strategij za uravnavanje emisij, 
navedba, katera strategija se prva odzove, na čin vzajemnega delovanja stra ­
tegij, vklju čno z diagrami toka podatkov in na činom odlo čanja ter navedbo, 
kako hierarhija zagotavlja, da se vse emisije, ki nastajajo zaradi navedenih 
strategij, uravnavajo na najnižjo prakti čno raven);  
(g) seznam parametrov, ki se merijo in/ali izra čunavajo s pomožnimi strategijami 
za uravnavanje emisij, skupaj z namenom vsakega parametra, ki se meri 
in/ali izra čunava, in njegovo povezavo z okvaro motorja; vklju čno z načinom 
izračuna in navedbo, kako dobro se ti izra čunani parametri ujemajo z dejan ­
skim stanjem uravnavanega parametra, ter morebitnim posledi čnim dovo ­
ljenim odstopanjem ali varnostnim faktorjem, vklju čenim v analizo;  
(h) seznam parametrov motorja/uravnavanja emisij, ki so modulirani kot funkcija 
izmerjenih ali izra čunanih parametrov, in razpon modulacije za vsak para ­
meter motorja/uravnavanja emisij; skupaj z razmerjem med parametri motor ­
ja/uravnavanja emisij ter izmerjenimi ali izra čunanimi parametri;  
(i) oceno, kako se bodo dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, s pomožno 
strategijo za uravnavanje emisij uravnale na najnižjo prakti čno raven, 
vključno s podrobno analizo pri čakovanega pove čanja skupnih s predpisi 
urejenih onesnaževal in emisij CO  2 zaradi uporabe pomožne strategije v 
primerjavi z osnovno strategijo za uravnavanje emisij.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 74  
Razširjeni dokumentacijski paket je omejen na 100 strani in vklju čuje vse glavne 
elemente, ki homologacijskemu organu omogo čajo oceno pomožne strategije za 
uravnavanje emisij. Paket je lahko dopolnjen s prilogami in drugimi priloženimi 
dokumenti, ki po potrebi vsebujejo dodatne in dopolnilne elemente. Proizvajalec 
vsakič, ko se pomožna strategija za uravnavanje emisij spremeni, homologacij ­
skemu organu pošlje novo razli čico razširjenega dokumentacijskega paketa. Nova 
različica je omejena na spremembe in njihov u činek. Homologacijski organ oceni 
in odobri novo razli čico pomožne strategije za uravnavanje emisij.  
Razširjeni dokumentacijski paket ima naslednjo strukturo:  
Razširjeni dokumentacijski paket za vlogo št. YYY/OEM za pomožno 
strategijo za uravnavanje emisij v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Deli Odstavek  To čka Razlaga
 Uvodni dokumenti Uvodno pismo homologa ­
cijskemu organu  Navedba dokumenta z razli ­ 
čico, datum izdaje doku ­
menta, podpis ustrezne 
osebe v organizaciji proizva ­
jalca  
Tabela z razli čicami  Vsebina sprememb v vsaki 
različici: in kateri del je spre ­
menjen  
Opis zadevnih tipov (glede 
na emisije)  
Tabela priloženih dokumen ­
tov Seznam vseh priloženih 
dokumentov  
Sklici  Sklici na odstavke od (a) do 
(i) Dodatka 3a (kje je 
mogoče najti posamezno 
zahtevo Uredbe)  
Izjava o odsotnosti 
odklopne naprave  + podpis
 Glavni dokument 0 Kratice/okrajšave  
1 SPLOŠNI OPIS  
1.1 Splošna predstavitev 
motorja  Opis glavnih zna čilnosti: 
delovna prostornina, 
naknadna obdelava ...  
1.2 Splošna zgradba sistema  Blok shema sistema: seznam 
tipal in sprožil, razlaga 
splošnih funkcij motorja  
1.3 Branje programske opreme 
in različice umerjanja  npr. razlaga orodja za pregle ­
dovanje  
2 Osnovne strategije za urav ­
navanje emisij  
2.x Osnovna strategija za urav ­
navanje emisij x  Opis strategije x  
2.y Osnovna strategija za urav ­
navanje emisij y  Opis strategije y  
3 Pomožne strategije za urav ­
navanje emisij  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 75  
Deli Odstavek  To čka Razlaga  
3.0 Predstavitev pomožnih stra ­
tegij za uravnavanje emisij  Hierarhična razmerja med 
pomožnimi strategijami za 
uravnavanje emisij: opis in 
utemeljitev (npr. varnost, 
zanesljivost itd.)  
3.x Pomožna strategija za urav ­
navanje emisij x  3.x.1 Utemeljitev pomožne 
strategije za uravna ­
vanje emisij 
3.x.2 Izmerjeni in/ali mode ­
lirani parametri za 
opredelitev lastnosti 
pomožne strategije za 
uravnavanje emisij 
3.x.3 Način delovanja 
pomožne strategije za 
uravnavanje emisij – 
uporabljeni parametri 
3.x.4 Učinek pomožne stra ­
tegije za uravnavanje 
emisij na onesnaževala 
in CO  2 
3.y Pomožna strategija za urav ­
navanje emisij y  3.y.1 
3.y.2 
itd. 
tu je dosežena meja 100 strani  
Priloga  Seznam tipov, za katere se 
uporabljajo te osnovne in 
pomožne strategije za urav ­
navanje emisij: vklju čno z 
referenčno oznako tehni čne 
pomoči, sklicem na 
programsko opremo, številko 
umerjanja ter kontrolnimi 
vsotami za vsako razli čico 
in vsako krmilno enoto 
(motorja in/ali naknadne 
obdelave, če obstaja)
 Priloženidokumenti Tehnična opomba za uteme ­
ljitev pomožne strategije za 
uravnavanje emisij št. xxx  Ocena tveganja ali uteme ­
ljitev s preskušanjem ali 
primerom nenadne okvare, 
če obstaja  
Tehnična opomba za uteme ­
ljitev pomožne strategije za 
uravnavanje emisij št. yyy  
Poročilo o preskusu za koli ­ 
činsko opredelitev vpliva 
posamezne pomožne strate ­
gije za uravnavanje emisij  poročilo o preskusu za vse 
posamezne preskuse, opra ­
vljene za utemeljitev 
pomožne strategije za urav ­
navanje emisij, podrobnosti 
o preskusnih pogojih, opis 
vozila/datumi preskusov 
vpliv na emisije/CO  2 po akti­
vaciji pomožne strategije za 
uravnavanje emisij/brez 
njene aktivacije  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 76  
Dodatek 3b  
Metodologija za oceno pomožnih strategij za uravnavanje emisij  
Ocena pomožnih strategij za uravnavanje emisij, ki jo opravi homologacijski 
organ, zajema vsaj naslednja preverjanja.  
(1) Zvišanje emisij zaradi pomožnih strategij za uravnavanje emisij se ohrani na 
čim nižji ravni:  
(a) zvišanje skupnih emisij ob uporabi pomožne strategije za uravnavanje 
emisij se ves čas normalne uporabe vozila ohrani na čim nižji ravni.  
(b) Kadar koli je v času predhodne ocene pomožne strategije za uravnavanje 
emisij na trgu na voljo tehnologija ali zasnova, ki bi omogo čila boljše 
uravnavanje emisij, se ta tehnologija ali zasnova uporabi brez neupravi ­ 
čenih prilagoditev.  
(2) Kadar se za utemeljitev pomožne strategije za uravnavanje emisij uporabi 
tveganje nenadne in nepopravljive okvare „pretvornika pogonske energije in 
sistema za prenos mo či“, kot sta opredeljena v Skupni resoluciji št. 2 (Mutual 
Resolution No. 2 – M.R.2) sporazumov UN/ECE iz let 1958 in 1998, ki 
vsebujeta opredelitve pogonskih sistemov za motorna vozila (  1 ), se to 
tveganje ustrezno dokaže in dokumentira, vklju čno z naslednjimi informaci ­
jami:  
(a) dokaz o katastrofalni (tj. nenadni in nepopravljivi) okvari motorja 
priskrbi proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vklju čuje 
oceno verjetnosti uresni čitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, 
vključno z rezultati preskusov, opravljenih v ta namen;  
(b) kadar je med uporabo pomožne strategije za uravnavanje emisij na trgu 
na voljo tehnologija ali zasnova, s katero se odpravlja ali zmanjšuje 
navedeno tveganje, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je 
najbolj tehni čno mogoče (tj. brez neupravi čenih prilagoditev);  
(c) trajnost in dolgotrajna zaš čita motorja ali komponent sistema za uravna ­
vanje emisij pred obrabo in nepravilnim delovanjem se ne štejeta za 
sprejemljiv razlog za dopustitev izjeme od prepovedi odklopnih naprav.  
(3) Z ustreznim tehni čnim opisom se dokumentira, zakaj je za varno delovanje 
vozila treba uporabiti pomožne strategije za uravnavanje emisij:  
(a) dokaz o pove čanem tveganju za varno delovanje vozila bi moral priskr ­
beti proizvajalec, in sicer skupaj z oceno tveganja, ki vklju čuje oceno 
verjetnosti uresni čitve tveganja in resnosti morebitnih posledic, vklju čno 
z rezultati preskusov, opravljenih v ta namen;  
(b) kadar je med uporabo pomožne strategije za uravnavanje emisij na trgu 
na voljo druga čna tehnologija ali zasnova, ki bi omogo čila zmanjšanje 
varnostnega tveganja, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, kolikor je 
najbolj tehni čno mogoče (tj. brez neupravi čenih prilagoditev).  
(4) Z ustreznim tehni čnim opisom se dokumentira, zakaj je med zagonom 
motorja treba uporabiti pomožne strategije za uravnavanje emisij:  
(a) dokaz o potrebi po uporabi pomožne strategije za uravnavanje emisij 
med zagonom motorja priskrbi proizvajalec, in sicer skupaj z oceno 
tveganja, ki vklju čuje oceno verjetnosti uresni čitve tveganja in resnosti 
morebitnih posledic, vklju čno z rezultati preskusov, opravljenih v ta 
namen;  ▼M3 
( 1 ) Dokument ECE/TRANS/WP.19/1121, ki je na voljo na naslednji spletni strani: https:// 
ec.europa.eu/docsroom/documents/31821
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 77  
(b) kadar je med uporabo pomožne strategije za uravnavanje emisij na trgu 
na voljo druga čna tehnologija ali zasnova, ki bi omogo čila boljše urav ­
navanje emisij ob zagonu motorja, se ta tehnologija ali zasnova uporabi, 
kolikor je najbolj tehni čno mogoče. 
_______  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 78  
Dodatek 4  
VZORCI CERTIFIKATA O ES-HOMOLOGACIJI  
(Največji format: A4 (210 × 297 mm)  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskega organa  
Sporočilo, ki zadeva:  
— ES-homologacijo (  1 ), 
— razširitev ES-homologacije (  1 ), 
— zavrnitev ES-homologacije (  1 ), 
— preklic ES-homologacije (  1 ), 
— tip sistema/tipa vozila glede na sistem (  1 ) v zvezi z Uredbo (ES) št. 715/2007 
( 2 ) in Uredbo (EU) 2017/1151 (  3 ) 
Številka ES-homologacije: …  
Razlog za razširitev: …  
ODDELEK I  
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
0.2.1 Trgovska imena ( če obstajajo): …  
0.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (  4 ) 
0.3.1 Mesto navedene oznake: …  
0.4 Kategorija vozila (  5 ) 
▼M3 
0.4.2 Osnovno vozilo (  5a ) ( 1 ): da/ne (  1 ) 
▼B 
0.5 Ime in naslov proizvajalca: …  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: …  
0.9 Predstavnik proizvajalca: ….  
ODDELEK II –  je treba ponoviti za vsako družino interpolacije, kot dolo ča 
odstavek 5.6 Priloge XXI  
0. Identifikator družine interpolacije, kot dolo ča odstavek 5.0 Priloge XXI  
1. Dodatni podatki ( če je primerno): (glej dopolnilo)  
2. Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: …  
3. Datum poro čila o preskusu tipa 1: …  
4. Številka poro čila o preskusu tipa 1: …  
5. Morebitne pripombe: (glej dopolnilo)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 79  
6. Kraj: …  
7. Datum: …  
8. Podpis: …  
Priloge:  Opisna dokumentacija (  6 ). ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 80  
Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji št. …  
v zvezi s homologacijo vozila glede emisij in dostopa do informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007  
Pri izpolnjevanju certifikata o homologaciji se je treba izogibati navzkrižnemu 
sklicevanju na informacije iz preskusnega poro čila ali opisnega lista.  
▼M3 
0. IDENTIFIKATOR SKUPINE INTERPOLACIJ, KOT DOLO ČA 
ODSTAVEK 5.0 PRILOGE XXI K UREDBI (EU) 2017/1151  
0.1 Identifikator: …  
0.2 Identifikator osnovnega vozila (  5a ) ( 1 ):… 
▼B 
1. DODATNE INFORMACIJE  
▼M3 
1.1 Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
1.2 Najve čja dovoljena masa:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
1.3 Referen čna masa:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
▼B 
1.4 Število sedežev: …  
1.6 Tip karoserije:  
1.6.1 za kategoriji M  1 , M  2 : limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, 
karavan, kupe, kabriolet, ve čnamensko vozilo (  1 ) 
1.6.2 za kategoriji N  1 , N  2 : tovorno vozilo s kesonom, furgon (  1 ) 
1.7 Pogonska kolesa: spredaj, zadaj, 4 × 4 (  1 ) 
1.8 Povsem elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9 Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9.1 Kategorija hibridnega elektri čnega vozila: vozila z zunanjim 
polnjenjem/vozila brez zunanjega polnjenja/gorivna celica (  1 ) 
1.9.2 Stikalo za izbiro na čina delovanja: da/ne (  1 ) 
1.10 Oznaka motorja:  
1.10.1 Prostornina motorja:  
1.10.2 Sistem za dovod goriva: neposredni vbrizg/posredni vbrizg (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 81  
1.10.3 Gorivo, ki ga priporo ča proizvajalec:  
1.10.4.1 Najve čja moč: kW pri min  –1 
1.10.4.2 Najve čji navor: Nm pri min  –1 
1.10.5 Naprava za nadtla čno polnjenje: da/ne (  1 ) 
1.10.6 Vžigalni sistem: kompresijski vžig/prisilni vžig (  1 ) 
1.11 Pogonski sistem (za povsem elektri čno vozilo ali hibridno elek ­
trično vozilo) (  1 ) 
1.11.1 Najve čja neto mo č: … kW, pri: … do … min  –1 
1.11.2 Najve čja moč v tridesetih minutah: … kW  
1.11.3 Najve čji neto navor: … Nm, pri … min  –1 
1.12 Pogonski akumulator (za povsem elektri čno vozilo ali hibridno 
električno vozilo)  
1.12.1 Nazivna napetost: V  
1.12.2 Kapaciteta (v času 2 ur): Ah  
1.13 Prenos mo či: …, …  
1.13.1 Vrsta menjalnika: ro čni/avtomatski/brezstopenjski menjalnik (  1 ) 
1.13.2 Število prestavnih razmerij:  
1.13.3 Skupno prestavno razmerje (vklju čno s kotalnim obsegom pnev ­
matik pod obremenitvijo): (hitrost vozila (km/h))/(vrtilna frekvenca 
motorja (1 000 (min  –1 )) 
Prva prestava: …  Šesta prestava: …  
Druga prestava: …  Sedma prestava: …  
Tretja prestava: …  Osma prestava: …  
Četrta prestava: …  Hitra (direktna) prestava: …  
Peta prestava: …  
1.13.4 Kon čno prestavno razmerje:  
1.14 Pnevmatike: …, …, …  
Tip: radialni/biasni/... (  7 ) 
Mere: …  
Kotalni obseg pod obremenitvijo:  
Kotalni obseg pnevmatik, uporabljenih v preskusu tipa 1  
2. REZULTATI PRESKUSOV  
▼M3 
2.1 Rezultati preskusov emisij iz izpušne cevi  
Razvrstitev glede na emisije: …  
Rezultati preskusa tipa 1, kadar je primerno  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 82  
Številka homologacije, če ne gre za mati čno vozilo (  1 ): …  
Preskus št. 1  
Rezultat tipa 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Izmerjeno (  8 ) ( 9 ) 
Ki × (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (11)  
Povprečna vrednost, izra ču­
nana s Ki (M×Ki ali M + 
Ki) (  9 ) (12) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (×) (  8 ) ( 10 ) 
Končna povpre čna vrednost, 
izračunana s Ki in DF (  13 ) 
Mejna vrednost  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Tabelo preskusa št. 1 je treba ponoviti z rezultati drugega preskusa.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Tabelo preskusa št. 1 je treba ponoviti z rezultati tretjega preskusa.  
Ponoviti je treba preskus št. 1, preskus št. 2 ( če je primerno) in 
preskus št. 3 ( če je primerno) za nizko vrednost za vozilo ( če je 
primerno) in VM ( če je primerno).  
Preskus ATCT  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1 (23 °C) M  CO2,23°  
Korekcijski faktor skupine (FCF)  
Rezultat preskusa 
ATCT  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.1011/ 
km) 
Izmerjeno (  1 ) ( 2 ) 
Mejne vrednosti  
( 1 ) Če je primerno. 
( 2 ) Zaokrožite na dve decimalni mesti.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 83  
Razlika med kon čno temperaturo hladilne teko čine motorja in 
povprečno temperaturo obmo čja odstavitve v zadnjih treh urah 
ΔT_ATCT (°C) za referen čno vozilo: …  
Najmanjši čas odstavitve t  soak _ATCT (s): …  
Mesto tipala za temperaturo: …  
Identifikator skupine ATCT: …  
Tip 2: (vklju čno s podatki, zahtevanimi za tehni čne preglede):  
Preskus  Vrednost CO 
(% vol)  Lambda (  1 ) Vrtilna frekvenca 
motorja 
(min  –1 ) Temperatura motornega 
olja 
(°C) 
Preskus pri nizki vrtilni 
frekvenci prostega teka  Ni relevantno  
Preskus pri visoki vrtilni 
frekvenci prostega teka  
Tip 3: …  
Tip 4: … g/preskus;  
preskusni postopek v skladu s: Prilogo 6 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE (enodnevni NEDC)/Prilogo k Uredbi (ES) 2017/1221 
(dvodnevni NEDC)/Prilogo VI k Uredbi (EU) 2017/1151 (dvo ­
dnevni WLTP) (  1 ). 
Tip 5:  
— Preskus trajnosti: preskus celotnega vozila/preskus staranja na 
preskusni napravi/brez preskusa (  1 ) 
— Faktor poslabšanja (DF): izra čunan/dodeljen (  1 ) 
— Določite vrednosti: …  
— Uporabljeni cikel tipa 1 (Podpriloga 4 k Prilogi XXI k 
Uredbi (EU) 2017/1151 ali Pravilnik št. 83 UN/ECE) (  14 ): …  
Tip 6  CO (g/km)  THC (g/km)  
Izmerjena vrednost  
Mejna vrednost  
▼B 
2.1.1 Tabelo tipa 1 za vozila z dvogorivnim motorjem je treba ponoviti 
za obe gorivi. Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če je 
preskus izveden za obe gorivi v skladu s sliko I.2.4 v Prilogi I) 
in pri vozilih s pogonom na UNP ali ZP/biometan z enogorivnim 
motorjem ali dvogorivnim motorjem je tabelo treba ponoviti za  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 84  
različne referen čne pline, uporabljene pri preskusu tipa 1, in v 
dodatni tabeli navesti najslabše rezultate. Po potrebi je treba v 
skladu s to čkama 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
prikazati, ali so rezultati izmerjeni ali izra čunani.  
2.1.2 Pisni opis in/ali risba kazalnika slabega delovanja (MI): …  
2.1.3 Seznam in funkcija vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za 
diagnostiko na vozilu: …  
2.1.4 Pisni opis (splošna na čela delovanja) za: …  
2.1.4.1 Zaznavanje neuspelih vžigov (  15 ): …  
2.1.4.2 Nadzor katalizatorja (  15 ): …  
2.1.4.3 Nadzor lambde sonde (  15 ): …  
2.1.4.4 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozi ­
lu (  15 ): …  
2.1.4.5 Nadzor katalizatorja (  16 ): …  
2.1.4.6 Nadzor filtra za delce (  16 ): …  
2.1.4.7 Nadzor aktivatorja elektronskega sistema za dovod goriva (  16 ): …  
2.1.4.8 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: 
… 
2.1.5 Merila za aktiviranje MI (stalno število voznih ciklov ali statisti čna 
metoda): …  
2.1.6 Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja sistem za 
diagnostiko na vozilu (z ustreznimi pojasnili): …  
2.2 Rezervirano  
2.3 Katalizatorji: da/ne (  1 ) 
2.3.1 Originalni katalizator je bil preskušen po vseh ustreznih zahtevah 
iz te uredbe: da/ne (  1 ) 
2.4 Rezultati preskusa motnosti dima (  1 ) 
2.4.1 Pri enakomerni hitrosti: Glej poro čilo tehnične službe o preskusu 
številka: …  
2.4.2 Preskusi pri prostem pospeševanju  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 85  
2.4.2.1 Izmerjena vrednost absorpcijskega koeficienta: … m  –1 
2.4.2.2 Popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … m  –1 
2.4.2.3 Položaj simbola absorpcijskega koeficienta na vozilu: …  
2.5 Rezultati preskusov emisij CO  2 in porabe goriva  
▼M3 
2.5.1 Vozilo, ki ga poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in 
hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega napajanja  
2.5.1.0 Najmanjša in najve čja vrednost CO  2 v skupini interpolacij  
▼B 
2.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.5.1.1.1 Potreba po energiji za ciklus: … J  
2.5.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.1.1.2.1 f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2 f  1, N / (km/h): …  
2.5.1.1.2.3 f  2 , N / (km/h)  2 : … 
▼M3 
2.5.1.1.3 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano 
gorivo glej to čki 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI k 
Uredbi (EU) 2017/1151)  
Emisije CO  2 (g/km)  Presku­
s Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
povpre­ 
čje 
Končne vrednosti M  CO2,p,H  / 
M CO2,c,H  
2.5.1.1.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno 
gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo glej 
odstavka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 / 
100 km ali kg/100 km (  1 ) Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,H / FC  c,H 
2.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.5.1.2.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 86  
2.5.1.2.2.1 f  0 , N: …  
2.5.1.2.2.2 f  1 , N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : … 
2.5.1.2.3 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano 
gorivo glej to čki 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Emisije CO  2 (g/km)  Presku­
s Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
povpre­ 
čje 
Končne vrednosti M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.1.2.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno 
gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo glej 
točki 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 / 
100 km ali kg/100 km (  1 ) Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.3 Srednja vrednost za vozilo NOVC-HEV ( če je primerno)  
_______  
2.5.1.3.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.1.3.2.1 f  0 , N: …  
2.5.1.3.2.2 f  1 , N/(km/h): …  
2.5.1.3.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : … 
2.5.1.3.3 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano 
gorivo glej odstavka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Emisije CO  2 (g/km)  Presku­
s Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
povpre­ 
čje 
Končne vrednosti M  CO2,p,L /  M CO2,c,L  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 87  
2.5.1.3.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno 
gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za kombinirano gorivo glej 
odstavka 1.2.3.8 in 1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 / 
100 km ali kg/100 km (  1 ) Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  
p,L / FC c,L 
2.5.1.4 Za vozila, ki jih poganja motor z notranjim zgorevanjem in so 
opremljena s sistemi z redno regeneracijo, kot so opredeljena v 
točki 6 člena 2 te uredbe, se rezultati preskusov pomnožijo s 
faktorjem Ki, kot je dolo čeno v Dodatku 1 k Podprilogi 6 k 
Prilogi XXI.  
2.5.1.4.1 Informacije o strategiji regeneracije za emisije CO  2 in porabo 
goriva  
D – število ciklov delovanja med dvema cikloma, pri čemer pride 
do regenerativnih faz: …  
d – število ciklov delovanja, potrebnih za regeneracijo: …  
Uporabljeni cikel tipa 1 (Podpriloga 4 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 
2017/1151 ali Pravilnik št. 83 UN/ECE) (  14 ): …  
Kombinirane  
Ki (aditiv/multiplikativ) (  1 ) 
Vrednosti za CO  2 in poraba goriva (  10 ) 
Pri osnovnem vozilu je treba ponoviti to čko 2.5.1.  
▼B 
2.5.2 Povsem elektri čna vozila (  1 ) 
▼M3 
2.5.2.1 Poraba elektri čne energije  
2.5.2.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.5.2.1.1.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.2.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.2.1.1.2.1 f  0 , N: …  
2.5.2.1.1.2.2 f  1 , N/(km/h): …  
2.5.2.1.1.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : …  
Električna energija (Wh/km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirane  
Izračunana poraba elektri čne energije  1 
2 
3 
povprečje 
Navedena vrednost  —  
2.5.2.1.1.3 Skupno trajanje preseganja dovoljenega odstopanja za izvedbo 
cikla: … s  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 88  
2.5.2.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.5.2.1.2.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.2.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.2.1.2.2.1 f  0 , N: …  
2.5.2.1.2.2.2 f  1 , N/(km/h): …  
2.5.2.1.2.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : …  
Električna energija (Wh/km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirane  
Izračunana poraba elektri čne energije  1 
2 
3 
povprečje 
Navedena vrednost  —  
2.5.2.1.2.3 Skupno trajanje preseganja dovoljenega odstopanja za izvedbo 
cikla: … s  
2.5.2.2 Doseg samo z elektri čnim pogonom  
2.5.2.2.1 Visoka vrednost za vozilo  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirane  
Izmerjeni doseg samo z elektri čnim 
pogonom  1 
2 
3 
povprečje 
Navedena vrednost  —  
2.5.2.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirane  
Izmerjeni doseg samo z elektri čnim 
pogonom  1 
2 
3 
povprečje 
Navedena vrednost  —  
▼B 
2.5.3 Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 89  
2.5.3.1 Masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja  
2.5.3.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.5.3.1.1.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.3.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.3.1.1.2.1 f0, N: …  
2.5.3.1.1.2.2 f1, N/(km/h): …  
2.5.3.1.1.2.3 f2, N/(km/h)  2 : …  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
povpre­ 
čje 
Končne vrednosti M  CO2,p,H  / 
M CO2,c,H  
2.5.3.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.5.3.1.2.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.3.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.3.1.2.2.1 f  0 , N: …  
2.5.3.1.2.2.2 f  1 , N/(km/h): …  
2.5.3.1.2.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : …  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
povpre­ 
čje 
Končne vrednosti M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.3.1.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.5.3.1.3.1 Potreba po energiji cikla: … J  
2.5.3.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.3.1.3.2.1 f0, N: …  
2.5.3.1.3.2.2 f1, N/(km/h): …  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 90  
2.5.3.1.3.2.3 f2, N/(km/h)  2 : …  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
povpre­ 
čje 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2 Masna emisija CO  2 pri praznjenju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
povprečje 
Končna vrednost M  CO2,CD,H  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
povprečje 
Končna vrednost M  CO2,CD,L  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
povprečje 
Končna vrednost M  CO2,CD,M  
▼B 
2.5.3.3 Masne emisije CO  2 (tehtane, kombinirane) (  17 ): 
Visoka vrednost za vozilo: M  CO2,weighted  … g/km  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): 
M CO2,weighted  … g/km  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): M  CO2,weighted  … g/km  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 91  
2.5.3.3.1 Najmanjša in najve čja vrednost CO  2 v skupini interpolacij  
▼B 
2.5.3.4 Poraba goriva pri ohranjanju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Končne vrednosti FC  p,H / FC c,H 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,L / FC c,L 
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  p,M /  
FC c,M 
▼M3 
2.5.3.5 Poraba goriva pri praznjenju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  CD,H 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  CD,L 
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  CD,M 
▼B 
2.5.3.6 Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (  17 ): 
Visoka vrednost za vozilo: FC  weighted  … l/100 km  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): FC  
weighted  … l/100 km  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7 Dosegi:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 92  
2.5.3.7.1 Doseg samo z elektri čnim pogonom (AER)  
AER (km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirane  
Vrednosti AER  1 
2 
3 
povprečje 
Končne vrednosti AER  
▼B 
2.5.3.7.2 Ekvivalentno dosegu samo z elektri čnim pogonom (EAER)  
EAER (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Vrednosti EAER  
2.5.3.7.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja R  CDA 
R CDA (km)  Kombinirana vožnja  
Vrednosti R  CDA 
▼M3 
2.5.3.7.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja R  CDC 
R CDC (km)  Preskus  Kombinirane  
Vrednosti R  CDC 1 
2 
3 
povprečje 
Končne vrednosti R  CDC 
▼B 
2.5.3.8 Poraba elektri čne energije  
2.5.3.8.1 Poraba elektri čne energije EC  
Električna energija (Wh/km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Mestna vožnja  Kombinirana 
vožnja  
Vrednosti porabe elektri čne 
energije  
▼M3 
2.5.3.8.2 Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtana z UF 
EC AC,CD  (kombinirano)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Preskus  Kombinirane  
Vrednosti EC  AC,CD  1 
2 
3 
povprečje 
Končne vrednosti EC  AC,CD  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 93  
2.5.3.8.3 Poraba elektri čne energije, tehtana z UF EC  AC, weighted  (kombini­
rana)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Preskus  Kombinirane  
Vrednosti EC  AC,weighted  1 
2 
3 
povprečje 
Končne vrednosti EC  AC,weighted  
Pri osnovnem vozilu je treba ponoviti to čko 2.5.3.  
2.5.4 Vozila na gorivne celice  
Poraba goriva (kg/100 km)  Kombinirane  
Končne vrednosti FC  c 
Pri osnovnem vozilu je treba ponoviti to čko 2.5.4.  
2.5.5 Naprava za spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne energije: 
da/ni relevantno …  
▼B 
2.6 Rezultati preskusa ekoloških inovacij (  18 ) ( 19 ) 
Sklep o odobritvi 
ekološke inova- 
cije (  20 ) Koda 
ekološke 
inova- 
cije (  21 ) Ciklus 
tipa 
1/I (  22 ) 1. Emi­
sije CO  2 
pri 
osnovne­
m vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusne ­
m ciklu 
tipa 1 (  23 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo v 
preskusne ­
m ciklu 
tipa 1  5. Faktor 
uporabe (UF), tj. 
časovni delež 
uporabe tehnolo ­
gije v normalnih 
pogojih delova ­
nja Prihranki 
pri 
emisijah 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) 
* 5 
xxx/201x  
Skupni prihranek pri emisijah CO  2 pri NEDC (g/km) (  24 ) 
Skupni prihranek pri emisijah CO  2 pri WLTP (g/km) (  25 ) ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 94  
2.6.1  Splošna koda ekoloških inovacij:  ( 26 ): …  
3. INFORMACIJE O POPRAVILU VOZILA  
3.1 Naslov spletnega mesta za dostop do informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozil: …  
3.1.1 Datum, od katerega so na voljo (do 6 mesecev od datuma homolo ­
gacije): …  
3.2 Pogoji dostopa do spletnega mesta (npr. trajanje dostopa, cena 
dostopa na urni, dnevni, mese čni in letni ravni ter na transakcijo) 
iz točke 3.1: …  
3.3 Oblika informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, dostopna prek 
spletnega mesta iz to čke 3.1: …  
3.4 Proizvajal čevo potrdilo o dostopu do informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozil: …  
4. MERJENJE MO ČI 
Največja neto mo č motorja z notranjim zgorevanjem, neto mo č in 
30-minutna mo č električnega sistema za prenos mo či 
4.1 Neto mo č motorja z notranjim zgorevanjem  
4.1.1 Vrtilna frekvenca motorja (min  –1 ) … 
4.1.2 Izmerjeni pretok goriva (g/h) …  
4.1.3 Izmerjeni navor (Nm) ...  
4.1.4 Izmerjena mo č (kW) ...  
4.1.5 Barometri čni tlak (kPa) ...  
4.1.6 Tlak vodne pare (kPa) ...  
4.1.7 Temperatura vsesanega zraka (K) ...  
4.1.8 Korekcijski faktor za mo č, kadar se uporablja ...  
4.1.9 Korigirana mo č (kW) ...  
4.1.10 Pomožna mo č (kW) ...  
4.1.11 Neto mo č (kW) ...  
4.1.12 Neto navor (Nm) ...  
4.1.13 Korigirana specifi čna poraba goriva (g/kWh) …  
4.2 Elektri čni sistemi za prenos mo či: 
4.2.1 Navedene vrednosti  
4.2.2 Najve čja neto mo č: … kW, pri … min  –1 
4.2.3 Najve čji neto navor: … Nm, pri … min  –1 
4.2.4 Najve čji neto navor pri hitrosti ni č: … Nm  
4.2.5 Najve čja 30-minutna mo č: … kW  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 95  
4.2.6 Bistvene zna čilnosti elektri čnega sistema za prenos mo či 
4.2.7 Preskusna enosmerna napetost … V  
4.2.8 Na čin delovanja: …  
4.2.9 Hladilni sistem:  
4.2.10 Motor: teko čina/zrak (  1 ) 
4.2.11 Variator: teko čina/zrak (  1 ) 
5. OPOMBE: …  
Opombe  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte (v nekaterih primerih, ko je možen ve č kot en vnos, ni treba 
črtati ničesar).  
( 2 ) UL L 171, 29.6.2007, str. 1.  
( 3 ) UL L 175, 7.7.2017, str. 1.  
( 4 ) Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je 
treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).  
( 5 ) Kot je opredeljeno v delu A Priloge II  
▼M3 
( 5a ) Kot je opredeljeno v členu 3(18) Direktive 2007/46/ES.  
▼B 
( 6 ) Kot je dolo čeno v členu 3, odstavku 39 Direktive 2007/46/ES.  
( 7 ) Tip pnevmatike glede na Pravilnik št. 117 UN/ECE.  
( 8 ) Če je primerno.  
( 9 ) Zaokrožite na 2 decimalni mesti.  
( 10 ) Zaokrožite na 4 decimalna mesta.  
( 11 ) Ni relevantno.  
( 12 ) Povprečna vrednost, izra čunana s seštevanjem povpre čnih vrednosti (M.Ki), izra ču­
nanih za THC in NOx.  
( 13 ) Zaokrožite na 1 decimalno mesto ve č, kot ga ima mejna vrednost.  
( 14 ) Navedite ustrezni postopek.  
( 15 ) Za vozila z motorji s prisilnim vžigom.  
( 16 ) Za vozila z motorjem s kompresijskim vžigom.  
( 17 ) Izmerjene v kombiniranem ciklu.  
( 18 ) Tabelo je treba ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo.  
( 19 ) Tabelo je treba po potrebi razširiti tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda 
vrstica.  
( 20 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( 21 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( 22 ) Ustrezen ciklus tipa 1: Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE.  
( 23 ) Če je namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabljeno vzor čenje, se uporabi vrednost, 
pridobljena z metodologijo vzor čenja.  
( 24 ) Vsota prihrankov emisij za posamezno ekološko inovacijo pri tipu I v skladu s Pravil ­
nikom št. 83 UN/ECE.  
( 25 ) Vsota prihrankov emisij za posamezno ekološko inovacijo pri tipu 1 v skladu s 
Podprilogo 4 Priloge XXI te uredbe.  
( 26 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so lo čeni s 
presledkom: 
— Kode homologacijskega organa iz Priloge VII Direktive 2007/46/EC; 
— Posamezne kode vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo krono ­
loško na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile kronološko odobrene pod števil ­
kami 10, 15 in 16 ter so vgrajene v vozilo, ki ga je potrdil nemški homologacijski 
organ, bi na primer bila: „e1 10 15 16“.)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 96  
Dodatek k dopolnilu k certifikatu o homologaciji  
Prehodno obdobje (u činek korelacije)  
(Prehodna dolo čba): 
▼M3 
1. Emisije CO  2 , določene v skladu s to čko 3.2 Priloge I k izvedbenima 
uredbama (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153  
▼B 
1.1 Razli čica Co2mpas  
1.2 Visoka vrednost za vozilo  
1.2.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
1.3.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Rezultati preskusa emisij CO  2 (če je primerno)  
2.1 Visoka vrednost za vozilo  
▼M3 
2.1.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo) za vozila, 
ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in vozila 
NOVC-HEV  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna 
vožnja  Kombinirane  
M CO2,NEDC_H,test  
2.1.2 Rezultati preskusa OVC  
2.1.2.1 Masne emisije CO  2 za vozila OVC-HEV  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 97  
2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
▼M3 
2.2.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo) za vozila, 
ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in vozila 
NOVC-HEV  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna 
vožnja  Kombinirane  
M CO2,NEDC_L,test  
2.2.2 Rezultati preskusa OVC  
2.2.2.1 Masne emisije CO  2 za vozila OVC-HEV  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
3. Faktor odstopanja in faktor preverjanja (dolo čena v skladu s to čko 3.2.8 
Izvedbene uredbe (EU) 2017/1152 in Izvedbeno uredbo 
(EU) 2017/1153). 
Faktor odstopanja ( če je primerno)  
Faktor preverjanja ( če je primerno)  „1“ ali „0“  
Zgoščevalna identifikacijska koda popolne korelacijske 
datoteke (to čka 3.1.1.2 Priloge I k izvedbenima ured ­
bama (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153)  
4. Kon čne vrednosti CO  2 in porabe goriva pri NEDC  
4.1 Kon čne vrednosti NEDC (za vsako preskušano referen čno gorivo) za 
vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in vozila 
NOVC-HEV  
Mestna vožnja  Izvenmestna 
vožnja  Kombinirane  
Emisije CO  2 (g/km)  M  CO2,NEDC_L, final  
M CO2,NEDC_H, final  
Poraba goriva (l/100 km)  FC  NEDC_L, final  
FC NEDC_H, final  
4.2 Kon čne vrednosti NEDC (za vsako preskušano referen čno gorivo) za 
vozila OVC-HEV  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 98  
4.2.1 Emisije CO  2 (g/km): glej to čki 2.1.2.1 in 2.2.2.1  
4.2.2 Poraba elektri čne energije (Wh/km): glej to čki 2.1.2.2 in 2.2.2.2  
4.2.3 Poraba goriva (l/100 km)  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 99  
Dodatek 5  
Informacije o diagnostiki na vozilu  
1. Informacije, ki jih zahteva ta dodatek, zagotovi proizvajalec vozila, da se 
omogoči proizvodnja nadomestnih ali servisnih delov, združljivih s 
sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), ter diagnosti čnim orodjem in 
preskusno opremo.  
2. Na zahtevo bodo vsem zainteresiranim proizvajalcem sestavnih delov, 
diagnostičnih orodij ali preskusne opreme na voljo naslednje informacije 
na nediskriminatorni osnovi:  
2.1 Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili uporabljeni za 
izvirno homologacijo vozila;  
2.2 Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, uporabljenega za izvirno homolo ­
gacijo vozila za sestavni del, ki ga nadzoruje sistem OBD;  
2.3 Celovit dokument z opisom vseh sestavnih delov, ki jih spremljajo tipala s 
strategijo zaznavanja napak in aktiviranja MI (stalno število voznih ciklov 
ali statisti čna metoda), vklju čno s seznamom zaznanih pomembnih sekun ­
darnih parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira OBD, ter seznamom 
vseh izhodnih kod in oblik zapisov, ki jih uporablja OBD (s pojasnilom 
vsake) in so povezani s posameznimi elementi pogonskega sistema, ki so 
povezani z emisijami, in posameznimi sestavnimi deli, ki niso povezani z 
emisijami, pri čemer se nadziranje sestavnega dela uporabi za dolo čanje 
aktivacije MI. Zlasti se navede celovita razlaga podatkov v modulu $ 05 I 
Test ID $ 21 do FF in modulu $ 06. V primeru tipov vozil, ki uporabljajo 
komunikacijsko povezavo v skladu s standardom ISO 15765-4 „Cestna 
vozila – Diagnostika na omrežju CAN – del 4: Zahteve za sisteme, pove ­
zane z emisijami“, se navede celovita razlaga podatkov v modulu $ 06 ID 
Test $ 00 do FF za vsak podprt ID OBD.  
Te informacije so lahko predložene v obliki tabele:  
Sestavni del  Koda 
napake  Strategija 
nadziranja  Merila za 
odkrivanje 
napak  Merila za 
vključitev 
MI Sekundarni 
parametri  Predkondicioniranje  Demonstracijski 
preskus  
Katalizator  P0420  Signali 
lambda 
sonde 1 in 2  Razlika 
med 
signali 
tipal 1 in 2  Tretji 
ciklus  Vrtilna 
frekvenca, 
obreme­
nitev 
motorja, 
način A/F, 
tempera­
tura kata ­
lizatorja  Npr. dva tipa 
ciklov 1 (kot je 
opisano v Prilogi 
III Uredbe (ES) 
št. 692/2008 ali 
Prilogi XXI k 
Uredbi (EU) št. 
2017/1151)  Npr. preskus 
tipa 1 (kot je 
opisano v 
Prilogi III 
Uredbe (ES) št. 
692/2008 ali 
Prilogi XXI k 
Ure- 
dbi (EU) št. 
2017/1151)  
3. INFORMACIJE, POTREBNE ZA PROIZVODNJO DIAGNOSTI ČNIH 
ORODIJ  
Da se olajša zagotovitev generi čnih diagnosti čnih orodij za serviserje ve č 
znamk, proizvajalci vozil omogo čijo dostop do informacij iz to čk 3.1 do  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 100  
3.3 na spletnih mestih z informacijami o popravilu. Te informacije vklju ­ 
čujejo vse funkcije diagnosti čnih orodij in vse povezave do informacij o 
popravilu ter navodila za odpravljanje težav. Proizvajalec lahko za dostop 
do teh informacij zara čuna primerno pristojbino.  
3.1 Informacije o komunikacijskih protokolih  
Naslednje informacije so razdeljene po znamki, modelu in varianti vozila 
ali po drugi uporabni opredelitvi, na primer identifikacijski številki vozila 
(VIN) ali identifikaciji vozila in sistema:  
(a) kateri koli dodatni informacijski sistem za spremljanje protokolov, ki je 
potreben za izvedbo popolne diagnostike, poleg standardov iz oddelka 
4 Priloge XI, vklju čno z morebitnimi dodatnimi informacijami o proto ­
kolih strojne ali programske opreme, prepoznavanjem parametrov, 
funkcijami prenosa, zahtevah za ohranjevanje povezave („keep alive“) 
ali s pogoji za napake;  
(b) podrobnosti o pridobivanju in razlagi vseh kod napak, ki niso skladne s 
standardi iz oddelka 4 Priloge XI;  
(c) seznam vseh razpoložljivih parametrov podatkov v živo, vklju čno z 
informacijami o primerjanju in dostopu;  
(d) seznam vseh razpoložljivih preskusov delovanja, vklju čno z aktivacijo 
ali upravljanjem naprave in na činom za njihovo izvajanje;  
(e) podrobnosti o pridobivanju vseh informacij o sestavnih delih in stanju, 
časovnih oznak, kod diagnosti čnih napak (DTC) in zamrznjenih nizov;  
(f) ponastavitev prilagodljivih parametrov u čenja, nastavitev kodiranja 
različic in nadomestnih sestavnih delov ter izbirnih nastavitev strank;  
(g) identifikacija krmilne enote motorja in kodiranje variante;  
(h) podrobnosti o ponastavitvi servisnih lu čk; 
(i) položaj diagnosti čnega priklju čka in podrobnosti o priklju čku; 
(j) identifikacija kode motorja.  
3.2 Preskus in diagnosticiranje sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za 
diagnostiko na vozilu  
Zahtevajo se naslednji podatki:  
(a) opis preskusov, s katerimi se potrdi delovanje na sestavnem delu ali na 
kabelskem snopu;  
(b) preskusni postopek, vklju čno s preskusnimi parametri in informacijami 
o sestavnem delu;  
(c) podrobnosti o povezavi, vklju čno z najmanjšimi in najve čjimi vhodnimi 
in izhodnimi vrednostmi ter vrednostmi pri vožnji in pri obremenitvi;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 101  
(d) vrednosti, ki so pri čakovane v dolo čenih voznih razmerah, vklju čno s 
prostim tekom;  
(e) elektri čne vrednosti za sestavni del v mirujo čem in delujo čem stanju;  
(f) vrednosti pri okvari za vsakega od primerov;  
(g) diagnosti čna zaporedja pri napakah, vklju čno z drevesno strukturo 
napak in vodeno diagnosti čno izključevanje.  
3.3 Podatki, ki so potrebni za izvedbo popravila  
Zahtevajo se naslednji podatki:  
(a) inicializacija krmilne enote motorja in sestavnih delov ( če se namesti 
nadomestni del);  
(b) inicializacija novih ali nadomestnih enot za nadzor motorja, kadar je to 
primerno, s tehnikami prepustnega (pre)programiranja.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 102  
Dodatek 6  
Sistem števil čenja certifikatov o ES-homologaciji  
1. Del 3 številke ES-homologacije, ki je bila izdana v skladu s členom 6(1), je 
sestavljen iz številke izvedbenega regulativnega akta ali zadnje spremembe 
regulativnega akta, ki se uporablja za ES-homologacijo. Tej številki sledi en 
ali več znakov, ki ozna čujejo razli čne kategorije v skladu s tabelo 1.  
▼M2 
Tabela 1  
Znak  Emisijski stan ­
dard Standard 
OBD  Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi  Datum 
uveljavitve: 
nova vozila  Zadnji datum 
registracije  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 razred I  PV, KV  31.8.2018  
BA Euro 6b  Euro 6-1  M, N1 razred I  PV, KV  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred II  PV, KV  31.8.2019  
BB Euro 6b  Euro 6-1  N1 razred II  PV, KV  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31.8.2019  
BC Euro 6b  Euro 6-1  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.9.2019  31.8.2020  
▼M3 
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.9.2017 (  1 ) 31.8.2019  
BG Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31.8.2019  
CG Euro 6d- 
TEMP-ISC  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.1.2019  31.8.2019  
DG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.9.2019  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 103  
Znak  Emisijski stan ­
dard Standard 
OBD  Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi  Datum 
uveljavitve: 
nova vozila  Zadnji datum 
registracije  
▼C3 
BH Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31.8.2020  
▼M3 
CH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
▼C3 
BI Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31.8.2020  
▼M3 
KV Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31.8.2019  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31.8.2020  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31.8.2020  
AM Euro 6d-ISC  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31.12.2020  
AN Euro 6d-ISC  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31.12.2021  
AO Euro 6d-ISC  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31.12.2021  
AP Euro 6d-ISC- 
FCM  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.1.2020  1.1.2021  
AQ Euro 6d-ISC- 
FCM  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.1.2021  1.1.2022  
AR Euro 6d-ISC- 
FCM  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.1.2021  1.1.2022  
▼M2 
AX ni relevantno  ni rele ­
vantno  vsa vozila  povsem elektri čna z 
akumulatorji  
AY ni relevantno  ni rele ­
vantno  vsa vozila  gorivne celice  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 104  
Znak  Emisijski stan ­
dard Standard 
OBD  Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi  Datum 
uveljavitve: 
nova vozila  Zadnji datum 
registracije  
AZ ni relevantno  ni rele ­
vantno  vsa vozila s 
certifikati v 
skladu s to čko 
2.1.1 Priloge I  PV, KV  
( 1 ) Ta omejitev se v skladu z zadnjim pododstavkom člena 15(4) ne uporablja, če je bilo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 
715/2007 in njene izvedbene zakonodaje vozilo kategorije M ali kategorije N1 razreda I homologirano pred 1. septembrom 
2017 oziroma vozilo kategorije N1 razredov II in III ali kategorije N2 homologirano pred 1. septembrom 2018.  
Legenda:  
„Euro 6-1“ standard za naprave za diagnostiko na vozilu  = celotne zahteve Euro 6 za naprave za diagnostiko na vozilu, vendar s 
predhodnimi mejnimi vrednostmi za naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v to čki 2.3.4 Priloge XI, in delno 
ublaženim razmerjem u činkovitosti med uporabo (IUPR); 
„Euro 6-2“ standard za naprave za diagnostiko na vozilu  = celotne zahteve Euro 6 za naprave za diagnostiko, vendar s kon čnimi 
mejnimi vrednostmi za naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v to čki 2.3.3 Priloge XI; 
Emisijski standard „Euro 6b“  = zahteve za emisije Euro 6, vklju čno s spremenjenim postopkom merjenja za trdne delce in 
standardi za število delcev (predhodne vrednosti za vozila z motorjem na prisilni vžig in z neposrednim vbrizgavanjem); 
Emisijski standard „Euro 6c“  = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, samo za namene spremljanja (brez uporabe 
mejnih vrednosti emisij NTE); sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih 
emisijah, ki nastajajo med vožnjo); 
Emisijski standard „Euro 6c-EVAP“  = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, samo za namene spremljanja (brez 
uporabe mejnih vrednosti emisij NTE); sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v 
dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo), revidirani preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja; 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP“  = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne faktorje skladno ­ 
sti; sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo med 
vožnjo);  
▼M3 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP-ISC“  = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne faktorje skladnosti, 
celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo) in 
novi postopek za preskušanje skladnosti v prometu (ISC); 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC“  = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne 
faktorje skladnosti, celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo 
med vožnjo), 48-urni preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja in novi postopek ISC;  
▼M2 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP“  = preskus dejanskih emisij NO  x , ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne faktorje skladnosti; 
sicer celotne zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6 (vklju čno s številom delcev v dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo), 
revidirani preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja; 
Emisijski standard „Euro 6d“  = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na kon čne faktorje skladnosti; sicer celotne 
zahteve za emisije iz izpušne cevi Euro 6, revidirani preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja;  
▼M3 
„Euro 6d-ISC“  = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na kon čne faktorje skladnosti, celotne zahteve za emisije iz 
izpušne cevi Euro 6, 48-urni preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja in novi postopek ISC; 
„Euro 6d-ISC-FCM“  = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na kon čne faktorje skladnosti, celotne zahteve za 
emisije iz izpušne cevi Euro 6, 48-urni preskusni postopek za emisije zaradi izhlapevanja, naprave za spremljanje porabe goriva  in/ali 
električne energije ter novi postopek ISC.  
▼B 
2. PRIMERI ŠTEVILK CERTIFIKATOV O HOMOLOGACIJI  
2.1 Naveden je primer homologacije lahkega potniškega avtomobila Euro 6 na 
standard emisij „Euro 6d“ in standard za naprave za diagnostiko na vozilu 
„Euro 6-2“, identificiranega z znakoma AJ v skladu s tabelo 1, izdane v 
Luksemburgu s kodo e13. Homologacija je bila podeljena na podlagi 
osnovne Uredbe (ES) 715/2007 in njene izvedbene Uredbe (ES) xxx/2016 
brez sprememb. To je 17. tovrstna homologacija brez razširitve, zato sta 
četrti in peti sestavni del številke certifikata 0017 in 00. 
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 105  
2.2 Drugi primer prikazuje homologacijo lahkega gospodarskega vozila Euro 6 
razreda N1 II na standard emisij „Euro 6d-TEMP“ in standard za naprave za 
diagnostiko na vozilu „Euro 6-2“, identificiranega z znakoma AH v skladu s 
tabelo 1, izdano v Romuniji s kodo e19. Homologacija je bila podeljena na 
podlagi osnovne Uredbe (ES) 715/2007 in njene izvedbene Uredbe (ES) 
xyz/2018. Ker je to prva tovrstna homologacija brez razširitve, sta četrti in 
peti sestavni del številke certifikata 0001 in 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 106  
Dodatek 7
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 107  
Dodatek 8a  
Poročila o preskusih  
Poročilo o preskusu izda tehni čna služba, odgovorna za izvedbo preskusov v 
skladu s to uredbo.  
DEL I  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskus tipa 1.  
Številka PORO ČILA 
VLOŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  …  
Identifikatorji skupin cestnih obre ­
menitev  : 
Identifikatorji skupin interpolacij  :  
Predmet preskusa  
Znamka  :  
Identifi­
kator 
skupine 
interpola­
cij : 
SKLEP  Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ,  dd. mm. llll  
Splošne opombe:  
Če obstaja ve č možnosti (sklicev), je v poro čilu o preskusu opisana preskušena 
možnost.  
Sicer je lahko dovolj eno sklicevanje na opisni list na za četku preskusa.  
Vsaka tehni čna služba lahko vklju či dodatne informacije  
(a) Specifi čno za motor s prisilnim vžigom  
(b) Specifi čno za motor s kompresijskim vžigom  
1 OPIS PRESKUŠANIH VOZIL: VISOKO, NIZKO IN SREDNJE 
(ČE JE PRIMERNO)  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 108  
1.1 Splošno  
Številke vozila  :  številka prototipa in VIN  
Kategorija  :  
Karoserija  :  
Pogonska kolesa  :  
1.1.1  Zgradba pogonskega sistema  
Zgradba pogonskega sistema  :  pogon izklju čno z motorjem z notranjim zgorevanjem, 
hibridni, elektri čni ali gorivne celice  
1.1.2  MOTOR Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM ( če je primerno)  
Za več kot en motor z notranjim zgorevanjem ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Način delovanja  :  dvotaktni/štiritaktni  
Število in razporeditev cilindrov  :  
Delovna prostornina motorja (cm  3 ) :  
Vrtilna frekvenca prostega teka (min  –1 ) :  +  
Visoka vrtilna frekvenca prostega teka 
(min  –1 ) (a) : +  
Nazivna mo č motorja  :  kW  pri  vrt/min  
Največji neto navor  :  Nm  pri  vrt/min  
Mazivo za motor  :  znamka in tip  
Hladilni sistem  :  tip: zrak/voda/olje  
Izolacija  :  material, koli čina, mesto, prostornina in teža  
1.1.3  PRESKUSNO GORIVO za preskus tipa 1 ( če je primerno)  
Za več kot eno preskusno gorivo ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  bencin E10 – dizelsko gorivo B7 – UNP – ZP – …  
Gostota pri 15 °C  :  
Vsebnost žvepla  :  samo za dizelsko gorivo B7 in bencin E10  
: 
Številka serije  :  
Willansovi faktorji (za motorje z notra ­
njim zgorevanjem) za emisije CO  2 
(gCO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 109  
1.1.4  SISTEM ZA DOVOD GORIVA ( če je primerno)  
Za več kot en sistem za dovod goriva ponovite to čko 
Neposredno vbrizgavanje  :  da/ne ali opis  
Vozilo glede na tip goriva  :  enogorivno/dvogorivno/prilagodljivo  
Krmilna enota  
Referenca dela  :  enako kot na opisnem listu  
Preskušana programska oprema  :  na primer prebrano z orodjem za od čitavanje  
Merilnik pretoka zraka  :  
Ohišje lopute za zrak  :  
Tipalo tlaka  :  
Tlačilka za vbrizgavanje goriva  :  
Vbrizgalne šobe  :  
1.1.5  SESALNI SISTEM ( če je primerno)  
Za več kot en sesalni sistem ponovite to čko 
Nadtlačni polnilnik  :  da/ne 
znamka in tip (1)  
Hladilnik polnilnega zraka  :  da/ne 
tip (zrak/zrak – zrak/voda) (1)  
Zračni filter (element) (1)  :  znamka in tip  
Dušilnik zvoka na sesalni strani (1)  :  znamka in tip  
1.1.6  IZPUŠNI SISTEM IN SISTEM PROTI IZHLAPEVANJU ( če je 
primerno)  
Za več kot enega ponovite to čko 
Prvi katalizator  :  znamka in referenca (1) 
način: tristezni/oksidacijski/lovilnik NO  x /sistem za shranje ­
vanje NO  x /selektivna kataliti čna redukcija …  
Drugi katalizator  :  znamka in referenca (1) 
način: tristezni/oksidacijski/lovilnik NO  x /sistem za shranje ­
vanje NO  x /selektivna kataliti čna redukcija …  
Filter za delce  :  z/brez/ni primerno 
kataliziran: da/ne 
znamka in referenca (1)  
Referenca in položaj lambda sond  :  pred katalizatorjem/za katalizatorjem  
Vbrizgavanje zraka  :  z/brez/ni primerno  
Vbrizgavanje vode  :  z/brez/ni primerno  
EGR  :  z/brez/ni primerno 
hlajen/ni hlajen 
visokotlačno/nizkotla čno 
Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhla ­
pevanja  : z/brez/ni primerno  
Referenca in položaj tipal za NO  x : pred/za  
Splošni opis (1)  :  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 110  
1.1.7  NAPRAVA ZA SHRANJEVANJE TOPLOTE ( če je primerno)  
Za več kot eno napravo za shranjevanje toplote ponovite to čko 
Naprava za shranjevanje toplote  :  da/ne  
Kapaciteta toplote (shranjena entalpija J)  : 
Čas za sproš čanje toplote (s)  :  
1.1.8  PRENOS MO ČI (če je primerno)  
Za več kot en prenos ponovite to čko 
Menjalnik  :  ročni/avtomatski/brezstopenjski  
Postopek menjanja prestav  
Prevladujo či način (*)  :  da/ne 
normalno/vožnja/ekološko/…  
Najboljši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Najslabši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Način z najve čjo porabo elektri čne ener­
gije (če je primerno)  : 
Krmilna enota  :  
Mazivo za menjalnik  :  znamka in tip  
Pnevmatike  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  :  
Dinamični obseg (m)  :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  :  
(*) Za vozila OVC-HEV navedite za stanje delovanja pri ohranjanju naboja in praznjenju naboja.  
Prestavna razmerja (R.T.), primarna razmerja (R.P.) in (hitrost vozila 
(km/h))/(vrtilna frekvenca motorja (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) za vsako 
prestavo menjalnika (R.B.). 
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 111  
1.1.9  ELEKTRI ČNA NAPRAVA ( če je primerno)  
Za več kot eno elektri čno napravo ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Končna moč (kW)  :  
1.1.10  REESS ZA OPRIJEM ( če je primerno)  
Za več kot en REESS za oprijem ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Zmogljivost (Ah)  :  
Nazivna napetost (V)  :  
1.1.11  GORIVNA CELICA ( če je primerno)  
Za več kot eno gorivno celico ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Največja moč (kW)  :  
Nazivna napetost (V)  :  
1.1.12  MO ČNOSTNA ELEKTRONIKA ( če je primerno)  
Lahko je ve č kot ena mo čnostna elektronika (pretvornik pogona, 
nizkonapetostni sistem ali polnilnik) 
Znamka  :  
Tip :  
Moč (kW)  :  
1.2 Visoka vrednost za vozilo Opis  
1.2.1  MASA  
Preskusna masa visoke vrednosti 
vozila (kg)  : 
1.2.2  PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji cikla (J)  :  
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
Identifikator skupine cestnih obremenitev  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 112  
1.2.3  PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Cikel (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in maso 
v pripravljenosti za vožnjo (PMR) (W/ 
kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  : da/ne  
Največja hitrost vozila (km/h)  :  
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja fdsc  :  
Razdalja cikla (m)  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : če je primerno  
1.2.4  TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO)  
Različica izračuna za menjanje prestav  (navedite ustrezno spremembo Uredbe (EU) 2017/1151)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta  
nmin drive  
Prva prestava  :  …min  –1 
Iz prve prestave v drugo  :  …min  –1 
Iz druge prestave v mirovanje  :  …min  –1 
Druga prestava  :  …min  –1 
Tretja in višje prestave  :  …min  –1 
Prestava 1 izlo čena: :  da/ne  
n_95_high za vsako prestavo  :  …min  –1 
n_min_drive_set za faze pospeševanja/ 
konstantne hitrosti (n_min_drive_up)  : …min  –1 
n_min_drive_set za faze upo časnjevanja 
(nmin_drive_down)  : …min  –1 
t_start_phase  :  … s  
n_min_drive_start  :  …min  –1 
N_min_drive_up_start  :  …min  –1 
Uporaba ASM  :  da/ne  
Vrednosti ASM  :  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 113  
1.3 Nizka vrednost za vozilo opis ( če je primerno)  
1.3.1  MASA  
Preskusna masa nizke vrednosti vozila 
(kg) : 
1.3.2  PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji cikla (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
Identifikator skupine cestnih obremenitev  : 
1.3.3  PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Cikel (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in maso 
v pripravljenosti za vožnjo (PMR) (W/ 
kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  : da/ne  
Največja hitrost vozila  :  
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja fdsc  :  
Razdalja cikla (m)  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : če je primerno  
1.3.4  TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta  
1.4 Srednja vrednost za vozilo opis ( če je primerno)  
1.4.1  MASA  
Preskusna masa nizke vrednosti vozila 
(kg) : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 114  
1.4.2  PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji cikla (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
Identifikator skupine cestnih obremenitev  : 
1.4.3  PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Cikel (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in maso 
v pripravljenosti za vožnjo (PMR) (W/ 
kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  : da/ne  
Največja hitrost vozila  :  
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja fdsc  :  
Razdalja cikla (m)  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : če je primerno  
1.4.4  TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri 
decimalna mesta  
2 REZULTATI PRESKUSOV  
2.1 Preskus tipa 1  
Postopek nastavitve dinamometra  :  fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogreva ­
nja 
Dinamometer, ki deluje v na činu vožnje 
na dvokolesni (2WD)/štirikolesni pogon 
(4WD)  : 2WD/4WD  
Ali se je prosta os pri delovanju 2WD 
vrtela  : da/ne/ni primerno  
Način delovanja z dinamometrom  da/ne  
Način iztekanja  :  da/ne  
Dodatno predkondicioniranje  :  da/ne 
opis 
Faktorji poslabšanja  :  pripisani/preskušani  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 115  
2.1.1  Visoka vrednost za vozilo  
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  dinamometer, lokacija, država  
Višina nižjega roba ventilatorja za hlajenje nad 
tlemi (cm)  : 
Stranski položaj sredine ventilatorja ( če je spre ­
menjen na zahtevo proizvajalca)  : na središ čnici vozila/...  
Razdalja od sprednje strani vozila (cm)  :  
IWR: ocena vztrajnostnega dela (%)  :  x,x  
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti (km/h)  : x,xx  
Opis sprejetega odstopanja voznega cikla  :  PEV pred izpolnitvijo meril za prekinitev 
ali 
stopalka za plin pritisnjena do konca  
2.1.1.1 Emisije onesnaževal ( če je primerno)  
2.1.1.1.1 Emisije onesnaževal vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgore ­
vanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja  
Za vsak preskušani na čin, ki ga izbere voznik, se ponovijo spodnje 
točke (prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši na čin, če je 
primerno)  
Preskus št. 1  
Onesnaževala  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + 
NO  x (b) Delci  Število 
delcev  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izmerjene vrednosti  
Faktorji regeneracije (Ki)(2) 
Aditiv  
Faktorji regeneracije (Ki)(2) 
Multiplikativ  
Faktorji poslabšanja (DF) aditiv  
Faktorji poslabšanja (DF) multi ­
plikativ  
Končne vrednosti  
Mejne vrednosti  
(2) Glej poro čila skupine Ki  :  
Izveden tip 1/I za dolo čitev Ki  :  Podpriloga 4 k Prilogi XXI ali Pravilnik št. 83 
UN/ECE (  2 ) 
Identifikator skupine regeneracije  :  
( 2 ) Navedite, če je primerno.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 116  
Preskus št. 2,  če je primerno: zaradi CO  2 (d CO2 1 )/zaradi onesnaževal 
(90 % omejitev)/zaradi obojega  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3,  če je primerno: zaradi CO  2 (d CO2 2 ) 
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
2.1.1.1.2 Emisije onesnaževal OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri praz ­
njenju naboja  
Preskus št. 1  
Mejne vrednosti emisij onesnaževal morajo biti izpolnjene in za vsak 
prevoženi preskusni cikel je treba ponoviti naslednjo to čko. 
Onesnaževala  CO THC (a)  NMHC 
(a) NO  x THC + NO  x 
(b) Delci  Število 
delcev  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izmerjene vrednosti enega 
cikla  
Mejne vrednosti enega 
cikla  
Preskus št. 2  (če je primerno): zaradi CO  2 (d CO2 1 )/zaradi onesna ­ 
ževal (90 % omejitev)/zaradi obojega  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno): zaradi CO  2 (d CO2 2 ) 
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
2.1.1.1.3 UF-TEHTANE EMISIJE ONESNAŽEVAL OVC-HEV  
Onesnaževala  CO THC (a)  NMHC 
(a) NO  x THC + NO  x 
(b) Delci  Število 
delcev  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izračunane vrednosti  
2.1.1.2 Emisije CO  2 (če je primerno)  
2.1.1.2.1 EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgorevanjem, 
NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja  
Za vsak preskušani na čin, ki ga izbere voznik, je treba ponoviti 
spodnje to čke (prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši 
način, če je primerno)  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 117  
Preskus št. 1  
Emisije CO  2 Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombini­
rane 
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1  — 
Popravljena vrednost M  CO2,p,1b  /M CO2,c,2  za 
hitrost in razdaljo  
Korekcijski koeficient RCB: (5)  
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
Faktorji regeneracije (Ki) 
Aditiv  
Faktorji regeneracije (Ki) 
Multiplikativ  
M CO2,c,4  — 
AF Ki = M  CO2,c,3  / M  CO2,c,4  — 
M CO2,p,4  / M  CO2,c,4  — 
Korekcija ATCT (FCF) (4)  
Začasne vrednosti  M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  
Navedena vrednost  —  —  —  —  
d CO2 1 * navedena vrednost  —  —  —  —  
(4) FCF: korekcijski faktor skupine za korekcijo za reprezentativne regijske temperaturne pogoje (ATCT)  
Glej poro čila skupine FCF  :  
Identifikator skupine ATCT  :  
(5) Popravek iz Dodatka 2 k Podprilogi 6 k Prilogi XXI Uredbe (EU) 2017/1151 za vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notranjim zgorevanjem, in iz Dodatka 2 k Podprilogi 8 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 
2017/1151 za HEV (K  CO2 ). 
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Sklep  
Emisije CO  2 (g/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombini­
rane 
Povprečenje M  CO2,p,6  / M  CO2,c,6  
Prilagajanje M  CO2,p,7  / M  CO2,c,7  
Končne vrednosti  M CO2,p,H  / M  CO2,c,H  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 118  
Informacije glede skladnosti proizvodnje za OVC-HEV  
Kombinirane  
Emisije CO  2 (g/km) 
M CO2,CS,COP  
AF CO2,CS  
2.1.1.2.2 MASNE EMISIJE CO  2 OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja  
Preskus št. 1:  
Masne emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
Izračunana vrednost M  CO2,CD  
Navedena vrednost  
d CO2 1 
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Sklep  
Masne emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
Povprečenje M  CO2,CD  
Končna vrednost  M CO2,CD  
2.1.1.2.4 UF-TEHTANE MASNE EMISIJE CO  2 OVC-HEV  
Masne emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
Izračunana vrednost M  CO2,weighted  
2.1.1.3 PORABA GORIVA ( ČE JE PRIMERNO)  
2.1.1.3.1 Poraba goriva vozil samo z motorjem z notranjim zgorevanjem, 
NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja  
Za vsak preskušani na čin, ki ga izbere voznik, je treba ponoviti 
spodnje to čke (prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši 
način, če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombini­
rane 
Končne vrednosti FC  p,H / FC c,H ( 6 ) 
( 6 ) Izračunane na podlagi usklajenih vrednosti CO  2 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 119  
A-Spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne energije na vozilu za 
vozila iz člena 4a  
a. Dostopnost podatkov  
Parametri iz to čke 3 Priloge XXII so dostopni: da/ni primerno  
b. Točnost (če je ustrezno) 
Fuel_Consumed  WLTP  (v litrih) (  8 ) VISOKA vrednost za vozilo – preskus št. 1  x,xxx  
VISOKA vrednost za vozilo – preskus št. 2 ( če je 
primerno)  x,xxx  
VISOKA vrednost za vozilo – preskus št. 3 ( če je 
primerno)  x,xxx  
NIZKA vrednost za vozilo – preskus št. 1 ( če je 
primerno)  x,xxx  
NIZKA vrednost za vozilo – preskus št. 2 ( če je 
primerno)  x,xxx  
NIZKA vrednost za vozilo – preskus št. 3 ( če je 
primerno)  x,xxx  
Skupaj  x,xxx  
Fuel_Consumed  OBFCM  (v litrih) (  8 ) VISOKA vrednost za vozilo – preskus št. 1  x,xx  
VISOKA vrednost za vozilo – preskus št. 2 ( če je 
primerno)  x,xx 
VISOKA vrednost za vozilo – preskus št. 3 ( če je 
primerno)  x,xx 
NIZKA vrednost za vozilo – preskus št. 1 ( če je 
primerno)  x,xx 
NIZKA vrednost za vozilo – preskus št. 2 ( če je 
primerno)  x,xx 
NIZKA vrednost za vozilo – preskus št. 3 ( če je 
primerno)  x,xx 
Skupaj  x,xx  
Točnost (  8 ) x,xxx  
( 8 ) V skladu s Prilogo XXII  
2.1.1.3.2 Poraba goriva OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja  
Preskus št. 1:  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
Izračunana vrednost FC  CD 
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 120  
Sklep  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
Povprečenje FC  CD 
Končna vrednost  FC  CD 
2.1.1.3.3 UF-TEHTANA poraba goriva OVC-HEV  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
Izračunana vrednost FC  weighted  
2.1.1.3.4 Poraba goriva vozil NOVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja  
Za vsak preskušani na čin, ki ga izbere voznik, je treba ponoviti 
spodnje to čke (prevladujo či način ali najboljši na čin in najslabši 
način, če je primerno)  
Poraba goriva (kg/100 km)  Kombinirane  
Izmerjene vrednosti  
Korekcijski koeficient RCB  
Končne vrednosti FC  c 
2.1.1.4 DOSEGI ( ČE JE PRIMERNO)  
2.1.1.4.1 Dosegi za OVC-HEV ( če je primerno)  
2.1.1.4.1.1 Doseg z elektri čnim pogonom  
Preskus št. 1  
AER (km)  Mestna vožnja  Kombinirane  
Izmerjene/izra čunane vrednosti AER  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Sklep  
AER (km)  Mestna vožnja  Kombinirane  
Povprečenje AER ( če je primerno)  
Končne vrednosti  AER  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 121  
2.1.1.4.1.2 Ekvivalent dosega z elektri čnim pogonom  
EAER (km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Mestna 
vožnja  Kombini­
rane 
Končne vrednosti  EAER  
2.1.1.4.1.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja  
R CDA (km)  Kombinirane  
Končna vrednost R  CDA 
2.1.1.4.1.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja  
Preskus št. 1  
R CDC (km)  Kombinirane  
Končna vrednost R  CDC 
Indeksno število prehodnega cikla  
REEC potrditvenega cikla (%)  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
2.1.1.4.2 Dosegi za PEV – doseg samo z elektri čnim pogonom ( če je 
primerno)  
Preskus št. 1  
Doseg samo z elektri čnim pogonom 
(km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Mestna 
vožnja  Kombini­
rane 
Izračunane vrednosti PER  
Navedena vrednost  —  —  —  —  —  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Sklep  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Mestna vožnja  Kombinirane  
Povprečenje PER  
Končne vrednosti PER  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 122  
2.1.1.5 PORABA ELEKTRI ČNE ENERGIJE ( ČE JE PRIMERNO)  
2.1.1.5.1 Poraba elektri čne energije OVC-HEV ( če je primerno)  
2.1.1.5.1.1 Poraba elektri čne energije (EC)  
Električna energija (Wh/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Mestna 
vožnja  Kombini­
rane 
Končne vrednosti EC  
2.1.1.5.1.2 Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtana z UF  
Preskus št. 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirane  
Izračunana vrednost EC  AC,CD  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Sklep (če je primerno)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirane  
Povprečenje EC  AC,CD  
Končna vrednost  
2.1.1.5.1.3 Poraba elektri čne energije, tehtana z UF  
Preskus št. 1  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinirane  
Izračunana vrednost EC  AC,weighted  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Sklep (če je primerno)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinirane  
Povprečenje EC  AC,weighted  
Končna vrednost  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 123  
2.1.1.5.1.4 Informacije glede skladnosti proizvodnje  
Kombinirane  
Poraba elektri čne energije (Wh/km) 
EC DC,CD,COP  
AF EC,AC,CD  
2.1.1.5.2 Poraba elektri čne energije PEV ( če je primerno)  
Preskus št. 1  
Električna energija (Wh/km)  Mestna vožnja  Kombinirane  
Izračunane vrednosti EC  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Rezultate preskusa zabeležite v skladu s tabelo za preskus št. 1.  
Električna energija (Wh/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Mestna 
vožnja  Kombini­
rane 
Povprečenje EC  
Končne vrednosti EC  
Informacije glede skladnosti proizvodnje  
Kombinirane  
Poraba elektri čne energije (Wh/km) EC  DC,COP  
AF EC 
2.1.2  NIZKA VREDNOST ZA VOZILO ( ČE JE PRIMERNO)  
Ponovite to čko 2.1.1  
2.1.3  SREDNJA VREDNOST ZA VOZILO ( ČE JE PRIMERNO)  
Ponovite to čko 2.1.1  
2.1.4  KON ČNA MERILA ZA VREDNOSTI EMISIJ ( ČE JE PRIMERNO)  
Onesnaževala  CO THC (a)  NMHC 
(a) NO  x THC + NO  x 
(b) PM PN  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Najvišje vrednosti (  3 ) 
( 3 ) Za vsako onesnaževalo v vseh rezultatih preskusov VH, VL ( če je primerno) in VM ( če je primerno).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 124  
2.2 Preskus tipa 2 (a)  
Vključno s podatki o emisijah, zahtevanimi za tehni čne preglede  
Preskus  CO (% vol)  Lambda (  x ) Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) Temperatura olja (°C)  
Prosti tek  —  
Visoka vrtilna frekvenca 
prostega teka  
( x ) Neustrezno pre črtajte (v nekaterih primerih, ko je mogo č več kot en vnos, ni treba črtati ničesar).  
2.3 Preskus tipa 3 (a)  
Emisije iz okrova ro čične gredi v ozra čje: brez  
2.4 Preskus tipa 4 (a)  
Identifikator skupine  :  
Glej poro čila :  
2.5 Preskus tipa 5  
Identifikator skupine  :  
Glej poro čila skupine o trajnosti  :  
Cikel tipa 1/l za preskušanje meril emisij  : Podpriloga 4 k Prilogi XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE (  3 ) 
( 3 ) Navedite, če je primerno.  
2.6 Preskus RDE  
Številka skupine RDE  :  MSxxxx  
Glej poro čila skupine  :  
2.7 Preskus tipa 6 (a)  
Identifikator skupine  
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusov  :  
Postopek nastavitve dinamometra  :  iztekanje (referenca cestne obremenitve)  
Vztrajnostna masa (kg)  :  
Če obstaja odstopanje od vozila iz 
preskusa tipa 1  : 
Pnevmatike  :  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  :  
Dinamični obseg (m)  :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 125  
Onesnaževala  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Preskus  1  
2 
3 
povprečje 
Omejitev  
2.8 Sistem za diagnostiko na vozilu  
Identifikator skupine  :  
Glej poro čila skupine  :  
2.9 Preskus motnosti dima (b)  
2.9.1  PRESKUS ENAKOMERNIH HITROSTI  
Glej poro čila skupine  :  
2.9.2  PRESKUS PRI PROSTEM POSPEŠEVANJU  
Izmerjena absorpcijska vrednost 
(m – 1 ) : 
Korigirana absorpcijska vrednost 
(m – 1 ) : 
2.10 Mo č motorja  
Glej poro čila ali homologacijsko 
številko  : 
2.11 Informacije o temperaturi, povezane z visoko vrednostjo za 
vozilo (VH)  
Najslabši možni pristop za ohla ­
janje vozila  : da/ne (  7 ) 
Skupina ATCT, sestavljena iz 
ene skupine interpolacij  : da/ne (  7 ) 
Temperatura hladilne teko čine 
ob koncu odstavitve (°C)  : 
Povprečna temperatura 
območja odstavitve v zadnjih 
treh urah (°C)  : 
Razlika med kon čno tempera ­
turo hladilne teko čine motorja 
in povpre čno temperaturo 
območja odstavitve v zadnjih 
treh urah Δ T_ATCT  (°C) : 
Najmanjši čas odstavitve 
t soak_ATCT  (s) : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 126  
Mesto tipala za temperaturo  :  
Izmerjena temperatura 
motorja  : olje/hladilna teko čina 
( 7 ) Če je odgovor „da“, se zadnjih šest vrstic ne uporablja.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 127  
Priloge k poro čilu o preskusu  
(ne uporablja se za preskus ATCT in PEV)  
1 Vsi vhodni podatki za korelacijsko orodje iz to čke 2.4 Priloge I k ured ­
bama (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153 (korelacijski uredbi);  
ter 
referenca vhodnega dokumenta: …  
2 popolna korelacijska datoteka iz to čke 3.1.1.2 Priloge I k izvedbenima 
uredbama (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153:  
3 Vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in 
NOVC-HEV  
Korelacija med rezultati NEDC  Visoka vrednost za 
vozilo  Nizka vrednost za 
vozilo  
Navedena vrednost CO  2 iz NEDC  xxx,xx  xxx,xx  
Rezultat CO  2 iz CO  2 MPAS (vklju čno s Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
Rezultat CO  2 iz dvojnega preskusa ali preskusa s kocko (vklju čno s 
Ki) xxx,xx  xxx,xx  
Zgoščevalna številka  
Odločitev na podlagi metanja kocke  
Faktor odstopanja (vrednost ali ni primerno)  
Faktor preverjanja (0/1/ni primerno)  
Navedena vrednost potrjena s (CO  2 MPAS/dvojnim preskusom)  
Rezultat CO  2 iz CO  2 MPAS (brez Ki)  mestna vožnja  
izvenmestna 
vožnja  
kombinirana 
vožnja  
Rezultati fizi čnih meritev  
Datumi preskusov  Preskus št. 1  dd. mm. llll  dd. mm. llll  
Preskus št. 2  
Preskus št. 3  
Kombinirane emisije CO  2 Preskus št. 1  mestna vožnja  xxx,xxx  xxx,xxx  
izvenmestna 
vožnja  xxx,xxx  xxx,xxx  
kombinirana 
vožnja  xxx,xxx  xxx,xxx  
Preskus št. 2  mestna vožnja  
izvenmestna 
vožnja  
kombinirana 
vožnja  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 128  
Korelacija med rezultati NEDC  Visoka vrednost za 
vozilo  Nizka vrednost za 
vozilo  
Preskus št. 3  mestna vožnja  
izvenmestna 
vožnja  
kombinirana 
vožnja  
Ki CO  2 1,xxxx  
Kombinirane emisije CO  2 , 
vključno s Ki  povprečje kombinirane  
Primerjava z navedeno vrednostjo (navedena-povpre čna)/navedena %  
Vrednosti cestne obremenitve za preskuse  
f 0 (N) x,x  x,x  
f 1 (N/(km/h))  x,xxx  x,xxx  
f 2 (N/(km/h)  2 ) x,xxxxx  x,xxxxx  
Vztrajnostni razred (kg)  
Končni rezultati  
NEDC CO  2 [g/km]  mestna vožnja  xxx,xx  xxx,xx  
izvenmestna 
vožnja  xxx,xx  xxx,xx  
kombinirana 
vožnja  xxx,xx  xxx,xx  
NEDC FC [l/100 km]  mestna vožnja  x,xxx  x,xxx  
izvenmestna 
vožnja  x,xxx  x,xxx  
kombinirana 
vožnja  x,xxx  x,xxx  
4 Rezultati preskusa OVC-HEV  
4.1 Visoka vrednost za vozilo  
4.1.1 Masne emisije CO  2 za vozila OVC-HEV  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane 
(vključno s Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  
4.1.2 Poraba elektri čne energije za vozila OVC-HEV  
Poraba elektri čne energije (Wh/km)  Kombinirane  
EC NEDC_H,test,condition A  
EC NEDC_H,test,condition B  
EC NEDC_H,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 129  
4.1.3 Poraba goriva (l/100 km)  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirane  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  
4.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
4.2.1 Masne emisije CO  2 za vozila OVC-HEV  
Emisije CO2 (g/km)  Kombinirane 
(vključno s Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
4.2.2 Poraba elektri čne energije za vozila OVC-HEV  
Poraba elektri čne energije (Wh/km)  Kombinirane  
EC NEDC_L,test,condition A  
EC NEDC_L,test,condition B  
EC NEDC_L,test,weighted  
4.2.3 Poraba goriva (l/100 km)  
Poraba goriva 
(l/100 km)  Kombinirane  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 130  
DEL II  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskus ATCT.  
Številka PORO ČILA 
VLOŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  …  
Identifikatorji skupin cestnih obre ­
menitev  : 
Identifikatorji skupine interpolacij  :  
Identifikatorji ATCT  :  
Predmet preskusa  
Znamka  :  
Identifikator 
skupine 
interpolacij  : 
SKLEP  Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ,  dd. mm. llll  
Splošne opombe:  
Če obstaja ve č možnosti (sklicev), je v poro čilu o preskusu opisana preskušena 
možnost.  
Sicer je lahko dovolj eno sklicevanje na opisni list na za četku preskusa.  
Vsaka tehni čna služba lahko vklju či dodatne informacije  
(a) Specifi čno za motor s prisilnim vžigom  
(b) Specifi čno za motor s kompresijskim vžigom  
1 OPIS PRESKUŠANEGA VOZILA  
1.1 SPLOŠNO 
Številke vozila  :  številka prototipa in VIN  
Kategorija  :  
Število sedežnih mest, vklju čno z vozni ­
kovim  : 
Karoserija  :  
Pogonska kolesa  :  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 131  
1.1.1 Zgradba pogonskega sistema 
Zgradba pogonskega sistema  :  pogon izklju čno z motorjem z notranjim zgorevanjem, hibridni, 
električni ali gorivne celice  
1.1.2 MOTOR Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM ( če je primerno)  
Za več kot en motor z notranjim zgorevanjem ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Način delovanja  :  dvotaktni/štiritaktni  
Število in razporeditev cilindrov  :  …  
Delovna prostornina motorja (cm  3 ) :  
Vrtilna frekvenca prostega teka (min  –1 ) :  ±  
Visoka vrtilna frekvenca prostega teka 
(min  –1 ) (a) : ±  
Nazivna mo č motorja  :  kW  pri  vrt/min  
Največji neto navor  :  Nm  pri  vrt/min  
Mazivo za motor  :  znamka in tip  
Hladilni sistem  :  tip: zrak/voda/olje  
Izolacija  :  material, koli čina, mesto, prostornina in teža  
1.1.3 PRESKUSNO GORIVO za preskus tipa 1 ( če je primerno)  
Za več kot eno preskusno gorivo ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  bencin E10 – dizelsko gorivo B7 – UNP – ZP – …  
Gostota pri 15°C  :  
Vsebnost žvepla  :  samo za dizelsko gorivo B7 in bencin E10  
Priloga IX  :  
Številka serije  :  
Willansovi faktorji (za motorje z notra ­
njim zgorevanjem) za emisije CO  2 
(gCO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 132  
1.1.4 SISTEM ZA DOVOD GORIVA ( če je primerno  
Za več kot en sistem za dovod goriva ponovite to čko 
Neposredno vbrizgavanje  :  da/ne ali opis  
Vozilo glede na tip goriva  :  enogorivno/dvogorivno/prilagodljivo  
Krmilna enota  
Referenca dela  :  enako kot na opisnem listu  
Preskušana programska oprema  :  na primer prebrano z orodjem za od čitavanje  
Merilnik pretoka zraka  :  
Ohišje lopute za zrak  :  
Tipalo tlaka  :  
Tlačilka za vbrizgavanje goriva  :  
Vbrizgalne šobe  :  
1.1.5 SESALNI SISTEM ( če je primerno)  
Za več kot en sesalni sistem ponovite to čko 
Nadtlačni polnilnik  :  da/ne 
znamka in tip (1)  
Hladilnik polnilnega zraka  :  da/ne 
tip (zrak/zrak – zrak/voda) (1)  
Zračni filter (element) (1)  :  znamka in tip  
Dušilnik zvoka na sesalni strani (1)  :  znamka in tip  
1.1.6 IZPUŠNI SISTEM IN SISTEM PROTI IZHLAPEVANJU ( če je 
primerno)  
Za več kot enega ponovite to čko 
Prvi katalizator  :  znamka in referenca (1) 
način: tristezni/oksidacijski/lovilnik NO  x /sistem za shranjevanje 
NO  x /selektivna kataliti čna redukcija …  
Drugi katalizator  :  znamka in referenca (1) 
način: tristezni/oksidacijski/lovilnik NO  x /sistem za shranjevanje 
NO  x /selektivna kataliti čna redukcija …  
Filter za delce  :  z/brez/ni primerno 
kataliziran: da/ne 
znamka in referenca (1)  
Referenca in položaj lambda sond  :  pred katalizatorjem/za katalizatorjem  
Vbrizgavanje zraka  :  z/brez/ni primerno  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 133  
EGR  :  z/brez/ni primerno 
hlajen/ni hlajen 
visokotlačno/nizkotla čno 
Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhla ­
pevanja  : z/brez/ni primerno  
Referenca in položaj tipal za NO  x : pred/za  
Splošni opis (1)  :  
1.1.7 NAPRAVA ZA SHRANJEVANJE TOPLOTE ( če je primerno)  
Za več kot eno napravo za shranjevanje toplote ponovite to čko 
Naprava za shranjevanje toplote  :  da/ne  
Kapaciteta toplote (shranjena entalpija J)  : 
Čas za sproš čanje toplote (s)  :  
1.1.8 PRENOS MO ČI (če je primerno)  
Za več kot en prenos ponovite to čko 
Menjalnik  :  ročni/avtomatski/brezstopenjski  
Postopek menjanja prestav  
Prevladujo či način :  da/ne 
normalno/vožnja/ekološko/...  
Najboljši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Najslabši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Krmilna enota  :  
Mazivo za menjalnik  :  znamka in tip  
Pnevmatike  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  :  
Dinamični obseg (m)  :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  :  
Prestavna razmerja (R.T.), primarna razmerja (R.P.) in (hitrost vozila 
(km/h))/(vrtilna frekvenca motorja (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) za vsako 
prestavo menjalnika (R.B.).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 134  
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9 ELEKTRI ČNA NAPRAVA ( če je primerno)  
Za več kot eno elektri čno napravo ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Končna moč (kW)  :  
1.1.10 REESS ZA OPRIJEM ( če je primerno)  
Za več kot en REESS za oprijem ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Zmogljivost (Ah)  :  
Nazivna napetost (V)  :  
1.1.11 MO ČNOSTNA ELEKTRONIKA ( če je primerno)  
Lahko je ve č kot ena mo čnostna elektronika (pretvornik pogona, nizko ­
napetostni sistem ali polnilnik) 
Znamka  :  
Tip :  
Moč (kW)  :  
1.2 OPIS VOZILA  
1.2.1 MASA 
Preskusna masa visoke vrednosti 
vozila (kg)  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 135  
1.2.2 PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji cikla (J)  :  
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
Identifikator skupine cestnih obremenitev  : 
1.2.3 PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA 
Cikel (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in maso 
v pripravljenosti za vožnjo (PMR) (W/ 
kg) : (če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  : da/ne  
Največja hitrost vozila (km/h)  :  
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja fdsc  :  
Razdalja cikla (m)  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : če je primerno  
1.2.4 TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO) 
Različica izračuna za menjanje prestav  (navedite ustrezno spremembo Uredbe (EU) 2017/1151)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri deci ­
malna mesta  
nmin drive  
Prva prestava  :  …min  –1 
Iz prve prestave v drugo  :  …min  –1 
Iz druge prestave v mirovanje  :  …min  –1 
Druga prestava  :  …min  –1 
Tretja in višje prestave  :  …min  –1 
Prestava 1 izlo čena: :  da/ne  
n_95_high za vsako prestavo  :  …min  –1 
n_min_drive_set za faze pospeševanja/ 
konstantne hitrosti (n_min_drive_up)  : …min  –1 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 136  
n_min_drive_set za faze upo časnjevanja 
(nmin_drive_down)  : …min  –1 
t_start_phase  :  … s  
n_min_drive_start  :  …min  –1 
n_min_drive_up_start  :  …min  –1 
Uporaba ASM  :  da/ne  
Vrednosti ASM  :  
2 REZULTATI PRESKUSOV  
Postopek nastavitve dinamometra  :  fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Dinamometer, ki deluje v na činu vožnje 
na dvokolesni (2WD)/štirikolesni pogon 
(4WD)  : 2WD/4WD  
Ali se je prosta os pri delovanju 2WD 
vrtela  : da/ne/ni primerno  
Način delovanja z dinamometrom  da/ne  
Način iztekanja  :  da/ne  
2.1 PRESKUS PRI 14 °C 
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  
Višina nižjega roba ventilatorja za hlajenje nad 
tlemi (cm)  : 
Stranski položaj sredine ventilatorja ( če je spre­
menjen na zahtevo proizvajalca)  : na središ čnici vozila/...  
Razdalja od sprednje strani vozila (cm)  :  
IWR: ocena vztrajnostnega dela (%)  :  x,x  
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti (km/ 
h) : x,xx  
Opis sprejetega odstopanja voznega cikla  :  stopalka za plin pritisnjena do konca  
2.1.1 Emisije onesnaževal vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgoreva ­
njem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru ohranjanja naboja  
Onesnaževala  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + 
NO  x (b) Delci  Število 
delcev  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.1011/ 
km) 
Izmerjene vrednosti  
Mejne vrednosti  
2.1.2 EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgorevanjem, 
NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusov pri ohranjanju naboja  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 137  
Emisije CO  2 (g/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombini­
rane 
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1  — 
Vrednost M  CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  , popravljena za 
izmerjeno hitrost in razdaljo  
Korekcijski koeficient RCB (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
( 2 ) Popravek iz Dodatka 2 k Podprilogi 6 k Prilogi XXI te uredbe za vozila za z motorjem z notranjim zgorevanjem, K  CO2 za 
HEV.  
2.2 PRESKUS PRI 23 °C  
Navedite informacije ali sklic na poro čilo o preskusu tipa 1 
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  
Višina nižjega roba ventilatorja za hlajenje nad 
tlemi (cm)  : 
Stranski položaj sredine ventilatorja ( če je spre­
menjen na zahtevo proizvajalca)  : na središ čnici vozila/...  
Razdalja od sprednje strani vozila (cm)  :  
IWR: ocena vztrajnostnega dela (%)  :  x,x  
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti (km/ 
h) : x,xx  
Opis sprejetega odstopanja voznega cikla  :  stopalka za plin pritisnjena do konca  
2.2.1 Emisije onesnaževal vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgoreva ­
njem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru ohranjanja naboja  
Onesnaževala  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + 
NO  x (b) Delci  Število 
delcev  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.1011/ 
km) 
Končne vrednosti  
Mejne vrednosti  
2.2.2 EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgorevanjem, 
NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru preskusov pri ohranjanju naboja  
Emisije CO  2 (g/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombini­
rane 
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1  — 
Vrednost M  CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  , popravljena za 
izmerjeno hitrost in razdaljo  
Korekcijski koeficient RCB (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) Popravek iz Dodatka 2 k Podprilogi 6 k Prilogi XXI k tej uredbi za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem in iz 
Dodatka 2 k Podprilogi 8 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 za HEV (K  CO2 ). ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 138  
2.3 SKLEP  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1 (23 °C) M  CO2,23°  
Korekcijski faktor skupine (FCF)  
2.4 INFORMACIJE O TEMPERATURI referen čnega vozila po preskusu pri 
23 °C 
Najslabši možni pristop za ohlajanje vozila  :  da/ne (  3 ) 
Skupina ATCT, sestavljena iz ene skupine inter ­
polacij  : da/ne (  3 ) 
Temperatura hladilne teko čine ob koncu 
odstavitve (°C)  : 
Povprečna temperatura obmo čja odstavitve v 
zadnjih treh urah (°C)  : 
Razlika med kon čno temperaturo hladilne 
tekočine motorja in povpre čno temperaturo 
območja odstavitve v zadnjih treh urah 
Δ T_ATCT  (°C) : 
Najmanjši čas odstavitve t  soak_ATCT  (s) :  
Mesto tipala za temperaturo  :  
Izmerjena temperatura motorja  :  olje/hladilna teko čina 
( 3 ) Če je odgovor „da“, se zadnjih šest vrstic ne uporablja.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 139  
Dodatek 8b  
Poročilo o preskusu cestne obremenitve  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskus za dolo čitev cestne obremenitve.  
Številka PORO ČILA 
VLOŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  Dolo čitev cestne obremenitve vozila/…  
Identifikatorji skupin cestnih obre ­
menitev  : 
Predmet preskusa  
Znamka  :  
Tip :  
SKLEP  Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ,  dd. mm. llll  
1 ZADEVNA VOZILA 
Zadevne znamke  :  
Zadevni tipi  :  
Komercialni opis  :  
Največja hitrost (km/h)  :  
Pogonske osi  :  
2 OPIS PRESKUŠANIH VOZIL  
Brez interpolacije: opiše se najslabše vozilo (glede na potrebo po energiji)  
2.1 Metoda z uporabo vetrovnika 
Kombinacija z/s  :  dinamometer s ploš čatim jerme ­
nom/dinamometer z valji  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 140  
2.1.1 Splošno  
Vetrovnik  Dinamometer  
H R L R H R L R 
Znamka  
Tip 
Različica 
Potreba po energiji cikla v celotnem 
ciklu WLTC razreda 3 (kJ)  
Odstopanje od serije proizvodnje  —  —  
Število prevoženih kilometrov (km)  —  —  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Znamka  :  
Tip :  
Različica :  
Potreba po energiji cikla v 
celotnem ciklu WLTC (kJ)  : 
Odstopanje od serije proizvodnje  :  
Število prevoženih kilometrov (km)  : 
2.1.2 Mase  
Dinamometer  
H R L R 
Preskusna masa (kg)  
Povprečna masa m  av (kg) 
Vrednost m  r (kg na os)  
Vozilo kategorije M: 
delež mase vozila v stanju, pripravljenem 
za vožnjo, na sprednji osi vozila (%)  
Vozilo kategorije N: 
porazdelitev teže (kg ali %)  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Preskusna masa (kg)  :  
Povprečna masa mav (kg)  :  (povpre čje pred preskusom in 
po njem)  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 141  
Največja tehnično dovoljena masa 
obremenjenega vozila  : 
Ocenjeno aritmeti čno povpre čje 
mase dodatne opreme  : 
Vozilo kategorije M: 
delež mase vozila v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, na sprednji osi 
vozila (%)  : 
Vozilo kategorije N: 
porazdelitev teže (kg ali %)  : 
2.1.3 Pnevmatike  
Vetrovnik  Dinamometer  
H R L R H R L R 
Velikost  
Znamka  
Tip 
Kotalni upor  
Sprednja (kg/t)  —  —  
Zadnja (kg/t)  —  —  
Tlak v pnevmatikah  
Sprednja (kPa)  —  —  
Zadnja (kPa)  —  —  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Velikost  
Znamka  :  
Tip :  
Kotalni upor  
Sprednja (kg/t)  :  
Zadnja (kg/t)  :  
Tlak v pnevmatikah  
Sprednja (kPa)  :  
Zadnja (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 142  
2.1.4 Karoserija  
Vetrovnik  
H R L R 
Tip AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Različica 
Aerodinami čne naprave  
Premični aerodinami čni deli karoserije  d/n in nave ­
dite, če je 
primerno  
Seznam nameš čenih aerodinami čnih 
možnosti  
Delta (C  D × A  f ) LH v primerjavi s H  R (m2)  —  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Opis oblike karoserije  :  kvadratna škatla ( če ni mogo če 
določiti reprezentativne oblike 
karoserije za celotno vozilo)  
Čelna površina A  fr (m 2 ) :  
2.2 NA CESTI  
2.2.1 Splošno  
H R L R 
Znamka  
Tip 
Različica 
Potreba po energiji cikla v celotnem ciklu 
WLTC razreda 3 (kJ)  
Odstopanje od serije proizvodnje  
Število prevoženih kilometrov  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Znamka  :  
Tip :  
Različica :  
Potreba po energiji cikla v 
celotnem ciklu WLTC (kJ)  : 
Odstopanje od serije proizvodnje  :  
Število prevoženih kilometrov (km)  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 143  
2.2.2 Mase  
H R L R 
Preskusna masa (kg)  
Povprečna masa m  av (kg) 
Vrednost m  r (kg na os)  
Vozilo kategorije M: 
delež mase vozila v stanju, pripravljenem 
za vožnjo, na sprednji osi vozila (%)  
Vozilo kategorije N: 
porazdelitev teže (kg ali %)  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Preskusna masa (kg)  :  
Povprečna masa mav (kg)  :  (povpre čje pred preskusom in 
po njem)  
Največja tehnično dovoljena masa 
obremenjenega vozila  : 
Ocenjeno aritmeti čno povpre čje 
mase dodatne opreme  : 
Vozilo kategorije M: 
delež mase vozila v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, na sprednji osi 
vozila (%)  
Vozilo kategorije N: 
porazdelitev teže (kg ali %)  
2.2.3 Pnevmatike  
H R L R 
Velikost  
Znamka  
Tip 
Kotalni upor  
Sprednja (kg/t)  
Zadnja (kg/t)  
Tlak v pnevmatikah  
Sprednja (kPa)  
Zadnja (kPa)  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 144  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Velikost  :  
Znamka  :  
Tip :  
Kotalni upor  
Sprednja (kg/t)  :  
Zadnja (kg/t)  :  
Tlak v pnevmatikah  
Sprednja (kPa)  :  
Zadnja (kPa)  :  
2.2.4 Karoserija  
H R L R 
Tip AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Različica 
Aerodinami čne naprave  
Premični aerodinami čni deli karoserije  d/n in nave ­
dite, če je 
primerno  
Seznam nameš čenih aerodinami čnih 
možnosti  
Delta (C  D × A  f ) LH v primerjavi s H  R (m2)  —  
ali (v primeru skupine matrik za cestne obremenitve): 
Opis oblike karoserije  :  kvadratna škatla ( če ni mogo če 
določiti reprezentativne oblike 
karoserije za celotno vozilo)  
Čelna površina A  fr (m 2 ) :  
2.3 POGONSKI SISTEM  
2.3.1 Visoka vrednost za vozilo 
Koda motorja  :  
Vrsta menjalnika  :  ročni, avtomatski, brezstopenjski  
Model menjalnika 
(kode proizvajalca)  : (razred navora in število prestav à vklju čeno v infor ­
macijski list)  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 145  
Vključeni modeli menjalnika 
(kode proizvajalca)  : 
Vrtilna hitrost motorja deljena s hitrostjo vozila  :  Prestava  Prestavno razmerje  Razmerje N/V  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Električne naprave, povezane v položaju N  :  ni relevantno (brez elektri čne naprave ali brez na čina 
iztekanja)  
Tip in število elektri čnih naprav  :  tip konstrukcije: asinhronski/sinhronski …  
Tip hladilne teko čine :  zrak, teko čina …  
2.3.2 Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite to čko 2.3.1 s podatki VL  
2.4 REZULTATI PRESKUSOV  
2.4.1 Visoka vrednost za vozilo 
Datumi preskusov  :  dd. mm. llll (vetrovnik) 
dd. mm. llll (dinamometer) 
ali 
dd. mm. llll (na cesti)  
NA CESTI  
Preskusna metoda  :  iztekanje 
ali postopek merjenja navora  
Ustanova (naziv/lokacija/referenca 
preskusne steze)  : 
Način iztekanja  :  d/n  
Nastavitev koles  :  vrednosti stekanja in previsnega kota  
Največja referen čna hitrost (km/h)  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ali v vozilu: vpliv anemometrije (C  D × A) in ali je bil popravljen.  
Število enot  :  
Veter  :  povpre čje, vrhovi in smeri v povezavi s smerjo preskusne steze  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 146  
Zračni tlak  :  
Temperatura (povpre čna vrednost)  :  
Korekcija vetra  :  d/n  
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah  :  d/n  
Neobdelani rezultati  :  Postopek z navorom: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Postopek z iztekanjem: 
f 0 
f 1 
f 2 
Končni rezultati  Postopek z navorom: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
ter 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Postopek z iztekanjem: 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
ali 
METODA Z UPORABO VETROVNIKA  
Ustanova (ime/lokacija/referenca 
dinamometra)  : 
Kvalifikacija ustanov  :  referenca poro čila in datum  
Dinamometer  
Tip dinamometra  :  dinamometer s ploš čatim jermenom ali dinamometer z valji  
Postopek  :  stabilizirane hitrosti ali postopek s pojemkom  
Ogrevanje  :  ogrevanje z dinamometrom ali z vožnjo vozila  
Korekcija krivulje valja  :  (za dinamometer z valji, če je primerno)  
Postopek nastavitve dinamo ­
metra z valji  : fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Izmerjeni aerodinami čni koeficient 
upora, pomnožen s čelno površino  : Hitrost (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f  0 = 
f 1 = 
f 2 = ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 147  
ali 
SKUPINA MATRIK ZA CESTNO OBREMENITEV  
Preskusna metoda  :  iztekanje 
ali postopek merjenja navora  
Ustanova (ime/lokacija/referenca 
steze)  : 
Način iztekanja  :  d/n  
Nastavitev koles  :  vrednosti stekanja in previsnega kota  
Največja referen čna hitrost (km/h)  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ali v vozilu: vpliv anemometrije (C  D × A) in ali je bil popravljen.  
Število enot  :  
Veter  :  povpre čje, vrhovi in smeri v povezavi s smerjo preskusne steze  
Zračni tlak  :  
Temperatura (povpre čna vrednost)  :  
Korekcija vetra  :  d/n  
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah  :  d/n  
Neobdelani rezultati  :  Postopek z navorom: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
Postopek z iztekanjem: 
f 0r = 
f 1r = 
f 2r = 
Končni rezultati  Postopek z navorom: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
ter 
f 0r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f 2r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f 0r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
f 2r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
Postopek z iztekanjem: 
f 0r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f 2r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f 0r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
f 2r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 148  
ali 
POSTOPEK Z VETROVNIKOM ZA MATRIKO ZA CESTNO 
OBREMENITEV  
Ustanova (ime/lokacija/referenca 
dinamometra)  : 
Kvalifikacija ustanov  :  referenca poro čila in datum  
Dinamometer  
Tip dinamometra  :  dinamometer s ploš čatim jermenom ali dinamometer z valji  
Postopek  :  stabilizirane hitrosti ali postopek s pojemkom  
Ogrevanje  :  ogrevanje z dinamometrom ali z vožnjo vozila  
Korekcija krivulje valja  :  (za dinamometer z valji, če je primerno)  
Postopek nastavitve dinamo ­
metra z valji  : fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Izmerjeni aerodinami čni koeficient 
upora, pomnožen s čelno površino  : Hitrost (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f  0r = 
f 1r = 
f 2r = 
f 0r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f 2r (izračunana vrednost za vozilo H  M ) = 
f 0r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
f 2r (izračunana vrednost za vozilo L  M ) = 
2.4.2 Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite to čko 2.4.1 s podatki VL  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 149  
Dodatek 8c  
Predloga preskusnega obrazca  
Preskusni obrazec vsebuje preskusne podatke, ki so zabeleženi, vendar niso del 
preskusnih poro čil. 
Tehnična služba ali proizvajalec preskusne obrazce hrani vsaj deset let.  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskusne obrazce.  
Informacije iz Podpriloge 4 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151  
Nastavljivi parametri uskladitve koles  :  
Koeficienti, c  0 , c 1 in c  2 : c  0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Časi iztekanja, izmerjeni na dinamometru z valji  :  Referenčna hitrost (km/h)  Čas iztekanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Na vozilo ali v vozilo je lahko nameš čena dodatna 
teža, da se odpravi drsenje pnevmatik.  : teža (kg) 
na/v vozilu  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 150  
Časi iztekanja po opravljenem postopku iztekanja v 
vozilu  : Referen čna hitrost (km/h)  Čas iztekanja (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Informacije iz Podpriloge 5 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151  
Učinkovitost pretvornika NO  x 
Navedene koncentracije (a); (b), (c), (d) in koncen ­
tracije, pri katerih je analizator NO  x v načinu NO, ko 
kalibrirni plin ne te če skozi pretvornik  : (a) = 
(b) = 
(c) = 
(d) = 
Koncentracija v na činu NO =  
Informacije iz Podpriloge 6 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151  
Dejanska razdalja, ki jo je prevozilo vozilo  :  
Za vozila z ro čnim menjalnikom, vozila MT, ki ne 
morejo slediti sledi cikla: 
Odstopanja od voznega cikla  : 
Indeksi sledi vožnje:  
Naslednji indeksi se izra čunajo v skladu s stan ­
dardom SAE J2951 (revidiran januarja 2014):  : 
: 
IWR: ocena vztrajnostnega dela  :  
RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti  : 
: 
: 
Tehtanje filtra za delce z vzorcem  
Filter pred preskusom  :  
Filter po preskusu  :  
Referenčni filter  :  
Vsebina vsakega od sestavnih delov, merjenih po 
stabilizaciji merilne naprave  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 151  
Določitev faktorja regeneracije  
Število ciklov D med dvema WLTC, ko pride do 
dogodkov regeneracije  : 
Število ciklov, v katerih so opravljene meritve emisij 
n : 
Merjenje masnih emisij M'  sij za vsak sestavni del i v 
vsakem ciklu j  : 
Določitev faktorja regeneracije 
Število uporabljenih preskusnih ciklov d, izmerjenih 
za popolno regeneracijo  : 
Določitev faktorja regeneracije  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Informacije iz Podpriloge 6a k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151  
ATCT 
Temperatura zraka in vlažnost preskusne celice, 
izmerjeni pri izhodu ventilatorja za hlajenje vozila 
pri najmanjši frekvenci 0,1 Hz.  : Nastavljena vrednost temperature = T  reg 
Dejanska vrednost temperature 
± 3 °C na za četku preskusa 
± 5 °C med preskusom  
Temperatura obmo čja odstavitve, merjena neprestano 
pri najmanjši frekvenci 0,033 Hz.  : Nastavljena vrednost temperature = T  reg 
Dejanska vrednost temperature 
± 3 °C na za četku preskusa 
± 5 °C med preskusom  
Čas prehoda s predkondicioniranja na obmo čje odsta­
vitve  : ≤ 10 minut  
Čas med koncem preskusa tipa 1 in postopkom ohla ­
janja  : ≤ 10 minut  
Izmerjeni čas odstavitve, zabeležen v vseh ustreznih 
preskusnih obrazcih.  : Čas med merjenjem kon čne temperature in koncem 
preskusa tipa 1 pri 23 °C  
Informacije iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2017/1151  
Preskus dnevnih emisij 
Temperatura okolice v dveh dnevnih ciklih (zabele ­ 
žena vsaj vsako minuto)  : 
Obremenitev posode s hlapi goriva, sproš čenimi ob  
izenačenju tlaka 
Temperatura okolice v prvem 11-urnem profilu 
(zabeležena vsaj vsakih 10 minut)  : ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 152  
Dodatek 8d  
Poročilo o preskusu emisij zaradi izhlapevanja  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih 
za preskus emisij zaradi izhlapevanja.  
Številka PORO ČILA 
VLOŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  …  
Identifikator skupine emisij zaradi 
izhlapevanja  : 
Predmet preskusa  
Znamka  :  
SKLEP  Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ,  dd. mm. llll  
Vsaka tehni čna služba lahko vklju či dodatne informacije.  
1 OPIS PRESKUŠANIH VOZIL V ZVEZI Z VISOKO VREDNOSTJO 
Številke vozila  :  številka prototipa in VIN  
Kategorija  :  
1.1 Zgradba pogonskega sistema  
Zgradba pogonskega sistema  :  notranje zgorevanje, hibridni, 
električni ali gorivne celice  
1.2 Motor z notranjim zgorevanjem  
Za več kot en motor z notranjim zgorevanjem ponovite to čko 
Znamka  :  
Tip :  
Način delovanja  :  dvotaktni/štiritaktni  
Število in razporeditev cilindrov  :  
Delovna prostornina motorja (cm  3 ) :  
Tlačno polnjenje  :  da/ne  
Neposredno vbrizgavanje  :  da/ne ali opis  
Vozilo glede na tip goriva  :  enogorivno/dvogorivno/prilagodljivo  
Mazivo za motor  :  znamka in tip  
Hladilni sistem  :  tip: zrak/voda/olje  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 153  
1.4 Sistem za dovajanje goriva  
Tlačilka za vbrizgavanje goriva  :  
Vbrizgalne šobe  :  
Posoda za gorivo  
Plasti  :  enoplastna/ve čplastna  
Material posode za gorivo  :  kovina/…  
Materiali drugih delov sistema za dova ­
janje goriva  : …  
Zaprt  :  da/ne  
Nazivna zmogljivost posode (l)  :  
Posoda z aktivnim ogljem  
znamka in tip  :  
Vrsta aktivnega oglja  :  
Prostornina oglja (l)  :  
Masa oglja (g)  :  
Navedena delovna zmogljivost absorpcije 
butana (g)  : xx,x  
2 REZULTATI PRESKUSOV  
2.1 Staranje posod na preskusni mizi  
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  
Poročilo o preskusu staranja posod  :  
Stopnja obremenitve  :  
Specifikacije goriva  
Znamka  :  
Gostota pri 15 °C (kg/m  3 ) :  
Vsebnost etanola (%):  :  
Številka serije  :  
2.2 Določitev faktorja prepustnosti (PF)  
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  
Poročilo o preskusu faktorja prepustnosti  :  
Vrednost HC, izmerjena v 3. tednu, HC  3W 
(mg/24h)  : xxx  
Vrednost HC, izmerjena v 20. tednu, 
HC  20W (mg/24h)  : xxx  
Faktor prepustnosti, PF (mg/24h)  :  xxx  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 154  
V primeru ve čplastnih ali kovinskih posod 
Alternativni faktor prepustnosti, PF (mg/ 
24h) : da/ne  
2.3 Preskus emisij zaradi izhlapevanja  
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  
Postopek nastavitve dinamometra  :  fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Način delovanja z dinamometrom  da/ne  
Način iztekanja  :  da/ne  
2.3.1  Masa  
Preskusna masa visoke vrednosti vozila 
(kg) : 
2.3.2  Parametri cestne obremenitve  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
2.3.3  Cikel in to čka menjanja prestave ( če je primerno)  
Cikel (brez zmanjšanja)  :  Razred 1/2/3  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri deci ­
malna mesta  
2.3.4  Vozilo  
Preskušeno vozilo  :  VH ali opis  
Število prevoženih kilometrov (km)  :  
Starost (tednov)  :  
2.3.5  Preskusni postopek in rezultati  
Preskusni postopek  :  neprekinjen (zaprti sistemi za shranjevanje goriva)/neprekinjen 
(nezaprti sistemi za shranjevanje goriva)/samostojen (zaprti 
sistemi za shranjevanje goriva)  
Opis obdobij odstavitve vozila ( čas in 
temperatura)  : 
Vrednost obremenitve s hlapi goriva, 
sproščenimi ob izena čenju tlaka (g)  : xx,x (če je primerno)  
Preskus emisij zaradi izhlapevanja  Odstavitev segretega 
vozila, M  HS Prvo 24-urno dnevno 
obdobje, M  D1 Drugo 24-urno dnevno 
obdobje, M  D2 
Srednja vrednost temperature (°C)  —  —  
Emisije zaradi izhlapevanja (g/preskus)  x,xxx  x,xxx  x,xxx  
Končni rezultat, M  HS + M  D1 + M  D2 + (2 × 
PF) (g/preskus)  x,xx 
Mejna vrednost (g/preskus)  2,0  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 155  
PRILOGA II  
▼M3 
DEL A  
▼B 
SKLADNOST VOZIL V PROMETU  
1. UVOD  
▼M3 
1.1 Ta del se uporablja za vozila kategorij M in N1 razreda I na podlagi tipov, 
homologiranih do 31. decembra 2018 in registriranih do 31. avgusta 2019, 
ter za vozila kategorije N1 razredov II in III ter kategorije N2 na podlagi 
tipov, homologiranih do 31. avgusta 2019 in registriranih do 
31. avgusta 2020.  
▼B 
2. ZAHTEVE  
Zahteve za skladnost vozil v prometu so tiste, ki so dolo čene v odstavku 9 
in Dodatkih 3, 4 in 5 Pravilnika št. 83 UN/ECE, z izjemami, opisanimi v 
naslednjih oddelkih.  
2.1 Odstavek 9.2.1 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume na naslednji na čin: 
Homologacijski organ izvede presojo skladnosti v prometu na osnovi vseh 
pomembnih informacij, ki jih ima proizvajalec, po enakih postopkih kot za 
ugotavljanje skladnosti proizvodnje, dolo čenih v členu 12(1) in (2) Dire ­
ktive 2007/46/ES ter v to čkah 1 in 2 Priloge X k navedeni direktivi. Če so 
informacije iz nadzornih preskusov homologacijskega organa ali države 
članice predložene homologacijskemu organu, te dopolnjujejo poro čilo o 
spremljanju v prometu, ki ga predloži proizvajalec.  
2.2 Odstavek 9.3.5.2 Pravilnika št. 83 UN/ECE se spremeni z dodatkom 
naslednjih novih pododstavkov:  
„… 
Vozila majhnih proizvodnih serij, ki obsegajo manj kot 1 000 vozil na 
družino OBD, so izvzeta iz najmanjših zahtev IUPR in iz zahteve, da te 
dokažejo homologacijskemu organu.“  
2.3 Sklicevanje na „pogodbene strani“ se razume kot sklicevanje na „države 
članice“.  
2.4 Odstavek 2.6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim:  
Vozilo pripada tipu vozila, ki je homologiran po tej uredbi in ima potrdilo 
o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES. Registrira in uporablja se v 
Uniji.  
2.5 Sklicevanje na „Sporazum 1958“ v odstavku 2.2 Dodatka 3 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Direktivo 2007/46/ES.  
2.6 Odstavek 2.6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim:  
Vsebnost svinca in žvepla v vzorcu goriva iz posode za gorivo vozila 
ustreza veljavnim standardom iz Direktive št. 2009/30/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta (  1 ) in na vozilu ne sme biti sledov uporabe napa čnih 
goriv. Pregledi se lahko opravijo v izpušni cevi.  
2.7 Sklicevanje v odstavku 4.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
„preskuse emisij v skladu s Prilogo 4a“ se razume kot „preskusi emisij, 
opravljeni v skladu s Prilogo XXI k tej uredbi“.  ▼B 
( 1 ) UL L 140, 5.6.2009, str. 88.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 156  
2.8 Sklicevanje v odstavku 4.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
„odstavek 6.3 Priloge 4a“ se razume kot „odstavek 1.2.6 Podpriloge 6 k 
Prilogi XXI k tej uredbi“.  
2.9 Sklicevanje v odstavku 4.4 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
„Sporazumu 1958“ se razume kot sklicevanje na „ člen 13(1) ali (2) Dire ­
ktive 2007/46/ES.“  
▼M3 
2.10 V odstavku 3.2.1, odstavku 4.2 in opombah 1 in 2 Dodatka 4 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE se sklicevanje na mejne vrednosti, navedene v tabeli 1 
odstavka 5.3.1.4 razume kot sklicevanje na tabelo 2 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007.  
DEL B  
NOVA METODOLOGIJA ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI VOZIL V 
PROMETU  
1. Uvod  
Ta del se uporablja za vozila kategorij M in N1 razreda I na podlagi 
tipov, homologiranih po 1. januarju 2019, za vsa vozila, registrirana po 
1. septembru 2019, ter za vozila kategorije N1 razredov II in III ter 
kategorije N2 na podlagi tipov, homologiranih po 1. septembru 2019 
in registriranih po 1. septembru 2020.  
Določa zahteve glede skladnosti vozil v prometu (ISC) za preverjanje 
skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij za emisije iz izpušne cevi 
(vključno z emisijami pri nizkih temperaturah) in emisije zaradi izhlape ­
vanja v celotni obi čajni življenjski dobi vozila do starosti petih let ali do 
100 000 prevoženih kilometrov, kar koli od tega nastopi prej.  
2. Opis postopka  
Slika B.1  
Prikaz postopka preverjanja skladnosti vozil v prometu (kjer se 
GTAA nanaša na homologacijski organ, ki podeli homologacijo, 
OEM pa na proizvajalca).
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 157  
3. Opredelitev skupine ISC  
Skupino ISC sestavljajo naslednja vozila:  
(a) za emisije iz izpušne cevi (preskusa tipa 1 in 6) vozila, vklju čena v 
skupino preskusov PEMS, kot je opisana v Dodatku 7 k Prilogi IIIA;  
(b) za emisije zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4) vozila, vklju čena v 
skupino emisij zaradi izhlapevanja, kot je opisana v to čki 5.5 
Priloge VI.  
4. Zbiranje informacij in za četna ocena tveganja  
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, zbere vse ustrezne 
informacije o morebitnih neskladnostih v zvezi z emisijami, pomembnih 
za odločitev, katere skupine ISC je treba preveriti v dolo čenem letu. 
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, upošteva zlasti infor ­
macije o tipih vozil z visokimi emisijami, ki nastajajo v dejanskih voznih 
razmerah. Te informacije pridobi z uporabo ustreznih metod, ki lahko 
vključujejo daljinsko zaznavanje, poenostavljene sisteme za spremljanje 
emisij na vozilu (SEMS) in preskušanje s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij. Število in pomen preseganj, ugotovljenih pri takem 
preskušanju, se lahko uporabita za prednostno razvrstitev preskušanja 
ISC. 
Kot del informacij, predloženih za preverjanje ISC, vsak proizvajalec 
homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo, poro ča o 
zahtevkih za garancijo, povezanih z emisijami, ter vseh garancijskih 
popravilih, povezanih z emisijami in opravljenih ali zabeleženih med 
servisiranjem, v skladu z obliko, o kateri se homologacijski organ, ki 
je podelil homologacijo, in proizvajalec dogovorita ob homologaciji. Te 
informacije vklju čujejo opis pogostosti in vrste napak na sestavnih delih 
in sistemih, povezanih z emisijami, po skupinah ISC. Poro čila se za 
vsako skupino vozil ISC predložijo vsaj enkrat na leto in se nanašajo 
na obdobje, v katerem je treba v skladu s členom 9(3) opraviti prever ­
janje skladnosti vozil v prometu.  
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, na podlagi informacij 
iz prvega in drugega odstavka opravi za četno oceno tveganja, da skupina 
ISC ni v skladu s pravili o skladnosti vozil v prometu, ter se na podlagi 
tega odlo či, katere skupine je treba preskusiti in katere tipe preskusov je 
treba izvesti v skladu z dolo čbami o skladnosti vozil v prometu. Poleg 
tega lahko homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, naklju čno 
izbere skupine ISC, ki bodo preskušene.  
5. Preskus ISC  
Proizvajalec opravi preskus ISC za emisije iz izpušne cevi, ki vklju čuje 
vsaj preskus tipa 1 za vse skupine ISC. Za vse ali nekatere skupine ISC 
lahko opravi tudi preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, ter 
preskusa tipa 4 in 6. Proizvajalec homologacijskemu organu, ki je podelil 
homologacijo, prek elektronske platforme za skladnost vozil v prometu iz 
točke 5.9 sporo či vse rezultate preskusov ISC.  
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, vsako leto preveri 
ustrezno število skupin ISC, kot je dolo čeno v točki 5.4. Vse rezultate 
preskusov ISC vklju či v elektronsko platformo za skladnost vozil v 
prometu iz to čke 5.9.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 158  
Akreditirani laboratoriji ali tehni čne službe lahko vsako leto preverijo 
poljubno število skupin ISC. Homologacijskemu organu, ki je podelil 
homologacijo, prek elektronske platforme za skladnost vozil v prometu 
iz točke 5.9 sporo čijo vse rezultate preskusov ISC.  
5.1. Zagotavljanje kakovosti preskusov  
Inšpekcijski organi in laboratoriji, ki izvajajo preverjanje ISC in niso 
imenovana tehni čna služba, so za postopek ISC akreditirani v skladu s 
standardom EN ISO/IEC 17020:2012. Laboratoriji, ki izvajajo preskuse 
ISC in niso imenovane tehni čne službe v smislu člena 41 Dire ­
ktive 2007/46/ES, lahko preskuse ISC izvajajo samo, če so akreditirani 
v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025:2017.  
Homologacijski organ, ki podeli homologacijo, vsako leto izvede presojo 
preverjanj ISC, ki jih je opravil proizvajalec. Izvede lahko tudi presojo 
preverjanj ISC, ki so jih opravili akreditirani laboratoriji in tehni čne 
službe. Presoja temelji na informacijah, ki jih predložijo proizvajalci, 
akreditirani laboratorij ali tehni čna služba in vklju čujejo vsaj podrobno 
poročilo o preverjanju ISC v skladu z Dodatkom 3. Homologacijski 
organ, ki podeli homologacijo, lahko od proizvajalcev, akreditiranih labo ­
ratorijev ali tehni čnih služb zahteva, da predložijo dodatne informacije.  
5.2. Razkritje rezultatov preskusov s strani akreditiranih laboratorijev in tehni ­ 
čnih služb  
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, rezultate ocene sklad ­
nosti in popravnih ukrepov za dolo čeno skupino ISC takoj, ko so na 
voljo, sporo či akreditiranim laboratorijem ali tehni čnim službam, ki so 
predložile rezultate preskusov za navedeno skupino.  
Rezultati preskusov, vklju čno s podrobnimi podatki za vsa preskušena 
vozila, se lahko javnosti razkrijejo šele po tem, ko homologacijski organ, 
ki je podelil homologacijo, objavi letno poro čilo ali rezultate posamez ­
nega postopka ISC, ali po zaklju čku statisti čnega postopka (glej 
točko 5.10) brez rezultata. Če se rezultati preskusov ISC objavijo, se 
navede sklic na letno poro čilo, ki vsebuje te rezultate in ga je izdal 
homologacijski organ, ki je podelil homologacijo.  
5.3. Tipi preskusov  
Preskusi ISC se izvajajo samo na vozilih, izbranih v skladu z 
Dodatkom 1.  
Preskusi ISC, ki vklju čujejo preskus tipa 1, se izvedejo v skladu s 
Prilogo XXI.  
Preskusi ISC, ki vklju čujejo preskuse dejanskih emisij, ki nastajajo pri 
vožnji, se izvedejo v skladu s Prilogo IIIA, preskusi tipa 4 se izvedejo v 
skladu z Dodatkom 2 k tej Prilogi, preskusi tipa 6 pa se izvedejo v 
skladu s Prilogo VIII.  
5.4. Pogostost in obseg preskusov ISC  
Obdobje med za četkoma dveh preverjanj skladnosti vozil v prometu s 
strani proizvajalca za dolo čeno skupino ISC ni daljše od 24 mesecev.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 159  
Pogostost preskusov ISC, ki jih opravi homologacijski organ, ki je 
podelil homologacijo, temelji na metodologiji ocene tveganja v skladu 
z mednarodnim standardom ISO 31000:2018 – Upravljanje tveganj – 
Načela in smernice, kar vklju čuje rezultate za četne ocene, izvedene v 
skladu s to čko 4.  
Homologacijski organi, ki so podelili homologacije, od 1. januarja 2020 
izvedejo preskuse tipa 1 in preskuse dejanskih emisij, ki nastajajo med 
vožnjo, na najmanj 5 % skupin ISC na proizvajalca na leto ali vsaj dveh 
skupinah ISC na proizvajalca na leto, če so na voljo. Zahteva, da se 
vsako leto preskusi najmanj 5 % ali vsaj dve skupini ISC na proizvajalca, 
se ne uporablja za manjše proizvajalce. Homologacijski organ, ki je 
podelil homologacijo, zagotovi čim večjo pokritost skupin ISC in starosti 
vozil v dolo čeni skupini ISC, da zagotovi skladnost v skladu z 
odstavkom 3 člena 8. V 12 mesecih zaklju či statistični postopek za 
vsako skupino ISC, ki ga je za čel. 
Za preskuse ISC tipa 4 ali 6 ni nobenih zahtev glede najmanjše pogo ­
stosti.  
5.5. Financiranje preskusov ISC s strani homologacijskih organov, ki so 
podelili homologacije  
Homologacijski organ, ki je izdal homologacijo, zagotovi, da je na voljo 
dovolj sredstev za pokritje stroškov preskušanja skladnosti v prometu. 
Brez poseganja v nacionalno zakonodajo se ti stroški povrnejo s pristoj ­
binami, ki jih lahko proizvajalcu zara čuna homologacijski organ, ki je 
izdal homologacijo. Te pristojbine pokrijejo stroške preskušanja ISC do 
5 % skupin ISC na proizvajalca na leto ali vsaj dveh skupin ISC na 
proizvajalca na leto.  
5.6. Na črt preskušanja  
Kadar homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, za ISC izvaja 
preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, pripravi na črt presku­ 
šanja. Ta na črt vključuje preskušanje za preverjanje skladnosti ISC v 
številnih razli čnih pogojih v skladu s Prilogo IIIA.  
5.7. Izbira vozil za preskušanje ISC  
Zbrane informacije morajo biti dovolj iz črpne, da je mogo če oceniti 
delovanje vozil, ki se ustrezno vzdržujejo in uporabljajo, v prometu. 
Pri odločanju, ali se lahko vozilo izbere za preskus ISC, se uporabljajo 
tabele v Dodatku 1. Med preverjanjem na podlagi tabel v Dodatku 1 se 
lahko nekatera vozila razglasijo za pomanjkljiva in se v postopku ISC ne 
preskusijo, če obstajajo dokazi, da so deli sistema za uravnavanje emisij 
poškodovani.  
Za izvedbo ve č tipov preskusov (tip 1, dejanske emisije, ki nastajajo med 
vožnjo, tip 4 in tip 6) in pripravo poro čil o njih se lahko uporabi isto 
vozilo, vendar se za statisti čni postopek upošteva samo prvi veljavni 
preskus vsakega tipa.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 160  
5.7.1. Splošne zahteve  
Vozilo pripada skupini ISC, kot je opisana v to čki 3, in izpolnjuje 
zahteve za preglede iz tabele v Dodatku 1. Registrirano je v Uniji, 
delež časa vožnje v Uniji pa mora znašati vsaj 90 % njegovega skupnega 
časa vožnje. Preskus emisij se lahko opravi na geografskem obmo čju, ki 
ni območje, kjer so bila vozila izbrana.  
Izbrana vozila spremlja evidenca o vzdrževanju, ki dokazuje, da je bilo 
vozilo ustrezno vzdrževano in servisirano v skladu s priporo čili proizva ­
jalca ter da so se za zamenjavo delov, povezanih z emisijami, uporabili 
samo originalni deli.  
Vozila, ki kažejo znake zlorabe, neustrezne uporabe, ki bi lahko vplivala 
na rezultate v zvezi z emisijami, ali znake nedovoljenih posegov ali 
pogojev, ki bi lahko povzro čili nevarno delovanje, se izklju čijo iz 
postopka ISC.  
Na vozilih ne sme biti aerodinami čnih sprememb, ki jih pred preskusom 
ni mogoče odstraniti.  
Vozilo se izklju či iz preskusa ISC, če je iz podatkov v vgrajenem ra ču­
nalniku razvidno, da je vozilo delovalo tudi po tem, ko je ra čunalnik 
prikazal kodo okvare in popravilo ni bilo izvedeno v skladu s specifika ­
cijami proizvajalca.  
Vozilo se izklju či iz preskusa ISC, če gorivo iz posode za gorivo vozila 
ne ustreza veljavnim standardom iz Direktive 98/70/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta (  1 ) ali če obstaja dokaz ali zapis o uporabi napa čne 
vrste goriva.  
5.7.2. Pregledovanje in vzdrževanje vozila  
Ugotavljanje napak in potrebno redno vzdrževanje v skladu z 
Dodatkom 1 se na vozilih, sprejetih za preskušanje, opravita pred 
začetkom preskusa ISC ali po njem.  
Opravijo se naslednji pregledi: pregledi diagnostike na vozilu (izvedejo 
se pred preskusom ali po njem), vizualni pregledi, s katerimi se preveri, 
ali gorijo lu čke, ki opozarjajo na okvare, pregled neopore čnosti zračnega 
filtra, vseh pogonskih jermenov, vseh nivojev teko čin, pokrova hladilnika 
in pokrova posode za gorivo, vseh vakuumskih cevi in cevi sistema za 
dovajanje goriva ter elektri čne napeljave, povezane s sistemom za 
naknadno obdelavo; pregledi vžiga, odmerjanja goriva in sestavnih 
delov naprave za uravnavanje onesnaževanja, da se odkrijejo morebitne 
napake v nastavitvah in/ali nedovoljeni posegi.  
Če vozilu manjka manj kot 800 km do naslednjega rednega servisa, se ta 
servis opravi.  
Tekočina za čiščenje vetrobranskega stekla se pred preskusom tipa 4 
odstrani in nadomesti z vro čo vodo.  
Odvzame se vzorec goriva, ki se v skladu z zahtevami Priloge IIIA 
shrani za nadaljnjo analizo v primeru neuspešno opravljenega preskusa.  ▼M3 
( 1 ) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti 
motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350), 
str. 58.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 161  
Zabeležijo se vse okvare. Če se ugotovi okvara naprav za uravnavanje 
onesnaževanja, se vozilo ne uporabi za nadaljnje preskušanje, v zvezi z 
njim se poro ča, da je pomanjkljivo, okvara pa se upošteva za namen 
ocene skladnosti, izvedene v skladu s to čko 6.1.  
5.8. Velikost vzorca  
Kadar proizvajalci za preskus tipa 1 uporabijo statisti čni postopek iz 
točke 5.10, se število vzor čnih skupin dolo či na podlagi letno prodane 
količine vozil iz skupine v prometu v Uniji, kot je opisano v naslednji 
tabeli:  
Tabela B.1  
Število vzor čnih skupin za preskušanje ISC s preskusi tipa 1  
Registracije vozil v EU na koledarsko leto v 
obdobju vzor čenja Število vzor čnih skupin 
(za preskuse tipa 1)  
do 100 000  1  
od 100 001 do 200 000  2  
več kot 200 000  3  
Vsaka vzor čna skupina vklju čuje dovolj tipov vozil, da se zagotovi 
zajetje vsaj 20 % skupnega obsega prodaje skupine. Kadar skupina 
zahteva, da se preskusi ve č kot ena vzor čna skupina, vozila v drugi in 
tretji vzor čni skupini kažejo druga čne pogoje uporabe kot vozila, izbrana 
za prvi vzorec.  
5.9. Uporaba elektronske platforme za skladnost vozil v prometu in dostop do 
podatkov, potrebnih za preskušanje  
Komisija vzpostavi elektronsko platformo, da bi pospešila izmenjavo 
podatkov med proizvajalci, akreditiranimi laboratoriji ali tehni čnimi služ ­
bami na eni strani in homologacijskim organom, ki podeli homologacijo, 
na drugi strani ter olajšala odlo čanje o neustreznosti ali ustreznosti 
vzorca.  
Proizvajalec izpolni paket za preglednost preskušanja iz člena 5(12) v 
obliki, dolo čeni v tabelah 1 in 2 v Dodatku 5 ter v tabeli v tej to čki, ter 
ga pošlje homologacijskemu organu, ki podeljuje homologacijo glede 
emisij. Tabela 2 iz Dodatka 5 se uporablja za izbiro vozil iz iste skupine 
za preskušanje, skupaj s tabelo 1 pa zagotavlja dovolj informacij za 
preskušanje vozil.  
Ko bo na voljo elektronska platforma iz prvega odstavka, homologacijski 
organ, ki podeljuje homologacijo glede emisij, nanjo naloži informacije 
iz tabel 1 in 2 v Dodatku 5 v petih delovnih dneh po njihovem prejemu.  
Vse informacije v tabelah 1 in 2 v Dodatku 5 so brezpla čno dostopne 
javnosti v elektronski obliki.  
Naslednje informacije so prav tako del paketa za preglednost preskušanja 
in jih proizvajalec na zahtevo akreditiranega laboratorija ali tehni čne 
službe brezpla čno predloži v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 162  
ID Vhodni podatki  Opis  
1 Posebni postopek za predelavo vozil (iz štiri- v 
dvokolesni pogon) za preskus na dinamometru, 
če je na voljo  Kot je opredeljen v Podprilogi 6 k Prilogi XXI; 
točka 2.4.2.4  
2 Navodila za na čin delovanja z dinamometrom, 
če je na voljo  Kako omogo čiti način delovanja z dinamome ­
trom, kot je bil omogo čen tudi med homologacij ­
skimi preskusi  
3 Način iztekanja, uporabljen med homologacij ­
skimi preskusi  Če so za vozilo na voljo navodila, kako omogo ­ 
čiti način iztekanja  
4 Postopek praznjenja akumulatorja (OVC-HEV, 
PEV)  Postopek OEM za praznjenje akumulatorja za 
pripravo vozil OVC-HEV za preskus pri ohra ­
njanju naboja, pri vozilih PEV pa za polnjenje 
akumulatorja  
5 Postopek za izklop vse dodatne opreme  Če se uporablja pri homologaciji  
5.10. Statisti čni postopek  
5.10.1. Splošno  
Preverjanje skladnosti vozil v prometu temelji na statisti čni metodi, ki 
upošteva splošna na čela zaporednega vzor čenja za pregledovanje po 
posameznih lastnostih. Najmanjši vzorec, za katerega je mogo če sprejeti 
odločitev o ustreznosti, vklju čuje tri vozila, najve čji skupni vzorec za 
preskuse tipa 1 in preskuse dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, 
pa vključuje deset vozil.  
Za preskuse tipa 4 in 6 se lahko uporablja poenostavljena metoda, pri 
kateri je vzorec sestavljen iz treh vozil, zanj pa se šteje, da je neustrezen, 
če vsa tri vozila neuspešno prestanejo preskus, in da je ustrezen, če vsa 
tri vozila uspešno prestanejo preskus. Če dve vozili od treh neuspešno ali 
uspešno prestaneta preskus, se lahko homologacijski organ odlo či opra­
viti dodatne preskuse ali skladnost oceniti v skladu s to čko 6.1.  
Rezultati preskusov se ne množijo s faktorji poslabšanja.  
Pri vozilih, katerih navedene najvišje ravni dejanskih emisij, ki nastajajo 
med vožnjo, sporo čene v točki 48.2 izjave o skladnosti iz Priloge IX k 
Direktivi 2007/46/ES, so nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge I k 
Uredbi (ES) št. 715/2007, se skladnost preveri glede na navedeno 
najvišjo raven dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, zvišano za 
pribitek iz to čke 2.1.1 Priloge IIIA, in mejno vrednost, ki se ne sme 
preseči, iz točke 2.1 navedene priloge. Če se ugotovi, da vzorec ni 
skladen z navedenimi najvišjimi ravnmi dejanskih emisij, ki nastajajo 
med vožnjo, pove čanimi za ustrezni pribitek zaradi merilne negotovosti, 
vendar je ustrezen glede na mejno vrednost, ki se ne sme prese či, homo­
logacijski organ, ki je podelil homologacijo, od proizvajalca zahteva, da 
sprejme popravne ukrepe.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 163  
Proizvajalec, akreditirani laboratorij ali tehni čna služba (v nadaljnjem 
besedilu: stranka) pred izvedbo prvega preskusa ISC homologacijskemu 
organu, ki je podelil homologacijo, sporo či, da namerava na dolo čeni 
skupini vozil izvesti preskus skladnosti v prometu. Ko homologacijski 
organ, ki je podelil homologacijo, prejme to obvestilo, odpre novo stati ­
stično mapo za obdelavo rezultatov za vsako ustrezno kombinacijo 
naslednjih parametrov za navedeno stranko/skupino strank: skupina vozil, 
tip preskusa emisij in onesnaževalo. Za vsako ustrezno kombinacijo teh 
parametrov se za čne ločen statisti čni postopek.  
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, v vsako statisti čno 
mapo vklju či samo rezultate, ki jih predloži zadevna stranka. Organ 
vodi evidenco števila opravljenih preskusov, števila uspešno in 
neuspešno prestanih preskusov ter druge potrebne podatke za podporo 
statističnemu postopku.  
Medtem ko je lahko hkrati odprtih ve č statističnih postopkov za dolo čeno 
kombinacijo tipa preskusa in skupine vozil, lahko stranka predloži rezul ­
tate preskusov za samo en odprt statisti čni postopek za dolo čeno kombi ­
nacijo tipa preskusa in skupine vozil. Poro ča se o vseh preskusih (veljav ­
nih, neveljavnih, neuspešno ali uspešno prestanih itd.), o vsakem 
preskusu pa samo enkrat.  
Vsak statisti čni postopek ISC ostane odprt, dokler se ne doseže rezultat, 
tj. dokler se za vzorec v statisti čnem postopku ne sprejme odlo čitev o 
ustreznosti ali neustreznosti v skladu s to čko 5.10.5. Če pa se rezultat ne 
doseže v 12 mesecih po odprtju statisti čne mape, homologacijski organ, 
ki je podelil homologacijo, zapre statisti čno mapo, razen če se odlo či v 
naslednjih šestih mesecih zaklju čiti preskušanje za navedeno statisti čno 
mapo.  
5.10.2. Združevanje rezultatov ISC  
Rezultati preskusov dveh ali ve č akreditiranih laboratorijev ali tehni čnih 
služb se lahko združijo za namene skupnega statisti čnega postopka. Za 
združevanje rezultatov preskusov je treba pred za četkom preskušanja 
pridobiti pisno soglasje vseh zainteresiranih strani, ki zagotovijo rezultate 
preskusov za združevanje rezultatov, in poslati obvestilo homologacij ­
skemu organu, ki je podelil homologacijo. Ena od strani, ki združujejo 
rezultate preskusov, se dolo či za vodjo skupine za združevanje ter je 
odgovorna za sporo čanje podatkov in komunikacijo s homologacijskim 
organom, ki je podelil homologacijo.  
5.10.3. Ustrezen/neustrezen/neveljaven rezultat posameznega preskusa  
Rezultat preskusa emisij ISC se za eno ali ve č onesnaževal šteje za 
„ustreznega“, če je rezultat glede emisij enak mejni vrednosti emisij za 
zadevno vrsto preskusa iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali nižji 
od nje.  
Rezultat preskusa emisij se za eno ali ve č onesnaževal šteje za „neu ­
streznega“, če je rezultat glede emisij višji od ustrezne mejne vrednosti 
emisij za zadevni tip preskusa. Z vsakim neustreznim rezultatom 
preskusa se število „f“ (glej to čko 5.10.5) pove ča za 1 za navedeni 
statistični primer.  
Preskus emisij ISC se šteje za neveljavnega, če ne izpolnjuje zahtev za 
preskuse iz to čke 5.3. Neveljavni rezultati preskusov se izklju čijo iz 
statističnega postopka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 164  
Rezultati vseh preskusov ISC se homologacijskemu organu, ki podeli 
homologacijo, predložijo v desetih delovnih dneh po izvedbi posamez ­
nega preskusa. Rezultatom preskusov je priloženo iz črpno poro čilo o 
preskusu, ki se pripravi na koncu preskusov. Rezultati se vklju čijo v 
vzorec v skladu s časovnim zaporedjem izvedbe.  
Homologacijski organ, ki podeli homologacijo, vse veljavne rezultate 
preskusov emisij vklju či v ustrezni odprti statisti čni postopek, dokler se 
v skladu s to čko 5.10.5 ne doseže rezultat „neustrezen vzorec“ ali 
„ustrezen vzorec“.  
5.10.4. Obravnava odstopanj  
Prisotnost odstopajo čih rezultatov v vzorcu v statisti čnem postopku lahko 
povzroči „neustrezen“ rezultat v skladu s spodaj opisanimi postopki.  
Odstopanja se razvrstijo kot zmerna ali skrajna.  
Rezultat preskusa emisij se šteje za zmerno odstopanje, če je enak 1,3- 
kratniku veljavne mejne vrednosti emisij ali ve čji od njega. Če sta v 
vzorcu prisotni dve taki odstopanji, je vzorec neustrezen.  
Rezultat preskusa emisij se šteje za skrajno odstopanje, če je enak 2,5- 
kratniku veljavne mejne vrednosti emisij ali ve čji od njega. Če je v 
vzorcu prisotno eno tako odstopanje, je vzorec neustrezen. V tem 
primeru se številka registrske tablice vozila sporo či proizvajalcu in homo ­
logacijskemu organu, ki podeli homologacijo. Lastniki vozil so o tej 
možnosti obveš čeni pred preskušanjem.  
5.10.5. Odlo čitev o ustreznosti/neustreznosti vzorca  
Za namene odlo čanja o ustreznem/neustreznem rezultatu za vzorec je „p“ 
število ustreznih rezultatov, „f“ pa število neustreznih rezultatov. Z 
vsakim ustreznim rezultatom preskusa se za 1 pove ča število „p“, z 
vsakim neustreznim rezultatom pa se za 1 pove ča število „f“ za zadevni 
odprti statisti čni postopek.  
Homologacijski organ ob vklju čitvi veljavnih rezultatov preskusov emisij 
v odprt primer statisti čnega postopka stori naslednje:  
— posodobi skupno velikost vzorca „n“ za navedeni primer, da izraža 
skupno število veljavnih preskusov emisij, vklju čenih v statisti čni 
postopek;  
— po oceni rezultatov posodobi število ustreznih rezultatov „p“ in 
število neustreznih rezultatov „f“;  
— izračuna število skrajnih in zmernih odstopanj v vzorcu v skladu s 
točko 5.10.4;  
— s spodaj opisanim postopkom preveri, ali je mogo če sprejeti odlo či­
tev. 
Odločitev je odvisna od skupne velikosti vzorca „n“, števila ustreznih in 
neustreznih rezultatov „p“ in „f“ ter števila zmernih in/ali skrajnih odsto ­
panj v vzorcu. Homologacijski organ, ki podeli homologacijo, pri odlo ­ 
čanju o ustreznosti/neustreznosti vzorca ISC za vozila na podlagi tipov,  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 165  
homologiranih po 1. januarju 2020, uporabi tabelo za odlo čanje na 
sliki B.2, za vozila na podlagi tipov, homologiranih do 
31. decembra 2019, pa tabelo za odlo čanje na sliki B.2.a. V tabelah so 
prikazane odlo čitve, ki jih je treba sprejeti v primeru dolo čene skupne 
velikosti vzorca „n“ in števila neuspešnih rezultatov „f“.  
Za določeno kombinacijo skupine vozil, tipa preskusa emisij in onesna ­ 
ževala je mogo če v statisti čnem postopku sprejeti dve odlo čitvi: 
rezultat „ustrezen vzorec“ se doseže, če se na podlagi ustrezne tabele za 
odločanje na sliki B.2 ali B.2.a za trenutno skupno velikost vzorca „n“ in 
število neustreznih rezultatov „f“ ugotovi rezultat „USTREZEN“;  
odločitev o „neustreznosti vzorca“ se doseže, če je za dolo čeno skupno 
velikost vzorca „n“ izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:  
— na podlagi ustrezne tabele za odlo čanje na sliki B.2 ali B.2.a se za 
trenutno skupno velikost vzorca „n“ in število neustreznih rezultatov 
„f“ sprejme odlo čitev „NEUSTREZEN“;  
— prisotni sta dve zmerni odstopanji;  
— prisotno je eno skrajno odstopanje.  
Če se odlo čitev ne doseže, statisti čni postopek ostane odprt, vanj pa se 
vključijo dodatni rezultati, dokler se ne doseže odlo čitev ali dokler se 
postopek ne zaklju či v skladu s to čko 5.10.1.  
Slika B.2  
Tabela za odlo čanje za statisti čni postopek za vozila na podlagi tipov, homologiranih po 1. januarju 2020 
(„UND“ pomeni neodlo čeno)
 število neustreznih rezultatov f 10 NEUSTRE ­
ZEN  
9 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
8 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
7 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
6 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
5 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  UND  UND  USTRE ­
ZEN  
4 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  UND  UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  
3 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  UND  UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  
2 UND  UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
1 UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
0 USTREZEN  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
3 4  5  6  7  8  9  10  
Skupna velikost vzorca n  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 166  
Slika B.2.a  
Tabela za odlo čanje za statisti čni postopek za vozila, homologirana do 31. decembra 2019 („UND“ 
pomeni neodlo čeno)
 število neustreznih rezultatov f 10 NEUSTRE ­
ZEN  
9 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
8 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
7 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
6 NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  NEUSTRE ­
ZEN  
5 NEUSTRE ­
ZEN  UND  UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  
4 UND  UND  UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  
3 UND  UND  UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
2 UND  UND  UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
1 UND  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
0 USTREZEN  USTRE ­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  USTRE­
ZEN  
3 4  5  6  7  8  9  10  
Skupna velikost vzorca n  
5.10.6. ISC za dodelana vozila in vozila za posebne namene  
Proizvajalec osnovnega vozila dolo či dovoljene vrednosti za parametre iz 
tabele B.3. Dovoljene vrednosti parametrov za vsako skupino se zabele ­ 
žijo v opisnem listu homologacije za emisije (glej Dodatek 3 k Prilogi I) 
in na seznamu za preglednost 1 iz Dodatka 5 (vrstice od 45 do 48). 
Proizvajalec na drugi stopnji lahko vrednosti emisij za osnovno vozilo 
uporablja samo, če dodelano vozilo ne presega dovoljenih vrednosti 
parametrov. Vrednosti parametrov za vsako dodelano vozilo se zabeležijo 
v njegovi izjavi o skladnosti.  
Tabela B.3  
Dovoljene vrednosti parametrov za ve čstopenjska vozila in vozila za 
posebne namene za uporabo homologacije osnovnega vozila glede 
emisij  
Vrednosti parametrov:  Dovoljene vrednosti 
(od – do):  
Končna masa vozila v stanju, pripravljenem 
za vožnjo (v kg)  
Čelna površina kon čnega vozila (v cm  2 ) 
Kotalni upor (v kg/t)  
Projicirana čelna površina vstopne zra čne 
odprtine sprednje rešetke (v cm  2 ) 
Če se dodelano vozilo ali vozilo za posebne namene preskusi in če je 
rezultat preskusa pod veljavno mejno vrednostjo emisij, se za vozilo 
šteje, da je doseglo ustrezen rezultat za skupino ISC za namene 
točke 5.10.3.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 167  
Če rezultat preskusa na dodelanem vozilu ali vozilu za posebne namene 
presega veljavne mejne vrednosti emisij, vendar ni ve čji od 1,3-kratnika 
veljavnih mejnih vrednosti emisij, preskuševalec preu či, ali je navedeno 
vozilo v skladu z vrednostmi v tabeli B.3. Vsaka neskladnost s temi 
vrednostmi se sporo či homologacijskemu organu, ki podeli homologa ­
cijo. Če vozilo ni v skladu z navedenimi vrednostmi, homologacijski 
organ, ki je podelil homologacijo, preu či razloge za neskladnost in 
sprejme ustrezne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti v zvezi s 
proizvajalcem dodelanega vozila ali vozila za posebne namene, vklju čno 
s preklicem homologacije. Če je vozilo v skladu z vrednostmi v 
tabeli B.3, se za namene to čke 6.1 šteje za ozna čeno vozilo v skupini 
za preverjanje skladnosti v prometu (ISC).  
Če rezultat preskusa presega 1,3-kratnik ustreznih mejnih vrednosti 
emisij, se za namene to čke 6.1 šteje za neustrezen rezultat za skupino 
ISC, vendar ne za odstopanje v zadevni skupini ISC. Če dodelano vozilo 
ali vozilo za posebne namene ni v skladu z vrednostmi v tabeli B.3, se to 
sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo, ta pa 
preuči razloge za neskladnost in sprejme ustrezne ukrepe za ponovno 
vzpostavitev skladnosti v zvezi s proizvajalcem dodelanega vozila ali 
vozila za posebne namene, vklju čno s preklicem homologacije.  
6. Ocena skladnosti  
6.1. Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, v desetih dneh po 
koncu preskušanja ISC za vzorec, kot je navedeno v to čki 5.10.5, s 
proizvajalcem za čne podrobne preiskave, da bi se odlo čil, ali je skupina 
ISC (ali njen del) v skladu s pravili ISC in ali zahteva popravne ukrepe. 
Za večstopenjska vozila ali vozila za posebne namene homologacijski 
organ, ki je podelil homologacijo, podrobne preiskave opravi tudi, če 
imajo vsaj tri pomanjkljiva vozila enako okvaro ali če je v isti skupini 
ISC pet ozna čenih vozil, kot je dolo čeno v točki 5.10.6.  
6.2. Homologacijski organ, ki je izdal homologacijo, zagotovi, da je na voljo 
dovolj sredstev za pokritje stroškov ocene skladnosti. Brez poseganja v 
nacionalno zakonodajo se ti stroški povrnejo s pristojbinami, ki jih lahko 
proizvajalcu zara čuna homologacijski organ, ki je izdal homologacijo. Te 
pristojbine pokrijejo vse stroške preskusov ali presoj, potrebnih za oceno 
skladnosti.  
6.3. Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko na zahtevo 
proizvajalca preiskave razširi na vozila istega proizvajalca v prometu, 
ki pripadajo drugim skupinam ISC in ki bi lahko imela enake pomanj ­
kljivosti.  
6.4. Podrobna preiskava ne traja ve č kot 60 delovnih dni od datuma, ko jo je 
homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, za čel. Homologacijski 
organ, ki je podelil homologacijo, lahko opravi dodatne preskuse ISC, da 
bi ugotovil, zakaj so vozila neuspešno prestala prvotne preskuse ISC. 
Dodatni preskusi se opravijo v podobnih pogojih kot prvotni preskusi 
ISC, ki so jih vozila neuspešno prestala.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 168  
Proizvajalec na zahtevo homologacijskega organa, ki je podelil homolo ­
gacijo, predloži dodatne informacije, ki kažejo zlasti, kaj je možni vzrok 
za neuspešno prestane preskuse, kateri deli skupine so lahko prizadeti, ali 
so lahko prizadete druge skupine ali zakaj težava, ki je povzro čila 
neuspeh v prvotnih preskusih ISC, ni povezana s skladnostjo v prometu, 
če je ustrezno. Proizvajalec ima možnost, da dokaže, da so se dolo čbe o 
skladnosti v prometu spoštovale.  
6.5. Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, v roku iz to čke 6.3 
sprejme odlo čitev o skladnosti in potrebi po uporabi popravnih ukrepov 
za skupino ISC, zajeto v podrobnih preiskavah, ter o njej obvesti proiz ­
vajalca.  
7. Popravni ukrepi  
7.1. Proizvajalec pripravi na črt popravnih ukrepov in ga v 45 delovnih dneh 
od prejema obvestila iz to čke 6.4 predloži homologacijskemu organu, ki 
je podelil homologacijo. Navedeno obdobje se lahko podaljša za doda ­
tnih 30 delovnih dni, če proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, 
da za preu čitev neskladnosti potrebuje ve č časa. 
7.2. Popravni ukrepi, ki jih zahteva homologacijski organ, ki je podelil homo ­
logacijo, vklju čujejo razumno na črtovane in potrebne preskuse na 
sestavnih delih in vozilih, da se dokaže u činkovitost in trajnost popravnih 
ukrepov.  
7.3. Proizvajalec dodeli enotno identifikacijsko ime ali številko za na črt 
popravnih ukrepov. Na črt popravnih ukrepov vklju čuje najmanj nasled ­
nje: 
a. opis vseh tipov vozil glede na emisije, vklju čenih v na črt popravnih 
ukrepov;  
b. opis posebnih modifikacij, predelav, ve čjih in manjših popravil, prila ­
goditev ali drugih sprememb, potrebnih za zagotovitev skladnosti 
vozil, skupaj s kratkim povzetkom podatkov in tehni čnih študij, ki 
podpirajo proizvajal čevo odločitev o posebnih popravnih ukrepih, ki 
jih je treba izvesti;  
c. opis postopka, po katerem bo proizvajalec lastnike vozil obveš čal o 
načrtovanih popravnih ukrepih;  
d. opis pravilnega vzdrževanja ali uporabe, če obstaja, ki jo proizvajalec 
postavlja kot pogoj za upravi čenost do popravila v okviru na črta 
popravnih ukrepov, ter razlago, zakaj je tak pogoj potreben;  
e. opis postopka, po katerem se morajo ravnati lastniki vozil, da dose ­ 
žejo odpravo neskladnosti; ta opis vklju čuje datum, po katerem se 
sprejmejo popravni ukrepi, oceno časa, v katerem lahko delavnica 
opravi popravila, in informacijo, kje se lahko opravijo;  
f. primer informacij, ki so bile predložene lastniku vozila;  
g. kratek opis sistema, ki ga proizvajalec uporablja za zagotovitev 
ustrezne preskrbe s sestavnimi deli ali sistemi za izvajanje popravnega 
ukrepa, vklju čno z informacijami o tem, kdaj bo na voljo ustrezna 
preskrba s sestavnimi deli, programsko opremo ali sistemi, potrebnimi 
za začetek izvajanja popravnih ukrepov;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 169  
h. primer vseh navodil, ki se pošljejo servisnim delavnicam, ki bodo 
izvajale popravila;  
i. opis u činka predlaganih popravnih ukrepov na emisije, porabo goriva, 
obnašanje vozila pri vožnji in varnost vsakega tipa vozila glede na 
emisije, zajetega v na črt popravnih ukrepov, vklju čno s podpornimi 
podatki in tehni čnimi študijami;  
j. če načrt popravnih ukrepov vklju čuje odpoklic, se homologacijskemu 
organu, ki je podelil homologacijo, predloži opis na čina evidentiranja 
popravila. Če se uporablja nalepka, se predloži tudi njen vzorec.  
Za namene to čke (d) proizvajalec ne sme postaviti pogojev za vzdrže ­
vanje ali uporabo, če ni mogo če dokazati, da so povezani z neskladnostjo 
in s popravnimi ukrepi.  
7.4. Popravila se opravijo primerno in v razumnem času po tem, ko se proiz ­
vajalcu dostavi vozilo za popravilo. Homologacijski organ, ki je podelil 
homologacijo, v 15 delovnih dneh po prejemu predlaganega na črta 
popravnih ukrepov ta na črt odobri ali zahteva novega v skladu s 
točko 7.5.  
7.5. Če homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, ne odobri na črta 
popravnih ukrepov, proizvajalec pripravi nov na črt in ga homologacij ­
skemu organu, ki je podelil homologacijo, predloži v 20 delovnih dneh 
od prejema obvestila o njegovi odlo čitvi. 
7.6. Če homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, ne odobri drugega 
načrta, ki ga je predložil proizvajalec, v skladu s členom 30 Dire ­
ktive 2007/46/ES sprejme vse ustrezne ukrepe za ponovno vzpostavitev 
skladnosti, vklju čno s preklicem homologacije, kadar je potrebno.  
7.7. Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, svojo odlo čitev v 
petih delovnih dneh sporo či vsem državam članicam in Komisiji.  
7.8. Popravni ukrepi se uporabljajo za vsa vozila v skupini ISC (ali drugih 
zadevnih skupinah, ki jih je proizvajalec dolo čil v skladu s to čko 6.2), ki 
bi lahko imela enake pomanjkljivosti. Homologacijski organ, ki je podelil 
homologacijo, se odlo či, ali jo je treba spremeniti.  
7.9. Proizvajalec mora v vseh državah članicah izvesti odobreni na črt 
popravnih ukrepov in voditi evidenco o vsakem vozilu, ki je bilo 
umaknjeno s trga ali vrnjeno v popravilo in popravljeno, ter o delavnici, 
ki je popravilo opravila.  
7.10. Proizvajalec hrani kopijo korespondence s strankami zadevnih vozil v 
zvezi z na črtom popravnih ukrepov. Vodi tudi evidenco pozivov kupcem 
k vrnitvi izdelkov s serijsko napako, vklju čno s skupnim številom 
pomanjkljivih vozil na državo članico in skupnim številom že vrnjenih 
vozil na državo članico, skupaj s pojasnili glede morebitnih zamud pri 
izvajanju popravnih ukrepov. Proizvajalec navedeno evidenco pozivov 
kupcem k vrnitvi izdelkov vsaka dva meseca predloži homologacijskemu 
organu, ki je podelil homologacijo, homologacijskim organom vsake 
države članice in Komisiji.  
7.11. Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se odobreni na črt 
popravnih ukrepov v dveh letih izvede na najmanj 90 % pomanjkljivih 
vozil, registriranih na njihovem ozemlju.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 170  
7.12. Popravilo in modifikacija ali dodajanje novega dela opreme se zapiše v 
potrdilo, ki se predloži lastniku vozila ter vklju čuje številko popravne 
kampanje.  
8. Letno poro čilo homologacijskega organa, ki je podelil homologacijo  
Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, poro čilo z rezultati 
vseh preiskav ISC, dokon čanih v preteklem letu, vsako leto do 31. marca 
objavi na javno dostopnem spletiš ču, kjer si ga lahko uporabniki brez ­
plačno ogledajo, ne da bi morali razkriti svojo identiteto ali se prijaviti. 
Če nekatere preiskave ISC, za čete v preteklem letu, na zgoraj navedeni 
datum še potekajo, se o njih poro ča takoj po zaklju čku preiskave. Poro ­ 
čilo vsebuje vsaj elemente iz Dodatka 4.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 171  
Dodatek 1  
Merila za izbiro vozil in odlo čitve o neustreznosti vozil  
Izbira vozil za preskušanje skladnosti vozil v prometu glede emisij  
Zaupno  
Datum:  x 
Ime preiskovalca:  x 
Kraj preskusa:  x 
Država registracije (samo v EU):  x 
x = merila za 
izključitev X = preverjeno in 
sporočeno Značilnosti vozila  
Številka registrske tablice:  x x  
Število prevoženih kilometrov  
Vozilo mora imeti med 15 000 (ali 30 000 za preskuse 
emisij zaradi izhlapevanja) in 100 000 prevoženih kilome ­
trov. x 
Datum prve registracije:  
Vozilo mora biti staro od šest mesecev (ali 12 mesecev za 
preskuse emisij zaradi izhlapevanja) do pet let.  x 
Identifikacijska številka vozila:  x 
Emisijski razred in znak:  x 
Država registracije:  
Vozilo mora biti registrirano v EU.  x x  
Model:  x 
Koda motorja:  x 
Prostornina motorja (l):  x 
Moč motorja (kW):  x 
Vrsta menjalnika (avtomatski/ro čni): x 
Pogonska os (sprednji pogon/pogon na vsa kolesa/ 
zadnji pogon):  x 
Velikost pnevmatik (sprednja in zadnja, če se razliku ­
jeta):  x 
Ali je vozilo vklju čeno v poziv kupcem k vrnitvi 
izdelkov s serijsko napako ali servisno kampanjo? 
Če je odgovor da: V katero? Ali so bila popravila v 
okviru kampanje že opravljena?  
Popravila morajo biti opravljena.  x x  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 172  
Razgovor z lastnikom vozila  
(lastniku se postavijo samo glavna vprašanja in ne pozna 
posledic odgovorov)  
Ime lastnika (na voljo le akreditiranemu inšpekcij ­
skemu organu ali laboratoriju/tehni čni službi)  x 
Kontaktni podatki (naslov/telefonska številka) (na voljo 
le akreditiranemu inšpekcijskemu organu ali laborato ­
riju/tehni čni službi)  x 
Koliko lastnikov je imelo vozilo?  x 
Ali števec prevožene poti ni deloval?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali se je vozilo uporabljalo za enega od naslednjih 
namenov?  
Kot vozilo v razstavnem prostoru?  x 
Kot taksi?  x 
Kot dostavno vozilo?  x 
Za dirke/motorne športe?  x 
Kot vozilo za najem?  x 
Ali se je z vozilom prevažal težek tovor, ki presega 
specifikacije proizvajalca?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali so bila na motorju ali vozilu opravljena ve čja 
popravila?  x 
Ali so bila na motorju ali vozilu opravljena ve čja 
nepooblaš čena popravila?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali je bila mo č vozila pove čana/ali je bilo vozilo prila ­
gojeno („tuning“)?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali je bil zamenjan kateri koli del sistema za naknadno 
obdelavo emisij in/ali sistema za dovajanje goriva? Ali 
so se uporabili originalni deli?  Če se niso uporabili origi ­
nalni deli, vozila ni mogo če izbrati.  x x  
Ali je bil trajno odstranjen kateri koli del sistema za 
naknadno obdelavo emisij?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali so bile nameš čene naprave, ki niso odobrene (sistem 
s sečnino, emulator itd.)?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 173  
Ali je bilo vozilo udeleženo v resni nesre či? Predložite 
seznam škode in popravil, opravljenih po nesre či. x 
Ali se je vozilo v preteklosti uporabljalo z napa čno 
vrsto goriva (tj. bencinom namesto dizelskim gorivom)? 
Ali se je vozilo uporabljalo z gorivom, katerega kako ­
vost je enaka kakovosti goriva v EU in ki ni komer ­
cialno dostopno (z gorivom, ki je dostopno na črnem 
trgu, ali mešanim gorivom)?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali ste v vozilu ali na njem v zadnjem mesecu upora ­
bljali osvežilec zraka, razpršilo za potniško kabino, 
čistilo za zavore ali drug vir velike koli čine emisij oglji ­
kovodikov?  Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati za 
preskus emisij zaradi izhlapevanja.  x 
Ali je v vozilu ali na njegovi zunanjosti v zadnjih treh 
mesecih prišlo do razlitja bencina?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati za preskus 
emisij zaradi izhlapevanja.  x 
Ali je v zadnjih 12 mesecih kdo kadil v vozilu?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati za preskus 
emisij zaradi izhlapevanja.  x 
Ali ste na vozilu uporabili zaš čito pred korozijo, 
nalepke, zaš čitno sredstvo za podvozje ali drug more ­
bitni vir hlapnih spojin?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati za preskus 
emisij zaradi izhlapevanja.  x 
Ali je bilo vozilo ponovno lakirano?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati za preskus 
emisij zaradi izhlapevanja.  x 
Kje najpogosteje uporabljate svoje vozilo?  
% na avtocesti  x 
% na podeželskih cestah  x 
% na cestah na mestnih obmo čjih x 
Ali ste vozilo ve č kot 10 % skupnega časa vožnje vozili 
v državi, ki ni država članica EU?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x —  
V kateri državi ste opravili zadnji dve polnjenji vozila z 
gorivom?  
Če sta bili zadnji dve polnjenji vozila z gorivom opravljeni 
zunaj države, ki uporablja standarde EU za gorivo, vozila 
ni mogoče izbrati.  x 
Ali se je uporabljal dodatek za gorivo, ki ga proizva ­
jalec ni odobril?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
Ali se je vozilo vzdrževalo in uporabljalo v skladu z 
navodili proizvajalca?  
Če je odgovor ne, vozila ni mogo če izbrati.  x ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 174  
Celotna zgodovina servisov in popravil, vklju čno z 
morebitnimi predelavami.  
Če ni mogo če priskrbeti celotne dokumentacije, vozila ni 
mogoče izbrati.  x 
Pregledovanje in vzdrževanje vozila  X = merila za izklju čitev/ 
F = neustrezno vozilo  X = preverjeno in 
sporočeno 
1 Raven goriva v posodi za gorivo (polna/ 
prazna)  
Ali lučka za gorivo SVETI?  Če je odgovor da, 
vozilo pred preskusom napolnite z gorivom.  x 
2 Ali na armaturni ploš či sveti katera koli 
opozorilna lu čka, ki opozarja na napako na 
vozilu ali sistemu za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov, ki je ni mogo če odpraviti z 
običajnim vzdrževanjem (lu čka za javljanje 
napak, servisna lu čka za motor itd.)?  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati.  x 
3 Ali se po zagonu motorja prižge lu čka za 
sistem SCR?  
Če je odgovor da, je treba pred uporabo vozila 
za preskušanje doliti teko čino AdBlue ali opraviti 
popravilo.  x 
4 Vizualni pregled izpušnega sistema  
Preverite, ali del sistema med izpušnim kolek ­
torjem in koncem izpušne cevi puš ča. Preverite 
in dokumentirajte (s fotografijami).  
Če se odkrijejo poškodbe ali puš čanje, se vozilo 
razglasi za  pomanjkljivo . F 
5 Sestavni deli, pomembni za izpušne pline  
Preglejte vse sestavne dele, pomembne za 
emisije, in dokumentirajte morebitne poškodbe 
(s fotografijami).  
Če se odkrijejo poškodbe, se vozilo razglasi za  
pomanjkljivo . F 
6 Sistem izhlapevanja  
Sistem za dovajanje goriva izpostavite tlaku (s 
strani, kjer je posoda) in preverite, ali v okolju 
stalne temperature okolice prihaja do puš čanja, 
ter izvedite preskus z detektorjem FID v okolici 
vozila in v njem.  Če vozilo preskusa z detek ­
torjem FID ne prestane uspešno, se razglasi za  
pomanjkljivo . F 
7 Vzorec goriva  
Odvzemite vzorec goriva iz posode za gorivo.  x ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 175  
8 Zračni filter in filter za olje  
Preverite, ali sta filtra onesnažena ali poškodo ­
vana, in ju zamenjajte, če sta poškodovana ali 
zelo onesnažena ali če vozilu do naslednje pripo ­
ročene menjave filtrov manjka manj kot 800 km.  x 
9 Tekočina za čiščenje vetrobranskega stekla 
(samo za preskus emisij zaradi izhlapevanja)  
Tekočino za čiščenje vetrobranskega stekla 
odstranite, posodo pa napolnite z vro čo vodo.  x 
10 Kolesa (sprednja in zadnja)  
Preverite, ali se lahko kolesa prosto vrtijo ali so 
blokirana z zavoro.  
Če je odgovor ne, vozila ni mogo če izbrati.  x 
11 Pnevmatike (samo za preskus emisij zaradi 
izhlapevanja)  
Odstranite rezervno pnevmatiko in pnevmatike 
zamenjajte s stabiliziranimi pnevmatikami, če so 
bile zamenjane pred manj kot 15 000 km. Upora ­
bljajte samo poletne pnevmatike in pnevmatike za 
vse letne čase. x 
12 Pogonski jermeni in pokrov hladilnika  
Če so poškodovani, se vozilo razglasi za pomanj ­
kljivo. Dokumentirajte s fotografijami.  F 
13 Preverjanje nivojev teko čin 
Preverite najvišje in najnižje nivoje (motornega 
olja, hladilne teko čine)/dolijte, če so pod najn ­
ižjimi nivoji.  x 
14 Loputa dovodne odprtine za gorivo (samo za 
preskus emisij zaradi izhlapevanja)  
Prepričajte se, da nad mejno črto na loputi 
dovodne odprtine ni nobenih ostankov, ali sperite 
cev z vro čo vodo.  x 
15 Vakuumske cevi in elektri čna napeljava  
Preverite neopore čnost vseh vakuumskih cevi in 
električne napeljave.  Če so poškodovani, se vozilo 
razglasi za pomanjkljivo. Dokumentirajte s foto ­
grafijami.  F 
16 Vbrizgalni ventili/kabli  
Preverite vse kable in cevi za gorivo.  Če so 
poškodovani, se vozilo razglasi za pomanjkljivo. 
Dokumentirajte s fotografijami.  F 
17 Vžigalni vodnik (bencin)  
Preverite vžigalne sve čke, kable itd. Če so poško ­
dovani, jih zamenjajte.  x ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 176  
18 EGR in katalizator, filter za delce  
Preverite vse kable, žice in tipala.  
Če so bili izvedeni nedovoljeni posegi, vozila ni 
mogoče izbrati. 
V primeru poškodb se vozilo razglasi za pomanj ­
kljivo. Dokumentirajte s fotografijami.  x/F 
19 Varnostno stanje  
Preverite, ali so pnevmatike, karoserija vozila ter 
električni in zavorni sistem v varnem stanju za 
preskus in v skladu s cestnoprometnimi predpisi.  
Če je odgovor ne, vozila ni mogo če izbrati.  x 
20 Polpriklopnik  
Ali ima vozilo elektri čne kable za priklju čitev 
polpriklopnika, če je to potrebno?  x 
21 Aerodinami čne spremembe  
Prepričajte se, da na poprodajnem trgu na vozilu 
ni bila izvedena nobena aerodinami čna spre­
memba, ki je pred preskusom ni mogo če odstra­
niti (strešni kov čki, strešni nosilci, spojlerji itd.), 
ter da ne manjka noben standardni aerodinami čni 
sestavni del (sprednji usmerniki, difuzorji, spli ­
terji itd.).  
Če je odgovor da, vozila ni mogo če izbrati. 
Dokumentirajte s fotografijami.  x 
22 Preverite, ali vozilu manjka manj kot 800 km 
do naslednjega rednega servisa; če je odgovor 
da, opravite servis.  x 
23 Vse preglede, ki zahtevajo priklju čitev na 
sistem OBD, je treba opraviti pred koncem 
preskusa in/ali po njem.  
24 Številka dela krmilnega modula pogonskega 
sistema za umerjanje in kontrolna vsota  x 
25 Postavitev diagnoze s sistemom OBD (pred 
preskusom emisij ali po njem)  
Preberite kode za diagnozo težav in natisnite 
dnevnik napak.  x 
26 Diagnostika na vozilu v servisnem na činu 09 
(OBD Service Mode 09 Query) (pred 
preskusom emisij ali po njem)  
Preberite servisni na čin 09 (Service Mode 09). 
Zabeležite informacije.  x 
27 Način OBD 7 (pred preskusom emisij ali po 
njem)  
Preberite servisni na čin 07 (Service Mode 07). 
Zabeležite informacije.  
Opombe v zvezi s: popravili/menjavo sestavnih delov/številkami delov  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 177  
Dodatek 2  
Pravila za izvedbo preskusov tipa 4 med preverjanjem skladnosti v prometu  
Preskusi tipa 4 za preverjanje skladnosti v prometu se izvedejo v skladu s 
Prilogo VI (ali Prilogo VI Uredbe (ES) št. 692/2008, če je ustrezno), pri 
čemer veljajo naslednje izjeme:  
— vozila, preskušena s preskusom tipa 4, so stara najmanj 12 mesecev;  
— za posodo se šteje, da je starana, zato se postopek staranja posode na 
preskusni mizi ne izvede;  
— Posoda se obremeni zunaj vozila v skladu s postopkom za ta namen iz 
Priloge VI ter se odstrani z vozila in namesti nanj v skladu z navodili 
proizvajalca za popravila. Preskus z detektorjem FID (z rezultati pod 
100 ppm pri 20 °C) se izvede čim bližje posodi pred obremenitvijo in po 
njej, da se potrdi, da je posoda pravilno nameš čena. 
— Za posodo se šteje, da je starana, zato se pri izra čunu rezultata preskusa tipa 4 
faktor prepustnosti ne doda.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 178  
Dodatek 3  
Izčrpno poro čilo o preverjanju ISC  
V izčrpno poro čilo o preverjanju ISC se vklju čijo naslednje informacije:  
1. ime in naslov proizvajalca;  
2. ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov odgo ­
vornega preskuševalnega laboratorija;  
3. imena modelov vozil, vklju čenih v na črt preskušanja;  
4. kjer je primerno, seznam tipov vozil, ki jih vklju čujejo podatki proizvajalca, 
tj. za emisije iz izpušne cevi skupina skupin v prometu;  
5. homologacijske številke, ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj skupine, 
vključno s številkami vseh razširitev ter ve čjih sprememb/preklicev (prede ­
lav), če je to primerno;  
6. podrobnosti o razširitvah, ve čjih spremembah/preklicih homologacij za 
vozila, ki jih vklju čujejo podatki proizvajalca ( če to zahteva homologacijski 
organ);  
7. obdobje, v katerem so se zbirali podatki;  
8. zajeto obdobje proizvodnje vozil (npr. vozila, izdelana v koledarskem 
letu 2017);  
9. postopek preverjanja ISC, vklju čno s:  
(i) postopkom pridobivanja vozil;  
(ii) merili za izbiro in zavrnitev vozil (vklju čno z odgovori na vprašanja v 
tabeli v Dodatku 1 in fotografijami);  
(iii) tipi preskusov in preskusnimi postopki, uporabljenimi v programu;  
(iv) merili za sprejem/zavrnitev skupine skupin;  
(v) geografskimi obmo čji, na katerih je proizvajalec zbral informacije;  
(vi) velikostjo vzorca in uporabljenim na črtom vzor čenja;  
10. rezultati postopka ISC, vklju čno z:  
(i) identifikacijo vozil, vklju čenih v program (preskušanih ali ne). Identifi ­
kacija vklju čuje tabelo iz Dodatka 1;  
(ii) podatki o preskusu za emisije iz izpušne cevi:  
— specifikacije preskusnega goriva (npr. preskusno referen čno gorivo 
ali gorivo na trgu),  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 179  
— preskusni pogoji (temperatura, vlažnost, vztrajnostna masa dinamo ­
metra),  
— nastavitve dinamometra (npr. cestna obremenitev, nastavitev mo či), 
— rezultati preskusa in izra čun za ustrezen/neustrezen rezultat;  
(iii) podatki o preskusu za emisije zaradi izhlapevanja:  
— specifikacije preskusnega goriva (npr. preskusno referen čno gorivo 
ali gorivo na trgu),  
— preskusni pogoji (temperatura, vlažnost, vztrajnostna masa dinamo ­
metra),  
— nastavitve dinamometra (npr. cestna obremenitev, nastavitev mo či), 
— rezultati preskusa in izra čun za ustrezen/neustrezen rezultat.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 180  
Dodatek 4  
Oblika letnega poro čila homologacijskega organa, ki je podelil homologacijo, 
o preverjanju ISC  
NASLOV:  
A. Hiter pregled in glavni sklepi;  
B. dejavnosti ISC, ki jih je proizvajalec opravil v preteklem letu:  
1) zbiranje informacij s strani proizvajalca;  
2) preskusi ISC (vklju čno z načrtovanjem in izbiro preskušenih skupin ter 
končnimi rezultati preskusov);  
C. dejavnosti ISC, ki so jih v preteklem letu opravili akreditirani laboratoriji ali 
tehnične službe:  
3) zbiranje informacij in ocena tveganja;  
4) preskusi ISC (vklju čno z načrtovanjem in izbiro preskušenih skupin ter 
končnimi rezultati preskusov);  
D. dejavnosti ISC, ki jih je v preteklem letu opravil homologacijski organ, ki je 
podelil homologacijo:  
5) zbiranje informacij in ocena tveganja;  
6) preskusi ISC (vklju čno z načrtovanjem in izbiro preskušenih skupin ter 
končnimi rezultati preskusov);  
7) podrobne preiskave;  
8) popravni ukrepi;  
E. ocena pri čakovanega letnega zmanjšanja emisij zaradi morebitnih popravnih 
ukrepov za ISC;  
F. pridobljene izkušnje (vklju čno z učinkovitostjo uporabljenih instrumentov);  
G. poročilo o drugih neveljavnih preskusih.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 181  
Dodatek 5  
Preglednost  
Tabela 1  
Seznam za preglednost 1  
ID Vhodni podatki  Vrsta podatkov  Enota  Opis  
1 Številka homologacije v skladu 
z Uredbo (EU) 2017/1151  Besedilo  —  Kot je opredeljena v Prilogi I/Dodatku 4  
2 Identifikacijska številka skupine 
interpolacij  Besedilo  —  Kot je opredeljena v odstavku 5.6 Priloge 
XXI v splošnih zahtevah  
3 Identifikacijska številka skupine 
PEMS  Besedilo  —  Kot je opredeljena v odstavku 5.2 Dodatka 
7 k Prilogi IIIa  
4 Identifikacijska številka skupine 
Ki Besedilo  —  Kot je opredeljena v odstavku 5.9 Priloge 
XXI 
5 Identifikacijska številka skupine 
ATCT  Besedilo  —  Kot je opredeljena v Podprilogi 6a k 
Prilogi XXI  
6 Identifikacijska številka skupine 
emisij zaradi izhlapevanja  Besedilo  —  Kot je opredeljena v Prilogi VI  
7 Identifikacijska številka skupine 
cestnih obremenitev za vozilo H  Besedilo  —  Kot je opredeljena v odstavku 5.7 Priloge 
XXI 
7a Identifikacijska številka skupine 
cestnih obremenitev za vozilo L 
(če je ustrezno)  Besedilo  —  Kot je opredeljena v odstavku 5.7 Priloge 
XXI 
8 Preskusna masa vozila H  Številka  kg  Preskusna masa WLTP, kot je opredeljena 
v opredelitvi v to čki 3.2.25 Priloge XXI  
8a Preskusna masa vozila L ( če je 
ustrezno)  Številka  kg  Preskusna masa WLTP, kot je opredeljena 
v opredelitvi v to čki 3.2.25 Priloge XXI  
9 F0 za vozilo H  Številka  N  Koeficient cestne obremenitve, kot je opre ­
deljen v Podprilogi 4 k Prilogi XXI  
9a F0 za vozilo L ( če je ustrezno)  Številka  N  Koeficient cestne obremenitve, kot je opre ­
deljen v Podprilogi 4 k Prilogi XXI  
10 F1 za vozilo H  Številka  N/km/h  Koeficient cestne obremenitve, kot je opre ­
deljen v Podprilogi 4 k Prilogi XXI  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 182  
ID Vhodni podatki  Vrsta podatkov  Enota  Opis  
10a F1 za vozilo L ( če je ustrezno)  Številka  N/km/h  Koeficient cestne obremenitve, kot je opre ­
deljen v Podprilogi 4 k Prilogi XXI  
11 F2 za vozilo H  Številka  N/(km/h)^2  Koeficient cestne obremenitve, kot je opre ­
deljen v Podprilogi 4 k Prilogi XXI  
11a F2 za vozilo L ( če je ustrezno)  Številka  N/(km/h)^2  Koeficient cestne obremenitve, kot je opre ­
deljen v Podprilogi 4 k Prilogi XXI  
12a Masne emisije CO2 za vozila z 
motorjem z notranjim zgoreva ­
njem in NOVC za vozilo H  Številke  g/km  Emisije CO2 iz WLTP (nizke, srednje, 
visoke, zelo visoke, kombinirane), kot se 
izračunajo na podlagi: 
— koraka 9 iz tabele A7/1 Podpriloge 7 
k Prilogi XXI za vozila z motorjem z 
notranjim zgorevanjem ali 
— koraka 8 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 
k Prilogi XXI za vozila NOVC.  
12aa  Masne emisije CO2 za vozila z 
motorjem z notranjim zgoreva ­
njem in NOVC za vozilo L ( če 
je ustrezno)  Številke  g/km  Emisije CO2 iz WLTP (nizke, srednje, 
visoke, zelo visoke, kombinirane), kot se 
izračunajo na podlagi: 
— koraka 9 iz tabele A7/1 Podpriloge 7 
k Prilogi XXI za vozila z motorjem z 
notranjim zgorevanjem ali 
— koraka 8 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 
k Prilogi XXI za vozila NOVC.  
12b Masne emisije CO2 za vozila 
OVC za vozilo H  Številke  g/km  Emisije CO2 iz WLTP pri ohranjanju 
naboja (nizke, srednje, visoke, zelo visoke, 
kombinirane), kot se izra čunajo na podlagi 
koraka 8 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI; 
emisije CO2 iz WLTP pri praznjenju 
naboja (kombinirane) in emisije CO2 iz 
WLTP (tehtane, kombinirane), kot se izra ­ 
čunajo na podlagi koraka 10 iz tabele A8/8 
Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
12ba  Masne emisije CO2 za vozila 
OVC za vozilo L ( če je ustre ­
zno) Številke  g/km  Emisije CO2 iz WLTP pri ohranjanju 
naboja (nizke, srednje, visoke, zelo visoke, 
kombinirane), kot se izra čunajo na podlagi 
koraka 8 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI; 
emisije CO2 iz WLTP pri praznjenju 
naboja (kombinirane) in emisije CO2 iz 
WLTP (tehtane, kombinirane), kot se izra ­ 
čunajo na podlagi koraka 10 iz tabele A8/8 
Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
13 Pogonska kolesa vozila v 
skupini  Besedilo  sprednja, 
zadnja, štiriko ­
lesni pogon  Dopolnilo 1.7 Dodatka 4 k Prilogi I  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 183  
ID Vhodni podatki  Vrsta podatkov  Enota  Opis  
14 Konfiguracija dinamometra z 
valji med homologacijskim 
preskusom  Besedilo  enoosni ali 
dvoosni  Kot je opredeljeno v Podprilogi 6 k Prilogi 
XXI; odstavka 2.4.2.4 in 2.4.2.5  
15 Navedena hitrost Vmax vozila H  Številka  km/h  Najvišja hitrost vozila, kot je opredeljena v 
opredelitvi v to čki 3.7.2 Priloge XXI  
15a Navedena hitrost Vmax vozila 
L (če je primerno)  Številka  km/h  Najvišja hitrost vozila, kot je opredeljena v 
opredelitvi v to čki 3.7.2 Priloge XXI  
16 Najve čja neto mo č pri vrtilni 
frekvenci motorja  Številka  ...kW/...min  Kot je opredeljena v Podprilogi 2 k Prilogi 
XXI 
17 Masa v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, za vozilo H  Številka  kg  Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, 
kot je opredeljena v opredelitvi v to čki 
3.2.5 Priloge XXI  
17a Masa v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, za vozilo L ( če je 
ustrezno)  Številka  kg  Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, 
kot je opredeljena v opredelitvi v to čki 
3.2.5 Priloge XXI  
18 Načini, ki jih izbere voznik, 
uporabljeni med preskusi TA 
(vozila, ki jih poganja izklju čno 
motor z notranjim izgoreva ­
njem) ali za preskus pri ohra ­
njanju naboja (NOVC-HEV, 
OVC-HEV, NOVC-FCHV)  Možne so 
različne 
oblike (bese ­
dilo, slike 
itd.) — Če nekateri na čini, ki jih izbere voznik, 
niso prevladujo či, se v besedilu opišejo 
vsi načini, uporabljeni med preskusi  
19 Načini, ki jih izbere voznik, 
uporabljeni med preskusi TA za 
preskus pri praznjenju naboja 
(OVC-HEV)  Možne so 
različne 
oblike (bese ­
dilo, slike 
itd.) — Če nekateri na čini, ki jih izbere voznik, 
niso prevladujo či, se v besedilu opišejo 
vsi načini, uporabljeni med preskusi  
20 Vrtilna frekvenca prostega teka  Številka  vrt/min  Kot je opredeljena v Podprilogi 2 k Prilogi 
XXI 
21 Število prestav  Številka  —  Kot je opredeljena v Podprilogi 2 k Prilogi 
XXI 
22 Prestavna razmerja  Vrednosti v 
tabeli  — Prestavna razmerja menjalnika; kon čna 
prestavna razmerja; skupna prestavna 
razmerja  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 184  
ID Vhodni podatki  Vrsta podatkov  Enota  Opis  
23 Mere pnevmatik preskusnega 
vozila, sprednja/zadnja  Črke/ 
številka  — Uporabljene pri homologaciji  
24 Krivulja mo či pri polni obre ­
menitvi za vozila z motorjem z 
notranjim zgorevanjem  Vrednosti v 
tabeli  vrt/min glede 
na kW  Krivulja mo či pri polni obremenitvi v 
območju vrtilne frekvence motorja od 
n idle do n  rated ali n  max , oziroma n  dv (n gvmax  ) 
× v  max , kar koli od tega je ve čje 
25 Dodatna varnostna rezerva  Vektor  %  Kot je opredeljena v Podprilogi 2 k Prilogi 
XXI 
26 Posebna vrtilna frekvenca 
n_min_drive  Številka 
Tabela (iz 
mirovanja v 
1. prestavo, 
iz 2. v 3. 
prestavo ...)  vrt/min  Kot je opredeljena v Podprilogi 2 k Prilogi 
XXI 
27 Kontrolna vsota za cikel za 
vozili L in H  Številka  —  Vozili L in H imata razli čni kontrolni 
vsoti. Za preverjanje pravilnosti uporablje ­
nega cikla. Uvesti samo, če cikel ni 3b.  
28 Povpre čna prestava pri 
menjanju prestav za vozilo H  Številka  —  Za potrditev razli čnih izračunov v zvezi z 
menjanjem prestav.  
29 Korekcijski faktor skupine 
ATCT  Številka  —  Kot je opredeljen v oddelku 3.8.1 Podpri ­
loge 6a k Prilogi XXI. V primeru vozil, ki 
jih poganja ve č goriv, ena vrednost za 
vsako gorivo.  
30a Aditivni faktorji Ki  Vrednosti v 
tabeli  — Tabela z vrednostmi za vsako onesnaže ­
valo in za CO  2 (g/km, mg/km ...). Pustiti 
neizpolnjeno, če so zagotovljeni multipli ­
kativni faktorji Ki.  
30b Multiplikativni faktorji Ki  Vrednosti v 
tabeli  — Tabela z vrednostmi za vsako onesnaže ­
valo in za CO  2 . Pustiti neizpolnjeno, če 
so zagotovljeni aditivni faktorji Ki.  
31a Aditivni faktorji poslabšanja 
(DF)  Vrednosti v 
tabeli  — Tabela z vrednostmi za vsako onesnaže ­
valo (g/km, mg/km ...). Pustiti neizpol ­
njeno, če so zagotovljeni multiplikativni 
faktorji poslabšanja.  
31b Multiplikativni faktorji poslab ­ 
šanja (DF)  Vrednosti v 
tabeli  — Tabela z vrednostmi za vsako onesnaže ­
valo. Pustiti neizpolnjeno, če so zagoto ­
vljeni aditivni faktorji poslabšanja.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 185  
ID Vhodni podatki  Vrsta podatkov  Enota  Opis  
32 Napetost akumulatorja za vse 
sisteme REESS  Številke  V  Kot je opredeljeno v Dodatku 2 k Podpri ­
logi 6 k Prilogi XXI za popravek za RCB 
v primeru vozil z motorjem z notranjim 
zgorevanjem ter v Dodatku 2 k Podprilogi 
8 k Prilogi XXI za vozila HEV, PEV in 
FCHV (DIN EN 60050-482)  
33 Korekcijski koeficient K  Številka  (g/km)/(Wh/ 
km) Za popravek emisij CO2 pri ohranjanju 
naboja za vozila NOVC in OVC-HEV, 
kot je opredeljeno v Podprilogi 8 k Prilogi 
XXI; specifi čen za fazo ali kombiniran  
34a Poraba elektri čne energije za 
vozilo H  Številka  Wh/km  Za vozila OVC-HEV je to EC  AC , weighted  
(kombinirana), za vozila PEV pa poraba 
električne energije (kombinirana), kot je 
opredeljeno v Podprilogi 8 k Prilogi XXI  
34b Poraba elektri čne energije za 
vozilo L ( če je ustrezno)  Številka  Wh/km  Za vozila OVC-HEV je to EC  AC , weighted  
(kombinirana), za vozila PEV pa poraba 
električne energije (kombinirana), kot je 
opredeljeno v Podprilogi 8 k Prilogi XXI  
35a Elektri čni doseg vozila H  Številka  km  Za vozila OVC-HEV je to EAER (kombi ­
nirana vožnja), za vozila PEV pa povsem 
električni doseg (kombinirana vožnja), kot 
je opredeljeno v Podprilogi 8 k Prilogi 
XXI 
35b Elektri čni doseg vozila L ( če je 
ustrezno)  Številka  km  Za vozila OVC-HEV je to EAER (kombi ­
nirana vožnja), za vozila PEV pa povsem 
električni doseg (kombinirana vožnja), kot 
je opredeljeno v Podprilogi 8 k Prilogi 
XXI 
36a Elektri čni doseg vozila H za 
mestno vožnjo  Številka  km  Za vozila OVC-HEV je to EAER  city , za 
vozila PEV pa povsem elektri čni doseg 
(mestna vožnja), kot je opredeljeno v 
Podprilogi 8 k Prilogi XXI  
36b Elektri čni doseg vozila L za 
mestno vožnjo ( če je ustrezno)  Številka  km  Za vozila OVC-HEV je to EAER  city , za 
vozila PEV pa povsem elektri čni doseg 
(mestna vožnja), kot je opredeljeno v 
Podprilogi 8 k Prilogi XXI  
37a Razred voznega cikla vozila H  Besedilo  —  Da je mogo če ugotoviti, kateri cikel 
(razred 1/2/3a/3b) je bil uporabljen za 
izračun potrebe po energiji cikla za posa ­
mezno vozilo  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 186  
ID Vhodni podatki  Vrsta podatkov  Enota  Opis  
37b Razred voznega cikla vozila L 
(če je ustrezno)  Besedilo  —  Da je mogo če ugotoviti, kateri cikel 
(razred 1/2/3a/3b) je bil uporabljen za 
izračun potrebe po energiji cikla za posa ­
mezno vozilo  
38a Faktor zmanjšanja f_dsc za 
vozilo H  Številka  —  Da je mogo če ugotoviti, ali je potrebno 
zmanjšanje in ali je bilo pri izra čunu 
potrebe po energiji cikla za posamezno 
vozilo uporabljeno zmanjšanje  
38b Faktor zmanjšanja f_dsc za 
vozilo L, če je ustrezno  Številka  —  Da je mogo če ugotoviti, ali je potrebno 
zmanjšanje in ali je bilo pri izra čunu 
potrebe po energiji cikla za posamezno 
vozilo uporabljeno zmanjšanje  
39a Omejena hitrost vozila H  da/ne  km/h  Da je mogo če ugotoviti, ali je potreben 
postopek z omejeno hitrostjo in ali ga je 
treba uporabiti za izra čun potrebe po ener ­
giji cikla za posamezno vozilo  
39b Omejena hitrost vozila L ( če je 
ustrezno)  da/ne  km/h  Da je mogo če ugotoviti, ali je potreben 
postopek z omejeno hitrostjo in ali ga je 
treba uporabiti za izra čun potrebe po ener ­
giji cikla za posamezno vozilo  
40a Najve čja tehnično dovoljena 
masa obremenjenega vozila za 
vozilo H  Številka  kg  
40b Najve čja tehnično dovoljena 
masa obremenjenega vozila za 
vozilo L ( če je ustrezno)  Številka  kg  
41 Neposredno vbrizgavanje  da/ne  —  
42 Prepoznavanje regeneracije  Besedilo  —  Opis, ki ga zagotovi proizvajalec vozila, o 
tem, kako ugotoviti, ali se je med 
preskusom izvedla regeneracija  
43 Dokon čanje regeneracije  Besedilo  —  Opis postopka za dokon čanje regeneracije  
44 Porazdelitev teže  Vektor  —  Delež teže vozila, ki jo nosi posamezna os  
Za večstopenjska vozila ali vozila za posebne namene  
45 Dovoljena kon čna masa vozila 
v stanju, pripravljenem za 
vožnjo  kg od–do  
46 Dovoljena čelna površina 
končnega vozila  cm 2 od–do  
47 Dovoljeni kotalni upor  kg/t  od–do  
48 Dovoljena projicirana čelna 
površina vstopne zra čne 
odprtine sprednje rešetke  cm 2 od–do  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 187  
Tabela 2  
Seznam za preglednost 2  
Seznam za preglednost 2 je sestavljen iz dveh podatkovnih nizov, ki zajemata 
polja iz tabel 3 in 4.  
Tabela 3  
Podatkovni niz 1 za seznam za preglednost 2  
Polje  Vrsta podatkov  Opis  
ID1 Številka  Enotna identifikacijska številka vrstice podatkovnega niza 1 na 
seznamu za preglednost 2  
TVV  Besedilo  Enotni identifikator tipa, variante in izvedenke vozila (klju čno 
polje v podatkovnem nizu 1)  
IF ID  Besedilo  Identifikator skupine interpolacij  
RL ID  Besedilo  Identifikator skupine cestnih obremenitev  
Znamka  Besedilo  Blagovno ime proizvajalca  
Trgovsko ime  Besedilo  Trgovsko ime TVV  
Kategorija  Besedilo  Kategorija vozila  
Karoserija  Besedilo  Vrsta karoserije  
Tabela 4  
Podatkovni niz 2 za seznam za preglednost 2  
Polje  Vrsta podatkov  Opis  
ID2 Številka  Enotna identifikacijska številka vrstice podatkovnega niza 2 na 
seznamu za preglednost 2  
IF ID  Besedilo  Enotni identifikator skupine interpolacij (klju čno polje v poda ­
tkovnem nizu 2)  
Številka WVTA (homologa ­
cije celotnega vozila)  Besedilo  Identifikacijska številka homologacije celotnega vozila  
Številka homologacije za 
emisije  Besedilo  Identifikacijska številka homologacije za emisije  
PEMS ID  Besedilo  Identifikator skupine PEMS  
EF ID  Besedilo  Identifikator skupine emisij zaradi izhlapevanja  
ATCT ID  Besedilo  Identifikator skupine ATCT  
Ki ID  Besedilo  Identifikator skupine Ki  
ID za trajnost  Besedilo  Identifikator skupine za trajnost  
Gorivo  Besedilo  Vozilo glede na tip goriva  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 188  
Polje  Vrsta podatkov  Opis  
Dvogorivno  Da/ne  Ali se lahko za vozilo uporablja ve č kot eno gorivo  
Delovna prostornina motorja  Številka  Delovna prostornina motorja v cm  3 
Nazivna mo č motorja  Številka  Nazivna mo č motorja (kW pri min  –1 ) 
Vrsta menjalnika  Besedilo  Vrsta menjalnika vozila  
Pogonske osi  Besedilo  Število in lega pogonskih osi  
Električna naprava  Besedilo  Številka in vrsta elektri čnih naprav  
Največja neto mo č Številka  Najve čja neto mo č električne naprave  
Kategorija HEV  Besedilo  Kategorija hibridnega elektri čnega vozila  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 189  
PRILOGA III  
Pridržano  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 190  
PRILOGA IIIA  
PREVERJANJE DEJANSKIH EMISIJ, KI NASTAJAJO MED VOŽNJO  
1. UVOD, OPREDELITEV POJMOV IN OKRAJŠAVE  
1.1 Uvod  
V tej prilogi je opisan postopek preverjanja dejanskih emisij iz lahkih 
osebnih in gospodarskih vozil, ki nastajajo med vožnjo (RDE).  
1.2 Opredelitve pojmov  
1.2.1  „To čnost“  pomeni odstopanje med izmerjeno ali izra čunano vred ­
nostjo in sledljivo referen čno vrednostjo.  
1.2.2  „Analizator“  pomeni vsako merilno napravo, ki ni del vozila, ampak 
je nameščena za dolo čitev koncentracije ali koli čine plinastih oziroma 
trdnih onesnaževal.  
1.2.3  „Osni odsek“  linearne regresije ( a 0 ) pomeni:  
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
pri čemer je:  
a 1 naklon regresijske premice,  
x povpre čna vrednost referen čnega parametra,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti.  
1.2.4  „Umerjanje“  pomeni nastavitev odziva analizatorja, merilnika 
pretoka, tipala ali signala tako, da se njegova izhodna vrednost 
ujema z enim ali ve č referenčnimi signali.  
1.2.5  „Koeficient dolo čanja“  (r 2 ) pomeni:  
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
pri čemer je:  
a 0 osni odsek linearne regresijske premice,  
a 1 naklon linearne regresijske premice,  
x i izmerjena referen čna vrednost,  
y i izmerjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 191  
1.2.6  „Korelacijski koeficient“  (r) pomeni:  
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
pri čemer je:  
x i izmerjena referen čna vrednost,  
y i izmerjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x povpre čna referen čna vrednost,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.  
1.2.7  „Zakasnilni čas“ pomeni čas od preklopa pretoka plina ( t 0 ) do točke, 
v kateri odziv doseže 10 odstotkov ( t 10 ) končnega odčitka. 
1.2.8  „Signali ali podatki krmilne enote motorja“  pomenijo vse podatke in 
signale vozila, ki so zabeleženi iz omrežja vozila s protokoli, nave ­
denimi v to čki 3.4.5 Dodatka 1.  
1.2.9  „Krmilna enota motorja“  pomeni elektronsko enoto, ki krmili 
različna sprožila in zagotavlja optimalno delovanje pogonskega 
sistema.  
1.2.10  „Emisije“ , imenovane tudi  „sestavine“ , „sestavine onesnaževal“  ali 
„emisije onesnaževal“ , pomenijo nadzorovane plinaste ali trdne 
komponente izpuha.  
1.2.11  „Izpuh“ , imenovan tudi izpušni plin, pomeni skupek vseh plinastih in 
trdnih delcev, ki kot rezultat zgorevanja goriva v motorju z notranjim 
zgorevanjem vozila izhajajo iz izpušne odprtine ali izpušne cevi.  
▼M1 
1.2.12 „ Emisije izpušnih plinov “ pomenijo emisije plinastih, trdnih in teko čih 
snovi iz izpušne cevi.  
▼B 
1.2.13  „Obseg skale“  pomeni celotno merilno obmo čje analizatorja, meril ­
nika pretoka ali tipala, kot ga navede proizvajalec opreme. Če je za 
meritve uporabljeno podobmo čje analizatorja, merilnika pretoka ali 
tipala, obseg skale pomeni najve čji odčitek. 
1.2.14  „Faktor odzivnosti za ogljikovodike“  posamezne vrste ogljikovodika 
pomeni razmerje med od čitkom FID in koncentracijo obravnavane 
vrste ogljikovodika v referen čni plinski jeklenki, izraženo v ppmC  1 . 
1.2.15  „Večje vzdrževanje“  pomeni nastavitev, popravilo ali zamenjavo 
analizatorja, merilnika pretoka ali tipala, ki bi lahko vplivala na 
točnost meritev.  
▼M3 
1.2.16 „Šum“ pomeni dvakratnik kvadratne sredine desetih standardnih 
odklonov, od katerih je vsak izra čunan iz ni čelnih odzivov, izmerjenih 
pri stalni frekvenci, ki je ve čkratnik 1,0 Hz v času 30 sekund.  
▼B 
1.2.17  „Nemetanski ogljikovodiki“  (NMHC) pomenijo skupne ogljikovodike 
(THC) brez metana (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 192  
1.2.18 „ Število delcev v emisijah “ (PN) pomeni skupno število trdnih delcev, 
ki izhajajo iz izpuha vozila, ter je koli činsko opredeljeno z metodami 
redčenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v Prilogi XXI.  
▼B 
1.2.19  „Natan čnost“  pomeni 2,5-kratnik standardnega odklona 10 ponavlja ­
jočih se odzivov na dano sledljivo standardno vrednost.  
1.2.20  „Od čitek“  pomeni številsko vrednost, ki jo prikaže analizator, 
merilnik pretoka, tipalo ali katera koli druga merilna naprava, upora ­
bljena pri meritvah emisij iz vozil.  
1.2.21  „Odzivni čas“ (t 90 ) pomeni vsoto zakasnilnega časa in časa vzpona.  
1.2.22  „Čas vzpona“  pomeni čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim 
odzivom ( t 90 – t 10 ) končnega odčitka. 
1.2.23  „Kvadratna sredina“  (x rms ) pomeni kvadratni koren aritmeti čne 
sredine kvadratov vrednosti in je opredeljena kot:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
pri čemer je:  
x izmerjena ali izra čunana vrednost,  
n število vrednosti.  
1.2.24  „Tipalo“  pomeni vsako merilno napravo, ki ni del samega vozila, 
ampak je nameš čena za dolo čitev parametrov, razen koncentracije 
plinastih in trdnih onesnaževal ter masnega pretoka izpušnih plinov.  
▼M1 
1.2.25 „ Določitev razpona “ pomeni tako nastavitev instrumenta, da se 
pravilno odziva na kalibracijski standard, ki pomeni od 75 do 100 
odstotkov najve čje vrednosti obmo čja instrumenta ali predvidenega 
območja uporabe.  
▼B 
1.2.26  „Razponski odziv“  pomeni srednji odziv na razponski signal v 
časovnem intervalu najmanj 30 sekund.  
1.2.27  „Premik razponskega odziva“  pomeni razliko med srednjim odzivom 
na razponski signal in dejanskim razponskim signalom v dolo čenem 
časovnem obdobju po to čni določitvi razpona analizatorja, merilnika 
pretoka ali tipala.  
1.2.28  „Naklon“  linearne regresije ( a 1 ) pomeni:  
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
pri čemer je:  
x povpre čna vrednost referen čnega parametra,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x i dejanska vrednost referen čnega parametra,  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 193  
y i dejanska vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.  
1.2.29  „Standardna napaka ocene“  (SEE) pomeni:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
pri čemer je:  
ý ocenjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
y i dejanska vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x max največja dejanska vrednost referen čnega parametra,  
n število vrednosti.  
1.2.30  „Skupni ogljikovodiki“  (THC) pomenijo vsoto vseh hlapnih snovi, ki 
jih je mogo če izmeriti s plamensko-ionizacijskim detektorjem (FID).  
1.2.31  „Sledljiv“  pomeni zmožen povezave meritve ali od čitka z znanim in 
skupno sprejetim standardom na podlagi neprekinjene verige primer ­
jav. 
1.2.32  „Čas pretvorbe“  pomeni časovno razliko med spremembo koncen ­
tracije ali pretoka ( t 0 ) na referen čni točki in 50-odstotnim odzivom 
sistema na kon čni odčitek ( t 50 ). 
1.2.33  „Tip analizatorja“  pomeni skupino analizatorjev, ki jih proizvaja isti 
proizvajalec in ki koncentracijo posamezne plinaste sestavine ali 
število delcev dolo čijo na podlagi enakega na čela. 
1.2.34  „Tip merilnika masnega pretoka izpušnih plinov“  pomeni skupino 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov, ki jih proizvaja isti 
proizvajalec, imajo podoben notranji premer cevi, masni pretok 
izpušnih plinov pa dolo čijo na podlagi enakega na čela. 
1.2.35  „Validacija“  pomeni postopek ocenjevanja pravilne namestitve in 
delovanja prenosnega sistema za merjenje emisij in pravilnosti meritev 
masnega pretoka izpušnih plinov, pridobljenih iz enega ali ve č nesled­
ljivih merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali izra čunanih iz 
tipal oziroma signalov iz krmilne enote motorja.  
1.2.36  „Preverjanje“  pomeni postopek ocenjevanja, ali se izmerjena oziroma 
izračunana izhodna vrednost analizatorja, merilnika pretoka, tipala ali 
signala ujema z referen čnim signalom v eni ali ve č vnaprej dolo čenih 
mejnih vrednostih sprejemljivosti.  
1.2.37  „Ničlišče“ pomeni takšno umerjenost analizatorja, merilnika pretoka 
ali tipala, ki zagotavlja to čen odziv na ni čelni signal.  
1.2.38  „Ničelni odziv“  pomeni srednji odziv na ni čelni signal v časovnem 
intervalu najmanj 30 sekund.  
1.2.39  „Premik ni čelnega odziva“  pomeni razliko med srednjim odzivom na 
ničelni signal in dejanskim ni čelnim signalom, ki se izmeri v dolo ­ 
čenem časovnem obdobju po to čnem ničliranju analizatorja, merilnika 
pretoka ali tipala.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 194  
1.2.40 „ Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem “ (OVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se lahko polni iz zunanjega vira.  
1.2.41 „ Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja “ (NOVC-HEV) 
pomeni vozilo z vsaj dvema razli čnima pretvornikoma energije in 
dvema razli čnima sistemoma za shranjevanje energije, ki se upora ­
bljata za pogon vozila in ju ni mogo če polniti iz zunanjega vira.  
▼B 
1.3. Okrajšave  
Okrajšave se na splošno uporabljajo tako za edninske kot množinske 
oblike okrajšanih izrazov.  
CH  4 — metan  
CLD — kemoluminiscen čni detektor  
CO — ogljikov monoksid  
CO  2 — ogljikov dioksid  
CVS — vzor čevalnik s konstantno prostor ­
nino 
DCT — menjalnik z dvojno sklopko  
ECU — krmilna enota motorja  
EFM — merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov  
FID — plamensko-ionizacijski detektor  
FS — obseg skale  
GPS — globalni pozicionirni sistem  
H 2 O — voda  
HC — ogljikovodiki  
HCLD — ogrevani kemoluminiscen čni detektor  
HEV — hibridno elektri čno vozilo  
ICE — motor z notranjim zgorevanjem  
ID — identifikacijska številka ali koda  
UNP — uteko činjeni naftni plin  
MAW — okno drse čega povpre čenja 
max — najve čja vrednost  
N 2 — dušik  
NDIR — nerazpršilni infrarde či analizator  
NDUV — nerazpršilni ultravijoli čni analizator  
NEDC — novi evropski vozni ciklus  
ZP — zemeljski plin  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 195  
NMC — izlo čevalnik nemetanov  
NMC-FID — izlo čevalnik nemetanov v kombina ­
ciji s plamensko-ionizacijskim detek ­
torjem  
NMHC — nemetanski ogljikovodiki  
NO — dušikov monoksid  
No. — število  
NO  2 — dušikov dioksid  
NO  X — dušikovi oksidi  
NTE — ki se ne sme(-jo) prese či 
O 2 — kisik  
OBD — diagnostika na vozilu  
PEMS — prenosni sistem za merjenje emisij  
PHEV — priklju čno hibridno elektri čno vozilo  
PN — število delcev  
RDE — dejanske emisije, ki nastajajo med 
vožnjo  
RPA — relativni pozitivni pospešek  
SCR — selektivna kataliti čna redukcija  
SEE — standardna napaka ocene  
THC — skupni ogljikovodiki  
UN/ECE — Ekonomska komisija Združenih 
narodov za Evropo  
VIN — identifikacijska številka vozila  
WLTC — globalno usklajeni preskusni ciklus 
za lahka vozila  
WWH-OBD — globalno usklajena diagnostika na 
vozilu  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Mejne vrednosti emisij, ki se jih ne sme prese či 
Med običajno življenjsko dobo tipa vozila, homologiranega v skladu z 
Uredbo (ES) št. 715/2007, njegove emisije, dolo čene v skladu z zahte ­
vami iz te priloge in oddane med katerim koli možnim preskusom 
RDE, ki je bil opravljen v skladu z zahtevami iz te priloge, ne smejo 
biti višje od naslednjih vrednosti za posamezna onesnaževala, ki se jih 
ne sme prese či (NTE):  
▼M3 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü EUROÄ6 ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 196  
pri čemer je EURO-6 veljavna mejna vrednost emisij Euro 6 iz tabele 
2 v Prilogi I Uredbe (ES) št. 715/2007. 
2.1.1 Dokon čni faktorji skladnosti  
Faktor skladnosti  CF  pollutant  za zadevno onesnaževalo je dolo čen, kot 
sledi:  
Onesnaževalo  Masa du šikovih 
oksidov (NO  x ) Število delcev 
(PN) Masa ogljiko ­
vega monoksid a 
(CO) (  1 ) Masa skupnih ogljiko­
vodikov (THC) Vsot a mase skupnih 
ogljikovodikov in duši ­
kovih oksidov (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  ►M3 1 + 
pribitek  NO  x , 
pri čemer je  
pribitek  
NO  x = 0,43 ◄ ►M1 1 + 
pribitek  PN, 
pri čemer je  
pribitek  PN 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije CO se izmerijo in zapišejo pri preskusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
Pribitek  je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne negotovosti merjenja zaradi opreme PEMS, ki se letno pregleduje 
in se spremeni kot posledica izboljšav v postopku PEMS ali tehnološkega napredka. 
►M1 „Pribitek PN“ je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne merilne negotovosti zaradi opreme za merjenje 
števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki se letno pregledujejo in spremenijo zaradi izboljšav v 
postopku merjenja števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij ali tehnološkega napredka. ◄ 
2.1.2 Za časni faktorji skladnosti  
Ne glede na določbe točke 2.1.1 se lahko v obdobju 5 let in 4 
mesecev po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 
in na predlog proizvajalca izjemoma uporabljajo naslednji za časni 
faktorji skladnosti:  
Onesnaževalo  Masa dušikovih 
oksidov (NO  x ) Število delcev 
(PN ) Masa ogljiko ­
vega monoksid a 
(CO) (  1 ) Masa skupnih ogljiko­
vodikov (THC) Vsot a mase skupnih 
ogljikovodikov in duši ­
kovih oksidov (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + 
pribitek PN , 
pri čemer je  
pribitek  PN 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Emisije CO se izmerijo in zapišejo pri preskusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
►M1 „Pribitek PN“ je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne merilne negotovosti zaradi opreme za merjenje 
števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki se letno pregledujejo in spremenijo zaradi izboljšav v 
postopku merjenja števila delcev s prenosnim sistemom za merjenje emisij ali tehnološkega napredka. ◄ 
Uporaba za časnih faktorjev skladnosti se zabeleži v izjavi o skladnosti 
vozila.  
▼M3 
Za homologacije, za katere se uporablja ta izjema, ni navedene 
največje vrednosti RDE.  
2.1.3 Proizvajalec potrdi skladnost s to čko 2.1 tako, da izpolni izjavo iz 
Dodatka 9. Skladnost se preveri v skladu s pravili o skladnosti v 
prometu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 197  
2.2. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, ki jih zahteva ta 
priloga pri homologaciji in med življenjsko dobo vozila, dolo čajo 
domnevo o skladnosti z zahtevo iz to čke 2.1. Domnevna skladnost 
je lahko znova ocenjena z dodatnimi preskusi dejanskih emisij, ki 
nastajajo med vožnjo.  
2.3. Države članice zagotovijo, da je vozila mogo če preskušati s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij na javnih cestah v skladu s 
postopki po njihovi nacionalni zakonodaji, pri čemer se upoštevajo 
lokalni cestnoprometni predpisi in varnostne zahteve.  
2.4. Proizvajalci zagotovijo, da so lahko vozila preskušana s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij na javnih cestah, in sicer tako, da zago ­
tovijo ustrezne adapterje za izpušne cevi, omogo čijo dostop do 
signalov krmilne enote motorja in izvedejo potrebne upravne 
postopke.  ►M1 ►C1 Če se s to uredbo zadevni preskus s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij ne zahteva, lahko proizvajalec 
zaračuna razumno pristojbino, podobno pristojbinam iz člena 7(1) 
Uredbe (ES) št. 715/2007. ◄ ◄ 
3. ZAHTEVE ZA PRESKUS DEJANSKIH EMISIJ, KI NASTAJAJO 
MED VOŽNJO  
▼M2 
3.1. Naslednje zahteve veljajo za preskuse s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij iz drugega pododstavka člena 3(11).  
▼M3 
3.1.0. Zahteve iz to čke 2.1 so izpolnjene za mestno vožnjo in celotno vožnjo 
s sistemom PEMS, pri čemer se emisije preskušanega vozila izra ču­
najo v skladu z dodatkoma 4 in 6 ter vedno ostanejo enake mejnim 
vrednostim NTE ali nižje od njih ( M RDE,k  ≤ NTE  pollutant  ). 
_______  
▼B 
3.1.1. Za homologacijo je masni pretok izpušnih plinov dolo čen z merilno 
opremo, ki deluje neodvisno od vozila, in v zvezi s tem ni dovoljeno 
uporabiti nobenih podatkov iz krmilne enote motorja vozila. Zunaj 
okvira homologacije je v skladu z razdelkom 7.2 Dodatka 2 za dolo ­ 
čitev masnega pretoka izpušnih plinov dovoljeno uporabiti druge 
metode.  
▼M3 
3.1.2. Če homologacijski organ med homologacijskimi preskusi ni zadovo ­
ljen s preverjanjem kakovosti podatkov in rezultati validacije preskusa 
s prenosnim sistemom za merjenje emisij, izvedenega v skladu z 
dodatkoma 1 in 4, lahko oceni, da je preskus neveljaven. V tem 
primeru zabeleži podatke o preskusu in navede razloge za razvelja ­
vitev preskusa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 198  
3.1.3. Posredovanje in razširjanje informacij o homologacijskem preskusu 
dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo  
▼B 
3.1.3.1. Homologacijskemu organu je treba zagotoviti dostop do tehni čnega 
poročila, ki ga v skladu z Dodatkom 8 pripravi proizvajalec.  
▼M1 
3.1.3.2. Proizvajalec zagotovi, da so informacije iz to čke 3.1.3.2.1 brezpla čno 
na voljo na javno dostopnem spletiš ču, do katerega lahko uporabnik 
dostopa, ne da bi mu bilo treba razkriti svojo identiteto ali se prijaviti. 
Proizvajalec Komisijo in homologacijske organe obveš ča o naslovu 
spletišča. 
▼M3 
3.1.3.2.1 Spletiš če omogoča iskanje z nadomestnim znakom po osnovni zbirki 
podatkov na podlagi enega ali ve č naslednjih podatkov:  
znamka, tip, varianta, izvedenka, trgovsko ime ali številka homologa ­
cije iz izjave o skladnosti v skladu s Prilogo IX k Dire ­
ktivi 2007/46/ES.  
Pri iskanju se za vsako vozilo zagotovijo naslednje informacije:  
— identifikacijska številka skupine PEMS, ki ji pripada navedeno 
vozilo, v skladu z elementom v to čki 3 na seznamu za pregled ­
nost 1 v tabeli 1 v Dodatku 5 k Prilogi II;  
— navedene najvišje ravni dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, 
kot so navedene v to čki 48.2 izjave o skladnosti iz Priloge IX k 
Direktivi 2007/46/ES.  
▼M1 
_______  
▼B 
3.1.3.3. Proizvajalec na zahtevo katerega koli zainteresiranega subjekta v 30 
dneh zagotovi brezpla čen dostop do tehni čnega poro čila iz točke 
3.1.3.1.  
3.1.3.4. Homologacijski organ na zahtevo zagotovi dostop do informacij iz 
točk 3.1.3.1 in 3.1.3.2 v 30 dneh po prejemu zahteve. Homologacijski 
organ lahko zara čuna razumno in sorazmerno pristojbino, ki poizve ­
dovalca z upravi čenim interesom ne odvrne, da zahteva zadevne infor ­
macije oziroma ne preseže notranjih stroškov, ki jih organ ima z 
zagotovitvijo dostopa do informacij.  
4. SPLOŠNE ZAHTEVE  
4.1. Dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, je treba preveriti s 
preskusom vozil na cesti z uporabo obi čajnih voznih vzorcev, pogojev 
in obremenitev. Preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, je 
reprezentativen za vozila na njihovih dejanskih voznih poteh in z 
njihovo obi čajno obremenitvijo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 199  
4.2. Za homologacijo proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da 
so izbrano vozilo, vozni vzorci, pogoji in obremenitve reprezentativni 
za skupino preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij. 
Zahteve za obremenitev in okoljske pogoje iz to čk 5.1 in 5.2 se 
uporabijo predhodno, da se dolo či sprejemljivost pogojev za presku ­ 
šanje dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
▼M1 
4.3. Homologacijski organ predlaga preskusno vožnjo v mestnem, izven ­
mestnem in avtocestnem okolju, ki izpolnjuje zahteve iz to čke 6. Pri 
načrtovanju vožnje se na podlagi topografske karte izberejo mestni, 
izvenmestni in avtocestni deli vožnje. Mestni del vožnje bi moral 
potekati po mestnih cestah, na katerih je hitrost omejena na 60 km/h 
ali manj. Če je treba v mestnem delu vožnje nekaj časa voziti po 
cestah, na katerih je hitrost omejena na ve č kot 60 km/h, se vozilo 
vozi pri hitrosti do 60 km/h.  
▼B 
4.4. Če zbiranje podatkov iz krmilne enote motorja vozila vpliva na 
emisije iz vozila ali zmogljivost vozila, se celotna družina preskusov 
s prenosnim sistemom za merjenje emisij, v katero spada vozilo, kot 
je opredeljeno v Dodatku 7, šteje za neskladno. Tovrstna funkcional ­
nost se v skladu s členom 3(10) Uredbe (ES) št. 715/2007 šteje kot 
„odklopna naprava“.  
▼M3 
4.5. Da bi se ocenile tudi emisije med vožnjo po vro čem zagonu, se 
določeno število vozil na posamezno skupino preskusov s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij iz to čke 4.2.8 Dodatka 7 preskusi brez 
kondicioniranja vozila, kot je opisano v to čki 5.3, ampak z ogretim 
motorjem, pri čemer je temperatura hladilne teko čine motorja in/ali 
motornega olja višja od 70 °C.  
4.6. Za preskuse dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, izvedene v 
postopku homologacije, lahko homologacijski organ z neposrednim 
pregledom ali analizo dokazov (npr. fotografij, evidenc) preveri, ali 
preskusna nastavitev in uporabljena oprema izpolnjujeta zahteve iz 
dodatkov 1 in 2.  
4.7. Ponudnik orodja ali homologacijski organ potrdi skladnost program ­
skega orodja, uporabljenega za preverjanje veljavnosti vožnje in 
izračun emisij v skladu z dolo čbami dodatkov 4, 5, 6, 7a in 7b. 
Kadar je tako programsko orodje vgrajeno v instrument PEMS, se 
skupaj z instrumentom predloži dokazilo o potrditvi.  
▼B 
5. OMEJITVENI POGOJI  
5.1. Obremenitev vozila in preskusna masa  
5.1.1. Osnovna obremenitev vozila vklju čuje voznika, pri čo preskusa ( če je 
ustrezno) in preskusno opremo, vklju čno z napravami za namestitev in 
napajanje.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 200  
5.1.2. Pri preskušanju je mogo če dodati umetno obremenitev, pri čemer 
skupna masa osnovne in umetne obremenitve ne presega 90 % 
vsote „mase potnikov“ in „koristne nosilnosti“ iz to čk 19 in 21 
člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o 
izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in 
Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih 
vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 
2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 
21.12.2012, str. 31).  
5.2. Pogoji okolice  
▼M1 
5.2.1. Preskus se izvede v pogojih okolice, ki so dolo čeni v tem razdelku. 
Ko se najmanj en pogoj temperature in nadmorske višine „razširi“, se 
razširijo tudi pogoji okolice. Korekcijski faktor za razširjene pogoje 
temperature in nadmorske višine se uporabi samo enkrat. Če se 
preskus deloma ali v celoti opravi zunaj meja obi čajnih ali razširjenih 
pogojev, ni veljaven.  
▼B 
5.2.2. Zmerni pogoji nadmorske višine: nadmorska višina najve č 700 
metrov.  
5.2.3. Razširjeni pogoji nadmorske višine: nadmorska višina nad 700 metrov 
do največ 1300 metrov.  
▼M1 
5.2.4. Zmerni pogoji temperature: najmanj 273,15 K (0 °C) in najve č 
303,15 K (30 °C).  
5.2.5. Razširjeni pogoji temperature: najmanj 266,15 K (– 7 °C) in manj kot 
273,15 K (0 °C) ali ve č kot 303,15 K (30 °C) in najve č 308,15 K 
(35 °C).  
5.2.6. Z odstopanjem od dolo čb točk 5.2.4 in 5.2.5 od za četka uvedbe 
zavezujočih mejnih vrednosti emisij iz oddelka 2.1, ki ne smejo biti 
presežene, do pet let in štiri mesece po datumih iz odstavkov 4 in 5 
člena 10 Uredbe (ES) št. 715/2007 znaša spodnja temperatura za 
zmerne pogoje najmanj 276,15 K (3 °C), spodnja temperatura za 
razširjene pogoje pa najmanj 271,15 K (– 2 °C).  
5.3. Kondicioniranje vozila za preskus po zagonu hladnega motorja  
Pred preskušanjem dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se 
vozilo predkondicionira, kot sledi:  
voziti ga je treba vsaj 30 min ter parkirati z zaprtimi vrati in 
pokrovom motorja, nato pa ga od 6 do 56 ur pustiti z ugasnjenim 
motorjem v zmernih ali razširjenih pogojih nadmorske višine in 
temperature v skladu s to čkami od 5.2.2 do 5.2.6. Izogibati se je 
treba izpostavljenosti skrajnim atmosferskim pogojem (obilno sneže ­
nje, nevihta, to ča) in prevelikim koli činam prahu. Pred za četkom 
preskusa se vozilo in oprema preverita, da se zagotovi, da nista poško ­
dovana in da ni opozorilnih signalov, ki opozarjajo na nepravilno 
delovanje.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 201  
5.4. Dinami čni pogoji  
Dinamični pogoji zajemajo u činek naklona ceste, čelnega vetra, dina ­
mike vožnje (pospeševanja, upo časnjevanja) in dodatnih sistemov 
glede na porabo energije in emisije iz preskusnega vozila. Preverjanje 
normalnosti dinami čnih pogojev je treba z uporabo zapisanih poda ­
tkov prenosnega sistema za merjenje emisij izvesti po kon čanem 
preskusu. Preverjanje je treba izvesti v dveh korakih:  
▼M3 
5.4.1. Z uporabo metod iz Dodatka 7a se preveri, ali je bila dinamika vožnje 
med vožnjo presežena ali pa ni bila zadostna;  
5.4.2. Če so rezultati vožnje po preverjanju v skladu s to čko 5.4.1 veljavni, 
se uporabijo metode za preverjanje normalnosti preskusnih pogojev iz 
dodatkov 5, 7a in 7b.  
▼B 
5.5. Stanje in delovanje vozila  
▼M3 
5.5.1. Klimatska naprava ali druge pomožne naprave se upravljajo na na čin, 
ki ustreza njihovi obi čajno predvideni uporabi med dejansko vožnjo 
po cesti. Vsakršna uporaba se dokumentira. Kadar se uporablja 
klimatska naprava ali ogrevanje, so okna vozila zaprta.  
▼M1 
5.5.2. Vozila, opremljena s sistemi z redno regeneracijo  
5.5.2.1. „Sistemi z redno regeneracijo“ so opredeljeni v to čki 3.8.1 Priloge 
XXI. 
▼M3 
5.5.2.2. Vsi rezultati se popravijo s K  i -faktorji ali K  i -izravnavami, oblikova ­
nimi po postopkih iz Dodatka 1 k Podprilogi 6 k Prilogi XXI za 
homologacijo tipa vozil s sistemom z redno regeneracijo. K  i -faktor 
ali K  i -izravnava se uporabi za kon čne rezultate po oceni v skladu z 
Dodatkom 6.  
5.5.2.3. Če emisije ne izpolnjujejo zahtev iz to čke 3.1.0, se preveri, ali je bila 
izvedena regeneracija. Preverjanje regeneracije lahko temelji na stro ­
kovni presoji na podlagi navzkrižne korelacije med ve č naslednjimi 
signali, ki lahko vklju čujejo meritve temperature izpušnih plinov, 
števila delcev, CO2 in O2 v kombinaciji s hitrostjo in pospeševanjem 
vozila. Če je vozilo opremljeno s funkcijo prepoznavanja regeneracije, 
navedeno na seznamu za preglednost 1, dolo čenem v tabeli 1 
Dodatka 5 k Prilogi II, se ta funkcija uporabi za ugotovitev, ali se 
je regeneracija izvedla. Proizvajalec na seznamu za preglednost 1, 
določenem v tabeli 1 Dodatka 5 k Prilogi II, navede tudi postopek, 
potreben za dokon čanje regeneracije. Proizvajalec lahko svetuje, kako 
ugotoviti, ali je prišlo do regeneracije, če tak signal ni na voljo.  
Če se je med preskusom izvedla regeneracija, se rezultat, za katerega 
se ne uporabi niti K  i -faktor niti K  i -izravnava, preveri na podlagi 
zahtev iz to čke 3.1.0. Če emisije, ki so rezultat tega, ne izpolnjujejo 
zahtev, se preskus razveljavi in enkrat ponovi. Pred za četkom drugega 
preskusa se zagotovita dokon čanje regeneracije in stabilizacija z vsaj 
enourno vožnjo. Drugi preskus se šteje za veljavnega, tudi če se med 
njim izvede regeneracija.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 202  
5.5.2.4. Tudi če vozilo izpolnjuje zahteve iz to čke 3.1.0, se lahko v skladu s 
točko 5.5.2.3 preveri, ali se je regeneracija izvedla. Če je mogo če 
dokazati, da se je regeneracija izvedla, se kon čni rezultati s soglasjem 
homologacijskega organa izra čunajo brez uporabe K  i -faktorja ali K  i - 
izravnave.  
_______  
5.5.3. Vozila OVC-HEV se lahko preskusijo v katerem koli na činu, ki ga je 
mogoče izbrati, vklju čno z načinom polnjenja akumulatorja.  
5.5.4. Z izjemo namestitve prenosnega sistema za merjenje emisij spre ­
membe, ki vplivajo na aerodinamiko vozila, niso dovoljene.  
5.5.5. Preskusna vozila se ne vozijo z namenom, da se s skrajnimi voznimi 
vzorci, ki ne predstavljajo normalnih pogojev uporabe, doseže 
ustrezen ali neustrezen rezultat preskusa. Po potrebi lahko preverjanje 
običajne vožnje temelji na strokovnih presojah, ki jih opravi homolo ­
gacijski organ, ki je podelil homologacijo, ali se opravijo v njegovem 
imenu, na podlagi navzkrižne korelacije med ve č signali, ki lahko 
vključujejo pretok in temperaturo izpušnih plinov, CO  2 , O  2 itd. v 
kombinaciji s hitrostjo in pospeševanjem vozila ter podatki sistema 
GPS, pa tudi dodatnimi podatkovnimi parametri vozila, kot so vrtilna 
frekvenca motorja, prestava, položaj pedala za plin itd.  
5.5.6. Vozilo je v dobrem tehni čnem stanju in ima pred preskusom najmanj 
3 000 prevoženih kilometrov. Prevoženi kilometri in starost vozila, ki 
se uporabi za preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se 
zabeležijo.  
▼B 
6. ZAHTEVE ZA VOŽNJO  
6.1. Deleže mestne, izvenmestne in avtocestne vožnje, opredeljene glede 
na trenutno hitrost, kot je opisano v to čkah od 6.3 do 6.5, je treba 
izraziti v odstotkih celotne prevožene razdalje.  
▼M3 
6.2. Vožnja se vedno za čne z mestno vožnjo, ki ji sledita izvenmestna in 
avtocestna vožnja v skladu z deleži iz to čke 6.6. Mestna, izvenmestna 
in avtocestna vožnja se izvedejo zaporedoma v skladu s to čko 6.12, 
vendar lahko vklju čujejo tudi vožnjo, ki se za čne in kon ča na isti 
točki. Izvenmestna vožnja se lahko med vožnjo po mestnih obmo čjih 
prekine s kratkimi obdobji mestne vožnje. Avtocestna vožnja se lahko 
prekine s kratkimi obdobji mestne ali izvenmestne vožnje, npr. na 
cestninskih postajah ali odsekih z delom na cesti.  
▼B 
6.3. Za mestno vožnjo so zna čilne hitrosti vozil do 60 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 203  
6.4. Za izvenmestno vožnjo so zna čilne hitrosti, ki so višje od 60 km/h in 
ne presegajo 90 km/h. Za izvenmestno vožnjo z vozili kategorije N2, 
ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost 
vozila omejuje na 90 km/h, so zna čilne hitrosti, ki segajo od ve č kot 
60 km/h do vklju čno 80 km/h.  
6.5. Za avtocestno vožnjo so zna čilne hitrosti nad 90 km/h. Za avtocestno 
vožnjo z vozili kategorije N2, ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS 
opremljena z napravo, ki hitrost vozila omejuje na 90 km/h, so 
značilne hitrosti nad 80 km/h.  
▼B 
6.6. Vožnja je sestavljena iz približno 34 % mestne, 33 % izvenmestne in 
33 % avtocestne vožnje, opredeljene glede na hitrost iz to čk od 6.3 do 
6.5. „Približno“ pomeni obmo čje ±10 odstotnih to čk okoli navedenih 
odstotkov. Mestna vožnja ne sme v nobenem primeru obsegati manj 
kot 29 % celotne prevožene razdalje.  
6.7. Hitrost vozila obi čajno ne sme presegati 145 km/h. Najve čja hitrost je 
lahko presežena za 15 km/h za najdlje 3 % trajanja avtocestne vožnje. 
Med preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij veljajo 
lokalne omejitve hitrosti, ne glede na druge pravne posledice. Kršitve 
lokalnih omejitev hitrosti same po sebi ne razveljavijo rezultatov 
preskusa s prenosnim sistemom za merjenje emisij.  
▼M1 
6.8. Povpre čna hitrost (vklju čno s postanki) mestnega dela vožnje bi 
morala biti med 15 km/h in 40 km/h. Postanki, opredeljeni kot čas, 
v katerem je hitrost vozila manjša od 1 km/h, zajemajo 6–30 % 
trajanja mestne vožnje. Mestna vožnja lahko zajema ve č postankov, 
ki trajajo 10 sekund ali dlje. Vendar posamezni postanki ne trajajo ve č 
kot 300 zaporednih sekund; sicer se vožnja razveljavi.  
6.9. Obmo čje hitrosti avtocestne vožnje ustrezno pokriva razpon med 90 in 
najmanj 110 km/h. Hitrost vozila presega 100 km/h najmanj 5 minut.  
Območje hitrosti avtocestne vožnje z vozili kategorije M2, ki so v 
skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost vozila 
omejuje na 100 km/h, ustrezno pokriva razpon med 90 in 100 km/h. 
Hitrost vozila presega 90 km/h najmanj 5 minut.  
Območje hitrosti avtocestne vožnje z vozili kategorije N2, ki so v 
skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost vozila 
omejuje na 90 km/h, ustrezno pokriva razpon med 80 in 90 km/h. 
Hitrost vozila presega 80 km/h najmanj 5 minut.  
▼B 
6.10. Vožnja traja med 90 in 120 minut.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 204  
6.11. Razlika med nadmorsko višino za četne in kon čne točke vožnje ni ve č 
kot 100 m. Poleg tega je sorazmerno skupno pozitivno pove čanje 
nadmorske višine med celotno vožnjo in v mestnem delu vožnje, 
kot je dolo čen v skladu s to čko 4.3, manjše od 1 200 m/100 km in 
se določi v skladu z Dodatkom 7b.  
▼B 
6.12. Najmanjša razdalja vsakega dela, tj. mestne, izvenmestne in avtoce ­
stne vožnje, je 16 km.  
▼M1 
6.13. Povpre čna hitrost (vklju čno s postanki) v obdobju hladnega zagona iz 
točke 4 Dodatka 4 je med 15 in 40 km/h. Najve čja hitrost v obdobju 
hladnega zagona ne presega 60 km/h.  
▼B 
7. OPERATIVNE ZAHTEVE  
7.1. Vožnjo je treba izbrati tako, da je preskušanje nemoteno in da bele ­ 
ženje podatkov poteka neprekinjeno, kar zagotavlja najkrajše trajanje 
preskusa, kot je dolo čeno v točki 6.10.  
7.2. Elektri čno napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij izvira iz 
zunanje napajalne enote in ne iz vira, ki energijo pridobiva nepo ­
sredno ali posredno iz motorja preskusnega vozila.  
7.3. Namestitev opreme prenosnega sistema za merjenje emisij je treba 
opraviti tako, da v najmanjši možni meri vpliva na emisije in/ali 
zmogljivost vozila. Masa nameš čene opreme in morebitne spremembe 
aerodinami čnih lastnosti preskusnega vozila naj bi bila čim manjša. 
Obremenitev vozila mora izpolnjevati zahteve iz to čke 5.1.  
7.4. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izvajajo ob 
delovnih dneh, kot so za Unijo opredeljeni v Uredbi Sveta (EGS, 
Euratom) št. 1182/71 (*)  
___________  
(*) Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o 
določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 
8.6.1971, str. 1).  
7.5. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izvajajo na 
tlakovanih cestah in ulicah (terenska vožnja ni dovoljena).  
▼M3 
7.6. Na za četku preskusa, kot je opredeljen v to čki 5.1 Dodatka 1, se 
vozilo premakne v 15 sekundah. Postanek vozila v celotnem obdobju 
hladnega zagona, kot je opredeljeno v to čki 4 Dodatka 4, traja čim 
manj časa in skupaj najve č 90 sekund. Če se motor med preskusom 
ugasne, ga je dovoljeno znova zagnati, vendar se vzor čenje ne 
prekine. Če se motor med preskusom zaustavi, se vzor čenje ne 
prekine.  
▼B 
8. MAZIVNO OLJE, GORIVO IN REAGENT  
8.1. Gorivo, mazivo in reagent ( če je ustrezno), ki se uporabijo za presku ­ 
šanje dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, ustrezajo specifikaci ­
jam, ki jih izda proizvajalec za vozila, ki jih upravljajo uporabniki.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 205  
8.2. V primeru neustreznega rezultata preskusa dejanskih emisij, ki nasta ­
jajo med vožnjo, se vzamejo vzorci goriva, maziva in reagenta ( če je 
ustrezno), ki se hranijo najmanj eno leto v pogojih, ki zagotavljajo 
neoporečnost vzorcev. Po analizi se lahko vzorci zavržejo.  
▼B 
9. OCENJEVANJE EMISIJ IN VOŽNJE  
9.1. Preskus je treba izvesti v skladu z Dodatkom 1 k tej prilogi.  
▼M3 
9.2. Veljavnost vožnje se preveri z naslednjim postopkom v treh korakih:  
KORAK A: potrditev, da je vožnja skladna s splošnimi zahtevami, 
mejnimi pogoji, zahtevami glede vožnje, operativnimi zahtevami ter 
specifikacijami glede mazalnega olja, goriva in reagentov iz to čk od 4 
do 8;  
KORAK B: potrditev, da je vožnja skladna z zahtevami iz dodatkov 7a 
in 7b;  
KORAK C: potrditev, da je vožnja skladna z zahtevami iz Dodatka 5.  
Koraki postopka so prikazani na sliki 1.  
Slika 1:  
Preverjanje veljavnosti vožnje
  
Če vsaj ena od zahtev ni izpolnjena, se vožnja razglasi za neveljavno.  
▼B 
9.3. Prepovedano je združevati podatke iz razli čnih voženj, spreminjati 
podatke ali odstranjevati podatke v zvezi z vožnjo; izjema so dolo čbe 
za dolge postanke, kot je opisano v to čki 6.8.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 206  
9.4. Ko se ugotovi veljavnost vožnje v skladu s to čko 9.2, se z metodami, 
določenimi v dodatkih 4 in 6, izra čunajo rezultati emisij. Izra čuni 
emisij se opravijo med za četkom in koncem preskusa, kot sta oprede ­
ljena v to čki 5.1 oziroma to čki 5.3 Dodatka 1.  
▼B 
9.5. Če se v dolo čenem časovnem intervalu pogoji okolice razširijo v 
skladu s to čko 5.2, je treba emisije onesnaževal, oddane v tem 
časovnem intervalu in izra čunane v skladu z Dodatkom 4 pred prever ­
janjem skladnosti z zahtevami iz te priloge, deliti z vrednostjo 1,6. Ta 
določba se ne uporablja za emisije ogljikovega dioksida.  
▼M3 
9.6. Emisije plinastih onesnaževal in število delcev v emisijah med 
hladnim zagonom, kot je opredeljen v to čki 4 Dodatka 4, se vklju čijo 
v običajno ocenjevanje v skladu z dodatki 4, 5 in 6. Če se je vozilo 
kondicioniralo zadnje tri ure pred preskusom pri povpre čni tempera ­
turi v razširjenem temperaturnem obmo čju v skladu s to čko 5.2, se 
določbe točke 9.5 uporabljajo za podatke, zbrane v obdobju hladnega 
zagona, tudi če obratovalni pogoji niso v razširjenem temperaturnem 
območju. ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 207  
Dodatek 1  
Preskusni postopek za preskušanje emisij iz vozil s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij (PEMS)  
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan preskusni postopek za ugotavljanje emisij 
izpušnih plinov iz lahkih potniških in gospodarskih vozil s prenosnim 
sistemom za merjenje emisij.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
≤ — manjše ali enako  
# — število  
#/m  3 — število na kubi čni meter  
% — odstotek  
°C — stopinja Celzija  
g — gram  
g/s — gram na sekundo  
h — ura  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilogram na sekundo  
km — kilometer  
km/h — kilometer na uro  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskal na minuto  
l — liter  
l/min — liter na minuto  
m — meter  
m 3 — kubični meter  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — podtlak [kPa]  
q vs — prostorninski pretok sistema [l/min]  
ppm — delci na milijon  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 208  
ppmC  1 — delci na milijon ekvivalenta ogljika  
vrt./min — vrtljaji na minuto  
s — sekunda  
V s — prostornina sistema [l]  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
3.1. PEMS  
Preskus je treba izvesti s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki ga 
sestavljajo sestavni deli iz to čk 3.1.1 do 3.1.5. Po potrebi je mogo če 
vzpostaviti povezavo s krmilno enoto motorja vozila, da se dolo čijo 
potrebni parametri za motor in vozilo iz to čke 3.2.  
3.1.1. Analizatorji za dolo čanje koncentracije onesnaževal v izpušnih plinih.  
3.1.2. En ali ve č instrumentov oziroma tipal za merjenje ali dolo čanje masnega 
pretoka izpušnih plinov.  
3.1.3. Globalni pozicionirni sistem za dolo čanje položaja, nadmorske višine in 
hitrosti vozila.  
3.1.4. Po potrebi tipala in druge naprave, ki niso del vozila, npr. za merjenje 
temperature okolice, relativne vlažnosti, zra čnega tlaka in hitrosti vozila.  
3.1.5. Vir energije za napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij, ki je 
neodvisen od vozila.  
3.2. Preskusni parametri  
▼M3 
Preskusni parametri, navedeni v tabeli 1 tega dodatka, se merijo pri stalni 
frekvenci najmanj 1,0 Hz ter beležijo in sporo čajo pri frekvenci 1,0 Hz v 
skladu z zahtevami iz Dodatka 8. Če so na voljo parametri iz krmilne 
enote motorja, se lahko pridobijo pri bistveno višji frekvenci, vendar 
frekvenca beleženja znaša 1,0 Hz. Analizatorji prenosnih sistemov za 
merjenje emisij, merilniki pretoka in tipala izpolnjujejo zahteve iz doda ­
tkov 2 in 3.  
▼B 
Tabela 1  
Preskusni parametri  
Parameter  Priporo čena enota  Vir (  8 ) 
▼M1 
Koncentracija THC (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 analizator  
Koncentracija CH  4 ( 1 ), ( 4 ) ppm C  1 analizator  
Koncentracija NMHC (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 analizator (  6 ) 
▼B 
koncentracija CO (  1 ), ( 4 ) ppm  analizator  
koncentracija CO  2 ( 1 ) ppm  analizator  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 209  
Parameter  Priporo čena enota  Vir (  8 ) 
koncentracija NO  X ( 1 ), ( 4 ) ppm  analizator (  7 ) 
koncentracija PN (  4 ) #/m  3 analizator  
hitrost masnega pretoka izpušnih plinov  kg/s  EFM, vse metode iz to čke 7 Dodatka 2  
vlažnost okolice  %  tipalo  
temperatura okolice  K  tipalo  
tlak okolice  kPa  tipalo  
hitrost vozila  km/h  tipalo, GPS ali krmilna enota motorja (  3 ) 
zemljepisna širina vozila  stopinja  GPS  
zemljepisna dolžina vozila  stopinja  GPS  
nadmorska višina vozila (  5 ), ( 9 ) M  GPS ali tipalo  
temperatura izpušnih plinov (  5 ) K  tipalo  
temperatura hladilne teko čine motorja (  5 ) K  tipalo ali krmilna enota motorja  
vrtilna frekvenca motorja (  5 ) vrt./min  tipalo ali krmilna enota motorja  
navor motorja (  5 ) Nm  tipalo ali krmilna enota motorja  
navor na gnani osi (  5 ) Nm  merilnik navora na platiš ču 
položaj stopalke (  5 ) %  tipalo ali krmilna enota motorja  
pretok goriva motorja (  2 ) g/s  tipalo ali krmilna enota motorja  
pretok polnilnega zraka motorja (  2 ) g/s  tipalo ali krmilna enota motorja  
stanje napake (  5 ) —  krmilna enota motorja  
temperatura pretoka polnilnega zraka  K  tipalo ali krmilna enota motorja  
stanje regeneracije (  5 ) —  krmilna enota motorja  
temperatura motornega olja (  5 ) K  tipalo ali krmilna enota motorja  
dejanska prestava (  5 ) #  krmilna enota motorja  
želena prestava (npr. kazalnik menjanja 
prestav) (  5 ) # krmilna enota motorja  
drugi podatki o vozilu (  5 ) ni dolo čeno krmilna enota motorja  
( 1 ) Izmeriti je treba na vlažni osnovi ali popraviti v skladu z opisom iz to čke 8.1 Dodatka 4. 
( 2 ) Določiti je treba samo, če so za izra čun masnega pretoka izpušnih plinov uporabljene posredne metode, kot je opisano v 
odstavkih 10.2 in 10.3 Dodatka 4. 
( 3 ) Metoda, ki jo je treba izbrati v skladu s to čko 4.7. 
( 4 ) Parameter je obvezen samo, če je meritev zahtevana v razdelku 2.1 Priloge IIIA. 
( 5 ) Določiti je treba samo po potrebi zaradi preverjanja stanja vozila in pogojev delovanja. 
( 6 ) Mogoče izračunati iz koncentracij THC in CH  4 v skladu s to čko 9.2 Dodatka 4. 
( 7 ) Mogoče izračunati iz izmerjenih koncentracij NO in NO  2 . 
( 8 ) Uporabiti je mogo če več virov parametrov. 
( 9 ) Priporo čeni vir je tipalo tlaka v okolici.  
3.3. Priprava vozila  
Priprava vozila vklju čuje splošno preverjanje pravilnega tehni čnega delo ­
vanja preskusnega vozila.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 210  
3.4. Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij  
▼M1 
3.4.1  Splošno  
Pri namestitvi prenosnega sistema za merjenje emisij se upoštevajo navo ­
dila proizvajalca zadevnega sistema ter lokalni zdravstveni in varnostni 
predpisi. Nameš čen bi moral biti tako, da so elektromagnetne motnje ter 
izpostavljenost udarcem, tresljajem, prahu in spreminjanju temperature 
med preskusom čim manjši. Prenosni sistem za merjenje emisij je 
nameščen in deluje tako, da je neprepusten in da je toplotna izguba 
čim manjša. Namestitev in delovanje prenosnega sistema za merjenje 
emisij ne spremenita lastnosti izpušnega plina niti pretirano ne podaljšata 
izpušne cevi. Da se prepre či nastajanje delcev, so priklju čki toplotno 
stabilni pri temperaturah izpušnih plinov, pri čakovanih med preskusom. 
Za povezavo izpušne odprtine vozila in povezovalne cevi se ne priporo ča 
uporaba priklju čkov iz elastomera. Če se ti uporabijo, niso v stiku z 
izpušnimi plini, da se pri veliki obremenitvi motorja prepre čijo izkrivljeni 
rezultati.  
▼M3 
3.4.2  Dovoljeni protitlak  
Namestitev in delovanje sond za vzor čenje prenosnega sistema za 
merjenje emisij ne povzro čita prevelikega pove čanja tlaka v izpušni 
odprtini, ki bi lahko vplivalo na reprezentativnost meritev. Zato se pripo ­
roča, naj se v posamezni ravnini namesti samo ena sonda za vzor čenje. 
Če je tehni čno izvedljivo, ima morebitni podaljšek, potreben za vzor čenje 
ali povezavo z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, enako ali 
večjo površino prereza kot izpušna cev.  
3.4.3  Merilnik masnega pretoka izpušnih plinov  
Če se uporablja merilnik masnega pretoka izpušnih plinov, se priklju či na 
izpušne cevi vozila v skladu s priporo čili proizvajalca merilnika masnega 
pretoka izpušnih plinov. Merilno obmo čje merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov se ujema z obmo čjem masnega pretoka izpušnih plinov, 
ki se pričakuje med preskusom. Priporo čljivo je, da se merilnik masnega 
pretoka izpušnih plinov izbere tako, da najve čji pričakovani pretok med 
preskusom pokriva vsaj 75 % celotnega merilnega obmo čja merilnika 
masnega pretoka izpušnih plinov. Namestitev merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov in morebitnih adapterjev izpušnih cevi ali spojev ne 
vpliva negativno na delovanje motorja ali sistema za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov. Na vsako stran elementa za zaznavanje pretoka se 
namesti ravna cev, dolga najmanj štiri premere cevi ali 150 mm, kar od 
tega je ve č. Pri preskušanju ve čvaljnega motorja z razvejanim izpušnim 
kolektorjem se priporo ča, naj se merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov namesti za to čko, kjer se združijo kolektorji, in naj se presek 
cevi pove ča tako, da se dobi enaka ali ve čja površina preseka za vzor če­
nje. Če to ni izvedljivo, se lahko meritve pretoka izpušnih plinov opravijo 
z več merilniki masnega pretoka izpušnih plinov. Zaradi širokega nabora 
različnih konfiguracij izpušnih cevi, mer in masnih pretokov izpušnih 
plinov je treba morda pri izbiri in namestitvi merilnikov masnega pretoka 
izpušnih plinov na podlagi dobre inženirske presoje sprejeti dolo čene 
kompromise. Dovoljeno je namestiti merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov, ki ima manjši premer od izpušne odprtine ali skupne projicirane 
sprednje površine ve č odprtin, če to izboljša to čnost merjenja in ne vpliva 
negativno na delovanje ali naknadno obdelavo izpušnih plinov iz 
točke 3.4.2. Priporo ča se, naj se nastavitev merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov dokumentira s fotografijami.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 211  
3.4.4.  Globalni pozicionirni sistem (GPS)  
Anteno GPS je treba namestiti tako, npr. na najvišje možno mesto, da 
zagotavlja dober sprejem satelitskega signala. Nameš čena antena GPS 
mora čim manj motiti delovanje vozila.  
3.4.5.  Povezava s krmilno enoto motorja (ECU)  
Po potrebi so lahko zahtevani parametri vozila in motorja iz tabele 1 
zabeleženi z zapisovalnikom podatkov, ki je s krmilno enoto motorja 
ali omrežjem vozila povezan ob upoštevanju standardov, kot so ISO 
15031-5 ali SAE J1979, OBD-II, EOBD ali WWH-OBD. Če je ustrezno, 
proizvajalci razkrijejo oznake, ki omogo čajo prepoznavanje zahtevanih 
parametrov.  
3.4.6.  Tipala in dodatna oprema  
Tipala hitrosti vozila, tipala temperature, termo členi za hladilno teko čino 
ali katere koli druge merilne naprave, ki niso del vozila, je za merjenje 
zadevnega parametra treba namestiti na reprezentativen, zanesljiv in to čen 
način, brez nepotrebnega poseganja v delovanje vozila in drugih analiza ­
torjev, merilnikov pretoka, tipal in signalov. Tipala in dodatna oprema se 
morajo napajati neodvisno od vozila. Osvetlitev mest pritrditve in 
vgradnje sistema PEMS, ki je povezana z varnostjo in ki se nahaja 
zunaj kabine vozila, je dovoljeno napajati iz akumulatorja vozila.  
▼M1 
3.5 Vzor čenje emisij  
Vzorčenje emisij je reprezentativno in se izvaja na mestih z dobro preme ­ 
šanimi izpušnimi plini, na katerih je vpliv zunanjega zraka za to čko 
vzorčenja minimalen. Po potrebi se emisije vzor čijo za merilnikom 
masnega pretoka izpušnih plinov, pri čemer se upošteva oddaljenost 
vsaj 150 mm od elementa za zaznavanje pretoka. Sonde za vzor čenje se 
namestijo najmanj 200 mm ali toliko, kolikor znaša trikratnik notranjega 
premera izpušne cevi, kar od tega je ve č, pred točko, kjer se izpušni plini 
iz naprave za vzor čenje v prenosnem sistemu za merjenje emisij sprostijo 
v okolje. Če prenosni sistem za merjenje emisij dovaja tok nazaj v 
izpušno cev, to poteka za sondo za vzor čenje in tako, da med delovanjem 
motorja ne vpliva na lastnosti izpušnega plina na to čkah vzorčenja. Če se 
dolžina cevi za vzor čenje spremeni, se preverijo in po potrebi popravijo 
časi prenosa v sistemu.  
Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, 
se vzorec izpušnih plinov odvzame za sistemom za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov. Pri preskušanju vozila z razvejanim izpušnim kolek ­
torjem je vstop v sondo za vzor čenje dovolj dale č naprej, da se zagotovi, 
da je vzorec reprezentativen za povpre čne emisije izpušnih plinov iz vseh 
valjev. Pri ve čvaljnih motorjih, ki imajo lo čene skupine kolektorjev, na 
primer pri „V-motorju“, se sonda za vzor čenje namesti za to čko, kjer se 
združijo kolektorji. Če to ni tehni čno izvedljivo, se lahko uporabi ve čtoč­
kovno vzor čenje na mestih z dobro premešanimi izpušnimi plini, če to 
odobri homologacijski organ. V tem primeru se število in mesto sond za 
vzorčenje čim bolj ujemata s številom in mestom merilnikov masnega 
pretoka izpušnih plinov. V primeru neenakomernih pretokov izpušnih 
plinov se razmisli o sorazmernem vzor čenju ali vzor čenju z ve č analiza­
torji. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 212  
Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, 
se vzorec izpušnih plinov vzame za sistemom za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov. Pri preskušanju vozila z razvejanim izpušnim kolek ­
torjem je vstop v sondo za vzor čenje dovolj dale č naprej, da se zagotovi, 
da je vzorec reprezentativen za povpre čne emisije izpušnih plinov iz vseh 
valjev. Pri ve čvaljnih motorjih, ki imajo lo čene skupine kolektorjev, na 
primer pri „V-motorju“, se sonda za vzor čenje namesti za to čko, kjer se 
združijo kolektorji. Če to ni tehni čno izvedljivo, se lahko uporabi ve čtoč­
kovno vzor čenje na mestih z dobro premešanimi izpušnimi plini. V tem 
primeru se število in mesto sond za vzor čenje čim bolj ujemata s številom 
in mestom merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov. V primeru 
neenakomernih pretokov izpušnih plinov se razmisli o sorazmernem vzor ­ 
čenju ali vzor čenju z ve č analizatorji.  
▼M1 
Če se merijo ogljikovodiki, se cev za vzor čenje segreje na 463 ± 10 K 
(190 ± 10 °C). Za merjenje drugih plinastih sestavin s hladilnikom ali 
brez njega je temperatura cevi za vzor čenje najmanj 333 K (60 °C), da 
se prepre či kondenzacija in zagotovijo ustrezne u činkovitosti penetracije 
različnih plinov. Pri nizkotla čnih sistemih za vzor čenje se lahko tempe ­
ratura zniža skladno z znižanjem tlaka, če sistem za vzor čenje zagotavlja 
95-odstotno u činkovitost penetracije za vsa pravno urejena plinasta ones ­
naževala. Če se vzorčijo delci, ki se pri izpušni cevi ne razred čijo, se cev 
za vzorčenje od to čke vzorčenja nerazred čenih izpušnih plinov do to čke 
redčenja ali detektorja delcev segreje na najmanj 373 K (100 °C). Čas 
zadrževanja vzorca v cevi za vzor čenje delcev je krajši od 3 sekund, 
dokler se ne doseže prvo red čenje ali detektor delcev.  
Vsi deli sistema za vzor čenje, tj. od izpušne cevi do detektorja delcev, ki 
so v stiku z nerazred čenimi ali razred čenimi izpušnimi plini, so izdelani 
tako, da je odlaganja delcev čim manj. Vsi deli so izdelani iz antistati ­ 
čnega materiala, da ne pride do elektrostati čnega učinka. 
▼B 
4. POSTOPKI PRED PRESKUSOM  
4.1. Preverjanje puš čanja prenosnih sistemov za merjenje emisij  
Po končani namestitvi prenosnega sistema za merjenje emisij je treba 
najmanj enkrat opraviti preverjanje puš čanja za vsako konfiguracijo 
„PEMS-vozilo“, kot to dolo ča proizvajalec PEMS oziroma na na čin, ki 
je opisan v nadaljevanju. Sondo je treba odklopiti z izpušnega sistema in 
njen konec zamašiti. Vklopiti je treba črpalko analizatorja. Po za četnem 
obdobju stabilizacije vsi merilniki pretoka kažejo približno ni č, če ni 
puščanja. V nasprotnem primeru je treba preveriti cevi za vzor čenje in 
odpraviti napako.  
Stopnja puš čanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki se preverja, 
ne sme presegati 0,5 odstotka pretoka med uporabo. Za ocene pretoka 
med uporabo je mogo če uporabiti pretok skozi analizator in obvodni 
pretok.  
Druga možnost je, da se v sistemu vzpostavi podtlak najmanj 20 kPa 
(80 kPa absolutno). Po za četnem obdobju stabilizacije dvig tlaka  Δp (kPa/ 
min) v sistemu ne sme prese či: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 213  
Druga možnost je uvedba spremembe v stopnji koncentracije na za četku 
cevi za vzor čenje s preklopom z ni čelnega na razponski plin, pri čemer je 
treba ohraniti enake pogoje tlaka kot pri obi čajnem delovanju sistema. Če 
je odčitek na pravilno umerjenem analizatorju po zadostnem časovnem 
obdobju ≤ 99 % uvedene koncentracije, je treba odpraviti puš čanje. 
▼M1 
4.2. Zagon in stabiliziranje prenosnega sistema za merjenje emisij  
Prenosni sistem za merjenje emisij se pred za četkom preskusa vklopi, 
ogreje in stabilizira v skladu s specifikacijami njegovega proizvajalca, 
dokler klju čni funkcionalni parametri, na primer tlaki, temperature in 
pretoki, ne dosežejo nastavljenih vrednosti delovanja. Za zagotovitev 
pravilnega delovanja lahko prenosni sistem za merjenje emisij ostane 
prižgan ali pa se ogreje in stabilizira med kondicioniranjem vozila. Sistem 
deluje brez napak in kriti čnih opozoril.  
4.3. Priprava sistema za vzor čenje 
Sistem za vzor čenje, ki ga sestavljajo sonda za vzor čenje in cevi za 
vzorčenje, se pripravi za preskušanje po navodilih proizvajalca prenos ­
nega sistema za merjenje emisij. Zagotovi se, da je sistem za vzor čenje 
čist in brez kondenzacijske vlage.  
▼B 
4.4. Priprava merilnika masnega pretoka izpušnih plinov (EFM)  
Če se merilnik masnega pretoka izpušnih plinov uporablja za merjenje 
masnega pretoka izpušnih plinov, ga je v skladu s specifikacijami proiz ­
vajalca merilnika masnega pretoka izpušnih plinov treba o čistiti in pripra ­
viti za delovanje. S tem postopkom, če je ustrezno, se odstranijo 
kondenzat in obloge iz cevi ter povezanih priklju čkov za merjenje.  
4.5. Preverjanje in umerjanje analizatorjev za merjenje plinastih emisij  
Prilagoditve umerjanja ni člišča in razpona analizatorjev je treba izvesti s 
kalibracijskimi plini, ki izpolnjujejo zahteve iz to čke 5 Dodatka 2. Kali ­
bracijske pline je treba izbrati tako, da se ujemajo z obmo čjem koncen ­
tracij onesnaževal, pri čakovanih med preskusom RDE. Da bi bil premik 
analizatorja čim manjši, je treba umeriti ni čelno točko in razpon analiza ­
torjev pri temperaturi okolice, ki se čim manj razlikuje od temperature 
preskusne opreme med vožnjo.  
▼M3 
4.6. Preverjanje analizatorja za merjenje emisij delcev  
Ničelna stopnja analizatorja se zapiše z vzor čenjem zunanjega zraka, 
filtriranega skozi filter HEPA, na ustrezni to čki vzorčenja, običajno pri 
vstopu v cev za vzor čenje. Signal se zapisuje pri stalni frekvenci, ki je 
večkratnik 1,0 Hz in se dolo či kot povpre čje za obdobje dveh minut; 
končna koncentracija je v okviru specifikacij proizvajalca, vendar ne 
presega 5 000 delcev na kubi čni centimeter.  
▼B 
4.7. Določanje hitrosti vozila  
Hitrost vozila je treba dolo čiti z najmanj eno od naslednjih metod:  
(a) GPS; če je hitrost vozila dolo čena s sistemom GPS, je treba celotno 
prevoženo razdaljo primerjati z meritvami druge metode v skladu s 
točko 7 Dodatka 4;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 214  
(b) tipalo (npr. opti čno ali mikrovalovno tipalo); če je hitrost vozila 
določena s tipalom, morajo meritve hitrosti izpolnjevati zahteve iz 
točke 8 Dodatka 2, druga možnost pa je, da se celotna prevožena 
razdalja, dolo čena s tipalom, primerja z referen čno razdaljo, prid ­
obljeno iz digitalnega cestnega omrežja ali s topografske karte. 
Celotna prevožena razdalja, dolo čena s tipalom, lahko od referen čne 
razdalje odstopa za najve č 4 %;  
(c) krmilna enota motorja; če je hitrost vozila dolo čena s krmilno enoto 
motorja, je treba celotno prevoženo razdaljo potrditi v skladu s to čko 
3 Dodatka 3, signal hitrosti krmilne enote motorja pa po potrebi 
prilagoditi, da so izpolnjene zahteve iz to čke 3.3 Dodatka 3. Druga 
možnost je, da se celotna prevožena razdalja, dolo čena s krmilno 
enoto motorja, primerja z referen čno razdaljo, pridobljeno iz digital ­
nega cestnega omrežja ali s topografske karte. Celotna prevožena 
razdalja, dolo čena s krmilno enoto motorja, lahko od reference 
odstopa za najve č 4 %.  
4.8. Preverjanje namestitve PEMS  
Preveriti je treba pravilnost povezav z vsemi tipali in, če je ustrezno, s 
krmilno enoto motorja. Če so parametri motorja pridobljeni, je treba 
zagotoviti, da krmilna enota motorja pravilno sporo ča vrednosti (npr. 
vrtilna frekvenca motorja [vrt./min], ko je zgorevalni motor v položaju 
zagon/motor izklopljen, enaka ni č). ►M1 Prenosni sistem za merjenje 
emisij deluje brez napak in kriti čnih opozoril. ◄ 
5. PRESKUS EMISIJ  
▼M3 
5.1. Za četek preskusa  
Začetek preskusa (glej sliko Dodatek 1.1) je opredeljen kot:  
— prvi vžig motorja z notranjim zgorevanjem;  
— ali prvi premik vozila s hitrostjo nad 1 km/h za vozila OVC-HEV in 
NOVC-HEV, ki se zaženejo z izklopljenim motorjem z notranjim 
zgorevanjem.  
Vzorčenje, merjenje in beleženje parametrov se za čne pred za četkom 
preskusa. Pred za četkom preskusa se potrdi, da je zapisovalnik podatkov 
zapisal vse potrebne parametre.  
Priporoča se, naj se zaradi lažje časovne uskladitve parametri, ki jih je 
treba časovno uskladiti, zapišejo z eno napravo za zapisovanje podatkov 
ali s sinhroniziranim časovnim žigom.  
Slika, Dodatek 1.1:  
Zaporedje za četka preskusa
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 215  
5.2. Preskus  
Vzorčenje, merjenje in zapisovanje parametrov se nadaljujejo med 
cestnim preskusom vozila. Motor se lahko ustavi in zažene, vendar pa 
se vzorčenje emisij in zapisovanje parametrov nadaljujeta. Morebitni 
opozorilni signali, ki opozarjajo na nepravilno delovanje prenosnega 
sistema za merjenje emisij, se dokumentirajo in preverijo. Če se med 
preskusom sprožijo signali, ki opozarjajo na napake, se preskus razveljavi. 
Zapisovanje parametrov doseže popolnost podatkov nad 99 %. Merjenje 
in zapisovanje podatkov je dovoljeno prekiniti za manj kot 1 % celotnega 
trajanja vožnje, vendar za najve č 30-sekundno neprekinjeno obdobje, 
izključno v primeru nenamerne izgube signala ali vzdrževanja prenosnega 
sistema za merjenje emisij. Prekinitve se lahko zapišejo neposredno s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij, ni pa dovoljeno povzro čati preki­
nitev zapisanega parametra s predhodno obdelavo, izmenjavo ali 
naknadno obdelavo podatkov. Morebitno samodejno ni čliranje se izvede 
na podlagi sledljivega standarda za ni čliranje, podobnega tistemu, ki se 
uporablja za ni čliranje analizatorja. Mo čno se priporo ča, naj se vzdrže ­
vanje prenosnega sistema za merjenje emisij za čne med obdobji ni čelne 
hitrosti vozila.  
▼M3 
5.3. Konec preskusa  
Preskus je zaklju čen (glej sliko Dodatek 1.2), ko vozilo zaklju či vožnjo 
in: 
— ko se motor z notranjim zgorevanjem izklopi;  
ali: 
— pri vozilih OVC-HEV in NOVC-HEV, ki preskus zaklju čijo z izklo ­
pljenim motorjem z notranjim zgorevanjem, ko se vozilo ustavi in je 
hitrost enaka 1 km/h ali nižja.  
Pretiranemu delovanju motorja v prostem teku po koncu vožnje se je 
treba izogibati. Zapisovanje podatkov se nadaljuje, dokler ne pote če 
odzivni čas sistemov za vzor čenje. Za vozila s signalom za zaznavanje 
regeneracije (glej vrstico 42 seznama za preglednost 1 v Dodatku 5 k 
Prilogi II) se pregled s sistemom OBD izvede in dokumentira neposredno 
po beleženju podatkov in preden vozilo prevozi kakršno koli dodatno 
razdaljo.  
Slika, Dodatek 1.2:  
Zaporedje konca preskusa
  
▼B 
6. POSTOPEK PO PRESKUSU  
6.1. Preverjanje analizatorjev za merjenje plinastih emisij  
S kalibracijskimi plini, ki so enaki tistim, uporabljenim v to čki 4.5, je 
treba preveriti ni člišče in razpon analizatorja plinastih sestavin, da je 
mogoče oceniti premik odziva ni člišča in razpona analizatorja v primer ­
javi z umerjenostjo pred preskusom. Če je bilo dolo čeno, da je premik  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 216  
ničlišča znotraj dovoljenega obmo čja, je pred preverjanjem premika 
razpona dovoljeno ni člirati analizator. Preverjanje premika po preskusu 
je treba opraviti čim prej po preskusu in preden se prenosni sistem za 
merjenje emisij ali posamezni analizatorji oziroma tipala izklopijo ali 
preidejo v na čin nedelovanja. Razlika med rezultati pred preskusom in 
rezultati po preskusu mora izpolnjevati zahteve iz tabele 2.  
Tabela 2  
Dovoljeni premik analizatorja med preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij  
▼M1 
Onesnaževalo  Absolutni premik ni čelnega odziva  Absolutni premik razponskega odziva (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm na preskus  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 2 000 ppm na preskus, kar od tega 
je več 
CO ≤ 75 ppm na preskus  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 75 ppm na preskus, kar od tega je 
več 
NO  X ≤ 5 ppm na preskus  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 5 ppm na preskus, kar od tega je 
več 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 na preskus  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 10 ppm C  1 na preskus, kar od 
tega je ve č 
THC  ≤ 10 ppm C  1 na preskus  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 10 ppm C  1 na preskus, kar od 
tega je ve č 
( 1 ) Če je premik ni člišča znotraj dovoljenega obmo čja, je dovoljeno analizator ni člirati pred preverjanjem premika razpona.  
▼B 
Če je razlika med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu za 
premik ni člišča ter premik razpona ve čja od dovoljene, je treba vse 
rezultate preskusa razveljaviti in preskus ponoviti.  
▼M1 
6.2. Preverjanje analizatorja za merjenje emisij delcev  
Ničelna stopnja analizatorja se zapiše v skladu s to čko 4.6.  
▼M3 
6.3. Preverjanje meritev emisij na cesti  
Koncentracija razponskega plina, uporabljena na za četku preskusa za 
umerjanje analizatorjev v skladu z odstavkom 4.5, obsega najmanj 
90 % vrednosti koncentracije, pridobljenih iz 99 % meritev veljavnih 
delov preskusa emisij. Dovoljeno je, da 1 % skupnega števila meritev, 
uporabljenih za ocenjevanje, presega vrednosti za uporabljeni razponski 
plin za najve č faktor dva. Če te zahteve niso izpolnjene, se preskus 
razveljavi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 217  
Dodatek 2  
Specifikacije in umerjanje sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje 
emisij in signalov  
1. UVOD  
V tem dodatku so dolo čene specifikacije in umerjanje sestavnih delov 
prenosnega sistema za merjenje emisij in signalov.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
> — ve čje od  
≥ — ve čje ali enako  
% — odstotek  
≤ — manjše ali enako  
A — koncentracija nerazred čenega CO  2 [%] 
a 0 — odsek linearne regresijske premice na 
osi y  
a 1 — naklon linearne regresijske premice  
B — koncentracija razred čenega CO  2 [%] 
C — koncentracija razred čenega NO [ppm]  
c — odziv analizatorja pri preskusu stranske 
občutljivosti na kisik  
c FS,b — koncentracija HC obsega skale v 
koraku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — koncentracija HC obsega skale v 
koraku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 , 
teče skozi NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 
teče mimo NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — izmerjena koncentracija HC v koraku 
(b) [ppmC  1 ] 
c m,d — izmerjena koncentracija HC v koraku 
(d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referen čna koncentracija HC v koraku 
(b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referen čna koncentracija HC v koraku 
(d) [ppmC  1 ] 
°C — stopinja Celzija  
D — koncentracija nerazred čenega NO 
[ppm]  
D e — pričakovana koncentracija razred čenega 
NO [ppm]  
E — absolutni delovni tlak [kPa]  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 218  
E CO2 — odstotek dušenja s CO  2 
▼M1 
E(dp) — u činkovitost analizatorja PEMS-PN  
▼B 
E E — učinkovitost etana  
E H2O — odstotek dušenja z vodo  
E M — učinkovitost metana  
E O2 — stranska ob čutljivost na kisik  
F — temperatura vode [K]  
G — tlak nasi čene pare [kPa]  
g — gram  
gH 2 O/kg — gram vode na kilogram  
h — ura  
H — koncentracija vodne pare [%]  
H m — najve čja koncentracija vodne pare [%]  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometer na uro  
kPa — kilopaskal  
max — najve čja vrednost  
NO  X,dry — srednja koncentracija stabiliziranih 
zapisov NO  X s popravkom za vlažnost  
NO  X,m — srednja koncentracija stabiliziranih 
zapisov NO  X 
NO  X,ref — referen čna srednja koncentracija stabili ­
ziranih zapisov NO  X 
ppm — delci na milijon  
ppmC  1 — delci na milijon ekvivalenta ogljika  
r 2 — determinacijski koeficient  
s — sekunda  
t 0 — časovna to čka vklopa pretoka plina [s]  
t 10 — časovna to čka 10-odstotnega odziva 
končnega odčitka 
t 50 — časovna to čka 50-odstotnega odziva 
končnega odčitka ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 219  
t 90 — časovna to čka 90-odstotnega odziva 
končnega odčitka 
je še treba dolo čiti — je še treba dolo čiti 
x — neodvisna spremenljivka ali referen čna 
vrednost  
χ min — najmanjša vrednost  
y — odvisna spremenljivka ali izmerjena 
vrednost  
3. PREVERJANJE LINEARNOSTI  
3.1. Splošno  
►M1 Točnost in linearnost analizatorjev, merilnikov pretoka, tipal in 
signalov sta sledljivi po mednarodnih ali nacionalnih standardih. ◄ 
Tipala ali signale, ki niso neposredno sledljivi, npr. enostavni merilniki 
pretoka, je namesto tega treba umeriti na podlagi laboratorijske opreme 
dinamometra z valji, ki je umerjena na podlagi mednarodnih ali nacio ­
nalnih standardov.  
3.2. Zahteve za linearnost  
Vsi analizatorji, merilniki pretoka, tipala in signali morajo izpolnjevati 
zahteve za linearnost iz tabele 1. Če je pretok zraka, pretok goriva, 
razmerje zrak-gorivo ali masni pretok izpušnih plinov pridobljen iz 
krmilne enote motorja, izra čunani masni pretok izpušnih plinov mora 
izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 1.  
Tabela 1  
Zahteve za linearnost merilnih parametrov in sistemov  
▼M1 
Merilni parameter/instrument  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Naklon 
a 1 Standardna napaka 
SEE Determinacijski 
koeficient r  2 
Pretok goriva (  1 ) najv. ≤ 1 %  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Pretok zraka (  1 ) najv. ≤ 1 %  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Masni pretok izpušnih plinov  najv. ≤ 2 %  0,97–1,03  ≤ 3 %  ≥ 0,990  
Analizatorji plina  najv. ≤ 0,5 %  0,99–1,01  ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Navor (  2 ) najv. ≤ 1 %  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Analizatorji PN (  3 ) najv. ≤ 5 %  0,85–1,15 (  4 ) ≤ 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) Neobvezno za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov. 
( 2 ) Neobvezni parameter. 
( 3 ) Linearno preverjanje se preveri s sajam podobnimi delci, kot so opredeljeni v to čki 6.2. 
( 4 ) Se posodobi na podlagi propagacije napak in diagramov sledljivosti.  
3.3. Pogostost preverjanja linearnosti  
Zahteve za linearnost v skladu s to čko 3.2 se preverjajo:  
(a) za vsak analizator plina najmanj vsakih dvanajst mesecev ali pri 
vsakem popravilu sistema ali zamenjavi sestavnega dela ali spre ­
membi, ki bi lahko vplivala na umerjenost;  
(b) za druge ustrezne instrumente, kot so analizatorji PN, merilniki 
masnega pretoka izpušnih plinov in sledljivo umerjena tipala, kadar 
se opazijo poškodbe, in sicer v skladu z zahtevami postopkov 
notranje revizije ali zahtevami proizvajalca instrumenta, vendar najve č 
eno leto pred dejanskim preskusom.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 220  
Zahteve za linearnost v skladu s to čko 3.2 za tipala ali signale krmilne 
enote motorja, ki niso neposredno sledljivi, se izvedejo s sledljivo umer ­
jeno merilno napravo na dinamometru z valji, in sicer enkrat za vsako 
konfiguracijo „prenosni sistem za merjenje emisij-vozilo“.  
▼B 
3.4. Postopek preverjanja linearnosti  
3.4.1.  Splošne zahteve  
Ustrezne analizatorje, instrumente in tipala je treba privesti v obi čajno 
stanje delovanja v skladu s priporo čili njihovega proizvajalca. Analiza ­
torji, instrumenti in tipala morajo delovati pri svojih nazivnih temperatu ­
rah, tlakih in pretokih.  
3.4.2.  Splošni postopek  
Linearnost je treba preveriti za vsako obi čajno obmo čje delovanja z 
izvedbo naslednjih korakov:  
(a) Analizator, merilnik pretoka ali tipalo je treba z vnosom ni čelnega 
signala nastaviti na ni člo. Pri analizatorjih plina je treba v vrata 
analizatorja prek čim bolj neposredne in kratke poti plina dovajati 
prečiščeni sinteti čni zrak ali dušik.  
(b) Z vnosom razponskega signala je treba dolo čiti razpon analizatorja, 
merilnika pretoka ali tipala. Pri analizatorjih plina je treba v vrata 
analizatorja prek čim bolj neposredne in kratke poti plina dovajati 
ustrezni razponski plin.  
(c) Ponoviti je treba postopek ni čliranja iz to čke (a).  
(d) Linearnost se preverja z vnosom najmanj 10 referen čnih vrednosti 
(vključno z ničlo), ki so približno enakomerno razmaknjene in velja ­
vne. Referen čne vrednosti v zvezi s koncentracijo sestavin, masnim 
pretokom izpušnih plinov ali katerim koli drugim ustreznim parame ­
trom je treba izbrati tako, da se ujemajo z vrednostmi, pri čakovanimi 
med preskusom emisij. Pri meritvah masnega pretoka izpušnih plinov 
so lahko referen čne točke pod 5 % najve čje vrednosti za umerjanje 
izključene iz preverjanja linearnosti.  
(e) Pri analizatorjih plina je treba v vrata analizatorja dovajati znane 
koncentracije plinov v skladu s to čko 5. Zagotoviti je treba dovolj 
časa za stabilizacijo signala.  
▼M3 
(f) Vrednosti, ki se ocenjujejo, in po potrebi tudi referen čne vrednosti se 
zabeležijo pri stalni frekvenci, ki je ve čkratnik 1,0 Hz, v času 
30 sekund.  
▼B 
(g) Vrednosti aritmeti čne sredine v času 30 sekund je treba uporabiti za 
izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov, pri čemer 
ima regresijska ena čba naslednjo obliko:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemer je:  
y dejanska vrednost merilnega sistema,  
a 1 naklon regresijske premice,  
x referen čna vrednost,  
a 0 odsek regresijske premice na osi  y. ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 221  
Za vsak merilni parameter in sistem je treba izra čunati standardno 
napako ocene  y na x in determinacijski koeficient (r  2 ). 
(h) Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 1.  
3.4.3.  Zahteve za preverjanje linearnosti na dinamometru z valji  
Nesledljive merilnike pretoka, tipala ali signale krmilne enote motorja, ki 
jih ni mogo če neposredno umeriti po sledljivih standardih, je treba umeriti 
na dinamometru z valji. Postopek mora v najve čji izvedljivi meri izpol ­
njevati zahteve iz Priloge 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Instrument ali 
tipalo, ki ga je treba umeriti, je treba po potrebi namestiti na preskusno 
vozilo in upravljati v skladu z zahtevami iz Dodatka 1. Postopek umer ­
janja mora izpolnjevati zahteve iz to čke 3.4.2, kadar koli je to mogo če; 
izbrati je treba najmanj 10 ustreznih referen čnih vrednosti, da se zagotovi, 
da je pokritih najmanj 90 % najve čje vrednosti, ki se pri čakuje med 
preskusom RDE.  
Če je treba umeriti merilnik pretoka, tipalo ali signal krmilne enote 
motorja za dolo čitev pretoka izpušnih plinov, ki ni neposredno sledljiv, 
je treba na izpušno cev vozila priklju čiti sledljivo umerjeni referen čni 
merilnik masnega pretoka izpušnih plinov ali vzor čevalnik s konstantno 
prostornino (CVS). Zagotoviti je treba to čno merjenje izpuha vozila, in 
sicer z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov v skladu s to čko 
3.4.3 Dodatka 1. Vozilo je treba upravljati s konstantnim pritiskanjem 
stopalke za plin, ob konstantnem izbiranju prestave in pri obremenitvi 
dinamometra z valji.  
4. ANALIZATORJI ZA MERJENJE PLINASTIH SESTAVIN  
4.1. Dovoljeni tipi analizatorjev  
4.1.1.  Standardni analizatorji  
Plinaste sestavine je treba meriti z analizatorji iz to čk 1.3.1 do 1.3.5 
Dodatka 3 k Prilogi 4A k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. 
Če nerazpršilni ultravijoli čni analizator meri NO in NO  2 , pretvornik 
NO  2 /NO ni potreben.  
4.1.2.  Alternativni analizatorji  
Dovoljen je kateri koli analizator, ki ne izpolnjuje specifikacij zasnove iz 
točke 4.1.1, pod pogojem, da izpolnjuje zahteve iz to čke 4.2. Proizvajalec 
mora zagotoviti, da alternativni analizator dosega enakovredno ali ve čjo 
merilno zmogljivost v primerjavi s standardnim analizatorjem v obmo čju 
koncentracij onesnaževal in soobstoje čih plinov, ki jih je mogo če priča­
kovati iz vozil, v katerih se uporabljajo dovoljena goriva v zmernih in 
razširjenih pogojih veljavnega preskušanja RDE iz to čk 5, 6 in 7 te 
priloge. Proizvajalec analizatorja mora na zahtevo predložiti dodatne 
pisne informacije, ki dokazujejo, da je merilna zmogljivost alternativnega 
analizatorja dosledno in zanesljivo usklajena z merilno zmogljivostjo stan ­
dardnih analizatorjev. Dodatne informacije morajo obsegati:  
(a) opis teoreti čne podlage in tehni čnih sestavnih delov alternativnega 
analizatorja;  
▼M3 
(b) dokazilo enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz 
točke 4.1.1 v pri čakovanem obmo čju koncentracij onesnaževal in 
okoljskih pogojev homologacijskega preskusa iz Priloge XXI k tej 
uredbi ter validacijski preskus iz to čke 3 Dodatka 3 za vozilo z 
motorjem s prisilnim in kompresijskim vžigom; proizvajalec analiza ­
torja enakovrednost dokaže znotraj dovoljenih odstopanj iz to čke 3.3 
Dodatka 3;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 222  
(c) dokaz enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 
4.1.1 v zvezi z vplivom atmosferskega tlaka na merilno zmogljivost 
analizatorja; demonstracijski preskus mora dolo čiti odziv na razponski 
plin s koncentracijo znotraj obmo čja analizatorja za preverjanje vpliva 
atmosferskega tlaka v zmernih in razširjenih pogojih nadmorske 
višine iz to čke 5.2 te priloge. Tovrsten preskus je mogo če opraviti 
v komori za višinske preskuse;  
(d) dokaz enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 
4.1.1 v najmanj treh preskusih na cesti, ki izpolnjujejo zahteve iz te 
priloge;  
▼M3 
(e) dokazilo, da vpliv tresljajev, pospeševanja in temperature okolice na 
odčitek analizatorja ne presega zahtev za šum za analizatorje iz 
točke 4.2.4.  
▼B 
Homologacijski organi lahko zahtevajo dodatne informacije za potrditev 
enakovrednosti ali zavrnejo homologacijo, če meritve pokažejo, da alter ­
nativni analizator ni enakovreden standardnemu analizatorju.  
4.2. Specifikacije za analizator  
4.2.1.  Splošno  
Proizvajalec analizatorja mora poleg zahtev za linearnost za posamezni 
analizator iz to čke 3 dokazati tudi skladnost tipov analizatorjev s speci ­
fikacijami iz to čk 4.2.2 do 4.2.8. Analizatorji morajo imeti merilno 
območje in odzivni čas, ki omogo čata merjenje koncentracij sestavin 
izpušnih plinov z zadostno to čnostjo po veljavnem emisijskem standardu 
v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja. Ob čutljivost analiza ­
torjev na udarce, tresljaje, staranje, spreminjanje temperature in zra čnega 
tlaka ter elektromagnetne motnje in druge vplive v zvezi z vozilom in 
delovanjem analizatorja mora biti omejena, kolikor je mogo če. 
4.2.2.  Točnost 
Točnost, ki je opredeljena kot odklon od čitka analizatorja od referen čne 
vrednosti, ne sme presegati 2 % od čitka ali 0,3 % obsega skale, kar koli 
od tega je ve čje. 
4.2.3.  Natančnost 
Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 pona ­
vljajočih se odzivov na dani kalibracijski ali razponski plin, ne sme biti 
večja od 1 % koncentracije obsega skale za merilno obmo čje, ki je enako 
ali nad 155 ppm (ali ppmC  1 ), in 2 % koncentracije obsega skale za 
merilno obmo čje pod 155 ppm (ali ppmC  1 ). 
▼M3 
4.2.4.  Šum  
Šum ne presega 2 % obsega skale. Vsako od 10 obdobij merjenja se 
prekine s 30-sekundnim intervalom, v katerem je analizator izpostavljen 
ustreznemu razponskemu plinu. Pred vsakim obdobjem vzor čenja in pred 
vsakim obdobjem dolo čanja razpona se zagotovi dovolj časa za čiščenje 
analizatorja in cevi za vzor čenje. 
▼B 
4.2.5.  Premik ni čelnega odziva  
Premik ni čelnega odziva, ki je opredeljen kot srednji odziv na ni čelni plin 
v časovnem intervalu najmanj 30 sekund, mora ustrezati specifikacijam iz 
tabele 2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 223  
4.2.6.  Premik razponskega odziva  
Premik razponskega odziva, ki je opredeljen kot srednji odziv na 
razponski plin v časovnem intervalu najmanj 30 sekund, mora ustrezati 
specifikacijam iz tabele 2.  
Tabela 2  
Dovoljeni premik ni čelnega in razponskega odziva analizatorjev za merjenje plinastih sestavin v 
laboratorijskih pogojih  
▼M1 
Onesnaževalo  Absolutni premik ni čelnega odziva  Absolutni premik razponskega odziva  
CO  2 ≤ 1 000 ppm v 4 urah  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 1 000 ppm v 4 urah, kar od tega 
je več 
CO ≤ 50 ppm v 4 urah  ≤ 2 % odčitka ali ≤ 50 ppm v 4 urah, kar od tega je 
več 
PN 5 000 delcev na kubi čni centimeter v 4 
urah v skladu s specifikacijami proizvajalca  
NO  X ≤ 5 ppm v 4 urah  ≤ 2 % odčitka ali 5 ppm v 4 urah, kar od tega je ve č 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % odčitka ali ≤ 10 ppm C1 v 4 urah, kar od tega 
je več 
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % odčitka ali ≤ 10 ppm C  1 v 4 urah, kar od tega 
je več 
▼B 
4.2.7.  Čas vzpona  
Čas vzpona, ki je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim 
odzivom kon čnega odčitka ( t 90 – t 10 ; glejte to čko 4.4), ne sme prese či 3 
sekund.  
4.2.8.  Sušenje plinov  
Izpušni plini so lahko izmerjeni vlažni ali suhi. Če se uporablja naprava 
za sušenje plinov, mora ta čim manj vplivati na sestavo merjenih plinov. 
Kemični sušilniki niso dovoljeni.  
4.3. Dodatne zahteve  
4.3.1.  Splošno  
Določbe iz točk od 4.3.2 do 4.3.5 opredeljujejo dodatne zahteve za 
zmogljivost za posebne vrste analizatorjev in veljajo samo v primerih, 
v katerih se zadevni analizator uporablja za merjenje emisij RDE.  
4.3.2.  Preskus u činkovitosti za pretvornike NO  X 
Če se uporablja pretvornik NO  X , na primer za pretvarjanje NO  2 v NO za 
analizo s kemoluminiscen čnim analizatorjem, je treba njegovo u činkovi­
tost preskusiti z upoštevanjem zahtev iz to čke 2.4 Dodatka 3 k Prilogi 4a 
k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. U činkovitost pretvornika 
NO  X je treba preveriti najve č en mesec pred preskusom emisij.  
4.3.3.  Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)  
(a) Optimizacija odziva detektorja  
Če se merijo ogljikovodiki, je treba plamensko-ionizacijski detektor 
nastaviti v intervalih, ki jih dolo či proizvajalec analizatorja, pri čemer ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 224  
je treba upoštevati to čko 2.3.1 Dodatka 3 k Prilogi 4a k spremembam 
07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Za optimizacijo odziva v najobi čaj­
nejšem obmo čju delovanja je treba za razponski plin uporabiti propan 
v zraku ali propan v dušiku.  
(b) Faktorji odzivnosti za ogljikovodike  
Če se merijo ogljikovodiki, je treba faktor odzivnosti za ogljikovo ­
dike plamensko-ionizacijskega detektorja preveriti z upoštevanjem 
določb iz točke 2.3.3 Dodatka 3 k Prilogi 4a k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE in s propanom v zraku ali propanom v 
dušiku kot razponskim plinom oziroma pre čiščenim sinteti čnim 
zrakom ali dušikom kot ni čelnim plinom.  
(c) Preskus stranske ob čutljivosti na kisik  
Preskus stranske ob čutljivosti na kisik je treba opraviti ob prvi 
uporabi plamensko-ionizacijskega detektorja in po ve čjih vzdrževa ­
njih. Izbrati je treba merilno obmo čje, v katerem plini za preskus 
stranske ob čutljivosti na kisik spadajo v zgornjih 50 odstotkov. Za 
izvedbo preskusa mora biti temperatura pe či nastavljena v skladu s 
predpisi. Specifikacije plinov za preskus stranske ob čutljivosti na 
kisik so opisane v to čki 5.3.  
Uporabiti je treba naslednji postopek:  
(i) analizator je treba nastaviti na ni člo; 
(ii) analizatorju je treba dolo čiti razpon z 0-odstotno kisikovo 
mešanico za motorje s prisilnim vžigom in 21-odstotno kisi ­
kovo mešanico za motorje s kompresijskim vžigom;  
(iii) znova je treba preveriti ni čelni odziv. Če se je spremenil za ve č 
kot 0,5 odstotka obsega skale, je treba ponoviti koraka (i) in 
(ii); 
(iv) uporabiti je treba 5-odstotni in 10-odstotni plin za preskus 
stranske ob čutljivosti na kisik;  
(v) znova je treba preveriti ni čelni odziv. Če se je spremenil za ve č 
kot ± 1 odstotek obsega skale, je treba preskus ponoviti;  
(vi) za vsak plin za preskus stranske ob čutljivosti na kisik v koraku 
(iv) je treba na naslednji na čin izračunati stransko ob čutljivost 
na kisik  E O2 : 
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
pri čemer je odziv analizatorja:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
pri čemer je:  
c ref,b referenčna koncentracija HC v koraku (ii) [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 225  
c ref,d referenčna koncentracija HC v koraku (iv) [ppmC  1 ], 
c FS,b koncentracija HC obsega skale v koraku (ii) [ppmC  1 ], 
c FS,d koncentracija HC obsega skale v koraku (iv) [ppmC  1 ], 
c m,b izmerjena koncentracija HC v koraku (ii) [ppmC  1 ], 
c m,d izmerjena koncentracija HC v koraku (iv) [ppmC  1 ]; 
(vii) stranska ob čutljivost na kisik  E O2 je manjša od ± 1,5 odstotka 
za vse potrebne pline za preskus stranske ob čutljivosti na kisik;  
(viii) če je stranska ob čutljivost na kisik  E O2 večja od ± 1,5 odstotka, 
se lahko izvedejo popravljalni ukrepi tako, da se postopno 
naravnajo pretok zraka (nad in pod specifikacijami proizvajal ­
ca), pretok goriva in pretok vzorca.  
(ix) preskus stranske ob čutljivosti na kisik je treba ponoviti za 
vsako novo nastavitev.  
4.3.4.  Pretvorbena u činkovitost izlo čevalnika nemetanov (NMC)  
Če se analizirajo ogljikovodiki, je mogo če uporabiti NMC, ki z oksidacijo 
vseh ogljikovodikov razen metana odstranjuje nemetanske ogljikovodike 
iz vzorca plina. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 odstotkov, 
za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 odstotkov. Da bo 
merjenje nemetanskih ogljikovodikov to čno, je treba dolo čiti obe učinko­
vitosti in ju uporabiti za izra čun emisij nemetanskih ogljikovodikov 
(glejte točko 9.2 Dodatka 4). Če je izločevalnik nemetanov v kombinaciji 
s plamensko-ionizacijskim detektorjem umerjen v skladu z metodo (b) iz 
točke 9.2 Dodatka 4 s pretokom kalibracijskega plina metana/zraka skozi 
NMC, ni treba dolo čiti učinkovitosti pretvorbe metana.  
(a) Učinkovitost pretvorbe metana  
Kalibracijski plin metan je treba spustiti skozi plamensko-ionizacijski 
detektor z obvodom izlo čevalnika nemetanov in brez njega; zabeležiti 
je treba obe koncentraciji. U činkovitost metana je treba dolo čiti na 
naslednji na čin: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče skozi NMC [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče mimo NMC [ppmC  1 ]. 
(b) Učinkovitost pretvorbe etana  
Kalibracijski plin etan je treba spustiti skozi plamensko-ionizacijski 
detektor z obvodom izlo čevalnika nemetanov in brez njega; zabeležiti 
je treba obe koncentraciji. U činkovitost etana je treba dolo čiti na 
naslednji na čin: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče skozi NMC [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 226  
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče mimo NMC [ppmC  1 ]. 
4.3.5.  Učinki stranske ob čutljivosti  
(a) Splošno  
Drugi plini, ki se ne analizirajo, lahko vplivajo na od čitek analiza ­
torja. Proizvajalec analizatorja mora pred uvedbo na trg najmanj 
enkrat za vsak tip analizatorja ali naprave iz to čk od (b) do (f) 
preveriti u činke stranske ob čutljivosti in pravilno delovanje analiza ­
torjev.  
(b) Preverjanje stranskih vplivov na analizator CO  
Voda in CO  2 lahko motita meritve analizatorja CO. Zato je treba 
skozi vodo pri sobni temperaturi poslati mehur čke razponskega 
plina CO  2 s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov obsega skale 
največjega obmo čja delovanja analizatorja CO, ki se uporablja med 
preskusom, in pri tem zabeležiti odziv analizatorja. Odziv analizatorja 
ne sme presegati 2 odstotkov povpre čne koncentracije CO, pri čako­
vane med obi čajnim preskušanjem na cesti, ali ± 50 ppm, kar koli od 
tega je ve čje. Preskus stranske ob čutljivosti za H  2 O in CO  2 je mogoče 
izvesti v obliki lo čenih postopkov. Če so ravni H  2 O in CO  2 , upora­
bljene za preskus stranske ob čutljivosti, višje od najvišjih ravni, pri ča­
kovanih med preskusom, je treba vsako izmerjeno vrednost stranske 
občutljivosti zmanjšati tako, da se izmerjena stranska ob čutljivost 
pomnoži z razmerjem med najve čjo vrednostjo koncentracije, pri ča­
kovano med preskusom, in dejansko vrednostjo koncentracije, upora ­
bljeno med tem preskusom. Lahko se izvedejo lo čeni preskusi 
stranske ob čutljivosti s koncentracijami H  2 O, ki so nižje od najve čje 
koncentracije, pri čakovane med preskusom, izmerjeno stransko ob čut­
ljivost na H  2 O pa je treba pove čati tako, da se izmerjena stranska 
občutljivost pomnoži z razmerjem med najve čjo vrednostjo koncen ­
tracije H  2 O, pričakovano med preskusom, in dejansko vrednostjo 
koncentracije, uporabljeno med tem preskusom. Vsota dveh prilago ­
jenih vrednosti stranske ob čutljivosti mora biti znotraj dovoljenega 
odstopanja iz te to čke. 
(c) Preskus dušenja pri analizatorju NO  X 
Plina, ki sta pomembna za analizatorje CLD in HCLD, sta CO  2 in 
vodna para. Odziv na dušenje s tema plinoma je sorazmeren s 
koncentracijo plinov. S preskusom je treba dolo čiti dušenje pri 
najvišjih koncentracijah, pri čakovanih med preskusom. Če analiza ­
torja CLD in HCLD uporabljata algoritme izravnave dušenja, ki 
uporabljajo analizatorje za merjenje H  2 O ali CO  2 , je ocenjevanje 
dušenja treba opraviti z aktivnimi analizatorji in uporabljenimi algo ­
ritmi izravnave.  
(i) Preskus dušenja pri CO  2 
Razponski plin CO  2 s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov 
največjega obmo čja delovanja je treba poslati skozi analizator 
NDIR; vrednost CO  2 je treba zabeležiti kot A. Nato je treba 
razponski plin CO  2 razredčiti na približno 50 odstotkov z 
razponskim plinom NO ter ga poslati skozi NDIR in CLD ali 
HCLD; vrednosti CO  2 in NO je treba zabeležiti kot B oziroma 
C. Nato je treba pretok plina CO  2 zapreti, skozi CLD ali HCLD 
pa mora te či samo razponski plin NO; vrednost NO je treba 
zabeležiti kot D. Odstotek dušenja se izra čuna na naslednji 
način: 
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 227  
pri čemer je:  
A koncentracija nerazred čenega CO  2 , izmerjena z NDIR [%],  
B koncentracija razred čenega CO  2 , izmerjena z NDIR [%],  
C koncentracija razred čenega NO, izmerjena s CLD ali HCLD 
[ppm],  
D koncentracija nerazred čenega NO, izmerjena s CLD ali 
HCLD [ppm].  
Dovoljene so tudi alternativne metode red čenja in kvantifikacije 
vrednosti razponskih plinov CO  2 in NO, na primer dinami čno 
mešanje, če to odobri homologacijski organ.  
(ii) Preskus dušenja z vodo  
Ta preskus se uporablja samo za meritve koncentracij vlažnih 
plinov. Pri izra čunu dušenja z vodo je treba upoštevati red čenje 
razponskega plina NO z vodno paro in prilagajanje koncentracije 
vodne pare v mešanici plinov ravnem koncentracije, ki se pri ča­
kujejo med preskusom emisij. Skozi CLD ali HCLD je treba 
poslati razponski plin NO s koncentracijo od 80 do 100 odsto ­
tkov obsega skale obi čajnega obmo čja delovanja; vrednost NO je 
treba zabeležiti kot  D. Nato je skozi vodo pri sobni temperaturi 
in skozi CLD ali HCLD treba poslati mehur čke razponskega 
plina NO; vrednost NO je treba zabeležiti kot  C. Določiti je 
treba absolutni delovni tlak analizatorja in temperaturo vode, ki 
ju je treba zabeležiti kot E oziroma F. Dolo čiti je treba tlak 
nasičene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode v bu čki F 
in ga zabeležiti kot  G. Koncentracija vodne pare  H [%] v plinski 
mešanici se izra čuna na naslednji na čin: 
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Pričakovano koncentracijo razred čenega razponskega plina NO v 
vodni pari je treba izra čunati na naslednji na čin in jo zabeležiti 
kot D e : 
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
. Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev je treba najve čjo 
koncentracijo vodne pare v izpušnih plinih (v odstotkih), pri ča­
kovano med preskusom, zabeležiti kot  H m , pri predpostavljenem 
razmerju H/C goriva 1,8: 1, iz najve čje koncentracije CO  2 v 
izpušnih plinih A pa oceniti na naslednji na čin: 
H m ¼ 0,9 Ü A 
. Odstotek dušenja z vodo se izra čuna na naslednji na čin: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100 
pri čemer je:  
D e pričakovana koncentracija razred čenega NO [ppm],  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 228  
C izmerjena koncentracija razred čenega NO [ppm],  
H m največja koncentracija vodne pare [%],  
H dejanska koncentracija vodne pare [%].  
(iii) Najve čje dovoljeno dušenje  
Dušenje s CO  2 in vodo ne sme presegati 2 odstotkov obsega 
skale.  
(d) Preskus dušenja za analizatorje NDUV  
Ogljikovodiki in voda lahko povzro čijo pozitivne motnje pri analiza ­
torjih NDUV tako, da povzro čijo podoben odziv kot NO  x . Proizva­
jalec analizatorja NDUV mora z naslednjim postopkom preveriti, ali 
so učinki dušenja omejeni:  
(i) Analizator in ohlajevalnik je treba namestiti z upoštevanjem 
proizvajal čevih navodil za uporabo; opraviti je treba prilagodi ­
tve, ki so potrebne za optimiziranje delovanja analizatorja in 
ohlajevalnika.  
(ii) Za analizator je treba opraviti umerjanje ni člišča in razpona pri 
vrednostih koncentracij, ki so pri čakovane med preskušanjem 
emisij.  
(iii) Izbrati je treba kalibracijski plin NO  2 , ki se čim bolj ujema z 
največjo koncentracijo NO  2 , ki je pri čakovana med preskuša ­
njem emisij.  
(iv) Kalibracijski plin NO  2 mora preplavljati sondo sistema za vzor ­ 
čenje plina, dokler se odziv analizatorja na NO  X ne stabilizira.  
(v) Izračunati je treba srednjo koncentracijo stabiliziranih zapisov 
NO  X v času 30 sekund; zabeležiti ga je treba kot NO  X,ref . 
(vi) Pretok kalibracijskega plina NO  2 je treba ustaviti in sistem za 
vzorčenje nasititi z izlitjem iztoka iz naprave za ustvarjanje 
rosišča, nastavljene na rosiš če pri 50 °C. Iztok iz naprave za 
ustvarjanje rosiš ča je treba vzor čiti skozi sistem za vzor čenje in 
ohlajevalnik najmanj 10 minut, dokler ohlajevalnik predvidoma 
ne odvaja stalne koli čine vode.  
(vii) Ko je korak (iv) opravljen, je treba sistem za vzor čenje znova 
preplaviti s kalibracijskim plinom NO  2 , uporabljenim za dolo ­ 
čitev NO  X,ref , dokler ni odziv skupnega NO  X stabiliziran.  
(viii) Izra čunati je treba srednjo koncentracijo stabiliziranih zapisov 
NO  X v času 30 sekund; zabeležiti ga je treba kot NO  X,m . 
(ix) NO  X,m je treba popraviti v NO  X,dry na podlagi preostale vodne 
pare, ki je tekla skozi ohlajevalnik pri izhodni temperaturi in 
izhodnem tlaku ohlajevalnika.  
Izračunana vrednost NO  X,dry mora znašati najmanj 95 % od NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 229  
(e) Sušilnik vzorca  
Sušilnik vzorca odstrani vodo, ki lahko povzro ča motnje pri merjenju 
NO  X . Za suhe analizatorje CLD je treba dokazati, da pri najvišji 
pričakovani koncentraciji vodne pare  H m sušilnik vzorca ohranja vlaž ­
nost CLD pri ≤ 5 g vode/kg suhega zraka (ali približno 0,8 odstotka 
H 2 O), kar je 100-odstotna relativna vlažnost pri 3,9 °C in 101,3 kPa 
ali približno 25-odstotna relativna vlažnost pri 25 °C in 101,3 kPa. 
Skladnost je mogo če dokazati tako, da se izmeri temperatura na 
izhodu iz toplotnega sušilnika vzorca ali vlažnost v to čki tik pred 
CLD. Izmeriti je mogo če tudi vlažnost izpuha iz CLD, če je edini 
dotok v CLD pretok iz sušilnika vzorca.  
(f) Penetracija NO  2 pri sušilniku vzorca  
Tekoča voda, ki ostane v nepravilno zasnovanem sušilniku vzorca, 
lahko iz vzorca odstrani NO  2 . Če se sušilnik vzorca uporabi skupaj z 
analizatorjem NDUV in brez pretvornika NO  2 /NO v smeri proti toku, 
lahko voda pred merjenjem NO  X iz vzorca odstrani NO  2 . Sušilnik 
vzorca omogo ča merjenje vsaj 95 % NO  2 v plinu, ki je nasi čen z 
vodno paro in sestavljen iz najve čje koncentracije NO  2 , pričakovane 
med preskusom emisij.  
4.4. Preverjanje odzivnega časa analiznega sistema  
Nastavitve analiznega sistema za preverjanje odzivnega časa morajo biti 
povsem enake kot med preskusom emisij (tj. tlak, pretoki, nastavitve 
filtrov na analizatorjih in vsi drugi parametri, ki vplivajo na odzivni 
čas). Določitev odzivnega časa je treba opraviti s preklopom plinov nepo ­
sredno pri vstopu v sondo za vzor čenje. Preklop plinov mora biti opra ­
vljen v manj kot 0,1 sekunde. Plini, ki se uporabijo pri preskusu, morajo 
povzročiti spremembo koncentracije, ki znaša vsaj 60 odstotkov obsega 
skale analizatorja.  
Zabeležiti je treba sled koncentracije vsake posamezne plinaste sestavine. 
Zakasnilni čas je opredeljen kot čas od preklopa plina ( t 0 ) do točke, v 
kateri odziv doseže 10 odstotkov kon čnega odčitka ( t 10 ). Čas vzpona je 
opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom kon čnega 
odčitka ( t 90 – t 10 ). Odzivni čas sistema ( t 90 ) je sestavljen iz zakasnilnega 
časa do merilnega detektorja in časa vzpona detektorja.  
Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih plinov je 
čas pretvorbe opredeljen kot čas od spremembe ( t 0 ) do točke, v kateri 
odziv doseže 50 odstotkov kon čnega odčitka ( t 50 ). 
Odzivni čas sistema je ≤ 12 s pri času vzpona ≤ 3 s za vse uporabljene 
sestavine in vsa obmo čja. Če se za merjenje NMHC uporablja NMC, 
lahko odzivni čas sistema preseže 12 s.  
5. PLINI  
▼M3 
5.1. Kalibracijski in razponski plini za preskuse dejanskih emisij, ki 
nastajajo med vožnjo  
5.1.1.  Splošno  
Upošteva se rok trajanja vseh kalibracijskih in razponskih plinov. Čisti in 
mešani kalibracijski in razponski plini so v skladu s specifikacijami iz 
Podpriloge 5 k Prilogi XXI k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 230  
5.1.2.  Kalibracijski plin NO  2 
Dovoljen je tudi kalibracijski plin NO  2 . Koncentracija kalibracijskega 
plina NO  2 mora biti znotraj dveh odstotkov navedene vrednosti koncen ­
tracije. Koli čina NO v kalibracijskem plinu NO  2 ne presega 5 odstotkov 
vsebnosti NO  2 . 
5.1.3.  Večkomponentne mešanice  
Uporabljajo se samo ve čkomponentne mešanice, ki izpolnjujejo zahteve iz 
točke 5.1.1. Te mešanice lahko vsebujejo dve ali ve č sestavin. Ve čkom­
ponentne mešanice, ki vsebujejo NO in NO  2 , so izvzete iz zahteve glede 
nečistosti NO2 iz to čk 5.1.1 in 5.1.2.  
▼B 
5.2. Delilniki plinov  
Delilniki plinov, tj. naprave za natan čno mešanje, ki skrbijo za red čenje s 
prečiščenim N  2 ali sinteti čnim zrakom, se lahko uporabljajo za pridobitev 
kalibracijskih in razponskih plinov. To čnost delilnika plinov mora biti 
takšna, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov to čna na ± 2 
odstotka. Preverjanje je treba opravljati med 15 in 50 odstotki obsega 
skale za vsako umerjanje, ki vklju čuje uporabo delilnika plinov. Če 
prvo preverjanje ni uspešno, se lahko izvede dodatno preverjanje z 
drugim kalibracijskim plinom.  
Delilnik plinov je mogo če pregledati z instrumentom, ki je zna čilno 
linearen, npr. z uporabo plina NO v kombinaciji s CLD. Vrednost 
razpona instrumenta je treba nastaviti z razponskim plinom, ki je nepo ­
sredno priklju čen na instrument. Delilnik plinov je treba pregledati pri 
nastavitvah, ki se obi čajno uporabljajo, nazivno vrednost pa je treba 
primerjati s koncentracijo, ki jo izmeri instrument. Razlika mora biti v 
vsaki točki v obmo čju ± 1 odstotek nazivne vrednosti koncentracije.  
5.3. Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik  
Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik so mešanica propana, 
kisika in dušika ter vsebujejo propan pri koncentraciji 350 ± 75 ppmC  1 . 
Koncentracijo je treba dolo čiti z gravimetri čnimi metodami, dinami čnim 
mešanjem ali kromatografsko analizo skupnih ogljikovodikov in ne čistoč. 
Koncentracije kisika v plinih za preskus stranske ob čutljivosti na kisik 
morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 3; ostanek plina za preskus stranske 
občutljivosti na kisik mora biti pre čiščeni dušik.  
Tabela 3  
Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik  
Tip motorja  
Motor s kompresijskim 
vžigom  Motor s prisilnim vžigom  
Koncentracija O  2 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALIZATORJI ZA MERJENJE EMISIJ (TRDNIH) DELCEV  
▼B 
V tem razdelku bodo opredeljene prihodnje zahteve za analizatorje za 
merjenje števila delcev v emisijah, ko bo to merjenje postalo obvezno.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 231  
6.1. Splošno  
Analizator PN je sestavljen iz enote za predkondicioniranje in detektorja 
delcev s 50-odstotno u činkovitostjo štetja delcev, velikih vsaj približno 
23 nm. Dovoljeno je, da detektor delcev predkondicionira tudi aerosol. 
Občutljivost analizatorjev za udarce, tresljaje, staranje, spreminjanje 
temperature in zra čnega tlaka ter elektromagnetne motnje in druge vplive 
v zvezi z vozilom in delovanjem analizatorja, proizvajalec opreme jasno 
navede v podpornem gradivu in se omeji, kolikor je mogo če. Analizator 
PN se uporablja samo v okviru parametrov delovanja, ki jih je navedel 
proizvajalec.  
Slika 1  
Primer namestitve analizatorja PN: neobvezni deli so obkroženi s 
črtkanimi črtami. EFM = merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov, d = notranji premer, PND = naprava za red čenje števila 
delcev.
  
Analizator PN se s sondo za vzor čenje, ki odvzame vzorec s središ čnice 
izpušne cevi, priklju či na točko vzorčenja. Kot je dolo čeno v točki 3.5 
Dodatka 1, se cev za vzor čenje do to čke prvega red čenja v analizatorju 
PN ali detektorja delcev v analizatorju ogreje na najmanj 373 K (100 °C), 
če se delci pri izpušni cevi ne razred čijo. Čas zadrževanja v cevi za 
vzorčenje je krajši od 3 sekund.  
Temperatura vseh delov, ki so v stiku z vzor čenim izpušnim plinom, je 
vedno taka, da prepre čuje kondenzacijo snovi v napravi. To je mogo če 
doseči na primer s segrevanjem na višjo temperaturo in red čenjem vzorca 
ali oksidacijo (srednje) hlapnih vrst.  
Analizator PN vklju čuje ogrevani del s temperaturo sten ≥ 573 K. Enota 
uravnava ogrevane faze pri konstantnih nazivnih temperaturah delovanja, 
pri čemer je dovoljeno odstopanje ± 10 K, in prikazuje, ali se ogrevane 
faze izvajajo pri ustreznih delovnih temperaturah. Nižje temperature so 
sprejemljive, če je učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev skladna s 
specifikacijami iz to čke 6.4.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 232  
Tipala tlaka in temperature ter druga tipala spremljajo pravilno delovanje 
instrumenta med obratovanjem in v primeru nepravilnega delovanja spro ­ 
žijo opozorilo ali sporo čilo. 
Zakasnilni čas analizatorja PN je ≤ 5 sekund.  
Čas vzpona analizatorja PN (in/ali detektorja delcev) je ≤ 3,5 sekunde.  
Zapišejo se izmerjene koncentracije delcev, normalizirane na 273 K in 
101,3 kPa. Za namene normaliziranja koncentracije delcev se po potrebi 
izmerita in sporo čita tlak in/ali temperatura pri vstopu v detektor.  
Sistemi PN, ki izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz Pravilnika UN/ECE 
št. 83 ali 49 ali globalnega tehni čnega predpisa (GTR) št. 15, samodejno 
izpolnjujejo zahteve za kalibracijo iz te priloge.  
6.2. Zahteve glede u činkovitosti  
Celotni sistem analizatorja PN, vklju čno s cevjo za vzor čenje, izpolnjuje 
zahteve glede u činkovitosti iz tabele 3a.  
Tabela 3a  
Zahteve glede u činkovitosti sistema analizatorja PN (vklju čno s cevjo za vzor čenje)  
d p [nm]  Manj kot 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) analizatorja PN  je še treba dolo ­ 
čiti 0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Učinkovitost E(d  p ) je opredeljena kot razmerje med od čitki sistema anali ­
zatorja PN in koncentracijo števila delcev, izmerjeno z referen čnim 
kondenzacijskim števcem delcev (CPC) (d  50 % = 10 nm ali manj, pri 
čemer se preveri linearnost, števec pa umeri z elektrometrom) ali elek ­
trometrom, pri čemer se vzporedno izmeri monodisperzni aerosol s 
premerom mobilnosti d  p , izmerjene vrednosti pa se normalizirajo pri 
enakih pogojih temperature in tlaka.  
Za zagotovitev, da u činkovitost analizatorjev PN ostane skladna s 
pribitkom PN, bo treba prilagoditi zahteve glede u činkovitosti. Material 
bi moral biti toplotno stabilen in podoben sajam (npr. grafit, ki nastaja pri 
iskrenju, ali saje, ki nastajajo v razpršenem plamenu in so predhodno 
toplotno obdelane). Če se krivulja u činkovitosti meri na podlagi drugega 
aerosola (npr. NaCl), je treba korelacijo s krivuljo za aerosol, podoben 
sajam, prikazati v obliki diagrama, na katerem je primerjana u činkovitost 
pri obeh preskusnih aerosolih. Razlike v u činkovitosti štetja je treba 
upoštevati s prilagoditvijo izmerjenih u činkovitosti na podlagi predlože ­
nega diagrama, da se dobijo u činkovitosti za aerosol, podoben sajam. 
Izvesti in dokumentirati bi bilo treba popravek za ve čkrat naelektrene 
delce, ki pa ne presega 10 %. Te u činkovitosti se nanašajo na analizatorje 
PN s cevjo za vzor čenje. Analizator PN se lahko umeri tudi po delih (tj. 
enota za predkondicioniranje se umeri lo čeno od detektorja delcev), če se 
dokaže, da analizator PN in cev za vzor čenje skupaj izpolnjujeta zahteve 
iz tabele 3a. Izmerjeni signal detektorja za ve č kot dvakrat presega mejo 
zaznavnosti (ki je tu opredeljena kot ni čelna stopnja plus trije standardni 
odkloni).  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 233  
6.3. Zahteve za linearnost  
Analizator PN, vklju čno s cevjo za vzor čenje, izpolnjuje zahteve za 
linearnost iz to čke 3.2 Dodatka 2 pri uporabi monodisperznih ali polidi ­
sperznih delcev, podobnih sajam. Velikost delcev (premer mobilnosti ali 
srednji premer štetja) bi morala presegati 45 nm. Referen čni instrument je 
elektrometer ali kondenzacijski števec delcev (CPC) z d  50 = 10 nm ali 
manj, pri katerem je bila linearnost preverjena. Namesto tega se lahko 
uporabi sistem za merjenje števila delcev, ki je skladen s Pravilnikom 
UN/ECE št. 83.  
Poleg tega razlike v vrednostih med analizatorjem PN in referen čnim 
instrumentom na vseh preverjenih to čkah (razen na ni čelni točki) ne 
presegajo 15 % srednje vrednosti teh vrednosti. Preveri se vsaj pet enako ­
merno razporejenih to čk (in ničelna točka). Najve čja preverjena koncen ­
tracija je najve čja dovoljena koncentracija analizatorja PN.  
Če se analizator PN umeri po delih, se lahko linearnost preveri samo za 
detektor PN, vendar je treba pri izra čunu naklona upoštevati u činkovitosti 
ostalih delov in cevi za vzor čenje.  
6.4. Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev  
Sistem pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 delcev na kubi čni centimeter in 
najmanjši nastavitvi red čenja doseže ve č kot 99-odstotno odstranjevanje 
delcev tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom elektri čne mobilnosti ≥ 
30 nm.  
Sistem doseže tudi ve č kot 99-odstotno u činkovitost odstranjevanja poli ­
disperznih alkanov (dekana ali višjih alkanov) ali korundovega olja 
(emery oil) s srednjim premerom štetja > 50 nm in maso > 1 mg/m  3 . 
Učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev tetrakontana in/ali polidi ­
sperznih alkanov ali olja je treba za družino instrumentov dokazati 
samo enkrat. Vendar mora proizvajalec instrumenta navesti časovni 
interval vzdrževanja ali zamenjave, ki zagotavlja, da se u činkovitost 
odstranjevanja ne zmanjša toliko, da ne bi bila v skladu s tehni čnimi 
zahtevami. Če te informacije niso zagotovljene, je treba pri vsakem instru ­
mentu učinkovitost odstranjevanja hlapnih delcev preveriti vsako leto.  
▼B 
7. INSTRUMENTI ZA MERJENJE MASNEGA PRETOKA IZPUŠNIH 
PLINOV  
7.1. Splošno  
Instrumenti, tipala ali signali za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov 
morajo imeti merilno obmo čje in odzivni čas, ki omogo čata točnost, 
potrebno za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov v prehodnih 
pogojih in pogojih ustaljenega stanja. Ob čutljivost instrumentov, tipal in 
signalov na udarce, tresljaji, staranje, spreminjanje temperature, tlak zuna ­
njega zraka, elektromagnetne motnje in drugi vplivi, povezani z delova ­
njem vozila in instrumentov, morajo biti takšni, da se pojavlja čim manj 
dodatnih napak.  
7.2. Specifikacije instrumentov  
Masni pretok izpušnih plinov je treba dolo čiti z metodo neposrednega 
merjenja, uporabljeno v katerem koli od naslednjih instrumentov:  
(a) naprave za merjenje pretoka po Pitotovem na čelu; 
(b) naprave za merjenje razlike tlakov, kot je preto čna šoba (za podrob ­
nosti glejte ISO 5167);  
(c) ultrazvo čni merilnik pretoka;  
(d) vrtinčni merilnik pretoka.  ▼M1
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 234  
Vsak posamezni merilnik masnega pretoka izpušnih plinov mora izpol ­
njevati zahteve za linearnost iz to čke 3. Poleg tega mora proizvajalec 
instrumenta dokazati skladnost vsakega tipa merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov s specifikacijami iz to čk od 7.2.3 do 7.2.9.  
Masni pretok izpušnih plinov je dovoljeno izra čunati na podlagi meritev 
pretoka zraka in pretoka goriva, pridobljenih iz sledljivo umerjenih tipal, 
če tipala izpolnjujejo zahteve za linearnost iz to čke 3 in zahteve za 
točnost iz to čke 8 ter če je dobljeni masni pretok izpušnih plinov potrjen 
v skladu s to čko 4 Dodatka 3.  
Dovoljene so tudi druge metode, ki dolo čajo masni pretok izpušnih plinov 
na podlagi instrumentov in signalov, ki niso neposredno sledljivi, kot so 
enostavni merilniki masnega pretoka izpušnih plinov ali signali krmilne 
enote motorja, če dobljeni masni pretok izpušnih plinov izpolnjuje 
zahteve za linearnost iz to čke 3 in če je potrjen v skladu s to čko 4 
Dodatka 3.  
7.2.1.  Standardi za umerjanje in preverjanje  
Merilno zmogljivost merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov je treba 
preveriti z zrakom ali izpušnimi plini na podlagi sledljivega standarda, kot 
je npr. umerjeni merilnik masnega pretoka izpušnih plinov ali tunel za 
redčenje celotnega toka.  
7.2.2.  Pogostost preverjanja  
Skladnost merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov s to čkama 7.2.3 in 
7.2.9 je treba preveriti najve č eno leto pred dejanskim preskusom.  
▼M3 
7.2.3.  Točnost 
Točnost merilnika masnega pretoka izpušnih plinov, opredeljena kot 
odklon njegovega od čitka od referen čne vrednosti pretoka, ne presega 
± 3 % od čitka, 0,5 % obsega skale ali ± 1,0 % najve čjega pretoka, pri 
katerem je merilnik masnega pretoka izpušnih plinov umerjen, kar koli od 
tega je ve čje. 
▼B 
7.2.4.  Natančnost 
Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 pona ­
vljajočih se odzivov na dani nazivni pretok, približno na sredini obmo čja 
umerjanja, ne sme prese či 1 % najve čjega pretoka, pri katerem je merilnik 
masnega pretoka izpušnih plinov umerjen.  
▼M3 
7.2.5. Šum  
Šum ne presega 2 % vrednosti najve čjega umerjenega pretoka. Vsako od 
10 obdobij merjenja se prekine s 30-sekundnim intervalom, v katerem je 
merilnik masnega pretoka izpušnih plinov izpostavljen najve čjemu umer ­
jenemu pretoku.  
▼B 
7.2.6.  Premik ni čelnega odziva  
Premik ni čelnega odziva je opredeljen kot srednji odziv na ni čelni pretok 
v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik ni čelnega odziva je 
mogoče preveriti na podlagi posredovanih primarnih signalov, npr. tlaka. 
Premik primarnih signalov v 4-urnem obdobju mora biti manjši od ± 2 % 
največje vrednosti primarnega signala, zapisane pri pretoku, pri katerem je 
bil umerjen merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 235  
7.2.7.  Premik razponskega odziva  
Premik razponskega odziva je opredeljen kot srednji odziv na razponski 
pretok v časovnem intervalu najmanj 30 sekund. Premik razponskega 
odziva je mogo če preveriti na podlagi posredovanih primarnih signalov, 
npr. tlaka. Premik primarnih signalov v 4-urnem obdobju mora biti manjši 
od ± 2 % najve čje vrednosti primarnega signala, zapisane pri pretoku, pri 
katerem je bil umerjen merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
7.2.8.  Čas vzpona  
Čas vzpona instrumentov in metode za pretok izpušnih plinov se morajo 
čim bolj ujemati s časom vzpona analizatorjev plina, kot je navedeno v 
točki 4.2.7, vendar ne smejo presegati 1 s.  
7.2.9.  Preverjanje odzivnega časa 
Odzivni čas merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov je treba dolo čiti 
z uporabo parametrov, ki so podobni tistim, ki so bili uporabljeni za 
preskus emisij (tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov in vsi drugi vplivi na 
odzivni čas). Dolo čitev odzivnega časa je treba opraviti s preklopom 
plinov neposredno pri vstopu v merilnik masnega pretoka izpušnih plinov. 
Preklop pretoka plina je treba opraviti čim hitreje; zelo priporo čljivo je, 
da v manj kot 0,1 s. Pretok plina, ki se uporabi pri preskusu, mora 
povzročiti spremembo pretoka, ki znaša vsaj 60 odstotkov obsega skale 
(FS) merilnika masnega pretoka izpušnih plinov. Zabeležiti je treba pretok 
plina. Zakasnilni čas je opredeljen kot čas od preklopa pretoka plina ( t 0 ) 
do točke, v kateri odziv doseže 10 odstotkov ( t 10 ) končnega odčitka. Čas 
vzpona je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom 
(t 90 – t 10 ) končnega odčitka. Odzivni čas (t 90 ) je opredeljen kot vsota 
zakasnilnega časa in časa vzpona. Odzivni čas merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov ( t 90 ) mora znašati ≤ 3 s, čas vzpona ( t 90 – t 10 ) ≤ pa 1 s, 
kot je to v skladu s to čko 7.2.8.  
8. TIPALA IN DODATNA OPREMA  
Nobeno tipalo ali dodatna oprema, ki se uporablja za dolo čitev npr. 
temperature, atmosferskega tlaka, vlažnosti okolice, hitrosti vozila, 
pretoka goriva ali pretoka polnilnega zraka, ne sme spremeniti ali po 
nepotrebnem vplivati na zmogljivost motorja vozila in sistema za 
naknadno obdelavo izpušnih plinov. To čnost tipal in dodatne opreme 
mora izpolnjevati zahteve iz tabele 4. Skladnost z zahtevami iz tabele 4 
je treba dokazovati v intervalih, ki jih navede proizvajalec instrumenta, in 
sicer v skladu z zahtevami postopkov notranje presoje ali zahtevami 
standarda ISO 9000.  
Tabela 4  
Zahteve za to čnost merilnih parametrov  
Merilni parameter  To čnost 
pretok goriva (  1 ) ± 1 % od čitka (  3 ) 
pretok zraka (  1 ) ± 2 % od čitka 
hitrost vozila (  2 ) ± 1,0 km/h absolutno  
temperature ≤ 600 K  ± 2 K absolutno  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 236  
Merilni parameter  To čnost 
temperature > 600 K  ± 0,4 % od čitka v kelvinih  
tlak okolice  ± 0,2 kPa absolutno  
relativna vlažnost  ± 5 % absolutno  
absolutna vlažnost  ± 10 % od čitka ali 1 g H  2 O/kg suhega 
zraka, kar koli od tega je ve čje 
( 1 ) neobvezno za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov 
( 2 ) Zahteva velja samo za tipalo za hitrost. če se hitrost vozila uporablja za dolo ­ 
čitev parametrov, kot so pospešek, zmnožek hitrosti in pozitivnega pospeška ali 
RPA, mora pri hitrosti nad 3 km/h to čnost signala hitrosti znašati 0,1 %, 
frekvenca vzor čenja pa 1 Hz. Zahtevo za to čnost je mogo če izpolniti z uporabo 
signala, ki ga pošilja tipalo hitrosti vrtenja kolesa. 
( 3 ) Točnost znaša 0,02 % od čitka, če je uporabljena za izra čun masnega pretoka 
zraka in izpušnih plinov iz pretoka goriva v skladu s to čko 10 Dodatka 4.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 237  
Dodatek 3  
Validacija prenosnega sistema za merjenje emisij in nesledljivega masnega 
pretoka izpušnih plinov  
1. UVOD  
V tem dodatku so opisane zahteve za validacijo delovanja nameš čenega 
prenosnega sistema za merjenje emisij v prehodnih pogojih in validacijo 
pravilnosti masnega pretoka izpušnih plinov, pridobljenega iz nesledljivih 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali izra čunanega iz signalov 
krmilne enote motorja.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
% — odstotek  
#/km — število na kilometer  
a 0 — odsek regresijske premice na osi  y 
a 1 — naklon regresijske premice  
g/km — gram na kilometer  
Hz — herc  
km — kilometer  
m — meter  
mg/km — miligram na kilometer  
r 2 — determinacijski koeficient  
x — dejanska vrednost referen čnega signala  
y — dejanska vrednost signala, ki se validira  
3. POSTOPEK VALIDACIJE ZA PRENOSNI SISTEM ZA MERJENJE 
EMISIJ  
3.1. Pogostost validacije prenosnega sistema za merjenje emisij  
Nameščeni prenosni sistem za merjenje emisij je priporo čeno validirati 
enkrat za vsako kombinacijo PEMS–vozilo, in sicer pred preizkusom ali 
po zaklju čenem preskusu.  
3.2. Postopek validacije prenosnega sistema za merjenje emisij  
3.2.1.  Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij  
Prenosni sistem za merjenje emisij je treba namestiti in pripraviti v skladu 
z zahtevami iz Dodatka 1. Namestitev prenosnega sistema za merjenje 
emisij mora v času med validacijo in preskusom RDE ostati nespreme ­
njena.  
▼M3 
3.2.2.  Preskusni pogoji  
Validacijski preskus se opravi na dinamometru z valji in, kolikor je 
mogoče, v homologacijskih pogojih ob upoštevanju zahtev iz Priloge XXI 
k tej uredbi. Pretok izpušnih plinov, ki ga med validacijskim preskusom 
izvleče prenosni sistem za merjenje emisij, je priporo čeno dovesti nazaj v 
vzorčevalnik s konstantno prostornino. Če to ni izvedljivo, se rezultati 
vzorčevalnika s konstantno prostornino popravijo za maso izvle čenih 
izpušnih plinov. Če se masni pretok izpušnih plinov validira z merilnikom 
masnega pretoka izpušnih plinov, je priporo čeno navzkrižno preveriti 
meritve masnega pretoka izpušnih plinov s podatki, pridobljenimi iz tipala 
ali krmilne enote motorja.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 238  
3.2.3. Analiza podatkov  
Skupne emisije za posamezno razdaljo [g/km], izmerjene z laboratorijsko 
opremo, se izra čunajo v skladu s Podprilogo 7 k Prilogi XXI. Emisije, kot 
so izmerjene s prenosnim sistemom za merjenje emisij, se izra čunajo v 
skladu s to čko 9 Dodatka 4, seštejejo za izra čun skupne mase emisij 
onesnaževal [g] in nato delijo s preskusno razdaljo [km], pridobljeno iz 
dinamometra z valji. Skupna masa onesnaževal za posamezno razdaljo 
[g/km], dolo čena s prenosnim sistemom za merjenje emisij in referen čnim 
laboratorijskim sistemom, se oceni glede na zahteve iz to čke 3.3. Pri 
validaciji meritev emisij NOX se uporabi popravek vlažnosti v skladu s 
Podprilogo 7 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
▼B 
3.3. Dovoljena odstopanja za validacijo prenosnega sistema za merjenje 
emisij  
Rezultati validacije prenosnega sistema za merjenje emisij morajo izpol ­
njevati zahteve iz tabele 1. Če rezultati niso skladni z dovoljenimi odsto ­
panji, je treba izvesti popravljalni ukrep, validacijo prenosnega sistema za 
merjenje emisij pa ponoviti.  
▼M1 
Tabela 1  
Dovoljena odstopanja  
Parameter [enota]  Dovoljeno absolutno odstopanje  
Razdalja [km] (  1 ) 250 m laboratorijske referen čne vrednosti  
THC (  2 ) [mg/km]  15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km ali 20 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
PN (  2 ) [#/km]  1•10  11 p/km ali 50 % laboratorijske refe ­
renčne vrednosti (  3 ), kar od tega je ve č 
CO (  2 ) [mg/km]  150 mg/km ali 15 % laboratorijske refe ­
renčne vrednosti, kar od tega je ve č 
CO  2 [g/km]  10 g/km ali 10 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne 
vrednosti, kar od tega je ve č 
( 1 ) Upošteva se samo, če hitrost vozila dolo či krmilna enota motorja; za skladnost z 
dovoljenim odstopanjem je na podlagi rezultata validacijskega preskusa dovo ­ 
ljeno prilagoditi meritve hitrosti vozila krmilne enote motorja. 
( 2 ) Parameter je obvezen samo, če se meritev zahteva v to čki 2.1 te priloge. 
( 3 ) Sistem PMP.  ▼M3
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 239  
4. POSTOPEK VALIDACIJE ZA MASNI PRETOK IZPUŠNIH PLINOV, 
DOLOČEN Z NESLEDLJIVIMI INSTRUMENTI IN TIPALI  
▼M3 
4.1. Pogostost validacije  
Poleg izpolnjevanja zahtev za linearnost iz to čke 3 Dodatka 2 v pogojih 
ustaljenega stanja je treba v prehodnih pogojih za vsako preskusno vozilo 
na podlagi umerjenega merilnika masnega pretoka izpušnih plinov ali 
vzorčevalnika s konstantno prostornino validirati linearnost nesledljivih 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali masni pretok izpušnih 
plinov, izra čunan iz nesledljivih tipal ali signalov krmilne enote motorja.  
4.2. Postopek validacije  
Validacija se izvede na dinamometru z valji in, kolikor je mogo če, v 
homologacijskih pogojih. Kot referenca se uporabi sledljivo umerjeni 
merilnik pretoka. Temperatura okolice je lahko katera koli temperatura 
znotraj obmo čja iz točke 5.2 te priloge. Namestitev merilnika masnega 
pretoka izpušnih plinov in izvedba preskusa izpolnjujeta zahtevo iz 
točke 3.4.3 Dodatka 1 k tej prilogi.  
▼B 
4.3. Zahteve 
Izpolnjevati je treba zahteve za linearnost iz tabele 2. Če rezultati niso 
skladni z dovoljenimi odstopanji, je treba izvesti popravljalni ukrep, vali ­
dacijo pa ponoviti.  
Tabela 2 
Zahteve za linearnost izračunanega in izmerjenega masnega pretoka izpušnih plinov  
Merilni parameter/sistem  a  0 naklon a  1 Standardna napaka 
SEE Determinacijski 
koeficient 
r 2 
masni pretok izpušnih plinov 0,0 ± 3,0 kg/h 1,00 ± 0,075 najv. ≤ 10 % ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 240  
Dodatek 4  
Določanje emisij  
▼M3 
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan postopek dolo čanja trenutne mase in števila 
delcev v emisijah [g/s; #/s], ki se uporabi za naknadno ocenjevanje vožnje 
za preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, in za izra čun 
končnega rezultata emisij, kot je opisano v Dodatku 6.  
▼B 
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
% — odstotek  
< — manjše od  
#/s — število na sekundo  
α — molarno razmerje vodika (H/C)  
β — molarno razmerje ogljika (C/C)  
γ — molarno razmerje žvepla (S/C)  
δ — molarno razmerje dušika (N/C)  
Δt t,i — čas pretvorbe t za analizator [s]  
Δt t,m — čas pretvorbe t za merilnik masnega pretoka izpušnih 
plinov [s]  
ε — molarno razmerje kisika (O/C)  
ρ e — gostota izpušnih plinov  
ρ gas — gostota „plina“ kot sestavine izpušnih plinov  
λ — razmerje presežnega zraka  
λ i — trenutno razmerje presežnega zraka  
A/F  st — stehiometri čno razmerje zrak/gorivo [kg/kg]  
°C — stopinje Celzija  
c CH4 — koncentracija metana  
c CO — suha koncentracija CO [%]  
c CO2 — suha koncentracija CO  2 [%] 
c dry — suha koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih 
odstotkih  
c gas,i — trenutna koncentracija „plina“ kot sestavine izpušnih 
plinov [ppm],  
c HCw — vlažna koncentracija HC [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče skozi NMC 
[ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 241  
c HC(w/oNMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC 
[ppmC  1 ] 
c i,c — časovno popravljena koncentracija sestavine  i [ppm]  
c i,r — koncentracija sestavine  i [ppm] v izpušnih plinih  
c NMHC  — koncentracija nemetanskih ogljikovodikov  
c wet — vlažna koncentracija onesnaževala v ppm ali volum ­
skih odstotkih  
E E — učinkovitost etana  
E M — učinkovitost metana  
g — gram  
g/s — gram na sekundo  
H a — vlažnost polnilnega zraka [g vode na kg suhega 
zraka]  
i — številka meritve  
kg — kilogram  
kg/h — kilogram na uro  
kg/s — kilogram na sekundo  
k w — korekcijski faktor suho-vlažno  
m — meter  
m gas,i — masa „plina“ kot sestavine izpušnih plinov [g/s]  
q maw,i — trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s]  
q m,c — časovno popravljeni masni pretok izpušnih plinov 
[kg/s]  
q mew,i — trenutni masni pretok izpušnih plinov [kg/s]  
q mf,i — trenutni masni pretok goriva [kg/s]  
q m,r — masni pretok nerazred čenih izpušnih plinov [kg/s]  
r — korelacijski koeficient  
r 2 — determinacijski koeficient  
r h — faktor odzivnosti za ogljikovodike  
vrt./min — vrtljaji na minuto  
s — sekunda  
u gas — vrednost  u za „plin“ kot sestavino izpušnih plinov  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 242  
3. ČASOVNO POPRAVLJANJE PARAMETROV  
Za pravilen izra čun emisij za posamezno razdaljo je treba časovno popra ­
viti zapisane sledi koncentracij sestavin, masni pretok izpušnih plinov, 
hitrost vozila in druge podatke o vozilu. Podatke, ki jih je treba časovno 
uskladiti, je zaradi lažjega časovnega popravljanja priporo čeno zabeležiti 
v eni napravi za beleženje podatkov ali s sinhroniziranim časovnim žigom 
v skladu s to čko 5.1 Dodatka 1. Časovno popravljanje in uskladitev 
parametrov je treba izvesti po korakih iz to čk od 3.1 do 3.3.  
3.1. Časovno popravljanje koncentracij sestavin  
Zapisane sledi vseh koncentracij sestavin je treba časovno popraviti z 
obratnim prestavljanjem v skladu s časi pretvorbe za zadevne analizatorje. 
Čas pretvorbe za analizatorje je treba dolo čiti v skladu s to čko 4.4 
Dodatka 2:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
pri čemer je:  
c i,c časovno popravljena koncentracija sestavine i kot funkcija časa t, 
c i,r nerazredčena koncentracija sestavine i kot funkcija časa t, 
Δt t,i čas pretvorbe t za analizator za merjenje sestavine i.  
3.2. Časovno popravljanje masnega pretoka izpušnih plinov  
▼M3 
Masni pretok izpušnih plinov, izmerjen z merilnikom masnega pretoka 
izpušnih plinov, se časovno popravi z obratnim prestavljanjem v skladu s 
časom pretvorbe za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov. Čas pret­
vorbe za merilnik masnega pretoka je treba dolo čiti v skladu s to čko 4.4 
Dodatka 2:  
▼B 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
pri čemer je:  
q m,c časovno popravljen masni pretok izpušnih plinov kot funkcija časa 
t, 
q m,r masni pretok nerazred čenih izpušnih plinov kot funkcija časa t,  
Δt t,m čas pretvorbe t za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
Če je masni pretok izpušnih plinov dolo čen s podatki krmilne enote 
motorja ali tipalom, je treba upoštevati dodatni čas pretvorbe, ki ga je 
treba pridobiti z navzkrižno korelacijo med izra čunanim masnim 
pretokom izpušnih plinov in masnim pretokom izpušnih plinov, izmer ­
jenim v skladu s to čko 4 Dodatka 3.  
3.3. Časovna uskladitev podatkov o vozilu  
Druge podatke, pridobljene iz tipala ali krmilne enote motorja, je treba 
časovno uskladiti z navzkrižno korelacijo z ustreznimi podatki o emisijah 
(npr. koncentracijami sestavin).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 243  
3.3.1.  Hitrost vozila iz razli čnih virov  
Za časovno uskladitev hitrosti vozila z masnim pretokom izpušnih plinov 
je najprej treba dolo čiti eno veljavno sled hitrosti. Če se hitrost vozila 
pridobiva iz ve č virov (npr. iz sistema GPS, tipala ali krmilne enote 
motorja), je treba vrednosti hitrosti časovno uskladiti z navzkrižno kore ­
lacijo.  
3.3.2.  Hitrost vozila z masnim pretokom izpušnih plinov  
Hitrost vozila je treba časovno uskladiti z masnim pretokom izpušnih 
plinov z uporabo navzkrižne korelacije med masnim pretokom izpušnih 
plinov ter produktom hitrosti vozila in pozitivnega pospeška.  
3.3.3.  Drugi signali  
Časovne uskladitve signalov, katerih vrednosti se spreminjajo po časi in v 
majhnem obmo čju vrednosti, npr. temperatura okolice, ni treba izvesti.  
▼M3 
4. Hladni zagon  
Hladni zagon za namene preskusa dejanskih emisij, ki nastajajo med 
vožnjo, je obdobje od za četka preskusa do trenutka, do katerega je vozilo 
delovalo pet minut. Če je temperatura hladilne teko čine znana, se obdobje 
hladnega zagona kon ča, ko hladilna teko čina prvič doseže najmanj 70 °C, 
vendar najpozneje pet minut po za četku preskusa.  
▼M1 
5. MERITVE EMISIJ MED USTAVITVIJO MOTORJA Z NOTRANJIM 
ZGOREVANJEM  
Zapišejo se vse trenutne emisije ali meritve pretoka izpušnih plinov, prid ­
obljene pri deaktiviranem motorju z notranjim zgorevanjem. V lo čenem 
koraku se nato zapisane vrednosti z naknadno obdelavo podatkov nastavijo 
na nič. Šteje se, da je motor z notranjim zgorevanjem deaktiviran, če sta 
izpolnjena dva od naslednjih pogojev: zapisana vrtilna frekvenca motorja 
je < 50 vrt/min; masni pretok izpušnih plinov se meri pri < 3 kg/h; izmer ­
jeni masni pretok izpušnih plinov pade na < 15 % zna čilnega masnega 
pretoka izpušnih plinov v ustaljenem stanju v prostem teku.  
▼B 
6. PREVERJANJE DOSLEDNOSTI ZA NADMORSKO VIŠINO VOZILA  
Če obstaja dobro utemeljen dvom, da je bila vožnja opravljena nad dovo ­
ljeno nadmorsko višino iz to čke 5.2 te priloge in če je bila nadmorska 
višina izmerjena samo s sistemom GPS, je treba preveriti in po potrebi 
popraviti doslednost podatkov o višini, ki jih posreduje sistem GPS. 
Doslednost podatkov je treba preveriti s primerjavo podatkov zemljepisne 
širine, zemljepisne dolžine in nadmorske višine, pridobljenih iz sistema 
GPS, in nadmorske višine, prikazane na digitalnem modelu terena ali 
topografski karti z ustreznim merilom. Meritve, ki od nadmorske višine, 
prikazane na topografski karti, odstopajo za ve č kot 40 m, je treba ro čno 
popraviti in ozna čiti. 
7. PREVERJANJE DOSLEDNOSTI ZA HITROST VOZILA, KI JO 
POSREDUJE SISTEM GPS  
Preveri je treba doslednost za hitrost vozila, ki jo dolo či sistem GPS, in 
sicer tako, da se izra čuna celotna prevožena razdalja, ki jo je treba primer ­
jati z referen čnimi meritvami, pridobljenimi iz tipala, validirane krmilne 
enote motorja ali iz digitalnega cestnega omrežja oziroma s topografske 
karte. Pred preverjanjem doslednosti je treba obvezno popraviti o čitne 
napake v podatkih sistema GPS, npr. z uporabo tipala za seštevno navi ­
gacijo. Prvotno in nepopravljeno podatkovno datoteko je treba ohraniti,  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 244  
popravljene podatke pa ozna čiti. Popravljeni podatki ne smejo presegati 
neprekinjenega časovnega obdobja 120 s ali skupaj 300 s. Celotna prevo ­ 
žena razdalja, izra čunana iz popravljenih podatkov sistema GPS, lahko od 
referenčne vrednosti odstopa za najve č 4 %. Če podatki sistema GPS ne 
izpolnjujejo teh zahtev in ni na voljo noben drug zanesljiv vir hitrosti, je 
treba rezultate preskusa razveljaviti.  
8. POPRAVKI EMISIJ  
8.1. Popravek za suho-vlažno  
Če se emisije merijo na suhi osnovi, je treba izmerjene koncentracije 
pretvoriti na vlažno osnovo:  
pri čemer je:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet vlažna koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih,  
c dry suha koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih,  
k w korekcijski faktor za suho-vlažno.  
Za izračun k w je treba uporabiti naslednjo ena čbo: 
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
pri čemer je:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
pri čemer je:  
H a vlažnost polnilnega zraka [g vode na kg suhega zraka],  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%], 
c CO suha koncentracija CO [%],  
α molarno razmerje vodika.  
8.2. Popravek NOx za vlažnost in temperaturo okolice  
Emisij NO  x se ne popravlja za temperaturo in vlažnost okolice.  
▼M3 
8.3. Popravki negativnih rezultatov za emisije  
Negativni vmesni rezultati se ne popravijo. Negativni kon čni rezultati se 
nastavijo na ni č. 
8.4. Popravki za razširjene pogoje  
Vrednosti emisij po sekundah, izra čunane v skladu s tem dodatkom, se 
lahko delijo z vrednostjo 1,6 samo v primerih iz to čk 9.5 in 9.6.  
Korekcijski faktor 1,6 se uporabi samo enkrat. Korekcijski faktor 1,6 se 
uporablja za emisije onesnaževal, vendar ne za CO  2 . 
▼B 
9. DOLO ČANJE TRENUTNIH PLINASTIH SESTAVIN IZPUŠNIH 
PLINOV  
9.1. Uvod  
Sestavine v nerazred čenih izpuhih je treba izmeriti z analizatorji za 
merjenje in vzor čenje, ki so opisani v Dodatku 2. Nerazred čene koncen ­
tracije ustreznih sestavin je treba izmeriti v skladu z Dodatkom 1. Podatke 
je treba časovno popraviti in uskladiti v skladu s to čko 3.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 245  
9.2. Izračun koncentracij NMHC in CH  4 
Pri merjenju metana z uporabo NMC-FID je izra čun NMHC odvisen od 
kalibracijskega plina/metode, ki se uporablja za prilagoditev umerjanja 
ničlišča/razpona. Če se FID uporablja za merjenje THC brez NMC, ga 
je po obi čajnem postopku treba umeriti s propanom/zrakom ali propa ­
nom/N  2 . Za zaporedno umerjanje FID z NMC sta dovoljeni naslednji 
metodi:  
(a) kalibracijski plin, ki vsebuje propan/zrak, te če mimo NMC;  
(b) kalibracijski plin, ki vsebuje metan/zrak, te če skozi NMC.  
FID za metan je zelo priporo čljivo umeriti z metanom/zrakom skozi 
NMC.  
Pri metodi (a) je treba koncentraciji CH  4 in NMHC izra čunati na 
naslednji na čin: 
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Pri metodi (b) je treba koncentraciji CH  4 in NMHC izra čunati na 
naslednji na čin: 
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
pri čemer je:  
c HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC 
[ppmC  1 ], 
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče skozi NMC 
[ppmC  1 ], 
r h faktor odzivnosti za ogljikovodike iz to čke 4.3.3(b) 
Dodatka 2,  
E M učinkovitost metana iz to čke 4.3.4(a) Dodatka 2,  
E E učinkovitost etana iz to čke 4.3.4(b) Dodatka 2.  
Če je FID za metan umerjen skozi izlo čevalnik (metoda b), je u činkovi­
tost pretvorbe metana iz to čke 4.3.4(a) Dodatka 2 ni čna. Gostota, upora ­
bljena za izra čune mase NMHC, mora biti enaka gostoti skupnih oglji ­
kovodikov pri 273,15 K in 101,325 kPa ter je odvisna od goriva.  
10. DOLO ČANJE STOPNJE MASNEGA PRETOKA IZPUŠNIH PLINOV  
10.1.  Uvod  
Za izračun trenutnih masnih emisij v skladu s to čkama 11 in 12 je treba 
določiti masni pretok izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov je  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 246  
treba dolo čiti z eno od metod neposrednega merjenja iz to čke 7.2 
Dodatka 2. Dovoljeno je tudi, da se masni pretok izpušnih plinov izra ­ 
čuna v skladu s to čkami 10.2 do 10.4.  
10.2.  Metoda izra čuna z uporabo masnega pretoka zraka in masnega 
pretoka goriva  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov je mogo če izračunati iz masnega 
pretoka zraka in masnega pretoka goriva na naslednji na čin: 
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
pri čemer je:  
q mew,i trenutni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
q maw,i trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s],  
q mf,i trenutni masni pretok goriva [kg/s].  
Če sta masni pretok zraka in masni pretok goriva ali masni pretok 
izpušnih plinov dolo čena iz zapisa krmilne enote motorja, mora izra ču­
nani trenutni masni pretok izpušnih plinov izpolnjevati zahteve za linear ­
nost, navedene za masni pretok izpušnih plinov v to čki 3 Dodatka 2, in 
zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.  
10.3.  Metoda izra čuna z uporabo masnega pretoka zraka in razmerja zrak/ 
gorivo  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov je mogo če izračunati iz masnega 
pretoka zraka in razmerja zrak/gorivo na naslednji na čin: 
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
pri čemer je:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
pri čemer je:  
q maw,i trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s],  
A/F  st stehiometri čno razmerje zrak/gorivo [kg/kg],  
λ i trenutno razmerje presežnega zraka,  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%], 
c CO suha koncentracija CO [ppm],  
c HCw vlažna koncentracija HC [ppm],  
α molarno razmerje vodika (H/C),  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 247  
β molarno razmerje ogljika (C/C),  
γ molarno razmerje žvepla (S/C),  
δ molarno razmerje dušika (N/C),  
ε molarno razmerje kisika (O/C).  
Koeficienti se nanašajo na gorivo C  β H α O ε N δ S γ z β = 1 za goriva na 
osnovi ogljika. Koncentracija emisij HC je zna čilno nizka in je ni treba 
upoštevati pri izra čunu λ i . 
Če sta masni pretok zraka in razmerje zrak/gorivo dolo čena iz zapisa 
krmilne enote motorja, mora izra čunani trenutni masni pretok izpušnih 
plinov izpolnjevati zahteve za linearnost, navedene za masni pretok 
izpušnih plinov v to čki 3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 
4.3 Dodatka 3.  
10.4.  Metoda izra čuna z uporabo masnega pretoka goriva in razmerja 
zrak/gorivo  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov se lahko izra čuna iz pretoka goriva 
in razmerja zrak/gorivo (izra čunano z A/F  st in λ i v skladu s to čko 10.3) na 
naslednji na čin: 
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Izračunani trenutni masni pretok izpušnih plinov mora izpolnjevati 
zahteve za linearnost, navedene za masni pretok izpušnih plinov v to čki 
3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.  
11. IZRA ČUN TRENUTNIH MASNIH EMISIJ PLINASTIH SESTAVIN  
Trenutne masne emisije [g/s] je treba dolo čiti tako, da se trenutna koncen ­
tracija zadevnega onesnaževala [ppm] pomnoži s trenutnim masnim 
pretokom izpušnih plinov [kg/s], pri čemer sta obe vrednosti popravljeni 
in usklajeni za čas pretvorbe, in z ustrezno vrednostjo  u iz tabele 1. Če se 
merjenje izvaja na suhi osnovi, je treba pred izvedbo kakršnih koli nadalj ­
njih izračunov za trenutne koncentracije sestavin uporabiti korekcijo iz 
suhega v mokro stanje v skladu s to čko 8.1. Po potrebi je treba negativne 
trenutne vrednosti emisij vnesti v vsa naslednja ocenjevanja podatkov. 
Vrednosti parametrov je treba vnesti v izra čun trenutnih emisij [g/s] v 
takšni obliki, kot jih je posredoval analizator, merilnik pretoka, tipalo ali 
krmilna enota motorja. Uporabi je treba naslednjo ena čbo: 
pri čemer je:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i masa sestavine izpušnih plinov „plin“ [g/s],  
u gas razmerje gostote „plina“ kot sestavine izpušnih plinov in skupne 
gostote izpušnih plinov iz tabele 1,  
c gas,i izmerjena koncentracija „plina“ kot sestavine izpušnih plinov v 
izpušnih plinih [ppm],  
q mew,i izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
gas zadevna sestavina,  
i številka meritve.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 248  
Tabela 1  
Vrednosti  u za nerazred čene izpušne pline, ki prikazujejo razmerje med gostotami sestavine izpušnih 
plinov ali onesnaževala  i [kg/m  3 ] in gostoto izpušnih plinov [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Gorivo  ρ e [kg/m  3 ] Sestavina ali onesnaževalo i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Dizelsko gorivo 
(B7) 1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
SZP (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
UNP (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bencin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) odvisno od goriva 
( 2 ) pri  λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) vrednosti  u so točne do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC na osnovi CH  2.93 (za THC se uporablja koeficient  u gas CH  4 ) 
( 5 ) vrednosti  u točne do 0,2 % za masno sestavo: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 % 
( 6 ) u  gas je parameter brez enote; vrednosti  u gas vključujejo pretvorbe enot, da se zagotovi, da so trenutne emisije pridobljene v 
navedeni fizi čni enoti, tj. g/s  
▼M1 
12. IZRA ČUN TRENUTNEGA ŠTEVILA DELCEV V EMISIJAH  
Trenutno število delcev v emisijah [delci/s] se dolo či tako, da se trenutna 
koncentracija zadevnega onesnaževala [delci/cm  3 ] pomnoži s trenutnim 
masnim pretokom izpušnih plinov [kg/s], pri čemer sta obe vrednosti 
popravljeni in usklajeni za transformacijski čas. Po potrebi se negativne 
trenutne vrednosti emisij vnesejo v vsa naslednja ocenjevanja podatkov. 
V izračun trenutnih emisij se vnesejo vse pomembne števke vmesnih 
rezultatov. Uporabi se naslednja ena čba: 
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
pri čemer je:  
PN,i tok števila delcev [delci/s],  
c PN,i izmerjena koncentracija števila delcev [#/m  3 ], normalizirana pri 
temperaturi 0 °C,  
q mew,i izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
ρ e gostota izpušnih plinov [kg/m  3 ] pri 0 °C (tabela 1)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 249  
13. PORO ČANJE IN IZMENJAVA PODATKOV  
Podatke je treba izmenjevati med merilnimi sistemi in programsko 
opremo za ocenjevanje podatkov v standardizirani datoteki za poro čanje, 
kot je navedeno v to čki 2 Dodatka 8. Morebitna predhodna obdelava 
podatkov (npr. časovno popravljanje v skladu s to čko 3 ali popravljanje 
signala hitrosti vozila sistema GPS v skladu s to čko 7) mora biti izvedeno 
z nadzorno programsko opremo merilnih sistemov in mora biti zaklju ­ 
čeno, preden se ustvari datoteka za poro čanje podatkov. Če so podatki 
popravljeni ali obdelani pred vnosom datoteke za poro čanje podatkov, je 
za zagotavljanje kakovosti in nadzor treba obdržati prvotne neobdelane 
podatke. Zaokroževanje vmesnih vrednosti ni dovoljeno.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 250  
Dodatek 5  
Preverjanje splošne dinamike vožnje z metodo okna drse čega povpre čenja 
1. Uvod  
Metoda okna drse čega povpre čenja se uporablja za preverjanje splošne 
dinamike vožnje. Preskus je razdeljen na poddele (okna), z naknadno 
analizo pa se poskuša dolo čiti, ali je vožnja veljavna za namene preskusa 
dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo. „Normalnost“ oken se zagotovi 
tako, da se njihove emisije CO  2 za določeno razdaljo primerjajo z refe ­
renčno krivuljo, pridobljeno na podlagi emisij CO  2 vozila, izmerjenih po 
postopku WLTP.  
2. Simboli, parametri in enote  
Indeks (i) se nanaša na časovni korak  
Indeks (j) se nanaša na okno  
Indeks (k) se nanaša na kategorijo (t = celotna vožnja, u = mestna vožnja, 
r = izvenmestna vožnja, m = avtocestna vožnja) ali na zna čilno krivuljo 
(cc) CO  2 
Δ – razlika  
≥ – ve čje ali enako  
# – številka  
% – odstotek  
≤ – manjše ali enako  
a 1 ,b 1 – koeficienti zna čilne krivulje CO  2 
a 2 ,b 2 – koeficienti zna čilne krivulje CO  2 
M CO  2 – masa CO  2 [g] 
M CO  2;j – masa CO  2 v oknu j [g]  
t i – skupni čas v koraku i [s]  
t t – trajanje preskusa [s]  
v i – dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h]  
v j – povpre čna hitrost vozila v oknu j [km/h]  
tol 1H – zgornja meja dovoljenega odstopanja za zna čilno krivuljo 
CO  2 vozila [%]  
tol 1L – spodnja meja dovoljenega odstopanja za zna čilno krivuljo 
CO  2 vozila [%]  
3. Okna drse čega povpre čenja 
3.1. Opredelitev oken povpre čenja 
Trenutne emisije, izra čunane v skladu z Dodatkom 4, se integrirajo z 
metodo okna drse čega povpre čenja na podlagi referen čne mase CO  2 . ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 251  
Načelo izračuna je naslednje: masne emisije CO  2 za določeno razdaljo iz 
preskusa dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se ne izra čunajo za 
celoten nabor podatkov, ampak za podmnožice celotnega nabora poda ­
tkov. Dolžina teh podmnožic se dolo či tako, da se vedno ujema z istim 
delom mase CO  2 , ki ga vozilo odda v ciklu WLTP. Izra čuni za okna 
drsečega povpre čenja se izvedejo s časovnim korakom Δt, ki ustreza 
frekvenci vzor čenja podatkov. Podmnožice, ki se uporabljajo za izra čun 
emisij CO  2 vozila med vožnjo po cesti in povpre čne hitrosti vozila, se v 
naslednjih oddelkih imenujejo „okna povpre čenja“.  
Izračun, opisan v tej to čki, se izvede od prve podatkovne to čke (naprej).  
Naslednji podatki se pri izra čunu mase CO  2 , razdalje in povpre čne hitrosti 
vozila v oknih povpre čenja ne upoštevajo:  
— redno preverjanje instrumentov in/ali preverjanja po premiku ni člišča; 
— hitrost vozila po tleh, ki je nižja od 1 km/h.  
Izračun se začne, ko je hitrost vozila po tleh enaka 1 km/h ali višja, ter 
vključuje obdobja vožnje, v katerih ni emisij CO  2 in v katerih je hitrost 
vozila po tleh enaka 1 km/h ali višja.  
Masne emisije  M CO  2;j se določijo z integriranjem trenutnih emisij v g/s, 
kot je dolo čeno v Dodatku 4 k tej prilogi.  
Slika 1:  
Hitrost vozila glede na čas – povpre čene emisije vozila glede na čas, 
začetek pri prvem oknu povpre čenja
 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 252  
Slika 2:  
Opredelitev oken povpre čenja na osnovi mase CO  2
 
Trajanje ( t 2,j – t 1,j ) j-tega okna povpre čenja se dolo či na naslednji na čin: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
pri čemer je:  
M CO  2 ðt i;j Þ (t i,j )masa CO  2 , izmerjena med za četkom preskusa in časom  t i,j , 
[g]; 
M CO  2;ref polovica mase CO  2 , ki jo vozilo odda v preskusu WLTP, izve ­
denem v skladu s Podprilogo 6 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
Med homologacijo se referen čna vrednost CO  2 pridobi iz postopka 
WLTP, opravljenega med homologacijskim preskušanjem posameznega 
vozila.  
Za namene preskusov ISC se referen čna masa CO  2 pridobi v skladu s 
točko 12 seznama za preglednost 1 v Dodatku 5 k Prilogi II z interpo ­
lacijo med voziloma H in L ( če je ustrezno), kot je opredeljeno v Podpri ­
logi 7 k Prilogi XXI, pri čemer se uporabijo preskusna masa in koeficienti 
cestne obremenitve (f0, f1 in f2), pridobljeni iz izjave o skladnosti za 
posamezno vozilo, kot je opredeljeno v Prilogi IX. Vrednost za vozila 
OVC-HEV se pridobi iz preskusa WLTP, opravljenega v na činu ohra­
njanja naboja.  
t 2,j se izbere tako, da velja:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
pri čemer je  Δt obdobje vzor čenja podatkov.  
Mase CO  2 M CO  2;j v oknih se izra čunajo z integriranjem trenutnih emisij, 
izračunanih v skladu z Dodatkom 4 k tej prilogi.  
3.2. Izračun parametrov za okna  
Za vsako okno, dolo čeno v skladu s to čko 3.1, se izra čunajo naslednje 
vrednosti:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 253  
— emisije CO  2 za določeno razdaljo  M CO  2;d;j ; 
— povpre čna hitrost vozilav  v j . 
4. Ovrednotenje oken  
4.1. Uvod  
Referenčni dinami čni pogoji preskusnega vozila se opredelijo na podlagi 
emisij CO  2 vozila glede na povpre čno hitrost, izmerjeno v preskusu tipa 1 
v okviru homologacije, in se imenujejo „zna čilna krivulja CO  2 vozila“. 
Emisije CO  2 za določeno razdaljo se pridobijo tako, da se vozilo preskusi 
za cikel WLTP v skladu s Prilogo XXI k tej uredbi.  
4.2. Referen čne točke značilne krivulje CO  2 
Emisije CO  2 za določeno razdaljo, ki se upoštevajo v tem odstavku za 
opredelitev referen čne krivulje, se pridobijo v skladu s to čko 12 seznama 
za preglednost 1 v Dodatku 5 k Prilogi II z interpolacijo med voziloma H 
in L (če je ustrezno), kot je opredeljeno v Podprilogi 7 k Prilogi XXI, pri 
čemer se uporabijo preskusna masa in koeficienti cestne obremenitve (f0, 
f1 in f2), pridobljeni iz izjave o skladnosti za posamezno vozilo, kot je 
opredeljeno v Prilogi IX. Vrednost za vozila OVC-HEV je tista, ki se 
pridobi iz preskusa WLTP, opravljenega v na činu ohranjanja naboja.  
Med homologacijo se vrednosti pridobijo iz postopka WLTP, opravlje ­
nega med homologacijskim preskušanjem posameznega vozila.  
Referenčne točke P 1 , P 2 in P 3 , zahtevane za opredelitev zna čilne krivulje 
CO  2 vozila, se dolo čijo na naslednji na čin: 
4.2.1.  Točka P 1 
v P1 = 18,882  km/h  (povprečna hitrost faze Nizka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 1 = emisije CO  2 vozila v fazi Nizka hitrost cikla WLTP [g/km]  
4.2.2.  Točka P 2 
v P2 = 56.664  km/h  (povprečna hitrost faze Visoka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 2 = emisije CO  2 vozila v fazi Visoka hitrost cikla WLTP [g/km]  
4.2.3.  Točka P 3 
v P3 = 91.997  km/h  (povprečna hitrost faze Zelo visoka hitrost cikla 
WLTP)  
M CO  2;d;P 3 = emisije CO  2 vozila v fazi Zelo visoka hitrost cikla WLTP 
[g/km]  
4.3. Opredelitev zna čilne krivulje CO  2 
Emisije CO  2 značilne krivulje se z uporabo referen čnih točk iz točke 4.2 
izračunajo kot funkcija povpre čne hitrosti, pri čemer se uporabita dva 
linearna dela ( P 1 , P 2 )in ( P 2 , P 3 ). Del ( P 2 , P 3 ) je omejen na 145 km/h 
na osi hitrosti vozila. Zna čilna krivulja je opredeljena z ena čbami na 
naslednji na čin: ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 254  
Za del ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with: a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and: b 1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Za del ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with: a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P3 Ä v P2 Þ 
and: b 2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
Slika 3:  
Značilna krivulja CO  2 vozila in dovoljena odstopanja za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem in 
NOVC-HEV
  
Slika 4:  
Značilna krivulja CO  2 vozila in dovoljena odstopanja za vozila OVC-HEV
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 255  
4.4. Mestna, izvenmestna in avtocestna okna  
4.4.1.  Mestna okna  
Za mestna okna so zna čilne povpre čne hitrosti vozila  v j , nižje od 
45 km/h.  
4.4.2.  Izvenmestna okna  
Za izvenmestna okna so zna čilne povpre čne hitrosti vozila  v j , enake ali 
višje od 45 km/h in nižje od 80 km/h.  
Pri vozilih kategorije N2, ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena 
z napravo, ki hitrost vozila omejuje na 90 km/h, so za izvenmestna okna 
značilne povpre čne hitrosti vozila  v j , nižje od 70 km/h.  
4.4.3.  Avtocestna okna  
Za avtocestna okna so zna čilne povpre čne hitrosti vozila  v j , enake ali 
višje od 80 km/h in nižje od 145 km/h.  
Pri vozilih kategorije N2, ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena 
z napravo, ki hitrost vozila omejuje na 90 km/h, so za avtocestna okna 
značilne povpre čne hitrosti vozila  v j , enake ali višje od 70 km/h in nižje 
od 90 km/h.  
Slika 5:  
Značilna krivulja CO  2 vozila: opredelitve za mestno, izvenmestno in 
avtocestno vožnjo (prikazane za vozila z motorjem z notranjim 
zgorevanjem in NOVC-HEV, razen za vozila kategorije N2, ki so v 
skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z napravo, ki hitrost vozila 
omejuje na 90 km/h)
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 256  
Slika 6:  
Značilna krivulja CO  2 vozila: opredelitve za mestno, izvenmestno in 
avtocestno vožnjo (prikazane za vozila OVC-HEV, razen za vozila 
kategorije N2, ki so v skladu z Direktivo 92/6/EGS opremljena z 
napravo, ki hitrost vozila omejuje na 90 km/h)
  
4.5. Preverjanje veljavnosti vožnje  
4.5.1.  Dovoljena odstopanja od zna čilne krivulje CO  2 vozila  
Zgornja meja dovoljenega odstopanja od zna čilne krivulje CO  2 vozila je  
tol 1H = 45 % za mestno vožnjo ter  tol  1H = 40 % za izvenmestno in 
avtocestno vožnjo.  
Spodnja meja dovoljenega odstopanja od zna čilne krivulje CO  2 vozila je  
tol 1L = 25 % za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem in NOVC- 
HEV ter  tol  1L = 100 % za vozila OVC-HEV.  
4.5.2.  Preverjanje veljavnosti preskusa  
Preskus je veljaven, če zajema najmanj 50 % mestnih, izvenmestnih in 
avtocestnih oken, ki so znotraj dovoljenih odstopanj, opredeljenih za 
značilno krivuljo CO  2 . 
Če pri vozilih NOVC-HEV in OVC-HEV zahteva za najmanj 50 % oken 
med tol1H in tol1L ni izpolnjena, se lahko zgornje pozitivno dovoljeno 
odstopanje tol1H pove čuje v korakih po 1 %, dokler se ne doseže cilj 
50 %. Pri uporabi tega mehanizma vrednost tol1H nikoli ne preseže 50 %.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 257  
Dodatek 6  
IZRAČUN KON ČNIH REZULTATOV EMISIJ RDE  
1. Simboli, parametri in enote  
Indeks (k) se nanaša na kategorijo (t = celotna vožnja, u = mestna vožnja, 
1–2 = prvi dve fazi cikla WLTP)  
IC k je delež razdalje, ki ga je vozilo OVC-HEV prevozilo z 
uporabo motorja z notranjim izgorevanjem, glede na 
celotno vožnjo za preskus RDE  
d ICE,k je prevožena razdalja [km] vozila OVC-HEV z vklo ­
pljenim motorjem z notranjim zgorevanjem na vožnji za 
preskus RDE  
d EV,k je prevožena razdalja [km] vozila OVC-HEV z izklo ­
pljenim motorjem z notranjim zgorevanjem na vožnji za 
preskus RDE  
M RDE,k  je končna masa plinastih onesnaževal za dolo čeno razdaljo 
[mg/km] ali število delcev [#/km] iz preskusa RDE  
m RDE,k  je masa emisij plinastega onesnaževala za dolo čeno 
razdaljo [mg/km] ali število delcev v emisijah [#/km], ki 
nastanejo med celotno vožnjo za preskus RDE in pred 
morebitnim popravkom v skladu s tem dodatkom  
M CO  2 RDE ;k je masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], ki nastane med 
vožnjo za preskus RDE  
M CO  2 WLTC ;k je masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], ki nastane v 
ciklu WLTC  
M CO  2 WLTC  C S;k je masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], ki nastane v 
ciklu WLTC, za vozilo OVC-HEV, preskušeno v na činu 
ohranjanja naboja  
r k razmerje med emisijami CO  2 , izmerjenimi v preskusu 
RDE, in emisijami CO  2 , izmerjenimi v preskusu WLTP  
RF k je faktor vrednotenja rezultatov, izra čunan za vožnjo za 
preskus RDE  
RF L1 je prvi parameter funkcije, uporabljene za izra čun faktorja 
vrednotenja rezultatov  
RF L2 je drugi parameter funkcije, uporabljene za izra čun 
faktorja vrednotenja rezultatov  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 258  
2. Izra čun končnih rezultatov emisij RDE  
2.1. Uvod  
Veljavnost vožnje se preveri v skladu s to čko 9.2 Priloge IIIA. Za 
veljavne vožnje se kon čni rezultati preskusov RDE za vozila z motorjem 
z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV izra čunajo na 
naslednji na čin. 
Za celotno vožnjo za preskus RDE in za mestni del vožnje za preskus 
RDE (k = t = celotna vožnja, k = u = mestna vožnja):  
M RDE,k  = m RDE,k  .RF  k 
Vrednosti parametrov  RF  L1 in RF  L2 funkcije, uporabljene za izra čun 
faktorja vrednotenja rezultatov, sta:  
— na zahtevo proizvajalca in samo za homologacije, podeljene pred 
1. januarjem 2020:  
RF L1 = 1,20 in  RF  L2 = 1,25;  
v vseh drugih primerih:  
RF L1 = 1,30 in  RF  L2 = 1,50.  
Faktorji vrednotenja rezultatov RDE  RF  k (k = t = celotna vožnja, 
k = u = mestna vožnja) se pridobijo z uporabo funkcij iz to čke 2.2 
za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem in NOVC-HEV ter 
funkcij iz to čke 2.3 za vozila OVC-HEV. Komisija pregleduje te 
faktorje vrednotenja, ki se spremenijo zaradi tehni čnega napredka. 
Grafični prikaz metode je podan na sliki, Dodatek 6.1 v nadaljevanju, 
matematične enačbe pa so navedene v tabeli, Dodatek 6.1:  
Slika, Dodatek 6.1  
Funkcija za izra čun faktorja vrednotenja rezultatov
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 259  
Tabela, Dodatek 6.1  
Izračun faktorjev vrednotenja rezultatov  
Če je: je faktor vrednotenja rezultatov  RF  k : pri čemer je:  
r k ≤ RF  L1 RF k = 1 
RF L1 < r k ≤ RF  L2 RF k = a 1 r k + b 1 a 1 ¼ RF L2 Ä 1 
½RF L2 ðRF L1 Ä RF  L2 Þâ 
b 1 = 1 –  a 1 RF L1 
r k > RF  L2 RF k ¼ 1 
r k 
2.2. Faktor vrednotenja rezultatov RDE za vozila z motorjem z notranjim 
zgorevanjem in NOVC-HEV  
Vrednost faktorja vrednotenja rezultatov RDE je odvisna od razmerja  r k 
med emisijami CO  2 za določeno razdaljo, izmerjenimi v preskusu RDE, 
in emisijami CO  2 za določeno razdaljo, ki jih vozilo odda v preskusu 
WLTP, opravljenem v skladu s Podprilogo 6 k Prilogi XXI k tej uredbi, 
ter se pridobijo v skladu s to čko 12 seznama za preglednost 1 v Dodatku 5 
k Prilogi II z interpolacijo med voziloma H in L ( če je ustrezno), kot je 
opredeljeno v Podprilogi 7 k Prilogi XXI, pri čemer se uporabijo 
preskusna masa in koeficienti cestne obremenitve (f0, f1 in f2), prid ­
obljeni iz izjave o skladnosti za posamezno vozilo, kot je opredeljeno v 
Prilogi IX. Za emisije, ki nastajajo med mestno vožnjo, so pomembne 
naslednje faze voznega cikla WLTP:  
(a) za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem prvi dve fazi WLTP, 
tj. fazi Nizka hitrost in Srednja hitrost;  
(b) za vozila NOVC-HEV celotni vozni cikel WLTP.  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k 
2.3. Faktor vrednotenja rezultatov RDE za vozila OVC-HEV  
Vrednost faktorja vrednotenja rezultatov RDE je odvisna od razmerja  r k 
med emisijami CO  2 za določeno razdaljo, izmerjenimi v preskusu RDE, 
in emisijami CO  2 za določeno razdaljo, ki jih vozilo odda v preskusu 
WLTP, opravljenem v na činu ohranjanja naboja v skladu s Podprilogo 6 
k Prilogi XXI k tej uredbi, ter se pridobijo v skladu s to čko 12 seznama 
za preglednost 1 v Dodatku 5 k Prilogi II z interpolacijo med voziloma H 
in L (če je ustrezno), kot je opredeljeno v Podprilogi 7 k Prilogi XXI, pri 
čemer se uporabijo preskusna masa in koeficienti cestne obremenitve (f0, 
f1 in f2), pridobljeni iz izjave o skladnosti za posamezno vozilo, kot je 
opredeljeno v Prilogi IX. Razmerje  r k se popravi z razmerjem, ki izraža 
ustrezno uporabo motorja z notranjim zgorevanjem med vožnjo RDE in v 
preskusu WLTP, ki se izvedeta v na činu ohranjanja naboja. Komisija 
pregleduje spodnjo ena čbo, ki se spremeni zaradi tehni čnega napredka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 260  
Za mestno ali celotno vožnjo:  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k Ä CS;t · 0,85 
IC k 
pri čemer je  IC  k razmerje med razdaljo, ki se med cestno ali celotno 
vožnjo prevozi z vklopljenim motorjem z notranjim zgorevanjem, in 
celotno prevoženo razdaljo mestne ali celotne vožnje:  
IC k ¼ d ICE;k 
d ICE;k þ d EV;k 
Z določitvijo delovanja motorja z notranjim zgorevanjem v skladu z 
odstavkom 5 Dodatka 4.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 261  
Dodatek 7  
Izbira vozil za preskušanje PEMS pri prvotni homologaciji  
▼M3 
1. UVOD  
Preskusov PEMS zaradi njihovih posebnih zna čilnosti ni treba izvesti za 
vsak tip vozila glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrže ­
vanju vozila, kot je opredeljen v členu 2(1) in ki se v nadaljnjem 
besedilu imenuje „tip vozila glede na emisije“. Proizvajalec vozil 
lahko združi ve č tipov vozila glede na emisije in ve č vozil z razli čnimi 
navedenimi najvišjimi ravnmi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, 
v skladu z delom I Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES ter tako ustvari 
skupino preskusov PEMS v skladu z zahtevami iz to čke 3, ki se vali ­
dirajo v skladu z zahtevami iz to čke 4.  
▼B 
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
N — število tipov vozila glede na emisije  
NT — najmanjše število tipov vozila glede na emisije  
PMR  H — največje razmerje mo či in mase med vsemi vozili v 
družini preskusov PEMS  
PMR  L — najmanjše razmerje mo či in mase med vsemi vozili v 
družini preskusov PEMS  
V_eng_max — najve čja prostornina motorja med vsemi vozili v 
družini preskusov PEMS  
▼M1 
3. SESTAVLJANJE DRUŽINE PRESKUSOV PEMS  
Družina preskusov PEMS vklju čuje dokon čana vozila s podobnimi 
značilnostmi emisij. Tipi vozila glede na emisije se lahko vklju čijo v 
družino preskusov PEMS samo, če so dokon čana vozila v družini 
preskusov PEMS enaka v zvezi z zna čilnostmi iz to čk 3.1 in 3.2.  
3.1. Upravna merila  
3.1.1. Homologacijski organ, ki izda homologacijo emisij v skladu z Uredbo 
(ES) št. 715/2007 (v nadaljevanju: organ)  
3.1.2. Proizvajalec, ki je pridobil homologacijo emisij v skladu z Uredbo (ES) 
št. 715/2007.  
▼B 
3.2. Tehni čna merila  
3.2.1. Tip pogona (npr. ICE, HEV, PHEV)  
3.2.2. Tipi goriv (npr. bencin, dizelsko gorivo, UNP, ZP …). Vozila z dvogo ­
rivnim motorjem ali vozila s prilagodljivim tipom goriva so lahko zdru ­ 
žena z drugimi vozili, s katerimi imajo skupno eno gorivo.  
3.2.3. Proces izgorevanja (npr. dvotaktni, štiritaktni)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 262  
3.2.4. Število valjev  
3.2.5. Konfiguracija valjev v bloku (npr. vrstni motor, V-motor, radialni motor, 
motor z nasprotno leže čimi valji)  
3.2.6. Prostornina motorja  
Proizvajalec vozila dolo či vrednost V_eng_max (= najve čja prostornina 
motorja med vsemi vozili v družini preskusov PEMS). Prostornine 
motorjev vozil v družini preskusov PEMS ne odstopajo za ve č kot – 
22 % od vrednosti V_eng_max, če je V_eng_max ≥ 1 500 ccm, in – 
32 % od vrednosti V_eng_max, če je V_eng_max < 1 500 ccm.  
3.2.7. Na čin dovoda goriva v motor (npr. posredno ali neposredno ali kombi ­
nirano vbrizgavanje)  
3.2.8. Vrsta hladilnega sistema (npr. zrak, voda, olje)  
3.2.9. Na čin dovoda zraka, npr. sesalni motor, tla čno polnjeni, tip tla čnega 
pomnilnika (npr. z zunanjim pogonom, enojni ali ve čkratni turbo, spre ­
menljive geometrije …)  
3.2.10. Tipi in zaporedje sestavnih delov za naknadno obdelavo izpušnih plinov 
(npr. tristezni katalizator, oksidacijski katalizator, redukcijski lovilnik 
NOx, SCR, redukcijski katalizator NOx, filter za delce)  
3.2.11. Vra čanje izpušnih plinov v valj (z ali brez, notranje/zunanje, hlajeno/ 
nehlajeno, nizki/visoki tlak)  
3.3. Razširitev družine preskusov PEMS  
Obstoječo družino preskusov PEMS je mogo če razširiti z dodajanjem 
novih tipov vozila glede na emisije. Tudi razširjena družina preskusov 
PEMS in njena validacija izpolnjujeta zahteve iz to čk 3 in 4. To lahko 
zlasti zahteva preskušanje PEMS dodatnih vozil za validiranje razširjene 
družine preskusov PEMS v skladu s to čko 4.  
3.4. Alternativna družina preskusov PEMS  
Kot alternativo dolo čbam iz to čk 3.1 in 3.2 lahko proizvajalec vozila 
določi družino preskusov PEMS, ki je enaka enemu tipu vozila glede na 
emisije. Pri tem zahteva iz to čke 4.1.2 za validiranje družine preskusov 
PEMS ne velja.  
4. VALIDACIJA DRUŽINE PRESKUSOV PEMS  
4.1. Splošne zahteve za validiranje družine preskusov PEMS  
4.1.1. Proizvajalec vozila predloži homologacijskemu organu reprezentativno 
vozilo družine preskusov PEMS. Na vozilu se opravi preskus PEMS, 
ki ga izvede tehni čna služba, da se dokaže skladnost reprezentativnega 
vozila z zahtevami iz te priloge.  
4.1.2. Organ izbere dodatna vozila v skladu z zahtevami iz to čke 4.2 tega 
dodatka za preskušanje PEMS, ki ga izvede tehni čna služba, da se 
dokaže skladnost izbranih vozil z zahtevami iz te priloge. Tehni čna 
merila za izbiro dodatnega vozila v skladu s to čko 4.2 tega dodatka 
se zabeležijo z rezultati preskusa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 263  
4.1.3. Če to odobri organ, je mogo če preskus PEMS izvesti tudi z drugim 
izvajalcem v prisotnosti tehni čne službe pod pogojem, da tehni čna 
služba izvede vsaj preskuse vozil, zahtevane v to čkah 4.2.2 in 4.2.6 
tega dodatka, in skupaj najmanj 50 % preskusov PEMS, ki jih zahteva 
ta dodatek za validiranje družine preskusov PEMS. V tem primeru 
ostane tehni čna služba odgovorna za pravilno izvedbo preskusa PEMS 
v skladu z zahtevami iz te priloge.  
4.1.4. Rezultati preskusa PEMS za dolo čeno vozilo se lahko uporabijo za 
validiranje razli čnih družin preskusov PEMS v skladu z zahtevami iz 
tega dodatka pod naslednjimi pogoji:  
— vozila, vklju čena v vse družine preskusov PEMS, ki jih je treba 
validirati, homologira en organ v skladu z zahtevami iz Uredbe 
(ES) št. 715/2007 in ta organ soglaša z uporabo rezultatov preskusa 
PEMS za dolo čeno vozilo za validiranje razli čnih družin preskusov 
PEMS;  
— vsaka družina preskusov PEMS, ki jo je treba validirati, vklju čuje tip 
vozila glede na emisije, ki vklju čuje določeno vozilo.  
Pri vsaki validaciji se šteje, da proizvajalec vozil v zadevni družini nosi 
veljavne odgovornosti ne glede na to, ali je ta proizvajalec sodeloval pri 
preskusu PEMS dolo čenega tipa vozila glede na emisije.  
4.2. Izbira vozil za preskušanje PEMS pri validiranju družine preskusov 
PEMS  
Z izbiro vozil iz družine preskusov PEMS naj bi se zagotovilo, da so s 
preskusom PEMS pokrite naslednje tehni čne značilnosti, pomembne za 
emisije onesnaževal. Eno vozilo, izbrano za preskušanje, je lahko repre ­
zentativno za razli čne tehni čne značilnosti. Za validacijo družine 
preskusov PEMS se vozila izberejo za preskušanje PEMS na naslednji 
način: 
4.2.1. Za vsako kombinacijo goriv (npr. bencin-UNP, bencin-ZP, samo 
bencin), na katero lahko delujejo nekatera vozila iz družine preskusov 
PEMS, se za preskušanje PEMS izbere najmanj eno vozilo, ki lahko 
deluje na to kombinacijo goriv.  
4.2.2. Proizvajalec dolo či vrednost PMR  H (= največje razmerje mo či in mase 
med vsemi vozili v družini preskusov PEMS) in vrednost PMR  L (= 
najmanjše razmerje mo či in mase med vsemi vozili v družini preskusov 
PEMS). Tukaj „razmerje mo či in mase“ ustreza razmerju najve čje neto 
moči motorja z notranjim zgorevanjem iz to čke 3.2.1.8 Dodatka 3 k 
Prilogi I k tej uredbi in referen čne mase iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 
715/2007. Za preskušanje se iz družine preskusov PEMS izbereta 
najmanj ena konfiguracija vozila, reprezentativna za navedeno vrednost 
PMR  H , in ena konfiguracija vozila, reprezentativna za navedeno vred ­
nost PMR  L . Če razmerje mo či in mase vozila odstopa za najve č 5 % od 
navedene vrednosti PMR  H ali PMR  L , se vozilo šteje za reprezentativno 
za to vrednost.  
4.2.3. Za preskušanje se izbere najmanj eno vozilo za vsak tip menjalnika (npr. 
ročni, avtomatski, DCT), vgrajen v vozila družine preskusov PEMS.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 264  
4.2.4. Za preskušanje se izbere najmanj eno vozilo s štirikolesnim pogonom 
(vozilo 4x4), če so takšna vozila del družine preskusov PEMS.  
4.2.5. Za vsako prostornino motorja vozila v družini PEMS se preskusi 
najmanj eno reprezentativno vozilo.  
▼M3 _______  
▼M1 
4.2.7. Najmanj eno vozilo v družini PEMS se preskusi s preskusom po vro čem 
zagonu.  
4.2.8. Ne glede na dolo čbe točk 4.2.1 do 4.2.6 se za preskušanje izbere 
najmanj naslednje število tipov vozila glede na emisije iz zadevne 
družine preskusov PEMS:  
Število N tipov vozila glede na 
emisije v družini preskusov PEMS  Najmanjše število NT tipov vozila glede na 
emisije, izbranih za preskušanje po hladnem 
zagonu PEMS  Najmanjše število NT tipov vozila 
glede na emisije, izbranih za 
preskušanje po vro čem zagonu 
PEMS  
1 1  1 (  2 ) 
od 2 do 4  2  1  
od 5 do 7  3  1  
od 8 do 10  4  1  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
več kot 49  NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT se zaokroži na naslednje višje celo število. 
( 2 ) ►M3 Če je v skupini preskusov PEMS samo en tip vozila glede na emisije, se homologacijski organ odlo či, ali se bo 
vozilo preskusilo v pogojih vro čega ali hladnega zagona. ◄ 
▼B 
5. PORO ČANJE  
5.1. Proizvajalec vozila zagotovi popolni opis družine preskusov PEMS, ki 
vključuje zlasti tehni čna merila iz to čke 3.2, in ga predloži organu.  
5.2. Proizvajalec družini preskusov PEMS dodeli enotno identifikacijsko 
številko v obliki  MS-OEM-X-Y , ki jo sporo či organu. Tukaj je  MS  
številčna oznaka države članice, ki je izdala ES-homologacijo (  1 ), 
OEM je 3-mestna oznaka proizvajalca,  X je zaporedna identifikacijska 
številka prvotne družine preskusov PEMS in  Y je števil čna oznaka za 
njene razširitve (za čne se z 0 za družino preskusov PEMS, ki še ni 
razširjena).  
▼M3 
5.3. Organ in proizvajalec vozila vzdržujeta seznam tipov vozila glede na 
emisije, ki so del navedene skupine preskusov PEMS na osnovi homo ­
logacijskih številk tipov glede na emisije. Za vsak tip emisij se zagoto ­
vijo tudi vse ustrezne kombinacije homologacijskih številk tipov vozil, 
tipov, variant in izvedenk iz oddelka 0.2 ES-izjave o skladnosti za 
vozilo.  ▼B 
( 1 ) 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 
za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za 
Luksemburg, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za 
Portugalsko, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 
29 za Estonijo, 32 za Latvijo, 34 za Bolgarijo, 36 za Litvo, 49 za Ciper, 50 za Malto.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 265  
5.4. Organ in proizvajalec vozila vzdržujeta seznam tipov vozila glede na 
emisije, izbranih za preskušanje PEMS, da se izvede validacija družine 
preskusov PEMS v skladu s to čko 4, ki vsebuje tudi zahtevane infor ­
macije o pokritosti meril za izbiro iz to čke 4.2. Na tem seznamu je 
navedeno tudi, ali so bile za posamezni preskus PEMS uporabljene 
določbe iz točke 4.1.3.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 266  
Dodatek 7a  
Preverjanje dinamike vožnje  
1. UVOD  
Ta dodatek opisuje postopke izra čuna za preverjanje dinamike vožnje z 
določitvijo presežka ali pomanjkanja dinamike med mestno, izvenmestno 
in avtocestno vožnjo.  
▼B 
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
RPA relativni pozitivni pospešek  
Δ — razlika  
> — ve čje 
≥ — ve čje ali enako  
% — odstotek  
< — manjše  
≤ — manjše ali enako  
a — pospešek [m/s  2 ] 
a i — pospešek v časovnem koraku i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 v časovnem 
koraku i glede na mestne, izvenmestne in avtoce ­
stne deleže [m/s  2 ] 
a res — ločljivost pospeška [m/s  2 ] 
d i — razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m]  
d i,k — razdalja, prevožena v časovnem koraku i glede na 
mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m]  
Indeks (i) — se nanaša na diskretni časovni korak  
Indeks (j) — se nanaša na diskretni časovni korak podatkovnih 
nizov pozitivnega pospeška  
Indeks (k) — se nanaša na dolo čeno kategorijo (t = celotna, u = 
mestna, r = izvenmestna, m = avtocestna)  
M k — število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtoce ­
stne deleže s pozitivnim pospeškom, ve čjim od 
0,1 m/s  2 
N k — skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne, 
avtocestne deleže in celotno vožnjo  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 267  
RPA  k — relativni pozitivni pospešek za mestne, izvenmestne 
in avtocestne deleže [m/s  2 ali kWs/(kg * km)]  
t k — trajanje mestnih, izvenmestnih in avtocestnih 
deležev in celotne vožnje [s]  
T4253H — izravnalnik sestavljenih podatkov  
ν — hitrost vozila [km/h]  
ν i — dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h]  
ν i,k — dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i glede 
na mestne, izvenmestne in avtocestne deleže 
[km/h] 
ðν · aÞ i — dejanska hitrost vozila na pospešek v časovnem 
koraku i [m  2 /s 3 ali W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — dejanska hitrost vozila na pozitivni pospešek, ve čji 
kot 0,1 m/s  2 v časovnem koraku j glede na mestne, 
izvenmestne in avtocestne deleže [m  2 /s 3 ali W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem 
pozitivnem pospešku, ve čjem od 0,1 m/s  2 , za 
mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m  2 /s 3 
ali W/kg]  
ν k — povpre čna hitrost vozila za mestne, izvenmestne in 
avtocestne deleže [km/h]  
3. KAZALNIKI VOŽNJE  
3.1. Izra čuni 
▼M3 
3.1.1. Predobdelava podatkov  
Dinamični parametri, kot so pospešek ( v · a pos ) ali RPA, se dolo čijo s 
točnostjo signala hitrosti 0,1 % pri vseh hitrostih nad 3 km/h ter 
frekvenco vzor čenja 1 Hz. Ta zahteva glede to čnosti se obi čajno izpolni 
s signali, umerjenimi za razdaljo, ki jih pošilja tipalo hitrosti (vrtenja) 
kolesa. V nasprotnem primeru se pospešek dolo či s točnostjo 0,01 m/s  2 
in frekvenco vzor čenja 1 Hz. V tem primeru to čnost ločenega signala 
hitrosti v ( v · a pos ) znaša vsaj 0,1 km/h.  
Pravilna sled hitrosti je osnova za nadaljnje izra čune in razvrš čanje, kot 
je opisano v odstavkih 3.1.2 in 3.1.3.  
▼B 
3.1.2.  Izračun razdalje, pospeška in  ν · a 
Naslednji izra čuni se izvedejo za celotno časovno obdobje, na katerem 
temelji sled hitrosti (z lo čljivostjo 1 Hz), od sekunde 1 do sekunde t t 
(zadnje sekunde).  
Povečanje razdalje za vsak vzorec podatkov se izra čuna: 
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 268  
pri čemer je:  
d i razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m],  
ν i dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h],  
N t skupno število vzorcev.  
Pospešek se izra čuna: 
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je:  
a i pospešek v časovnem koraku i [m/s  2 ] za i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, za i ¼ N t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Zmnožek hitrosti vozila izdelka za vsak pospešek se izra čuna: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je: 
ðν · aÞ i zmnožek dejanska hitrost vozila na pospešek v časovnem 
koraku i [m  2 /s 3 ali W/kg].  
▼M3 
3.1.3. Razvrš čanje rezultatov  
Po izračunu a_i in (v · a) i se vrednosti v  i , d i , a i in (v · a) i razvrstijo v 
padajočem vrstnem redu glede na hitrost vozila.  
Vsi podatkovni nizi z v  i ≤ 60 km/h spadajo v razred hitrosti „mestna 
vožnja“, vsi podatkovni nizi s 60 km/h < v  i ≤ 90km/h v razred hitrosti 
„izvenmestna vožnja“, vsi podatkovni nizi z v  i > 90 km/h pa v razred 
hitrosti „avtocestna vožnja“.  
Pri vozilih kategorije N2, opremljenih z napravo, ki hitrost vozila 
omejuje na 90 km/h, vsi podatkovni nizi z v  i ≤ 60 km/h spadajo v razred 
hitrosti „mestna vožnja“, vsi podatkovni nizi s 60 km/h < v  i ≤ 80 km/h v 
razred hitrosti „izvenmestna vožnja“, vsi podatkovni nizi z v  i > 80 km/h 
pa v razred hitrosti „avtocestna vožnja“.  
Število podatkovnih nizov z vrednostjo pospeška a  i > 0,1 m/s  2 je večje 
ali enako 100 za vsak razred hitrosti.  
Za vsak razred hitrosti se povpre čna hitrost vozila  v k izračuna na 
naslednji na čin: 
v k ¼ ð P 
i v i;k Þ=N k , i = 1 to N  k , k= u, r, m  
pri čemer je:  
N k skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže.  
▼B 
3.1.4.  Izračun v · a posÄ ½95â za posamezen razred hitrosti  
95. percentil vrednosti  v · a pos se izračuna: 
Vrednosti ðv · aÞ i;k v vsakem razredu hitrosti se razvrstijo po naraš ča­
jočem vrstnem redu za vse podatkovne nize z  a  i;k> 0,1 m=s 2 
a i;k ã 0,1 m=s 2 in določi se skupno število teh vzorcev  M k . ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 269  
Percentilne vrednosti se nato dodelijo vrednostim  ðv · a pos Þ i;k z 
a i;k ã 0,1 m =s 2 : 
Najni žji vrednosti  v · a pos pripada percentil 1/ M k , drugi najnižji 2/ M k , 
tretji najnižji 3/ M k , najvišji pa  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je vrednost ðv · a pos Þ j;k z j=M k ¼ 95% . Če 
j=M k ¼ 95% : ni mogo če doseči, se ðv · a pos Þ k Ä ½95â izračuna z linearno 
interpolacijo med zaporednima vzorcema j in j + 1, pri čemer velja  
j=M k< 95%  in ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativni pozitivni pospešek za posamezen razred hitrosti se izra čuna: 
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemer je:  
RPA  k relativni pozitivni pospešek za mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže [m/s  2 ali kWs/(kg * km)],  
Δ t časovna razlika, enaka 1 sekundi,  
M k število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže s 
pozitivnim pospeškom,  
N k skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže.  
4. PREVERJANJE VELJAVNOSTI VOŽNJE  
4.1.1. Preverjanje  v Ü a  posÄ ½95â za posamezen razred hitrosti (z v v [km/h])  
Če je v k Ï 74,6 km =h 
in 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44 ;Þ 
je vožnja neveljavna.  
Če sta izpolnjena pogoja  v  k> 74,6 km =h in ðv · a pos Þ k Ä ½95â> 
ð0,0742 · v k þ 18,966Þ, je vožnja neveljavna.  
▼M3 
Samo za tista vozila kategorije N1 ali N2, katerih razmerje moč i in mase 
vozila je enako 44 W/kg ali manjše, na zahtevo proizvajalca veljajo 
naslednji pogoji.  
Če velja  v k Ï 74,6 km =h 
ter 
ðv · a pos Þ k _½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
je vožnja neveljavna.  
Če velja  v k> 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 270  
ter 
ðv · a pos Þ k _½95â> ðÄ 0,097 · v k þ 31,635Þ 
je vožnja neveljavna.  
Za izračun razmerja mo či in mase se uporabijo naslednje vrednosti:  
— masa, ki ustreza dejanski preskusni masi vozila, vklju čno z vozniki 
in opremo PEMS (kg);  
— največja nazivna mo č motorja, kot jo navede proizvajalec (W).  
4.1.2.  Preverjanje RPA na razred hitrosti  
Če sta izpolnjena pogoja  v  k Ï 94,05 km =h in  RPA  k< 
ðÄ 0; 0016 · v k þ 0; 1755Þ, je vožnja neveljavna.  
Če sta izpolnjena pogoja  v k> 94,05 km =h in RPA  k < 0,025, je vožnja 
neveljavna.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 271  
Dodatek 7b  
Postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine 
vožnje PEMS  
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega 
povečanja nadmorske višine vožnje PEMS.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
d(0) — razdalja na za četku vožnje [m]  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni 
točki na poti [m]  
d 0 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno 
pred zadevno to čko na poti  d [m] 
d 1 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno 
za zadevno to čko na poti  d [m] 
d a — referen čna točka na poti pri  d(0)  [m] 
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke 
na poti [m]  
d i — trenutna razdalja [m]  
d tot — skupna preskusna razdalja [m]  
h(0) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem 
preverjanju kakovosti podatkov na za četku vožnje 
[m nadmorske višine]  
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem 
preverjanju kakovosti podatkov v to čki t [m 
nadmorske višine]  
h(d) — nadmorska višina vozila v to čki na poti  d [m 
nadmorske višine]  
h(t-1)  — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem 
preverjanju kakovosti podatkov v to čki t – 1 [m 
nadmorske višine]  
h corr (0) — popravljena nadmorska višina neposredno pred 
ustrezno to čko na poti  d [m nadmorske višine]  
h corr (1) — popravljena nadmorska višina neposredno za 
ustrezno to čko na poti  d [m nadmorske višine]  
h corr (t) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na 
podatkovni to čki t [m nadmorske višine]  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 272  
h corr (t-1) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na 
podatkovni to čki t – 1 [m nadmorske višine]  
h GPS, i — trenutna nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS 
[m nadmorske višine]  
h GPS (t) — nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS na poda ­
tkovni točki t [m nadmorske višine]  
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani 
diskretni to čki na poti  d [m nadmorske višine]  
h int,sm,1  (d) — izravnana in interpolirana nadmorska višina po prvi 
izravnavi na obravnavani diskretni to čki na poti  d [m 
nadmorske višine]  
h map (t) — nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte 
na podatkovni to čki t [m nadmorske višine]  
Hz — herc  
km/h — kilometer na uro  
m — meter  
road  grade,1  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki 
na poti  d po prvi izravnavi [m/m]  
road  grade,2  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki 
na poti  d po drugi izravnavi [m/m]  
sin — trigonometri čna sinusna funkcija  
t — prete čen čas od začetka preskusa [s]  
t 0 — prete čen čas pri merjenju neposredno pred ustrezno 
točko na poti  d [s] 
v i — trenutna hitrost vozila [km/h]  
v(t) — hitrost vozila na podatkovni to čki t [km/h]  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
Skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine med vožnjo za preskus 
RDE se dolo či na podlagi treh parametrov: trenutne nadmorske višine 
vozila h  GPS,i [m nadmorske višine], izmerjene s sistemom GPS, trenutne 
hitrosti vozila  v i [km/h], izmerjene pri frekvenci 1 Hz, in ustreznega časa t 
[s], pretečenega od za četka preskusa.  
4. IZRA ČUN SKUPNEGA POZITIVNEGA POVE ČANJA NADMORSKE 
VIŠINE  
4.1. Splošno  
Skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine med vožnjo za preskus 
RDE se izra čuna po trifaznem postopku, ki vklju čuje (i) pregled in 
načelno preverjanje kakovosti podatkov, (ii) popravek podatkov o trenutni 
nadmorski višini in (iii) izra čun skupnega pozitivnega pove čanja 
nadmorske višine.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 273  
4.2. Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov  
Preveri se popolnost podatkov o trenutni hitrosti vozila. Popravljanje 
manjkajočih podatkov je dovoljeno, če so vrzeli še v skladu z zahtevami 
iz točke 7 Dodatka 4; v nasprotnem primeru se rezultate preskusa razve ­
ljavi. Preveri se popolnost podatkov o trenutni nadmorski višini. Vrzeli v 
podatkih se zapolnijo z interpolacijo podatkov. To čnost interpoliranih 
podatkov se preveri s topografsko karto. Priporo čljivo je, da se interpo ­
lirani podatki popravijo, če velja naslednje: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m  
Nadmorsko višino se popravi tako, da velja:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
pri čemer je:  
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem prever ­
janju kakovosti podatkov na podatkovni to čki t [m 
nadmorske višine],  
h GPS (t) — nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS na podatkovni 
točki t [m nadmorske višine],  
h map (t) — nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na 
podatkovni to čki t [m nadmorske višine].  
4.3. Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
Višina  h(0)  na začetku vožnje v to čki d(0)  se določi s sistemom GPS, 
pravilnost pa se preveri z informacijami s topografske karte. Odstopanje 
ne sme biti ve čje kot 40 m. Vsi podatki o trenutni nadmorski višini  h(t) se 
popravijo, če velja naslednje: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Nadmorsko višino se popravi tako, da velja:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
pri čemer je:  
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem prever ­
janju kakovosti podatkov na podatkovni to čki t [m 
nadmorske višine],  
h(t-1)  — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem prever ­
janju kakovosti podatkov na podatkovni to čki t-1 [m 
nadmorske višine],  
v(t) — hitrost vozila na podatkovni to čki t [km/h],  
h corr (t) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na poda ­
tkovni točki t [m nadmorske višine],  
h corr (t-1) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na poda ­
tkovni točki t – 1 [m nadmorske višine].  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 274  
Po končanju postopka popravljanja se dolo či veljavni podatkovni niz za 
nadmorsko višino. Ti podatki se uporabijo za izra čun skupnega pozitiv ­
nega pove čanja nadmorske višine, kot je opisano v to čki 13.4.  
4.4. Končni izračun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
4.4.1.  Določitev enotne prostorske lo čljivosti  
Skupna prevožena razdalja  d tot [m] se dolo či kot vsota trenutnih razdalj  
d i . Trenutna razdalja  d i se določi kot:  
d i ¼ v i 
3,6 
pri čemer je:  
d i — trenutna razdalja [m],  
v i — trenutna hitrost vozila [km/h].  
Skupno pove čanje nadmorske višine se izra čuna na podlagi podatkov s 
konstantno prostorsko lo čljivostjo 1 m, s prvim merjenjem na za četku 
vožnje  d(0) . Diskretne podatkovne to čke pri ločljivosti 1 m se imenujejo 
točke na poti, zanje pa je zna čilna določena vrednost d za razdaljo (npr. 0, 
1, 2, 3 m …) in ustrezna nadmorska višina  h(d)  [m nadmorske višine].  
Nadmorska višina vsake diskretne to čke na poti  d se izračuna z interpo ­
lacijo trenutne nadmorske višine  h corr (t) kot:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
pri čemer je:  
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni 
točki na poti  d [m nadmorske višine],  
h corr (0) — popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno 
točko na poti  d [m nadmorske višine],  
h corr (1) — popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno to čko 
na poti  d [m nadmorske višine],  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni to čki na 
poti d [m],  
d 0 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred 
zadevno to čko na poti  d [m],  
d 1 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za 
zadevno to čko na poti  d [m].  
4.4.2.  Izravnavanje dodatnih podatkov  
Podatki o nadmorski višini, pridobljeni za vsako diskretno to čko na poti, 
se izravnajo z dvofaznim postopkom;  d a in d e označujeta prvo in zadnjo 
podatkovno to čko (slika 1). Prva izravnava se izvede:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 275  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ð d Ä 200 mÞ for 200 m< d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ð d e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h  int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d  a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h  int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
pri čemer je:  
road  grade,1  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki 
na poti po prvi izravnavi [m/m],  
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani 
diskretni toč ki na poti  d [m nadmorske višine],  
h int,sm,1  (d) — izravnana interpolirana nadmorska višina po prvi 
izravnavi na obravnavani diskretni zadevni to čki na 
poti d  [m nadmorske višine],  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni 
točki na poti [m],  
d a — referen čna točka na poti pri razdalji ni č metrov [m],  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke 
na poti [m].  
Druga izravnava se izvede:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ð d Ä 200mÞ for 200m < d < ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ð d e Ä 200mÞ 
pri čemer je:  
road  grade,2  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni 
zadevni toč ki na poti po drugi izravnavi [m/m],  
h int,sm,1  (d) — izravnana interpolirana nadmorska višina po prvi 
izravnavi na obravnavani diskretni zadevni to čki na 
poti d  [m nadmorske višine],  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 276  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni 
točki na poti [m],  
d a — referen čna točka na poti pri razdalji ni č metrov [m],  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke 
na poti [m].  
Slika 1  
Ponazoritev postopka izravnave interpoliranih signalov nadmorske 
višine
  
▼M3 4.4.3.  Izračun končnega rezultata  
Pozitivno skupno pove čanje nadmorske višine med celotno vožnjo se 
izračuna z vklju čitvijo vseh pozitivnih interpoliranih in izravnanih 
naklonov ceste, tj. road  grade,2  (d). Rezultat je treba normalizirati s skupno 
preskusno razdaljo dtot in ga izraziti v metrih skupnega pove čanja 
nadmorske višine na sto kilometrov razdalje.  
Nato se na podlagi hitrosti vozila na vsaki diskretni to čki na poti izra čuna 
skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine mestnega dela vožnje:  
v w = 1/(t  w,i – t w,i-1 ) · 60  2 /1 000  
pri čemer je:  
v w – hitrost vozila na to čki na poti (v km/h).  
Vsi podatkovni nizi z v  w = < 60 km/h spadajo v mestni del vožnje.  
Vključite vse pozitivne interpolirane in izravnane naklone ceste, ki ustre ­
zajo podatkovnim nizom za mestni del.  
Vključite število 1m to čk na poti, ki ustrezajo podatkovnim nizom za 
mestni del, in delite s 1 000, da izra čunate preskusno razdaljo mestnega 
dela d  urban [km].  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 277  
Skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine mestnega dela vožnje se 
nato izračuna tako, da se pove čanje nadmorske višine za mestni del deli s 
preskusno razdaljo mestnega dela, izrazi pa se v metrih skupnega pove ­ 
čanja nadmorske višine na sto kilometrov razdalje.  
▼B 
5. ŠTEVILSKI PRIMER  
Tabeli 1 in 2 prikazujeta korake, potrebne za izra čun pozitivnega pove ­ 
čanja nadmorske višine na podlagi podatkov, zabeleženih med preskusom 
vožnje s PEMS. Zaradi jedrnatosti je tu predstavljen izvle ček za 800 m in 
160 s.  
5.1. Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov  
Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov potekata v dveh kora ­
kih. Najprej se preveri popolnost podatkov o hitrosti vozila. V zadevnem 
podatkovnem vzorcu niso bile odkrite podatkovne vrzeli (glej tabelo 1). 
Nato se preveri popolnost podatkov o nadmorski višini. V zadevnem 
podatkovnem vzorcu manjkajo podatki o nadmorski višini za sekundi 2 
in 3. Te vrzeli se zapolnijo z interpolacijo signala GPS. Poleg tega se 
nadmorska višina, dolo čena s sistemom GPS, preveri s topografsko karto; 
to preverjanje zajema nadmorsko višino  h(0)  na začetku vožnje. Podatki o 
nadmorski višini za sekunde 112–114 se popravijo na podlagi topografske 
karte, da se izpolni naslednji pogoj:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
S preverjanjem podatkov se pridobijo podatki iz petega stolpca  h(t). 
5.2. Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
V naslednjem koraku se popravijo podatki o nadmorski višini  h(t)  za 
sekunde 1 do 4, 111 do 112 in 159 do 160, pri čemer se prevzamejo 
vrednosti nadmorske višine za sekunde 0, 110 in 158, saj velja naslednje:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
S popravkom podatkov se pridobijo podatki iz šestega stolpca  h corr (t). 
Učinek preverjanja in popravka na podatke o nadmorski višini je prikazan 
na sliki 2.  
5.3. Izračun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
5.3.1.  Določitev enotne prostorske lo čljivosti  
Trenutna razdalja  d i se izračuna tako, da se trenutna hitrost vozila, izmer ­
jena v km/h, deli s 3,6 (stolpec 7 v tabeli 1). S ponovnim izra čunom 
podatkov o nadmorski višini za dolo čitev enotne prostorske lo čljivosti 1 
metra se dolo čijo diskretne to čke na poti  d (stolpec 1 v tabeli 2) in 
njihove ustrezne vrednosti nadmorske višine  h int (d) (stolpec 7 v tabeli 
2). Nadmorska višina vsake lo čene točke na poti  d se izračuna z inter ­
polacijo izmerjene trenutne nadmorske višine  h corr kot: 
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 278  
5.3.2.  Izravnavanje dodatnih podatkov  
V tabeli 2 sta prva in zadnja diskretna to čka na poti:  d a = 0 m in  d e = 
799 m. Podatki o nadmorski višini za vsako diskretno to čko na poti se 
izravnajo z dvofaznim postopkom. Prvo izravnavo sestavlja naslednje:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000  
200 ¼ 0,0033  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0  
400 ¼ 0,0288  
chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027  
279 ¼ Ä0,0405  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m)  
Izravnana in interpolirana nadmorska višina se izra čuna: 
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033m  
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330m  
Druga izravnava:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843  
400 ¼ 0,0087  
chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809  
279 ¼ Ä0,0088  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 279  
5.3.3.  Izračun končnega rezultata  
Pozitivno skupno pove čanje nadmorske višine med vožnjo se izra čuna z 
vključitvijo vseh pozitivnih interpoliranih in izravnanih naklonov ceste, tj.  
road  grade,2  (d) v tabeli 2. Skupna prevožena razdalja za celoten nabor 
podatkov je bila  d tot ¼ 139,7km , vsi pozitivni interpolirani in izravnani 
razredi cesta pa so merili 516 m. Pozitivno skupno pove čanje nadmorske 
višine je torej znašalo 516 * 100 / 139,7 = 370 m / 100 km.  
Tabela 1  
Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
čas 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] SKK. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  –  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  –  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— označuje podatkovne vrzeli  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 280  
Tabela 2  
Izračun naklona ceste  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Slika 2  
Učinek preverjanja in popravljanja podatkov – profil nadmorske višine, izmerjen s 
sistemom GPS,  h GPS (t), profil nadmorske višine, dolo čen s topografsko karto,  h map (t), 
profil nadmorske višine, dolo čen po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti 
podatkov,  h(t) , in popravek  h corr (t)podatkov iz tabele 1.
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 281  
Slika 3  
Primerjava med popravljenim profilom nadmorske višine  h corr (t) ter izravnano in 
interpolirano nadmorsko višino  h int,sm,1
  
Tabela 2  
Izračun pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 282  
_______  
▼B 
Dodatek 8  
Zahteve za izmenjavo podatkov in poro čanje 
▼M3 
1. UVOD  
V tem dodatku so opisane zahteve za izmenjavo podatkov med merilnimi 
sistemi in programsko opremo za ocenjevanje podatkov ter za poro čanje 
in izmenjavo vmesnih in kon čnih rezultatov RDE po izvedbi ocenjevanja 
podatkov.  
Pri izmenjavi in poro čanju obveznih in neobveznih parametrov se upošte ­
vajo zahteve iz to čke 3.2 Dodatka 1. Tehni čno poročilo sestavlja pet 
elementov:  
(i) datoteka za izmenjavo podatkov iz to čke 4.1;  
(ii) datoteka za poro čanje št. 1 iz to čke 4.2.1;  
(iii) datoteka za poro čanje št. 2 iz to čke 4.2.2;  
(iv) opis vozila in motorja iz to čke 4.3;  
(v) vizualno podporno gradivo v zvezi z namestitvijo prenosnega sistema 
za merjenje emisij iz to čke 4.4.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
a 1 koeficient zna čilne krivulje CO  2 
b 1 koeficient zna čilne krivulje CO  2 
a 2 koeficient zna čilne krivulje CO  2 
b 2 koeficient zna čilne krivulje CO  2 
tol 1– primarna spodnja meja dovoljenega odstopanja  
tol 1 primarna zgornja meja dovoljenega odstopanja  
(v.a  pos )95  k 95. percentil zmnožka hitrosti vozila in pozitivnega 
pospeška, ve čjega od 0,1 m/s  2 , med mestno, izvenme ­
stno in avtocestno vožnjo [m  2 /s 3 ali W/kg]  
RPA  k relativni pozitivni pospešek za mestno, izvenmestno in 
avtocestno vožnjo [m/s  2 ali kWs/(kg * km)]  
IC k je delež razdalje, ki ga je vozilo OVC-HEV prevozilo z 
uporabo motorja z notranjim izgorevanjem, glede na 
celotno vožnjo za preskus RDE  
d ICE,k je prevožena razdalja [km] vozila OVC-HEV z vklo ­
pljenim motorjem z notranjim zgorevanjem na vožnji 
za preskus RDE  
d EV,k je prevožena razdalja [km] vozila OVC-HEV z izklo ­
pljenim motorjem z notranjim zgorevanjem na vožnji 
za preskus RDE  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 283  
M CO  2;RDE ;k je masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], ki nastane 
med vožnjo za preskus RDE  
M CO  2;WLTP ;k je masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], ki nastane v 
postopku WLTP  
M CO  2;WLTP  C S;k je masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], ki nastane v 
postopku WLTP, za vozilo OVC-HEV, preskušeno v 
načinu ohranjanja naboja  
r k razmerje med emisijami CO  2 , izmerjenimi v preskusu 
RDE, in emisijami CO  2 , izmerjenimi v preskusu WLTP  
RF k je faktor vrednotenja rezultatov, izra čunan za vožnjo za 
preskus RDE  
RF L1 je prvi parameter funkcije, uporabljene za izra čun 
faktorja vrednotenja rezultatov  
RF L2 je drugi parameter funkcije, uporabljene za izra čun 
faktorja vrednotenja rezultatov  
▼B 
3. OBLIKA ZAPISA ZA IZMENJAVO PODATKOV IN PORO ČANJE  
▼M3 
3.1. Splošno  
Vrednosti emisij in vsi drugi ustrezni parametri se sporo čajo in izmenju ­
jejo v podatkovni datoteki v obliki csv. Vrednosti parametrov so lo čene z 
vejico, koda ASCII #h2C. Vrednosti podparametrov so lo čene z dvopi č­
jem, koda ASCII #h3B. Decimalno lo čilo številskih vrednosti je pika, 
koda ASCII #h2E. Vrstice so zaklju čene s prehodom v novo vrstico- 
vrstičnim presledkom, koda ASCII #h0D #h0A. Lo čila tisočic se ne 
uporabljajo.  
▼B 
3.2. Izmenjava podatkov  
Podatki se med merilnimi sistemi in programsko opremo za ocenjevanje 
podatkov izmenjujejo s standardizirano datoteko za poro čanje, ki vsebuje 
minimalni nabor obveznih in neobveznih parametrov. Datoteka za izme ­
njavo podatkov je zgrajena na naslednji na čin: prvih 195 vrstic je rezer ­
viranih za glavo, v kateri so posebne informacije o npr. preskusnih pogo ­
jih, identiteti in umerjanju opreme PEMS (tabela 1). Vrstice 198–200 
vsebujejo oznake in enote parametrov. Vrstica 201 in vse naslednje poda ­
tkovne vrstice sestavljajo telo datoteke za izmenjavo podatkov in vred ­
nosti parametrov za poro čanje (tabela 2). Telo datoteke za izmenjavo 
podatkov vsebuje najmanj toliko podatkovnih vrstic, kot znaša trajanje 
preskusa v sekundah, pomnoženo s frekvenco zapisovanja v hercih.  
▼M3 
3.3. Vmesni in kon čni rezultati  
Zbirni parametri vmesnih rezultatov se zabeležijo in strukturirajo, kot je 
navedeno v tabeli 3. Informacije v tabeli 3 se pridobijo pred uporabo 
metod za ocenjevanje podatkov in izra čun emisij iz dodatkov 5 in 6.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 284  
Proizvajalec vozila zapiše razpoložljive rezultate metod za ocenjevanje 
podatkov v lo čene datoteke. Rezultati ocenjevanja podatkov z metodo 
iz Dodatka 5 in izra čuna emisij iz Dodatka 6 se sporo čijo v skladu s 
tabelami 4, 5 in 6. Glava datoteke za poro čanje podatkov je sestavljena iz 
treh delov. Prvih 95 vrstic je rezerviranih za posebne informacije o nasta ­
vitvah metode za ocenjevanje podatkov. V vrsticah 101–195 se navedejo 
rezultati metode za ocenjevanje podatkov. Vrstice 201–490 so rezervirane 
za poročanje o kon čnih rezultatih emisij. Vrstica 501 in vse naslednje 
podatkovne vrstice sestavljajo jedro datoteke za poro čanje podatkov in 
vsebujejo podrobne rezultate ocenjevanja podatkov.  
▼B 
4. TABELE ZA TEHNI ČNO PORO ČANJE  
▼M3 
4.1. Izmenjava podatkov  
V levem stolpcu tabele 1 so parametri, o katerih je treba poro čati (fiksna 
oblika in vsebina). V srednjem stolpcu tabele 1 sta navedena opis in/ali 
enota (fiksna oblika in vsebina). Če se lahko parameter opiše z 
elementom z vnaprej dolo čenega seznama v srednjem stolpcu, se za 
njegov opis uporabi vnaprej dolo čena nomenklatura (npr. v vrstici 19 
datoteke za izmenjavo podatkov bi bilo treba vozilo z ro čnim menjal ­
nikom opisati kot ro čni in ne kot MT ali Man ali z uporabo druge 
nomenklature). V desni stolpec tabele 1 je treba vnesti dejanske podatke. 
V tabele so vneseni izmišljeni podatki za prikaz pravilnega na čina 
vnašanja vsebine, o kateri se poro ča. Spoštovati je treba vrstni red 
stolpcev in vrstic (vklju čno s praznimi).  
Tabela 1  
Glava datoteke za izmenjavo podatkov  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Datum preskusa  [dd. mm. llll]  13.10.2016  
Organizacija, ki nadzoruje 
preskus  [naziv organizacije]  AAA  
Kraj preskusa  [mesto (država)]  Ispra (Italija)  
Organizacija, ki je naro čila 
preskus  [naziv organizacije]  AAA  
Voznik vozila  [tehni čna služba/laboratorij/proizvajalec 
originalne opreme]  Laboratorij VELA  
Tip vozila  [trgovsko ime vozila]  Trgovsko ime  
Proizvajalec vozila  [naziv]  AAA  
Modelno leto vozila  [leto]  2017  
ID vozila  [koda VIN, kot je opredeljena v standardu 
ISO 3779:2009]  ZA1JRC2U912345678  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 285  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Vrednost na števcu prevožene 
poti na za četku preskusa  [km]  5 252  
Vrednost na števcu prevožene 
poti na koncu preskusa  [km]  5 341  
Kategorija vozila  [kategorija vozila, kot je opredeljena v 
Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS]  M1 
Mejna vrednost emisij za homo ­
logacijo  [Euro X]  Euro 6c  
Vrsta vžiga  [PV/KV]  PV  
Nazivna mo č motorja  [kW]  85  
Največji navor  [Nm]  190  
Delovna prostornina motorja  [ccm]  1 197  
Menjalnik  [ro čni/avtomatski/brezstopenjski]  brezstopenjski  
Število prestav za vožnjo naprej  [#]  6  
Tip goriva. Če gre za vozilo s 
prilagodljivim tipom goriva, 
navedite gorivo, uporabljeno v 
preskusu.  [bencin/dizelsko gorivo/UNP/ZP/biometan/ 
etanol/biodizel]  Dizelsko gorivo  
Mazivo  [oznaka izdelka]  5W30  
Velikost sprednjih in zadnjih 
pnevmatik  [širina.višina.premer platiš ča/širina.viši ­
na.premer platiš ča] 195.55.20/195.55.20  
Tlak v pnevmatikah na sprednji 
in zadnji osi  [bar/bar]  2,5/2,6  
Parametri cestne obremenitve  [F  0 /F 1 /F 2 ] 60,1/0,704/0,03122  
Cikel homologacijskega 
preskusa  [NEDC/WLTC]  WLTC  
Emisije CO  2 za homologacijo  [g/km]  139,1  
Emisije CO  2 v nizkem na činu 
WLTC  [g/km]  155,1  
Emisije CO  2 v srednjem na činu 
WLTC  [g/km]  124,5  
Emisije CO  2 v visokem na činu 
WLTC  [g/km]  133,8  
Emisije CO  2 v zelo visokem 
načinu WLTC  [g/km]  146,2  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 286  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Preskusna masa vozila (  1 ) [kg]  1 743,1  
Proizvajalec prenosnega sistema 
za merjenje emisij (PEMS)  [naziv]  MANUF 01  
Tip prenosnega sistema za 
merjenje emisij  [trgovsko ime sistema PEMS]  PEMS X56  
Serijska številka prenosnega 
sistema za merjenje emisij  [številka]  C9658  
Napajanje prenosnega sistema 
za merjenje emisij  [tip baterije Li-ion/Ni-Fe/Mg-ion]  Li-ion  
Proizvajalec analizatorja plinov  [naziv]  MANUF 22  
Tip analizatorja plinov  [tip]  IR  
Serijska številka analizatorja 
plinov  [številka]  556  
Tip pogona  [motor z notranjim zgorevanjem/NOVC- 
HEV/OVC-HEV]  motor z notranjim zgoreva ­
njem  
Moč električnega motorja  [kW; navedite 0, če vozilo poganja izklju čno 
motor z notranjim zgorevanjem]  0 
Stanje motorja na za četku 
preskusa  [hladen/ogret]  Hladen  
Način pogona  [dvokolesni pogon/štirikolesni pogon]  2WD  
Umetna obremenitev  [odstopanje od obremenitve v %]  28  
Uporabljeno gorivo  [referen čno/tržno/EN 228]  tržno  
Globina profila pnevmatik  [mm]  5  
Starost vozila  [v mesecih]  26  
Sistem za dovajanje goriva  [neposredno vbrizgavanje/posredno vbrizga ­
vanje/neposredno in posredno vbrizgavanje]  Neposredno vbrizgavanje  
Vrsta karoserije  [limuzina/vozilo z dvižnimi vrati zadaj/kara ­
van/kupe/kabriolet/tovornjak/kombi]  limuzina  
Emisije CO  2 pri ohranjanju 
naboja (OVC-HEV)  [g/km]  —  
Proizvajalec merilnika masnega 
pretoka izpušnih plinov 
(EFM) (  3 ) [naziv]  EFMman 2  
Tip tipala merilnika masnega 
pretoka izpušnih plinov (  3 ) [princip delovanja]  Pitotova cev  
Serijska številka merilnika 
masnega pretoka izpušnih 
plinov (  3 ) [številka]  556  
Vir masnega pretoka izpušnih 
plinov  [merilnik masnega pretoka izpušnih plinov/ 
krmilna enota motorja (ECU)/tipalo]  Merilnik masnega pretoka 
izpušnih plinov  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 287  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Tipalo zra čnega tlaka  [tip/proizvajalec]  Piezorezistivno tipalo/AAA  
Datum preskusa  [dd. mm. llll]  13.10.2016  
Čas začetka postopka pred 
preskusom  [u:min]  15:25  
Čas začetka vožnje  [u:min]  15:42  
Čas začetka postopka po 
preskusu  [u:min]  17:28  
Čas konca postopka pred 
preskusom  [u:min]  15:32  
Čas konca vožnje  [u:min]  17:25  
Čas konca postopka po preskusu  [u:min]  17:38  
Najvišja temperatura odstavitve  [K]  291,2  
Najnižja temperatura odstavitve  [K]  290,7  
Odstavitev je bila v celoti ali 
delno opravljena v razširjenih 
pogojih temperature okolice  [da/ne]  Ne  
Način vožnje za motor z notra ­
njim zgorevanjem, če obstaja  [normalni/športni/eko]  Eko  
Način vožnje za PHEV  [ohranjanje naboja/praznjenje naboja/ 
polnjenje akumulatorja/blago delovanje]  
Ali je bil med preskusom 
onemogočen kateri koli aktivni 
varnostni sistem?  [Ne/ESP/ABS/AEB]  Ne  
Aktiven sistem start-stop (SS)  [da/ne/ni sistema SS]  ni sistema SS  
Klimatska naprava  [izklopljena/vklopljena]  izklopljena  
Časovno popravljanje: premik 
THC  [s] 
Časovno popravljanje: premik 
CH4  [s] 
Časovno popravljanje: premik 
NMHC  [s] 
Časovno popravljanje: premik 
O 2 [s] – 2  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 288  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Časovno popravljanje: premik 
PN [s] 3,1  
Časovno popravljanje: premik 
CO [s] 2,1  
Časovno popravljanje: premik 
CO  2 [s] 2,1  
Časovno popravljanje: premik 
NO [s] – 1,1  
Časovno popravljanje: premik 
NO  2 [s] – 1,1  
Časovno popravljanje: premik 
masnega pretoka izpušnih plinov  [s] 3,2  
Razponska referen čna vrednost 
THC  [ppm]  
Razponska referen čna vrednost 
CH  4 [ppm]  
Razponska referen čna vrednost 
NMHC  [ppm]  
Razponska referen čna vrednost 
O 2 [%] 
Razponska referen čna vrednost 
PN [#] 
Razponska referen čna vrednost 
CO [ppm]  18 000  
Razponska referen čna vrednost 
CO  2 [%] 15  
Razponska referen čna vrednost 
NO [ppm]  4 000  
Razponska referen čna vrednost 
NO  2 [ppm]  550  
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
Ničelni odziv pred preskusom, 
THC  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 289  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Ničelni odziv pred preskusom, 
CH  4 [ppm]  
Ničelni odziv pred preskusom, 
NMHC  [ppm]  
Ničelni odziv pred preskusom, 
O 2 [%] 
Ničelni odziv pred preskusom, 
PN [#] 
Ničelni odziv pred preskusom, 
CO [ppm]  0  
Ničelni odziv pred preskusom, 
CO  2 [%] 0  
Ničelni odziv pred preskusom, 
NO [ppm]  0,03  
Ničelni odziv pred preskusom, 
NO  2 [ppm]  – 0,06  
Razponski odziv pred presku ­
som, THC  [ppm]  
Razponski odziv pred presku ­
som, CH  4 [ppm]  
Razponski odziv pred presku ­
som, NMHC  [ppm]  
Razponski odziv pred presku ­
som, O  2 [%] 
Razponski odziv pred presku ­
som, PN  [#] 
Razponski odziv pred presku ­
som, CO  [ppm]  18 008  
Razponski odziv pred presku ­
som, CO  2 [%] 14,8  
Razponski odziv pred presku ­
som, NO  [ppm]  4 000  
Razponski odziv pred presku ­
som, NO  2 [ppm]  549  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 290  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Ničelni odziv po preskusu, THC  [ppm]  
Ničelni odziv po preskusu, CH  4 [ppm]  
Ničelni odziv po preskusu, 
NMHC  [ppm]  
Ničelni odziv po preskusu, O  2 [%] 
Ničelni odziv po preskusu, PN  [#]  
Ničelni odziv po preskusu, CO  [ppm]  0  
Ničelni odziv po preskusu, CO  2 [%] 0  
Ničelni odziv po preskusu, NO  [ppm]  0,11  
Ničelni odziv po preskusu, NO  2 [ppm]  0,12  
Razponski odziv po preskusu, 
THC  [ppm]  
Razponski odziv po preskusu, 
CH  4 [ppm]  
Razponski odziv po preskusu, 
NMHC  [ppm]  
Razponski odziv po preskusu, 
O 2 [%] 
Razponski odziv po preskusu, 
PN [#] 
Razponski odziv po preskusu, 
CO [ppm]  18 010  
Razponski odziv po preskusu, 
CO  2 [%] 14,55  
Razponski odziv po preskusu, 
NO [ppm]  4 505  
Razponski odziv po preskusu, 
NO  2 [ppm]  544  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 291  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Validacija PEMS – rezultati 
THC  [mg/km]  
Validacija PEMS – rezultati 
CH  4 [mg/km]  
Validacija PEMS – rezultati 
NMHC  [mg/km]  
Validacija PEMS – rezultati PN  [#/km]  
Validacija PEMS – rezultati CO  [mg/km]  56,0  
Validacija PEMS – rezultati 
CO  2 [g/km]  2,2  
Validacija PEMS – rezultati 
NO  X [mg/km]  11,5  
Validacija PEMS – rezultati 
THC  [% laboratorijske referen čne vrednosti]  
Validacija PEMS – rezultati 
CH  4 [% laboratorijske referen čne vrednosti]  
Validacija PEMS – rezultati 
NMHC  [% laboratorijske referen čne vrednosti]  
Validacija PEMS – rezultati PN  [% vrednosti sistema PMP]  
Validacija PEMS – rezultati CO  [% laboratorijske referen čne vrednosti]  2,0  
Validacija PEMS – rezultati 
CO  2 [% laboratorijske referen čne vrednosti]  3,5  
Validacija PEMS – rezultati 
NO  X [% laboratorijske referen čne vrednosti]  4,2  
Validacija PEMS – rezultati NO  [mg/km]  
Validacija PEMS – rezultati 
NO  2 [mg/km]  
Validacija PEMS – rezultati NO  [% laboratorijske referen čne vrednosti]  
Validacija PEMS – rezultati 
NO  2 [% laboratorijske referen čne vrednosti]  
Pribitek NO  x [vrednost]  0,43  
Pribitek PN  [vrednost]  0,5  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 292  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Pribitek CO  [vrednost]  
Uporabljen K  i [brez/aditivni/multiplikativni]  Brez  
K i faktor/ K  i izravnava  [vrednost]  
( 5 ) 
( 1 ) Masa vozila pri preskusu na cesti, vklju čno z maso voznika in vseh sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje emisij 
ter morebitno umetno obremenitvijo. 
( 2 ) Označba mesta za dodatne informacije o proizvajalcu in serijski številki analizatorja, če se uporablja ve č analizatorjev. 
( 3 ) Obvezno, če je masni pretok izpušnih plinov dolo čen z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov. 
( 4 ) Po potrebi je tukaj mogo če dodati dodatne informacije. 
( 5 ) Za opredelitev in ozna čitev preskusa je mogo če dodati dodatne parametre.  
Jedro datoteke za izmenjavo podatkov je sestavljeno iz trivrsti čne glave, 
ki ustreza vrsticam 198, 199 in 200 (tabela 2, prenesena), ter dejanskih 
vrednosti, ki se zabeležijo med vožnjo in jih je treba vpisati v vrstice 
od 201 do konca podatkov. Levi stolpec tabele 2 ustreza vrstici 198 
datoteke za izmenjavo podatkov (fiksna oblika). Srednji stolpec tabele 2 
ustreza vrstici 199 datoteke za izmenjavo podatkov (fiksna oblika). Desni 
stolpec tabele 2 ustreza vrstici 200 datoteke za izmenjavo podatkov 
(fiksna oblika).  
Tabela 2  
Jedro datoteke za izmenjavo podatkov; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v jedro datoteke za 
izmenjavo podatkov  
Čas Vožnja  [s]  
Hitrost vozila (  1 ) Tipalo  [km/h]  
Hitrost vozila (  1 ) GPS  [km/h]  
Hitrost vozila (  1 ) ECU  [km/h]  
Zemljepisna širina  GPS  [st:min:s]  
Zemljepisna dolžina  GPS  [st:min:s]  
Nadmorska višina (  1 ) GPS  [m]  
Nadmorska višina (  1 ) Tipalo  [m]  
Tlak okolice  Tipalo  [kPa]  
Temperatura okolice  Tipalo  [K]  
Vlažnost okolice  Tipalo  [g/kg]  
Koncentracija THC  Analizator  [ppm]  
Koncentracija CH  4 Analizator  [ppm]  
Koncentracija NMHC  Analizator  [ppm]  
Koncentracija CO  Analizator  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 293  
Koncentracija CO  2 Analizator  [ppm]  
Koncentracija NO  X Analizator  [ppm]  
Koncentracija NO  Analizator  [ppm]  
Koncentracija NO  2 Analizator  [ppm]  
Koncentracija O  2 Analizator  [ppm]  
Koncentracija PN  Analizator  [#/m  3 ] 
Masni pretok izpušnih plinov  Merilnik masnega pretoka 
izpušnih plinov (EFM)  [kg/s]  
Temperatura izpušnih plinov v EFM  EFM  [K]  
Masni pretok izpušnih plinov  Tipalo  [kg/s]  
Masni pretok izpušnih plinov  ECU  [kg/s]  
Masa THC  Analizator  [g/s]  
Masa CH  4 Analizator  [g/s]  
Masa NMHC  Analizator  [g/s]  
Masa CO  Analizator  [g/s]  
Masa CO  2 Analizator  [g/s]  
Masa NO  X Analizator  [g/s]  
Masa NO  Analizator  [g/s]  
Masa NO  2 Analizator  [g/s]  
Masa O  2 Analizator  [g/s]  
PN Analizator  [#/s]  
Merjenje plinov aktivno  PEMS  [aktivno (1); neaktivno (0); napaka (> 
1)] 
Vrtilna frekvenca motorja  ECU  [vrt./min]  
Navor motorja  ECU  [Nm]  
Navor na gnani osi  Tipalo  [Nm]  
Vrtilna hitrost kolesa  Tipalo  [rad/s]  
Pretok goriva  ECU  [g/s]  
Pretok goriva motorja  ECU  [g/s]  
Pretok polnilnega zraka motorja  ECU  [g/s]  
Temperatura hladilne teko čine motorja  ECU  [K]  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 294  
Temperatura motornega olja  ECU  [K]  
Stanje regeneracije  ECU  —  
Položaj pedala  ECU  [%]  
Stanje vozila  ECU  [napaka (1); normalno (0)]  
Odstotek navora  ECU  [%]  
Odstotek tornega navora  ECU  [%]  
Stanje napolnjenosti  ECU  [%]  
Relativna vlažnost okolice  Tipalo  [%]  
( 2 ) 
( 1 ) Določi se z najmanj eno metodo. 
( 2 ) Za opredelitev vozila in preskusnih pogojev je mogo če dodati dodatne parametre.  
V levem stolpcu tabele 3 so parametri, o katerih je treba poro čati (fiksna 
oblika). V srednjem stolpcu tabele 3 sta navedena opis in/ali enota (fiksna 
oblika). Če se lahko parameter opiše z elementom iz vnaprej dolo čenega 
seznama v srednjem stolpcu, se za njegov opis uporabi vnaprej dolo čena 
nomenklatura. V desni stolpec tabele 3 je treba vnesti dejanske podatke. 
V tabelo so vneseni izmišljeni podatki za prikaz pravilnega na čina 
vnašanja vsebine, o kateri se poro ča. Spoštovati je treba vrstni red 
stolpcev in vrstic.  
4.2. Vmesni in kon čni rezultati  
4.2.1.  Vmesni rezultati  
Tabela 3  
Datoteka za poro čanje št. 1 – Zbirni parametri vmesnih rezultatov  
Celotna prevožena razdalja  [km]  90,9  
Celotno trajanje vožnje  [u:min:s]  01:37:03  
Skupno trajanje postankov  [min:s]  09:02  
Povprečna hitrost vožnje  [km/h]  56,2  
Največja hitrost vožnje  [km/h]  142,8  
Povprečne emisije THC  [ppm]  
Povprečne emisije CH  4 [ppm]  
Povprečne emisije NMHC  [ppm]  
Povprečne emisije CO  [ppm]  15,6  
Povprečne emisije CO  2 [ppm]  119 969,1  
Povprečne emisije NO  X [ppm]  6,3  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 295  
Povprečne emisije PN  [#/m  3 ] 
Povprečni masni pretok izpušnih plinov  [kg/s]  0,010  
Povprečna temperatura izpušnih plinov  [K]  368,6  
Najvišja temperatura izpušnih plinov  [K]  486,7  
Skupna masa THC  [g]  
Skupna masa CH  4 [g] 
Skupna masa NMHC  [g]  
Skupna masa CO  [g]  0,69  
Skupna masa CO  2 [g] 12 029,53  
Skupna masa NO  X [g] 0,71  
Skupno število delcev PN  [#]  
Emisije THC celotne vožnje  [mg/km]  
Emisije CH  4 celotne vožnje  [mg/km]  
Emisije NMHC celotne vožnje  [mg/km]  
Emisije CO celotne vožnje  [mg/km]  7,68  
Emisije CO  2 celotne vožnje  [g/km]  132,39  
Emisije NO  X celotne vožnje  [mg/km]  7,98  
Emisije PN celotne vožnje  [#/km]  
Razdalja mestnega dela  [km]  34,7  
Trajanje mestnega dela  [u:min:s]  01:01:42  
Trajanje postankov v mestnem delu  [min:s]  09:02  
Povprečna hitrost mestnega dela  [km/h]  33,8  
Največja hitrost mestnega dela  [km/h]  59,9  
Povprečna koncentracija THC mestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija CH  4 mestnega dela  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 296  
Povprečna koncentracija NMHC mestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija CO mestnega dela  [ppm]  23,8  
Povprečna koncentracija CO  2 mestnega dela  [ppm]  115 968,4  
Povprečna koncentracija NO  X mestnega dela  [ppm]  7,5  
Povprečna koncentracija PN mestnega dela  [#/m  3 ] 
Povprečni masni pretok izpušnih plinov mestnega dela  [kg/s]  0,007  
Povprečna temperatura izpušnih plinov mestnega dela  [K]  348,6  
Najvišja temperatura izpušnih plinov mestnega dela  [K]  435,4  
Skupna masa THC mestnega dela  [g]  
Skupna masa CH  4 mestnega dela  [g]  
Skupna masa NMHC mestnega dela  [g]  
Skupna masa CO mestnega dela  [g]  0,64  
Skupna masa CO  2 mestnega dela  [g]  5 241,29  
Skupna masa NO  X mestnega dela  [g]  0,45  
Skupno število PN mestnega dela  [#]  
Emisije THC mestnega dela  [mg/km]  
Emisije CH  4 mestnega dela  [mg/km]  
Emisije NMHC mestnega dela  [mg/km]  
Emisije CO mestnega dela  [mg/km]  18,54  
Emisije CO  2 mestnega dela  [g/km]  150,64  
Emisije NO  X mestnega dela  [mg/km]  13,18  
Emisije PN mestnega dela  [#/km]  
Razdalja izvenmestnega dela  [km]  30,0  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 297  
Trajanje izvenmestnega dela  [u:min:s]  00:22:28  
Trajanje postankov v izvenmestnem delu  [min:s]  00:00  
Povprečna hitrost izvenmestnega dela  [km/h]  80,2  
Največja hitrost izvenmestnega dela  [km/h]  89,8  
Povprečna koncentracija THC izvenmestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija CH  4 izvenmestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija NMHC izvenmestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija CO izvenmestnega dela  [ppm]  0,8  
Povprečna koncentracija CO  2 izvenmestnega dela  [ppm]  126 868,9  
Povprečna koncentracija NO  X izvenmestnega dela  [ppm]  4,8  
Povprečna koncentracija PN izvenmestnega dela  [#/m  3 ] 
Povprečni masni pretok izpušnih plinov izvenmestnega dela  [kg/s]  0,013  
Povprečna temperatura izpušnih plinov izvenmestnega dela  [K]  383,8  
Najvišja temperatura izpušnih plinov izvenmestnega dela  [K]  450,2  
Skupna masa THC izvenmestnega dela  [g]  
Skupna masa CH  4 izvenmestnega dela  [g]  
Skupna masa NMHC izvenmestnega dela  [g]  
Skupna masa CO izvenmestnega dela  [g]  0,01  
Skupna masa CO  2 izvenmestnega dela  [g]  3 500,77  
Skupna masa NO  X izvenmestnega dela  [g]  0,17  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 298  
Skupno število PN izvenmestnega dela  [#]  
Emisije THC izvenmestnega dela  [mg/km]  
Emisije CH  4 izvenmestnega dela  [mg/km]  
Emisije NMHC izvenmestnega dela  [mg/km]  
Emisije CO izvenmestnega dela  [mg/km]  0,25  
Emisije CO  2 izvenmestnega dela  [g/km]  116,44  
Emisije NO  X izvenmestnega dela  [mg/km]  5,78  
Emisije PN izvenmestnega dela  [#/km]  
Razdalja avtocestnega dela  [km]  26,1  
Trajanje avtocestnega dela  [u:min:s]  00:12:53  
Trajanje postankov v avtocestnem delu  [min:s]  00:00  
Povprečna hitrost avtocestnega dela  [km/h]  121,3  
Največja hitrost avtocestnega dela  [km/h]  142,8  
Povprečna koncentracija THC avtocestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija CH  4 avtocestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija NMHC avtocestnega dela  [ppm]  
Povprečna koncentracija CO avtocestnega dela  [ppm]  2,45  
Povprečna koncentracija CO  2 avtocestnega dela  [ppm]  127 096,5  
Povprečna koncentracija NO  X avtocestnega dela  [ppm]  2,48  
Povprečna koncentracija PN avtocestnega dela  [#/m  3 ] 
Povprečni masni pretok izpušnih plinov avtocestnega dela  [kg/s]  0,022  
Povprečna temperatura izpušnih plinov avtocestnega dela  [K]  437,9  
Najvišja temperatura izpušnih plinov avtocestnega dela  [K]  486,7  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 299  
Skupna masa THC avtocestnega dela  [g]  
Skupna masa CH  4 avtocestnega dela  [g]  
Skupna masa NMHC avtocestnega dela  [g]  
Skupna masa CO avtocestnega dela  [g]  0,04  
Skupna masa CO  2 avtocestnega dela  [g]  3 287,47  
Skupna masa NO  X avtocestnega dela  [g]  0,09  
Skupno število PN avtocestnega dela  [#]  
Emisije THC avtocestnega dela  [mg/km]  
Emisije CH  4 avtocestnega dela  [mg/km]  
Emisije NMHC avtocestnega dela  [mg/km]  
Emisije CO avtocestnega dela  [mg/km]  1,76  
Emisije CO  2 avtocestnega dela  [g/km]  126,20  
Emisije NO  X avtocestnega dela  [mg/km]  3,29  
Emisije PN avtocestnega dela  [#/km]  
Nadmorska višina na za četku vožnje  [m nadmorske višine]  123,0  
Nadmorska višina na koncu vožnje  [m nadmorske višine]  154,1  
Skupno pove čanje nadmorske višine med vožnjo  [m/100 km]  834,1  
Skupno pove čanje nadmorske višine med mestno vožnjo  [m/100 km]  760,9  
Podatkovni nizi za mestno vožnjo z vrednostmi pospeška > 
0,1 m/s  2 [številka]  845  
(v.apos)95urban  [m2/s3]  9,03  
RPAurban  [m/s2]  0,18  
Podatkovni nizi za izvenmestno vožnjo z vrednostmi pospeška 
> 0,1 m/s  2 [številka]  543  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 300  
(v · a pos )95 rural  [m2/s3]  9,60  
RPArural  [m/s2]  0,07  
Podatkovni nizi za avtocestno vožnjo z vrednostmi pospeška 
> 0,1 m/s  2 [številka]  268  
(v · a pos )95 motorway  [m2/s3]  5,32  
RPAmotorway  [m/s2]  0,03  
Razdalja po hladnem zagonu  [km]  2,3  
Trajanje hladnega zagona  [u:min:s]  00:05:00  
Trajanje postankov po hladnem zagonu  [min:s]  60  
Povprečna hitrost po hladnem zagonu  [km/h]  28,5  
Največja hitrost po hladnem zagonu  [km/h]  55,0  
Razdalja mestnega dela, prevožena z vklopljenim motorjem z 
notranjim zgorevanjem  [km]  34,8  
Uporabljeni signal hitrosti  [GPS/ECU/tipalo]  GPS  
Uporabljen filter T4253H  [da/ne]  ne  
Trajanje najdaljšega postanka  [s]  54  
Postanki v mestnem delu > 10 sekund  [število]  12  
Trajanje delovanja v prostem teku po prvem vžigu  [s]  7  
Delež avtocestne vožnje pri hitrosti > 145 km/h  [%]  0,1  
Največja nadmorska višina med vožnjo  [m]  215  
Najvišja temperatura okolice  [K]  293,2  
Najnižja temperatura okolice  [K]  285,7  
Vožnja je bila v celoti ali delno opravljena v razširjenih 
pogojih nadmorske višine  [da/ne]  ne  
Vožnja je bila v celoti ali delno opravljena v razširjenih 
pogojih temperature okolice  [da/ne]  ne  
Povprečne emisije NO  [ppm]  3,2  
Povprečne emisije NO  2 [ppm]  2,1  
Skupna masa NO  [g]  0,23  
Skupna masa NO  2 [g] 0,09  
Emisije NO celotne vožnje  [mg/km]  5,90  
Emisije NO  2 celotne vožnje  [mg/km]  2,01  
Povprečna koncentracija NO mestnega dela  [ppm]  7,6  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 301  
Povprečna koncentracija NO  2 mestnega dela  [ppm]  1,2  
Skupna masa NO mestnega dela  [g]  0,33  
Skupna masa NO  2 mestnega dela  [g]  0,12  
Emisije NO mestnega dela  [mg/km]  11,12  
Emisije NO  2 mestnega dela  [mg/km]  2,12  
Povprečna koncentracija NO izvenmestnega dela  [ppm]  3,8  
Povprečna koncentracija NO  2 izvenmestnega dela  [ppm]  1,8  
Skupna masa NO izvenmestnega dela  [g]  0,33  
Skupna masa NO  2 izvenmestnega dela  [g]  0,12  
Emisije NO izvenmestnega dela  [mg/km]  11,12  
Emisije NO  2 izvenmestnega dela  [mg/km]  2,12  
Povprečna koncentracija NO avtocestnega dela  [ppm]  2,2  
Povprečna koncentracija NO  2 avtocestnega dela  [ppm]  0,4  
Skupna masa NO avtocestnega dela  [g]  0,33  
Skupna masa NO  2 avtocestnega dela  [g]  0,12  
Emisije NO avtocestnega dela  [mg/km]  11,12  
Emisije NO  2 avtocestnega dela  [mg/km]  2,21  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Datum preskusa  [dd. mm. llll]  13.10.2016  
Organizacija, ki nadzoruje preskus  [naziv organizacije]  AAA  
( 1 ) 
( 1 ) Za opredelitev dodatnih elementov vožnje je mogo če dodati parametre.  
4.2.2. Rezultati ocenjevanja podatkov  
V vrsticah 1 do 497 tabele 4 je v levem stolpcu naveden parameter, o 
katerem je treba poro čati (fiksna oblika), v srednjem stolpcu opis in/ali 
enota (fiksna oblika), v desni stolpec pa je treba vnesti dejanske podatke. 
V tabelo so vneseni izmišljeni podatki za prikaz pravilnega na čina 
vnašanja vsebine, o kateri se poro ča. Spoštovati je treba vrstni red 
stolpcev in vrstic.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 302  
Tabela 4  
Glava datoteke za poro čanje št. 2 – Nastavitve izra čuna metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
dodatkoma 5 in 6  
Referenčna masa CO  2 [g] 1 529,48  
Koeficient a  1 značilne 
krivulje CO  2 — – 1,99  
Koeficient b  1 značilne 
krivulje CO  2 — 238,07  
Koeficient a  2 značilne 
krivulje CO  2 — 0,49  
Koeficient b  2 značilne 
krivulje CO  2 — 97,02  
[Rezervirano]  —  
[Rezervirano]  —  
[Rezervirano]  —  
[Rezervirano]  —  
[Rezervirano]  —  
Programska oprema za 
izračun in razli čica — EMROAD V.5.90 
B5 
Primarna zgornja meja 
dovoljenega odstopanja 
tol 1+ [%][% mestna/% izvenmestna/% avtocestna]  45/40/40  
Primarna spodnja meja 
dovoljenega odstopanja 
tol 1– [%] 25  
IC(t)  [delež uporabe motorja z notranjim zgorevanjem glede na 
celotno vožnjo]  1 
dICE(t)  [km, prevoženi z motorjem z notranjim zgorevanjem med 
celotno vožnjo]  88 
dEV(t)  [km, prevoženi z elektri čnim pogonom med celotno 
vožnjo]  0 
mCO  2 _WLTP_CS(t)  [masa CO  2 v kg, nastala v WLTP, za vozilo OVC-HEV, 
preskušeno v na činu ohranjanja naboja]  
MCO  2 _WLTP(t)  [CO  2 za določeno razdaljo, ki je nastal v WLTP, v g/km]  154  
MCO2_WLTP_CS(t)  [CO  2 za določeno razdaljo, ki je nastal v WLTP, za vozilo 
OVC-HEV, preskušeno v na činu ohranjanja naboja, g/km]  
MCO2_RDE(t)  [masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], nastala med 
celotno vožnjo za preskus RDE]  122,4  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 303  
MCO2_RDE(u)  [masa CO  2 za določeno razdaljo [g/km], nastala med 
mestno vožnjo za preskus RDE]  135,8  
r(t) [razmerje med emisijami CO  2 , izmerjenimi v preskusu 
RDE, in emisijami CO  2 , izmerjenimi v preskusu WLTP]  1,15 
r OVC-HEV  (t) [razmerje med emisijami CO  2 , izmerjenimi v celotnem 
preskusu RDE, in emisijami CO  2 , izmerjenimi v celotnem 
preskusu WLTP, za OVC-HEV]  
RF(t)  [faktor vrednotenja rezultatov, izra čunan za celotno vožnjo 
za preskus RDE]  1 
RFL1  [prvi parameter funkcije, uporabljene za izra čun faktorja 
vrednotenja rezultatov]  1,2 
RFL2  [drugi parameter funkcije, uporabljene za izra čun faktorja 
vrednotenja rezultatov]  1,25 
IC(u)  [delež mestne vožnje, prevožen z motorjem z notranjim 
zgorevanjem]  1 
dICE(u)  [km, prevoženi z motorjem z notranjim zgorevanjem med 
mestno vožnjo]  25 
dEV(u)  [km, prevoženi z elektri čnim pogonom med mestno 
vožnjo]  0 
r(u) [razmerje med emisijami CO  2 , izmerjenimi v mestnem 
delu preskusa RDE, in emisijami CO  2 , izmerjenimi v 
fazah 1 in 2 preskusa WLTP]  1,26 
r OVC-HEV  (u) [razmerje med emisijami CO  2 , izmerjenimi v mestnem 
delu preskusa RDE, in emisijami CO  2 , izmerjenimi v 
celotnem preskusu WLTP, za OVC-HEV]  
RF(u)  [faktor vrednotenja rezultatov, izra čunan za mestno vožnjo 
za preskus RDE]  0,793651  
ID PRESKUSA  [koda]  TEST_01_Veh01  
Datum preskusa  [dd. mm. llll]  13.10.2016  
Organizacija, ki nadzoruje 
preskus  [naziv organizacije]  AAA  
( 1 ) 
( 1 ) Za opredelitev dodatnih nastavitev izra čuna je mogo če dodati parametre do vrstice 95.  
Začetek tabele 5a je vrstica 101 datoteke za poro čanje podatkov št. 2. V 
levem stolpcu je naveden parameter, o katerem je treba poro čati (fiksna 
oblika), v srednjem stolpcu opis in/ali enota (fiksna oblika), v desni 
stolpec pa je treba vnesti dejanske podatke. V tabelo so vneseni izmišljeni 
podatki za prikaz pravilnega na čina vnašanja vsebine, o kateri se poro ča. 
Spoštovati je treba vrstni red stolpcev in vrstic.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 304  
Tabela 5a  
Glava datoteke za poro čanje št. 2 – Rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z Dodatkom 5  
Število oken  —  4 265  
Število oken mestnega dela  —  1 551  
Število oken izvenmestnega dela  —  1 803  
Število oken avtocestnega dela  —  910  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
Število oken v obmo čju tol  1 — 4 219  
Število oken mestnega dela v obmo čju tol  1 — 1 535  
Število oken izvenmestnega dela v obmo čju tol  1 — 1 774  
Število oken avtocestnega dela v obmo čju tol  1 — 910  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
Delež oken mestnega dela v obmo čju tol  1 [%] 99,0  
Delež oken izvenmestnega dela v obmo čju tol  1 [%] 98,4  
Delež oken avtocestnega dela v obmo čju tol  1 [%] 100,0  
Delež oken mestnega dela v obmo čju tol  1 , večji od 50 %  (1 = da; 0 = ne)  1  
Delež oken izvenmestnega dela v obmo čju tol  1 , večji od 50 %  (1 = da; 0 = ne)  1  
Delež oken avtocestnega dela v obmo čju tol  1 , večji od 50 %  (1 = da; 0 = ne)  1  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 305  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
( 1 ) 
( 1 ) Do vrstice 195 je mogo če dodati dodatne parametre.  
Začetek tabele 5b je vrstica 201 datoteke za poro čanje podatkov št. 2. V 
levem stolpcu je naveden parameter, o katerem je treba poro čati (fiksna 
oblika), v srednjem stolpcu opis in/ali enota (fiksna oblika), v desni 
stolpec pa je treba vnesti dejanske podatke. V tabelo so vneseni izmišljeni 
podatki za prikaz pravilnega na čina vnašanja vsebine, o kateri se poro ča. 
Spoštovati je treba vrstni red stolpcev in vrstic.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 306  
Tabela 5b  
Glava datoteke za poro čanje št. 2 – Kon čni rezultati emisij v skladu z Dodatkom 6  
Celotna vožnja – emisije THC  [mg/km]  
Celotna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
Celotna vožnja – emisije NMHC  [mg/km]  
Celotna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
Celotna vožnja – emisije NO  X [mg/km]  6,73  
Celotna vožnja – emisije PN  [#/km]  1,15*10  11 
Celotna vožnja – emisije CO  2 [g/km]  
Celotna vožnja – emisije NO  [mg/km]  4,73  
Celotna vožnja – emisije NO  2 [mg/km]  2  
Mestna vožnja – emisije THC  [mg/km]  
Mestna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
Mestna vožnja – emisije NMHC  [mg/km]  
Mestna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
Mestna vožnja – emisije NO  X [mg/km]  8,13  
Mestna vožnja – emisije PN  [#/km]  0,85*10  11 
Mestna vožnja – emisije CO  2 [g/km]  
Mestna vožnja – emisije NO  [mg/km]  6,41  
Mestna vožnja – emisije NO  2 [mg/km]  2,5  
( 1 ) 
( 1 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
Jedro datoteke za poro čanje št. 2 je sestavljeno iz trivrsti čne glave, ki 
ustreza vrsticam 498, 499 in 500 (tabela 6, prenesena), vklju čijo pa se 
dejanske vrednosti, ki opisujejo okna drse čega povpre čenja in so izra ču­
nana v skladu z Dodatkom 5, iz vrstic od 501 do konca podatkov. Levi 
stolpec tabele 6 ustreza vrstici 498 datoteke za poro čanje št. 2 (fiksna 
oblika). Srednji stolpec tabele 6 ustreza vrstici 499 datoteke za poro čanje 
št. 2 (fiksna oblika). Desni stolpec tabele 6 ustreza vrstici 500 datoteke za 
poročanje št. 2 (fiksna oblika).  
Tabela 6  
Jedro datoteke za poro čanje št. 2 – Podrobni rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 5; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v jedro datoteke za poro čanje podatkov  
Čas začetka okna  [s]  
Čas konca okna  [s]  
Trajanje okna  [s]  
Razdalja okna  Vir (1 = GPS; 2 = 
ECU; 3 = tipalo)  [km]  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 307  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
Emisije CO  2 okna  [g]  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
Emisije CO  2 okna  [g/km]  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
[Rezervirano]  —  —  
Oddaljenost okna do zna čilne krivulje CO  2 h_j [%]  
[Rezervirano]  [–]  
Povprečna hitrost vozila okna  Vir (1 = GPS; 2 = 
ECU; 3 = tipalo)  [km/h]  
( 1 ) 
( 1 ) Za opredelitev zna čilnosti okna je mogo če dodati dodatne parametre.  
▼B 
4.3. Opis vozila in motorja  
Proizvajalec zagotovi opis vozila in motorja v skladu z Dodatkom 4 k 
Prilogi I.  
▼M3 
4.4. Vizualno podporno gradivo v zvezi z namestitvijo prenosnega sistema 
za merjenje emisij  
Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij je treba na vsakem 
preskušanem vozilu dokumentirati z vizualnim gradivom (fotografijami 
in/ali video posnetki). Število in kakovost slik bi morala biti zadostna 
za identifikacijo vozila in oceno, ali je namestitev glavne enote sistema 
PEMS, merilnika masnega pretoka izpušnih plinov, antene GPS in 
vremenske postaje v skladu s priporo čili proizvajalcev instrumentov in 
splošno dobro prakso preskušanja s sistemom PEMS.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 308  
Dodatek 9  
Proizvajal čeva izjava o skladnosti  
Proizvajal čeva izjava o skladnosti z zahtevami za dejanske emisije, ki 
nastajajo med vožnjo  
(Proizvajalec):  
(Naslov proizvajalca):  
izjavlja, da  
tipi vozil, navedeni v prilogi k tej izjavi, izpolnjujejo zahteve iz to čke 2.1 
Priloge IIIA k Uredbi (EU) 2017/1151 v zvezi z dejanskimi emisijami, ki nasta ­
jajo med vožnjo (RDE), za vse mogo če preskuse RDE, ki so v skladu z zahte ­
vami iz te priloge.  
V [ ........................ (kraj)]  
dne [........................ (datum)]  
..........................................................  
(Žig in podpis zastopnika proizvajalca)  
Priloga:  
— seznam tipov vozil, za katere velja ta izjava;  
— seznam navedenih najvišjih ravni dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, 
za vsak tip vozila, pri čemer so ravni izražene v mg/km ali kot število 
delcev/km, kot je ustrezno, in ne vklju čujejo pribitka iz to čke 2.1.1 
Priloge IIIA.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 309  
PRILOGA IV  
PODATKI O EMISIJAH, ZAHTEVANI PRI HOMOLOGACIJI ZA 
NAMENE TEHNI ČNEGA PREGLEDA  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 310  
Dodatek 1  
MERJENJE EMISIJ OGLJIKOVEGA MONOKSIDA V PROSTEM TEKU 
MOTORJA  
(PRESKUS TIPA 2)  
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje postopek za preskus tipa 2, pri katerem se izmerijo 
emisije ogljikovega monoksida pri prostem teku motorja (normalna in 
visoka vrtilna frekvenca).  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Splošne zahteve so navedene v oddelku 5.3.2 in odstavkih od 5.3.7.1 do 
5.3.7.6 Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemo v oddelku 2.2.  
2.2 Tabela iz odstavka 5.3.7.5 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume kot tabela 
za preskus tipa 2 v oddelku 2.1 Dopolnila k Dodatku 4 k Prilogi I k tej 
uredbi.  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve iz Priloge 5 k Pravilniku št. UN/ECE 83 z 
izjemami v oddelkih 3.2 in 3.3.  
3.2 Specifikacije referen čnih goriv iz odstavka 2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razumejo kot sklicevanje na ustrezne specifikacije referen čnih 
goriv iz Priloge IX k tej uredbi.  
3.3 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 311  
Dodatek 2  
MERJENJE MOTNOSTI DIMA  
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje zahteve za merjenje motnosti emisij izpušnih plinov.  
2. SIMBOL POPRAVLJENEGA ABSORPCIJSKEGA KOEFICIENTA  
2.1 Simbol popravljenega absorpcijskega koeficienta se namesti na vsako 
vozilo, ki ustreza tipu vozila, za katerega se uporablja ta preskus. Simbol 
ima obliko pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m  –1 označuje korigi ­
rani absorpcijski koeficient, ugotovljen v času homologacije s preskusom 
pri prostem pospeševanju. Preskusna metoda je v oddelku 4.  
2.2 Simbol je jasno berljiv in neizbrisen. Pritrjen je na vidnem in lahko 
dostopnem mestu, čigar lokacija se dolo či v Dopolnilu k certifikatu o 
homologaciji, ki je prikazano v Dodatku 4 k Prilogi I.  
2.3 Slika IV.2.1 kaže primer simbola.  
Slika IV.2.1
  
Zgornji simbol kaže, da je popravljeni absorpcijski koeficient enak 
1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI  
3.1 Specifikacije in preskusi so navedeni v Delu III, oddelek 24 Pravilnika št. 
24 (  ιθ ) UN/ECE, z izjemo postopkov iz oddelka 3.2.  
3.2 Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 24.1 Pravilnika št. 24 UN/ECE se 
razume kot sklicevanje na Dodatek 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
4. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
4.1 Tehni čne zahteve so navedene v Prilogah 4, 5, 7, 8, 9 in 10 k Pravilniku 
št. 24 UN/ECE, z izjemami iz oddelkov 4.2, 4.3 in 4.4.  
4.2 Preskus pri stalni vrtilni frekvenci motorja na krivulji pri polni obre ­
menitvi  
4.2.1 Sklicevanje na Priloge 1 v odstavku 3.1 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.2.2 Referen čno gorivo, iz odstavka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 UN/ECE, 
se razume kot sklicevanje na referen čno gorivo v Prilogi IX k tej uredbi, 
ki ustreza mejnim vrednostim emisij, glede na katere se vozilo homolo ­
gira. ▼B 
( ιθ ) UL L 326, 24.11.2006
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 312  
4.3 Preskus pri prostem pospeševanju  
4.3.1 Sklicevanje na Tabelo 2 Priloge 2 v odstavku 2.2 Priloge 5 k Pravilniku 
št. 24 UN/ECE se razume kot sklicevanje na tabelo pod to čko 2.4.2.1 
Dodatka 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.3.2 Sklicevanje na odstavek 7.3 Priloge 1 v odstavku 2.3 Priloge 5 k Pravil ­
niku št. 24 UN/ECE se šteje kot sklicevanje na Dodatek 3 k Prilogi I k tej 
uredbi.  
4.4 Metoda merjenja neto mo či motorjev s kompresijskim vžigom v 
skladu s pravilnikom ECE  
4.4.1 Sklicevanje na odstavek 7 Priloge 10 k Pravilniku 24 UN/ECE k 
„Dodatku k tej Prilogi“ in v odstavkih 7 in 8 Priloge 10 k Pravilniku 
št. 24 UN/ECE k „Prilogi 1“ se razume kot sklicevanje na Dodatek 3 k 
Prilogi I k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 313  
PRILOGA V  
PREVERJANJE EMISIJ PLINOV IZ OKROVA RO ČIČNE GREDI  
(PRESKUS TIPA 3)  
1. UVOD  
1.1 Priloga opisuje postopek za preskus tipa 3, ki preverja izpuste plinov iz 
okrova ro čične gredi, iz oddelka 5.3.3 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 3 se uporabljajo splošne zahteve iz oddelkov 1 in 
2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami, opisanimi v to čkah 2.2 
in 2.3.  
2.2 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.1 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  
▼M3 
2.3 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za nizko vrednost za vozilo 
(VL). Če VL ne obstaja, se uporablja cestna obremenitev za VH. Vrednosti 
VL in VH sta opredeljeni v to čki 4.2.1.1.2 Podpriloge 4 k Prilogi XXI. 
Namesto tega lahko proizvajalec uporabi cestne obremenitve, dolo čene v 
skladu z dolo čbami Dodatka 7 k Prilogi 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
za vozilo, vklju čeno v skupino interpolacij.  
▼B 
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve iz oddelkov 3 do 6 Priloge 6 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE z izjemami, opisanimi v to čki 3.2.  
3.2 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 3.2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 314  
PRILOGA VI  
DOLOČITEV EMISIJ ZARADI IZHLAPEVANJA  
(PRESKUS TIPA 4)  
1 Uvod  
V tej prilogi je predstavljena metoda za ponovljivo in obnovljivo dolo ­ 
čitev ravni emisij zaradi izhlapevanja iz lahkih tovornih vozil, ki je 
zasnovana tako, da so rezultati reprezentativni za delovanje vozila v 
realnih pogojih.  
2 Rezervirano  
3 Opredelitve pojmov  
V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
3.1 Preskusna oprema  
3.1.1 „To čnost“ pomeni razliko med izmerjeno vrednostjo in referen čno vred­
nostjo, ki je sledljiva do nacionalnega standarda in opisuje pravilnost 
rezultata.  
3.1.2 „Umerjanje“ pomeni postopek nastavitve odzivanja merilnega sistema, 
tako da se njegove izhodne vrednosti ujemajo z obmo čjem referen čnih 
signalov.  
3.2 Hibridna elektri čna vozila  
3.2.1 „Stanje delovanja pri praznjenju naboja“ pomeni stanje delovanja, pri 
katerem lahko shranjena energija v sistemu za shranjevanje energije z 
možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) niha, vendar v povpre čju 
upada, medtem ko se vozilo vozi do prehoda na delovanje ohranjanja 
naboja.  
3.2.2 „Stanje delovanja pri ohranjanju naboja“ pomeni stanje delovanja, pri 
katerem lahko shranjena energija v sistemu REESS niha, vendar v 
povprečju ostaja na ravni nevtralnega polnilnega ravnovesja, medtem 
ko se vozilo vozi.  
3.2.3 „Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja“ (NOVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki ga ni mogo če polniti iz zunanjega 
vira. 
3.2.4 „Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem“ (OVC-HEV) pomeni 
hibridno elektri čno vozilo, ki ga je mogo če polniti iz zunanjega vira.  
3.2.5 „Hibridno elektri čno vozilo“ (HEV) pomeni hibridno vozilo, pri katerem 
je eden od pretvornikov pogonske energije elektri čna naprava.  
3.2.6 „Hibridno vozilo“ (HV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim siste ­
mom, ki vsebuje vsaj dve razli čni kategoriji pretvornikov pogonske ener ­
gije in vsaj dve razli čni kategoriji sistemov za shranjevanje pogonske 
energije.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 315  
3.3 Emisije zaradi izhlapevanja  
3.3.1 „Sistem za shranjevanje goriva“ pomeni naprave, ki omogo čajo shranje ­
vanje goriva ter vklju čujejo posodo za gorivo, nastavek za polnjenje, 
pokrov posode za gorivo in črpalko za gorivo, če je nameš čena v posodo 
za gorivo ali nanjo.  
3.3.2 „Sistem za dovajanje goriva“ pomeni sestavne dele, v katerih je shra ­
njeno gorivo ali po katerih se pretaka gorivo v vozilu ter ki vklju čujejo 
sistem za shranjevanje goriva, vse cevi za gorivo in hlape, vse črpalke za 
gorivo, ki niso nameš čene na posodo za gorivo, in posodo z aktivnim 
ogljem.  
3.3.3 „Zmogljivost absorpcije butana“ (BWC) pomeni maso butana, ki jo lahko 
absorbira posoda.  
3.3.4 „BWC300“ pomeni zmogljivost absorpcije butana po 300 ciklih staranja 
z gorivom.  
3.3.5 „Faktor prepustnosti“ (PF) pomeni faktor, ki se dolo či glede na izgube 
ogljikovodikov v dolo čenem obdobju in se uporablja za dolo čitev 
končnih emisij zaradi izhlapevanja.  
3.3.6 „Nekovinska enoplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, 
narejeno iz ene plasti nekovinskega materiala, vklju čno s fluoriranimi/ 
sulfoniranimi materiali.  
3.3.7 „Ve čplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno iz 
vsaj dveh razli čnih plasti materialov, od katerih je ena neprepustna za 
ogljikovodike.  
3.3.8 „Zaprti sistem za shranjevanje goriva“ pomeni sistem za shranjevanje 
goriva, iz katerega v času, ko je vozilo parkirano, v 24-urnem dnevnem 
ciklu iz Dodatka 2 k Prilogi 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, kadar je 
izveden z referen čnim gorivom iz oddelka A.1 Priloge IX k tej uredbi, ne 
uhajajo hlapi goriva.  
3.3.9 „Emisije zaradi izhlapevanja“ v okviru te uredbe pomenijo hlape oglji ­
kovodikov, ki uhajajo iz sistema za dovajanje goriva motornega vozila v 
času, ko je parkirano, in tik pred ponovnim polnjenjem zatesnjene 
posode za gorivo.  
3.3.10 „Vozilo z enogorivnim motorjem na plin“ pomeni vozilo z enogorivnim 
motorjem, ki za gorivo uporablja predvsem uteko činjen naftni plin, 
zemeljski plin/biometan ali vodik, vendar ima lahko tudi bencinski sistem 
za uporabo v sili ali samo za zagon, pri čemer posoda za bencin ne 
sprejme ve č kot 15 litrov bencina.  
3.3.11 „Hlapi goriva, sproš čeni ob izena čenju tlaka“ pomeni ogljikovodike, ki 
uhajajo iz tla čne varnostne naprave zaprtega sistema za shranjevanje 
goriva izklju čno skozi enoto za shranjevanje hlapov, kakor omogo ča 
sistem.  
3.3.12 „Presežek hlapov goriva, sproš čenih ob izena čenju tlaka“ pomeni hlape 
ogljikovodikov, ki uidejo ob znižanju tlaka in prehajajo skozi enoto za 
shranjevanje hlapov.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 316  
3.3.13 „Razbremenilni tlak v posodi za gorivo“ je najnižja raven tlaka, pri kateri 
se začne zaprti sistem za shranjevanje goriva odzra čevati samo v odziv 
na tlak v posodi za gorivo.  
3.3.14 „Dodatna posoda“ je posoda, ki se uporablja za merjenje presežka hlapov 
goriva, sproš čenih ob izena čenju tlaka.  
3.3.15 „ Preboj pri dveh gramih “ je preboj, ki se doseže, ko skupna koli čina 
ogljikovodikov, oddanih iz posode z aktivnim ogljem, doseže dva grama.  
4 Kratice  
Splošne kratice 
BWC  Zmogljivost absorpcije butana  
PF Faktor prepustnosti  
APF Dodeljeni faktor prepustnosti  
OVC-HEV  Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem  
NOVC-HEV  Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja  
WLTC  Globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila  
REESS  Sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponov ­
nega polnjenja  
5 Splošne zahteve  
5.1 Vozilo in njegovi sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije zaradi izhla ­
pevanja, so zasnovani, izdelani in vgrajeni tako, da vozilo pri obi čajni 
uporabi in v obi čajnih pogojih uporabe, kot so vlaga, dež, sneg, vro čina, 
mraz, pesek, umazanija, tresenje, obraba itd., v času svoje življenjske 
dobe izpolnjuje dolo čbe te uredbe.  
5.1.1 To vklju čuje zagotavljanje varnosti vseh cevi, spojev in priklju čkov, ki se 
uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja.  
5.1.2 Pri vozilih z zaprtim sistemom za shranjevanje goriva to vklju čuje tudi 
opremljenost s sistemom, ki tik pred polnjenjem z gorivom sprosti tlak v 
posodi za gorivo izklju čno skozi enoto za shranjevanje hlapov, katere 
edina funkcija je shranjevanje hlapov goriva. Ta prezra čevalna pot je tudi 
edina, ki se uporablja, kadar tlak v posodi za gorivo preseže varni 
delovni tlak.  
5.2 Preskusno vozilo se izbere v skladu z odstavkom 5.5.2.  
5.3 Stanje vozila med preskušanjem  
5.3.1 Vrste in koli čine maziv ter hladilne teko čine za preskušanje emisij so v 
skladu z navodili proizvajalca za normalno delovanje vozil.  
5.3.2 Vrsta goriva za preskušanje je dolo čena v oddelku A.1 Priloge IX.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 317  
5.3.3 Vsi sistemi za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja so v delujo čem 
stanju.  
5.3.4 Uporaba kakršne koli odklopne naprave je v skladu z dolo čbami 
člena 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007 prepovedana.  
5.4 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema  
5.4.1 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema so enake tistim v odstavku 2.3 
Priloge I.  
5.5 Skupina emisij zaradi izhlapevanja  
5.5.1 Samo vozila, ki so identi čna glede na zna čilnosti iz to čk (a), (c) in (d), 
tehnično enakovredna glede na zna čilnosti iz to čke (b) ter podobna glede 
na značilnosti iz to čk (e) in (f) ali, kjer je ustrezno, ne presegajo nave ­
denih dovoljenih odstopanj za zna čilnosti iz to čk (e) in (f), so lahko del 
iste skupine emisij zaradi izhlapevanja:  
(a) material in konstrukcija sistema za shranjevanje goriva;  
(b) material cevi za hlape, material cevi za gorivo in tehnika povezova ­
nja; 
(c) zaprt ali nezaprt sistem za shranjevanje goriva;  
(d) nastavitev varnostnega ventila posode za gorivo (dovajanje in izpust 
zraka);  
(e) zmogljivost absorpcije butana (BWC300) posode v obmo čju 10 % 
največje vrednosti (za posode z enako vrsto oglja je prostornina oglja 
znotraj 10 % vrednosti, za katero je bila dolo čena zmogljivost 
BWC300);  
(f) sistem za nadzor emisij zaradi izhlapevanja (na primer vrsta ventila, 
strategija nadzora emisij).  
5.5.2 Za vozilo se šteje, da ustvarja najbolj neugodne emisije zaradi izhlapeva ­
nja, in se uporabi za preskušanje, če ima najve čje razmerje med prostor ­
nino posode za gorivo in zmogljivostjo absorpcije butana posode v 
skupini. O izbiri vozila se je treba vnaprej dogovoriti s homologacijskim 
organom.  
5.5.3 Kadar se uporabi morebitno inovativno umerjanje sistema, konfiguracija 
ali strojna oprema, povezana s sistemom za uravnavanje emisij zaradi 
izhlapevanja, se model vozila vklju či v drugo skupino.  
5.5.4 Identifikator skupine emisij zaradi izhlapevanja  
Vsaki skupini emisij zaradi izhlapevanja, opredeljeni v odstavku 5.5.1, se 
dodeli posebna identifikacijska oznaka v naslednji obliki:  
EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
pri čemer je:  
nnnnnnnnnnnnnnn niz najve č petnajstih znakov, pri čemer je uporaba 
znakov omejena na številke 0–9, črke A–Z in pod črtaj „_“;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 318  
WMI (globalni identifikator proizvajalca) koda, ki enoli čno identificira 
proizvajalca in je opredeljena v standardu ISO 3780:2009.  
x se dolo či na „1“ ali „0“ v skladu z naslednjimi dolo čbami:  
(a) s soglasjem homologacijskega organa in lastnika WMI se uporabi 
številka „1“, če je skupina vozil opredeljena za namen zajetja vozil:  
(i) enega proizvajalca z eno samo kodo WMI;  
(ii) proizvajalca z ve č kodami WMI, vendar le, če se bo uporabila 
ena koda WMI;  
(iii) več kot enega proizvajalca, vendar le, če se bo uporabila ena 
koda WMI.  
V primerih (i), (ii) in (iii) je identifikacijska oznaka skupine sesta ­
vljena iz enotnega niza znakov n in enotne kode WMI, ki ji sledi 
številka „1“;  
(b) s soglasjem homologacijskega organa se uporabi številka „0“, če je 
skupina vozil opredeljena na podlagi enakih meril kot ustrezna 
skupina vozil, opredeljena v skladu s to čko (a), vendar se proizva ­
jalec odlo či uporabiti drugo kodo WMI. V tem primeru je identifi ­
kacijska oznaka skupine sestavljena iz enakega niza znakov n kot 
oznaka, dolo čena za skupino vozil, opredeljeno v skladu s to čko (a), 
in enotne kode WMI, ki se razlikuje od vseh kod WMI, uporabljenih 
v primeru iz to čke (a), tej kodi pa sledi „0“.  
5.6 Homologacijski organ ne podeli homologacije, če so predložene infor ­
macije nezadostne, da bi pokazale, da se emisije zaradi izhlapevanja pri 
običajni uporabi vozila u činkovito omejujejo.  
6 Zahteve glede delovanja  
6.1 Mejne vrednosti  
Mejna vrednost je dolo čena v tabeli 3 v Prilogi I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 319  
Dodatek 1  
Postopki in pogoji preskusa tipa 4  
1 Uvod  
V tej prilogi je opisan postopek za preskus tipa 4, s katerim se 
določijo emisije vozil zaradi izhlapevanja.  
2 Tehni čne zahteve  
2.1 Ta postopek vklju čuje preskus emisij zaradi izhlapevanja in dva 
dodatna preskusa, in sicer enega za staranje posod z aktivnim 
ogljem, kot je opisan v odstavku 5.1 tega dodatka, in enega za 
prepustnost sistema za shranjevanje goriva, kot je opisan v 
odstavku 5.2 tega dodatka. S preskusom emisij zaradi izhlapevanja 
(slika VI.4) se dolo čijo emisije zaradi izhlapevanja ogljikovodikov, 
ki so posledica dnevnega nihanja temperatur in odstavitev segretega 
vozila med parkiranjem.  
2.2 Če sistem za dovajanje goriva vsebuje ve č kot eno posodo z 
aktivnim ogljem, se vse navedbe pojma „posoda“ v tej prilogi nana ­ 
šajo na vsako posodo.  
3 Vozilo  
Vozilo je v dobrem tehni čnem stanju in ima pred preskusom najmanj 
3 000 prevoženih kilometrov. Zaradi dolo čitve emisij zaradi izhlape ­
vanja se v vsa ustrezna poro čila o preskusih vklju čijo informacije o 
prevoženih kilometrih in starosti vozila, ki se uporabi za certificira ­
nje. Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja je v obdobju 
utekanja priklju čen in pravilno deluje. Uporabi se posoda z aktivnim 
ogljem, starana v skladu s postopkom iz odstavka 5.1 tega dodatka.  
4 Preskusna oprema  
4.1 Dinamometer z valji  
Dinamometer z valji izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 Podpriloge 5 k 
Prilogi XXI.  
4.2 Prostor za merjenje emisij zaradi izhlapevanja  
Prostor za merjenje emisij zaradi izhlapevanja izpolnjuje zahteve iz 
odstavka 4.2 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.3 Analizni sistemi  
Analizni sistemi izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.3 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. Stalno merjenje ogljikovodikov ni obve ­
zno, razen če se uporablja ohišje s fiksno prostornino.  
4.4 Sistem za zapisovanje temperature  
Zapisovanje temperature izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.5 Priloge 7 
k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 320  
4.5 Sistem za zapisovanje tlaka  
Zapisovanje tlaka izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.6 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE, razen zahtev za to čnost in lo čljivost 
sistema za zapisovanje tlaka iz odstavka 4.6.2 Priloge 7 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE, namesto katerih velja naslednje:  
(a) točnost: ± 0,3 kPa;  
(b) ločljivost: 0,025 kPa  
4.6 Ventilatorji  
Ventilatorji izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.7 Priloge 7 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE, vendar zahtevana zmogljivost puhal ne znaša 
od 0,1 do 0,5 m  3 /min, ampak od 0,1 do 0,5 m  3 /s. 
4.7 Kalibracijski plini  
Plini izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.8 Priloge 7 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE.  
4.8 Dodatna oprema  
Dodatna oprema izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.9 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.9 Dodatna posoda  
Dodatna posoda bi morala biti enaka glavni posodi, vendar ni nujno 
starana. Povezovalna cev, ki vodi do posode vozila, je čim krajša. 
Dodatna posoda se pred obremenitvijo v celoti splakne s suhim 
zrakom.  
4.10 Tehtnica za posodo  
Natančnost tehtnice za posodo je ±0,02 g.  
5 Postopek staranja posod na preskusni mizi in dolo čitev faktorja 
PF 
5.1 Staranje posod na preskusni mizi  
Pred preskusom pri odstavitvi segretega vozila in preskusom dnevnih 
izgub se izvede staranje posode po postopku na sliki VI.1.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 321  
Slika VI.1  
Postopek staranja posod na preskusni mizi
  
5.1.1 Staranje z izpostavljenostjo temperaturnim ciklom  
Posoda se v posebni temperaturni komori izpostavi cikli čnim spre­
membam temperature od –15 °C do 60 °C s tridesetminutno stabili ­
zacijo pri –15 °C in 60 °C. Vsak cikel traja 210 minut (glej 
sliko VI.2).  
Temperaturni gradient je čim bližje 1 °C/min. Skozi posode ne 
prehaja prisilni zra čni tok.  
Cikel se zaporedoma ponovi 50-krat. Skupaj ta postopek traja 
175 ur.  
Slika VI.2  
Temperaturni cikel
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 322  
5.1.2 Staranje z izpostavljenostjo tresenju  
Po postopku temperaturnega staranja se posoda izpostavi vertikal ­
nemu tresenju, pri čemer je posoda nameš čena tako kot v vozilu, 
kvadratni koren od G (Grms) pa je ve čji od 1,5 m/s  2 pri 
frekvenci 30 ± 10 Hz. Preskus traja 12 ur.  
5.1.3 Staranje z izpostavljenostjo hlapom goriva in dolo čitev BWC300  
5.1.3.1 Staranje vklju čuje večkratno obremenitev s hlapi goriva in splako ­
vanje z zrakom iz laboratorija.  
5.1.3.1.1 Po temperaturnem preskusu in preskusu s tresenjem se posoda 
nadalje stara z mešanico tržnega goriva, kot je dolo čeno v 
odstavku 5.1.3.1.1.1 tega dodatka, in dušika ali zraka s prostornino 
hlapov goriva 50 ± 15 %. Stopnja polnjenja hlapov goriva je 
60 ± 20 g/h.  
Posoda se obremeni do preboja pri dveh gramih. Alternativno se 
lahko obremenitev obravnava kot kon čana, ko raven koncentracije 
ogljikovodikov na odprtini za izpust zraka doseže 3 000 delcev na 
milijon.  
5.1.3.1.1.1 Tržno gorivo, ki se uporablja za ta preskus, izpolnjuje iste zahteve 
glede naslednjih to čk kot referen čno gorivo:  
(a) gostota pri 15 °C;  
(b) parni tlak;  
(c) destilacija (70 °C, 100 °C, 150 °C);  
(d) analiza ogljikovodikov (samo olefini, aromati, benzen);  
(e) vsebnost kisika;  
(f) vsebnost etanola.  
5.1.3.1.2 Posoda z aktivnim ogljem se med 5 in 60 minutami po obremenitvi 
splakne s 25 ± 5 litri zraka na minuto z zrakom iz laboratorija za 
emisije, dokler ni doseženih 300 izmenjav prostornine.  
5.1.3.1.3 Postopki iz odstavkov 5.1.3.1.1 in 5.1.3.1.2 tega dodatka se 300-krat 
ponovijo, nato pa se za posodo šteje, da je stabilizirana.  
5.1.3.1.4 Postopek za merjenje zmogljivosti absorpcije butana (BWC) v zvezi 
s skupino emisij zaradi izhlapevanja iz odstavka 5.5 vklju čuje 
naslednje.  
(a) Stabilizirana posoda se obremeni, dokler se ne doseže preboj pri 
dveh gramih, nato pa se najmanj petkrat splakne. Posoda se 
obremeni tako, da se napolni z mešanico 50 volumskih odsto ­
tkov butana in 50 volumskih odstotkov dušika s tako hitrostjo, 
da v posodo prite če 40 gramov butana na uro.  
(b) Splakovanje se izvede v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 tega 
dodatka.  
(c) BWC se po vsaki obremenitvi vklju či v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 323  
(d) BWC300 se izra čuna kot povpre čje zadnjih petih vrednosti 
BWC.  
5.1.3.2 Če starano posodo zagotovi dobavitelj, proizvajalec pred postopkom 
staranja o tem obvesti homologacijski organ, da mu omogo či prisot­
nost med katerim koli delom navedenega postopka na lokaciji doba ­
vitelja.  
5.1.3.3 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o preskusu 
z vsaj naslednjimi elementi:  
(a) vrsta aktivnega oglja;  
(b) stopnja obremenitve;  
(c) specifikacije goriva.  
5.2 Dolo čitev faktorja prepustnosti sistema za shranjevanje goriva (glej 
sliko VI.3)  
Slika VI.3  
Določitev faktorja prepustnosti
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 324  
5.2.1 Izbere se sistem za shranjevanje goriva, reprezentativen za skupino, 
in se namesti na stojalo tako, da je v podobnem položaju kot v 
vozilu. Posoda za gorivo se do 40 ± 2 % njene nazivne prostornine 
napolni z referen čnim gorivom s temperaturo 18 °C ± 2 °C. Stojalo, 
na katero je nameš čen sistem za shranjevanje goriva, se za tri tedne 
postavi v prostor z nadzorovano temperaturo 40 °C ± 2 °C.  
5.2.2 Na koncu tretjega tedna se posoda za gorivo izprazni in ponovno 
napolni z referen čnim gorivom pri temperaturi 18 °C ± 2 °C do 
40 ± 2 % njene nazivne prostornine.  
V 6 do 36 urah se stojalo, na katero je nameš čen sistem za shra ­
njevanje goriva, postavi v zaprt prostor. V zadnjih šestih urah tega 
obdobja je temperatura okolice 20 °C ± 2 °C. V prvem 24-urnem 
obdobju postopka iz odstavka 6.5.9 tega dodatka se v zaprtem 
prostoru izvede postopek za dolo čanje dnevnih izgub. Hlapi goriva 
v posodi za gorivo se odzra čujejo tako, da se odvajajo iz zaprtega 
prostora, da se izklju či možnost, da bi se emisije zaradi odzra čevanja 
posode za gorivo upoštevale kot prepuš čanje. Emisije ogljikovodikov 
se izmerijo, vrednost pa se kot HC  3W vključi v vsa ustrezna poro čila 
o preskusu.  
5.2.3 Stojalo, na katero je nameš čen sistem za shranjevanje goriva, se za 
preostalih 17 tednov ponovno postavi v prostor z nadzorovano 
temperaturo 40 °C ± 2 °C.  
5.2.4 Na koncu sedemnajstega tedna se posoda za gorivo izprazni in 
ponovno napolni z referen čnim gorivom pri temperaturi 18 °C ± 2 °C 
do 40 ± 2 % njene nazivne prostornine.  
V 6 do 36 urah se stojalo, na katero je nameš čen sistem za shra ­
njevanje goriva, postavi v zaprt prostor. V zadnjih šestih urah tega 
obdobja je temperatura okolice 20 °C ± 2 °C. V prvem 24-urnem 
obdobju postopka iz odstavka 6.5.9 tega dodatka se v zaprtem 
prostoru izvede postopek za dolo čanje dnevnih izgub. Sistem za 
shranjevanje goriva se odzra čuje tako, da se hlapi odvajajo iz zapr ­
tega prostora, da se izklju či možnost, da bi se emisije zaradi odzra ­ 
čevanja posode za gorivo upoštevale kot prepuš čanje. Emisije oglji ­
kovodikov se izmerijo, vrednost pa se v tem primeru vklju či v vsa 
ustrezna poro čila o preskusu kot HC  20W . 
5.2.5 Faktor prepustnosti je razlika med HC  20W in HC  3W v g/24h, ki se z 
naslednjo ena čbo izračuna kot vrednost, ki vklju čuje tri zna čilne 
števke:  
PF = HC  20w – HC  3W 
5.2.6 Če faktor prepustnosti dolo či dobavitelj, proizvajalec pred dolo čitvijo 
o tem obvesti homologacijski organ, da mu omogo či prisotnost za 
preverjanje na lokaciji dobavitelja.  
5.2.7 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o preskusu, 
ki vsebuje vsaj naslednje elemente:  
(a) popoln opis preskušenega sistema za shranjevanje goriva, 
vključno z informacijami o tipu preskušene posode za gorivo, 
ali je posoda za gorivo kovinska, nekovinska enoslojna ali 
večslojna, ter katere vrste materialov so se uporabile za posodo 
za gorivo in druge dele sistema za shranjevanje goriva;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 325  
(b) srednje tedenske vrednosti temperature, pri katerih je potekalo 
staranje;  
(c) vrednost HC, izmerjena v 3. tednu (HC  3W ); 
(d) vrednost HC, izmerjena v 20. tednu (HC  20W ); 
(e) ugotovljeni faktor prepustnosti (PF).  
5.2.8 Alternativa odstavkom od 5.2.1 do 5.2.7 tega dodatka je možnost, da 
se proizvajalec, ki uporablja ve čslojne ali kovinske posode za gorivo, 
odloči, da bo namesto celotnega zgoraj navedenega merilnega 
postopka uporabil dodeljeni faktor prepustnosti (DFP):  
DFP večslojna/kovinska posoda za gorivo = 120 mg/24 h  
Kadar se proizvajalec odlo či, da bo uporabil DFP, homologacij ­
skemu organu predloži izjavo, v kateri je jasno opredeljen tip posode 
za gorivo, in izjavo o vrstah uporabljenih materialov.  
6 Preskusni postopek za meritve pri odstavitvi segretega vozila in 
meritve dnevnih izgub  
6.1 Priprava vozila  
Vozilo se pripravi v skladu z odstavkoma 5.1.1 in 5.1.2 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo 
homologacijskega organa se lahko viri emisij iz ozadja, ki niso 
povezani z gorivi (npr. barva, lepila, plastika, cevi za gorivo/hlape, 
pnevmatike in drugi sestavni deli iz gume ali polimerov), pred 
preskusom zmanjšajo na zna čilne ravni vozila iz ozadja (npr. s segre ­
vanjem pnevmatik pri temperaturi 50 °C ali ve č v ustreznem 
obdobju, segrevanjem vozila, odstranitvijo teko čine za čiščenje 
vetrobranskega stekla).  
Pri zaprtem sistemu za shranjevanje goriva se posode vozila name ­
stijo tako, da so lahko dostopne in da je njihovo povezovanje/lo če­
vanje enostavno.  
6.2 Izbira na čina in navodila o menjanju prestav  
6.2.1 Pri vozilih z ro čnim menjalnikom se upoštevajo navodila o menjanju 
prestav iz Podpriloge 2 k Prilogi XXI.  
6.2.2 Pri vozilih, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, 
se način izbere v skladu s Podprilogo 6 k Prilogi XXI.  
6.2.3 Pri vozilih NOVC-HEV in OVC-HEV se na čin izbere v skladu z 
Dodatkom 6 k Podprilogi 8 k Prilogi XXI.  
6.2.4 Na zahtevo homologacijskega organa se lahko izbere na čin, ki se 
razlikuje od na činov iz odstavkov 6.2.2 in 6.2.3 tega dodatka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 326  
6.3 Preskusni pogoji  
Preskusi iz te priloge se izvedejo z uporabo posebnih preskusnih 
pogojev za vozilo H iz skupine interpolacij, ki ima med vsemi 
skupinami interpolacij, vklju čenimi v preu čevano skupino emisij 
zaradi izhlapevanja, najve čjo potrebo po energiji cikla.  
Alternativna možnost je, da se na zahtevo homologacijskega organa 
za preskus uporabi katera koli energija cikla, reprezentativna za 
vozilo v skupini.  
6.4 Potek preskusnega postopka  
Preskusni postopek za nezaprte in zaprte sisteme za shranjevanje 
goriva se upošteva v skladu z diagramom poteka na sliki VI.4.  
Zaprti sistemi za shranjevanje goriva se preskusijo z eno od dveh 
možnosti. Ena možnost je, da se vozilo preskusi v enem nepreki ­
njenem postopku. Druga možnost, imenovana samostojni postopek, 
je, da se vozilo preskusi v dveh lo čenih postopkih, kar omogo ča 
ponovitev preskusa na dinamometru in preskusov dnevnih emisij, 
ne da bi bilo treba ponoviti preskus s presežkom hlapov goriva, 
sproščenih ob izena čenju tlaka v posodi, in merjenje koli čine hlapov 
goriva, sproš čenih ob izena čenju tlaka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 327  
Slika VI.4  
Diagrami poteka preskusnega postopka
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 328  
6.5 Neprekinjeni preskusni postopek za nezaprte sisteme za shranjevanje 
goriva  
6.5.1 Praznjenje posod za gorivo in ponovno polnjenje  
Posoda za gorivo vozila se izprazni. To se stori tako, da pri tem ni 
premočnega splakovanja ali premo čne obremenitve naprav za urav ­
navanje izhlapevanja, nameš čenih na vozilo. Navadno zadostuje 
odstranitev pokrova posode za gorivo. Posoda za gorivo se ponovno 
napolni z referen čnim gorivom pri temperaturi 18 °C ± 2 °C do 
40 ± 2 % njene nazivne prostornine.  
6.5.2 Odstavitev vozila  
V petih minutah po dokon čanju praznjenja in ponovnega polnjenja z 
gorivom je vozilo odstavljeno pri temperaturi 23 °C ± 3 °C za 
najmanj šest in najve č 36 ur.  
6.5.3 Vožnja za predkondicioniranje  
Vozilo se postavi na dinamometer z valji, med vožnjo pa se opravijo 
naslednje faze cikla iz Podpriloge 1 k Prilogi XXI:  
(a) za vozila razreda 1: nizko, srednje, nizko, nizko, srednje, nizko;  
(b) za vozila razredov 2 in 3: nizko, srednje, visoko, srednje.  
Pri vozilih OVC-HEV se vožnja za predkondicioniranje opravi v 
stanju delovanja pri ohranjanju naboja, kot je opredeljeno v 
odstavku 3.3.6 Priloge XXI. Na zahtevo homologacijskega organa 
se lahko uporabi kateri koli drug na čin. 
6.5.4 Praznjenje posod za gorivo in ponovno polnjenje  
V eni uri po vožnji za predkondicioniranje se posoda za gorivo 
vozila izprazni. To se stori tako, da pri tem ni premo čnega splako ­
vanja ali premo čne obremenitve naprav za uravnavanje izhlapevanja, 
nameščenih na vozilo. Navadno zadostuje odstranitev pokrova 
posode za gorivo. Posoda za gorivo se ponovno napolni s 
preskusnim gorivom pri temperaturi 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % 
njene nazivne prostornine.  
6.5.5 Odstavitev vozila  
V petih minutah po dokon čanju praznjenja in ponovnega polnjenja z 
gorivom je vozilo parkirano za najmanj 12 in najve č 36 ur pri tempe ­
raturi 23 °C ± 3 °C.  
Med odstavitvijo se lahko postopka iz odstavkov 6.5.5.1 in 6.5.5.2 
opravita v takem zaporedju, da se najprej izvede postopek iz 
odstavka 6.5.5.1, ki mu sledi postopek iz odstavka 6.5.5.2, ali pa 
se najprej izvede postopek iz odstavka 6.5.5.2, ki mu sledi postopek 
iz odstavka 6.5.5.1. Postopka iz odstavkov 6.5.5.1 in 6.5.5.2 se lahko 
izvedeta tudi hkrati.  
6.5.5.1 Polnjenje sistema REESS  
Pri vozilih OVC-HEV se sistem REESS popolnoma napolni v skladu 
z zahtevami glede polnjenja iz odstavka 2.2.3 Dodatka 4 k Podpri ­
logi 8 k Prilogi XXI.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 329  
6.5.5.2 Obremenitev posode  
Posoda, starana v skladu z zaporedjem iz odstavka 5.1 tega dodatka, 
se obremeni do preboja pri dveh gramih v skladu s postopkom iz 
odstavka 5.1.4 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
6.5.6 Preskus na dinamometru  
Preskusno vozilo se potisne na dinamometer, med vožnjo na njem pa 
se izvedejo cikli iz odstavka 6.5.3(a) ali 6.5.3(b) tega dodatka. 
Vozila OVC-HEV se preskusijo v stanju delovanja pri praznjenju 
naboja. Nato se motor ugasne. Pri tem se lahko vzor čijo emisije 
izpušnih plinov, rezultati pa se lahko uporabijo za homologacijo 
glede emisij zaradi izpušnih plinov ali homologacijo glede porabe 
goriva, če ta postopek izpolnjuje zahtevo iz podprilog 6 ali 8 k 
Prilogi XXI.  
6.5.7 Preskus emisij zaradi izhlapevanja iz segretega vozila po odstavitvi  
V sedmih minutah po preskusu na dinamometru in v dveh minutah 
po izklopu motorja se v skladu z odstavkom 5.5 Priloge 7 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE opravi preskus emisij zaradi izhlapevanja na 
odstavljenem segretem vozilu. Izgube pri odstavitvi segretega vozila 
se izračunajo v skladu z odstavkom 7.1 tega dodatka in se kot M  HS 
vključijo v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
6.5.8 Odstavitev vozila  
Preskusno vozilo se po preskusu emisij zaradi izhlapevanja iz odsta ­
vljenega segretega vozila odstavi za najmanj šest ur in najve č 36 ur 
od konca preskusa na odstavljenem segretem vozilu do za četka 
preskusa dnevnih emisij. Vsaj šest ur tega obdobja je vozilo odsta ­
vljeno pri temperaturi 20 °C ± 2 °C.  
6.5.9 Preskus dnevnih emisij  
6.5.9.1 Preskusno vozilo se izpostavi dvema cikloma temperature okolice v 
skladu s profilom, dolo čenim za preskus dnevnih emisij v Dodatku 2 
k Prilogi 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, pri čemer lahko najve čje 
dovoljeno odstopanje kadar koli znaša± 2 °C. Povpre čno odstopanje 
temperature od tega profila, izra čunano z uporabo absolutne vred ­
nosti vseh izmerjenih odstopanj, ne presega ±1 °C. Temperatura 
okolice se meri vsaj vsako minuto in se vpiše v vse ustrezne 
preskusne pole. Temperaturni cikel se za čne, ko je čas T  start = 0, 
kot je navedeno v odstavku 6.5.9.6 tega dodatka.  
6.5.9.2 Zaprti prostor se nekaj minut tik pred preskusom splakuje, dokler ni 
dosežena stabilna koncentracija ogljikovodikov v okolju. V tem času 
so vklopljeni tudi ventilatorji za mešanje zraka v komori.  
6.5.9.3 Preskusno vozilo se z ugasnjenim pogonskim sistemom ter odprtimi 
okni in prtljažnim prostorom prestavi v merilno komoro. Ventilatorji 
za mešanje zraka se namestijo tako, da vzdržujejo minimalno hitrost 
kroženja zraka 8 m/h pod posodo za gorivo preskusnega vozila.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 330  
6.5.9.4 Tik pred preskusom se analizator ogljikovodikov nastavi na ni čelno 
vrednost in nastavi se njegovo merilno obmo čje. 
6.5.9.5 Vrata zaprtega prostora so neprepustno zaprta.  
6.5.9.6 V desetih minutah od zaprtja in zatesnitve vrat se izmerijo koncen ­
tracija ogljikovodikov, temperatura in zra čni tlak, s čimer se prido ­
bijo začetni odčitki koncentracije ogljikovodikov v prostoru C  HCi , 
zračni tlak P  i in temperatura okolice v komori T  i za preskus dnevnih 
emisij. V tem trenutku se za čne T  start = 0. 
6.5.9.7 Tik pred koncem vsakega obdobja vzor čenja emisij se analizator 
ogljikovodikov nastavi na ni čelno vrednost in nastavi se njegovo 
merilno obmo čje. 
6.5.9.8 Prvo in drugo obdobje vzor čenja emisij se kon čata 24 ur ±6 minut 
oziroma 48 ur ±6 minut po za četku prvega vzor čenja, kot je nave ­
deno v odstavku 6.5.9.6 tega dodatka. Prete čeni čas se vklju či v vsa 
ustrezna poro čila o preskusih.  
Na koncu vsakega obdobja vzor čenja emisij se izmerijo koncentra ­
cija ogljikovodikov, temperatura in zra čni tlak, ki se uporabijo za 
izračun rezultatov preskusa dnevnih emisij z ena čbo iz odstavka 7.1 
tega dodatka. Rezultati, ki izhajajo iz prvega 24-urnega obdobja, se 
kot M  D1 vključijo v vsa ustrezna poro čila o preskusih. Rezultati, ki 
izhajajo iz drugega 24-urnega obdobja, se kot M  D2 vključijo v vsa 
ustrezna poro čila o preskusih.  
6.6 Neprekinjeni preskusni postopek za zaprte sisteme za shranjevanje 
goriva  
6.6.1 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo enak 30 kPa ali višji.  
6.6.1.1 Preskus se opravi v skladu z opisom v odstavkih od 6.5.1 do 6.5.3 
tega dodatka.  
6.6.1.2 Praznjenje posod za gorivo in ponovno polnjenje  
V eni uri po vožnji za predkondicioniranje se posoda za gorivo 
vozila izprazni. To se stori tako, da pri tem ni premo čnega splako ­
vanja ali premo čne obremenitve naprav za uravnavanje izhlapevanja, 
nameščenih na vozilo. Navadno zadostuje odstranitev pokrova 
posode za gorivo, sicer pa se posoda odklopi. Posoda za gorivo se 
ponovno napolni z referen čnim gorivom pri temperaturi 18 °C ± 2 °C 
do 15 ± 2 % njene nazivne prostornine.  
6.6.1.3 Odstavitev vozila  
V petih minutah po dokon čanju praznjenja in ponovnega polnjenja z 
gorivom se vozilo odstavi za stabilizacijo pri temperaturi okolice 
20 °C ± 2 °C za 6–36 ur.  
6.6.1.4 Znižanje tlaka v posodi za gorivo  
Tlak v posodi se nato sprosti, da se notranji tlak v posodi za gorivo 
ne zviša na nenormalno visoko raven. To se lahko doseže z odstra ­
nitvijo pokrova posode za gorivo vozila. Ne glede na metodo 
znižanja tlaka se v eni minuti ponovno vzpostavi prvotno stanje 
vozila.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 331  
6.6.1.5 Obremenitev in splakovanje posode  
Posoda, starana v skladu z zaporedjem iz odstavka 5.1 tega dodatka, 
se obremeni do preboja pri dveh gramih v skladu s postopkom iz 
odstavka 5.1.6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, nato pa se 
splakne s 25 ± 5 litri zraka na minuto z zrakom iz laboratorija za 
emisije. Prostornina zraka za splakovanje ne presega prostornine iz 
odstavka 6.6.1.5.1. To obremenitev in splakovanje je mogo če izvesti 
(a) z uporabo posode v vozilu pri temperaturi 20 °C ali 23 °C ali (b) 
tako, da se posoda odklopi. V obeh primerih se pritisk v posodi za 
gorivo ne sme dodatno sprostiti.  
6.6.1.5.1 Dolo čitev najve čje prostornine za splakovanje  
Največja količina zraka za splakovanje Vol_max se dolo či s spodnjo 
enačbo. V primeru vozil OVC-HEV vozilo deluje v stanju delovanja 
pri ohranjanju energije. Prostornina se lahko dolo či tudi v okviru 
ločenega preskusa ali med vožnjo za predkondicioniranje. 
Vol  max ¼ Vol  Pcycle Ü Vol  tank Ü 0,85 Ü 100 
FC Pcycle 
Dist  Pcycle 
pri čemer je:  
Vol  Pcycle  skupna prostornina za splakovanje v litrih, zaokrožena na 
najbližjega 0,1 litra in izmerjena z ustrezno napravo 
(npr. merilnikom pretoka, nameš čenim na izhodno 
odprtino posode z aktivnim ogljem, ali enakovredno 
napravo) med vožnjo za predkondicioniranje po hladnem 
zagonu iz odstavka 6.5.3 tega dodatka;  
Vol  tank nazivna prostornina posode za gorivo, kot jo je navedel 
proizvajalec (v litrih);  
FC Pcycle  poraba goriva v enem ciklu splakovanja iz odstavka 6.5.3 
tega dodatka, ki se lahko izmeri po vro čem ali hladnem 
zagonu, v l/100 km. Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV 
se poraba goriva izra čuna v skladu z odstavkom 4.2.1 
Podpriloge 8 k Prilogi XXI;  
Dist  Pcycle  teoretična razdalja do najbližjega 0,1 km za en cikel spla ­
kovanja iz odstavka 6.5.3 tega dodatka (v km).  
6.6.1.6 Priprava na obremenitev posode s hlapi goriva, sproš čenimi ob 
izenačenju tlaka  
Po dokon čanju obremenitve in splakovanja posode se preskusno 
vozilo prestavi v zaprt prostor, in sicer v komoro SHED ali ustrezno 
klimatsko komoro. Dokaže se, da sistem ne puš ča, izpostavitev tlaku 
pa se normalno izvede med preskusom ali z lo čenim preskusom (npr. 
s tipalom tlaka na vozilu). Preskusno vozilo se nato izpostavi prvim 
11 uram profila temperature okolice, dolo čenega za preskus dnevnih 
emisij v Dodatku 2 k Prilogi 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, pri čemer 
lahko najve čje dovoljeno odstopanje kadar koli znaša ±2 °C. 
Povprečno odstopanje temperature od tega profila, izra čunano z  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 332  
uporabo absolutne vrednosti vseh izmerjenih odstopanj, ne presega 
±1 °C. Temperatura okolice se meri vsaj vsakih deset minut in se 
vpiše v vse ustrezne preskusne pole.  
6.6.1.7 Obremenitev posode s hlapi goriva, sproš čenimi ob izena čenju tlaka  
6.6.1.7.1 Znižanje tlaka v posodi za gorivo pred ponovnim polnjenjem  
Proizvajalec zagotovi, da postopka polnjenja z gorivom ni mogo če 
začeti, preden se tlak v zaprtem sistemu za shranjevanje goriva ne 
zniža v celoti na raven, ki je pri obi čajnem delovanju in uporabi 
vozila manj kot 2,5 kPa višja od tlaka okolice. na zahtevo homolo ­
gacijskega organa predloži podrobne informacije ali dokaže delo ­
vanje tega mehanizma (npr. s tipalom za tlak na vozilu). Dovoljena 
je kakršna koli druga tehni čna rešitev, če zagotovi varno polnjenje z 
gorivom in prepre čuje, da bi se pred priklju čitvijo naprave za 
polnjenje z gorivom na vozilo v ozra čje sprostile prevelike emisije.  
6.6.1.7.2 V 15 minutah po tem, ko temperatura okolice doseže 35 °C, se 
varnostni ventil posode za gorivo odpre, da se lahko posoda obre ­
meni. Ta postopek obremenitve se lahko opravi v zaprtem prostoru 
ali zunaj njega. Posoda, ki se obremeni v skladu s tem odstavkom, se 
odklopi in hrani na obmo čju odstavitve. Pri izvajanju postopka iz 
odstavkov od 6.6.1.9 do 6.6.1.12 tega dodatka se na vozilo namesti 
nadomestna posoda.  
6.6.1.8 Merjenje presežka hlapov goriva, sproš čenih ob izena čenju tlaka  
6.6.1.8.1 Morebitni presežek hlapov goriva, sproš čenih iz posode vozila ob 
izenačenju tlaka, se izmeri z uporabo dodatne posode z aktivnim 
ogljem, ki se priklopi neposredno na izhodno odprtino enote vozila 
za shranjevanje hlapov goriva. Stehta se pred postopkom iz 
odstavka 6.6.1.7 tega dodatka in po njem.  
6.6.1.8.2 Druga možnost je, da se presežek hlapov goriva, sproš čenih iz 
posode vozila ob izena čenju tlaka v njej, izmeri z uporabo komore 
SHED.  
V 15 minutah po tem, ko temperatura okolice doseže 35 °C, kot je 
opisano v odstavku 6.6.1.6 tega dodatka, se komora neprepustno 
zapre in za čne se merilni postopek.  
Analizator ogljikovodikov se nastavi na ni čelno vrednost in nastavi 
se njegovo merilno obmo čje, nato pa se izmerijo koncentracija oglji ­
kovodikov, temperatura in zra čni tlak, s čimer se pridobijo za četni 
odčitki C  HCi , P i in T  i za določitev presežka hlapov goriva, sproš čenih 
iz zaprte posode za gorivo ob izena čenju tlaka.  
Temperatura okolice T v zaprtem prostoru v merilnem postopku ni 
nižja od 25 °C.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 333  
Na koncu postopka iz odstavka 6.6.1.7.2 tega dodatka se koncen ­
tracija ogljikovodikov v komori izmeri po 60 ± 5 sekundah. Izmerita 
se tudi temperatura in zra čni tlak. To so kon čni odčitki C  HCf , P f in T  f 
za presežek hlapov goriva, sproš čenih iz zaprte posode za gorivo ob 
izenačenju tlaka.  
Rezultat dolo čitve presežka sproš čenih hlapov goriva iz zaprte 
posode za gorivo se izra čuna v skladu z odstavkom 7.1 tega dodatka 
in se vklju či v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
6.6.1.8.3 Teža dodatne posode ali rezultat merjenja v komori SHED se ne 
spremenita, dovoljeno odstopanje pa znaša ± 0,5 grama.  
6.6.1.9 Odstavitev vozila  
Po dokon čanju obremenitve s sproš čenimi hlapi goriva se vozilo 
odstavi za 6–36 ur pri temperaturi 23 °C ± 2 °C, da se temperatura 
vozila stabilizira.  
6.6.1.9.1 Polnjenje sistema REESS  
Pri vozilih OVC-HEV se sistem REESS med odstavitvijo iz 
odstavka 6.6.1.9 tega dodatka popolnoma napolni v skladu z zahte ­
vami glede polnjenja iz odstavka 2.2.3 Dodatka 4 k Podprilogi 8 k 
Prilogi XXI.  
6.6.1.10 Praznjenje posod za gorivo in ponovno polnjenje  
Posoda za gorivo vozila se izprazni in napolni z referen čnim 
gorivom pri temperaturi 18 °C ± 2 °C do 40 ± 2 % njene nazivne 
prostornine.  
6.6.1.11 Odstavitev vozila  
Nato se vozilo na obmo čju odstavitve parkira za najmanj šest in 
največ 36 ur pri temperaturi 20 °C ± 2 °C, da se temperatura goriva 
stabilizira.  
6.6.1.12 Znižanje tlaka v posodi za gorivo  
Tlak v posodi se nato sprosti, da se notranji tlak v posodi za gorivo 
ne zviša na nenormalno visoko raven. To se lahko doseže z odstra ­
nitvijo pokrova posode za gorivo vozila. Ne glede na metodo 
znižanja tlaka se v eni minuti ponovno vzpostavi prvotno stanje 
vozila. Nato se enota za shranjevanje hlapov ponovno priklopi.  
6.6.1.13 Uporabijo se postopki iz odstavkov 6.5.6 do 6.5.9.8 tega dodatka.  
6.6.2 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo nižji od 30 kPa.  
Preskus se opravi v skladu z opisom v odstavkih od 6.6.1.1 
do 6.6.1.13 tega dodatka. Vendar se v tem primeru temperatura 
okolice iz odstavka 6.5.9.1 tega dodatka nadomesti s profilom iz 
tabele VI.1 tega dodatka za preskus dnevnih emisij.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 334  
Tabela VI.1  
Profil temperature okolice za alternativno zaporedje za zaprt 
sistem za shranjevanje goriva  
Čas (v urah)  Temperatura (°C)  
0/24 20,0  
1 20,4  
2 20,8  
3 21,7  
4 23,9  
5 26,1  
6 28,5  
7 31,4  
8 33,8  
9 35,6  
10 37,1  
11 38,0  
12 37,7  
13 36,4  
14 34,2  
15 31,9  
16 29,9  
17 28,2  
18 26,2  
19 24,7  
20 23,5  
21 22,3  
22 21,0  
23 20,2  
6.7 Samostojni preskusni postopek za zaprte sisteme za shranjevanje 
goriva  
6.7.1 Merjenje mase obremenitve s hlapi goriva, sproš čenimi ob izena ­ 
čenju tlaka  
6.7.1.1 Uporabijo se postopki iz odstavkov 6.6.1.1 do 6.6.1.7.2 tega 
dodatka. Masa obremenitve s hlapi goriva, sproš čenimi ob izena ­ 
čenju tlaka, je opredeljena kot razlika med težo posode vozila pred 
uporabo odstavka 6.6.1.6 tega dodatka in njeno težo po uporabi 
odstavka 6.6.1.7.2 tega dodatka.  
6.7.1.2 Presežek hlapov goriva, sproš čenih ob izena čenju tlaka, iz posode 
vozila se izmeri v skladu z odstavkoma 6.6.1.8.1 in 6.6.1.8.2 tega 
dodatka ter izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.6.1.8.3 tega dodatka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 335  
6.7.2 Preskus emisij zaradi izhlapevanja iz odstavljenega segretega vozila 
in dnevnih emisij zaradi dihanja posode za gorivo  
6.7.2.1 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo enak 30 kPa ali višji.  
6.7.2.1.1 Preskus se opravi v skladu z opisom v odstavkih od 6.5.1 do 6.5.3 in 
odstavkih od 6.6.1.9 do 6.6.1.9.1 tega dodatka.  
6.7.2.1.2 Posoda se stara v skladu z zaporedjem iz odstavka 5.1 tega dodatka, 
obremeni in splakuje pa se v skladu z odstavkom 6.6.1.5 tega 
dodatka.  
6.7.2.1.3 Starana posoda se nato obremeni v skladu s postopkom iz 
odstavka 5.1.6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemo 
mase obremenitve. Skupna masa obremenitve se dolo či v skladu z 
odstavkom 6.7.1.1 tega dodatka. Na zahtevo proizvajalca se lahko 
namesto butana uporabi referen čno gorivo. Posoda se odklopi.  
6.7.2.1.4 Uporabijo se postopki iz odstavkov 6.6.1.10 do 6.6.1.13 tega 
dodatka.  
6.7.2.2 Če je razbremenilni tlak v posodi za gorivo nižji od 30 kPa.  
Preskus se opravi v skladu z opisom v odstavkih od 6.7.2.1.1 
do 6.7.2.1.4 tega dodatka. Vendar se v tem primeru temperatura 
okolice iz odstavka 6.5.9.1 tega dodatka spremeni v skladu s 
profilom iz tabele VI.1 tega dodatka za preskus dnevnih emisij.  
7 Izra čun rezultatov preskusa emisij zaradi izhlapevanja  
7.1 Preskusi emisij zaradi izhlapevanja iz te priloge omogo čajo izračun 
emisij ogljikovodikov iz preskusa s presežkom sproš čenih hlapov 
goriva, preskusa dnevnih emisij in preskusa na odstavljenem 
segretem vozilu. Izgube zaradi izhlapevanja iz vsakega od teh 
preskusov se izra čunajo z uporabo za četne in kon čne koncentracije 
ogljikovodikov, temperature in tlaka v zaprtem prostoru, skupaj z 
neto prostornino prostora.  
Uporabi se naslednja ena čba: 
M HC ¼ k Ü V Ü A 
C HCf Ü P f 
T f Ä C HCi Ü P i 
T i ! 
þ M HC;out Ä M HC;in 
pri čemer je:  
M HC masa ogljikovodikov v gramih;  
M HC,out  je masa ogljikovodikov, ki izhajajo iz zaprtega prostora, 
za prostore s stalno prostornino za preskušanje dnevnih 
emisij (v gramih);  
M HC,in je masa ogljikovodikov, ki prihajajo v zaprti prostor, za 
prostore s stalno prostornino za preskušanje dnevnih 
emisij (v gramih);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 336  
C HC je izmerjena koncentracija ogljikovodikov v zaprtem 
prostoru, izražena kot ppm prostornina v ekvivalentu C  1 ; 
V je neto prostornina prostora v m  3 , popravljena za prostor ­
nino vozila z odprtimi okni in odprtim prtljažnim prosto ­
rom. Če prostornina vozila ni znana, se odšteje prostor ­
nina 1,42 m  3 ; 
T je temperatura okolice v komori v K;  
P je zra čni tlak v kPa;  
H/C je razmerje med vodikom in ogljikom,  
pri čemer je:  
H/C enako 2,33 za merjenje presežka hlapov goriva, 
sproščenih ob izena čenju tlaka, v komori SHED 
in za izgube iz preskusa dnevnih emisij;  
H/C enako 2,20 za izgube pri odstavitvi segretega 
vozila;  
k je 1,2 × 10  – 4 × (12 + H/C), v (g × K/(m  3 × kPa));  
i je za četni odčitek; 
f je kon čni odčitek. 
7.2 Rezultat izra čuna (M  HS + M  D1 + M  D2 + (2 × PF)) je pod mejno 
vrednostjo iz odstavka 6.1.  
8 Poro čilo o preskusu  
Poročilo o preskusu vsebuje vsaj naslednje elemente:  
(a) opis obdobij odstavitve vozila, skupaj s časom in srednjimi vred ­
nostmi temperatur;  
(b) opis uporabljene starane posode in sklic na pripadajo če poročilo 
o staranju;  
(c) srednjo vrednost temperature med preskusom na odstavljenem 
segretem vozilu;  
(d) meritev med preskusom na odstavljenem segretem vozilu, HSL;  
(e) prvo meritev dnevnih izgub, DLprvi dan;  
(f) drugo meritev dnevnih izgub, DLdrugi dan;  
(g) končni rezultat preskusa emisij zaradi izhlapevanja, izra čunan v 
skladu z odstavkom 7 tega dodatka;  
(h) navedeni razbremenilni tlak sistema v posodi za gorivo (za 
zaprte sisteme za shranjevanje goriva);  
(i) vrednost obremenitve s sproš čenimi hlapi goriva ( če je bil upora ­
bljen samostojni preskus iz odstavka 6.7 tega dodatka).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 337  
PRILOGA VII  
PREVERJANJE VZDRŽLJIVOSTI NAPRAV ZA URAVNAVANJE 
ONESNAŽEVANJA  
(PRESKUS TIPA 5)  
1. UVOD  
1.1 Ta Priloga opisuje preskuse za preverjanje vzdržljivosti naprav za uravna ­
vanje onesnaževanja.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 5 se uporabljajo tehni čne zahteve iz oddelka 5.3.6 
Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemami v oddelkih 2.2 in 2.3.  
2.2 Tabela v odstavku 5.3.6.2 in besedilo v odstavku 5.3.6.4 Pravilnika št. 83 
UN/ECE se razumeta kot sledi:  
Kategorija motorja  Določeni faktorji poslabšanja  
CO THC  Neme­
tanski 
ogljikovo ­
diki NO  x HC + NO  x Trdni delci  ►M3 PN ◄ 
Prisilni vžig  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompresijski vžig  Če določeni faktorji poslabšanja za vozila z motorjem s kompresijskim 
vžigom niso na voljo, proizvajalci dolo čijo faktorje poslabšanja s postopki 
za preskus vzdržljivosti celotnega vozila ali preskus vzdržljivosti s staranjem 
na preskusni napravi.  
2.3 Sklicevanje na zahteve v odstavkih 5.3.1 in 8.2 v odstavku 5.3.6.5 Pravil ­
nika št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na zahteve v Prilogi XXI in 
oddelku 4.2 Priloge I k tej uredbi med celotno življenjsko dobo vozila.  
2.4 Pred uporabo mejnih vrednosti emisij v Tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 
715/2007 za oceno ustreznosti glede na zahteve v odstavku 5.3.6.5 Pravil ­
nika št. 83 UN/ECE je treba izra čunati in aplicirati faktorje poslabšanja, 
kot je opisano v Tabeli A7/1 Podpriloge 7 in Tabeli A8/5 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI.  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz oddelkov 1 do 7 in 
Dodatkov 1, 2 in 3 k Prilogi 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami 
iz odstavkov od 3.2 do 3.10.  
3.2 Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 1.5 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
3.3 Sklicevanje na mejne vrednosti emisij v tabeli 1 v odstavku 1.6 Priloge 9 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti 
emisij v tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.4 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.3.1.7 Priloge 9 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k 
tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 338  
3.5 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.3.2.6 Priloge 9 k Pravilniku št. 
83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k 
tej uredbi.  
3.6 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 3.1 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej 
uredbi.  
3.7 Sklicevanje na odstavek 5.3.1.4 v prvem oddelku odstavka 7 Priloge 9 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Tabelo 2 Priloge I 
k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.8 Sklicevanje v odstavku 6.3.1.2 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
metode iz Dodatka 7 k Prilogi 4a se razume kot sklicevanje na Podprilogo 
4 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
3.9 Sklicevanje na odstavek 6.3.1.4 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
Prilogo 4a se šteje kot sklicevanje na Podprilogo 4 k Prilogi XXI k tej 
uredbi.  
▼M3 
3.10 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za nizko vrednost za vozilo 
(VL). Če ni nizke vrednosti za vozilo ali če je skupna obremenitev vozila 
(VH) pri vožnji s hitrostjo 80 km/h ve čja od skupne obremenitve za VL pri 
vožnji s hitrostjo 80 km/h + 5 %, se uporabi cestna obremenitev za VH. 
Vrednosti VL in VH sta opredeljeni v to čki 4.2.1.1.2 Podpriloge 4 k 
Prilogi XXI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 339  
PRILOGA VIII  
PREVERJANJE POVPRE ČNIH EMISIJ PRI NIZKI TEMPERATURI 
OKOLICE  
(PRESKUS TIPA 6)  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga opisuje zahtevano opremo in postopek za preskus tipa 6, da bi 
preverili emisije pri hladnih temperaturah.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 6 se uporabljajo splošne zahteve iz oddelka 5.3.5 
Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemami iz oddelka 2.2.  
2.2 Mejne vrednosti, navedene v odstavku 5.3.5.2 Pravilnika št. 83 UN/ECE, 
se nanašajo na mejne vrednosti iz tabele 4 v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 
715/2007.  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz oddelkov 2 do 6 Priloge 
8 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami iz oddelka 3.2.  
3.2 Sklicevanje na odstavek 2 Priloge 10 v odstavku 3.4.1 Priloge 8 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na oddelek B Priloge IX k 
tej uredbi.  
▼M3 
3.3 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za nizko vrednost za vozilo 
(VL). Če VL ne obstaja, se uporablja cestna obremenitev za VH. Vrednosti 
VL in VH sta opredeljeni v to čki 4.2.1.1.2 Podpriloge 4 k Prilogi XXI. 
Namesto tega lahko proizvajalec uporabi cestne obremenitve, dolo čene v 
skladu z dolo čbami Dodatka 7 k Prilogi 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE za 
vozilo, vklju čeno v skupino interpolacij. V obeh primerih se dinamometer 
nastavi tako, da simulira delovanje vozila na cesti pri – 7 °C. Taka nasta ­
vitev lahko temelji na dolo čenem profilu sil za obremenitev vozila pri 
vožnji po cesti pri – 7 °C. Namesto tega se lahko dolo čeni vozni upor 
nastavi tako, da se za 10 % skrajša čas iztekanja. Tehni čna služba lahko 
dovoli uporabo drugih na činov dolo čanja voznega upora.  ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 340  
PRILOGA IX 
SPECIFIKACIJE REFEREN ČNIH GORIV 
A. REFEREN ČNA GORIVA  
1. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil z motorjem s prisilnim 
vžigom 
Tip: Bencin (E10):  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON) (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) (  3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Parni tlak (DVPE) kPa 56,0 60,0 EN 13016-1 
Vsebnost vode vol. % 0,05 EN 12937 
Izgled pri –7 °C Prozoren in svetel  
Destilacija:  
— uparjeno pri 70 °C  vol. % 34,0 46,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 100 °C  vol. % 54,0 62,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 150 °C  vol. % 86,0 94,0 EN ISO 3405 
— končno vreli šče °C 170 195 EN ISO 3405 
Ostanek vol. % —  2,0 EN ISO 3405 
Analiza ogljikovodikov:  
— nenasi čeni ogljikovodiki  vol. % 6,0 13,0 EN 22854 
— aromati  vol. % 25,0 32,0 EN 22854 
— benzen vol. % —  1,00 EN 22854 
EN 238 
— nasič ene ma ščobne kisline  vol. % poro čilo EN 22854 
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Razmerje ogljik/kisik  poro čilo 
Indukcijsko obdobje ( 4 ) minut  480 —  EN ISO 7536 
Vsebnost kisika ( 5 ) % m/m 3,3 3,7 EN 22854 
Lepilo, izprano s topilom 
(vsebnost obstoje čega lepila)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 341  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj  Najve č 
Vsebnost žvepla (  6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  razred 1  EN ISO 2160 
Vsebnost svinca mg/l  —  5  EN 237 
Vsebnost fosforja ( 7 ) mg/l  —  1,3 ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) vol. % 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz ­ 
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena največ ja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni 
največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe 
standarda ISO 4259. 
( 2 ) Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 3 ) Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 4 ) Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se obi čajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. 
( 5 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376. 
( 6 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. 
( 8 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376.  
( 2 ) Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse 
zgoraj navedene lastnosti.  
Tip: Etanol (E85)  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) Preskus na metoda 
( 2 ) Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON)  95 —  EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) 85 —  EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 Poročilo ISO 3675 
Parni tlak  kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Vsebnost žvepla ( 3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884 
Stabilnost oksidacije  minut  360 EN ISO 7536 
Vsebnost obstoje čega lepila (izprano s 
topilom)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246 
Videz se ugotavlja pri temperaturi okolice 
ali pri temperaturi 15 °C, kar je višje.  Prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.  Vizualni pregled  
Etanol in višji alkoholi (  5 ) vol. % 83 85 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 342  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) Preskus na metoda 
( 2 ) Najmanj  Najve č 
Višji alkoholi (C  3 –C 8 ) vol. % —  2  
Metanol vol. % 0,5 
Bencin (  6 ) vol. % Razlika  EN 228 
Fosfor mg/l  0,3 ( 7 ) ASTM D 3231  
Vsebnost vode vol. % 0,3 ASTM E 1064 
Vsebnost anorganskih kloridov mg/l  1  ISO 6227 
pHe 6,5 9  ASTM D 6423  
Korozija bakrenega traku (3 h pri 50 °C)  Ocena Razred 1  EN ISO 2160 
Kislost (izra žena kot ocetna kislina 
CH  3 COOH) % (m/m)  —  0,005 ASTM D 1613  
(mg/l) —  40 
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Dele ž ogljik/kisik  poro čilo 
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz ­ 
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena največ ja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni 
največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe 
standarda ISO 4259. 
( 2 ) V primeru spora se za rešitev spora in razlago rezultatov na podlagi natan čnosti preskusne metode uporabijo postopki iz standarda 
EN ISO 4259. 
( 3 ) V primeru nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884, podobno sklicu v 
nacionalni prilogi k standardu EN 228. 
( 4 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1. 
( 5 ) Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referen čnemu gorivu. 
( 6 ) Vsebnost neosvin čenega bencina se lahko dolo či kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.  
Tip: UNP  
Parameter  Enota Gorivo A Gorivo B Preskusna metoda  
Sestava:  ISO 7941 
C 3 -vsebina vol. % 30 ± 2 85 ± 2 
C 4 -vsebina vol. % Razlika  Razlika  
< C  3 , > C  4 vol. % Najve č 2 Najve č 2 
Nenasičeni ogljikovodiki  vol. % Najve č 12 Najve č 15 
Ostanki uparjanja  mg/kg Najve č 50 Najve č 50 prEN 15470 
Voda pri 0 °C Prosto Prosto prEN 15469 
Skupna vsebnost žvepla  mg/kg Najve č 10 Najve č 10 ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 343  
Parameter  Enota  Gorivo A  Gorivo B  Preskusna metoda  
Vodikov sulfid  Brez  Brez  ISO 8819  
Korozija bakrenega traku  Ocena  Razred 1  Razred 1  ISO 6251 (  1 ) 
Vonj  Zna čilen Zna čilen 
Motorsko oktansko število  Najmanj 89  Najmanj 89  EN 589 Priloga B  
( 1 ) S to metodo ni mogo če natančno določiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge kemikalije, 
ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je dodaj anje takih spojin z edinim namenom vplivanja na preskusno 
metodo prepovedano.  
Tip: ZP/biometan  
Značilnosti  Enote  Osnova  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Referenčno gorivo G20  
Sestava:  
Metan  % mol  100  99  100  ISO 6974  
Razlika (  1 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  ISO 6974  
Vsebnost žvepla  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbejev indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referenčno gorivo G25  
Sestava:  
Metan  % mol  86  84  88  ISO 6974  
Razlika (  4 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  14  12  16  ISO 6974  
Vsebnost žvepla  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbejev indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertni plini (ki se razlikujejo od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vrednost se dolo či pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. 
( 3 ) Vrednost se dolo či pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertni plini (ki se razlikujejo od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vrednost se dolo či pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. 
( 6 ) Vrednost se dolo či pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa.  
Tip: Vodik za motorje z notranjim izgorevanjem  
Značilnosti  Enote  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Čistost vodika  % mol  98  100  ISO 14687-1  
Ogljikovodiki skupaj  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 344  
Značilnosti  Enote  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Kisik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Kemijska formula Ar  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Dušik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Žveplo  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Stalni delci (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ne sme kondenzirati. 
( 2 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 3 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 4 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 5 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodik ne sme vsebovati prahu, peska, umazanije, lepila, olj ali drugih snovi v koli čini, ki bi lahko poškodovala opremo za dovod 
goriva v vozilu (motorju).  
2. Tehnični podatki o gorivih za preskušanje vozil z motorjem s kompresij ­
skim vžigom  
Tip: Dizelsko gorivo (B7):  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
Cetanski indeks  46,0  /EN ISO 4264  
Cetansko število (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilacija:  
— točka 50 %  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— točka 95 %  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— končno vrelišče °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Plamenišče °C  55  —  EN ISO 2719  
Motnišče °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoznost pri 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policiklični aromatski ogljikovodiki  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Vsebnost žvepla  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  Razred 1  EN ISO 2160  
Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % 
DR) % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Delež pepela  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 345  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
Skupaj ne čistoče mg/kg  —  24  EN 12662  
Vsebnost vode  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Kislinsko število  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Mazavost (premer pregledovalnika 
obrabe HFRR pri 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Stabilnost oksidacije pri 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Metil ester maš čobnih kislin (FAME) (  4 ) vol. %  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz ­ 
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni 
največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe 
standarda ISO 4259. 
( 2 ) Območje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše obmo čje 4R. Vendar se lahko v primeru spora med 
dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo dolo čbe standarda ISO 4259, če je zaradi 
zagotovitve potrebne to čnosti namesto ene narejeno zadostno število ponovljenih meritev. 
( 3 ) Čeprav je stabilnost oksidacije nadzorovana, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiš čenja in 
življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem. 
( 4 ) Vsebnost FAME ustreza specifikacijam iz standarda EN 14214.  
▼M3 
3. Tehnični podatki o gorivih za preskušanje vozil na gorivne celice  
Tip: vodik za vozila na gorivne celice  
Značilnosti  Enote  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Indeks za vodikovo gorivo (  a ) % mol  99,97  
Nevodikovi plini skupaj  μmol/mol  300  
Največja koncentracija posameznih onesnaževal  
Voda (H  2 O) μmol/mol  5  (  e ) 
Ogljikovodiki skupaj (  b ) (metanski)  μmol/mol  2  (  e ) 
Kisik (O  2 ) μmol/mol  5  (  e ) 
Helij (He)  μmol/mol  300  (  e ) 
Dušik (N  2 ) in argon (Ar) (  b ) skupaj  μmol/mol  100  (  e ) 
Ogljikov dioksid (CO  2 ) μmol/mol  2  (  e ) 
Ogljikov monoksid (CO)  μmol/mol  0,2  (  e ) 
Žveplove spojine (  c ) skupaj (na osnovi 
H 2 S) μmol/mol  0,004  (  e ) 
Formaldehid (HCHO)  μmol/mol  0,01  (  e ) 
Mravljinčna kislina (HCOOH)  μmol/mol  0,2  (  e ) ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 346  
Značilnosti  Enote Mejne vrednost i 
Preskusna metoda 
najman j najve č 
Amoniak (NH  3 ) μmol/mol  0,1 (  e ) 
Halogenirane spojine skupaj (  d ) 
(na osnovi halogenidnih ionov)  μmol/mol  0,05 (  e ) 
Za sestavine, ki so aditivne, kot so skupni ogljikovodiki in skupne žveplove spojine, mora biti vsota sestavin enaka sprejemlji vi 
mejni vrednosti ali manjša od nje. 
( a ) Indeks za vodikovo gorivo se dolo či tako, da se od 100 % mol odštejejo „nevodikovi plini skupaj“ iz te tabele, izraženi v % mol. 
( b ) Skupni ogljikovodiki vklju čujejo oksigenirane organske spojine. Skupni ogljikovodiki se merijo na osnovi ogljika ( μmolC/mol). 
Skupni ogljikovodiki lahko presegajo 2 μmol/mol samo zaradi prisotnosti metana, v tem primeru pa seštevek metana, dušika in 
argona ne presega 100 μmol/mol. 
( c ) Skupne žveplove spojine vklju čujejo vsaj H  2 S, COS, CS  2 in merkaptane, ki jih obi čajno vsebuje zemeljski plin. 
( d ) Skupne halogenirane spojine vklju čujejo na primer vodikov bromid (HBr), vodikov klorid (HCl), klor (Cl  2 ) in organske halide 
(R-X). 
( e ) Preskusna metoda se dokumentira.  
▼B 
B. REFEREN ČNA GORIVA ZA PRESKUŠANJE EMISIJ PRI NIZKIH 
TEMPERATURAH OKOLICE – PRESKUS TIPA 6  
Tip: Bencin (E10):  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON) (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) (  3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Parni tlak (DVPE) kPa 56,0 95,0 EN 13016-1 
Vsebnost vode najve č 0,05 vol. % 
Izgled pri – 7 °C: prozoren in 
svetel  EN 12937 
Destilacija:  
— uparjeno pri 70 °C  vol. % 34,0 46,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 100 °C  vol. % 54,0 62,0 EN ISO 3405 
— uparjeno pri 150 °C  vol. % 86,0 94,0 EN ISO 3405 
— končno vreli šče °C 170 195 EN ISO 3405 
Ostanek vol. % —  2,0 EN ISO 3405 
Analiza ogljikovodikov:  
— nenasi čeni ogljikovodiki  vol. % 6,0 13,0 EN 22854 
— aromati  vol. % 25,0 32,0 EN 22854 
— benzen vol. % —  1,00 EN 22854 
EN 238 
— nasičene mašč obne kisline  vol. % poro čilo EN 22854 
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Razmerje ogljik/kisik  poro čilo 
Indukcijsko obdobje ( 4 ) minut  480 —  EN ISO 7536 
Vsebnost kisika ( 5 ) % m/m 3,3 3,7 EN 22854  ▼M3
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 347  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) 
Preskusna metoda 
Najmanj  Najve č 
Lepilo, izprano s topilom 
(vsebnost obstoje čega lepila)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246 
Vsebnost žvepla ( 6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  razred 1  EN ISO 2160 
Vsebnost svinca mg/l  —  5  EN 237 
Vsebnost fosforja ( 7 ) mg/l  —  1,3 ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) vol. % 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
določanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proiz ­ 
vajalec goriv poskuša dose či ničelno vrednost, kadar je dolo čena največ ja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni 
največja in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe 
standarda ISO 4259. 
( 2 ) Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 3 ) Pri izračunu končnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 4 ) Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se obi čajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. 
( 5 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376. 
( 6 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. 
( 8 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 
15376.  
( 2 ) Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj 
navedene lastnosti.  
Tip: Etanol (E75)  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) Preskus na metoda 
( 2 ) Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON)  95 —  EN ISO 5164 
Motorsko oktansko število (MON) 85 —  EN ISO 5163 
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 poročilo EN ISO 12185 
Parni tlak  kPa 50 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Vsebnost žvepla ( 3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Stabilnost oksidacije  minut  360 —  EN ISO 7536 
Vsebnost obstoje čega lepila (izprano s 
topilom)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 348  
Parameter  Enota Mejne vrednosti ( 1 ) Preskus na metoda 
( 2 ) Najmanj  Najve č 
Videz se ugotavlja pri temperaturi 
okolice ali pri temperaturi 15 °C, kar je 
višje. Prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.  Vizualni pregled  
Etanol in višji alkoholi (  5 ) vol. % 70 80 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Višji alkoholi (C  3 – C  8 ) vol. % —  2  
Metanol —  0,5 
Bencin (  6 ) vol. % Razlika  EN 228 
Fosfor mg/l  0,30 ( 7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vsebnost vode vol. % —  0,3 ASTM E 1064 
EN 15489 
Vsebnost anorganskih kloridov mg/l  —  1  ISO 6227 – EN 
15492 
pHe 6,50 9  ASTM D 6423 
EN 15490 
Korozija bakrenega traku (3 h pri 50 °C)  Ocena Razred 1 EN ISO 2160 
Kislost (izra žena kot ocetna kislina 
CH  3 COOH) % (m/m)  0,005 ASTM D1613 
EN 15491 
mg/l 40 
Dele ž ogljik/vodik  poro čilo 
Dele ž ogljik/kisik  poro čilo 
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: 
„Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba stopenj natan čnosti pri preskusnih metodah“. Pri dolo čanju najmanjše vrednosti se 
upošteva najmanjša razlika 2R nad ni člo. Pri dolo čanju najve čje in najmanjše vrednosti je najmanjša uporabljena razlika 4R (R = 
obnovljivost). Ne glede na ta postopek, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalci goriv poskušajo dose či ničelno vrednost, 
kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpreč no vrednost, kadar sta navedeni največ ja in najmanjša mejna vrednost. Če 
obstaja dvom, ali gorivo izpolnjuje zahteve, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) V primeru spora se za rešitev spora in razlago rezultatov na podlagi natan čnosti preskusne metode uporabijo postopki iz standarda 
EN ISO 4259. 
( 3 ) V primeru nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884, podobno sklicu v 
nacionalni prilogi k standardu EN 228. 
( 4 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6. 
( 5 ) Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referen čnemu gorivu. 
( 6 ) Vsebnost neosvin čenega bencina se lahko dolo či kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 349  
PRILOGA X  
Pridržano  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 350  
PRILOGA XI  
DIAGNOSTIKA NA VOZILU (OBD) ZA MOTORNA VOZILA  
1 UVOD  
1.1 Ta priloga predstavlja funkcionalne vidike sistemov za diagnostiko na 
vozilu (OBD) za nadzor emisij iz motornih vozil.  
2 OPREDELITVE, ZAHTEVE IN PRESKUSI  
2.1 Za namene te priloge se uporabljajo opredelitve, zahteve in preskusi za 
sisteme OBD iz oddelkov 2 in 3 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, 
pri čemer veljajo izjeme, dolo čene v tej prilogi.  
2.1.1 Uvodno besedilo k odstavku 2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: 
„Samo za namene te priloge:“  
2.1.2 Odstavek 2.10 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„‚Vozni cikel‘ je sestavljen iz zagona motorja, vožnje, pri kateri se 
odkrije morebitno nepravilno delovanje, in zaustavitve motorja“.  
2.1.3 Poleg zahtev iz odstavka 3.2.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
velja, da se lahko poslabšanje ali pomanjkljivost identificira tudi izven 
voznega cikla (npr. ko je motor ustavljen).  
2.1.4 Odstavek 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„3.3.3.1 Zmanjšanje u činkovitosti katalizatorja glede emisij NMHC in 
NO  x . Proizvajalci lahko nadzorujejo le prvi katalizator ali 
skupino katalizatorjev v smeri toka izpušnih plinov. Za vsak 
nadzorovan katalizator ali skupino katalizatorjev se šteje, da 
ne deluje pravilno, če so emisije ve čje od mejnih vrednosti za 
nemetanske ogljikovodike (NMHC) ali dušikove okside (NO  x ) 
iz odstavka 3.3.2 te priloge.“  
2.1.5 Sklicevanje na „mejne vrednosti“ iz oddelka 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravil ­
niku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti iz 
oddelka 2.3 te priloge.  
2.1.6 Rezervirano.  
2.1.7 Odstavka 3.3.4.9 in 3.3.4.10 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
ne uporabljata.  
2.1.8 Odstavki 3.3.5 do 3.3.5.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razumejo na naslednji na čin: 
„3.3.5 Proizvajalci lahko homologacijskemu organu dokažejo, da 
posamezni sestavni deli ali sistemi ne potrebujejo spremljanja, 
če ob njihovi popolni odpovedi ali odstranitvi emisije ne prese ­ 
žejo mejnih vrednosti za diagnostiko na vozilu iz odstavka 3.3.2 
te priloge.  
3.3.5.1 Naslednje naprave se spremljajo glede popolne odpovedi ali 
odstranitve ( če bi bile zaradi odstranitve presežene veljavne 
mejne vrednosti emisij v odstavku 5.3.1.4 te uredbe):  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 351  
(a) filter za delce, ki je na motor s kompresijskim vžigom 
nameščen kot samostojna enota ali vgrajen v kombinirano 
napravo za uravnavanje emisij;  
(b) sistem za naknadno obdelavo dušikovih oksidov (NO  x ), ki 
je na motor s kompresijskim vžigom nameš čen kot samo ­
stojna enota ali vgrajen v kombinirano napravo za uravna ­
vanje emisij;  
(c) oksidacijski katalizator za dizelske motorje (DOC), ki je na 
motor s kompresijskim vžigom nameš čen kot samostojna 
enota ali vgrajen v kombinirano napravo za uravnavanje 
emisij.  
3.3.5.2 Naprave iz odstavka 3.3.5.1 se spremljajo tudi glede morebitne 
odpovedi, ki bi povzro čila prekora čitev veljavnih mejnih vred ­
nosti za OBD.“  
2.1.9 Odstavek 3.8.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„Sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) lahko izbriše kodo napake in 
prepotovano razdaljo ter informacijo zamrznjenega niza, če ista napaka ni 
ponovno registrirana pri najmanj 40 ciklih ogrevanja motorja ali 40 ciklih 
vožnje delujo čega vozila, ki ustrezajo merilom iz oddelka 7.5.1(a) do (c) 
Dodatka 1 k Prilogi 11.“  
2.1.10 Sklicevanje na „ISO DIS 15031-5“ v odstavku 3.9.3.1 Priloge 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na naslednji na čin: 
„… standardu iz odstavka 6.5.3.2(a) Dodatka 1 k Prilogi 11 k temu 
pravilniku.“  
2.1.11 Poleg zahtev iz odstavka 3 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE velja 
naslednje:  
„Dodatne dolo čbe za vozila, ki uporabljajo strategije izklopa  
Vozni cikel  
Avtonomni motor, ki se ponovno zažene zaradi kontrolnega sistema 
motorja, ki sledi nehoteni zaustavitvi motorja, se razume kot nov vozni 
cikel ali nadaljevanje obstoje čega voznega cikla.“  
2.2 „Razdalja za vzdržljivost tipa V“ in „preskus vzdržljivosti tipa V“, ki sta 
omenjena v oddelku 3.1 in 3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, 
se razumeta kot sklicevanje na zahteve iz Priloge VII k tej uredbi.  
2.3 „Mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD)“ iz oddelka 3.3.2 
Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razumejo kot sklicevanje na 
zahteve iz spodnjih to čk 2.3.1 in 2.3.2.  
2.3.1 Mejne vrednosti za diagnostiko na vozilih, ki so homologirana v skladu z 
mejnimi vrednostmi emisij Euro 6 iz tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007 za obdobje po preteku treh let po datumih iz člena 10(4) in 
(5) navedene uredbe, so navedene v naslednji tabeli:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 352  
Končne mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu Euro 6  
Referenčna masa 
(RM) (kg)  Masa ogljikovega 
monoksida  Masa nemetanskih 
ogljikovodikov  Masa dušikovih 
oksidov  Masa trdnih 
delcev (  1 ) Število 
delcev (  2 ) 
Katego­
rija Razred  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PV KV  PV  KV  PV  KV  KV  PV  KV  PV  
M —  vsi  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < RM  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — vsi  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Legenda:  PV = prisilni vžig, KV = kompresijski vžig. 
( 1 ) Mejne vrednosti za maso in število delcev pri prisilnem vžigu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgava njem 
goriva. 
( 2 ) Mejne vrednosti števila trdnih delcev se lahko uvedejo pozneje.  
2.3.2 Do tri leta po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 za 
nove homologacije oziroma nova vozila se, po izbiri proizvajalca, za 
vozila, homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 6 iz 
tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007, uporabljajo naslednje 
mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu:  
Predhodne mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu Euro 6  
Referenčna masa 
(RM) (kg)  Masa ogljikovega 
monoksida  Masa nemetanskih 
ogljikovodikov  Masa dušikovih 
oksidov  Masa trdnih 
delcev (  1 ) 
Katego­
rija Razred  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PV KV  PV  KV  PV  KV  KV  PV  
M —  vsi  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < RM  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — vsi  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Legenda : PV = prisilni vžig, KV = kompresijski vžig. 
( 1 ) Mejne vrednosti za maso delcev pri prisilnem vžigu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim 
vbrizgavanjem goriva.  
2.4 
2.5 Rezervirano.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 353  
2.6 „Cikel preskusa tipa I“ iz odstavka 3.3.3.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot enak ciklu tipa 1, ki je bil uporabljen za najmanj 
dva zaporedna cikla po uvedbi odpovedi v skladu z odstavkom 6.3.1.2 
Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
2.7 Sklicevanje na „mejne vrednosti za delce iz odstavka 3.3.2“ v 
odstavku 3.3.3.7 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na dolo čene mejne vrednosti za delce v oddelku 2.3 te 
priloge.  
2.8 Odstavek 3.3.3.4 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„3.3.3.4 če se uporablja izbrano gorivo, druge sestavne dele ali sisteme 
za uravnavanje emisij ali z emisijami povezane sestavne dele 
pogonskega sistema ali sisteme, povezane z ra čunalnikom, 
katerih okvara lahko povzro či, da emisije iz izpušne cevi prese ­ 
žejo mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu iz odstavka 3.3.2 
te priloge.“  
2.9 Odstavek 3.3.4.4 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„3.3.4.4 druge sestavne dele ali sisteme za uravnavanje emisij ali z 
emisijami povezane sestavne dele pogonskega sistema ali 
sisteme, povezane z ra čunalnikom, katerih okvare lahko 
povzročijo, da emisije izpušnih plinov presežejo mejne vred ­
nosti za diagnostiko na vozilu iz odstavka 3.3.2 te priloge. Taki 
sistemi ali sestavni deli so sistemi ali sestavni deli za sprem ­
ljanje in nadzor pretoka zra čne mase, prostorninskega pretoka 
zraka (in temperature), tlaka polnilnega zraka in tlaka na vstopu 
v cevni razdelilnik (ter ustrezni senzorji, ki omogo čajo to delo ­
vanje).“  
3 UPRAVNE DOLO ČBE ZA POMANJKLJIVOSTI SISTEMOV OBD  
3.1 Upravne dolo čbe za pomanjkljivosti sistemov za diagnostiko na vozilu, 
kot so predstavljene v členu 6(2), so tiste iz oddelka 4 Priloge 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE z naslednjimi izjemami.  
3.2 Sklicevanje na „mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD)“ v 
odstavku 4.2.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu v oddelku 2.3 te 
priloge.  
3.3 Odstavek 4.6 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na 
naslednji na čin: 
„Homologacijski organ obvesti o svoji odlo čitvi o podelitvi homologacije 
za sistem s pomanjkljivostmi v skladu s členom 6(2).“  
4 DOSTOP DO INFORMACIJ OBD  
4.1 Zahteve za dostop do informacij o diagnostiki na vozilu so navedene v 
oddelku 5 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Izjeme k tem 
zahtevam so opisane v naslednjih oddelkih.  
4.2 Sklicevanje na Dodatek 1 k Prilogi 2 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
šteje kot sklicevanje na Dodatek 5 k Prilogi I k tej uredbi.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 354  
4.3 Sklicevanje na oddelek 3.2.12.2.7.6 k Prilogi 1 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se šteje kot sklicevanje na odstavek 3.2.12.2.7.6 Dodatka 3 k 
Prilogi I k tej uredbi.  
4.4 Sklicevanje na „pogodbene stranke“ se razume kot sklicevanje na 
„države članice“.  
4.5 Sklicevanje na „podelitev homologacije po Pravilniku št. 83“ se razume 
kot sklicevanje na podelitev homologacije po tej uredbi in Uredbi (ES) 
št. 715/2007.  
4.6 Homologacija UN/ECE se razume kot ES-homologacija.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 355  
Dodatek 1  
FUNKCIONALNI VIDIKI SISTEMOV ZA DIAGNOSTIKO NA VOZILU 
(OBD)  
1 UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje postopek preskusa v skladu z oddelkom 2 te priloge.  
2 TEHNI ČNE ZAHTEVE  
2.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz Dodatka 1 k Prilogi 11 
k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami in dodatnimi zahtevami, kot so 
opisane v naslednjih oddelkih.  
2.2 Sklicevanje v Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na 
mejne vrednosti OBD iz odstavka 3.3.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti OBD, navedene v 
oddelku 2.3 te priloge.  
2.3 Sklicevanje na „cikel preskusa tipa I“ v oddelku 2.1.3 Dodatka 1 k 
Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008 ali Prilogo XXI k 
tej uredbi, po izbiri proizvajalca za vsako posamezno okvaro, ki bo 
dokazana.  
2.4 Referen čna goriva iz odstavka 3.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE se razumejo kot sklicevanje na ustrezne specifikacije 
referenčnih goriv iz Priloge IX k tej uredbi.  
2.5 Odstavek 6.4.1.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: 
„6.4.1.1 po predkondicioniranju vozila v skladu z odstavkom 6.2 tega 
dodatka preskusno vozilo opravi preskus tipa I (prvi in drugi 
del). 
MI se vklopi najpozneje pred zaklju čkom tega preskusa pri 
katerem koli od pogojev iz odstavkov 6.4.1.2 do 6.4.1.5 tega 
dodatka. Vklopi se lahko tudi med predkondicioniranjem. 
Tehnična služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v skladu 
z odstavkom 6.4.1.6 tega dodatka. Vendar skupno število simu ­
liranih okvar za namen homologacije ni ve čje od štiri (4).  
V primeru preskušanja vozila z dvogorivnim motorjem na plin 
se uporabita obe vrsti goriva pri najve č štirih (4) simuliranih 
okvarah po presoji homologacijskega organa.“  
2.6 Sklicevanje na „Prilogo 11“ v odstavku 6.5.1.4 Dodatka 1 k Prilogi 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Prilogo XI k tej 
uredbi.  
2.7 Poleg zahtev iz drugega odstavka oddelka 1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE velja naslednje:  
„Za elektri čne okvare (kratek stik/prekinjen tokokrog) lahko emisije 
presežejo mejne vrednosti v odstavku 3.3.2 za ve č kot 20 %.“  
2.8 Odstavek 6.5.3 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 356  
„6.5.3 Diagnosti čni sistem za uravnavanje emisij zagotavlja standardi ­
ziran in neomejen dostop ter je skladen z naslednjimi standardi 
ISO in/ali specifikacijami SAE. Uporabijo se lahko poznejše 
različice, če je ustrezna organizacija za standardizacijo umak ­
nila ali nadomestila katerega koli od naslednjih standardov.  
6.5.3.1 Naslednji standard se uporablja kot komunikacijska povezava 
med vgrajeno in zunanjo diagnostiko:  
(a) ISO 15765-4:2011 ‚Cestna vozila – Diagnoza na omrežju 
CAN (Controller Area Network) – Del 4: Zahteve za 
sisteme, povezane z emisijami‘ iz aprila 2016;  
6.5.3.2 Standardi, ki se uporabljajo za prenos pomembnih informacij 
za OBD:  
(a) ISO 15031-5 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in 
zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 5: Storitve, povezane z diagnostiko emisij‘ 
iz avgusta 2015 ali SAE J1979 iz februarja 2017;  
(b) ISO 15031-4 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in 
zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 4: Zunanja preskusna oprema‘ iz 
februarja 2014 ali SAE J1978 z dne 30. aprila 2002;  
(c) ISO 15031-3 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in 
zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 3: Diagnosti čni povezovalnik in z njim 
povezani tokokrogi: specifikacije in uporaba‘ iz aprila 2016 
ali SAE J1962 z dne 26. julija 2012;  
(d) ISO 15031-6 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in 
zunanjo preskusno opremo za diagnostiko, povezano z 
emisijami – Del 6: Definicije diagnosti čnih kod težav‘ iz 
avgusta 2015 ali SAE J2012 z dne 7. marca 2013;  
(e) ISO 27145 ‚Cestna vozila – Implementacija globalno 
usklajenega vgrajenega sistema za diagnostiko (WWH- 
OBD)‘ z dne 15. avgusta 2012 z omejitvijo, da se kot 
podatkovna povezava lahko uporabi samo 
odstavek 6.5.3.1(a);  
(f) ISO 14229:2013 ‚Cestna vozila – Enotne diagnosti čne 
storitve (UDS) z omejitvijo, da se kot podatkovna pove ­
zava lahko uporabi samo 6.5.3.1(a)‘.  
Standarda (e) in (f) se lahko od 1. januarja 2019 uporabljata 
opcijsko namesto (a).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 357  
6.5.3.3 Oprema za preskuse in diagnosti čna orodja, ki so potrebna za 
komunikacijo s sistemi OBD, ustrezajo ali presegajo funkcio ­
nalne specifikacije iz standarda iz odstavka 6.5.3.2(b) tega 
dodatka.  
6.5.3.4 Osnovni diagnosti čni podatki (kot so dolo čeni v odstavku 6.5.1) 
in dvosmerne kontrolne informacije so zagotovljeni v obliki in 
enotah, opisanih v standardu iz odstavka 6.5.3.2(a) tega 
dodatka, in so na voljo ob uporabi diagnosti čnega orodja, ki 
ustreza zahtevam standarda iz odstavka 6.5.3.2(b) tega dodatka.  
Proizvajalec vozila nacionalnemu standardizacijskemu organu 
zagotovi podrobnosti o vseh diagnosti čnih podatkih, ki zade ­
vajo emisije, npr. identifikatorje parametra (PID), identifikacije 
nadzornih naprav za diagnostiko na vozilu (OBD) in identifi ­
kacije preskusa, če niso dolo čene v standardu iz 
odstavka 6.5.3.2(a) te uredbe, vendar so povezane s to uredbo.  
6.5.3.5 Ko se registrira napaka, proizvajalec identificira napako z 
uporabo ustrezne ISO/SAE kontrolirane kode napake, ki je 
navedena v enem od standardov v odstavku 6.5.3.2(d) tega 
dodatka, v zvezi s ‚kodami za diagnozo težav sistema v pove ­
zavi z emisijami‘. Če taka identifikacija ni mogo ča, lahko 
proizvajalec uporablja kode za diagnozo težav, ki jih nadzira 
proizvajalec, v skladu z istim standardom. Kode napak so v 
celoti dostopne s standardno diagnosti čno opremo, ki ustreza 
določbam odstavka 6.5.3.3 tega dodatka.  
Proizvajalec vozila nacionalnemu standardizacijskemu organu 
zagotovi podrobnosti o vseh diagnosti čnih podatkih, ki zade ­
vajo emisije, npr. identifikatorjih parametra (PID), identifika ­
cijah nadzornih naprav za diagnostiko na vozilu (OBD) in 
identifikacijah preskusa, če niso dolo čene v standardih iz 
odstavka 6.5.3.2(a) tega dodatka, vendar so povezane s to 
uredbo.  
6.5.3.6 Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnosti čno preskusno 
napravo je standardiziran in ustreza vsem zahtevam standarda 
iz odstavka 6.5.3.2(c) tega dodatka. Položaj namestitve je po 
dogovoru z upravnim organom takšen, da je hitro dostopen 
servisnemu osebju, vendar zaš čiten pred nepooblaš čenimi 
posegi osebja, ki ni usposobljeno za ta namen.  
6.5.3.7 Proizvajalec poskrbi tudi za dostop do tehni čnih informacij za 
popravilo ali vzdrževanje motornih vozil, če je primerno, tudi 
proti plačilu, razen če so takšne informacije varovane s pravico 
do intelektualne lastnine ali so pomembno in tajno strokovno 
znanje, opredeljeno v ustrezni obliki; v tem primeru se 
potrebna tehni čna informacija ne sme nedopustno zadržati.  
Pravico dostopa do takih informacij imajo osebe, ki se poklicno 
ukvarjajo s servisiranjem ali popravilom, pomo čjo na cesti, 
nadzorom ali preskušanjem vozil ali s proizvodnjo ali prodajo 
nadomestnih delov ali delov za naknadno vgradnjo, diagnosti ­ 
čnih naprav in preskusne opreme.“  
2.9 Poleg zahtev iz odstavka 6.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE velja naslednje:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 358  
„Za dokazovanje elektri čnih okvar (kratek stik/odprt tokokrog) ni treba 
izvesti preskusa tipa I. Proizvajalec lahko te vrste okvar dokaže z 
voznimi razmerami, v katerih se uporabi sestavni del in izpolnijo pogoji 
za spremljanje. Ti pogoji se zabeležijo v homologacijski dokumentaciji.“  
2.10 Odstavek 6.2.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: 
„Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabijo alternativne in/ali dodatne 
metode predkondicioniranja.“  
2.11 Poleg zahtev iz odstavka 6.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE velja naslednje:  
„Uporaba dodatnih ciklov predkondicioniranja ali alternativnih metod 
predkondicioniranja je dokumentirana v homologacijski dokumentaciji.“  
2.12 Odstavek 6.3.1.5 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: 
„prekinitev elektri čne povezave z elektronsko napravo za nadzor emisij 
izhlapevanja ( če je motor opremljen s to napravo in če deluje na izbrano 
vrsto goriva).“  
2.13 Rezervirano.  
2.14 Odstavek 6.4.2.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: 
„Po predkondicioniranju vozila v skladu z odstavkom 6.2 tega dodatka 
preskusno vozilo opravi preskus tipa I (prvi in drugi del).  
MI se vklopi najpozneje pred zaklju čkom tega preskusa pri katerem koli 
od pogojev iz odstavkov 6.4.2.2 do 6.4.2.5. Vklopi se lahko tudi med 
predkondicioniranjem. Tehni čna služba lahko te pogoje nadomesti z 
drugimi v skladu z odstavkom 6.4.2.5 tega dodatka. Vendar skupno 
število simuliranih okvar za namen homologacije ni ve čje od štiri (4).“  
2.15 Informacije iz to čke 3 Priloge XXII se dajo na voljo kot signali prek 
zaporednih vrat na priklju čku iz odstavka 6.5.3.2(c) Dodatka 1 k 
Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, ki se razume v skladu s to čko 2.8 
Dodatka 1 k tej prilogi.  
3 U ČINKOVITOST MED UPORABO  
3.1 Splošne zahteve  
Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz Dodatka 1 k Prilogi 11 
k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami in dodatnimi zahtevami, kot so 
opisane v naslednjih oddelkih.  
3.1.1 Zahteve odstavka 7.1.5 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razumejo na naslednji na čin. 
Za nove homologacije in nova vozila ima nadzorna naprava iz 
odstavka 3.3.4.7 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE do treh let po 
datumih iz člena 10(4) oziroma (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 razmerje 
učinkovitosti med uporabo (IUPR), ki je enako 0,1 ali ve čje. 
3.1.2 Zahteve odstavka 7.1.7 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razumejo na naslednji na čin. ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 359  
Proizvajalec najpozneje 18 mesecev po vstopu na trg prvega tipa vozila z 
IUPR v skupini diagnostike na vozilu in nato vsakih 18 mesecev dokaže 
homologacijskemu organu in na zahtevo tudi Komisiji, da so ti statisti čni 
pogoji izpolnjeni za vse nadzorne naprave, katerih podatke sporo či sistem 
za diagnostiko na vozilu v skladu z odstavkom 7.6 Dodatka 1 k Prilogi 11 
k Pravilniku št. 83. V ta namen se za skupine sistemov za diagnostiko na 
vozilu z ve č kot 1 000 registracijami v Uniji, ki so predmet vzor čenja v 
času vzorčenja, postopek iz Priloge II uporablja brez poseganja v dolo čbe 
odstavka 7.1.9 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83.  
Poleg zahtev iz Priloge II in ne glede na rezultate presoje iz oddelka 2 
Priloge II organ, ki je podelil homologacijo, izvede preverjanje skladnosti 
v prometu za IUPR iz Dodatka 1 k Prilogi II na primernem številu 
naključno določenih primerov. „Primerno število naklju čno določenih 
primerov“ pomeni, da ima ta ukrep odvra čilni učinek na neupoštevanje 
zahtev oddelka 3 te priloge ali na predložitev prilagojenih, napa čnih ali 
nereprezentativnih podatkov za presojo. Če ni posebnih okoliš čin in 
lahko homologacijski organi to dokažejo, se naklju čno preverjanje sklad ­
nosti v prometu pri 5 % homologiranih skupin sistemov za diagnostiko 
na vozilu šteje za zadostno za potrditev skladnosti s to zahtevo. V ta 
namen se lahko homologacijski organi s proizvajalcem dogovorijo o 
zmanjšanju dvojnega preskušanja dolo čene skupine sistemov za diagno ­
stiko na vozilu, če taki dogovori ne ovirajo odvra čilnega učinka prever ­
janja skladnosti v prometu, ki ga izvede homologacijski organ, na 
neskladnost z zahtevami oddelka 3 te priloge. Podatki, ki jih države 
članice zberejo v okviru programov nadzornega preskušanja, se lahko 
uporabijo za preverjanja skladnosti v prometu. Homologacijski organi 
Komisiji in drugim homologacijskim organom na zahtevo sporo čijo 
podatke o opravljenih presojah in naklju čnih preverjanjih skladnosti v 
prometu, vklju čno z metodologijo, uporabljeno za identifikacijo tistih 
primerov, pri katerih se izvede naklju čno preverjanje skladnosti v 
prometu.  
3.1.3 Neizpolnjevanje zahtev iz odstavka 7.1.6 Dodatka 1 k Prilogi 11 Pravil ­
nika št. 83, ki se ugotovijo v preskusih iz to čke 3.1.2 tega dodatka ali 
odstavka 7.1.9 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83, se šteje kot 
kršitev, za katero so predpisane kazni, navedene v členu 13 Uredbe (ES) 
št. 715/2007. To sklicevanje ne omejuje uporabe takih kazni za druge 
kršitve drugih dolo čb Uredbe (ES) št. 715/2007 ali te uredbe, ki se ne 
nanašajo izrecno na člen 13 Uredbe (ES) št. 715/2007.  
3.1.4 Odstavek 7.6.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
nadomesti z naslednjim:  
„7.6.1 Sistem za diagnostiko na vozilu v skladu s standardom iz 
odstavka 6.5.3.2(a) tega dodatka poro ča o stanju števca ciklov 
vžiga in glavnem imenovalcu ter lo čenih števcih in imeno ­
valcih za naslednje nadzorne naprave, če ta priloga zahteva 
njihovo prisotnost na vozilu:  
(a) katalizatorje (poro čilo za vsako vrsto posebej);  
(b) lambda sonde/tipala izpušnega plina, vklju čno s sekundar ­
nimi lambda sondami  
(poročilo za vsako tipalo posebej);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 360  
(c) sistem izhlapevanja;  
(d) sistem EGR (vra čanje izpušnih plinov);  
(e) sistem VVT (spremenljivo krmiljenje ventilov);  
(f) sistem za sekundarni zrak;  
(g) lovilnik delcev/filter za delce;  
(h) sistem za naknadno obdelavo NO  x (npr. redukcijski 
lovilnik NO  x , sistem z reagentom ali katalizatorjem za 
NO  x ); 
(i) sistem za krmiljenje tlaka polnilnega zraka.“  
3.1.5 Odstavek 7.6.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume na naslednji na čin: 
„7.6.2 Za dolo čene sestavne dele ali sisteme, ki imajo ve č nadzornih 
naprav, katerih podatke je treba poro čati v skladu s to to čko 
(npr. vrsta lambda sond 1 ima lahko ve č nadzornih naprav za 
odziv sond ali druge lastnosti sond), sistem OBD lo čeno 
spremlja števce in imenovalce za vsako dolo čeno nadzorno 
napravo in sporo či samo ustrezni števec in imenovalec za dolo ­ 
čeno nadzorno napravo, ki ima najnižje števil čno razmerje. Če 
imata dve ali ve č določenih nadzornih naprav enaka razmerja, 
se za dolo čen sestavni del sporo čita ustrezni števec in imeno ­
valec za dolo čeno nadzorno napravo, ki ima najvišji imenova ­
lec.“ 
3.1.6 Poleg zahtev iz odstavka 7.6.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE velja naslednje:  
„Števci in imenovalci za dolo čeno nadzorno napravo za sestavne dele ali 
sisteme za nenehno spremljanje okvar kratkega stika ali odprtega vezja so 
izvzeti iz obveznosti poro čanja.  
‚Neprekinjeno‘, če se uporablja v zvezi s tem, pomeni, da je nadzor 
vedno omogo čen in da se vzor čenje signalov, uporabljenih za nadzoro ­
vanje, pojavi pri stopnji jemanja najmanj dveh vzorcev na sekundo ter da 
se prisotnost ali odsotnost napake, ki se nanaša na to nadzorno napravo, 
določi v 15 sekundah.  
Če se za namene nadzora sestavni del za vnos podatkov v ra čunalnik 
vzorči redkeje, se lahko signal tega sestavnega dela ovrednoti vsakokrat, 
ko se vzor čenje izvede.  
Ni treba aktivirati izhodnega sestavnega dela/sistema le zaradi nadzora 
tega sestavnega dela/sistema.“  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 361  
Dodatek 2  
OSNOVNE ZNA ČILNOSTI SKUPINE VOZIL  
Osnovne zna čilnosti skupine vozil so dolo čene v Dodatku 2 k Prilogi 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 362  
PRILOGA XII  
▼M3 
HOMOLOGACIJA VOZIL Z EKOLOŠKIMI INOVACIJAMI TER 
DOLOČANJE EMISIJ CO  2 IN PORABE GORIVA PRI VOZILIH V 
POSTOPKU VE ČSTOPENJSKE HOMOLOGACIJE ALI POSTOPKU 
POSAMI ČNE ODOBRITVE VOZILA  
▼B 
1. HOMOLOGACIJA VOZIL Z VGRAJENIMI EKOLOŠKIMI INOVACI ­
JAMI  
1.1 V skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) št. 725/2011 za vozila kategorije M1 
in členom 11(1) Uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kategorije N1 proiz ­
vajalec, ki želi izkoristiti ugodnosti, ker je s prihranki zaradi ekoloških 
inovacij, vgrajenih v vozilo, zmanjšal povpre čne specifi čne emisije CO  2 , 
pri homologacijskem organu zaprosi za certifikat o ES-homologaciji za 
vozilo z vgrajeno ekološko inovacijo.  
1.2 Prihranek emisij CO  2 za vozilo z vgrajeno ekološko inovacijo se za namene 
homologacije opredeli po postopku in metodologiji preskušanja iz sklepa 
Komisije o odobritvi ekološke inovacije v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 
št. 725/2011 za vozila kategorije M1 oziroma členom 10 Uredbe (EU) št. 
427/2014 za vozila kategorije N1.  
1.3 Preskusi za dolo čitev prihranka emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij se po 
potrebi izvajajo ne glede na dokazovanje skladnosti ekoloških inovacij s 
tehničnimi predpisi iz Uredbe 2007/46/ES.  
▼M3 _______  
2. DOLO ČANJE EMISIJ CO  2 IN PORABE GORIVA PRI VOZILIH V 
POSTOPKU VE ČSTOPENJSKE HOMOLOGACIJE ALI POSTOPKU 
POSAMI ČNE ODOBRITVE VOZILA  
2.1 Za dolo čanje emisij CO  2 in porabe goriva vozila, preskušanega v postopku 
večstopenjske homologacije iz člena 3(7) Direktive 2007/46/ES, se upora ­
bljajo postopki iz Priloge XXI. Vendar se lahko na izbiro proizvajalca in ne 
glede na najve čjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila uporabi 
druga možnost iz odstavkov 2.2 do 2.6, če je osnovno vozilo nedodelano.  
2.2 Skupina matrik za cestno obremenitev, kot je opredeljena v odstavku 5.8 
Priloge XXI, se dolo či na podlagi parametrov reprezentativnega ve čstopenj­
skega vozila v skladu z odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4 k Prilogi XXI.  
2.3 Proizvajalec osnovnega vozila izra čuna koeficiente cestne obremenitve za 
vozili H  M in L  M iz skupine matrik za cestno obremenitev, kot je dolo čeno v 
odstavku 5 Podpriloge 4 k Prilogi XXI, ter v preskusu tipa 1 dolo či emisije 
CO  2 in porabo goriva za obe vozili. Proizvajalec osnovnega vozila da na 
razpolago orodje za izra čun, da se na osnovi parametrov dodelanih vozil 
določijo končna poraba goriva in vrednosti CO  2 , kot je dolo čeno v Podpri ­
logi 7 k Prilogi XXI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 363  
2.4 Cestna obremenitev in vozni upor se za posamezno ve čstopenjsko vozilo 
izračunata v skladu z odstavkom 5.1 Podpriloge 4 k Prilogi XXI.  
2.5 Proizvajalec na kon čni stopnji izra čuna končno porabo goriva in vrednosti 
CO  2 na podlagi parametrov dodelanega vozila iz odstavka 3.2.4 Podpriloge 7 
k Prilogi XXI, pri čemer uporabi orodje, ki ga je zagotovil proizvajalec 
osnovnega vozila.  
2.6 Proizvajalec dodelanega vozila v izjavi o skladnosti navede informacije o 
dodelanih vozilih in doda informacije o osnovnih vozilih v skladu s 
Prilogo IX k Direktivi 2007/46/ES.  
2.7 Pri ve čstopenjskih vozilih v postopku posami čne odobritve vozila certifikat 
o posami čni odobritvi vozila vklju čuje naslednje podatke:  
(a) emisije CO  2 , izmerjene v skladu z metodologijo iz to čk 2.1 do 2.6;  
(b) maso dodelanega vozila, pripravljenega za vožnjo;  
(c) identifikacijsko kodo, ki ustreza tipu, varianti in izvedenki osnovnega 
vozila;  
(d) številko homologacije osnovnega vozila, vklju čno s številko razširitve;  
(e) ime in naslov proizvajalca osnovnega vozila;  
(f) maso osnovnega vozila, pripravljenega za vožnjo.  
2.8 V primeru ve čstopenjskih homologacij ali odobritve posameznega vozila, 
kadar je osnovno vozilo dodelano vozilo z veljavno izjavo o skladnosti, 
se proizvajalec na kon čni stopnji posvetuje s proizvajalcem osnovnega 
vozila glede dolo čitve nove vrednosti CO  2 v skladu z interpolacijo CO  2 , 
pri čemer se uporabijo ustrezni podatki iz dodelanega vozila, ali izra čuna 
novo vrednosti CO  2 na podlagi parametrov dodelanega vozila iz 
odstavka 3.2.4 Podpriloge 7 k Prilogi XXI, pri čemer uporabi orodje, ki 
ga je zagotovil proizvajalec osnovnega vozila, kot je navedeno v zgornjem 
odstavku 2.3. Če orodje ni na voljo ali če interpolacija CO  2 ni mogoča, se s 
soglasjem homologacijskega organa uporabi vrednost CO  2 za visoko vred ­
nost za osnovno vozilo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 364  
PRILOGA XIII  
ES-HOMOLOGACIJA ZA TIPE NADOMESTNIH NAPRAV ZA 
URAVNAVANJE ONESNAŽEVANJA KOT SAMOSTOJNIH 
TEHNIČNIH ENOT  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga vsebuje dodatne zahteve za homologacijo za samostojne 
tehnične enote naprav za uravnavanje onesnaževanja.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Ozna čevanje  
Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja ima vsaj 
naslednje oznake:  
(a) naziv proizvajalca vozila ali njegova blagovna znamka;  
(b) oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne 
naprave za uravnavanje onesnaževanja v skladu z informacijami 
iz odstavka 2.3.  
2.2 Dokumentacija  
Vsaki nadomestni napravi za uravnavanje onesnaževanja ima prilo ­ 
žene naslednje informacije:  
(a) naziv proizvajalca vozila ali njegova blagovna znamka;  
(b) oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne 
naprave za uravnavanje onesnaževanja v skladu z informacijami 
iz odstavka 2.3;  
(c) navedba vozil, za katera je originalni nadomestni katalizator 
takega tipa, kakor je naveden v to čki 2.3 Dopolnila k Dodatku 
4 k Prilogi I, vklju čno, kjer to pride v poštev, z navedbo, ali je ta 
originalni nadomestni katalizator ustrezen za vgradnjo v vozilo z 
vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD);  
(d) navodila za vgradnjo, če so potrebna.  
V vsakem primeru so ti podatki navedeni v katalogu proizvodov, ki 
ga proizvajalec vozila posreduje prodajalcem.  
2.3 Proizvajalec vozila tehni čni službi in/ali homologacijskemu organu v 
elektronski obliki predloži potrebne podatke, ki omogo čajo povezavo 
zadevnih identifikacijskih številk s homologacijsko dokumentacijo.  
Ti podatki vsebujejo naslednje:  
(a) znamko(-e) in tip(-e) vozila;  
(b) oznake in tipe originalne nadomestne naprave za uravnavanje 
onesnaževanja;  
(c) številke delov originalne nadomestne naprave za uravnavanje 
onesnaževanja;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 365  
(d) homologacijsko številko ustreznega tipa(-ov) vozila.  
3. OZNAKA ES-HOMOLOGACIJE SAMOSTOJNE TEHNI ČNE 
ENOTE  
3.1 Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, ki je 
homologirana v skladu s to uredbo kot samostojna tehni čna enota, 
nosi oznako ES-homologacije.  
3.2 Ta oznaka sestoji iz pravokotnika, ki obkroža malo tiskano črko „e“, 
ki ji sledi števil čna oznaka države članice, ki je podelila ES-homolo ­
gacijo v skladu s sistemom števil čenja iz Priloge VII k Uredbi 
2007/46/ES.  
Oznaka ES-homologacije v bližini pravokotnika vklju čuje tudi 
„osnovno številko homologacije“, ki je opredeljena v delu 4 številke 
homologacije iz Priloge VII k Izvedbeni uredbi 2007/46/ES, pred 
katero sta dve števki, ki ozna čujeta zaporedno številko, ki je dolo čena 
zadnji ve čji tehnični spremembi Izvedbene uredbe (ES) št. 715/2007 
ali te uredbe na dan, ko je bila podeljena ES-homologacija za lo čeno 
tehnično enoto. Zaporedna številka za to uredbo je 00.  
3.3 Oznaka ES-homologacije se pritrdi na nadomestno napravo za urav ­
navanje onesnaževanja tako, da je jasno berljiva in neizbrisna. Kadar 
koli je to mogo če, je oznaka vidna pri namestitvi nadomestne naprave 
za uravnavanje onesnaževanja na vozilo.  
3.4 Dodatek 3 k tej Prilogi je primer oznake ES-homologacije.  
4. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
4.1 Zahteve za homologacijo nadomestnih naprav za uravnavanje onesna ­ 
ževanja so navedene v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 z izje ­
mami v oddelkih 4.1.1 do 4.1.5.  
4.1.1 Sklicevanje na „preskusni ciklus“ v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 
103 se razume kot isti preskus tipa I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa 
I/tipa 1 kot sta uporabljena pri prvotni homologaciji vozila.  
4.1.2 Izraz „katalizator“ iz oddelka 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume 
kot „naprava za uravnavanje onesnaževanja“.  
4.1.3 Onesnaževala v oddelku 5.2.3 Pravilnika UN/ECE št. 103 se nado ­
mesti z vsemi onesnaževali iz tabele 2 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 
715/2007 za nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki so 
namenjene za namestitev na vozila, homologirana po Uredbi (ES) št. 
715/2007.  
4.1.4 Za standarde za naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki so name ­
njene za namestitev na homologirana vozila po Uredbi (ES) št. 
715/2007, se zahteve glede vzdržljivosti in povezani faktorji poslab ­ 
šanja iz v oddelka 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 nanašajo na tiste, ki 
so opredeljene v Prilogi VII k tej uredbi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 366  
4.1.5 Sklicevanje na Dodatek 1 k sporo čilu o homologaciji v oddelku 5.5.3 
Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot sklicevanje na dopolnilo k 
certifikatu o ES-homologaciji o podatkih o diagnostiki na vozilu 
(Dodatek 5 k Prilogi I).  
4.2 Če so emisije NMHC (nemetanskih ogljikovodikov) vozil z motorjem 
s prisilnim vžigom, izmerjene med demonstracijskih preskusom 
novega originalnega katalizatorja po odstavku 5.2.1 Pravilnika 
UN/ECE št. 103, višje od vrednosti, izmerjenih med homologacijo 
vozila, se razlika doda k mejnim vrednostim OBD. Mejne vrednosti 
za sisteme za diagnostiko na vozilu so dolo čene v točki 2.3 Priloge XI 
k tej uredbi.  
4.3 Spremenjene mejne vrednosti za sisteme za diagnostiko na vozilu se 
uporabijo med preskusi združljivosti sistema za diagnostiko na vozilu 
iz odstavkov 5.5 do 5.5.5 Pravilnika UN/ECE št. 103. Še posebej, ko 
se uporablja presežek, dovoljen v odstavku 1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4 Zahteve za zamenjavo sistema z redno regeneracijo  
4.4.1  Zahteve glede emisij  
4.4.1.1 Vozila, opisana v členu 11(3), opremljena s sistemom z redno rege ­
neracijo tipa, za katerega se zahteva homologacija, so preskušena s 
preskusi iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, da bi 
lahko primerjali njihovo zmogljivost z istim vozilom, opremljenim z 
originalnim sistemom z redno regeneracijo.  
4.4.1.2 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „preskusni ciklus tipa I“ v oddelku 
3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE in „preskusni ciklus“ v 
oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus 
tipa I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri 
prvotni homologaciji vozila.  
4.4.2  Dolo čanje osnove za primerjavo  
4.4.2.1 Vozilo je opremljeno z originalnim sistemom z redno regeneracijo. 
Učinkovitost tega sistema glede emisij je dolo čena po preskusnem 
postopku iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4.2.1.1 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „preskusni ciklus tipa I“ v oddelku 
3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE ter „preskusni ciklus“ v 
oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus tipa 
I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri prvotni 
homologaciji vozila.  
4.4.2.2 Na zahtevo vložnika vloge za homologacijo nadomestnega sestavnega 
dela da homologacijski organ vsako preskušano vozilo na nediskrimi ­
natorni podlagi na razpolago iz to čk 3.2.12.2.1.11.1 in 3.2.12.2.6.4.1 
opisnega lista iz Dodatka 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.4.3  Preskus izpušnih plinov z nadomestnim sistemom z redno regeneracijo  
4.4.3.1 Originalna oprema sistema z redno regeneracijo preskusnega vozila se 
nadomesti z nadomestnim sistemom z redno regeneracijo. U činkovi­
tost tega sistema glede emisij je dolo čena po preskusnem postopku iz 
odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 367  
4.4.3.1.1 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „cikla preskusa tipa I“ v oddelku 3 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE ter „preskusni ciklus“ v 
oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus 
tipa I/tipa 1 in preskusni ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri 
prvotni homologaciji vozila.  
4.4.3.2 Za dolo čitev D-faktorja nadomestnega sistema z redno regeneracijo se 
lahko uporabljajo metode za preskus motorja iz odstavka 3 Priloge 13 
k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4.4  Druge zahteve  
Zahteve odstavkov 5.2.3, 5.3, 5.4 in 5.5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se 
nanašajo na zamenjavo sistemov z redno regeneracijo. V teh 
odstavkih se izraz „katalizator“ razume kot „sistem z redno regenera ­
cijo“. Izjeme k tem odstavkom v oddelku 4.1 te priloge se ravno tako 
nanašajo na sisteme z redno regeneracijo.  
5. DOKUMENTACIJA  
5.1 Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja je jasno in 
neizbrisljivo ozna čena z nazivom in blagovno znamko proizvajalca ter 
opremljena z naslednjimi informacijami:  
(a) vozila (vklju čno z letom izdelave), za katera je nadomestna 
naprava za uravnavanje onesnaževanja homologirana, vklju čno z 
oznako, ki ozna čuje, ali je nadomestna naprava za uravnavanje 
onesnaževanja primerna za namestitev na vozilo, opremljeno s 
sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), kadar je to primerno;  
(b) navodila za vgradnjo, če so potrebna.  
V vsakem primeru so ti podatki navedeni v katalogu proizvodov, ki se 
delijo na prodajnih mestih proizvajalca nadomestnih katalizatorjev.  
6. SKLADNOST PROIZVODNJE  
6.1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje se izvajajo skladno z 
določbami iz člena 12 Direktive 2007/46/EGS.  
6.2. Posebne dolo čbe 
6.2.1 Preverjanje iz to čke 2.2 Priloge X k Uredbi 2007/46/ES vklju čujejo 
ustrezanje zna čilnostim iz to čke 8 člena 2 te uredbe.  
6.2.2 Za uporabo člena 12(2) Direktive 2007/46/ES se lahko izvaja preskuse 
iz oddelka 4.4.1 te priloge in oddelka 5.2 Pravilnika UN/ECE št. 103 
(zahteve glede emisij). V tem primeru lahko imetnik homologacije 
zaprosi, da se kot osnova za primerjavo ne uporabi naprava za urav ­
navanje onesnaževanja, ki je del originalne opreme, temve č nadome­
stna naprava za uravnavanje onesnaževanja, uporabljena med homo ­
logacijskimi preskusi (ali drug vzorec, ki dokazano ustreza homolo ­
giranemu tipu). Vrednosti emisij, izmerjene na preverjanem vzorcu, 
potem povpre čno ne smejo presegati srednjih vrednosti, izmerjenih na 
referenčnem vzorcu, za ve č kot 15 %.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 368  
Dodatek 1  
VZOREC  
Opisni list št. …  
ki se nanaša na ES-homologacijo nadomestnih naprav za uravnavanje 
onesnaženosti  
Naslednji podatki, če so potrebni, se predložijo v treh izvodih in vsebujejo 
seznam vsebine. Vse risbe so dostavljene v ustreznem merilu z dovolj podrob ­
nostmi; v formatu A4 ali v mapi formata A4. Morebitne fotografije morajo biti 
dovolj podrobne.  
Če so sistemi, sestavni deli ali lo čene tehni čne enote upravljani elektronsko, je 
treba predložiti informacije o njihovem delovanju.  
0. SPLOŠNO  
0.1 Znamka (trgovsko ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
0.2.1 Trgovska imena, če obstajajo: …  
0.5 Naziv in naslov proizvajalca: …  
Naziv in naslov pooblaš čenega zastopnika, če ta obstaja: …  
0.7 Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin namestitve 
homologacijske oznake ES: …  
0.8 Naslovi proizvodnih obratov: …  
1. OPIS NAPRAVE  
1.1 Oznaka in tip originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževa ­
nja: …  
1.2 Risbe nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki ozna čujejo 
vse značilnosti, ki so navedene v to čki 8 člena 2 te uredbe: …  
1.3 Opis tipa ali tipov vozila, katerim je namenjena naprava za uravnavanje 
onesnaženosti: …  
1.3.1 Številka(-e) in/ali simbol(-i), ki ozna čuje(-jo) tip(-e) motorja in vozila: …  
1.3.2 Ali naj bi bila naprava za uravnavanje onesnaženosti združljiva z zahte ­
vami za diagnostiko na vozilu (Da/Ne) (  1 ) 
1.4 Opis in risbe, ki prikazujejo položaj nadomestnega katalizatorja glede na 
izpušni(-e) kolektor(-je): …  ▼B 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 369  
Dodatek 2  
VZOREC CERTIFIKATA O ES-HOMOLOGACIJI  
(Največji format: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig upravnega organa  
Sporočilo o:  
— ES-homologaciji (  1 ), …,  
— razširitvi ES-homologacije (  2 ), …,  
— zavrnitvi ES-homologacije (  3 ), …,  
— preklicu ES-homologacije (  4 ), …,  
sestavnega dela/samostojne tehni čne enote (  5 ) 
glede na Uredbo (ES) št. 715/2007, kakor je bila nazadnje sprejeta z Uredbo 
(EU) 2017/1151.  
Uredba (ES) št. 715/2007 ali Uredba (EU) 2017/1151, kakor je bila nazadnje 
spremenjena z …  
Številka ES-homologacije: …  
Razlog za razširitev: …  
ODDELEK I  
0.1 Znamka (trgovsko ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na sestavnem delu/samostojni 
tehnični enoti (  6 ): …  
0.3.1 Mesto navedene oznake: …  
0.5 Naziv in naslov proizvajalca: …  
0.7 Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin namestitve 
homologacijske oznake ES: …  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: …  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca ( če obstaja): …  ▼B 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte 
( 2 ) Neustrezno pre črtajte 
( 3 ) Neustrezno pre črtajte 
( 4 ) Neustrezno pre črtajte 
( 5 ) Neustrezno pre črtajte 
( 6 ) Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, 
sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, vsebovanih v tem certifikatu o homolo ­
gaciji, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom: „?“ (npr. ABC??123??).
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 370  
ODDELEK II  
1. Dodatne informacije  
1.1 Oznaka in tip originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževa ­
nja: …  
1.2 Tip(i) vozila, za katere je lahko naprava za uravnavanje onesnaževanja 
nadomestni del: …  
1.3 Tip(i) vozil(a), na katerih je bila naprava za uravnavanje onesnaževanja 
preskušena: …  
1.3.1 Ali je naprava za uravnavanje onesnaženosti združljiva z zahtevami za 
diagnostiko na vozilu (Da/Ne) (  1 ): …  
2. Tehni čna služba, pristojna za izvajanje preskusov: …  
3. Datum poro čila o preskusu: …  
4. Številka poro čila o preskusu: …  
5. Pripombe: …  
6. Kraj: …  
7. Datum: …  
8. Podpis: …  
Priloge:  Opisna dokumentacija.  ▼B 
( 1 ) Neustrezno pre črtajte
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 371  
Dodatek 3  
Primer oznake ES-homologacije  
(glej točko 3.2 te priloge)
  
Iz zgornje homologacijske oznake, nameš čene na nadomestni katalizator kot 
sestavni del, je razvidno, da je bil ta tip odobren v Franciji (e 2), skladno s to 
uredbo. Prvi dve števki številke homologacije (00) kažeta, da je bil ta del 
odobren v skladu s to uredbo. Naslednje štiri števke (1234) homologacijski 
organ dodeli nadomestnemu katalizatorju kot osnovno homologacijsko številko.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 372  
PRILOGA XIV  
Dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga dolo ča tehnične zahteve za dostop do informacij o OBD vozila 
ter popravilu in vzdrževanju vozil.  
2. ZAHTEVE  
2.1 Informacije o diagnostiki na vozilu ter o popravilih in vzdrževanju vozila, ki 
so dosegljive na spletnih straneh, sledijo tehni čnim specifikacijam doku ­
menta OASIS SC2-D5, Oblika informacij za popravilo vozil, razli čica 1.0, 
28.5.2003 (  1 ) in iz oddelkov 3.2, 3.5, (brez 3.5.2), 3.6, 3.7 in 3.8 dokumenta 
OASIS SC1-D2, Specifikacije v zvezi z zahtevami za popravilo vozil, razli ­ 
čica 6.1, z dne 10. 1. 2003 (  2 ), z uporabo samo odprtega besedila in grafi ­ 
čnih formatov oziroma formatov, ki si jih je mogo če ogledati in natisniti z 
uporabo standardne programske opreme, ki je prosto dostopna in se jo 
zlahka naloži ter ki deluje v ra čunalniških operacijskih sistemih, ki so v 
splošni uporabi. Kadar je mogo če, so metapodatki skladni s standardom ISO 
15031-2. Take informacije so vedno na voljo, razen v času vzdrževanja 
spletne strani. Osebe, ki potrebujejo pravico do kopiranja ali ponovne 
objave informacij, se pogajajo neposredno z zadevnim proizvajalcem. Na 
voljo so tudi informacije za gradivo za usposabljanje, vendar so lahko 
predstavljene tudi z drugimi mediji razen spletnih strani.  
Informacije o vseh delih vozila, s katerimi je proizvajalec vozila opremil 
vozilo, kot je opredeljeno z identifikacijsko številko vozila (VIN) in drugimi 
merili, kot so medosna razdalja, mo č motorja, paket opreme ali možnosti, in 
ki jih je mogo če zamenjati z nadomestnimi deli, ki jih proizvajalec vozila 
nudi pooblaš čenim serviserjem ali trgovcem ali tretjim osebam s sklicem na 
številko dela originalne opreme (OE), se zagotovijo v zbirki podatkov, ki je 
prosto dostopna neodvisnim izvajalcem.  
Ta zbirka podatkov vsebuje VIN, številke delov originalne opreme (OE), 
poimenovanje delov OE, podatke o veljavnosti (veljavno od/do), navodila za 
vgradnjo in po potrebi strukturne zna čilnosti.  
Informacije v zbirki podatkov se redno posodabljajo. Posodobitve vklju ču­
jejo zlasti vse spremembe posameznih vozil po njihovi izdelavi, če so te 
informacije na voljo pooblaš čenim trgovcem.  
2.2 Dostop do informacij o varnostnih zna čilnostih vozila, ki jih uporabljajo 
pooblaščeni trgovci in serviserji, se zagotovi neodvisnim izvajalcem zaš čiten 
z varnostno tehnologijo v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(i) podatki se izmenjujejo ob zagotavljanju zaupnosti, celovitosti in zaš čite 
pred ponovitvami;  
(ii) uporablja se standard https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Dostopno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Com ­
mittee%20Specification.pdf 
( 2 ) Dostopno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 373  
(iii) uporabljajo se varnostna potrdila v skladu z ISO 20828 za vzajemno 
potrjevanje neodvisnih izvajalcev in proizvajalcev;  
(iv) zasebni klju č neodvisnega izvajalca je zaš čiten z varno strojno opremo.  
Forum o dostopu do informacij o vozilih iz odstavka 9 člena 13 dolo či 
parametre za izpolnjevanje teh zahtev v skladu z najnovejšo tehnologijo.  
Neodvisni izvajalec je akreditiran in pooblaš čen za dostop na podlagi doku ­
mentov, ki dokazujejo, da opravlja zakonito poslovno dejavnost in ni bil 
obsojen za s tem povezane kriminalne dejavnosti.  
2.3 Reprogramiranje kontrolnih enot je izvedeno v skladu ali z ISO 22900 ali 
SAE J2534, ne glede na datum homologacije. Za potrjevanje združljivosti 
aplikacij, specifi čnih za proizvajalca, in komunikacijskih vmesnikov vozila 
(VCI), skladnih z ISO 22900 ali SAE J2534, proizvajalec ponudi bodisi 
vrednotenje neodvisno razvitih VCI bodisi informacije ter da posodi more ­
bitno posebno strojno opremo, ki jo proizvajalec VCI potrebuje za samo ­
stojno izvedbo takega vrednotenja. Pogoji iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 
715/2007 se uporabljajo za pristojbine za tako vrednotenje ali informacije 
in strojno opremo.  
2.4 Vse kode napak, povezane z emisijami, so v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi 
XI. 
2.5 Za dostop do vseh informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju 
vozila, ki se ne nanašajo na varna obmo čja vozila, smejo biti za registracijo 
neodvisnega izvajalca za uporabo proizvajal čeve spletne strani potrebne 
samo informacije, ki so potrebne za potrditev na čina plačila informacij. 
Za informacije glede dostopa do varnih obmo čij vozila neodvisni izvajalec 
predloži potrdilo v skladu s standardom ISO 20828, s katerim identificira 
sebe in organizacijo, ki ji pripada, proizvajalec pa odgovori s svojim lastnim 
potrdilom v skladu s standardom ISO 20828, s katerim neodvisnemu izva ­
jalcu potrdi, da dostopa do prave strani želenega proizvajalca. Obe stranki 
vodita evidenco vseh takih transakcij, ki vsebujejo podatke o vozilih in 
spremembah na njih v skladu s to dolo čbo. 
2.6 Če informacije o OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki so na voljo na 
spletni strani proizvajalca, ne vsebujejo nekaterih zadevnih informacij, ki 
omogočajo ustrezno zasnovo in proizvodnjo naknadno vgradljivih sistemov 
za alternativna goriva, lahko vsi zainteresirani proizvajalci naknadno vgrad ­
ljivih sistemov za alternativna goriva dostopajo do informacij iz odstavkov 
0, 2 in 3 Dodatka 3 k Prilogi I, tako da se s to zahtevo obrnejo neposredno 
na proizvajalca. Kontaktni podatki za ta namen so jasno navedeni na spletni 
strani proizvajalca, informacije pa se zagotovijo v 30 dneh. Take informacije 
je treba zagotoviti samo za naknadno vgradljive sisteme za alternativna 
goriva, za katere velja Pravilnik UN/ECE št. 115 (  1 ), ali za sestavne dele  ▼B 
( 1 ) UL L 323, 7.11.2014, str. 91.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 374  
naknadno vgradljivih sistemov za alternativna goriva, ki so del sistema, za 
katerega velja Pravilnik UN/ECE št. 115, ter jih je treba zagotoviti samo na 
zahtevo, ki jasno dolo ča natančno specifikacijo modela vozila, za katerega 
se zahtevajo informacije, in ki natan čno potrjuje, da so informacije potrebne 
za razvoj naknadno vgradljivih sistemov za alternativna goriva ali njihovih 
sestavnih delov v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 115.  
2.7 Proizvajalci na svojih spletnih straneh z informacijami o popravilu navedejo 
homologacijske številke po modelih.  
2.8 Proizvajalci dolo čijo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do 
njihovih spletnih mest z informacijami o popravilu in vzdrževanju na 
urni, dnevni, mese čni in letni osnovi ter za dostop za posamezno transakcijo.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 375  
Dodatek 1
  
► (1) M3 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 376
  
▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 377  
PRILOGA XV  
Pridržano  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 378  
PRILOGA XVI  
ZAHTEVE ZA VOZILA, KI UPORABLJAJO REAGENT V SISTEMIH 
ZA NAKNADNO OBDELAVO IZPUŠNIH PLINOV  
1 Uvod  
Ta priloga dolo ča zahteve za vozila, ki se za zmanjšanje emisij opirajo 
na uporabo reagenta v sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov. 
Vsako sklicevanje na „posodo z reagentom“ v tej prilogi se razume tako, 
da se nanaša tudi na druge posode, v katerih je shranjen reagent.  
1.1 Prostornina posode z reagentom je taka, da v polno posodo med vožnjo, 
ki ustreza povpre čnemu dosegu vozila s petimi polnimi posodami za 
gorivo, ni treba doliti reagenta, če je mogo če reagent enostavno doliti 
v posodo z reagentom (npr. brez orodij in brez odstranitve notranje 
opreme. Odprtje notranje lopute za dostop za namene dolitja reagenta 
se ne razume kot odstranitev notranje opreme). Če se za posodo z 
reagentom ne šteje, da je vanjo enostavno doliti reagent, kot je opisano 
zgoraj, je najmanjša prostornina posode z reagentom vsaj enaka koli čini 
reagenta, ki se porabi na povpre čni prevoženi razdalji s 15 polnimi 
posodami za gorivo. Vendar se zgoraj navedene omejitve najmanjše 
prostornine posode z reagentom ne uporabljajo v primeru možnosti iz 
odstavka 3.5, pri kateri se proizvajalec odlo či, da se bo opozorilni sistem 
sprožil na razdalji najmanj 2 400 km pred izpraznitvijo posode z reagen ­
tom. 
1.2 V tej prilogi se za pojem „povpre čna prevožena razdalja“ šteje, da izhaja 
iz porabe goriva ali reagenta med preskusom tipa 1 za razdaljo, prevo ­ 
ženo s polno posodo goriva, oziroma razdaljo, prevoženo s polno 
posodo z reagentom.  
2 Prikazovalnik koli čine reagenta  
2.1 Vozilo ima na armaturni ploš či poseben prikazovalnik, ki voznika obve ­
sti, ko so ravni reagenta pod mejnimi ravnmi iz odstavka 3.5.  
3 Sistem za opozarjanje voznika  
3.1 Vozilo ima opozorilni sistem z vidnimi opozorili, ki voznika opozori, ko 
odkrije nepravilnosti pri odmerjanju reagenta, npr. ko so emisije previ ­
soke, ko je raven reagenta nizka, ko je odmerjanje reagenta prekinjeno 
ali ko kakovost reagenta ni taka, kot jo je dolo čil proizvajalec. Opozo ­
rilni sistem lahko poleg tega voznika opozarja tudi zvo čno. 
3.2 Intenzivnost opozarjanja naraš ča z zmanjševanjem koli čine reagenta. 
Opozarjanja pri najve čji intenzivnosti ne sme biti mogo če preprosto 
odklopiti ali prezreti. Sistema ne sme biti mogo če izključiti, dokler se 
reagent ne doto či. 
3.3 Vidno opozorilo prikazuje sporo čilo, ki ozna čuje nizko raven reagenta. 
Opozorilo ni enako opozorilom, ki se uporabljajo za sisteme OBD ali 
vzdrževanje motorja. Opozorilo je dovolj jasno, da voznik razume, da je 
raven reagenta nizka (npr. „nizka raven se čnine“, „nizka raven AdBlue“ 
ali „nizka raven reagenta“).  
3.4 Ni nujno, da opozorilni sistem na za četku deluje neprekinjeno, vendar se 
opozorilo stopnjuje, tako da postane neprekinjeno, ko se raven reagenta 
približa to čki, na kateri se vklopi sistem za prisilo voznika iz odstavka 8.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 379  
Prikaže se izrecno opozorilo (npr. „dolijte se čnino“, „dolijte AdBlue“ ali 
„dolijte reagent“). Neprekinjeni opozorilni sistem se lahko za časno 
prekine zaradi drugih opozorilnih signalov, če ti sporo čajo pomembna 
varnostna sporo čila. 
3.5 Opozorilni sistem se aktivira na razdalji, ki je enakovredna dosegu 
vozila najmanj 2 400 km pred izpraznitvijo posode z reagentom, ali, 
na izbiro proizvajalca, najpozneje takrat, ko raven reagenta v posodi 
doseže eno od naslednjih ravni:  
(a) raven, ki naj bi po pri čakovanjih zadostovala za 150 % povpre čnega 
dosega s polno posodo goriva, ali  
(b) 10 % prostornine posode z reagentom,  
kar koli od tega nastopi prej.  
4 Prepoznavanje neustreznega reagenta  
4.1 Vozilo ima sredstvo za prepoznavanje, ali je v vozilu reagent, ki ustreza 
značilnostim, ki jih je navedel proizvajalec in so navedene v Dodatku 3 
k Prilogi I.  
4.2 Če reagent v posodi ne ustreza minimalnim zahtevam, ki jih je navedel 
proizvajalec, se vklopi sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 3 in 
prikaže se sporo čilo z ustreznim opozorilom (npr. „zaznana neustrezna 
sečnina“, „zaznan neustrezen AdBlue“ ali „zaznan neustrezen reagent“). 
Če se kakovost reagenta ne popravi v 50 km od vklopa opozorilnega 
sistema, veljajo zahteve za prisilo voznika iz odstavka 8.  
5 Spremljanje porabe reagenta  
5.1 Vozilo ima sredstvo za prepoznavanje porabe reagenta in zagotavljanje 
dostopa do podatkov o porabi z zunanjo napravo.  
5.2 Povpre čna poraba reagenta in povpre čna potreba sistema motorja po 
reagentu sta na voljo prek zaporednih vrat standardnega diagnosti čnega 
priključka. Podatki so na voljo za celotnih preteklih 2 400 km delovanja 
vozila.  
5.3 Za spremljanje porabe reagenta se spremljajo vsaj naslednji parametri na 
vozilu:  
(a) raven reagenta v posodi za shranjevanje na vozilu ter  
(b) pretok reagenta ali vbrizgavanje reagenta kolikor je tehni čno mogoče 
blizu točke vbrizgavanja v sistem za naknadno obdelavo izpušnih 
plinov.  
5.4 Pri odstopanju za ve č kot 50 % med povpre čno porabo reagenta in 
povprečno potrebo sistema motorja po reagentu med 30-minutnim delo ­
vanjem vozila se aktivira sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 3, ki 
prikaže sporo čilo z ustreznim opozorilom (npr. „napaka pri odmerjanju 
sečnine“, „napaka pri odmerjanju AdBlue“ ali „napaka pri odmerjanju 
reagenta“). Če se poraba reagenta ne popravi v 50 km od vklopa opozo ­
rilnega sistema, veljajo zahteve za prisilo voznika iz odstavka 8.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 380  
5.5 Če pride do prekinitve pri odmerjanju reagenta, se aktivira sistem za 
opozarjanje voznika iz odstavka 3, ki prikaže sporo čilo z ustreznim 
opozorilom. Če sistem motorja prekine odmerjanje reagenta, ker so 
pogoji delovanja vozila taki, da emisije vozila ne zahtevajo odmerjanja 
reagenta, se lahko vklop sistema za opozarjanje voznika iz odstavka 3 
opusti, če je proizvajalec homologacijskemu organu jasno sporo čil, kdaj 
se uporabljajo taki pogoji delovanja. Če se odmerjanje reagenta ne 
popravi v 50 km od vklopa opozorilnega sistema, veljajo zahteve za 
prisilo voznika iz odstavka 8.  
6 Spremljanje emisij NO  x 
6.1 Namesto zahtev za spremljanje iz odstavkov 4 in 5 lahko proizvajalci 
neposredno uporabijo tipala za izpušne pline, s katerimi zaznajo preko ­
merno raven dušikovih oksidov (NO  x ) v izpušnih plinih.  
6.2 Proizvajalec dokaže, da se pri uporabi tipal iz odstavka 6.1 in drugih 
tipal v vozilu vklopi sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 3, 
prikaže sporo čilo z ustreznim opozorilom (npr. „prevelike emisije – 
preverite se čnino“, „prevelike emisije – preverite AdBlue“, „prevelike 
emisije – preverite reagent“) in vklopi sistem za prisilo voznika iz 
odstavka 8.3, če se pojavijo razmere iz odstavka 4.2, 5.4 ali 5.5.  
Za namene tega odstavka se domneva, da se te razmere pojavijo, če je 
presežena veljavna mejna vrednost NO  x za OBD iz tabel v odstavku 2.3 
Priloge XI.  
Emisije NO  x med preskusom za dokazovanje skladnosti s temi zahte ­
vami lahko presegajo mejne vrednosti za OBD za najve č 20 %.  
7 Shranjevanje informacij o napakah  
7.1 Pri sklicevanju na ta odstavek se shranijo neizbrisljivi identifikatorji 
parametrov (PID), ki dolo čajo razlog za vklop sistema za prisilo in 
razdaljo, ki jo je vozilo prevozilo med vklopom sistema za prisilo. Vozilo 
ohrani zapis o PID vsaj 800 dni ali 30 000 km delovanja vozila. PID je 
na zahtevo univerzalnega orodja za pregledovanje na voljo prek zapo ­
rednih vrat standardnega diagnosti čnega priklju čka v skladu z dolo čbami 
iz odstavka 2.3 Dodatka 1 k Prilogi XI. Informacije, shranjene v PID, se 
povežejo z obdobjem skupnega delovanja vozila, med katerim so 
nastale, z natan čnostjo najmanj 300 dni ali 10 000 km.  
7.2 Za napake v sistemu za odmerjanje reagenta, ki so posledica tehni čnih 
napak (npr. mehanskih ali elektri čnih napak), se prav tako uporabljajo 
zahteve za OBD iz Priloge XI.  
8 Sistem za prisilo voznika  
8.1 Vozilo ima sistem za prisilo voznika, s katerim se zagotovi, da vozilo 
vedno deluje z delujo čim sistemom za uravnavanje emisij. Sistem za 
prisilo voznika je zasnovan tako, da zagotavlja, da vozila ni mogo če 
upravljati, kadar je posoda za reagent prazna.  
8.2 Sistem za prisilo voznika se vklopi najpozneje takrat, ko raven reagenta 
v posodi doseže:  
(a) če se je opozorilni sistem vklopil vsaj 2 400 km pred tem, ko naj bi 
se posoda z reagentom izpraznila, raven, ki po pri čakovanjih zado ­
stuje za povpre čni doseg vozila s polno posodo goriva;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 381  
(b) če se je opozorilni sistem vklopil, ko je bila dosežena raven iz 
odstavka 3.5(a), raven, ki po pri čakovanjih zadostuje za 75 % 
povprečnega dosega vozila s polno posodo goriva, ali  
(c) če se je opozorilni sistem vklopil, ko je bila dosežena raven iz 
odstavka 3.5(b), raven, ki ustreza 5 % prostornine posode z reagen ­
tom; 
(d) če se je opozorilni sistem vklopil, preden sta bili doseženi ravni iz 
odstavkov 3.5(a) in 3.5(b), vendar manj kot 2 400 km pred izpraz ­
nitvijo posode z reagentom, katero koli raven iz to čke (b) ali (c) tega 
odstavka, ki se doseže prej.  
Če se uporabi druga možnost iz odstavka 6.1, se sistem vklopi, ko se 
pojavijo nepravilnosti iz odstavka 4 ali 5 ali ko se dosežejo ravni NO  x iz 
odstavka 6.2.  
Če sistem zazna prazno posodo z reagentom in nepravilnosti iz 
odstavka 4, 5 ali 6, za čnejo veljati zahteve glede shranjevanja informacij 
o napakah iz odstavka 7.  
8.3 Proizvajalec izbere tip sistema za prisilo, ki ga bo namestil. Razli čice 
sistemov so opisane v odstavkih 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 in 8.3.4.  
8.3.1 Na čin „ni zagona motorja po odštevanju“ dovoljuje odštevanje ponovnih 
zagonov in preostale razdalje po vklopu sistema za prisilo. Zagoni 
motorja, ki jih sproži sistem za krmiljenje vozila, na primer sistemi 
zagon-zaustavitev, niso vklju čeni v to odštevanje.  
8.3.1.1 Če se je opozorilni sistem vklopil najmanj 2 400 km pred tem, ko naj bi 
se posoda z reagentom izpraznila, ali če so se pojavile nepravilnosti iz 
odstavkov 4 ali 5 ali če so bile dosežene ravni NO  x iz odstavka 6.2, je 
zagon motorja onemogo čen takoj po tem, ko vozilo po vklopu sistema 
za prisilo prevozi razdaljo, ki po pri čakovanjih ustreza povpre čnemu 
dosegu vozila s polno posodo goriva.  
8.3.1.2 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz 
odstavka 8.2(b), je zagon motorja onemogo čen takoj po tem, ko vozilo 
po vklopu sistema za prisilo prevozi razdaljo, ki po pri čakovanjih 
ustreza 75 % povpre čnega dosega vozila s polno posodo goriva.  
8.3.1.3 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz 
odstavka 8.2(c), je zagon motorja onemogo čen takoj po tem, ko je 
vozilo po vklopu sistema za prisilo prevozilo razdaljo, ki po pri čakova­
njih ustreza povpre čnemu dosegu vozila, katerega posoda z reagentom je 
napolnjena do 5 % prostornine.  
8.3.1.4 Poleg tega je zagon motorja onemogo čen takoj po izpraznitvi posode z 
reagentom, če to stanje nastopi pred stanji iz odstavkov 8.3.1.1, 8.3.1.2 
ali 8.3.1.3.  
8.3.2 Sistem „ni zagona po dolivanju goriva“ povzro či, da vozila po dolivanju 
goriva ni mogo če zagnati, če se je vklopil sistem za prisilo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 382  
8.3.3 Na čin „zaklepanje posode za gorivo“ prepre čuje dolivanje goriva v 
vozilo, tako da se sistem odprtine za dolivanje goriva zaklene po vklju ­ 
čitvi sistema za prisilo. Sistem za zaklepanje mora biti robusten, da se 
preprečijo nedovoljeni posegi.  
8.3.4 Na čin „omejitev zmogljivosti“ omeji hitrost vozila po aktivaciji sistema 
za prisilo. Hitrost se zmanjša toliko, da lahko voznik to opazi, ob čutno 
pa se zmanjša tudi najve čja hitrost vozila. Ta omejitev za čne delovati 
postopoma ali po zagonu motorja. Malo pred prepre čitvijo ponovnega 
zagona motorja hitrost vozila ne sme presegati 50 km/h.  
8.3.4.1 Če se je opozorilni sistem vklopil najmanj 2 400 km pred tem, ko naj bi 
se posoda z reagentom izpraznila, ali če so se pojavile nepravilnosti iz 
odstavkov 4 ali 5 ali če so bile dosežene ravni NO  x iz odstavka 6.2, je 
zagon motorja onemogo čen takoj po tem, ko vozilo po vklopu sistema 
za prisilo prevozi razdaljo, ki po pri čakovanjih ustreza povpre čnemu 
dosegu vozila s polno posodo goriva.  
8.3.4.2 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz 
odstavka 8.2(b), je zagon motorja onemogo čen takoj po tem, ko vozilo 
po vklopu sistema za prisilo prevozi razdaljo, ki po pri čakovanjih 
ustreza 75 % povpre čnega dosega vozila s polno posodo goriva.  
8.3.4.3 Če se je sistem za prisilo vklopil, ko je bila dosežena raven iz 
odstavka 8.2(c), je zagon motorja onemogo čen takoj po tem, ko je 
vozilo po vklopu sistema za prisilo prevozilo razdaljo, ki po pri čakova­
njih ustreza povpre čnemu dosegu vozila, katerega posoda z reagentom je 
napolnjena do 5 % prostornine.  
8.3.4.4 Poleg tega je zagon motorja onemogo čen takoj po izpraznitvi posode z 
reagentom, če to stanje nastopi pred stanji iz odstavkov 8.3.4.1, 8.3.4.2 
ali 8.3.4.3.  
8.4 Ko sistem za prisilo onemogo či zagon motorja, se izklopi šele, ko se 
odpravijo nepravilnosti iz odstavkov 4, 5 ali 6 ali če količina reagenta, 
dolita v vozilo, izpolnjuje vsaj eno od naslednjih meril:  
(a) količina reagenta po pri čakovanjih zadostuje za 150 % povpre čnega 
dosega vozila s polno posodo goriva ali  
(b) količina reagenta ustreza najmanj 10 % prostornine posode z reagen ­
tom. 
Po popravilu, s katerim se odpravi napaka, pri kateri se je sprožil vgra ­
jeni sistem OBD v skladu z odstavkom 7.2, se sistem za prisilo lahko 
nastavi na za četno vrednost prek serijskega vmesnika vgrajene naprave 
za diagnostiko (npr. s splošnim pregledovalnikom), kar omogo či 
ponovni zagon vozila, da se lahko izvede samodiagnoza. Za potrditev 
uspešnega popravila vozilo prevozi najve č 50 km. Sistem za prisilo se 
ponovno popolnoma aktivira, če se po tej potrditvi napaka še naprej 
ponavlja.  
8.5 Sistem za opozarjanje voznika iz odstavka 3 prikaže sporo čilo, ki jasno 
navaja:  
(a) število preostalih ponovnih zagonov vozila in/ali preostalo razdaljo 
ter ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 383  
(b) pogoje, pod katerimi je vozilo mogo če ponovno zagnati.  
8.6 Sistem za prisilo voznika se izklopi, ko niso ve č prisotni pogoji za 
njegov vklop. Sistem za prisilo voznika se ne izklopi samodejno, če 
razlogi za njegov vklop niso odpravljeni.  
8.7 Ob homologaciji se homologacijskemu organu predložijo podrobne 
informacije v pisni obliki, ki v celoti opisujejo delovne zna čilnosti 
sistema za prisilo voznika.  
8.8 Proizvajalec kot del vloge za podelitev homologacije v skladu s to 
uredbo prikaže delovanje sistema za opozarjanje voznika in sistema za 
prisilo.  
9 Zahtevane informacije  
9.1 Proizvajalec vsem lastnikom novih vozil v pisni obliki predloži jasne 
informacije o sistemu za uravnavanje emisij. V teh informacijah je 
navedeno, da bo sistem za opozarjanje voznika obvestil o težavi, če 
sistem za uravnavanje emisij vozila ne deluje pravilno, in da zaradi 
aktivacije sistema za prisilo voznika vozila ne bo mogo če zagnati.  
9.2 V navodilih so navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje 
vozil, vklju čno s pravilno uporabo potrošnih reagentov.  
9.3 V navodilih je navedeno, ali mora voznik potrošne reagente doliti med 
običajnimi intervali vzdrževanja. Navedeno mora biti tudi, kako naj 
voznik dolije reagent v posodo. Informacije vklju čujejo tudi informacije 
o verjetni porabi reagenta za zadevni tip vozila in pogostosti dolivanja 
reagenta.  
9.4 V navodilih je navedeno, da sta uporaba in dolivanje potrebnega 
reagenta z ustreznimi specifikacijami nujno potrebna za skladnost vozila 
z izjavo o skladnosti, izdano za ta tip vozila.  
9.5 Navodila vsebujejo opozorilo, da je uporaba vozila, ki ne porablja 
reagenta, če je ta potreben za zmanjšanje emisij, lahko kaznivo dejanje.  
9.6 V navodilih je pojasnjeno delovanje sistema za opozarjanje voznika in 
sistema za prisilo voznika. Poleg tega so pojasnjene posledice, če se 
sistem za opozarjanje ne upošteva ali če se reagent ne dolije.  
10. Pogoji delovanja sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov  
Proizvajalci zagotovijo, da sistem za uravnavanje emisij izpolnjuje svojo 
funkcijo uravnavanja emisij v vseh okoljskih pogojih, zlasti pri nizkih 
temperaturah okolice. To vklju čuje ukrepe za prepre čevanje popolne 
zamrznitve reagenta med parkiranjem za najve č 7 dni pri temperaturi 
258 K (– 15 °C), ko je posoda z reagentom 50 % polna. Če reagent 
zmrzne, proizvajalec zagotovi, da se bo reagent uteko činil in bo pripra ­
vljen za uporabo v 20 minutah od zagona vozila pri temperaturi 258 K 
(– 15 °C), izmerjeni v posodi za shranjevanje reagenta.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 384  
PRILOGA XVII  
SPREMEMBA UREDBE (ES) št. 692/2008  
1. Dodatek 3 k Prilogi I Uredbe (ES) št. 692/2008 se spremeni:  
a) Točke 3 do 3.1.1 se spremenijo: 
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (k)  
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske 
energije) ali drugi na čini identifikacije:  “  
b) Točka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n):  kW pri  min  –1 (po 
navedbi proizvajalca)“  
c) Točka 3.2.2.2 se preštevil či v točko 3.2.2.1.1 in se glasi:  
„3.2.2.1.1 RON (raziskovalno oktansko število), neosvin čeni: “  
d) Točka 3.2.4.2.1 se spremeni:  
„3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sistem tla čilka–šoba/razdelilna 
tlačilka za gorivo itd.):  “  
e) Točka 3.2.4.2.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.3 Vbrizgalna/razdelilna tla čilka“  
f) Točka 3.2.4.2.4 se spremeni:  
„3.2.4.2.4 Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorja“  
g) Točka 3.2.4.2.9.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.9.3 Opis sistema“  
h) Točke od 3.2.4.2.9.3.6 do 3.2.4.2.9.3.8 se spremenijo:  
„3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature vode:  
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
zraka:  
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  “  
i) Točka 3.2.4.3.4.3 se spremeni:  
„3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka 
zraka:  “  
j) Točke od 3.2.4.3.4.9 do 3.2.4.3.4.11 se spremenijo:  
„3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature 
vode:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 385  
3.2.4.3.4.10 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature zraka:  
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega 
tlaka:  “  
k) Točka 3.2.4.3.5 se spremeni:  
„3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe“  
l) Točke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator“  
m) Točke od 3.2.12.2.1.11 do 3.2.12.2.1.11.10 se črtajo 
n) Točke od 3.2.12.2.2 do 3.2.12.2.2.5 se črtajo in nadomestijo z 
naslednjim:  
„3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.1.2 Lega:  
3.2.12.2.2.1.3 Obmo čje krmiljenja:  
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali na čin delovanja:  
3.2.12.2.2.1.5 Identifikacijska številka dela:  “  
o) Točki 3.2.12.2.4.1 in 3.2.12.2.4.2 se spremenita:  
„3.2.12.2.4.1 Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok tlak/nizek tlak/kom ­
biniran tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (se navede za vsak sistem EGR, 
npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: da/ne (  1 )“ 
p) Točke od 3.2.12.2.5 do 3.2.12.2.5.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.5 Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja (samo za 
bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav:  
3.2.12.2.5.2 Risba sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlapeva- 
nja: 
3.2.12.2.5.3 Risba posode z aktivnim ogljem:  
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivnega oglja:  g  
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostornini 
in materialu (samo za bencinske in etanolske 
motorje):  
3.2.12.2.5.6 Opis in shemati čna risba toplotnega š čita med posodo za 
gorivo in izpušnim sistemom:  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 386  
q) Točke od 3.2.12.2.6.4 do 3.2.12.2.6.4.4 se črtajo 
r) Točki 3.2.12.2.6.5 in 3.2.12.2.6.6 se preštevil čita in se glasita:  
„3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce:  
3.2.12.2.6.5 Identifikacijska številka dela:  “  
s) Točka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drug sistem:  “  
t) Dodajo se nove to čke 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (navedite spodnje 
podatke za vsako posamezno enoto)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali 
risba:  
3.2.12.2.10.2 Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih 
ciklov preskusne naprave med dvema cikloma, kjer 
prihaja do faz regeneracije pod pogoji, ki so enako ­
vredni pogojem preskusa tipa 1 (razdalja „D“ na sliki 
A6.App1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 Priloge XXI 
k Uredbi (EU) 2017/1151 ali slika A13/1 v Prilogi 13 
k Pravilniku št. 83 UN/ECE (kot je ustrezno)):  
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen ciklus tipa 1: (prikaz ustreznega postopka: 
Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 
UN/ECE):  
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov 
med dvema cikloma, kadar pride do faz regene- 
racije:  
3.2.12.2.10.4 Parametri za dolo čitev ravni obremenitve, ki se 
zahteva pred regeneracijo (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v 
postopku preskušanja, opisanem v odstavku 3.1 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive reagente 
(spodaj navedite podatke za vsako enoto posebej) 
da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Vrsta in koncentracija potrebnega reagenta: …  
3.2.12.2.11.2 Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: …  
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: …  
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/ 
vzdrževanje ( če je primerno):  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 387  
3.2.12.2.11.5 Prikazovalnik koli čine reagenta: (opis in lega)  
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: …  
3.2.12.2.11.6.2 Ogrevalni sistem: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba  
3.2.12.2.11.7 Krmilna enota reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: …  
3.2.12.2.11.7.2 Tip: …  
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reagenta (znamka, tip in lega): …“  
u) Točka 3.2.15.1 se spremeni:  
„3.2.15.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 
(UL L 200, 31. 7. 2009, str. 1).“  
v) Točka 3.2.16.1 se spremeni:  
„3.2.16.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 
(UL L 200, 31. 7. 2009, str. 1).“  
w) Točka 3.3 se spremeni,:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
x) Točka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS“  
y) Točka 3.4. se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
z) Točka 3.4.4 se spremeni:  
„3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, 
vztrajnik/generator)“  
aa) Točka 3.4.4.5 se spremeni:  
„3.4.4.5 Energija: .............................. (za REESS: napetost in zmoglji ­
vost Ah v 2 urah, za kondenzator: J, ..................... )“  
bb) Točka 3.4.5 se spremeni:  
„3.4.5 Elektri čna naprava (navedite lo čen opis vseh tipov elektri čnih 
naprav)“  
cc) Točka 3.5 se spremeni:  
„3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čitev emisij CO  2 , porabe 
goriva, elektri čne energije, dosega z elektri čno energijo in podrob ­
nosti o ekoloških inovacijah ( če je ustrezno)(  o )“ 
dd) Točka 4.4 se spremeni:  
„4.4 Sklopke“  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 388  
ee) Točka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavno razmerje menjal ­
nika (prestavno razmerje 
med motorjem in izstopno 
gredjo menjalnika)  Končno prestavno razmerje 
(prestavno razmerje med 
izstopno gredjo menjalnika 
in pogonskim kolesom)  Skupno prestavno razmerje  
Največja vrednost za brez ­
stopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik“  
ff) Točke 6.6 do 6.6.3 se nadomestijo z naslednjim:  
„6.6 Pnevmatike in platiš ča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatika/platiš če: 
6.6.1.1 Osi  
6.6.1.1.1 Os št. 1:  
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
6.6.1.1.2 Os št. 2:  
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
itd. 
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa:  
6.6.2.1 Os št. 1:  
6.6.2.2 Os št. 2:  
itd. 
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec:  kPa“  
gg) Točka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z navedbo kod, opredeljenih v delu C Priloge II k 
Direktivi 2007/46/ES:  “  
2. V tabeli 1 Dodatka 6 k Prilogi I Uredbe (ES) št. 692/2008 se vrstice ZD do 
ZL in ZX ter ZY spremenijo: 
„ZD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31. 8. 2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31. 8. 2019  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 389  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31. 8. 2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31. 8. 2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31. 8. 2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31. 8. 2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31. 8. 2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31. 8. 2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31. 8. 2019  
ZX ni relevantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila  povsem 
elek­
trična z 
akumu­
latorji  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019  
ZY ni relevantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila  povsem 
elek­
trična z 
akumu­
latorji  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019  
ZZ ni relevantno  ni rele ­
vantno  vsa vozila s 
certifikati v 
skladu s to čko 
2.1.1 Priloge I  PV, KV  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019“  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 390  
PRILOGA XVIII  
POSEBNE DOLO ČBE V ZVEZI S PRILOGAMI I, II, III, VIII in IX K 
DIREKTIVI 2007/46/ES  
Spremembe Priloge I k Direktivi 2007/46/ES  
(1) Priloga I k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
a) Točka 2.6.1 se spremeni:  
„2.6.1 Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s 
togim ojesom ali priklopnik s centralno osjo mase na vle čno 
sklopko:  
(a) najve čja in najmanjša za vsako varianto:  
(b) masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko):  “  
b) Točke od 3. do 3.1.1 se spremenijo: 
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (k)  
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku 
pogonske energije ali drugi podatki za identifikacijo):  “  
c) Točka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n):  kW pri  min  –1 
(po navedbi proizvajalca)“  
d) Doda se nova to čka 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1 Oktansko število (raziskovalna metoda), neosvin čeni: “  
e) Točka 3.2.4.2.1 se spremeni:  
„3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sistem enotne tla čilke in vbri ­
zgalne šobe/razdelilna tla čilka za gorivo itd.):  “  
f) Točka 3.2.4.2.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.3 Vbrizgalna/dovodna tla čilka“  
g) Točka 3.2.4.2.4 se spremeni:  
„3.2.4.2.4 Nadzor vrtilne frekvence motorja“  
h) Točka 3.2.4.2.9.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.9.3 Opis sistema“  
i) Doda se nova to čka 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1 Programska razli čica elektronske krmilne enote:  “  
j) Točke od 3.2.4.2.9.3.6 do 3.2.4.2.9.3.8 se spremenijo:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 391  
„3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala 
za vodo:  
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala 
za zrak:  
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: 
“ 
k) Doda se nova to čka 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1 Programska razli čica elektronske krmilne enote:  “  
l) Točka 3.2.4.3.4.3 se spremeni:  
„3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka zraka: “  
m) Točke od 3.2.4.3.4.9 do 3.2.4.3.4.11 se spremenijo:  
„3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala 
za vodo: …  
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: “  
n) Točka 3.2.4.3.5 se spremeni:  
„3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe“  
o) Dodata se novi to čki 3.2.4.4.2 in 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2 Znamke:  
3.2.4.4.3 Tipi:  “  
p) Točke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator“  
q) Točke od 3.2.12.2.1.11 do 3.2.12.2.1.11.10 se črtajo in nadomestijo z 
naslednjo novo to čko: 
„3.2.12.2.1.11 Obi čajno obmo čje delovne temperature:  °C“  
r) Točke od 3.2.12.2.2 do 3.2.12.2.2.5 se črtajo in nadomestijo:  
„3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.1.2 Lega:  
3.2.12.2.2.1.3 Obmo čje delovanja:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 392  
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali na čin delovanja:  
3.2.12.2.2.1.5 Identifikacijska številka dela:  
3.2.12.2.2.2 Tipalo za NOx: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.2.2 Tip:  
3.2.12.2.2.2.3 Lega:  
3.2.12.2.2.3 Tipalo za delce: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1 Znamka:  
3.2.12.2.2.3.2 Tip:  
3.2.12.2.2.3.3 Lega:  “  
s) Točki 3.2.12.2.4.1 in 3.2.12.2.4.2 se spremenita, da se glasita:  
„3.2.12.2.4.1 Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok tlak/nizek tlak/ 
kombiniran tlak itd.):  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (se navede za vsak sistem EGR, 
npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: da/ne (  1 )“ 
t) Točke od 3.2.12.2.5 do 3.2.12.2.5.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.5 Naprava za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva 
(samo za bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav:  
3.2.12.2.5.2 Risba naprave za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja 
goriva:  
3.2.12.2.5.3 Risba posode za aktivno oglje:  
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivnega oglja:  g  
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostor ­
nini za gorivo in materialu (samo za bencinske in 
etanolske motorje):  
3.2.12.2.5.6 Opis in shemati čna risba š čitnika proti toploti med 
posodo za gorivo in izpušnim sistemom:  “  
u) Točke od 3.2.12.2.6.4 do 3.2.12.2.6.4.4 se črtajo 
v) Točki 3.2.12.2.6.5 in 3.2.12.2.6.6 se preštevil čita: 
„3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce:  
3.2.12.2.6.5 Identifikacijska številka dela:  “  
w) Točke od 3.2.12.2.7 do 3.2.12.2.7.0.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.7 Sistem za diagnostiko na vozilu (OBD): da/ne (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1 (Samo Euro VI) Število skupin motorjev OBD v 
skupini motorjev  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 393  
3.2.12.2.7.0.2 (Samo Euro VI) Seznam skupin motorjev OBD ( če je 
to ustrezno)  
3.2.12.2.7.0.3 (Samo Euro VI) Številka skupine motorjev OBD, v 
katero spada osnovni motor/ član skupine motorjev:  
3.2.12.2.7.0.4 (Samo Euro VI) Sklicevanje proizvajalca na dokumen ­
tacijo OBD, ki se zahteva v členih 5(4)(c) in 9(4) 
Uredbe (EU) št. 582/2011 ter je dolo čena v Prilogi X 
k tej uredbi za namen homologacije sistema OBD  
3.2.12.2.7.0.5 (Samo Euro VI) Kadar je primerno, sklicevanje proiz ­
vajalca na dokumentacijo za vgradnjo sistema motorja, 
opremljenega z OBD, v vozilo  
3.2.12.2.7.0.6 (Samo Euro VI) Kadar je primerno, sklicevanje proiz ­
vajalca na dokumentacijski paket v zvezi z vgradnjo 
sistema OBD za homologirani motor v vozilo“  
x) V to čki 3.2.12.2.7.6.4.1 se naslov „lahka vozila“ nadomesti z „lahka 
vozila“  
y) Točka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drugi sistemi:  “  
z) Dodajo se nove to čke od 3.2.12.2.8.2.3 do 3.2.12.2.8.2.5, kot sledi:  
„3.2.12.2.8.2.3 Tip sistema za prisilo: Ni zagona motorja po odšteva ­
nju/ni zagona po dolivanju goriva/zaklepanje posode 
za gorivo/omejitev zmogljivosti  
3.2.12.2.8.2.4 Opis sistema za prisilo  
3.2.12.2.8.2.5 Enakovredno povpre čnemu dosegu vozila s polno 
posodo goriva:  km“  
aa) Doda se nova to čka 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4 (Samo Euro VI) Seznam skupin motorjev OBD ( če je to 
ustrezno):  “  
bb) Dodajo se nove to čke od 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (spodaj navedite 
podatke za vsako enoto posebej)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:  
3.2.12.2.10.2 Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih 
ciklov za preskusno napravo motorja med dvema 
cikloma, kjer prihaja do faz regeneracije pod pogoji, 
ki so enakovredni pogojem preskusa tipa 1 (razdalja 
„D“ na sliki A6.Dod1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 
k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 ali slika 
A13/1 v Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE 
(kot je ustrezno)):  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 394  
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen ciklus tipa 1 (navedba veljavnega 
postopka: Priloga XXI, Podpriloga 4 ali Pravilnik 
št. 83 UN/ECE):  
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila 
ciklov med dvema cikloma, kadar pride do faz 
regeneracije:  
3.2.12.2.10.4 Parametri za dolo čitev stopnje obremenitve, ki se 
zahteva pred regeneracijo (tj. temperatura, tlak itd.):  
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v 
preskusnem postopku, opisanem v odstavku 3.1 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive 
reagente (spodaj navedite podatke za vsako enoto 
posebej) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Tip in koncentracija potrebnega reagenta: …  
3.2.12.2.11.2 Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: …  
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: …  
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: nepreki ­
njeno/vzdrževanje (kjer je primerno):  
3.2.12.2.11.5 Indikator za reagent (opis in lega): …  
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: …  
3.2.12.2.11.6.2 Sistem gretja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba: …  
3.2.12.2.11.7 Enota za uravnavanje reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: …  
3.2.12.2.11.7.2 Tip: …  
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reagenta (tip, znamka in lega): …“  
cc) Točka 3.2.15.1 se spremeni:  
„3.2.15.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 
661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1):  “  
dd) Točka 3.2.16.1 se spremeni:  
„3.2.16.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 
661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1):  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 395  
ee) Dodajo se nove to čke od 3.2.20 do 3.2.20.2.4:  
„3.2.20 Podatki o shranjevanju toplote  
3.2.20.1 Naprava za aktivno shranjevanje toplote: da/ne  
3.2.20.1.1 Entalpija: … (J)  
3.2.20.2 Izolacijski materiali  
3.2.20.2.1 Izolacijski materiali: …  
3.2.20.2.2 Prostornina izolacije: …  
3.2.20.2.3 Teža izolacije: …  
3.2.20.2.4 Lega izolacije: …“  
ff) Točka 3.3 se spremeni:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
gg) Točka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS“  
hh) Točka 3.4 se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
ii) Točka 3.4.4 se spremeni:  
„3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, 
vztrajnik/generator)“  
jj) Točka 3.4.4.5 se spremeni:  
„3.4.4.5 Energija: (za REESS: napetost in zmogljivost Ah v 2 urah, 
za kondenzator: J,  “  
kk) Točka 3.4.5 se spremeni:  
„3.4.5 Elektri čna naprava (navedite lo čen opis vseh elektri čnih 
naprav)“  
ll) Točka 3.5 se spremeni:  
„3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čitev emisij CO  2 , porabe 
goriva, porabe elektri čne energije, elektri čnega dosega in podrob ­
nosti o ekoloških inovacijah (kjer se uporablja)(°)“  
mm) Dodajo se nove to čke od 3.5.7 in 3.5.8.3, kot sledi:  
„3.5.7 Proizvajal čeve navedene vrednosti  
3.5.7.1 Parametri preskusnega vozila  
3.5.7.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
3.5.7.1.1.1 Potreba po energiji cikla: … J  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 396  
3.5.7.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.1.2.1 f0: ............ N  
3.5.7.1.1.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.2.1 Potreba po energiji cikla: … J  
3.5.7.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.2.2.1 f0: ............ N  
3.5.7.1.2.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.3.1 Potreba po energiji cikla: … J  
3.5.7.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.3.2.1 f0: ............ N  
3.5.7.1.3.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2 Kombinirane masne emisije CO  2 
3.5.7.2.1 Masne emisije CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. g/km  
3.5.7.2.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .................. 
g/km  
3.5.7.2.2 Masna emisija CO  2 med ohranjanjem naboja za vozila 
OVC-HEV in NOVC-HEV  
3.5.7.2.2.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. g/km  
3.5.7.2.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .................. 
g/km  
3.5.7.2.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................ 
g/km  
3.5.7.2.3 Masna emisija CO  2 med praznjenjem naboja za vozila 
OVC-HEV  
3.5.7.2.3.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. g/km  
3.5.7.2.3.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): .................. 
g/km  
3.5.7.2.3.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................ 
g/km  
3.5.7.3 Elektri čni doseg za elektri čna vozila  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 397  
3.5.7.3.1 Povsem elektri čni doseg (PER) za vozila PEV  
3.5.7.3.1.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. km  
3.5.7.3.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): 
................................... km  
3.5.7.3.2 Povsem elektri čni doseg (AER) za vozila OVC-HEV  
3.5.7.3.2.1 Visoka vrednost za vozilo: .............................. km  
3.5.7.3.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): 
................................... km  
3.5.7.3.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): 
................................... km  
3.5.7.4 Poraba goriva med ohranjanjem naboja (FCCS) za 
vozila FCHV  
3.5.7.4.1 Visoka vrednost za vozilo: .................... kg/100 km  
3.5.7.4.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): 
................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): 
.......................... kg/100 km  
3.5.7.5 Poraba elektri čne energije za elektri čna vozila  
3.5.7.5.1 Kombinirana poraba elektri čne energije (ECWLTC) za 
povsem elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo: ........................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ...................... 
Wh/km  
3.5.7.5.2 Poraba elektri čne energije, tehtana s faktorjem uporabe, 
pri praznjenju naboja ECAC,CD (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1 Visoka vrednost za vozilo: ........................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): 
................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): 
.............................. Wh/km  
3.5.8 Vozilo, v katero je vgrajena ekološka inovacija v smislu 
člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila kategorije 
M1 oziroma člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za 
vozila kategorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1 Tip/varianta/izvedenka osnovnega vozila, kot je nave ­
deno v členu 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 
za vozila kategorije M1 oziroma členu 5 Izvedbene 
uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kategorije N1 ( če 
je primerno): ..................................  
3.5.8.2 Medsebojni vplivi med posameznimi ekološkimi inova ­
cijami: da/ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 398  
3.5.8.3 Podatki o emisijah, povezani z uporabo ekoloških 
inovacij (tabela se ponovi za vsako preskušeno refe ­
renčno gorivo) (w1)  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije 
( w2 ) Koda 
ekološke 
inovacije 
( w3 ) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusne ­
m ciklu 
tipa 1 (  w4 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
v 
preskusne ­
m ciklu 
tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije v 
normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranek 
emisij CO  2 
((1 – 2) – (3 
– 4))*5  
xxxx/201x  
Skupni prihranek emisij CO  2 (g/km) (  w5 )“ 
nn) Točka 4.4 se spremeni:  
„4.4 Sklopke:  “  
oo) Dodajo se nove to čke od 4.5.1.1 do 4.5.1.5:  
„4.5.1.1 Najpogosteje uporabljeni na čin: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2 Najboljši na čin (če ni najpogosteje uporabljenega na čina): …  
4.5.1.3 Najslabši na čin (če ni najpogosteje uporabljenega na čina): …  
4.5.1.4 Nazivni navor: .............  
4.5.1.5 Število sklopk: ............ “  
pp) Točka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavna razmerja menjal ­
nika (prestavna razmerja 
med motorjem in odgonsko 
gredjo menjalnika)  Prestavna razmerja 
pogonske osi (prestavno 
razmerje med odgonsko 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)  Skupno prestavno razmerje  
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik 
Vzvratna prestava“  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 399  
qq) Točke od 6.6 do 6.6.5 se nadomestijo:  
„6.6 Pnevmatike in platiš ča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatik/platiš č 
6.6.1.1 Osi  
6.6.1.1.1 Os 1: ............................  
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike: ............  
6.6.1.1.1.2 Indeks nosilnosti: ............  
6.6.1.1.1.3 Simbol kategorije hitrosti (  r ): ............  
6.6.1.1.1.4 Velikosti platiš ča: .............  
6.6.1.1.1.5 Globine naleganja platiš ča: .............  
6.6.1.1.2 Os 2: ............................  
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike: ............  
6.6.1.1.2.2 Indeks nosilnosti: ............  
6.6.1.1.2.3 Simbol kategorije hitrosti: ............  
6.6.1.1.2.4 Velikosti platiš ča: .............  
6.6.1.1.2.5 Globine naleganja platiš ča: .............  
itd. 
6.6.1.2 Rezervno kolo, če obstaja: ............  
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa  
6.6.2.1 Os 1: ..................................... mm  
6.6.2.2 Os 2: ..................................... mm  
6.6.2.3 Os 3: ..................................... mm  
6.6.2.4 Os 4: ..................................... mm  
itd. 
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec: ......... 
kPa 
6.6.4 Kombinacija veriga/pnevmatika/platiš če za prednjo in/ali 
zadnjo os, primerna za dolo čen tip vozila po priporo čilih 
proizvajalca:  
6.6.5 Kratek opis zasilnega rezervnega kolesa, če obstaja:  “  
rr) Točka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod iz dela C Priloge II k Direktivi 
2007/46/ES:  “  
ss) Točka 9.9.2.1 se spremeni:  
„9.9.2.1 Tip in opis naprave:  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 400  
Spremembe Priloge II k Direktivi 2007/46/ES  
(2) Priloga II se s tem spremeni:  
(a) Na koncu to čk 1.3.1 in 3.3.1 dela B Priloge II, ki opredeljuje merila za 
„izvedenke vozila“ za vozila kategorij M1 in N1, se doda naslednje 
besedilo:  
„Kot alternativo merilom (h), (i) in (j) morajo vozila, zbrana v razli čici, 
imeti skupne vse preskuse, opravljene za izra čun emisij CO  2 , porabe 
električne energije in porabe goriva v skladu z dolo čbami Podpriloge 
6 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151. “ 
(b) Naslednje besedilo se doda na koncu to čke 3.3.1 dela B Priloge II  
„(k) obstoj inovativnih tehnologij, kakor so opredeljene v členu 12 
Uredbe (ES) št. 510/2011 (*).  
___________  
(*) OJ L 145, 31.5.2011, str. 1.“  
Spremembe Priloge III k Direktivi 2007/46/ES  
(3) Priloga III k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
a) Točke od 3 do 3.1.1 se spremenijo: 
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (k)  
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije:  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske 
energije ali drugi podatki za identifikacijo):  “  
b) Točka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n):  kW pri ...... min  –1 (po navedbi 
proizvajalca)“  
c) Točke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod 
drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator“  
d) Točka 3.2.12.2.1.11 se črta 
e) Točke od 3.2.12.2.1.11.6 do 3.2.12.2.1.11.7 se črtajo 
f) Točka 3.2.12.2.2 se črta in nadomesti z naslednjo novo to čko: 
„3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 )“ 
g) Točka 3.2.12.2.5 se spremeni:  
„3.2.12.2.5 Naprava za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva 
(samo za bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 )“ ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 401  
h) Točka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drugi sistemi“  
i) Dodajo se nove to čke od 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.10.1:  
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (spodaj navedite podatke za 
vsako enoto posebej)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba:  “  
j) Doda se nova to čka 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Tip in koncentracija potrebnega reagenta:  “  
k) Točka 3.3 se spremeni:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
l) Točka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS“  
m) Točka 3.4 se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
n) Točke od 3.5.4 do 3.5.5.6 se črtajo.  
o) Točka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavna razmerja menjal ­
nika (prestavna razmerja 
med motorjem in odgonsko 
gredjo menjalnika)  Prestavna razmerja 
pogonske osi (prestavno 
razmerje med odgonsko 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)  Skupno prestavno razmerje  
Največja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik 
Vzvratna prestava“  
p) Točka 6.6.1 se spremeni:  
„6.6.1 Kombinacije pnevmatika/platiš če“ 
q) Točka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod iz dela C Priloge II k Direktivi 
2007/46/ES:  “  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 402  
Spremembe Priloge VIII k Direktivi 2007/46/ES  
(4) Priloga VIII k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
„PRILOGA VIII  
REZULTATI PRESKUSOV  
(Izpolni homologacijski organ in priloži k certifikatu o ES-homologaciji)  
Iz podatkov mora biti jasno razvidno, kateri varianti in izvedenki pripadajo. 
Ena izvedenka ima lahko samo en rezultat. Dovoljena pa je kombinacija ve č 
rezultatov za izvedenko, če je navedeno, kateri rezultat je najslabši. V 
takšnem primeru je treba navesti, da so za to čke, označene z (*), podani 
samo najslabši rezultati.  
1. Rezultati preskusov ravni hrupa  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega regulativnega akta 
o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo. Pri 
regulativnem aktu z najmanj dvema izvedbenima stopnjama se navede 
tudi stopnja izvedbe:  
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Hrup med vožnjo (dB(A)/ 
E): … …  …  
Hrup v mirovanju 
(dB(A)/E):  … …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Rezultati preskusov emisije izpušnih plinov  
2.1. Emisije motornih vozil, preskušenih po preskusnem postopku za lahka 
vozila  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema 
izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: ....................  
Goriva (  1 ) … (dizelsko gorivo, bencin, UNP, ZP, kombinirano gorivo: 
bencin/ZP, UNP, ZP/biometan, prilagodljiv tip goriva: bencin, etanol 
…) 
2.1.1 Preskus tipa 1 (  2 ), ( 3 ) (emisije vozila v preskusnem ciklu po hladnem 
zagonu motorja)  
Povprečne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP  
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Če se uporabljajo omejitve za goriva, se te omejitve navedejo (npr. za zemeljski plin 
območje L ali obmo čje H). 
( 2 ) Pri vozilih na kombinirano gorivo je treba tabelo ponoviti za obe gorivi. 
( 3 ) Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če bo preskus izveden za obe gorivi v skladu s 
sliko I.2.4 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2017/1151) in pri vozilih s pogonom na uteko či­
njen naftni plin ali zemeljski plin/biometan na kombinirano ali enojno gorivo je treba 
tabelo ponoviti za posamezna referen čna goriva, ki so bila uporabljena pri preskusu, v 
dodatni tabeli pa navesti najslabše rezultate. Če pride v poštev, je treba v skladu z 
odstavkom 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati izmer ­
jeni ali izra čunani.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 403  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Masa delcev (PM) (mg/ 
km) … …  …  
Število delcev (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Korekcijski preskus za temperaturo okolice (ATCT)  
Skupina ATCT  Skupina interpolacij  Skupina matrik za cestne 
obremenitve  
… …  …  
… …  …  
Skupina korekcijskih faktorjev  
Skupina ATCT  FCF  
… …  
… …  
2.1.2 Preskus tipa 2 (  1 ), ( 2 ) (podatki o emisijah, ki so potrebni pri homolo ­
gaciji zaradi tehni čnega pregleda)  
Tip 2, preskus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %)  …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornega 
olja (°C)  … …  …  
Tip 2, preskus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %)  …  …  …  
Vrednost lambda  …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornega 
olja (°C)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Pri vozilih na kombinirano gorivo je treba tabelo ponoviti za obe gorivi. 
( 2 ) Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če bo preskus izveden za obe gorivi v skladu s 
sliko I.2.4 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2017/1151) in pri vozilih s pogonom na uteko či­
njen naftni plin ali zemeljski plin/biometan na kombinirano ali enojno gorivo je treba 
tabelo ponoviti za posamezna referen čna goriva, ki so bila uporabljena pri preskusu, v 
dodatni tabeli pa navesti najslabše rezultate. Če pride v poštev, je treba v skladu z 
odstavkom 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati izmer ­
jeni ali izra čunani.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 404  
2.1.3 Preskus tipa 3 (emisije plinov iz ohišja motorja): …  
2.1.4 Preskus tipa 4 (emisije zaradi izhlapevanja): … g/preskus  
2.1.5 Preskus tipa 5 (vzdržljivost naprav proti onesnaževanju):  
— Prevožena razdalja staranja (km) (npr. 160 000 km): …  
— Faktor poslabšanja (DF): izra čunan/dolo čen (  1 ) 
— Vrednosti: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Masa delcev (PM)  …  …  …  
Število delcev (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6 Preskus tipa 6 (povpre čne emisije pri nizki temperaturi okolice): 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7 OBD: da/ne (  2 ) 
2.2 Emisije iz motorjev, preskušenih po preskusnem postopku za težka 
vozila.  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema 
izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: …  
Goriva (  3 ) … (dizelsko gorivo, bencin, UNP, ZP, etanol …)  
2.2.1 Rezultati preskusa ESC (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Neustrezno črtajte. 
( 2 ) Neustrezno črtajte. 
( 3 ) Če se uporabljajo omejitve za goriva, se te omejitve navedejo (npr. za zemeljski plin 
območje L ali obmo čje H). 
( 4 ) Če je primerno. 
( 5 ) Za Euro VI je ESC treba razumeti kot WHSC, ETC pa kot WHTC. 
( 6 ) Če so za Euro VI motorji na SZP ali UNP preskušeni z razli čnimi referen čnimi gorivi, je 
treba tabelo ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 405  
Masa delcev (mg/kWh)  …  …  …  
Število delcev (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2 Rezultati preskusa ELR (  1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Vrednost dimljenja: … 
m – 1 … …  …  
2.2.3 Rezultati preskusa ELR (  2 ), ( 3 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa delcev (mg/kWh)  …  …  …  
Število delcev (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4 Preskus pri prostem teku (  4 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %)  …  …  …  
Vrednost lambda (  1 ) …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) … …  …  
Temperatura motornega 
olja (K)  … …  …  
2.3. Dimljenje dizelskih motorjev  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema 
izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe:  .  
2.3.1 Rezultati preskusa pri prostem pospeševanju 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Popravljena vrednost 
absorpcijskega koeficienta 
(m – 1 ) … …  …  
Običajna vrtilna 
frekvenca prostega teka 
motorja  … …  …  
Najvišja vrtilna frekvenca 
motorja  … …  …  
Temperatura olja (najv./ 
najm.)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno. 
( 2 ) Za Euro VI je ESC treba razumeti kot WHSC, ETC pa kot WHTC. 
( 3 ) Če so za Euro VI motorji na SZP ali UNP preskušeni z razli čnimi referen čnimi gorivi, je 
treba tabelo ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo. 
( 4 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 406  
3. Rezultati preskusov emisije CO  2 , porabe goriva/elektri čne ener­
gije in elektri čnega dosega  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega regulativnega akta 
o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo:  
3.1. Motorji z notranjim zgorevanjem, vklju čno s hibridnimi elektri čnimi 
vozili brez zunanjega polnjenja (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (mestna vožnja) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (vožnja zunaj naselja) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Poraba goriva (mestna vožnja) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Poraba goriva (vožnja zunaj naselja) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Poraba goriva (kombinirana) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota „l/100 km“ nadomesti z „m  3 /100 km“, pri vozilih na vodik pa s „,kg/100 km“. 
( 2 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota „l/100 km“ nadomesti z „m  3 /100 km“, pri vozilih na vodik pa s „,kg/100 km“. 
( 3 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota „l/100 km“ nadomesti z „m  3 /100 km“, pri vozilih na vodik pa s „,kg/100 km“. 
Identifikator skupine interpolacij (  1 ) Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Oblika zapisa za identifikator skupine interpolacij je navedena v odstavku 5.0 Priloge XXI k Uredbi Komisije (EU) 
2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji 
motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij 
o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe 
Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 
692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1). 
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve (  1 ) Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Oblika zapisa za identifikator skupine matrik za cestne obremenit ve je naveden v odstavku 5.0 Priloge XXI k Uredbi 
(EU) 2017/1151.  ▼B 
( 1 ) Če je primerno. 
( 2 ) Tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 407  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine 
matrik za 
cestne obre ­
menitve  
Visoka vred ­
nost za 
vozilo  Srednja 
vrednost za 
vozilo (če je 
primerno)  Nizka vred ­
nost za 
vozilo (če je 
primerno)  Vzorčno 
vozilo  
NIZKA (LOW) faza mase emisij CO  2 (g/km)  …  …  …  
SREDNJA (MID) faza mase emisij CO  2 (g/km)  …  …  …  
VISOKA (HIGH) faza mase emisij CO  2 (g/km)  …  …  …  
ZELO VISOKA (EXTRA-HIGH) faza mase emisij 
CO  2 (g/km)  … …  …  
Masa emisij CO  2 (kombinirana) (g/km)  …  …  …  
NIZKA (LOW) faza porabe goriva (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
SREDNJA (MID) faza porabe goriva (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
VISOKA (HIGH) faza porabe goriva (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
ZELO VISOKA (EXTRA-HIGH) faza porabe goriva (l/ 
100 km m  3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Poraba goriva (kombinirana) (l/100 km m  3 /100 km kg/ 
100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (za nizko vrednost za vozilo, če je ustrezno 
v primerjavi z visoko vrednostjo za vozilo)  … …  …  
Preskusna masa  …  …  …  
Ponoviti za vsako skupino interpolacij ali skupino matrik za cestne 
obremenitve.  
3.2. Hibridna elektri čna vozila z zunanjim polnjenjem (OVC)  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (pogoj A, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (pogoj B, kombinirana) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 408  
Masa emisij CO  2 (tehtana, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Poraba goriva (pogoj A, kombinirana) (l/100 km)(  g ) …  …  …  
Poraba goriva (pogoj B, kombinirana) (l/100 km)(  g ) …  …  …  
Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Poraba elektri čne energije (pogoj A, kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (pogoj B, kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (tehtana in kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Povsem elektri čni doseg (km)  …  …  …  
Številka skupine interpolacij  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine 
matrik za 
cestne obre ­
menitve  
Visoka vred ­
nost za 
vozilo  Srednja 
vrednost za 
vozilo (če je 
primerno)  Nizka vred ­
nost za 
vozilo (če je 
primerno)  Vzorčno 
vozilo  
NIZKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem ener ­
gije (g/km)  … …  
SREDNJA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem 
energije (g/km)  … …  
VISOKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem ener ­
gije (g/km)  … …  
ZELO VISOKA faza, masa emisij CO  2 med ohranja ­
njem energije (g/km)  … …  
Masa emisij CO  2 med ohranjanjem energije (kombini ­
rana) (g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 409  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine 
matrik za 
cestne obre ­
menitve  
Visoka vred ­
nost za 
vozilo  Srednja 
vrednost za 
vozilo (če je 
primerno)  Nizka vred ­
nost za 
vozilo (če je 
primerno)  Vzorčno 
vozilo  
Masa emisij CO  2 med črpanjem energije (kombinirana) 
(g/km)  
Masa emisij CO  2 (tehtana, kombinirana) (g/km)  
NIZKA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km)  … …  
SREDNJA faza, poraba goriva med ohranjanjem ener ­
gije (l/100 km)  … …  
VISOKA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km)  … …  
ZELO VISOKA faza, poraba goriva med ohranjanjem 
energije (l/100 km)  … …  
Poraba goriva med ohranjanjem energije (kombinirana) 
(l/100 km)  … …  
Poraba goriva med črpanjem energije (kombinirana) (l/ 
100 km)  … …  
Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (l/100 km)  …  …  
EC AC, tehtana  … …  
EAER (kombinirana)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za nizka vrednost za vozilo ali srednja 
vrednost za vozilo v primerjavi z visoko vrednostjo 
za vozilo)  … …  
Preskusna masa  …  …  
Sprednji del vzor čnega vozila (m  2 ) 
Ponoviti za vsako skupino interpolacij.  
3.3. Povsem elektri čna vozila  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (Wh/km)  …  …  …  
Doseg (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 410  
Številka skupine interpolacij  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine matrike  
Visoka vred ­
nost za vozilo  Nizka vrednost 
za vozilo  Vzorčno vozilo  
Poraba elektri čne energije (kombinirana) (Wh/km)  …  …  
Povsem elektri čni doseg (kombinirana) (km)  …  …  
Povsem elektri čni doseg (mestna vožnja) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za nizka vrednost za vozilo v primerjavi z 
visoko vrednostjo za vozilo)  … …  
Preskusna masa  …  …  
Sprednji del vzor čnega vozila (m  2 ) 
3.4. Vozila na gorivne celice z vodikom  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Poraba goriva (kg/100 km)  …  …  …  
Varianta/izvedenka:  Varianta/izvedenka:  
Poraba goriva (kombinirana) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Preskusna masa  …  ▼B 
( 1 ) Če je primerno.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 411  
3.5 Poro čila o učinku korelacijskega orodja v skladu z Izvedbeno uredbo 
(ES) 2017/1152  
Ponoviti za vsako skupino interpolacij ali skupino matrik za cestne 
obremenitve:  
Identifikator skupine interpolacij ali skupine matrik za cestne obre ­
menitve [Opomba: „številka homologacije + zaporedna številka 
skupine interpolacij“]: …  
Poročilo o visoki vrednosti za vozilo: …  
Poročilo o nizki vrednosti za vozilo ( če je primerno): …  
Vzorčno vozilo: …  
4. Rezultati preskusov za vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacija ­
mi ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
V skladu s Pravilnikom št. 83 ( če je primerno)  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovaci­
je (  1 ) Koda 
ekološke 
inovaci­
je (  2 ) Tip 1/ 
ciklus I 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 ( 3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1 (= 
3.5.1.3 Priloge 
I) 5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – (3 
– 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Skupni prihranek emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Če se namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija vzor čenja, je treba uporabiti vrednost, dobljeno z 
metodologijo vzor čenja. 
( 4 ) ( h7 ) Vsota prihrankov emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo na tipu I v skladu s Pravilnikom št. 83 UN/ECE.  
V skladu s Prilogo XXI k Uredbi 2017/1151 ( če je ustrezno)  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovaci­
je (  1 ) Koda 
ekološke 
inovaci­
je (  2 ) Tip 1/ 
ciklus I 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 ( 3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – (3 
– 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Tabela se ponovi za vsako varianto/izvedenko. 
( 2 ) ( h2 ) Tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo. 
( 3 ) ( h3 ) Tabela se po potrebi razširi tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda vrstica.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 412  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovaci­
je (  1 ) Koda 
ekološke 
inovaci­
je (  2 ) Tip 1/ 
ciklus I 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu (g/ 
km) 2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 ( 3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – (3 
– 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Skupni prihranki emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Če se namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija vzor čenja, je treba uporabiti vrednost, dobljeno z 
metodologijo vzor čenja. 
( 4 ) ( h7 ) Vsota prihrankov emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo na tipu 1 v skladu s Podprilogo 4 k Prilogi XXI k 
Uredbi 2017/1151.  
4.1. Splošna koda ekološke inovacije  ( 1 ): 
Pojasnila  
( h ) Ekološke inovacije.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elemen ­
tov, ki so lo čeni s presledkom: 
— oznake homologacijskega organa iz Priloge VII; 
— kod vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo 
časovnem zaporedju na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile v 
časovnem zaporedju odobrene pod številkami 10, 15 in 16 ter 
so vgrajene v vozilo, ki ga je odobril nemški homologacijski 
organ, bi na primer bila: „e1 10 15 16“.)“  
Spremembe Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES  
(5) Priloga IX k Direktivi 2007/46/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:  
„PRILOGA IX  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
0. CILJI  
Izjava o skladnosti je izjava, ki jo proizvajalec vozila izda kupcu in mu 
z njo zagotovi, da je vozilo, ki ga je kupil, skladno z zakonodajo, 
veljavno v Evropski uniji v casu izdelave vozila.  
Namen izjave o skladnosti je tudi omogociti pristojnim organom držav 
clanic, da registrirajo vozila, ne da bi morali za to od vlagatelja zahte ­
vati predložitev dodatne tehnicne dokumentacije.  
Za te namene mora izjava o skladnosti vkljucevati:  
(a) identifikacijsko številko vozila;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 413  
(b) natancne tehnicne znacilnosti vozila (tj. vnos razponov vrednosti ni 
dovoljen).  
1. SPLOŠNI OPIS  
1.1 Izjava o skladnosti je sestavljen iz dveh delov.  
(a) STRAN 1, ki vsebuje proizvajalcevo izjavo o skladnosti. Ista pred ­
loga je skupna za vse kategorije vozil.  
(b) STRAN 2, ki je tehnicni opis glavnih znacilnosti vozila. Predloga 
strani 2 je prilagojena vsaki posamezni kategoriji vozila.  
1.2 Izjavo o skladnosti je treba sestaviti v najvecjem formatu A4 (210 × 
297 mm) ali v mapi z najvecjim formatom A4.  
1.3 Ne glede na dolocbe iz oddelka O(b) so vrednosti in enote, navedene v 
drugem delu, tiste, ki so podane v homologacijski dokumentaciji 
ustreznih regulativnih aktov. Pri preverjanju skladnosti proizvodnje je 
vrednosti treba preveriti po postopkih, dolocenih v ustreznih regula ­
tivnih aktih. Upoštevati je treba odstopanja, ki jih dovoljujejo navedeni 
regulativni akti.  
2. POSEBNE DOLOCBE  
2.1 Vzorec A izjave o skladnosti (dokoncano vozilo) je treba uporabljati za 
vozila, ki se lahko uporabljajo na cesti, ne da bi bila za njihovo 
odobritev potrebna nadaljnja stopnja dodelave.  
2.2 Vzorec B izjave o skladnosti (dodelana vozila) je treba uporabljati za 
vozila, pri katerih je bila za njihovo odobritev opravljena nadaljnja 
stopnja dodelave.  
To je obicajni rezultat postopka vecstopenjske homologacije (npr. avto ­
bus, ki ga je proizvajalec na drugi stopnji dodelave izdelal na šasiji, ki 
jo je izdelal proizvajalec vozila).  
Na kratko je treba opisati dodatne elemente, dodane med vecstopenj ­
skim postopkom.  
2.3 Vzorec C izjave o skladnosti (nedodelana vozila) je treba uporabljati za 
vozila, ki za svojo odobritev potrebujejo nadaljnjo stopnjo dodelave 
(npr. šasija tovornjaka).  
Razen pri vlecnih vozilih za vleko polpriklopnikov je treba za vozila, ki 
jih sestavlja le šasija s kabino in spadajo v kategorijo N, uporabljati 
vzorec C izjave o skladnosti.  
DEL I  
DOKONCANA IN DODELANA VOZILA  
VZOREC A1 – STRAN 1  
DOKONCANA VOZILA  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 414  
0.2 Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, 
ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in 
enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  c ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOREC A2 – STRAN 1  
DOKONCANA VOZILA, HOMOLOGIRANA V MAJHNIH SERIJAH  
[Leto]  [zaporedna številka]  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 415  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, 
ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in 
enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOREC B – STRAN 1  
DODELANA VOZILA  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.2.2 Za vecstopenjsko homologirana vozila homologacijske informacije o 
osnovnem vozilu/vozilu na predhodnih stopnjah (navedite informacije 
za vsako stopnjo):  
— Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
Homologacijska številka, številka razširitve …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.5.1 Za vecstopenjsko homologirana vozila ime podjetja in naslov proiz ­
vajalca osnovnega vozila/vozila na predhodnih stopnjah …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 416  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
(a) je dodelano in spremenjeno (  1 ), kot sledi: … in  
(b) v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  
številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  
datum izdaje ) in 
(c) se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) 
strani, ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) merske enote za meril ­
nike hitrosti (  c ) in enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
Priloge: Izjava o skladnosti, izdana na vsaki predhodni stopnji.  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 417  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena vertikalna staticna masa v tocki spenjanja: 
… kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 418  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
40. Barva vozila (  j ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
— Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
— Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip I ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NOx: … HC + NOx: … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): …  
Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 419  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( c ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v skladu z 
Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
Faktor preverjanja (ce je 
primerno)  „1“ do „0“  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zuna ­
njim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranki emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu 
z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 420  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zuna ­
njim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je 
primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km  
Razno  
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
Dodatne kombinacije pnevmatika/platišce: tehnicni parametri (brez sklice ­
vanja na RR)  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 421  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 422  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 423  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm itd.  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
39. Razred vozila: Razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (  1 ) 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
43. Število stojišc: …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 424  
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip I ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: …. NOx: … HC + NOx: … Delci: ….  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): …  
Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( c ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij skladno z 
NEDC v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primer ­
no) 
Faktor preverjanja (ce je 
primerno)  „1“ do „0“  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 425  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranki emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v 
skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 
(ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km  
Razno  
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 426  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 427  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( о ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 428  
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmete ­
njem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
39. Razred vozila: Razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (  1 ) 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.2 Število potniških sedežnih mest: … (spodnji nivo) … (zgornji nivo) 
(vkljucno z vozniškim)  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
43. Število stojišc: …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 429  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
Razno  
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 430  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
14. Masa osnovnega vozila, pripravljenega za vožnjo: … kg (  1 ) ( р ) 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 431  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 432  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
40. Barva vozila (  j ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 433  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( c ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v skladu z 
Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v 
skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 434  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 
(ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (  1 ) ali (ce 
je primerno) 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
Seznam pnevmatik: tehnicni parametri (brez sklicevanja na RR)  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 435  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 436  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/ 
OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 437  
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primer ­
no) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 438  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( c ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je 
primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v 
skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 439  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v 
skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z 
zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 
(ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (  1 ) ali (ce 
je primerno) 
Poraba elektricne energije 
(EC  AC, tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): … ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 440  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenja ­
nje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 441  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 442  
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 443  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O1 IN O2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 444  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
… mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 445  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O3 IN O4  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 446  
7. Višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
… mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila:  kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 447  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za 
prevoz nevarnega blaga: da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 
Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
DEL II  
NEDODELANA VOZILA  
VZOREC C1 – STRAN 1  
NEDODELANA VOZILA  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
Varianta (  a ): …  
Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.2.2 Za vecstopenjsko homologirana vozila homologacijske informacije o 
osnovnem vozilu/vozilu na predhodnih stopnjah  
(navedite informacije za vsako stopnjo):  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 448  
Tip: 
Varianta (  a ): 
Izvedenka (  a ): 
Homologacijska številka, številka razširitve  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.5.1 Za vecstopenjsko homologirana vozila ime podjetja in naslov proiz ­
vajalca osnovnega vozila/vozila na predhodnih stopnjah  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
ustreza v vseh pogledih tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
ne more biti stalno registrirano brez nadaljnjih homologacij. 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOREC C2 – STRAN 1  
NEDODELANA VOZILA, HOMOLOGIRANA V MAJHNIH SERIJAH  
[Leto]  [zaporedna številka]  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da 
vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
Varianta (  a ): …  
Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 449  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
ustreza v vseh pogledih tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka 
homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne (…  datum izdaje ) in 
ne more biti stalno registrirano brez nadaljnjih homologacij. 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 450  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena vertikalna staticna masa v tocki spenjanja: 
… kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( 1 ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 451  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
Karoserija  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m2 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 452  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z 
Uredbo (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Poraba goriva  
Mestna vožnja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana  … g/km  … l/100 km  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila OVC 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 453  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 454  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 455  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  
3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 456  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 457  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 458  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmete ­
njem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 459  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 460  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 461  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 462  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število):  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 463  
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu 
z Uredbo (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Poraba goriva  
Mestna vožnja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana  … g/km  … l/100 km  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila OVC 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) 
(ponoviti za vsako preskušeno referencno gorivo): …  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 464  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 465  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 466  
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 467  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, 
najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 468  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in 
najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 469  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa 
skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodi ­
zel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gori ­
vo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgore ­
vanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 470  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/ 
hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: 
… min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : … 
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega 
regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 471  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koefici- 
enta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O1 IN O2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
… mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 472  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19.1 Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: 
da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 473  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O3 IN O4  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: …mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: …mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: …mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: 
…mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: …mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 474  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v 
notranjem/mednarodnem prometu (  193 ) ( 1 ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obre ­
menjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1 Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpri ­
klopnika ali priklopnika s centralno osjo: … kg  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje 
(ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 475  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
Pojasnila v zvezi s Prilogo IX  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte  
( a ) Navesti identifikacijsko kodo —  
( b ) Navesti, ali vozilo ustreza za vožnjo samo po desni oziroma samo po levi strani ali po 
obeh straneh.  
( c ) Navesti, ali imata vgrajeni merilnik hitrosti in/ali števec prevožene poti samo metrske 
ali metrske in anglosaške merske enote.  
( c ) Ta izjava ne omejuje pravice držav članic, da za registracijo vozila v državi članici, ki 
ni država, kateri je bilo vozilo namenjeno, zahtevajo tehni čne prilagoditve, kadar 
vožnja v zadevni državi članici poteka po nasprotni strani cestiš ča. 
( e ) Vnosa 4. in 4.1 je treba izpolniti v skladu z opredelitvama 25 (medosna razdalja) in 26 
(osna razdalja) iz Uredbe (EU) št. 1230/2012  
— —  
( g ) Pri hibridnih elektri čnih vozilih navedite obe izhodni mo či. 
( h ) Neobvezna oprema iz te to čke se lahko vpiše pod to čko „Opombe“.  
( i ) Uporabiti je treba kode, opisane v oddelku C Priloge II.  
( j ) Navesti samo osnovne barve, in sicer: belo, rumeno, oranžno, rde čo, vijoličasto, 
modro, zeleno, sivo, rjavo ali črno. 
( k ) Brez sedežnih mest, namenjenih uporabi samo pri mirujo čem vozilu, in števila mest za 
invalidske vozi čke. 
Pri avtobusih iz kategorije vozil M  3 je število sedežnih mest za člane posadke treba 
vključiti v število potniških sedežnih mest.  
( l ) Dodajte številko stopnje Euro in znak, ki ustreza dolo čbam, ki se uporabljajo za 
homologacijo.  
( m ) Ponoviti je treba za razli čna goriva, ki se lahko uporabljajo. Vozila, ki lahko upora ­
bljajo bencin in tudi plinasto gorivo, vendar je bencinski sistem vgrajen le za uporabo 
v sili ali samo za zagon motorja, in pri katerih posoda za bencin lahko vsebuje najve č 
15 litrov bencina, se štejejo kot vozila, ki jih lahko poganja le plinasto gorivo.  
( m1 ) Pri motorjih in vozilih Euro VI na dvojno gorivo po potrebi ponovite.  
( m2 ) Navesti je treba le emisije, ki so ocenjene v skladu z veljavnimi regulativnimi akti.  
( n ) Če je vozilo opremljeno z radarsko opremo kratkega dosega 24 GHz v skladu z 
Odločbo Komisije 2005/50/ES (UL L 21, 25.1.2005, str. 15), mora proizvajalec tu 
navesti: „Vozilo, opremljeno z radarsko opremo kratkega dosega 24 GHz“.  
( o ) Proizvajalec lahko te podatke navede bodisi za mednarodni promet bodisi notranji 
promet ali za oba. 
Pri notranjem prometu je treba navesti kodo države, kjer je predvidena registracija 
vozila. Koda mora biti v skladu s standardom ISO 3166-1:2006. 
Pri mednarodnem prometu je treba navesti številko direktive (npr. „96/53/ES“ za 
Direktivo Sveta 96/53/ES).  
( p ) Ekološke inovacije.  
( p1 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so lo čeni s 
presledkom: 
— oznake homologacijskega organa iz Priloge VII; 
— kod vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo časovnem zapo ­
redju na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile v časovnem zaporedju 
odobrene pod številkami 10, 15 in 16 ter so vgrajene v vozilo, ki ga je odobril 
nemški homologacijski organ, bi na primer bila: „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Skupni prihranek emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo.  
( р ) Pri dodelanih vozilih kategorije N  1 v okviru Uredbe (ES) št. 715/2007.  
( c ) Uporablja se samo, če je vozilo odobreno v skladu z Uredbo (ES) 715/2007  
( s ) Če več kot en elektromotor kaže na konsolidiran u činek vseh motorjev.“  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 476  
PRILOGA XIX  
SPREMEMBE UREDBE (EU) št. 1230/2012  
Uredba (EU) št.1230/2012 se spremeni:  
1. Člen 2(5) se nadomesti z naslednjim:  
„„ Masa dodatne opreme“ pomeni najve čjo maso kombinacije dodatne 
opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg standardne opreme v skladu s 
specifikacijami proizvajalca;“  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 477  
PRILOGA XX  
MERJENJE NETO MO ČI IN NAJVE ČJE 30-MINUTNE MO ČI 
ELEKTRI ČNIH SISTEMOV ZA PRENOS MO ČI 
1. UVOD  
Ta priloga dolo ča zahteve za merjenje neto mo či motorja, neto mo či in 
največje 30-minutne mo či električnega pogonskega sklopa.  
2. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE  
2.1 Splošne specifikacije za izvajanje preskusov in razlago rezultatov so dolo ­ 
čeni v odstavku 5 Pravilnika UN/ECE št. 85 (  1 ) z izjemami, ki so navedene 
v tej prilogi.  
2.2 Preskusno gorivo  
Odstavke 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 in 5.2.3.4 Pravilnika UN/ECE št. 85 je 
treba razumeti na naslednji na čin: 
uporabiti je treba obi čajno komercialno gorivo. V primeru spora je treba 
uporabiti ustrezno referen čno gorivo, navedeno v Prilogi IX k tej uredbi.  
2.3 Korekcijski faktorji za mo č 
Z odstopanjem od odstavka 5.1 Priloge 5 k Pravilniku UN/ECE št. 85 je pri 
tlačno polnjenih motorjih, opremljenih s sistemom, ki omogo ča kompenza ­
cijo temperature okolice in nadmorske višine, za korekcijske faktorje α a ali 
α d na zahtevo proizvajalca uporabiti vrednost 1.  ▼B 
( 1 ) UL L 326, 24.11.2006, str. 55.
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 478  
PRILOGA XXI  
POSTOPKI PRESKUSA EMISIJ TIPA 1  
1. UVOD  
Ta priloga opisuje postopek za dolo čanje stopenj emisij plinastih 
spojin, trdih delcev, števila delcev, emisij CO  2 , porabe goriva, porabe 
električne energije in dosega lahkih elektri čnih vozil.  
2. REZERVIRANO  
3. OPREDELITVE POJMOV  
3.1 Preskusna oprema  
3.1.1 „ Točnost“ pomeni razliko med izmerjeno vrednostjo in referen čno 
vrednostjo, ki je sledljiva do nacionalnega standarda in opisuje pravil ­
nost rezultata. Glej sliko 1.  
3.1.2 „ Umerjanje “ pomeni postopek nastavitve odzivanja merilnega sistema, 
tako da se njegove izhodne vrednosti ujemajo z obmo čjem referen čnih 
signalov.  
3.1.3 „ Kalibracijski plin “ pomeni mešanico plinov, ki se uporablja za umer ­
janje analizatorjev plina.  
3.1.4 „ Metoda z dvojnim red čenjem “ pomeni postopek, v katerem je del 
pretoka razred čenih izpušnih plinov lo čen in pred filtrom za vzor čenje 
delcev zmešan z ustrezno koli čino zraka za red čenje.  
3.1.5 „ Sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom “ pomeni nepreki ­
njeno red čenje celotnih izpušnih plinov vozila z zunanjim zrakom na 
nadzorovan na čin z uporabo vzor čevalnika s konstantno prostornino 
(CVS).  
3.1.6 „ Linearizacija “ pomeni uporabo razpona koncentracij ali materialov za 
vzpostavitev matemati čnega razmerja med koncentracijo in odzivom 
sistema.  
3.1.7 „ Večja vzdrževalna dela “ pomeni prilagoditev, popravilo ali zamenjavo 
sestavnih delov ali modula, ki bi lahko vplival na to čnost meritve.  
3.1.8 „ Nemetanski ogljikovodiki “ (NMHC) so razlika med skupnimi ogljiko ­
vodiki (THC) in deležem metana (CH  4 ). 
3.1.9 „ Natančnost“ pomeni stopnjo, pri kateri ponovljene meritve pri nespre ­
menjenih pogojih pokažejo enake rezultate (slika 1) in se v tej prilogi 
vedno nanaša na en standardni odklon.  
3.1.10 „ Referenčna vrednost “ pomeni vrednost, ki je sledljiva do nacional ­
nega standarda. Glej sliko 1.  
3.1.11 „ Nastavljena vrednost “ pomeni ciljno vrednost, ki jo krmilni sistem 
želi doseči. 
3.1.12 „ Nastaviti razpon “ pomeni nastaviti instrument tako, da se pravilno 
odziva na standard umerjanja, ki predstavlja od 75 in 100 odstotkov 
največje vrednosti obmo čja instrumenta ali predvidenega obmo čja 
uporabe.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 479  
3.1.13 „ Skupni ogljikovodiki “ (THC) pomeni vse hlapne spojine, merljive s 
plamensko ionizacijskim detektorjem (FID).  
3.1.14 „ Preverjanje “ pomeni oceniti, ali se izhodne vrednosti merilnega 
sistema ujemajo z uporabljenimi referen čnimi signali v eni ali ve č 
vnaprej dolo čenih mejnih vrednostih sprejemljivosti.  
3.1.15 „ Ničelni plin “ pomeni plin, ki ne vsebuje analita, ki se uporablja za 
nastavitev ni čelnega odziva na analizatorju.  
▼M3 
3.1.16 „ Odzivni čas“ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega 
dela, ki se meri v referen čni točki, in odzivom sistema na 90 odstotkih 
končnega odčitka (t90), pri čemer je sonda za vzor čenje opredeljena 
kot referen čna točka, kjer je sprememba merjenega sestavnega dela 
najmanj 60 odstotkov obsega skale in se zgodi v manj kot 0,1 sekunde. 
Odzivni čas sistema sestavljata časovni zamik do sistema in čas 
vzpona sistema.  
3.1.17 „ Časovni zamik “ pomeni časovno razliko med spremembo sestavnega 
dela, ki se meri v referen čni točki, in odzivom sistema na 10 odstotkih 
končnega odčitka (t10), pri čemer je sonda za vzor čenje opredeljena 
kot referen čna točka. Za plinaste sestavne dele je to čas prenosa merje ­
nega sestavnega dela od sonde za vzor čenje do detektorja.  
3.1.18 „ Čas vzpona “ pomeni časovno razliko med 10- in 90-odstotnim 
odzivom kon čnega odčitka (t90 – t10).  
▼B 
Slika 1  
Opredelitev to čnosti, natan čnosti in referen čne vrednosti
  
3.2 Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra  
3.2.1 „ Aerodinami čni upor “ pomeni silo, ki deluje v nasprotno smer gibanja 
vozila naprej skozi zrak.  
3.2.2 „ Točka aerodinami čnega mirovanja “ pomeni to čko na površini vozila, 
kjer je hitrost vetra enaka ni čli. 
3.2.3 „ Blokada anemometra “ pomeni u činek na meritev anemometra zaradi 
prisotnosti vozila, kjer se navidezna hitrost zraka razlikuje od hitrosti 
vozila v kombinaciji s hitrostjo vetra glede na tla.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 480  
3.2.4 „ Omejena analiza “ pomeni, da sta bila čelni del vozila in koeficient 
aerodinami čnega upora dolo čena neodvisno in se tiste vrednosti upora ­
bijo v ena čbi gibanja.  
3.2.5 „ Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo “ pomeni maso vozila s poso ­
dami za gorivo, ki so napolnjene do najmanj 90 odstotkov svoje 
prostornine, vklju čno z maso voznika, goriva in teko čin, ki je oprem ­
ljeno s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in v 
primeru, da je vozilo tako opremljeno, vklju čno z maso karoserije, 
kabine, naprave za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter 
orodja.  
3.2.6 „ Masa voznika “ pomeni maso, ocenjeno na 75 kg, na referen čni točki 
vozniškega sedeža.  
3.2.7 „ Največja dovoljena nosilnost vozila “ pomeni razliko med najve čjo 
tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila in maso vozila v 
stanju, pripravljenem za vožnjo, 25 kg in maso dodatne opreme, kot 
je opredeljeno v odstavku 3.2.8  
3.2.8 „ Masa dodatne opreme “ pomeni najve čjo maso kombinacij dodatne 
opreme, ki jo je poleg standardne opreme dovoljeno vgraditi v vozilo 
v skladu s specifikacijami proizvajalca.  
3.2.9 „ Dodatna oprema “ pomeni vse elemente, ki niso vklju čeni v stan ­
dardno opremo in jih lahko stranka naro či, v vozilo pa se vgradijo 
na odgovornost proizvajalca.  
3.2.10 „ Referenčni atmosferski pogoji (v zvezi z merjenjem cestne obremeni ­
tve)“ pomeni atmosferske pogoje, na podlagi katerih so bili popravljeni 
rezultati meritev:  
(a) Zračni tlak: p  0 = 100 kPa;  
(b) Temperatura ozra čja: T  0 = 20 °C;  
(c) Gostota suhega zraka: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
(d) Hitrost vetra: 0 m/s.  
3.2.11 „ Referenčna hitrost “ pomeni hitrost vozila, pri kateri je dolo čena 
cestna obremenitev ali pri kateri je preverjena obremenitev dinamome ­
tra. 
3.2.12 „ Cestna obremenitev “ pomeni silo, ki se upira gibanju vozila naprej, 
kot je izmerjeno z metodo iztekanja ali metodami, ki so enakovredne z 
vidika vklju čitve tornih izgub sistema za prenos mo či. 
3.2.13 „ Kotalni upor “ pomeni sile pnevmatik v nasprotni smeri gibanja 
vozila.  
3.2.14 „ Vozni upor “ pomeni navor, ki zavira gibanje vozila naprej, izmerjen z 
merilniki navora, ki so nameš čeni na pogonska kolesa vozila.  
3.2.15 „ Simulirana cestna obremenitev “ pomeni cestno obremenitev vozila na 
dinamometru z valji, katerega namen je poustvariti cestno obremeni ­
tev, izmerjeno na cesti, in sestoji iz sile, ki jo uporablja dinamometer z 
valji, in sile, ki se upira vozilu med vožnjo na dinamometru z valji, in 
je približno dolo čena s tremi koeficienti polinoma druge stopnje.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 481  
3.2.16 „ Simulirani vozni upor “ pomeni vozni upor vozila na dinamometru z 
valji, katerega namen je poustvariti vozni upor, izmerjen na cesti, in 
sestoji iz navora, ki ga uporablja dinamometer z valji, in navora, ki se 
upira vozilu med vožnjo na dinamometru z valji in je približno 
določen s tremi koeficienti polinoma drug stopnje.  
3.2.17 „ Nepremična anemometrija “ pomeni merjenje hitrosti in smeri vetra z 
anemometrom na lokaciji in višini nad cestnim nivojem vzdolž 
preskusne ceste, kjer bodo vetrovni pogoji najbolj reprezentativni.  
3.2.18 „ Standardna oprema “ pomeni osnovno konfiguracijo vozila, ki je 
opremljeno z vsemi elementi, zahtevanimi na podlagi regulativnih 
aktov iz Priloge IV in Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES, vklju čno 
z vsemi elementi, ki so v vozilo vgrajeni brez nadaljnjih specifikacij o 
konfiguraciji ali ravni opreme.  
▼M2 
3.2.19 „ Ciljna cestna obremenitev “ pomeni cestno obremenitev, ki jo je treba 
doseči tudi na dinamometru z valji.  
▼B 
3.2.20 „ Ciljni vozni upor “ pomeni vozni upor, ki se poustvari na dinamo ­
metru z valji.  
▼M3 
3.2.21 „ Način iztekanja vozila “ pomeni sistem delovanja, ki omogo ča 
natančno in ponovljivo dolo čitev cestne obremenitve in natan čno 
nastavitev dinamometra.  
▼B 
3.2.22 „ Popravek za veter “ pomeni popravek za vpliv vetra na cestno obre ­
menitev, ki temelji na vnosu nepremi čne ali premi čne anemometrije.  
3.2.23 „ Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila “ pomeni 
največjo maso vozila na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in 
zmogljivosti.  
3.2.24 „ Dejanska masa vozila “ pomeni maso v stanju, pripravljenem za 
vožnjo, ki se ji prišteje masa dodatne opreme, vgrajene v posamezno 
vozilo.  
3.2.25 „ Preskusna masa vozila “ pomeni vsoto dejanske mase vozila, 25 kg in 
mase vzor čnega obremenjenega vozila.  
3.2.26 „ Masa vzor čnega obremenjenega vozila “ pomeni x odstotkov najve čje 
dovoljene nosilnosti vozila, kjer x predstavlja 15 odstotkov vozil kate ­
gorije M in 28 odstotkov vozil kategorije N.  
3.2.27 „ Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil “ (MC) pomeni 
največjo maso, dolo čeno za motorno vozilo in enega ali ve č priklop­
nikov skupaj na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstruk ­
cijske učinkovitosti, oziroma najve čjo maso, dolo čeno za vle čno enoto 
in polpriklopnik skupaj.  
▼M3 
3.2.28 „ Razmerje n/v “ pomeni vrtilno frekvenco motorja, deljeno s hitrostjo 
vozila v dolo čeni prestavi.  
3.2.29 „ Enovaljni dinamometer “ pomeni dinamometer, pri katerem je vsako 
kolo na osi vozila v stiku z enim valjem.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 482  
3.2.30 „ Dvovaljni dinamometer “ pomeni dinamometer, pri katerem je vsako 
kolo na osi vozila v stiku z dvema valjema.  
3.2.31 „ Pogonska os “ pomeni os vozila, ki lahko zagotovi pogonsko energijo 
in/ali povrne energijo neodvisno od tega, ali je to samo za časno ali 
stalno mogo če in/ali če je to možnost, ki jo izbere voznik.  
3.2.32 „ Dinamometer 2WD “ pomeni dinamometer, pri katerem so v stiku z 
valji samo kolesa na eni osi vozila.  
3.2.33 „ Dinamometer 4WD “ pomeni dinamometer, pri katerem so v stiku z 
valji vsa kolesa na obeh oseh.  
3.2.34 „ Dinamometer, ki deluje v na činu 2WD “ pomeni dinamometer 2WD 
ali dinamometer 4WD, ki vztrajnost in cestno obremenitev simulira 
samo na pogonski osi preskusnega vozila, medtem ko kolesa na osi, 
ki ni pogonska, ne vplivajo na rezultat merjenja, ne glede na to, ali se 
vrtijo ali ne.  
3.2.35 „ Dinamometer, ki deluje v na činu 4WD “ pomeni dinamometer 4WD, 
ki vztrajnost in cestno obremenitev simulira na obeh oseh preskusnega 
vozila.  
3.3 Povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila, vozila na 
gorivne celice in vozila z dvogorivnim motorjem  
▼B 
3.3.1 „ Izključno elektri čni doseg “ (AER) pomeni celotno razdaljo, prepoto ­
vano s hibridnim vozilom z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV) od 
začetka preskusa praznjenja naboja do to čke med preskusom, ko 
motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
3.3.2 „ Povsem elektri čni doseg “ (PER) pomeni celotno razdaljo, prepoto ­
vano z elektri čnim vozilom z možnostjo polnjenja prek vti čnice 
(PEV) od za četka preskusa praznjenja naboja.  
3.3.3 „ Dejanski doseg pri praznjenju naboja “ (R  CDA ) pomeni prepotovano 
razdaljo v seriji preskusov WLTC pri praznjenju naboja, dokler ni 
sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja 
(REESS) prazen.  
3.3.4 „ Doseg cikla pri praznjenju naboja “ (R  CDC ) pomeni razdaljo od 
začetka preskusa praznjenja naboja do konca zadnjega cikla pred 
ciklom ali cikli, ki izpolnjujejo kriterij prekinitve, vklju čno s 
prehodnim ciklom, kjer vozilo deluje v obeh pogojih, tj. praznjenja 
in ohranjanja.  
3.3.5 „ Stanje pri praznjenju naboja “ pomeni stanje delovanja, pri katerem 
shranjena energija v sistemu REESS lahko niha, vendar v povpre čju 
upada, medtem ko se vozilo vozi do prehoda na delovanje ohranjanja 
energije.  
3.3.6 „ Stanje delovanja ohranjanja energije “ pomeni stanje delovanja, pri 
katerem shranjena energija v sistemu REESS lahko niha, vendar v 
povprečju ostaja na nivoju nevtralnega polnilnega ravnovesja, medtem 
ko se vozilo vozi.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 483  
3.3.7 „ Faktorji uporabe “ so razmerja, ki temeljijo na voznih statistikah in so 
odvisne od dosega, ki je dosežen pri praznjenju naboja, in so upora ­
bljena za tehtanje spojin emisij izpušnih plinov med praznjenjem in 
ohranjanjem naboja, emisij CO  2 in porabe goriva za hibridna elek ­
trična vozila z zunanjim polnjenjem.  
3.3.8 „ Električna naprava “ (EM) pomeni pretvornik energije, ki prehaja med 
električno in mehansko energijo.  
3.3.9 „ Pretvornik energije “ pomeni sistem, pri katerem je oblika izhodne 
energije druga čna od oblike vstopne energije.  
3.3.9.1 „ Pretvornik pogonske energije “ pomeni pretvornik energije pogon ­
skega sistema, ki ni zunanja naprava, katerega izhodna energija je 
uporabljena neposredno in posredno za namen poganjanja vozila.  
3.3.9.2 „ Kategorija pretvornika pogonske energije “ pomeni (i) motor z notra ­
njim zgorevanjem ali (ii) elektri čno napravo ali (iii) gorivne celice.  
3.3.10 „ Sistem za shranjevanje energije “ pomeni sistem, ki shranjuje energijo 
in jo sprosti v enaki obliki, kot je bila shranjena.  
3.3.10.1 „ Sistem za shranjevanje pogonske energije “ pomeni sistem za shranje ­
vanja energije pogonskega sistema, ki ni zunanja naprava, katerega 
izhodna energija je uporabljena neposredno in posredno za namen 
poganjanja vozila.  
3.3.10.2 „ Kategorija sistema za shranjevanje pogonske energije “ pomeni (i) 
sistem za shranjevanje goriva, (ii) sistem za shranjevanje energije z 
možnostjo ponovnega polnjenja ali (iii) sistem za shranjevanje 
mehanske energije z možnostjo ponovnega polnjenja.  
3.3.10.3 „ Oblika energije “ pomeni (i) elektri čno energijo, (ii) mehansko ener ­
gijo ali (iii) kemi čno energijo (vklju čno z gorivi).  
3.3.10.4 „ Sistem za shranjevanje goriva “ pomeni sistem za shranjevanje 
pogonske energije, ki shranjuje kemi čno energijo, kot uteko činjeno 
ali plinsko gorivo.  
3.3.11 „ Enakovreden izklju čno elektri čni doseg “ (EAER) pomeni tisti del 
celotnega dejanskega dosega pri praznjenju naboja (R  CDA ), ki se 
nanaša na uporabo elektrike iz sistema REESS v preskusu praznjenja 
naboja.  
3.3.12 „ Hibridno elektri čno vozilo “ (HEV) pomeni hibridno vozilo, kjer je 
električna naprava kot pretvornik energije eden od pogonskih siste ­
mov.  
3.3.13 „ Hibridno vozilo “ (HV) pomeni vozilo, opremljeno z vsaj dvema razli ­ 
čnima kategorijama pretvornikov pogonske energije in vsaj dvema 
različnima kategorijama sistemov za shranjevanje pogonske energije.  
3.3.14 „ Neto sprememba energije “ pomeni razmerje med spremembo energije 
sistema REESS deljeno s potrebo po energiji cikla, ki ga ima 
preskusno vozilo.  
3.3.15 „ Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja “ (NOVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se ne polni iz zunanjega vira.  
3.3.16 „ Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem “ (OVC-HEV) 
pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se lahko polni iz zunanjega vira.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 484  
3.3.17 „ Povsem elektri čno vozilo “ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s pogon ­
skim sistemom, ki kot pretvornik pogonske energije uporablja 
izključno elektri čno napravo, kot sistem za shranjevanje elektri čne 
energije pa izklju čno sistem za shranjevanje energije z možnostjo 
ponovnega polnjenja.  
3.3.18 „ Gorivna celica “ pomeni pretvornik energije za pretvarjanje kemi čne 
(vhodne) energije v elektri čno (izhodno) energijo ali obratno.  
3.3.19 „ Vozilo na gorivne celice “ (FCV) pomeni vozilo, opremljeno s pogon ­
skim sistemom, ki vsebuje izklju čno gorivne celice in elektri čno 
napravo oziroma naprave, ki jih uporablja kot pretvornike energije.  
3.3.20 „ Hibridno vozilo na gorivne celice “ (FCHV) pomeni vozilo, oprem ­
ljeno s pogonskim sistemom, ki ima vsaj en sistem za shranjevanje 
goriva in vsaj en sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponov ­
nega polnjenja, ki služi kot sistem za shranjevanje elektri čne energije.  
▼M3 
3.3.21 „ Vozilo z dvogorivnim motorjem “ pomeni vozilo, ki ima dva lo čena 
sistema za shranjevanje goriva in je zasnovano tako, da za pogon 
primarno uporablja samo eno gorivo naenkrat; vendar je dovoljena 
sočasna uporaba obeh goriv, ki je omejena v smislu koli čine in traja ­
nja. 
3.3.22 „ Vozilo z dvogorivnim plinskim motorjem “ pomeni vozilo z dvogo ­
rivnim motorjem, pri katerem dve gorivi vklju čujeta bencin (bencinski 
način) in UNP, ZP/biometan ali vodik.  
▼B 
3.4 Pogonski sistem  
3.4.1 „ Pogonski sistem “ pomeni celotno kombinacijo v vozilu, tj. sistemov 
za shranjevanje pogonske energije, pretvornikov pogonske energije in 
sistemov za prenos mo či, ki kolesom zagotavljajo mehansko energijo 
za pogon vozila, in perifernih naprav.  
3.4.2 „ Pomožne naprave “ so neperiferne naprave ali sistemi, ki porabljajo, 
pretvarjajo, shranjujejo ali dovajajo energijo in ki so v vozilo vgrajeni 
tudi za druge namene, ne samo za poganjanje vozila, zato se zanje ne 
šteje, da so del pogonskega sistema.  
3.4.3 „ Periferne naprave “ so naprave, ki porabljajo, pretvarjajo, shranjujejo 
ali dovajajo energijo, pri katerih energija ni primarno uporabljena za 
poganjanje vozila, ali drugi deli, sistemi ali krmilne enote, ki so 
ključne za delovanje pogonskega sistema.  
3.4.4 „ Sistem za prenos mo či“ pomeni povezane elemente pogonskega 
sistema za prenos mehanske energije med pretvorniki pogonske ener ­
gije in kolesi.  
3.4.5 „ Ročni menjalnik “ pomeni menjalnik, pri katerem prestave lahko 
prestavlja samo voznik.  
3.5 Splošno  
3.5.1 „ Merila za emisije “ pomeni tiste spojine emisij, za katere so v tej 
uredbi dolo čene omejitve.  
3.5.2 Rezervirano  
3.5.3 Rezervirano  
3.5.4 Rezervirano  
3.5.5 Rezervirano  
3.5.6 „ Potreba po energiji cikla “ pomeni izra čunano pozitivno energijo, ki 
jo vozilo potrebuje, da odpelje predpisani cikel.  
3.5.7 Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 485  
3.5.8 „ Način, ki ga izbere voznik “ pomeni poseben pogoj, ki ga izbere 
voznik, ki lahko vpliva na emisije ali porabo goriva in/ali energije.  
▼M3 
3.5.9 „ Prevladujo či način“ v tej prilogi pomeni en sam na čin, ki ga izbere 
voznik in ki je vedno izbran, ko se vozilo vklopi, ne glede na to, kateri 
način, ki ga izbere voznik, je bil aktiviran, ko je bilo vozilo izklo ­
pljeno, pri čemer prevladujo čega načina ni mogo če ponastaviti na drug 
način. Po vklopu vozila je mogo če s prevladujo čega načina preklopiti 
na drug na čin, ki ga izbere voznik, samo z namernim dejanjem 
voznika.  
▼B 
3.5.10 „ Referenčni pogoji (v zvezi z izra čunom masnih emisij) “ pomeni 
pogoje, na katerih temeljijo gostote plina, in sicer 101,325 kPa in 
273,15 K (0 °C).  
▼M3 
3.5.11 „ Emisije izpušnih plinov “ pomeni emisije plinastih, trdih in teko čih 
spojin iz izpušne cevi.  
▼B 
3.6 PM/PN  
Izraz „delec“ se obi čajno uporablja za snov, ki je opredeljena (izmer ­
jena) v zraku (suspendirana snov), izraz „trdni delec“ pa se uporablja 
za usedline.  
3.6.1 „ Število delcev v emisijah “ (PN) je celotno število trdnih delcev, ki so 
izpuščeni skozi izpuh vozila, koli činsko opredeljeno z metodami 
redčenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v tej prilogi.  
3.6.2 „ Emisije trdnih delcev “ (PM) pomeni maso katerega koli materiala v 
obliki trdnih delcev v izpuhu vozila, koli činsko opredeljeno z meto ­
dami redčenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v tej prilogi.  
3.7 WLTC  
▼M3 
3.7.1 „ Nazivna mo č motorja “ (P  rated ) pomeni najve čjo neto mo č motorja v 
kW v skladu z zahtevami Priloge XX.  
▼B 
3.7.2 „ Največja hitrost “ pomeni najve čjo hitrost vozila, kot jo navaja proiz ­
vajalec.  
3.8 Postopek  
▼M3 
3.8.1 „ Sistem z redno regeneracijo “ pomeni napravo za uravnavanje emisij 
izpušnih plinov (npr. katalizator, filter za delce), ki zahteva periodi čno 
regeneracijo.  
▼B 
3.9 Korekcijski preskus temperature okolice (Podpriloga 6a)  
3.9.1 „ Naprava za aktivno shranjevanje toplote “ pomeni tehnologijo, ki 
shranjuje toploto znotraj katere koli naprave v vozilu, to toploto pa 
nato v dolo čenem času ob zagonu motorja sprosti v katerega od delov 
pogonskega sistema. Zanjo sta zna čilna entalpija, shranjena v sistemu, 
in čas za sprostitev toplote v katerega od delov pogonskega sistema.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 486  
3.9.2 „ Izolacijski materiali “ pomeni kateri koli material v prostoru za motor, 
ki je pritrjen na motor in/ali šasijo in ima toplotni izolacijski u činek, 
zanj pa je zna čilna najve čja toplotna prevodnost, ki znaša 0,1 W/(mK).  
4. KRATICE  
4.1 Splošne kratice  
AC Izmeni čni tok  
CFV Venturijeva cev s kriti čnim pretokom  
CFO Zaslonka s kriti čnim pretokom  
CLD Kemiluminescen čni detektor  
CLA Kemiluminescen čni analizator  
CVS Vzor čevalnik s konstantno prostornino  
DC Enosmerni tok  
ET Cev za izhlapevanje  
▼M3 
Zelo visoko  2 Faza zelo visoke hitrosti WLTC razreda 2  
Zelo visoko  3 Faza zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3  
▼B 
FCHV Vozilo na gorivne celice  
FID Plamensko-ionizacijski detektor  
FSD Polni odklon  
GC Plinski kromatograf  
HEPA (Filter) za zelo u činkovito zadrževanje zra čnih 
delcev  
HFID Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor  
▼M3 
Visoko  2 Faza visoke hitrosti WLTC razreda 2  
Visoko  3a Faza visoke hitrosti WLTC razreda 3a  
Visoko  3b Faza visoke hitrosti WLTC razreda 3b  
▼B 
ICE Motor z notranjim zgorevanjem  
LoD Meja zaznavnosti  
LoQ Meja dolo čljivosti  
▼M3 
Nizko  1 Faza nizke hitrosti WLTC razreda 1  
Nizko  2 Faza nizke hitrosti WLTC razreda 2  
Nizko  3 Faza nizke hitrosti WLTC razreda 3  
Srednje  1 Faza srednje hitrosti WLTC razreda 1  
Srednje  2 Faza srednje hitrosti WLTC razreda 2  
Srednje  3a Faza srednje hitrosti WLTC razreda 3a  
Srednje  3b Faza srednje hitrosti WLTC razreda 3b  
▼B 
LC Teko činska kromatografija  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 487  
UNP Uteko činjeni naftni plin  
NDIR Nerazpršilni infrarde či absorpcijski (analizator)  
NDUV Nerazpršilni ultravijoli čni 
ZP/biometan Zemeljski plin/biometan  
NMC Izlo čevalnik nemetanov  
NOVC-FCHV Vozilo na gorivne celice brez zunanjega 
polnjenja  
NOVC Brez zunanjega polnjenja  
NOVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega 
polnjenja  
OVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnje ­
njem  
P a Masa trdnih delcev, zbranih v ozadju filtra  
P e Masa delcev, zbranih na filtru z vzorcem  
PAO Poli-alfa-olefin  
PCF Predklasifikator delcev  
PCRF Faktor zmanjšanja koncentracije delcev  
PDP Volumetri čna črpalka  
PER Povsem elektri čni doseg  
Odstotek FS Odstotek polnega odklona  
PM Emisije suspendirane snovi  
PN Število delcev v emisijah  
PNC Števec števila delcev  
PND  1 Prva naprava za red čenje števila delcev  
PND  2 Druga naprava za red čenje števila delcev  
PTS Sistem za prenos delcev  
PTT Cev za prenos delcev  
QCL-IR Infrarde či kvantni kaskadni laser  
R CDA Dejanski doseg pri praznjenju naboja  
RCB Nivo napolnjenosti sistema REESS  
REESS Sistem za shranjevanje energije z možnostjo 
ponovnega polnjenja  
▼M3 
KKU Koeficient kotalnega upora  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 488  
SSV Venturijeva cev s podzvo čnim pretokom  
USFM Ultrazvo čni merilnik pretoka  
VPR Izlo čevalnik hlapnih delcev  
WLTC Mednarodni postopek preskušanja lahkih vozil  
4.2 Kemijski simboli in okrajšave  
C 1 Ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1  
CH  4 Metan  
C 2 H 6 Etan 
C 2 H 5 OH Etanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Ogljikov monoksid  
CO  2 Ogljikov dioksid  
DOP Dioktilftalat  
H 2 O Voda  
NH  3 Amonijak  
NMHC Nemetanski ogljikovodiki  
NO  x Dušikovi oksidi  
NO Dušikov oksid  
NO  2 Dušikov dioksid  
N 2 O Dušikov oksid  
THC Skupni ogljikovodiki  
5. SPLOŠNE ZAHTEVE  
▼M3 
5.0 Vsaki skupini vozil, opredeljeni v odstavkih 5.6 do 5.9, se dodeli 
posebna identifikacijska oznaka v naslednji obliki:  
FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
pri čemer je:  
FT identifikator tipa skupine:  
— IP = skupina interpolacij, kot je opredeljena v odstavku 5.6.  
— RL = skupina cestnih obremenitev, kot je opredeljena v 
odstavku 5.7.  
— RM = skupina matrik za cestne obremenitve, kot je opredeljena v 
odstavku 5.8.  
— PR = skupina sistemov z redno regeneracijo (K  i ), kot je oprede ­
ljena v odstavku 5.9.  
— AT = skupina ATCT, kot je opredeljena v odstavku 2 Podpri ­
loge 6a.  
nnnnnnnnnnnnnnn je niz najve č petnajstih znakov, pri čemer je 
uporaba znakov omejena na številke 0–9, črke A–Z in pod črtaj „_“.  
WMI (globalni identifikator proizvajalca) je koda, ki enoli čno identi­
ficira proizvajalca in je opredeljena v standardu ISO 3780:2009.  
x se dolo či na „1“ ali „0“ v skladu z naslednjimi dolo čbami:  
(a) s soglasjem homologacijskega organa in lastnika WMI se uporabi 
številka „1“, če je skupina vozil opredeljena za namen zajetja 
vozil:  
(i) enega proizvajalca z eno samo kodo WMI;  
(ii) proizvajalca z ve č kodami WMI, vendar le, če se bo uporabila 
ena koda WMI;  
(iii) več kot enega proizvajalca, vendar le, če se bo uporabila ena 
koda WMI.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 489  
V primerih (i), (ii) in (iii) je identifikacijska oznaka skupine sesta ­
vljena iz enotnega niza znakov n in enotne kode WMI, ki ji sledi 
številka „1“;  
(b) s soglasjem homologacijskega organa se uporabi številka „0“, če je 
skupina vozil opredeljena na podlagi enakih meril kot ustrezna 
skupina vozil, opredeljena v skladu s to čko (a), vendar se proiz ­
vajalec odlo či uporabiti drugo kodo WMI. V tem primeru je iden ­
tifikacijska oznaka skupine sestavljena iz enakega niza znakov n 
kot oznaka, dolo čena za skupino vozil, opredeljeno v skladu s 
točko (a), in enotne kode WMI, ki se razlikuje od vseh kod 
WMI, uporabljenih v primeru iz to čke (a), tej kodi pa sledi „0“.  
▼B 
5.1 Vozilo in njegovi sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije plinastih 
spojin, trdnih delcev in na število delcev, morajo biti zasnovani, izde ­
lani in vgrajeni tako, da vozilo pri obi čajni uporabi in v obi čajni 
pogojih uporabe, kot so vlaga, dež, sneg, vro čina, mraz, pesek, umaza ­
nija, tresenje, obraba itd., v času svoje življenjske dobe izpolnjuje 
določbe te priloge.  
▼M3 
To vključuje zagotavljanje varnosti vseh cevi, spojev in priklju čkov, ki 
se uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij.  
_______  
▼B 
5.2 Preskusno vozilo mora biti vzor čno v smislu sestavnih delov, pove ­
zanih z emisijami, in funkcionalnosti predvidene serije proizvodnje, ki 
bo zajeta v odobritev. Proizvajalec in homologacijski organ soglasno 
določita, kateri preskusni model vozila je vzor čni model.  
5.3 Pogoj preskušanja vozila  
5.3.1 Vrste in koli čine maziv ter hladilne teko čine za preskušanje emisij 
mora za normalno delovanje vozil dolo čiti proizvajalec.  
5.3.2 Vrsta goriva za preskušanje emisij mora biti opredeljena v Prilogi IX.  
5.3.3 Vsi sistemi za uravnavanje emisij morajo biti v delujo čem stanju.  
5.3.4 Uporaba kakršne koli odklopne naprave je v skladu z dolo čbami iz 
člena 5(2) Uredbe št. 715/2007 prepovedana.  
5.3.5 Motor mora biti zasnovan tako, da ni emisij iz okrova motorja.  
▼M3 
5.6 Pnevmatike, uporabljene za preskušanje emisij, so take, kot so oprede ­
ljene v odstavku 2.4.5 Podpriloge 6 k tej prilogi.  
▼B 
5.4 Dovodne odprtine na posodi za bencin  
5.4.1 V skladu z odstavkom 5.4.2 mora biti dovodna odprtina na posodi za 
bencin ali etanol zasnovana tako, da prepre čuje polnjenje posode s 
šobo za to čenje, ki ima zunanji premer 23,6 mm ali ve č. 
5.4.2 Odstavek 5.4.1 ne velja za vozilo, pri katerem sta izpolnjena oba 
naslednja pogoja:  
(a) vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvin čeni bencin ne 
poškoduje nobene naprave za uravnavanje emisij; in  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 490  
(b) vozilo je razlo čno, čitljivo in neizbrisno ozna čeno s simbolom za 
neosvinčeni bencin, dolo čenem v standardu ISO 2575:2010 
„Cestna vozila – Simboli za naprave za upravljanje, kontrolne 
svetilke in kazalnike“, na takšnem mestu, da ga oseba, ki polni 
posodo za gorivo, lahko takoj opazi. Dovoljene so dodatne oznake.  
▼M3 
5.5 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema  
Določbe za varnost elektronskega sistema so enake tistim v 
odstavku 2.3 Priloge I.  
_______  
▼B 
5.6 Skupina interpolacij  
▼M3 
5.6.1  Skupina interpolacij za vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notra ­
njim zgorevanjem  
5.6.1.1 Vozila so lahko del iste skupine interpolacij v katerem koli od nasled ­
njih primerov, vklju čno s kombinacijami teh primerov:  
(a) vozila pripadajo razli čnim razredom vozil, kot je opisano v 
odstavku 2 Podpriloge 1;  
(b) vozila imajo razli čne ravni zmanjševanja, kot je opisano v 
odstavku 8 Podpriloge 1;  
(c) vozila imajo razli čne omejene hitrosti, kot je opisano v odstavku 9 
Podpriloge 1.  
5.6.1.2 Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti vozila/po ­
gonskega sistema/menjalnika, so lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva (ali vrste goriv 
v primeru vozil s prilagodljivim tipom goriva ali vozil z dvogo ­
rivnim motorjem), proces zgorevanja, delovna prostornina motorja, 
značilnosti pri polni obremenitvi, motorna tehnologija in sistem 
polnjenja ter tudi drugi motorni podsistemi ali zna čilnosti, ki 
imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 pod pogoji WLTP;  
(b) strategija delovanja vseh sestavnih delov pogonskega sistema, ki 
vplivajo na maso emisij CO  2 ; 
(c) vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.);  
(d) razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja, deljena s hitrostjo vozila). 
Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna 
razmerja z vidika razmerij n/v najpogosteje vgrajenih tipov menjal ­
nika znotraj 8 odstotkov;  
(e) število pogonskih osi;  
(f) skupina ATCT, glede na referen čno gorivo v primeru vozil s 
prilagodljivim tipom goriva ali vozil z dvogorivnim motorjem;  
(g) število koles na os.  
5.6.1.3 Če se uporabi alternativen parameter, kot je višja vrtilna frekvenca 
n min_drive  , kot je opredeljena v odstavku 2(k) Podpriloge 2, ali ASM, 
kot je opredeljena v odstavku 3.4 Podpriloge 2, je ta parameter enak v 
celotni skupini interpolacij.  
▼B 
5.6.2  Skupina interpolacij za vozila NOVC-HEV in vozila OVC-HEV  
Poleg zahtev iz odstavka 5.6.1 so samo hibridna elektri čna vozila z 
notranjim polnjenjem (NOVC-HEV) in hibridna elektri čna vozila z 
zunanjim polnjenjem (OVC-HEV), ki so identi čna glede na naslednje 
značilnosti, lahko del iste skupine interpolacij:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 491  
(a) Vrsta in število elektri čnih naprav (vrsta konstrukcije (asinhrona/ 
sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva (zrak, teko čina) in 
vsakršne druge zna čilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase 
emisij CO  2 in porabo elektri čne energije pod pogoji WLTP;  
(b) Vrsta pogonskega sistema REESS (model, zmogljivost, nazivna 
napetost, nazivna mo č, vrsta hladilnega sredstva (zrak, teko čina));  
▼M3 
(c) Vrsta pretvornika energije med elektri čno napravo in pogonskim 
sistemom REESS, med pogonskim sistemom REESS in nizkona ­
petostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vti čnice in pogonskim 
sistemom REESS, vklju čno s katerimi koli drugimi zna čilnostmi, 
ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 in porabo elek ­
trične energije pod pogoji WLTP;  
▼B 
(d) Razlika med številom ciklov praznjenja naboja od za četka 
preskusa do in vklju čno s prehodnim ciklom ne sme biti ve č kot 
ena. 
5.6.3  Skupina interpolacij za vozila PEV  
Samo elektri čna vozila z možnostjo polnjenja iz vti čnice (PEV), ki so 
identična z vidika naslednjih zna čilnosti pogonskega sistema/menjal ­
nika, so lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta in število elektri čnih naprav (vrsta konstrukcije (asinhrona/ 
sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva (zrak, teko čina) in 
vsakršne druge zna čilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo 
električne energije in doseg pod pogoji WLTP;  
(b) Vrsta pogonskega sistema REESS (model, zmogljivost, nazivna 
napetost, nazivna mo č, vrsta hladilnega sredstva (zrak, teko čina));  
(c) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.);  
(d) Število pogonskih osi;  
▼M3 
(e) Vrsta elektri čnih pretvornikov med elektri čno napravo in pogon ­
skim sistemom REESS, med pogonskim sistemom REESS in 
nizkonapetostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vti čnice in 
pogonskim sistemom REESS, vklju čno s katerimi koli drugimi 
značilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo elektri čne 
energije in doseg pod pogoji WLTP;  
▼B 
(f) Strategija delovanja vseh komponent, ki vplivajo na porabo elek ­
trične energije znotraj pogonskega sistema;  
▼M3 
(g) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja, deljena s hitrostjo vozila). 
Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna 
razmerja z vidika razmerij n/v najpogosteje vgrajenih tipov in 
modelov menjalnika znotraj 8 odstotkov.  
▼B 
5.7 Skupina cestnih obremenitev  
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko 
del iste skupine cestnih obremenitev:  
(a) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model 
menjalnika (npr. stopnja navora, število prestav, število sklopk 
itd.); Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega 
organa je v skupino mogo če vključiti menjalnik z nižjimi izgubami 
moči; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 492  
(b) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). 
Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za vsa zadevna prestavna 
razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov 
menjalnika znotraj 25 odstotkov;  
(c) Število pogonskih osi;  
▼M3 
(d) Število koles na os.  
Če je vsaj ena elektri čna naprava sklopljena z menjalnikom v 
nevtralnem položaju, vozilo pa ni opremljeno s sistemom za 
način iztekanja (odstavek 4.2.1.8.5 Podpriloge 4), tako da elek ­
trična naprava nima vpliva na cestno obremenitev, potem veljajo 
merila iz odstavka 5.6.2 (a) in odstavka 5.6.3 (a).  
Če obstaja razlika, razen v masi vozila, kotalnem uporu in aero ­
dinamiki, ki ima nezanemarljiv vpliv na cestno obremenitev, se to 
vozilo ne upošteva kot del skupine, razen če to odobri homologa ­
cijski organ.  
5.8 Skupina matrik za cestno obremenitev  
Skupino matrik za cestno obremenitev je dovoljeno uporabiti za vozila, 
ki so zasnovana z najve čjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega 
vozila ≥ 3 000 kg.  
Skupino matrik za cestno obremenitev je dovoljeno uporabiti tudi za 
vozila v postopku ve čstopenjske homologacije ali ve čstopenjska vozila 
v postopku posami čne odobritve vozila.  
V teh primerih se uporabljajo dolo čbe iz točke 2 Priloge XII.  
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko 
del iste skupine matrik za cestno obremenitev:  
(a) vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski);  
(b) število pogonskih osi;  
(c) število koles na os.  
5.9 Skupina sistemov z redno regeneracijo (K  i ) 
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko 
del iste skupine sistemov z redno regeneracijo:  
(a) vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva, vrsta zgore ­
vanja;  
(b) sistem z redno regeneracijo (tj. katalizator, filter za delce);  
(i) konstrukcija (tj. vrsta ohišja, vrsta plemenite kovine, vrsta 
substrata, gostota celic);  
(ii) vrsta in na čin delovanja;  
(iii) prostornina ± 10 %;  
(iv) lega (temperatura ± 100 °C pri drugi najvišji referen čni hitro­
sti); ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 493  
(c) preskusna masa vsakega vozila v skupini je enaka preskusni masi 
vozila, uporabljenega za demonstracijo K  i , plus 250 kg, ali 
manjša od nje.  
_______  
▼B 
6. ZAHTEVE GLEDE DELOVANJA  
▼M3 
6.1 Mejne vrednosti  
Mejne vrednosti za emisije so enake tistim, navedenim v tabeli 2 
Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
▼B 
6.2 Preskušanje  
Preskušanje mora biti izvedeno v skladu s:  
(a) postopki WLTC, opisanimi v Podprilogi 1;  
(b) izbiranjem prestav in dolo čitvijo točke prestavljanja, kot je opisano 
v Podprilogi 2;  
(c) ustreznim gorivom, kot je opisano v Prilogi IX te uredbe;  
(d) cestno obremenitvijo in nastavitvami dinamometra, kot je opisano 
v Podprilogi 4;  
(e) preskusno opremo, kot je opisano v Podprilogi 5;  
(f) preskusnimi postopki, kot je opisano v Podprilogah 6 in 8;  
(g) metodami izra čuna, kot je opisano v Podprilogah 7 in 8.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 494  
Podpriloga 1  
Mednarodni postopki preskušanja lahkih vozil (WLTC)  
▼M3 
1. Splošne zahteve  
Cikel, ki bo prevožen, je odvisen od razmerja nazivne mo či preskus­
nega vozila in mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, zmanjšane za 
75 kg, W/kg, ter njegove najve čje hitrosti v  max . 
Cikel, ki izhaja iz zahtev, opisanih v tej podprilogi, se v drugih delih 
priloge imenuje „uporabljeni cikel“.  
2. Klasifikacija vozila  
2.1 Pri vozilih razreda 1 je razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, minus 75 kg enako P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2 Pri vozilih razreda 2 je razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, minus 75 kg ve čje od 22 W/kg, vendar ≤ 34 W/kg.  
2.3 Pri vozilih razreda 3 je razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, minus 75 kg ve čje od 34 W/kg.  
2.3.1 Vozila razreda 3 so razdeljena v dva podrazreda glede na njihovo 
najvišjo hitrost v  max . 
2.3.1.1 Vozila razreda 3a s hitrostjo v  max < 120 km/h.  
2.3.1.2 Vozila razreda 3b s hitrostjo v  max ≥ 120 km/h.  
2.3.2 Vsa vozila, preskušena v skladu s Podprilogo 8, so vozila razreda 3.  
3. Preskusni cikli  
3.1 Cikel razreda 1  
3.1.1 Celoten cikel razreda 1 je sestavljen iz nizke faze (Nizko  1 ), srednje 
faze (Srednje  1 ) in dodatne nizke faze (Nizko  1 ). 
3.1.2 Faza Nizko  1 je opisana na sliki A1/1 in v tabeli A1/1.  
3.1.3 Faza Srednje  1 je opisana na sliki A1/2 in v tabeli A1/2.  
3.2 Cikel razreda 2  
3.2.1 Celotni cikel razreda 2 je sestavljen iz nizke faze (Nizko  2 ), srednje 
faze (Srednje  2 ), visoke faze (Visoko  2 ) in zelo visoke faze (Zelo viso ­
ko 2 ). 
3.2.2 Faza Nizko  2 je opisana na sliki A1/3 in v tabeli A1/3.  
3.2.3 Faza Srednje  2 je opisana na sliki A1/4 in v tabeli A1/4.  
3.2.4 Faza Visoko  2 je opisana na sliki A1/5 in v tabeli A1/5.  
3.2.5 Faza Zelo visoko  2 je opisana na sliki A1/6 in v tabeli A1/6.  
3.3 Cikel razreda 3  
Cikli razreda 3 so razdeljeni v dva podrazreda glede na razdelitev 
vozil razreda 3.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 495  
3.3.1 Cikel razreda 3a  
3.3.1.1 Celotni cikel je sestavljen iz nizke faze (Nizko  3 ), srednje faze (Sred ­
nje 3a ), visoke faze (Visoko  3a ) in zelo visoke faze (Zelo visoko  3 ). 
3.3.1.2 Faza Nizko  3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.  
3.3.1.3 Faza Srednje  3a je opisana na sliki A1/8 in v tabeli A1/8.  
3.3.1.4 Faza Visoko  3a je opisana na sliki A1/10 in v tabeli A1/10.  
3.3.1.5 Faza Zelo visoko  3 je opisana na sliki A1/12 in v tabeli A1/12.  
3.3.2 Cikel razreda 3b  
3.3.2.1 Celotni cikel je sestavljen iz nizke faze (Nizko  3 ), srednje faze (Sred ­
nje 3b ), visoke faze (Visoko  3b ) in zelo visoke faze (Zelo visoko  3 ). 
3.3.2.2 Faza Nizko  3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.  
3.3.2.3 Faza Srednje  3b je opisana na sliki A1/9 in v tabeli A1/9.  
3.3.2.4 Faza Visoko  3b je opisana na sliki A1/11 in v tabeli A1/11.  
3.3.2.5 Faza Zelo visoko  3 je opisana na sliki A1/12 in v tabeli A1/12.  
3.4 Trajanje vseh faz  
3.4.1 Vse faze pri nizki hitrosti trajajo 589 sekund.  
3.4.2 Vse faze pri srednjih hitrostih trajajo 433 sekund.  
3.4.3 Vse faze pri visoki hitrosti trajajo 455 sekund.  
3.4.4 Vse faze pri zelo visoki hitrosti trajajo 323 sekund.  
3.5 Mestni cikli WLTC  
Vozila OVC-HEV in PEV se preskusijo z uporabo ustreznih ciklov 
WLTC razreda 3a in 3b ter mestnih ciklov WLTC (glej Podprilogo 8).  
Mestni cikel WLTC sestavljajo samo faze nizke in srednje hitrosti.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 496  
4. ►M3 Cikel WLTC razreda 1 ◄ 
Slika A1/1  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 1, faza Nizko  1 
▼B
 
Slika A1/2  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 1, faza Srednje  1 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 497  
Tabela A1/1  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 1, faza Nizko  1 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 498  
Čas v s  Hitrost v km/h  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 499  
Čas v s  Hitrost v km/h  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 500  
Čas v s  Hitrost v km/h  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 501  
Čas v s  Hitrost v km/h  
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabela A1/2  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 1, faza Srednje  1 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 502  
Čas v s  Hitrost v km/h  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 503  
Čas v s  Hitrost v km/h  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 504  
Čas v s  Hitrost v km/h  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. ►M3 Cikel WLTC razreda 2 ◄ 
Slika A1/3  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Nizko  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 505  
Slika A1/4  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Srednje  2 
▼B
 
Slika A1/5  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Visoko  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 506  
Slika A1/6  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Zelo visoko  2 
▼B
 
Tabela A1/3  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Nizko  2 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 507  
Čas v s  Hitrost v km/h  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 508  
Čas v s  Hitrost v km/h  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 509  
Čas v s  Hitrost v km/h  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 510  
Čas v s  Hitrost v km/h  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabela A1/4  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Srednje  2 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 511  
Čas v s  Hitrost v km/h  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 512  
Čas v s  Hitrost v km/h  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 513  
Čas v s  Hitrost v km/h  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabela A1/5  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Visoko  2 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 514  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 515  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 516  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabela A1/6  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 2, faza Zelo visoko  2 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 517  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 518  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 519  
6. ►M3 Cikel WLTC razreda 3 ◄ 
Slika A1/7  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3, faza Nizko  3 
▼B
 
Slika A1/8  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3a, faza Srednje  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 520  
Slika A1/9  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3b, faza Srednje  3b 
▼B
 
Slika A1/10  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3a, faza Visoko  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 521  
Slika A1/11  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3b, faza Visoko  3b 
▼B
 
Slika A1/12  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3, faza Zelo visoko  3 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 522  
Tabela A1/7  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3, faza Nizko  3 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 523  
Čas v s  Hitrost v km/h  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 524  
Čas v s  Hitrost v km/h  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 525  
Čas v s  Hitrost v km/h  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 526  
Tabela A1/8  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3a, faza Srednje  3a 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 527  
Čas v s  Hitrost v km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 528  
Čas v s  Hitrost v km/h  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 529  
Tabela A1/9  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3b, faza Srednje  3b 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 530  
Čas v s  Hitrost v km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 531  
Čas v s  Hitrost v km/h  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 532  
Tabela A1/10  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3a, faza Visoko  3a 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 533  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 534  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 535  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabela A1/11  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3b, faza Visoko  3b 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 536  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 537  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 538  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabela A1/12  
▼M3 
Cikel WLTC razreda 3, faza Zelo visoko  3 
▼B 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 539  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 540  
Čas v s  Hitrost v km/h  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifikacija cikla  
Da je mogo če potrditi, da je bila izbrana pravilna razli čica cikla ali da 
je bil izveden pravilen cikel v obratovalnem sistemu preskusne 
naprave, so kontrolne vsote vrednosti hitrosti vozila za faze cikla in 
celoten cikel navedene v tabeli A1/13.  
▼M3 
Tabela A1/13  
Kontrolne vsote 1 Hz  
Razred cikla  Faza cikla  Kontrolne vsote ciljne 
hitrosti vozila 1 Hz  
Razred 1  Nizko  11 988,4  
Srednje  17 162,8  
Nizko  11 988,4  
Skupaj  41 139,6  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 541  
Razred cikla  Faza cikla  Kontrolne vsote ciljne 
hitrosti vozila 1 Hz  
Razred 2  Nizko  11 162,2  
Srednje  17 054,3  
Visoko  24 450,6  
Zelo visoko  28 869,8  
Skupaj  81 536,9  
Razred 3a  Nizko  11 140,3  
Srednje  16 995,7  
Visoko  25 646,0  
Zelo visoko  29 714,9  
Skupaj  83 496,9  
Razred 3b  Nizko  11 140,3  
Srednje  17 121,2  
Visoko  25 782,2  
Zelo visoko  29 714,9  
Skupaj  83 758,6  
▼B 
8. Sprememba cikla  
Odstavek 8 te podpriloge ne velja za vozila OVC-HEV, vozila 
NOVC-HEV in vozila OVC-FCHV.  
8.1 Splošne opombe  
▼M3 _______  
▼B 
Težave z voznimi lastnostmi se lahko pojavijo pri vozilih z razmerjem 
moči in mase blizu meje med vozili razreda 1 in razreda 2, vozili 
razreda 2 in razreda 3 ali pri vozilih z zelo nizko mo čjo razreda 1.  
Ker so te težave ve činoma povezane s fazami cikla s kombinacijo 
velike hitrosti vozila in velikimi pospeški, ne pa z najve čjo hitrostjo 
vozila, se lahko uporabi postopek zmanjševanja za izboljšanje voznih 
lastnosti.  
8.2 Ta odstavek opisuje metodo za prilagoditev profila cikla z uporabo 
postopka zmanjšanja.  
8.2.1 Postopek zmanjšanja za vozila razreda 1  
Slika A1/14 kot primer prikazuje zmanjšano fazo srednje hitrosti 
razreda 1 WLTC.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 542  
Slika A1/14  
Faza zmanjšane srednje hitrosti WLTC razreda 1
  
Za cikel razreda 1 je čas zmanjševanja čas med sekundo 651 in 
sekundo 906. Znotraj tega časa se pospeševanje za prvotni cikel izra ­ 
čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h);  
i čas med sekundo 651 in sekundo 906.  
Zmanjševanje je treba najprej uporabi v časovnem obdobju med 
sekundo 651 in sekundo 848. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
z i = 651 to 847.  
Za i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 907, je treba korek ­
cijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
pri čemer je 36,7 km/h prvotna hitrost vozila v sekundi 907.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 543  
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 849 in sekundo 906 je treba 
nato izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
za i = 849 to 906.  
▼M3 
8.2.2 Postopek zmanjšanja za vozila razreda 2  
Ker so težave z voznimi lastnostmi izklju čno povezane s fazami pri 
zelo visoki hitrosti ciklov razreda 2 in razreda 3, je zmanjševanje 
povezano s tistimi obdobji faz pri zelo visoki hitrosti, za katere se 
pričakuje, da se bodo pojavile težave z voznimi lastnostmi (glej 
sliki A1/15 in A1/16).  
▼B 
Slika A1/15  
Faza zmanjšane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 2
  
Za cikel razreda 2 je čas zmanjševanja čas med sekundo 1520 in 
sekundo 1742. Znotraj tega časa se pospeševanje za prvotni cikel 
izračuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h);  
i čas med sekundo 1520 in sekundo 1742.  
Zmanjševanje se najprej uporabi v časovnem obdobju med sekundo 
1520 in sekundo 1725. Sekunda 1725 je čas, ko je dosežena najvišja 
hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 544  
za i = 1520 to 1724.  
Za i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 1743, je treba korek ­
cijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h je prvotna hitrost vozila v sekundi 1743.  
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 1726 in sekundo 1742 je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
za i = 1726 to 1742.  
8.2.3 Proces zmanjšanja za vozila razreda 3  
▼M3 
Slika A1/16 prikazuje primer za fazo zmanjšane zelo visoke hitrosti 
WLTC razreda 3.  
▼B 
Slika A1/16  
Faza zmanjšane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3
  
Za cikel razreda 3 je čas zmanjševanja čas med sekundo 1533 in 
sekundo 1762. Znotraj tega časa se pospeševanje za prvotni cikel 
izračuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 545  
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h);  
i čas med sekundo 1533 in sekundo 1762.  
Zmanjševanje je treba najprej uporabi v časovnem obdobju med 
sekundo 1533 in sekundo 1724. Sekunda 1724 je čas, ko je dosežena 
najvišja hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je 
treba nato izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
za i = 1533 to 1723.  
Za i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 1763, je treba korek ­
cijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h je prvotna hitrost vozila v sekundi 1763.  
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 1725 in sekundo 1762 je treba 
nato izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
za i = 1725 to 1762.  
8.3 Dolo čitev faktorja zmanjšanja  
Faktor zmanjšanja f  dsc , je funkcija razmerja r  max med najve čjo 
potrebno mo čjo faz cikla, kjer se uporabi zmanjšanje, in nazivno 
močjo vozila P  rated . 
Največja potrebna mo č P req,max,i  (v kW) je povezana s specifi čnim 
časom i in ustrezno hitrostjo vozila v  i v sledi cikla in je izra čunana z 
uporabo naslednje ena čbe: 
P req;max;i ¼ ððf 0 Ü v i Ì 
þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Þ 
3 600  
pri čemer je:  
▼M3 
f 0 , f 1 , f 2 so uporabljeni koeficienti cestne obremenitve, N, N/(km/h) 
in N/(km/h)  2 ; 
TM uporabljena preskusna masa, kg;  
v i hitrost pri času i, km/h;  
a i pospešek pri času i, km/h  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 546  
Časovni cikel i, pri katerem je potrebna najve čja moč ali vrednosti 
moči blizu najve čje moči, je sekunda 764 za cikel razreda 1, 
sekunda 1 574 za cikel razreda 2 in sekunda 1 566 za cikel razreda 3.  
▼B 
Pripadajo če vrednosti hitrosti vozila v  i , in vrednosti pospeševanja a  i , 
so naslednje:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 za razred 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 za razred 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 za razred 3,  
r max je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor zmanjševanja f  dsc , je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
če je r max< r 0 , potem je:  f dsc ¼ 0 
in zmanjševanje ni uporabljeno.  
Če je r max ã r 0 , potem je:  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Parameter/koeficienti za izra čun r  0 , a 1 in b  1 , so, kot sledi:  
Razred 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
Razred 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
Razred 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Rezultat f  dsc je matemati čno zaokrožen na 3 decimalna mesta in se 
uporabi samo, če preseže vrednost 0,010.  
Naslednje podatke je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o 
preskusu:  
(a) f  dsc ; 
(b) v  max ; 
(c) prevožena razdalja, m.  
Razdalja se izra čuna kot vsota v  i v km/h, deljena s 3,6 v celotni sledi 
cikla.  
8.4 Dodatne zahteve  
Za različne konfiguracije vozila je zmanjševanje v smislu preskusne 
mase in koeficientov voznega upora treba uporabiti posami čno. 
Če je po uporabi zmanjševanja najvišja hitrost vozila nižja kot najvišja 
hitrost cikla, je v uporabljenem ciklu treba uporabiti postopek, opisan 
v odstavku 9 te podpriloge.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 547  
Če vozilo ne more slediti sledi hitrosti uporabljenega cikla znotraj 
tolerance pri hitrostih, manjših od najvišje hitrosti, ga je treba v tem 
času voziti z do konca pritisnjeno stopalko za plin. Med temi časi 
delovanja je sled hitrosti dovoljeno kršiti.  
9. Prilagoditev cikla za vozila z najvišjo hitrostjo, ki je nižja od najvišje 
hitrosti cikla, kot je navedeno v prejšnjih odstavkih te podpriloge  
▼M3 
9.1 Splošne opombe  
Ta odstavek se nanaša na vozila, ki so tehni čno sposobna slediti sledi 
hitrosti uporabljenega cikla iz odstavka 1 te podpriloge (izhodiš čni 
cikel) pri hitrostih, nižjih od njihove najvišje hitrosti, vendar je 
njihova najvišja hitrost zaradi drugih razlogov omejena na vrednost, 
nižjo od najvišje hitrosti izhodiš čnega cikla. Navedeni uporabljeni 
cikel se imenuje „izhodiš čni cikel“ in se uporablja za dolo čitev 
cikla omejene hitrosti.  
Kadar se uporabi zmanjšanje v skladu z odstavkom 8.2, se zmanjšani 
cikel uporabi kot izhodiš čni cikel.  
Najvišja hitrost izhodiš čnega cikla se navaja kot v  max,cycle  . 
Najvišja hitrost vozila se navaja kot njegova omejena hitrost v  cap . 
Če se za vozilo razreda 3b, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.2, 
uporabi v  cap , se kot izhodiš čni cikel uporabi cikel razreda 3b. To 
velja tudi, če je hitrost v  cap manjša od 120 km/h.  
V primerih, ko se uporabi v  cap , se izhodiš čni cikel prilagodi, kot je 
opisano v odstavku 9.2, da je mogo če doseči enako razdaljo cikla za 
cikel omejene hitrosti kot za izhodiš čni cikel.  
▼B 
9.2 Koraki izra čuna 
9.2.1 Dolo čitev razlike razdalje na posamezno fazo cikla  
Vmesni cikel omejene hitrosti je treba izpeljati tako, da so vsi vzorci 
hitrosti vozila v  i , pri čemer je v  i > v  cap , nadomeš čeni z v  cap . 
▼M3 
9.2.1.1 Če je v  cap < v  max,medium  , se razdalja iz faz srednje hitrosti za izho ­
diščni cikel d  base,medium  in vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,medium  
izračunajo z naslednjo ena čbo za oba cikla:  
d medium ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, za i = 591 do 1 022,  
pri čemer je:  
v max,medium  največja hitrost vozila v fazi srednje hitrosti, kot je nave ­
deno v tabeli A1/2 za cikel razreda 1, v tabeli A1/4 za cikel razreda 2, 
v tabeli A1/8 za cikel razreda 3a in v tabeli A1/9 za cikel razreda 3b.  
9.2.1.2 Če je v  cap < v  max,high  , se razdalje iz faz visoke hitrosti za izhodiš čni 
cikel d  base,high  in vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,high  izračunajo z 
naslednjo ena čbo za oba cikla:  
d high ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, za i = 1 024 do 1 477  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 548  
v max,high  je najvišja hitrost vozila iz faz visoke hitrosti, kot je nave ­
deno v tabeli A1/5 za cikel razreda 2, v tabeli A1/10 za cikel 
razreda 3a in v tabeli A1/11 za cikel razreda 3b.  
▼B 
9.2.1.3 Razdalje iz faze zelo visoke hitrosti za izhodiš čni cikel d  base,exhigh  in 
vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,exhigh  je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe za fazo zelo visoke hitrosti obeh ciklov:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 479 do 1 800Þ 
9.2.2 Dolo čitev časovnih obdobij, ki bodo vmesnim ciklom omejene hitrosti 
dodani za kompenzacijo razlik v razdalji  
▼M3 
Za kompenzacijo razlik v razdalji med izhodiš čnim ciklom in 
vmesnim ciklom omejene hitrosti se ustrezna časovna obdobja z v  i 
= v  cap dodajo vmesnemu ciklu omejene hitrosti, kot je opisano v 
odstavkih 9.2.2.1 do 9.2.2.3.  
▼B 
9.2.2.1 Dodatno časovno obdobje za fazo srednje hitrosti  
Če je v  cap < v  max , medium  , je treba dodatno časovno obdobje, ki se doda 
fazi srednje hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Število časovnih vzorcev n  add,medium  z v  i = v  cap , ki se doda fazi 
srednje hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je enako Δt medium  , 
matematično zaokroženo na najbližje celo število (npr. 1,4 se zaokroži 
na 1, 1,5 se zaokroži na 2).  
9.2.2.2 Dodatno časovno obdobje za fazo visoke hitrosti  
Če je v  cap < v  max , high , je treba dodatno časovno obdobje, ki se doda 
fazam visoke hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Število časovnih vzorcev n  add,high  z v i = v  cap , ki se doda fazi najve čje 
hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je enako Δt high , zaokro­ 
ženo na najbližje celo število.  
9.2.2.3 Dodatno časovno obdobje, ki se doda fazi zelo visoke hitrosti iz 
vmesnega cikla omejene hitrosti, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Število časovnih vzorcev n  add,exhigh  z v i = v  cap , ki se doda fazi najvišje 
hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je enako Δt exhigh  , zaokro­ 
ženo na najbližje celo število.  
9.2.3 Sestava kon čnega cikla omejene hitrosti  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 549  
9.2.3.1  ►M3 Cikel razreda 1 ◄ 
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja 
kot t  medium  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,medium  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem 
ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, 
tako da je čas zadnjega vzorca enak (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2  ►M3 Cikla razreda 2 in razreda 3 ◄ 
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja 
kot t  medium  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,medium  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem 
ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, 
tako da je čas zadnjega vzorca enak (1022 + n  add,medium  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze visoke hitrosti v 
vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v fazi 
visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni 
vmesni hitrosti se navaja kot t  high , tako da je čas tega vzorca v 
končnem ciklu omejene hitrosti enak (t  high + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,high  z v i = v  cap , tako da čas zadnjega 
vzorca postane (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti 
v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v fazi 
zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni 
vmesni hitrosti se navaja kot t  exhigh  , tako da je čas tega vzorca v 
končnem ciklu omejene hitrosti enak (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako da 
je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 550  
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega 
cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z zaokroževanjem za n  add,medium  , 
n add,high  in n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2  ►M3 v max, medium  ≤ v cap < v  max, high  ◄ 
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja 
kot t  high . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,high  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  high + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1477 + n  add,high  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti 
v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v fazi 
zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni 
vmesni hitrosti se navaja kot t  exhigh  , tako da je čas tega vzorca v 
končnem ciklu omejene hitrosti enak (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu 
omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, tako 
da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega 
cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z zaokroževanjem za n  add,high  in 
n add,exhigh  . 
9.2.3.2.3  ►M3 v max, high  ≤ v cap < v  max, exhigh  ◄ 
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti 
vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do zadnjega vzorca v 
fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se 
navaja kot t  exhigh  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas 
zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze zelo visoke hitrosti v vmesnem 
ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu delu izhodiš čnega cikla, 
tako da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega 
cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z zaokroževanjem za n  add,exhigh  . 
▼M3 
10. Dodelitev ciklov vozilom  
10.1 Vozilo dolo čenega razreda se preskusi s ciklom istega razreda, 
tj. vozila razreda 1 s ciklom razreda 1, vozila razreda 2 s ciklom 
razreda 2, vozila razreda 3a s ciklom razreda 3a in vozila razreda 3b 
s ciklom razreda 3b. Vendar se lahko na zahtevo proizvajalca in z 
odobritvijo homologacijskega organa vozilo preskusi s ciklom razreda, 
ki je numeri čno višji, npr. vozilo razreda 2 se lahko preskusi s ciklom 
razreda 3. V tem primeru se upoštevajo razlike med razredoma 3a in 
3b, cikel pa se lahko zmanjša v skladu z odstavki od 8 do 8.4.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 551  
Podpriloga 2  
Izbira prestave in dolo čitev točke prestavljanja za vozila z ro čnimi 
menjalniki  
1. Splošni pristop  
1.1 Postopki prestavljanja, opisani v tej podprilogi, se uporabljajo za vozila, 
opremljena z ro čnimi menjalniki.  
1.2 Predpisane prestave in to čke prestavljanja so osnovane na ravnotežju med 
močjo, ki je potrebna za preseganje voznega upora in pospeška, ter mo čjo, 
ki jo ima motor v vseh možnih prestavah v dolo čenih fazah cikla.  
1.3 Izra čun za dolo čitev uporabe prestav temelji na vrtilnih frekvencah motorja 
in krivuljah mo či pri polni obremenitvi v primerjavi z vrtilno frekvenco 
motorja.  
1.4 Pri vozilih, ki so opremljena z dvostopenjskim menjalnikom (nizko in 
visoko), se za dolo čitev uporabe prestave upošteva samo stopnja, zasnovana 
za običajno cestno vožnjo.  
1.5 Predpisi za delovanje sklopke ne veljajo, če se sklopka upravlja samodejno, 
brez potrebe po vklopu ali izklopu s strani voznika.  
1.6 Ta podpriloga se ne uporablja za vozila, preskušana v skladu s Podpri ­
logo 8.  
2. Zahtevani podatki in predhodni izra čuni 
Zahtevani so podatki, navedeni v nadaljevanju, izra čune pa je treba opraviti 
za določitev prestav, ki bodo uporabljene med voznim ciklom na dinamo ­
metru z valji:  
(a) P  rated , največja nazivna mo č motorja, kot jo navaja proizvajalec, kW;  
(b) n  rated , nazivna vrtilna frekvenca motorja, ki jo je proizvajalec navedel 
kot vrtilno frekvenco motorja, pri kateri motor razvije najve čjo moč, 
min  –1 ; 
(c) n  idle , vrtilna frekvenca v prostem teku, min  –1 . 
n idle se izmeri v času najmanj ene minute pri frekvenci vzor čenja vsaj 
1 Hz s prižganim in ogretim motorjem, prestavno ro čico, prestavljeno 
v nevtralni položaj, in pritisnjeno sklopko. Pogoji za temperaturo, 
periferne in pomožne naprave itd. so enaki pogojem, opisanim v 
Podprilogi 6 za preskus tipa 1.  
Vrednost, ki se uporablja v tej podprilogi, je aritmeti čno povpre čje v 
obdobju merjenja, zaokroženo ali skrajšano na najbližjih 10 min  –1 ; 
(d) ng, število prestav za vožnjo naprej.  
Prestave za vožnjo naprej v menjalniku, zasnovane za obi čajno cestno 
vožnjo, se oštevil čijo v padajo čem vrstnem redu razmerja med vrtilno 
frekvenco motorja v min  –1 in hitrostjo vozila v km/h. Prestava 1 je 
prestava z najve čjim razmerjem, prestava ng je prestava z najnižjim 
razmerjem; ng dolo ča število prestav za vožnjo naprej;  
(e) (n/v)  i , razmerje, ki je koli čnik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti 
vozila v za vsako prestavo i, za i do ng  max , min  –1 /(km/h). (n/v)  i se 
izračuna z ena čbami iz odstavka 8 Podpriloge 7;  
(f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficienti cestne obremenitve, izbrani za preskušanje, N, 
N/(km/h) in N/(km/h)  2 ; ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 552  
(g) n  max 
n max1 = n  95_high  , največja vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je dose ­ 
ženih 95 odstotkov nazivne mo či, min  –1 ; 
Če n  95_high  ni mogoče določiti, ker je vrtilna frekvenca motorja 
omejena na nižjo vrednost n  lim za vse prestave, ustrezna mo č pri 
polni obremenitvi pa je ve čja od 95 % nazivne mo či, se n  95_high  določi 
na n  lim . 
n max2 = (n/v)(ng  max ) × v  max,cycle  
n max3 = (n/v)(ng  max ) × v  max,vehicle  
pri čemer je:  
ng vmax opredeljen v odstavku 2(i);  
v max,cycle  je največja hitrost za sled hitrosti vozila v skladu s 
Podprilogo 1, v km/h;  
v max,vehicle  je največja hitrost vozila v skladu z odstavkom 2(i), v 
km/h;  
(n/v)(ng  vmax ) je razmerje, ki je koli čnik vrtilne frekvence motorja n 
in hitrosti vozila v za prestavo ng  vmax , min  –1 /(km/h);  
n max je najvišja vrednost n  max1 , n max2 in n  max3 , min  –1 . 
(h) P  wot (n), krivulja mo či pri polni obremenitvi v obmo čju vrtilne 
frekvence motorja  
Krivulja mo či je sestavljena iz zadostnega števila naborov podatkov 
(n, P  wot ), tako da je mogo če izračun vmesnih to čk med zaporednimi 
nabori podatkov opraviti z linearno interpolacijo. V skladu s 
Prilogo XX odstopanje linearne interpolacije od krivulje mo či pri 
polni obremenitvi ne presega 2 %. Prvi nabor podatkov je pri n  min_dri­
ve_set  (glej točko (k)(3)) ali manj. Zadnji nabor podatkov je pri n  max ali 
pri višji vrtilni frekvenci motorja. Ni treba, da so nabori podatkov 
razporejeni enakomerno, vendar je treba poro čati o vseh naborih poda ­
tkov.  
Nabori podatkov ter vrednosti P  rated in n  rated se pridobijo na podlagi 
krivulje mo či, kot jo je opredelil proizvajalec.  
Moč pri polni obremenitvi pri vrtilnih frekvencah motorja, ki niso 
zajete v Prilogi XX, se dolo či v skladu z metodo iz Priloge XX.  
(i) Določitev ng  vmax in v  max 
ng vmax je prestava, v kateri se doseže najve čja hitrost vozila in ki se 
določi na naslednji na čin: 
če je v  max (ng) ≥ v max (ng – 1) in v  max (ng – 1) ≥ v max (ng – 2), potem 
je: 
ng vmax = ng in v  max = v  max (ng).  
Če je v  max (ng) < v  max (ng – 1) in v  max (ng – 1) ≥ v max (ng – 2), potem 
je: 
ng vmax = ng – 1 in v  max = v  max (ng – 1),  
sicer velja ng  vmax = ng – 2 in v  max = v  max (ng – 2)  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 553  
pri čemer je:  
v max (ng) hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni 
obremenitvi enaka razpoložljivi mo či P wot v prestavi 
ng (glej sliko A2/1a).  
v max (ng – 1) je hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni 
obremenitvi enaka razpoložljivi mo či P wot v naslednji 
nižji prestavi (prestavi ng – 1). Glej sliko A2/1b.  
v max (ng – 2) je hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni 
obremenitvi enaka razpoložljivi mo či P wot v prestavi 
ng – 2.  
Za določitev v  max in ng  vmax se uporabijo vrednosti hitrosti vozila, 
zaokrožene na eno decimalno mesto.  
Zahtevana mo č pri cestni obremenitvi (v kW) se izra čuna z naslednjo 
enačbo: 
P required ¼ f 0 Ü v þ f 1 Ü v 2 þ f 2 Ü v 3 
3 600  
pri čemer je:  
v zgoraj navedena hitrost vozila v km/h.  
Razpoložljiva mo č pri hitrosti vozila v  max v prestavi ng, ng – 1 ali 
ng – 2 se lahko dolo či iz krivulje mo či pri polni obremenitvi, P  wot (n), 
z uporabo naslednjih ena čb: 
n ng = (n/v)  ng × v  max (ng);  
n ng – 1  = (n/v)  ng – 1  × v  max (ng – 1);  
n ng – 2  = (n/v)  ng – 2  × v  max (ng – 2),  
in z zmanjšanjem vrednosti mo či krivulje mo či pri polni obremenitvi 
za 10 %.  
Zgoraj opisana metoda se po potrebi razširi na še nižje prestave, 
tj. ng – 3, ng – 4 itd.  
Če je za namen omejitve najvišje hitrosti vozila najvišja vrtilna 
frekvenca motorja omejena na vrednost n  lim , ki je nižja od vrtilne 
frekvence motorja, ki ustreza vrednosti na prese čišču krivulje mo či 
pri cestni obremenitvi in krivulje razpoložljive mo či, potem velja:  
ng vmax = ng  max in v  max = n  lim / (n/v)(ng  max ). ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 554  
Slika A2/1a  
Primer, kjer je ng  max najvišja prestava
  
Slika A2/1b  
Primer, kjer je ng  max druga najvišja prestava
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 555  
(j) Izločitev počasne prestave  
Prestava 1 je na zahtevo proizvajalca lahko izlo čena, če bodo izpolnjeni 
vsi naslednji pogoji:  
(1) skupina vozil je homologirana za vleko priklopnega vozila;  
(2) (n/v)  1 × (v  max /n 95_high  ) > 6,74;  
(3) (n/v)  2 × (v  max /n 95_high  ) > 3,85;  
(4) vozilo, ki ima maso m  t , kot je opredeljena v spodnji ena čbi, je 
sposobno iz mirujo čega položaja speljati v štirih sekundah, in 
sicer na klancu z naklonom najmanj 12 odstotkov, v petih lo čenih 
poskusih in v času najve č 5 minut.  
m t = m  r0 + 25 kg + (MC – m  r0 – 25 kg) × 0,28  
(faktor 0,28 v zgornji ena čbi se uporablja za vozila kategorije N z 
bruto maso vozila do 3,5 tone, pri vozilih kategorije M pa se 
nadomesti s faktorjem 0,15),  
pri čemer je:  
v max največja hitrost vozila, kot je dolo čena v odstavku 2 
(i). Za zgoraj navedene pogoje v to čkah (3) in (4) 
se uporablja samo vrednost v  max , ki se od čita na 
presečišču krivulje zahtevane mo či pri cestni obre ­
menitvi in krivulje razpoložljive mo či v ustrezni 
prestavi. Vrednost v  max , ki je rezultat omejitve 
vrtilne frekvence motorja, ki prepre čuje, da bi se 
ti krivulji sekali, se ne uporablja;  
(n/v)(ng  vmax ) je razmerje, ki je koli čnik vrtilne frekvence 
motorja n in hitrosti vozila v za prestavo ng  vmax , 
min  –1 /(km/h);  
m r0 je masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, v 
kg; 
MC je bruto masa vozila s prikolico (bruto masa 
vozila + najve čja masa prikolice), v kg.  
V tem primeru se prestava 1 ne uporabi pri voznem ciklu na dina ­
mometru z valji, prestave pa se znova oštevil čijo, začenši z drugo 
prestavo kot prestavo 1.  
(k) Definicija za n  min_drive  
n min_drive  je najnižja vrtilna frekvenca motorja, ko je vozilo v gibanju, 
v min  –1 ; 
(1) za n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
(2) za n  gear = 2, 
(i) za prehode iz prve v drugo prestavo:  
n min_drive  = 1,15 × n  idle , 
(ii) za upo časnjevanje do mirovanja:  
n min_drive  = n  idle , 
(iii) za vse ostale vozne pogoje:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
(3) Za n  gear > 2 se n  min_drive  določi z enačbo: 
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated – n  idle ). 
Ta vrednost se navaja kot n  min_drive_set  . ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 556  
Končni rezultati za n  min_drive  se zaokrožijo na najbližje celo 
število.  Primer:  1 199,5 se zaokroži na 1 200, 1 199,4 pa se zaokroži 
na 1 199.  
Za n  gear > 2 se lahko na zahtevo proizvajalca uporabljajo vrednosti, 
višje od n  min_drive_set  . V tem primeru lahko proizvajalec dolo či eno 
vrednost za faze pospeševanja/stalne hitrosti (n  min_drive_up  ) in drugo 
vrednost za faze upo časnjevanja (n  min_drive_down  ). 
Vzorci z vrednostmi pospeševanja ≥ –0,1389 m/s  2 pripadajo fazam 
pospeševanja/stalne hitrosti.  
Poleg tega lahko proizvajalec za za četno obdobje (t  start_phase  ) za 
vrednosti n  min_drive  in/ali n  min_drive_up  za n  gear > 2 dolo či vrednosti 
(n min_drive_start  in/ali n  min_drive_up_start  ), ki so višje od zgoraj navedenih.  
Začetno obdobje dolo či proizvajalec, vendar ni daljše od faze nizke 
hitrosti cikla in se kon ča z zaustavitvijo, da se n  min_drive  v kratki vožnji 
ne spremeni.  
Vse posami čno izbrane vrednosti n  min_drive  so enake n  min_drive_set  ali 
višje, vendar ne presegajo (2 × n  min_drive_set  ). 
Vse posami čno izbrane vrednosti n  min_drive  in t  start_phase  se vključijo v 
vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
V skladu z odstavkom 2(h) se kot spodnja meja za krivuljo mo či pri 
polni obremenitvi uporablja samo n  min_drive_set  . 
(l) TM, preskusna masa vozila v kg.  
3. Izračuni zahtevane mo či, vrtilnih frekvenc motorja, razpoložljive mo či in 
morebitne prestave, ki bo uporabljena  
3.1 Izračun zahtevane mo či 
Za vsako sekundo j sledi cikla je treba mo č, potrebno za preseganje 
voznega upora in za pospeševanje, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
pri čemer je:  
P required,j  zahtevana mo č v sekundi j, v kW;  
a j pospeševanje vozila v sekundi j v m/s  2 , ki se izra čuna z 
naslednjo ena čbo: 
a j ¼ ðv jþ1 Ä v j Þ 
3,6 Ü ðt jþ1 Ä t j Þ ; 
kr faktor upoštevanja vztrajnostnih uporov sistema za prenos mo či 
med pospeševanjem, ki je nastavljen na 1,03.  
3.2 Dolo čanje vrtilnih frekvenc motorja  
Za vsak v  j < 1 km/h se predvideva, da je vozilo v mirovanju in da je vrtilna 
frekvenca motorja nastavljena na n  idle . Prestavna ro čica se prestavi v 
nevtralni položaj, tako da je sklopka pritisnjena, razen eno sekundo pred 
začetkom pospeševanja iz mirovanja, ko je treba prvo prestavo izbrati brez 
pritisnjene sklopke.  
Za vsak v  j ≥ 1 km/h sledi cikla in vsako prestavo i i = 1 do ng  max se vrtilna 
frekvenca motorja n  i,j izračuna z uporabo naslednje ena čbe: 
n i,j = (n/v)  i × v  j 
Pri izračunu se uporabijo številke s plavajo čo vejico, rezultati pa se ne 
zaokrožijo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 557  
3.3 Izbira morebitnih prestav glede na vrtilno frekvenco motorja  
Naslednje prestave se lahko izberejo za vožnjo po sledi hitrosti pri v  j : 
(a) vse prestave i < ng  vmax , kjer je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max1 ; 
(b) vse prestave i ≥ ng  vmax , kjer je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max2 ; 
(c) prestava 1, če je n  1,j < n  min_drive  . 
Če je a  j < 0 in n  i,j ≤ n idle , se n  i,j nastavi na n  idle , sklopka pa se sprosti.  
Če je a  j ≥ 0 in n  i,j < max (1,15 × n  idle ; najnižja vrtilna frekvenca motorja 
krivulje P  wot (n)), se n  i,j nastavi na najve č 1,15 × n  idle ali (n/v)  i x v  j , 
sklopka pa se nastavi na „neopredeljeno“.  
„Neopredeljeno“ zajema vse položaje sklopke med sproš čeno in pritis ­
njeno, odvisno od posameznega motorja in zasnove menjalnika. V tem 
primeru lahko dejanska vrtilna frekvenca motorja odstopa od izra čunane.  
3.4 Izračun razpoložljive mo či 
Razpoložljiva mo č za vsako možno prestavo i in vsako vrednost hitrosti 
vozila v sledi cikla v_i se izra čuna z naslednjo ena čbo: 
P available_i,j  = P  wot (n i,j ) × (1 - (SM + ASM))  
pri čemer je:  
P rated nazivna mo č, kW;  
P wot razpoložljiva mo č pri n  i,j , tj. pri polni obremenitvi od krivulje mo či 
pri polni obremenitvi;  
SM varnostna rezerva, ki pomeni razliko med krivuljo mo či pri polni 
obremenitvi v stanju mirovanja in mo čjo, ki je na voljo med 
prehodi. SM je nastavljen na 10 odstotkov;  
ASM je dodatna varnostna rezerva mo či, ki se lahko uporabi na zahtevo 
proizvajalca.  
Proizvajalec na zahtevo predloži vrednosti ASM (v obliki odstotnega 
zmanjšanja mo či wot) skupaj z nabori podatkov za P  wot (n), kot prikazuje 
primer v tabeli A2/1. Med zaporednimi podatkovnimi to čkami se uporablja 
linearna interpolacija. Rezerva ASM je omejena na 50 %.  
Za uporabo ASM je potrebna odobritev homologacijskega organa.  
Tabela A2/1  
n Pwot  
SM Odstotek  ASM Odstotek  P available  
min  –1 kW kW  
700 6,3  10,0  20,0  4,4  
1 000  15,7  10,0  20,0  11,0  
1 500  32,3  10,0  15,0  24,2  
1 800  56,6  10,0  10,0  45,3  
1 900  59,7  10,0  5,0  50,8  
2 000  62,9  10,0  0,0  56,6  
3 000  94,3  10,0  0,0  84,9  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 558  
n Pwot  
SM Odstotek  ASM Odstotek  P available  
min  –1 kW kW  
4 000  125,7  10,0  0,0  113,2  
5 000  157,2  10,0  0,0  141,5  
5 700  179,2  10,0  0,0  161,3  
5 800  180,1  10,0  0,0  162,1  
6 000  174,7  10,0  0,0  157,3  
6 200  169,0  10,0  0,0  152,1  
6 400  164,3  10,0  0,0  147,8  
6 600  156,4  10,0  0,0  140,8  
3.5 Dolo čitev morebitnih prestav, ki bodo uporabljene  
Morebitne prestave, ki bodo uporabljene, se dolo čijo z naslednjimi pogoji:  
(a) pogoji iz odstavka 3.3 so izpolnjeni in  
(b) za n  gear > 2, če je P  available_i,j  ≥ P required,j  . 
Začetna prestava, ki se uporablja za vsako sekundo j sledi cikla, je najvišja 
možna kon čna prestava, i  max . Pri speljevanju iz mirovanja se uporabi samo 
prva prestava.  
Najnižja možna kon čna prestava je i  min . 
4. Dodatne zahteve za popravke in/ali spremembe uporabe prestav  
Izbira začetne prestave se preveri in spremeni, da bi se izognili prepogo ­
stemu menjavanju prestav ter zagotovili dobre vozne lastnosti in prakti ­ 
čnost.  
Faza pospeševanja je čas, daljši od dveh sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1 km/h 
in z enakomernim pove čevanjem hitrosti vozila. Faza upo časnjevanja je čas, 
daljši od dveh sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1 km/h in z enakomernim zmanj ­ 
ševanjem hitrosti vozila.  
Popravki in/ali spremembe se izvedejo v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(a) če je treba prestavo, ki je višja za eno stopnjo (n + 1), uporabljati samo 
eno sekundo, prestava pred in za njo pa je enaka (n) ali pa je ena od 
njiju za eno stopnjo nižja (n – 1), se prestava (n + 1) popravi v 
prestavo n.  
Primeri:  
Prestavno zaporedje i – 1, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1;  
Prestavno zaporedje i – 1, i, i – 2 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 2;  
Prestavno zaporedje i – 2, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 2, i – 1, i – 1.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 559  
Prestave, uporabljene med pospeševanjem pri hitrosti vozila ≥ 1 km/h, 
se uporabljajo za čas vsaj dveh sekund (npr. zaporedje prestav 1, 2, 3, 
3, 3, 3, 3 se nadomesti z 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Ta zahteva se ne uporablja 
za prestavljanje v nižje prestave v fazi pospeševanja. Taka prestavljanja 
v nižje prestave se popravijo v skladu z odstavkom 4(b). Prestave se 
med pospeševanjem ne preskakujejo.  
Vendar je pri prestavljanju v višje prestave ob prehodu iz faze pospe ­ 
ševanja v fazo stalne hitrosti dovoljeno prestavljanje za dve prestavi, če 
faza stalne hitrosti traja ve č kot pet sekund.  
(b) Če je treba v fazi pospeševanja prestaviti v nižjo prestavo, se prestava, 
potrebna pri tem prestavljanju, zabeleži (i  DS ). Začetna točka postopka za 
popravek je opredeljena s predzadnjo sekundo, ko je bila ugotovljena 
i DS , ali začetna točka faze pospeševanja, če so prestave v vseh pred ­
hodnih časovnih vzorcih višje od i  DS . Nato se opravi naslednje prever ­
janje.  
S preverjanjem od konca faze pospeševanja nazaj se dolo či zadnje 10- 
sekundno okno, v katerem se je i  DS uporabljala dve ali ve č zaporednih 
sekund ali dve ali ve č posameznih sekund. Zadnja uporaba i  DS v tem 
oknu dolo ča končno točko postopka za popravek. Med za četkom in 
koncem obdobja za popravek se vse zahteve za prestave, višje od 
i DS , popravijo v zahtevo za i  DS . 
Od konca obdobja za popravek do konca faze pospeševanja se vsa 
prestavljanja v nižje prestave, ki trajajo samo eno sekundo, odstranijo, 
če so to prestavljanja za eno prestavo. Če je prestavljanje na nižjo 
prestavo vklju čevalo prestavljanje za dve prestavi, se vse zahteve za 
prestave, enake i  DS ali višje, do zadnjega prestavljanja v i  DS popravijo v 
(i DS + 1).  
Ta končni popravek se od za četne točke do konca faze pospeševanja 
uporabi tudi, če ni bilo ugotovljeno nobeno 10-sekundno okno, v 
katerem se je prestava i  DS uporabljala dve ali ve č zaporednih sekund 
ali dve ali ve č posameznih sekund.  
Primeri:  
(i) če je prvotno izra čunana uporaba prestav:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4], 4, 4,  3, 4, 4, 4,  
se uporaba prestav popravi v:  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4.  
(ii) če je prvotno izra čunana uporaba prestav:  
2, 2, 3, [3, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4,  3, 4,  
se uporaba prestav popravi v:  
2, 2, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4,  4, 4.  
(iii) če je prvotno izra čunana uporaba prestav:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4,  3, 3, 4,  
se uporaba prestav popravi v:  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 4.  
Prva 10-sekundna okna so v zgornjih primerih ozna čena z oglatimi 
oklepaji.  
Podčrtane prestave (npr.  3) označujejo tiste primere, v katerih bi lahko 
bilo treba popraviti prestavo pred pod črtano.  
Ta popravek se ne izvede za prvo prestavo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 560  
(c) Če je prestava i uporabljena v časovnem zaporedju od 1 do 5 sekund in 
je prestava pred tem zaporedjem eno stopnjo nižja, prestava po tem 
zaporedju pa eno ali dve stopnji nižja od prestave znotraj tega zapo ­
redja, ali pa je prestava pred tem zaporedjem dve stopnji nižja, prestava 
po tem zaporedju pa eno stopnjo nižja od prestave znotraj tega zapo ­
redja, se prestava za to zaporedje popravi v najve čjo od teh prestav pred 
zaporedjem in po njem.  
Primeri:  
(i) prestavno zaporedje i – 1, i, i – 1se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1;  
prestavno zaporedje i – 1, i, i – 2 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 2;  
prestavno zaporedje i – 2, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 2, i – 1, i – 1.  
(ii) Prestavno zaporedje i – 1, i, i, i – 1se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
prestavno zaporedje i – 1, i, i, i – 2 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
prestavno zaporedje i – 2, i, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1.  
(iii) Prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i – 1se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i – 2 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
prestavno zaporedje i – 2, i, i, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
(iv) Prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i – 1se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i – 2 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
prestavno zaporedje i – 2, i, i, i, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
(v) Prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i, i – 1se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 se nadomesti z:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
prestavno zaporedje i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 se nadomesti z:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
V vseh primerih od (i) do (v) mora biti izpolnjen pogoj i – 1 ≥ i min . 
(d) Prestavljanje v višjo prestavo se na prehodu iz faze pospeševanja ali 
stalne hitrosti v fazo upo časnjevanja ne izvede, če je prestava v fazi, ki 
sledi fazi upo časnjevanja, nižja od prestave, ki je rezultat navedenega 
prestavljanja v višjo prestavo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 561  
Primer:  
če velja v  i ≤ v i+1 in v  i+2 < v  i+1 ter če je prestava i = 4, prestava (i + 1 = 5) 
in prestava (i + 2 = 5), se prestavi (i + 1) in (i + 2) nastavita na 4, če je 
prestava v fazi, ki sledi fazi upo časnjevanja, četrta ali nižja prestava. Za 
vse naslednje to čke sledi cikla s peto prestavo v fazi upo časnjevanja se 
prestava prav tako nastavi na 4. Če je prestava po fazi upo časnjevanja 
peta prestava, se prestavi v višjo prestavo.  
Če se med prehodom in za četno fazo upo časnjevanja izvede presta ­
vljanje v višjo prestavo za dve prestavi, se izvede prestavljanje za 
eno prestavo v višjo prestavo.  
V fazi upo časnjevanja ni prestavljanja v višjo prestavo.  
(e) V fazi upo časnjevanja se uporabijo prestave, kjer je n  gear > 2, pri tem 
pa je treba paziti, da vrtilna frekvenca motorja ne pade pod n  min_drive  . 
V fazi upo časnjevanja v kratkem delu cikla (ne na koncu kratke vožnje) 
se uporabi druga prestava, pri čemer je treba paziti, da vrtilna frekvenca 
motorja ne pade pod (0,9 × n  idle ). 
Če vrtilna frekvenca motorja pade pod n  idle , je treba sprostiti sklopko.  
Če je faza upo časnjevanja zadnji del kratke vožnje tik pred zaustavit ­
vijo, se uporabi druga prestava, pri čemer je treba paziti, da vrtilna 
frekvenca motorja ne pade pod n  idle . 
(f) Če prestavno zaporedje med dvema prestavnima zaporedjema, ki trajata 
tri sekunde ali ve č, v fazi upo časnjevanja traja samo eno sekundo, se 
nadomesti s prestavo 0, sklopka pa se sprosti.  
Če prestavno zaporedje med dvema prestavnima zaporedjema, ki trajata 
tri sekunde ali ve č, v fazi upo časnjevanja traja dve sekundi, se v 
1. sekundi nadomesti s prestavo 0, v 2. sekundi pa s prestavo, ki 
sledi temu dvosekundnemu obdobju. Sklopka je v 1. sekundi sproš čena. 
Primer:  prestavno zaporedje 5, 4, 4, 2 se nadomesti z zaporedjem 5, 0, 
2, 2.  
Ta zahteva se uporabi samo, če je prestava, ki sledi dvosekundnemu 
obdobju, višja od 0.  
Če si zaporedoma sledi ve č prestavnih zaporedij, ki trajajo eno ali dve 
sekundi, se izvedejo naslednji popravki:  
prestavno zaporedje i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 ali i, i, i, i – 1, i – 2, i – 2 
se nadomesti z i, i, i, 0, i – 2, i – 2.  
Prestavno zaporedje, kot je i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 ali i, i, i, i – 2, i – 2, 
i – 3, ali druge možne kombinacije se nadomestijo z i, i, i, 0, i – 3, 
i – 3.  
Ta sprememba se uporabi tudi za prestavna zaporedja, pri katerih je v 
prvih dveh sekundah pospešek ≥ 0, v tretji sekundi pa manjši od 0, ali 
pri katerih je v zadnjih dveh sekundah pospešek ≥ 0. 
Pri ekstremnih zasnovah menjalnikov se lahko zgodi, da prestavna 
zaporedja, ki trajajo eno ali dve sekundi in si sledijo, skupaj trajajo 
do sedem sekund. V tem primeru se zgoraj navedeni popravek v 
drugem koraku dopolni z naslednjimi zahtevami za popravke:  
prestavno zaporedje j, 0, i, i, i – 1, k z j > (i + 1) in k ≤ (i – 1) se 
nadomesti z j, 0, i – 1, i – 1, i – 1, k, če je prestava (i – 1) v tretji 
sekundi tega zaporedja (za prestavo 0) eno ali dve stopnji nižja od i  max . ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 562  
Če je prestava (i – 1) v tretji sekundi tega zaporedja ve č kot dve stopnji 
nižja od i  max , se prestavno zaporedje j, 0, i, i, i – 1, k z j > (i + 1) in 
k ≤ (i – 1) nadomesti z j, 0, 0, k, k, k.  
Prestavno zaporedje j, 0, i, i, i – 2, k z j > (i + 1) in k ≤ (i – 2) se 
nadomesti z j, 0, i – 2, i – 2, i – 2, k, če je prestava (i – 2) v tretji 
sekundi tega zaporedja (za prestavo 0) eno ali dve stopnji nižja od i  max . 
Če je prestava (i – 2) v tretji sekundi tega zaporedja ve č kot dve stopnji 
nižja od i  max , se prestavno zaporedje j, 0, i, i, i – 2, k z j > (i + 1) in 
k ≤ (i – 2) nadomesti z j, 0, 0, k, k, k.  
V vseh zgoraj navedenih primerih v tem pododstavku se za eno 
sekundo uporabi sprostitev sklopke (prestava 0), da se prepre čijo previ­
soke vrtilne frekvence motorja za to sekundo. Če to ni težava, je na 
zahtevo proizvajalca pri prestavljanjih v nižjo prestavo, pri katerih se 
prestava zamenja do trikrat, dovoljeno namesto v prestavo 0 neposredno 
prestaviti v nižjo prestavo iz naslednje sekunde. Uporaba te možnosti se 
zabeleži.  
Če je faza upo časnjevanja zadnji del kratke vožnje tik pred zaustavitvijo 
in se zadnja prestava > 0 pred zaustavitvijo uporablja samo do dve 
sekundi, se lahko namesto tega uporabi prestava 0, prestavna ro čica 
se prestavi v nevtralni položaj, sklopka pa se pritisne.  
Primeri:  prestavno zaporedje 4, 0, 2, 2, 0 v zadnjih petih sekundah pred 
zaustavitvijo se nadomesti z zaporedjem 4, 0, 0, 0, 0. Prestavno zapo ­
redje 4, 3, 3, 0 v zadnjih štirih sekundah pred zaustavitvijo se nado ­
mesti z zaporedjem 4, 0, 0, 0.  
Prestavljanje v prvo prestavo med temi fazami upo časnjevanja ni dovo ­
ljeno.  
5. Odstavki 4(a) do 4(f) se uporabijo zaporedno, v vsakem posameznem 
primeru pa se pregleda celotna sled cikla. Ker lahko s spreminjanjem 
odstavkov 4(a) do 4(f) nastanejo nova zaporedja uporabe prestav, je treba 
ta nova prestavna zaporedja trikrat preveriti in jih po potrebi spremeniti.  
Da bi bilo mogo če oceniti pravilnost izra čuna, se izra čuna povpre čna 
prestava za v ≥ 1 km/h, ki se zaokroži na štiri decimalna mesta in vklju či 
v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 563  
Podpriloga 3  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 564  
Podpriloga 4  
Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra  
1. Podro čje uporabe  
Ta podpriloga opisuje dolo čitev cestne obremenitve preskusnega 
vozila in prenos te cestne obremenitve na dinamometer z valji.  
2. Izrazi in opredelitve pojmov  
2.1 Rezervirano  
2.2 To čke referen čne hitrosti se za čnejo pri 20 km/h in naraš čajo v 
korakih po 10 km/h in z najvišjo referen čno hitrostjo v skladu z 
naslednjimi dolo čbami:  
(a) Točka najvišje referen čne hitrosti mora biti 130 km/h ali enaka 
točki referen čne hitrosti tik nad najve čjo hitrostjo uporabljenih 
preskusnih ciklov, če je ta vrednost manjša od 130 km/h. V 
primeru, da uporabljeni preskusni cikel vsebuje manj kot 4 
faze cikla (nizko, srednje, visoko in zelo visoko) in na zahtevo 
proizvajalca ter z dovoljenjem homologacijskega organa, je 
največjo referen čno hitrost dovoljeno povišati do to čke refe­
renčne hitrosti tik nad najve čjo hitrostjo naslednje višje faze, 
vendar ne višje kot 130 km/h; v tem primeru je treba dolo čitev 
cestne obremenitve in nastavitev dinamometra z valji izvesti z 
enakimi to čkami referen čne hitrosti;  
(b) Če je točka referen čne hitrosti, ki jo je mogo če uporabiti za 
cikel, plus 14 km/h ve čja ali enaka najve čji hitrosti vozila 
v max , je treba to to čko referen čne hitrosti izlo čiti iz preskusa 
iztekanja in iz nastavitve dinamometra z valji. Naslednja nižja 
točka referen čne hitrosti postane najvišja to čka referen čne 
hitrosti za vozilo.  
2.3 Razen če je opredeljeno druga če, je treba potrebno energijo za cikel 
izračunati v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7, tj. v obmo čju sledi 
ciljne hitrosti za uporabljeni cikel vožnje.  
▼M3 
2.4 f  0 , f 1 , f 2 so koeficienti cestne obremenitve v ena čbi cestne obreme ­
nitve F = f  0 + f 1 × v + f  2 × v  2 , določeni v skladu s to podprilogo.  
f 0 je koeficient konstantne cestne obremenitve, ki se zaokroži na 
eno decimalno mesto, v N;  
f 1 je koeficient cestne obremenitve prvega reda, ki se zaokroži na 
tri decimalna mesta, v N/(km/h);  
f 2 je koeficient cestne obremenitve drugega reda, ki se zaokroži na 
pet decimalnih mest, v N/(km/h)  2 . 
Razen če je navedeno druga če, se koeficienti cestne obremenitve 
izračunajo z analizo regresije najmanjših kvadratov v obmo čju 
točk referenčne hitrosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 565  
2.5 Rotacijska masa  
2.5.1 Dolo čitev m  r 
m r je enak efektivni masi vseh koles in delov vozila, ki se vrtijo s 
kolesi na cesti, medtem ko je menjalnik v nevtralnem položaju, 
merjeno v kilogramih (kg). m  r je treba izmeriti ali izra čunati z 
uporabo primerne tehnike, dogovorjene s homologacijskim orga ­
nom. Druga možnost je, da je m  r ocenjen na 3 odstotke vsote 
mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, in 25 kg.  
2.5.2 Uporaba vrtilne mase za cestno obremenitev  
Čase iztekanja je treba prenesti v sile in obratno, in sicer z upošte ­
vanjem uporabljene preskusne mase plus m  r . To velja tako za 
meritve na cesti kot tudi na dinamometru z valji.  
2.5.3 Uporaba vrtilne mase za nastavitev vztrajnosti  
▼M3 
Če je vozilo preskušano na dinamometru, ki deluje v na činu 4WD, 
se enakovredna vztrajnostna masa dinamometra z valji nastavi na 
ustrezno preskusno maso.  
▼B 
V nasprotnem primeru je enakovredno vztrajnostno maso dinamo ­
metra z valji treba nastaviti na preskusno maso plus enakovredno 
efektivno maso koles, ki ne vplivajo na rezultate meritev, oziroma 
na 50 odstotkov m  r . 
▼M3 
2.6 Dodatne mase za nastavitev preskusne mase se uporabijo tako, da je 
porazdelitev teže zadevnega vozila približno enaka kot pri vozilu z 
maso v stanju, pripravljenem za vožnjo. V primeru vozil katego ­
rije N ali potniških vozil, ki so predelana vozila kategorije N, so 
dodatne mase umeš čene na reprezentativen na čin, v zvezi z njimi pa 
se homologacijskemu organu na zahtevo predloži utemeljitev. Poraz ­
delitev teže vozila se vklju či v vsa ustrezna poro čila o preskusih in 
se uporabi za vse poznejše preskuse za dolo čitev cestne obremeni ­
tve. 
3. Splošne zahteve  
Proizvajalec je odgovoren za to čnost koeficientov cestne obreme ­
nitve in to zagotovi za vsako vozilo iz proizvodnje znotraj skupine 
cestnih obremenitev. Odstopanj znotraj metod dolo čanja cestne 
obremenitve, simulacij in izra čunov ni dovoljeno uporabiti za pren ­
izko vrednotenje cestne obremenitve vozil iz proizvodnje. Na 
zahtevo homologacijskega organa se dokaže to čnost koeficientov 
cestne obremenitve posameznega vozila.  
3.1 Skupna to čnost, natan čnost, ločljivost in frekvenca merjenja  
Zahtevana skupna to čnost merjenja je naslednja:  
(a) točnost hitrosti vozila: ± 0,2 km/h z merilno frekvenco najmanj 
10 Hz;  
(b) čas najmanjša to čnost: ± 10 ms; najmanjša natan čnost in lo člji­
vost: 10 ms;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 566  
(c) točnost navora koles: ± 6 Nm ali ± 0,5 odstotka najve čjega 
izmerjenega skupnega navora, kar koli od tega je ve čje, za 
celotno vozilo, s frekvenco merjenja najmanj 10 Hz;  
(d) točnost hitrosti vetra: ± 0,3 m/s z merilno frekvenco najmanj 
1 Hz;  
(e) točnost smeri vetra: ± 3° z merilno frekvenco najmanj 1 Hz;  
(f) točnost temperature ozra čja: ± 1 °C z merilno frekvenco 
najmanj 0,1 Hz;  
(g) točnost zračnega tlaka: ± 0,3 kPa z merilno frekvenco najmanj 
0,1 Hz;  
(h) masa vozila, izmerjena na isti tehtnici pred preskusom in po 
njem: ± 10 kg (± 20 kg za vozila > 4 000 kg);  
(i) točnost tlaka v pnevmatikah: ± 5 kPa;  
(j) točnost vrtilne hitrosti kolesa: ± 0,05 s  – 1 ali 1 %, kar koli od 
tega je ve čje. 
▼B 
3.2 Merila za vetrovnik  
3.2.1 Hitrost vetra  
Hitrost vetra med merjenjem v središ ču preskusnega obmo čja mora 
ostati v razponu ± 2 km/h. Možna hitrost vetra mora biti vsaj 
140 km/h.  
3.2.2 Temperatura zraka  
Temperatura zraka med merjenjem v središ ču preskusnega obmo čja 
mora ostati v razponu ± 3 °C. Porazdelitev temperature zraka pri 
izpustni šobi mora ostati v razponu ± 3 °C.  
3.2.3 Turbulenca  
Pri mreži z enakomernimi razmiki 3 × 3 čez celotno izpustno šobo 
intenzivnost turbulence Tu ne sme prese či 1 odstotka. Glej sliko 
A4/1.  
Slika A4/1  
intenzivnost turbulence
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
pri čemer je:  
Tu intenzivnost turbulence;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 567  
u′ nihanje hitrosti turbulence (v m/s);  
U ∞ hitrost prostega toka (v m/s).  
3.2.4 Razmerje blokade trdnega telesa  
Razmerje blokade vozila ε sb , izraženo kot kvocient čelne površine 
vozila in površine izpustne šobe, kot je izra čunano z uporabo 
naslednje ena čbe, ne sme prese či 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
pri čemer je:  
ε sb razmerje blokade vozila;  
A f čelna površina vozila (v m  2 ); 
A nozzle  površina izpustne šobe (v m  2 ); 
▼M3 
3.2.5 Vrtenje koles  
Za pravilno dolo čitev aerodinami čnega vpliva koles se kolesa 
preskusnega vozila vrtijo s tako hitrostjo, da je hitrost vozila znotraj 
± 3 km/h hitrosti vetra.  
3.2.6 Premi čni jermen  
Za simulacijo teko čega pretoka na podvozju preskusnega vozila ima 
vetrovnik premi čni jermen, ki se razteza od za četka do konca vozila. 
Hitrost premi čnega jermena je znotraj ± 3 km/h hitrosti vetra.  
3.2.7 Kot teko čega pretoka  
Na devetih enakomerno razporejenih to čkah na površini šobe odsto ­
panje kvadratne sredine naklonskega kota α in odklonskega kota β 
(ravnina Y in Z) pri izpustni šobi ne presega 1.  
▼B 
3.2.8 Zra čni tlak  
Na devetih enakomerno razporejenih to čkah na površini izpušne 
šobe mora biti standardni odklon celotnega tlaka pri izpustni šobi 
enak ali manjši od 0,02. 
σ Í ΔР t 
q Î 
Ï 0,02  
pri čemer je:  
σ standardno odstopanje razmerja tlaka  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t nihanje celotnega tlaka med merilnimi to čkami (v N/m  2); 
q dinami čni tlak (v N/m  2 ). 
Absolutna razlika koeficienta tlaka cp na razdalji 3 metre pred in 3 
metre za središ čem ravnotežja v praznem preskusnem obmo čju in na 
višini središ ča izpustne šobe ne sme odstopati za ve č kot ± 0,02.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 568  
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï 0,02  
pri čemer je:  
cp koeficient tlaka.  
3.2.9 Mejna debelina plasti  
Pri x = 0 (to čka središča ravnotežja) mora hitrost vetra znašati vsaj 
99 odstotkov hitrosti pritoka 30 mm nad tlemi vetrovnika. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm  
pri čemer je:  
δ 99 razdalja, pravokotna na cesto, kjer je doseženih 99 odstotkov 
hitrosti prostega pretoka (mejna debelina plasti).  
3.2.10 Razmerje zadrževalne blokade  
Zadrževalni sistem ne sme biti nameš čen na sprednjo stran vozila. 
Relativno razmerje blokade čelnega dela vozila zaradi zadrževalnega 
sistema ε restr ne sme prese či 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
pri čemer je:  
ε restr relativno razmerje blokade zadrževalnega sistema;  
A restr čelna površina zadrževalnega sistema, projicirana na površino 
šobe (v m  2 ); 
A f čelna površina vozila (v m  2 ). 
3.2.11 Natan čnost merjenja ravnotežja v smeri x  
Netočnost nastale sile v smeri x ne sme prese či ± 5 N. Lo čljivost 
izmerjene sile mora biti v razponu ± 3 N.  
▼M3 
3.2.12 Natan čnost merjenja  
Natančnost izmerjene sile je v razponu ± 3 N.  
▼B 
4. Merjenje cestne obremenitve na cesti  
4.1 Zahteve za cestni preskus  
4.1.1 Atmosferski pogoji ozra čja za cestni preskus  
▼M3 
4.1.1.1 Dovoljeni vetrovni pogoji  
Največji dovoljeni vetrovni pogoji za dolo čitev cestne obremenitve 
so opisani v odstavkih 4.1.1.1.1 in 4.1.1.1.2.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 569  
Da bi se dolo čila uporabnost tipa anemometrije, ki bo uporabljena, 
se aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra dolo či z neprekinjenim merje ­
njem hitrosti vetra, in sicer z uporabo priznanega meteorološkega 
instrumenta na lokaciji in višini nad cestiš čem vzdolž preskusne 
ceste, kjer bodo vetrovni pogoji najbolj reprezentativni.  
Če preskusov v nasprotnih smereh ni mogo če izvesti na istem delu 
preskusne steze (npr. na ovalni preskusni stezi z obvezno smerjo 
vožnje), se hitrost in smer vetra izmerita za vsak del preskusne 
steze. V tem primeru višje izmerjeno aritmeti čno povpre čje hitrosti 
vetra dolo ča tip anemometrije, ki bo uporabljena, nižje aritmeti čno 
povprečje hitrosti vetra pa dolo ča merilo za dopuš čanje opustitve 
popravka vetra.  
4.1.1.1.1 Dovoljeni vetrovni pogoji pri uporabi nepremi čne anemometrije  
Nepremična anemometrija se uporabi samo, kadar je hitrost vetra v 
času pet sekund v povpre čju manjša od 5 m/s, najve čje hitrosti vetra 
pa so za manj kot dve sekundi manjše od 8 m/s. Poleg tega je 
povprečna vektorska komponenta hitrosti vetra čez preskusno 
cesto v vseh veljavnih parih voženj manjša od 2 m/s. Pari voženj, 
ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih meril, se izklju čijo iz analize. 
Vsak popravek vetra se izra čuna, kot je opredeljeno v 
odstavku 4.5.3. Popravek vetra se lahko opusti, kadar je najnižje 
aritmetično povpre čje hitrosti vetra enako 2 m/s ali manj.  
4.1.1.1.2 Dovoljeni vetrovni pogoji pri uporabi premi čne anemometrije  
Za preskušanje s premi čno anemometrijo se uporabi naprava, 
opisana v odstavku 4.3.2. Aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra v 
vseh veljavnih parih voženj na preskusni cesti ne presega 7 m/s, 
največje hitrosti vetra pa so za ve č kot dve sekundi manjše od 
10 m/s. Poleg tega je povpre čna vektorska komponenta hitrosti 
vetra čez cesto v vseh veljavnih parih voženj manjša od 4 m/s. Pari 
voženj, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih meril, se izklju čijo iz 
analize.  
▼B 
4.1.1.2 Temperatura ozra čja 
Temperatura ozra čja mora biti v obmo čju med 5 °C do vklju čno 
35 °C.  
Če je razlika med najvišjo in najnižjo izmerjeno temperaturo med 
preskusom iztekanja ve čja od 5 °C, je treba popravek temperature 
uporabiti lo čeno za vsako vožnjo z aritmeti čnim povpre čjem tempe ­
rature ozra čja za to vožnjo.  
V tem primeru je treba vrednosti koeficientov cestne obremenitve f  0 , 
f 1 in f  2 določiti in popraviti za vsako posamezno vožnjo. Kon čni niz 
vrednosti f  0 , f 1 in f  2 je aritmeti čno povpre čje posameznih popra ­
vljenih koeficientov f  0 , f 1 in f  2 . 
Proizvajalec ima možnost izbrati, da je izvajanje iztekanja opra ­
vljeno pri temperaturi med 1 °C in 5 °C.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 570  
4.1.2 Preskusna proga  
Površina proge mora biti ravna, ploš čata, čista, suha, brez ovir 
oziroma vetrobranov, ki bi lahko vplivali na merjenje cestne obre ­
menitve, njena tekstura in sestava pa morata biti vzor čni za obsto ­
ječe cestne površine v mestih in na avtocestah. Vzdolžni naklon 
preskusne proge ne sme prese či ± 1 odstotka. Lokalni naklon med 
katerimi koli to čkami z vmesno razdaljo 3 metre od vzdolžnega 
naklona ± ne sme odstopati ve č kot 0,5 odstotka. Če preskusi v 
nasprotni smeri ne morejo biti izvedeni na istem delu preskusne 
steze (npr. na ovalni preskusni stezi z obvezno smerjo vožnje), 
mora biti vsota vzdolžnih naklonov vzporednih delov preskusne 
steze med 0 in naklonom navzgor, ki znaša 0,1 odstotka. Najve čja 
ukrivljenost preskusne ceste mora biti 1,5 odstotka.  
4.2 Priprava  
4.2.1 Preskusno vozilo  
Vsako preskusno vozilo mora v vseh svojih delih ustrezati proiz ­
vodni seriji, če pa se vozilo razlikuje od vozila iz proizvodnje, mora 
biti v vsa ustrezna poro čila o preskusu vklju čen celoten opis.  
▼M3 
4.2.1.1 Zahteve za izbiro preskusnih vozil  
4.2.1.1.1 Brez uporabe metode interpolacije  
Iz skupine (glej odstavka 5.6 in 5.7 te priloge) se izbere preskusno 
vozilo (vozilo H) s kombinacijo ustreznih zna čilnosti cestne obre ­
menitve (tj. masa, aerodinami čni upor in kotalni upor pnevmatik), ki 
proizvede najve čjo potrebo po energiji v ciklu.  
Če aerodinami čni upor razli čnih koles znotraj ene skupine interpo ­
lacij ni znan, izbira temelji na najve čjem pričakovanem aerodinami ­ 
čnem uporu. Praviloma je najve čji aerodinami čni upor mogo če 
pričakovati za kolesa z (a) najve čjo širino, (b) najve čjim premerom 
in (c) najbolj odprto zasnovo strukture (v tem vrstnem redu 
pomembnosti).  
Izbira kolesa se izvede poleg zahteve glede najve čje potrebe po 
energiji v ciklu.  
4.2.1.1.2 Z uporabo metode interpolacije  
Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi metoda interpolacije.  
V tem primeru se iz skupine izbereta dve preskusni vozili, ki izpol ­
njujeta zahteve za ustrezno skupino.  
Preskusno vozilo H je vozilo, ki proizvaja ve čjo, po možnosti 
največjo potrebo po energiji v ciklu za to izbiro, preskusno vozilo L 
pa vozilo, ki proizvaja nižjo, po možnosti najnižjo potrebo po ener ­
giji v ciklu za to izbiro.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 571  
Vsi elementi dodatne opreme in/ali oblike karoserije, ki so izbrani, 
da pri uporabi metode interpolacije ne bodo upoštevani, so popol ­
noma enaki na obeh preskusnih vozilih, tj. H in L, tako da ti 
elementi dodatne opreme zaradi svojih ustreznih zna čilnosti cestne 
obremenitve (tj. masa, aerodinami čni upor in kotalni upor) proizva ­
jajo najvišjo kombinacijo potrebe po energiji cikla.  
Če so lahko posamezna vozila opremljena s celotnim kompletom 
standardnih platiš č in pnevmatik ter s celotnim kompletom zimskih 
pnevmatik (ozna čenih s simbolom gore s tremi vrhovi in snežinko 
(3 Peaked Mountain and Snowflake – 3PMS)) s platiš či ali brez, se 
dodatna platiš ča/pnevmatike ne štejejo kot dodatna oprema.  
Kot vodilo bi morale biti za navedeno ustrezno zna čilnost cestne 
obremenitve izpolnjene naslednje najmanjše razlike med voziloma H 
in L:  
(i) masa vsaj 30 kg;  
(ii) kotalni upor vsaj 1,0 kg/t;  
(iii) aerodinami čni upor C  D × A vsaj 0,05 m  2 . 
Da se doseže ustrezna razlika med voziloma H in L glede dolo čene 
ustrezne zna čilnosti cestne obremenitve, lahko proizvajalec umetno 
poslabša lastnosti vozila H, npr. z uporabo ve čje preskusne mase.  
4.2.1.2 Zahteve za skupine  
4.2.1.2.1 Zahteve za uporabo skupine interpolacij brez uporabe metode inter ­
polacije  
Za merila za opredelitev skupine interpolacij glej odstavek 5.6 te 
priloge.  
4.2.1.2.2 Zahteve za uporabo skupine interpolacij brez uporabe metode inter ­
polacije so:  
(a) izpolnjevanje meril za skupino interpolacij iz odstavka 5.6 te 
priloge;  
(b) izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 2.3.1 in 2.3.2 Podpriloge 6;  
(c) izvedba izra čunov iz odstavka 3.2.3.2 Podpriloge 7.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 572  
4.2.1.2.3 Zahteve za uporabo skupine cestnih obremenitev  
4.2.1.2.3.1 Na zahtevo proizvajalca in ob izpolnjevanju meril iz odstavka 5.7 te 
priloge se izra čunajo vrednosti cestne obremenitve za vozili H in L 
iz skupine interpolacij.  
4.2.1.2.3.2 Preskusni vozili H in L, kot sta opredeljeni v odstavku 4.2.1.1.2, se 
za namene skupine cestnih obremenitev imenujeta H  R in L  R . 
4.2.1.2.3.3 Poleg zahtev za skupino interpolacij v odstavkih 2.3.1 in 2.3.2 
Podpriloge 6 velja, da mora razlika v potrebi po energiji cikla 
med H  R in L  R za skupino cestnih obremenitev znašati najmanj 
4 % in najve č 35 % glede na H  R znotraj celotnega cikla WLTC 
razreda 3.  
Če je v skupino cestnih obremenitev vklju čen več kot en menjalnik, 
se za dolo čanje cestne obremenitve uporabi menjalnik z najve čjimi 
izgubami mo či. 
4.2.1.2.3.4 Če se razlika v cestni obremenitvi za na čin vozila, ki povzro ča 
razliko v trenju, dolo či v skladu z odstavkom 6.8, se izra čuna 
nova skupina cestnih obremenitev, ki vklju čuje razliko v cestni 
obremenitvi za vozili L in H iz navedene nove skupine cestnih 
obremenitev.  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  
pri čemer se:  
N nanaša na koeficiente cestne obremenitve nove skupine 
cestnih obremenitev;  
R nanaša na koeficiente cestne obremenitve referen čne skupine 
cestnih obremenitev;  
Delta nanaša na koeficiente razlike v cestni obremenitvi, dolo čene 
v odstavku 6.8.1.  
4.2.1.3 Dovoljene kombinacije izbire preskusnih vozil in zahtev za skupino  
V tabeli A4/1 so prikazane dovoljene kombinacije izbire preskusnih 
vozil in zahtev za skupino iz odstavkov 4.2.1.1 in 4.2.1.2.  
Tabela A4/1  
Dovoljene kombinacije izbire preskusnih vozil in zahtev za skupino  
Zahteve, ki jih je treba 
izpolniti:  (1) z/brez metode 
interpolacije  (2) metoda interpo ­
lacije z/brez skupine 
cestnih obremenitev  (3) uporaba 
skupine cestnih 
obremenitev  (4) metoda interpolacije 
z uporabo ene ali ve č 
skupin cestnih obreme ­
nitev 
Preskusno vozilo za 
cestno obremenitev  odstavek 
4.2.1.1.1  odstavek 
4.2.1.1.2  odstavek 
4.2.1.1.2  n. r. 
Skupina  odstavek 
4.2.1.2.1  odstavek 
4.2.1.2.2  odstavek 
4.2.1.2.3  odstavek 4.2.1.2.2  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 573  
Zahteve, ki jih je treba 
izpolniti:  (1) z/brez metode 
interpolacije  (2) metoda interpo ­
lacije z/brez skupine 
cestnih obremenitev  (3) uporaba 
skupine cestnih 
obremenitev  (4) metoda interpolacije 
z uporabo ene ali ve č 
skupin cestnih obreme ­
nitev 
Dodatne  brez  brez  brez  Uporaba stolpca (3) 
„uporaba skupine 
cestnih obremenitev“ 
in uporaba odstavka 
4.2.1.3.1.  
4.2.1.3.1 Izpeljava cestnih obremenitev skupine interpolacij iz skupine cestnih 
obremenitev  
Cestni obremenitvi H  R in/ali L  R se določita v skladu s to podpri ­
logo.  
Cestna obremenitev vozila H (in L) iz skupine interpolacij znotraj 
skupine cestnih obremenitev se izra čuna v skladu z 
odstavki 3.2.3.2.2 do 3.2.3.2.2.4 Podpriloge 7, in sicer:  
(a) tako, da se kot vnosa v ena čbe namesto H in L uporabita H  R in 
L R iz skupine cestnih obremenitev;  
(b) tako, da se parametri cestne obremenitve (tj. preskusna masa 
Δ(C D × A  f ) v primerjavi z vozilom L  R in kotalni upor pnevma ­
tike) vozila H (ali L) iz skupine interpolacij uporabijo kot vnosi 
za posamezno vozilo;  
(c) s ponavljanjem tega izra čuna za vsako vozilo H in L iz vsake 
skupine interpolacij znotraj skupine cestnih obremenitev.  
Interpolacija cestne obremenitve se uporabi samo na tistih ustreznih 
značilnostih cestne obremenitve, za katere je bilo ugotovljeno, da se 
za preskusni vozili L  R in H  R razlikujejo. Za druge ustrezne zna čil­
nosti cestne obremenitve se uporablja vrednost za vozilo H  R . 
H in L skupine interpolacij se lahko izpeljeta iz razli čnih skupin 
cestnih obremenitev. Če je navedena razlika med temi skupinami 
cestnih obremenitev posledica uporabe metode za razliko, glej 
odstavek 4.2.1.2.3.4.  
_______  
▼B 
4.2.1.4 Uporaba skupine matrik za cestne obremenitve  
Vozilo, ki izpolnjuje merila iz odstavka 5.8 te Priloge, ki je:  
(a) vzorčno vozilo predvidene serije dokon čanih vozil, ki bodo 
zajeta v skupino matrik za cestne obremenitve v smislu ocenjene 
najslabše vrednosti C  D in oblike karoserije ter  
(b) vzorčno vozilo predvidene serije vozil, ki bodo zajeta v skupino 
matrik za cestne obremenitve v smislu ocenjene povpre čne mase 
dodatne opreme, je treba uporabiti za dolo čitev cestne obreme ­
nitve.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 574  
V primeru, da za dokon čano vozilo ni mogo če določiti vzorčne 
oblike karoserije, je preskusno vozilo treba opremiti s kvadratno 
škatlo z zaobljenimi robovi s polmeri najve č 25 mm in širino, ki 
je enaka najve čji širini vozil, ki so zajeta v skupini matrik za cestne 
obremenitve, in skupni višini preskusnega vozila, ki znaša 3,0 m ± 
0,1 m, vklju čno s škatlo.  
Proizvajalec in homologacijski organ soglasno dolo čita, kateri 
preskusni model vozila je vzor čni model.  
Preskusno maso za parametre vozila, kotalni upor pnevmatik in 
čelno površino obeh vozil, tj. H  M in L  M , je treba dolo čiti na način, 
da vozilo H  M proizvede najve čjo potrebo po energiji cikla, vozilo 
L M pa najmanjšo potrebo po energiji cikla iz skupine matrik za 
cestne obremenitve. Proizvajalec in homologacijski organ soglasno 
določita parametre vozila za vozili H  M in L  M . 
Cestno obremenitev posameznih vozil iz skupine matrik za cestne 
obremenitve, vklju čno s H  M in L  M , je treba izra čunati v skladu z 
odstavkom 5.1 te podpriloge.  
4.2.1.5 Premi čni aerodinami čni deli karoserije  
Premični aerodinami čni deli karoserije na preskusnih vozilih morajo 
med dolo čanjem cestne obremenitve delovati, kot je predvideno s 
preskusnimi pogoji WLTP tipa 1 (preskusna temperatura, hitrost 
vozila in obmo čje pospeševanja, obremenitev motorja itd.).  
Vsak sistem vozila, ki dinami čno spreminja aerodinami čni upor 
vozila (npr. nadzor višine vozila), je treba obravnavati kot premi čni 
aerodinami čni del karoserije. Dodati je treba ustrezne zahteve, če 
bodo vozila v prihodnje opremljena s premi čnimi aerodinami čnimi 
elementi dodatne opreme, katerih vpliv na aerodinami čni upor upra ­
vičuje potrebo po nadaljnjih zahtevah.  
4.2.1.6 Tehtanje  
Pred in po postopku dolo čanja cestne obremenitve je treba izbrano 
vozilo stehtati, vklju čno z voznikom in opremo, da bo mogo če 
določiti aritmeti čno povpre čno maso, m  av . Masa vozila mora biti 
večja od ali enaka preskusni masi vozila H ali vozila L na za četku 
postopka za dolo čitev cestne obremenitve.  
4.2.1.7 Konfiguracija preskusnega vozila  
Konfiguracijo preskusnega vozila je treba vklju čiti v vsa ustrezna 
poročila o preskusu in uporabiti za vsako nadaljnje preskušanje 
iztekanja.  
4.2.1.8 Stanje preskusnega vozila  
4.2.1.8.1 Utekanje  
Preskusno vozilo mora biti ustrezno ute čeno za namene nadaljnjih 
preskusov, tj. vsaj 10 000 in najve č 80 000 km.  
▼M3 
Na zahtevo proizvajalca je dovoljeno uporabiti vozilo z najmanj 
3 000 km.  
_______  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 575  
4.2.1.8.2 Proizvajal čeve specifikacije  
Da bi se izognili nereprezentativnemu nepotrebnemu uporu, mora 
vozilo ustrezati predvidenim proizvajal čevim specifikacijam vozil iz 
proizvodnje glede tlaka v pnevmatikah, opisanega v odstavku 
4.2.2.3 te podpriloge, poravnanja koles, opisanega v odstavku 
4.2.1.8.3 te podpriloge, odmika od tal, višine vozila, maziv sistema 
za prenos mo či in kolesnih ležajev ter glede nastavitev zavor.  
4.2.1.8.3 Poravnanje koles  
Stekanje in previs je treba nastaviti na najve čji odklon od vzdolžne 
osi vozila v razponu, ki ga dolo či proizvajalec. Če proizvajalec 
predpiše vrednosti za stekanje in previs za vozilo, je treba uporabiti 
te vrednosti. Na zahtevo proizvajalca so lahko uporabljene vrednosti 
z večjimi odkloni od vzdolžne osi vozila od predpisanih. Predpisane 
vrednosti je treba uporabljati kot referen čne vrednosti za vsakršno 
vzdrževanje med življenjsko dobo vozila.  
Druge prilagodljive parametre poravnanja koles (kot je zaostajanje 
kolesa) je treba nastaviti na vrednosti, ki jih priporo či proizvajalec. 
V primeru,da ni priporo čenih vrednosti, jih je treba nastaviti kot 
aritmetično povpre čje za razpon, kot ga dolo či proizvajalec.  
Tovrstne prilagodljive parametre in nastavljene vrednosti je treba 
vključiti v vse ustrezne preskusne pole.  
4.2.1.8.4 Zaprte ploš če 
Med dolo čanjem cestne obremenitve morajo biti pokrov prostora za 
motor, vrata prtljažnega prostora, ro čno premične plošče in vsa okna 
zaprti.  
▼M3 
4.2.1.8.5 Na čin iztekanja vozila  
Če določitev nastavitev dinamometra zaradi sil, ki jih ni mogo če 
ponoviti, ne more izpolnjevati meril iz odstavka 8.1.3 ali 8.2.3, 
mora biti vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v 
načinu iztekanja. Na čin iztekanja odobri homologacijski organ, 
uporaba na čina iztekanja pa se vklju či v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih.  
Če je vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu 
iztekanja, se ta na čin uporabi tako med dolo čanjem cestne obreme ­
nitve kot tudi na dinamometru z valji.  
_______  
▼B 
4.2.2 Pnevmatike  
▼M3 
4.2.2.1 Kotalni upor pnevmatik  
Kotalni upori pnevmatik se izmerijo v skladu s Prilogo 6 k spre ­
membam 02 Pravilnika št. 117 UN/ECE. Koeficienti kotalnega 
upora se uskladijo in razvrstijo v skladu z razredi kotalnega upora 
iz Uredbe (ES) št. 1222/2009 (glej tabelo A4/2).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 576  
Tabela A4/2  
Razredi energijske u činkovitosti v skladu s koeficienti kotalnega upora (KKU) za pnevmatike C1, C2 
in C3 ter vrednosti KKU, ki se uporabijo za navedene razrede energijske u činkovitosti pri 
interpolaciji (v kg/tono)  
Razred energijske 
učinkovitosti  Vrednost KKU, ki se uporabi 
za interpolacijo za pnevmatike 
C1 Vrednost KKU, ki se uporabi 
za interpolacijo za pnevmatike 
C2 Vrednost KKU, ki se uporabi 
za interpolacijo za pnevmatike 
C3 
A KKU = 5,9  KKU = 4,9  KKU = 3,5  
B KKU = 7,1  KKU = 6,1  KKU = 4,5  
C KKU = 8,4  KKU = 7,4  KKU = 5,5  
D prazno  prazno  KKU = 6,5  
E KKU = 9,8  KKU = 8,6  KKU = 7,5  
F KKU = 11,3  KKU = 9,9  KKU = 8,5  
G KKU = 12,9  KKU = 11,2  prazno  
Če se za namen izra čuna iz odstavka 3.2.3.2 Podpriloge 7 za kotalni 
upor uporabi metoda interpolacije, se kot vnos za postopek izra čuna 
uporabijo dejanske vrednosti kotalnega upora za pnevmatike, 
nameščene na preskusni vozili L in H. Za posamezno vozilo znotraj 
skupine interpolacij se uporabi vrednost KKU za razred energijske 
učinkovitosti nameš čenih pnevmatik.  
Če so lahko posamezna vozila opremljena s celotnim kompletom 
standardnih platiš č in pnevmatik ter s celotnim kompletom zimskih 
pnevmatik (ozna čenih s simbolom gore s tremi vrhovi in snežinko 
(3 Peaked Mountain and Snowflake – 3PMS)) s platiš či ali brez, se 
dodatna platiš ča/pnevmatike ne štejejo kot dodatna oprema.  
▼B 
4.2.2.2 Stanje pnevmatik  
Pnevmatike, uporabljene za preskus:  
(a) Ne smejo biti starejše od 2 let po datumu proizvodnje;  
(b) Ne smejo biti posebej kondicionirane ali posebej obdelane (npr. 
segrete ali umetno starane), z izjemo brušenja v prvotno obliko 
profila;  
(c) Morajo biti pred dolo čanjem cestne obremenitve ute čene vsaj 
200 km;  
(d) Morajo pred preskusom imeti konstantno globino profila, ki na 
kateri koli to čki čez celotno širino profila pnevmatike znaša med 
100 in 80 odstotki prvotne globine profila.  
▼M3 
Po meritvi globine profila je prevožena razdalja omejena na 500 km. 
Če je razdalja 500 km presežena, se globina profila ponovno izmeri.  
_______  
▼B 
4.2.2.3 Tlak v pnevmatikah  
Sprednje in zadnje pnevmatike morajo za zadevno os za izbrano 
pnevmatiko pri preskusni masi iztekanja biti napolnjene do spodnje 
meje obmo čja tlaka v pnevmatikah, kot to dolo ča proizvajalec 
vozila.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 577  
4.2.2.3.1 Prilagajanje tlaka v pnevmatikah  
Če je razlika med temperaturo okolice in odstavitve ve č kot 5 °C, je 
treba tlak v pnevmatikah prilagoditi, kot je navedeno v nadaljevanju:  
(a) Pnevmatike je treba za ve č kot 1 uro odstaviti pri 10 odstotkov 
višjem ciljnem tlaku;  
(b) Pred preskušanjem je treba tlak v pnevmatikah zmanjšati na 
tlak, kot je naveden v odstavku 4.2.2.3 te podpriloge, in ga 
prilagoditi ob upoštevanju razlike med temperaturo okolice 
odstavitve in temperaturo okolice v preskusnem obmo čju, in 
sicer pri hitrosti 0,8 kPa na 1 °C, za kar je treba uporabiti 
naslednjo ena čbo: 
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
pri čemer je:  
ΔP t prilagoditev tlaka v pnevmatiki, dodana tlaku v pnevma ­
tiki, kot je opredeljeno v odstavku 4.2.2.3 te podpriloge 
(v kPa);  
0,8 faktor prilagoditve tlaka (v kPa/°C);  
T soak temperatura okolice odstavitve pnevmatike (v °C);  
T amb temperatura okolice v preskusnem obmo čju (v °C).  
(c) Med prilagajanjem tlaka in ogrevanjem vozila morajo biti pnev ­
matike zaš čitene pred zunanjimi toplotnimi viri, kar vklju čuje 
tudi sončno sevanje.  
4.2.3 instrumenti  
Vsi instrumenti morajo biti nameš čeni tako, da je njihov vpliv na 
aerodinami čne lastnosti vozila čim manjši.  
Če gre pričakovati, da bo u činek nameš čenega instrumenta na (C  D × 
A f ) večji od 0,015 m  2 , je vozilo treba z in brez instrumenta izmeriti 
v vetrovniku, da je izpolnjeno merilo iz odstavka 3.2 te podpriloge. 
Pripadajo čo razliko je treba odšteti od f  2 . Na zahtevo proizvajalca 
vozila in z odobritvijo homologacijskega organa je tako dolo čeno 
vrednost dovoljeno uporabiti za podobna vozila, kjer gre pri čako­
vati, da bo vpliv opreme enak.  
4.2.4 Ogrevanje vozila  
4.2.4.1 Na cesti  
Ogrevanje mora biti izvedeno samo z vožnjo vozila.  
4.2.4.1.1 Pred ogrevanjem je treba vozilo upo časniti, tako da je sklopka 
sproščena ali tako, da je avtomatski menjalnik v nevtralnem polo ­ 
žaju, in sicer z zmernim zaviranjem z 80 na 20 km/h v času 5 do 10 
sekund. Po tem zaviranju se zavorni sistem ne sme ve č sprožiti 
oziroma ga ni dovoljeno ro čno prilagajati.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa so zavore lahko sprožene tudi po ogrevanju ob enakem 
upočasnjevanju, kot je opisano v tem odstavku in samo, če je to 
potrebno.  
4.2.4.1.2 Ogrevanje in stabilizacija  
▼M3 
Vsa vozila se vozijo pri 90 % najve čje hitrosti ustreznega WLTC. 
Vozilo se ogreva vsaj 20 minut, dokler niso doseženi stabilni pogoji.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 578  
Tabela A4/3  
Rezervirano  
▼B 
Razred vozila  Ustrezen WLTC  90 odstotkov 
najvišje hitrosti  Naslednja višja faza  
Razred 1  Nizko  1 + Srednje  1 58 km/h  ni na voljo  
Razred 2  Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 + Zelo 
visoko  2 111 km/h  ni na voljo  
Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 77 km/h  Zelo visoko (111 km/h)  
Razred 3  Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 + Zelo 
visoko  3 118 km/h  ni na voljo  
Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 88 km/h  Zelo visoko (118 km/h)  
4.2.4.1.3 Merilo za stabilno stanje  
Glej odstavek 4.3.1.4.2 te podpriloge.  
4.3 Merjenje in izra čun cestne obremenitve z metodo iztekanja  
Cestno obremenitev je treba dolo čiti z uporabo nepremi čne anemo ­
metrije (odstavek 4.3.1 te podpriloge) ali metodo premi čne anemo ­
metrije (odstavek 4.3.2 te podpriloge).  
4.3.1 Metoda iztekanja z nepremi čno anemometrijo  
▼M3 
4.3.1.1 Izbira referen čnih hitrosti za dolo čitev krivulje cestne obremenitve  
Referenčne hitrosti za dolo čitev cestne obremenitve se izberejo v 
skladu z odstavkom 2.2.  
Med preskusom se prete čeni čas in hitrost vozila izmerita pri 
frekvenci najmanj 10 Hz.  
▼B 
4.3.1.3 Postopek iztekanja vozila  
4.3.1.3.1 Po postopku ogrevanja vozila, opisanega v odstavku 4.2.4 te podpri ­
loge, in tik pred vsako preskusno meritvijo je vozilo treba pospešiti 
do hitrosti 10 do 15 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo in ga pri 
tej hitrosti voziti najve č 1 minuto. Po tem je treba takoj za četi 
postopek iztekanja.  
4.3.1.3.2 Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Kolikor 
je to mogo če, je treba volan čim manj premikati, zavor vozila pa ne 
uporabljati.  
▼M3 
4.3.1.3.3 Preskus se ponavlja, dokler podatki o iztekanju ne izpolnjujejo 
zahtev glede statisti čne natančnosti, kot so opredeljene v odstavku 
4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4 Čeprav je priporo čljivo, da je vsak postopek iztekanja izveden brez 
prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene vožnje, če podatkov za vse 
točke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Za lo čene 
vožnje se uporabljajo naslednje dodatne zahteve:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 579  
(a) poskrbeti je treba, da je stanje vozila v vsaki to čki merjenja čim 
bolj konstantno;  
(b) vsaj ena to čka hitrosti se prekriva z iztekanjem v obmo čju višje 
hitrosti;  
(c) v vsaki to čki hitrosti, ki se prekriva z iztekanjem, povpre čna sila 
pri iztekanju v obmo čju nižje hitrosti od povpre čne sile pri 
iztekanju v obmo čju višje hitrosti ne odstopa za ± 10 N ali 
± 5 %, kar koli od tega je ve čje; 
(d) če zaradi dolžine proge ni mogo če izpolniti zahteve (b) v tem 
odstavku, se doda ena dodatna to čka hitrosti, ki se uporabi kot 
točka hitrosti, ki se prekriva z iztekanjem.  
4.3.1.4 Merjenje časa iztekanja  
4.3.1.4.1 Čas iztekanja, ki ustreza referen čni hitrosti v  j , se izmeri kot prete ­ 
čeni čas od hitrosti vozila (v  j + 5 km/h) do (v  j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2 Te meritve se opravijo v nasprotnih smereh, dokler niso pridobljeni 
najmanj trije pari meritev, ki izpolnjujejo zahtevo glede statisti čne 
natančnosti p  j , določeno z naslednjo ena čbo: 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃ n p Ü Δt pj Ï 0,030  
pri čemer je:  
p j statistična natan čnost meritve, izvedene pri refe ­
renčni hitrosti v  j ; 
n število parov meritev;  
Δt pj harmonično povpre čje časa iztekanja pri referen čni 
hitrosti v  j v sekundah, podano z naslednjo ena čbo: 
Δt pj ¼ n P n 
i¼1 1 
Δt ji 
pri čemer je:  
Δt ji harmonično povpre čje časa iztekanja i-tega para 
meritev pri hitrosti v  j v sekundah (s), podano z 
naslednjo ena čbo: 
Δt ji ¼ 2 Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
pri čemer sta:  
Δt jai in Δt jbi časa iztekanja i-te meritve pri referen čni hitrosti v  j v 
sekundah (s) v smereh a in b;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 580  
σ j je standardni odklon, izražen v sekundah (s), dolo čen 
z enačbo: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h je koeficient, podan v tabeli A4/4.  
Tabela A4/4  
Koeficient h kot funkcija n  
n h  n  h  
3 4,3  17  2,1  
4 3,2  18  2,1  
5 2,8  19  2,1  
6 2,6  20  2,1  
7 2,5  21  2,1  
8 2,4  22  2,1  
9 2,3  23  2,1  
10 2,3  24  2,1  
11 2,2  25  2,1  
12 2,2  26  2,1  
13 2,2  27  2,1  
14 2,2  28  2,1  
15 2,2  29  2,0  
16 2,1  30  2,0  
4.3.1.4.3 Če med merjenjem v eno smer kakršen koli zunanji dejavnik ali 
dejanje voznika o čitno vpliva na preskus cestne obremenitve, se to 
merjenje in ustrezno merjenje v nasprotni smeri zavrneta. Vsi 
zavrnjeni podatki in razlogi za zavrnitev se zabeležijo, število 
zavrnjenih parov meritev pa ne sme prese či 1/3 skupnega števila 
parov meritev. Najve čje število parov, ki še vedno izpolnjujejo 
zahtevo glede statisti čne natančnosti iz odstavka 4.3.1.4.2, se oceni. 
V primeru izklju čitev se iz ocen najprej izklju čijo pari, ki najbolj 
odstopajo od povpre čja. 
4.3.1.4.4 Za izra čun aritmeti čnega povpre čja cestne obremenitve, pri katerem 
se uporabi harmoni čno povpre čje nadomestnih časov iztekanja, se 
uporabi naslednja ena čba. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
Δt j harmonično povpre čje meritev nadomestnega časa 
iztekanja pri hitrosti v  j , v sekundah (s), izra čunano z 
enačbo: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 581  
pri čemer sta:  
Δt ja in Δt jb harmonični povpre čji časa iztekanja v smereh a 
oziroma b, ki ustrezata referen čni hitrosti v  j , izraženi 
v sekundah (s), in se izra čunata z naslednjima ena č­
bama: 
Δq ja ¼ n P n 
i¼1 1 
t jai 
in: 
Δn jb ¼ n P n 
i¼1 1 
t jbi: 
pri čemer je:  
m av aritmetično povpre čje mas preskusnega vozila na 
začetku in na koncu dolo čanja cestne obremenitve 
(v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v 
skladu z odstavkom 2.5.1.  
Koeficienti f  0 , f 1 in f  2 , v enačbi cestne obremenitve se izra čunajo z 
analizo regresije najmanjših kvadratov.  
Če je preskušano vozilo reprezentativno vozilo skupine matrik za 
cestno obremenitev, se koeficient f  1 nastavi na ni č, koeficienta f  0 in 
f 2 pa se prera čunata z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
▼B 
4.3.2 Metoda iztekanja s premi čno anemometrijo  
Vozilo mora biti ogreto in stabilizirano v skladu z odstavkom 4.2.4 
te podpriloge.  
4.3.2.1 Dodatni instrumenti za premi čno anemometrijo  
Premični anemometer in instrumente je treba umeriti z delovanjem 
na preskusnem vozilu, kjer se tovrstno umerjanje izvede med ogre ­
vanjem za preskus.  
4.3.2.1.1 Relativna hitrost vetra mora biti izmerjena pri frekvenci najmanj 
1 Hz in natan čnosti 0,3 m/s. Blokado vozila je treba upoštevati pri 
umerjanju anemometra.  
4.3.2.1.2 Smer vetra mora biti relativna glede na smer vozila. Relativna smer 
vetra (odklon) je treba izmeriti z lo čljivostjo 1 stopinje in to čnostjo 
3 stopinj; mrtvi pas instrumenta ne sme prese či 10 stopinj in mora 
biti usmerjen proti zadnjemu delu vozila.  
4.3.2.1.3 Pred iztekanjem mora biti anemometer umerjen za hitrost vetra in 
izravnavo odklona, kot je opredeljeno v Prilogi A k standardu ISO 
10521-1:2006(E).  
4.3.2.1.4 Popravek za blokado anemometra je treba vnesti v postopku umer ­
janja, kot je opisano v Prilogi A k standardu ISO 10521-1:2006(E), 
da bi zmanjšali njen u činek. ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 582  
4.3.2.2 Izbira razpona hitrosti vozila za dolo čitev krivulje cestne obreme ­
nitve  
Razpon hitrosti preskusnega vozila mora biti izbran v skladu z 
odstavkom 2.2 te podpriloge.  
▼M3 
4.3.2.3 Zbiranje podatkov  
Med postopkom se prete čeni čas, hitrost vozila in hitrost zraka 
(hitrost in smer vetra) glede na vozilo izmerijo pri frekvenci najmanj 
5 Hz. Temperatura okolice se sinhronizira in vzor či pri frekvenci 
najmanj 0,1 Hz.  
▼B 
4.3.2.4 Postopek iztekanja vozila  
Meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler ni opravljenih 
vsaj deset zaporednih voženj (pet v vsako smer). Če s posamezno 
vožnjo niso izpolnjeni zahtevani preskusni pogoji za premi čno 
anemometrijo v vozilu, je treba to vožnjo in pripadajo čo vožnjo v 
nasprotni smeri zavrniti. Vse uporabljene pare, tj. najmanj 5 parov 
voženj z iztekanjem, je treba vklju čiti v končno analizo. Za merila 
statistične potrditve glej odstavek 4.3.2.6.10 te podpriloge.  
Anemometer je treba namestiti v položaju, v katerem je u činek na 
lastnosti delovanja vozila čim manjši.  
Anemometer mora biti nameš čen v skladu z eno od spodnjih 
možnosti:  
(a) Uporaba pre čke približno 2 metra pred prednjo aerodinami čno 
točko mirovanja vozila;  
(b) Na strehi vozila pri njegovem središ ču. Če je mogo če, mora biti 
anemometer nameš čen na razdalji najve č 30 cm od vrha vetro ­
branskega stekla.  
(c) Na pokrovu motorja vozila, na njegovi središ čni črti, nameš čen 
na sredini med sprednjo stranjo vozila in spodnjim delom vetro ­
branskega stekla.  
V vseh primerih mora biti anemometer nameš čen vzporedno s povr ­ 
šino cestiš ča. V primeru, da sta uporabljena položaja (b) ali (c), je 
treba rezultate iztekanja analiti čno prilagoditi za dodaten aerodina ­
mični upor, ki ga povzro či anemometer. Prilagoditev je treba opra ­
viti s preskušanjem iztekanja vozila v vetrovniku z in brez anemo ­
metra, nameš čenega v isti položaj kot na stezi. Izra čunana razlika 
mora biti prirastni koeficient aerodinami čnega upora C  D v kombi­
naciji s čelno površino, ki ga je treba uporabiti za popravek rezul ­
tatov iztekanja.  
4.3.2.4.1 Po postopku ogrevanja vozila, opisanega v odstavku 4.2.4 te podpri ­
loge, in tik pred vsako preskusno meritvijo je vozilo treba pospešiti 
do hitrosti 10 do 15 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo in ga pri 
tej hitrosti voziti najve č 1 minuto. Po tem je treba takoj za četi 
postopek iztekanja.  
4.3.2.4.2 Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Če je le 
mogoče, je treba volan čim manj premikati, zavor vozila pa ne 
uporabljati.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 583  
4.3.2.4.3 Čeprav je priporo čljivo, da je vsak postopek iztekanja izveden brez 
prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene vožnje, če podatkov za vse 
točke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Za lo čene 
vožnje se uporabljajo naslednje dodatne zahteve:  
(a) poskrbeti je treba, da je stanje vozila v vsaki to čki merjenja čim 
bolj konstantno;  
(b) vsaj ena to čka hitrosti se prekriva z iztekanjem v obmo čju višje 
hitrosti;  
(c) v vsaki to čki hitrosti, ki se prekriva z iztekanjem, povpre čna sila 
pri iztekanju v obmo čju nižje hitrosti od povpre čne sile pri 
iztekanju v obmo čju višje hitrosti ne odstopa za ± 10 N ali 
± 5 %, kar koli od tega je ve čje; 
(d) če zaradi dolžine proge ni mogo če izpolniti zahteve iz to čke (b), 
se doda ena dodatna to čka hitrosti, ki se uporabi kot to čka 
hitrosti, ki se prekriva z iztekanjem.  
▼B 
4.3.2.5 Dolo čitev enačbe gibanja  
▼M3 
Simboli, uporabljeni v ena čbah gibanja za premi čni anemometer, so 
navedeni v tabeli A4/5.  
Tabelo A4/5  
▼B 
Simboli, uporabljeni v ena čbi gibanja za premi čni anemometer  
Simbol  Enote  Opis  
A f m 2 čelna površina vozila  
a 0 … a  n stopinje  -1 Koeficienti aerodinami čnega upora kot funkcija odklon ­
skega kota  
A m N koeficient mehani čnega upora  
B m N/(km/h)  koeficient mehani čnega upora  
C m N/(km/h)  2 koeficient mehani čnega upora  
C D (Y) koeficient aerodinami čnega upora pri odklonskem kotu Y  
D N  upor  
D aero N aerodinami čni upor  
D f N upor prednje osi (vklju čno s prenosom mo či) ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 584  
Simbol  Enote  Opis  
D grav N gravitacijski upor  
D mech N mehani čni upor  
D r N upor zadnje osi (vklju čno s prenosom mo či) 
D tyre N kotalni upor pnevmatik  
(dh/ds)  —  sinus naklona proge v smeri vožnje v smeri (+ pomeni 
naraščanje)  
(dv/dt)  m/s  2 pospeševanje  
g m/s  2 gravitacijska konstanta  
m av kg aritmeti čna povpre čna masa preskusnega vozila pred in 
po določitvi cestne obremenitve  
▼M3 
m e kg efektivna vztrajnost vozila, vklju čno z vrtljivimi deli  
▼B 
ρ kg/m  3 gostota zraka  
t s  čas 
T K  Temperatura  
v km/h  hitrost vozila  
v r km/h  relativna hitrost vetra  
Y stopinje  odklonski kot navideznega vetra glede na smer premi ­
kanja vozila  
▼M3 
4.3.2.5.1 Splošna oblika  
Splošna oblika ena čbe gibanja je naslednja:  
Ä m e Í d v 
d t Î 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
pri čemer je:  
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero ¼ Í 1 
2 Î 
ρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav ¼ m Ü g Ü Í dh 
ds Î 
Če je naklon preskusne steze enak 0,1 odstotka njegove dolžine ali 
manjši, se lahko D  grav nastavi na ni č. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 585  
4.3.2.5.2 Vzor čenje mehanskega upora  
Mehanični upor, ki sestoji iz lo čenih delov in predstavlja torne 
izgube pnevmatik ter D  tyre sprednje in zadnje osi, D  f in D  r , vključno 
z izgubami prenosa mo či, mora biti vzor čen kot polinom tretje 
stopnje, tj. kot funkcija hitrosti vozila v, kot je navedeno v spodnji 
enačbi: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
pri čemer je:  
A m , B  m in C  m določeno pri analizi podatkov z uporabo metode 
najmanjših kvadratov. Te konstante odražajo kombiniran prenos 
moči in upor pnevmatik.  
Če je preskusno vozilo vzor čno vozilo skupine matrik za cestno 
obremenitev, je treba koeficient B  m nastaviti na ni č, koeficienta 
A m in C  m pa preračunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.3.2.5.3 Vzor čenje aerodinami čnega upora  
Koeficient aerodinami čnega upora C  D (Y) mora biti vzor čen kot 
polinom četrte stopnje, tj. kot funkcija odklonskega kota Y, kot je 
navedeno v spodnji ena čbi: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 do a  4 so konstantni koeficienti, katerih vrednost je dolo čena z 
analizo podatkov.  
Aerodinami čni upor je treba dolo čiti s kombiniranjem koeficienta 
upora, čelne površine vozila A  f in relativne hitrosti vetra. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4 Kon čna enačba gibanja  
S substitucijo je kon čna oblika ena čbe gibanja naslednja:  
▼M3 
Ä m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ þ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
▼B 
4.3.2.6 Zmanjšanje koli čine podatkov  
Ustvariti je treba ena čbo tretje stopnje, ki silo cestne obremenitve 
opisuje kot funkcijo hitrosti, F = A + Bv + Cv  2 , popravljeno na 
običajno temperaturo okolice in pogoje tlaka v brezvetrju. Metoda 
za ta postopek analiziranja je opisana v odstavkih 4.3.2.6.1 do 
vključno 4.3.2.6.10 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 586  
4.3.2.6.1 Dolo čanje koeficientov umerjanja  
Če niso bili predhodno dolo čeni, je treba faktorje za popravek za 
blokado vozila dolo čiti glede na relativno hitrost vetra in odklonski 
kot. Zabeležiti je treba meritve hitrosti vozila v, relativne hitrosti 
vetra v  r in odklona Y med fazo ogrevanja v preskusnem postopku. 
Opraviti je treba parne vožnje v izmeni čnih smereh na preskusni 
stezi pri stalni hitrosti 80 km/h in dolo čiti aritmeti čne povpre čne 
vrednosti za v, v  r in Y za vsako vožnjo. Izbrati je treba faktorje 
umerjanja, ki zmanjšujejo skupno število napak v čelnem in bo čnem 
vetru v vseh parih voženj, tj. vsoto (head  i – head  i+1 ) 2 itd., tako da se 
head  i in head  i+1 nanašata na hitrost in smer vetra pri parnih vožnjah 
v nasprotnih smereh med ogrevanjem/stabilizacijo vozila pred 
preskušanjem.  
4.3.2.6.2 Izpeljava meritev v sekundnem zaporedju  
Iz podatkov, zbranih med vožnjami v na činu iztekanja, je treba 
vrednosti za v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 in Y dolo čiti z uporabo faktorjev 
umerjanja, pridobljenih v skladu z odstavkoma 4.3.2.1.3 in 4.3.2.1.4 
te podpriloge. Uporabiti je treba filtriranje podatkov, s čimer vzorce 
prilagodimo frekvenci 1 Hz.  
▼M3 
4.3.2.6.3 Predhodna analiza  
Z uporabo linearne regresije najmanjših kvadratov se vse poda ­
tkovne to čke analizirajo naenkrat, da se dolo čijo A  m , B  m , C  m , a 0 , 
a 1 , a 2 , a 3 in a  4 , dana vrednost m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , ter ρ. 
▼B 
4.3.2.6.4 Podatkovni osamelci  
Predvideno silo  m  e Ê dv 
dt Ì 
je treba izra čunati in primerjati s 
pridobljenimi podatkovnimi to čkami. Podatkovne to čke s pretiranim 
odstopanjem, npr. ki presegajo tri standardne odklone, morajo biti 
označene. 
4.3.2.6.5 Filtriranje podatkov (neobvezno)  
Uporabljene morajo biti primerne tehnike za filtriranje podatkov, 
preostale podatkovne to čke pa morajo biti izravnane.  
4.3.2.6.6 Izlo čanje podatkov  
Zbrane podatkovne to čke, pri katerih so odklonski koti ve čji od ± 
20 stopinj iz smeri premikanja vozila, morajo biti ozna čene. Zbrane 
podatkovne to čke, kjer je relativna hitrost vetra manjša od +5 km/h 
(da bi se izognili pogojem, kjer je hitrost hrbtnega vetra ve čja od 
hitrosti vozila), morajo biti prav tako ozna čene. Analiza podatkov 
mora biti omejena na hitrosti vozila znotraj obmo čja hitrosti, izbra ­
nega v skladu z odstavkom 4.3.2.2 te podpriloge.  
▼M3 
4.3.2.6.7 Kon čna analiza podatkov  
Vsi neozna čeni podatki se analizirajo z uporabo linearne regresije 
najmanjših kvadratov. A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 in a  4 se določijo 
glede na m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , in ρ. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 587  
4.3.2.6.8 Omejena analiza (neobvezno)  
Da bi bolje lo čili aerodinami čni in mehani čni upor vozila, je 
mogoče uporabiti omejeno analizo, tako da sta čelna površina vozila 
A f in koeficient upora C  D lahko stalna, če sta bila dolo čena vnaprej.  
4.3.2.6.9 Popravek na referen čne pogoje  
Enačbe gibanja je treba popraviti na referen čne pogoje, ki so nave ­
deni v odstavku 4.5 te podpriloge.  
4.3.2.6.10 Statisti čna merila za premi čno anemometrijo  
Izključitev vsakega posameznega para voženj v na činu iztekanja 
spremeni izra čunano cestno obremenitev za vsako referen čno hitrost 
iztekanja v  j , manjšo od zahtevane konvergence za vsei inj: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
pri čemer je:  
ΔF i (v j ) razlika med izra čunano cestno obremenitvijo z vsemi 
vožnjami v na činu iztekanja in izra čunano cestno obreme ­
nitvijo z i-tim parom izklju čenih voženj v na činu iztekanja 
(v N);  
F(v  j ) izračunana cestna obremenitev z vklju čenimi vsemi 
vožnjami v na činu iztekanja (v N);  
v j referenčna hitrost (v km/h);  
n število parov voženj v na činu iztekanja; uporabljeni so vsi 
veljavni pari.  
V primeru, da zahteva po konvergenci ni izpolnjena, je treba pare 
odstraniti iz analize, za čenši s parom, ki povzro ča največjo razliko v 
izračunani cestni obremenitvi, dokler ni zahteva po konvergenci 
izpolnjena in dokler je uporabljenih vsaj 5 veljavnih parov za 
končno določitev cestne obremenitve.  
4.4 Meritev in izra čun kotalnega upora z uporabo metode merilnika 
navora  
Kot alternativa metodam iztekanja se lahko uporabi metoda meril ­
nika navora, pri katerem je kotalni upor dolo čen z merjenjem navora 
kolesa na pogonskih kolesih pri to čkah referen čne hitrosti za čas 
vsaj 5 sekund.  
▼M3 
4.4.1 Namestitev merilnika navora  
Merilnik navora koles se namesti med pesto in kolo vsakega pogon ­
skega kolesa, da izmeri navor, potreben za ohranjanje stalne hitrosti 
vozila.  
Merilnik navora se redno umerja, tj. vsaj enkrat na leto, in je sledljiv 
do nacionalnih ali mednarodnih standardov, da lahko izpolnjuje 
zahteve glede to čnosti in natan čnosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 588  
4.4.2 Postopek in vzor čenje podatkov  
4.4.2.1 Izbira referen čnih hitrosti za dolo čitev krivulje kotalnega upora  
Točke referen čne hitrosti za dolo čitev kotalnega upora morejo biti 
izbrane v skladu z odstavkom 2.2 te podpriloge.  
Referenčne hitrosti morajo biti izmerjene v padajo čem zaporedju. 
Na zahtevo proizvajalca so med meritvami lahko stabilizacijska 
obdobja, vendar stabilizacijska hitrost ne sme prese či hitrosti 
naslednje referen čne hitrosti.  
4.4.2.2 Zbiranje podatkov  
Nabore podatkov, sestavljene iz dejanske hitrosti v  ji , dejanskega 
navora C  ji in časa vsaj 5 sekund, je treba izmeriti za vsak v  j pri 
frekvenci vzor čenja vsaj 10 Hz. Nabori podatkov, zbrani v enem 
časovnem obdobju za referen čno hitrost v  j , se štejejo kot ena meri ­
tev. 
4.4.2.3 Postopek merjenja z merilnikom navora vozila  
Pred preskusnim merjenjem z metodo merilnika navora je treba 
ogreti vozilo, kot je opisano v odstavku 4.2.4 te podpriloge.  
Če je le mogo če, je treba med preskusnim merjenjem volan čim 
manj premikati, zavor vozila pa ne uporabljati.  
Preskus je treba ponavljati toliko časa, dokler podatki o kotalnem 
uporu ne izpolnjujejo zahtev glede natan čnosti, kot so opredeljene v 
odstavku 4.4.3.2 te podpriloge.  
Čeprav je priporo čljivo, da je vsaka preskusna vožnja izvedena brez 
prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene vožnje, če podatkov za vse 
točke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Pri lo čenih 
vožnjah je treba poskrbeti, da je stanje vozila na vsaki to čki 
merjenja čim bolj stabilno.  
4.4.2.4 Odstopanje hitrosti  
Med merjenjem pri posamezni to čki referen čne hitrosti mora biti 
odstopanje hitrosti od aritmeti čne povpre čne hitrosti v  ji -v jm , izraču­
nane v skladu z odstavkom 4.4.3 te podpriloge, znotraj vrednosti, ki 
so navedene v  ►M3 tabeli A4/6 ◄. 
Poleg tega aritmeti čna povpre čna hitrost v  jm pri vsaki to čki refe­
renčne hitrosti ne sme odstopati od referen čne hitrosti v  j za več kot 
± 1 km/h ali 2 odstotka referen čne hitrosti v  j , kar koli je ve čje. 
▼M3 
Tabela A4/6  
▼B 
Odstopanje hitrosti  
Čas (s)  Odstopanje hitrosti (v km/h)  
5–10  ± 0,2  
10–15  ± 0,4  
15–20  ± 0,6  
20–25  ± 0,8  
25–30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 589  
4.4.2.5 Temperatura ozra čja 
Preskusi morajo biti izvedeni pod enakimi temperaturnimi pogoji, 
kot je opredeljeno v odstavku 4.1.1.2 te podpriloge.  
4.4.3 Izra čun aritmeti čne povpre čne hitrosti in aritmeti čnega povpre čnega 
navora  
4.4.3.1 Postopek izra čuna 
Aritmetična povpre čna hitrost v  jm (v km/h) in aritmeti čni povpre čni 
navor C  jm (v Nm) vsakega merjenja morata biti izra čunana iz 
naborov podatkov, zbranih v skladu z odstavkom 4.4.2.2 te podpri ­
loge, in sicer z uporabo naslednjih ena čb: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
in 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
pri čemer je:  
v ji dejanska hitrost vozila i-tega nabora podatkov pri to čki refe­
renčne hitrosti j (v km/h);  
k število naborov podatkov v posamezni meritvi;  
C ji dejanski navor i-tega nabora podatkov (v Nm);  
C js izraz za izravnavo za odklon hitrosti (v Nm), podan z naslednjo 
enačbo: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji ne sme biti ve čje od 0,05 in se jo lahko zanemari, 
če α j ni večje od ± 0,005 m/s  2 ; 
m st masa preskusnega vozila na za četku meritve in jo je treba 
izmeriti tik pred postopkom ogrevanja in ni č prej (v kg);  
mr enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
r j dinamični polmer pnevmatike, dolo čen pri referen čni hitrosti 
80 km/h ali pri najve čji točki referen čne hitrosti vozila, če je 
ta hitrost nižja od 80 km/h, in izra čunan v skladu z naslednjo 
enačbo: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 590  
pri čemer je:  
n vrtilna frekvenca pogonske pnevmatike, s  -1 ; 
α j aritmetični povpre čni pospešek, m/s  2 , ki se izra čuna z uporabo 
naslednje ena čbe: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
pri čemer je:  
t i čas, pri katerem je bil vzor čen i-ti nabor podatkov (v s).  
4.4.3.2 Natan čnost merjenja  
Meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler niso prid ­
obljeni najmanj trije pari meritev pri vsaki referen čni hitrosti v  i , 
za katere  C j izpolnjuje zahteve glede natan čnosti za ρ j , in sicer v 
skladu z naslednjo ena čbo: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
pri čemer je:  
n število parov meritev za C  jm ; 
C j kotalni upor pri hitrosti v  j (v Nm), podan z ena čbo: 
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
pri čemer je:  
C jmi aritmetično povpre čje i-ega para meritev pri hitrosti v  j (v Nm), 
podano z: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
pri čemer je:  
C jmai in C  jmbi so aritmeti čni povpre čni navori i-te meritve pri hitrosti 
v j , določeni v skladu z odstavkom 4.4.3.1 te podpriloge za smeri a 
in b (v Nm);  
s standardni odklon (v Nm), izra čunan z uporabo naslednje 
enačbe: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
▼M3 
h je koeficient kot funkcija n, kot je podan v tabeli A4/4 v 
odstavku 4.3.1.4.2 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 591  
4.4.4 Dolo čitev krivulje kotalnega upora  
▼M3 
Aritmetična povpre čna hitrost in aritmeti čni povpre čni navor pri 
vsaki točki referen čne hitrosti se izra čunata z uporabo naslednjih 
enačb: 
▼B 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Naslednjo krivuljo regresije najmanjših kvadratov za aritmeti čno 
povprečje kotalnega upora je treba prilagoditi vsem parom podatkov 
(v jm , C jm ) pri vseh referen čnih hitrostih, opisanih v odstavku 4.4.2.1. 
te podpriloge, da je mogo če določiti koeficiente c  0 , c 1 in c  2. 
Koeficiente c  0 , c 1 in c  2 ter čase iztekanja, izmerjene na dinamometru 
z valji (glej odstavek 8.2.4. te podpriloge), je treba vklju čiti v vse 
ustrezne preskusne pole.  
Če je preskusno vozilo vzor čno vozilo skupine matrik za cestno 
obremenitev, je treba koeficient c  1 nastaviti na ni č, koeficienta c  0 
in c  2 pa preračunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.5 Popravek referen čnih pogojev in merilne opreme  
4.5.1 Korekcijski faktor zra čnega upora  
Korekcijski faktor za zra čni upor K  2 je treba dolo čiti z naslednjo 
enačbo: 
K 2 ¼ T 
293K Ü 100kPa 
P 
pri čemer je:  
T aritmeti čno povpre čje temperature ozra čja v vseh posameznih 
vožnjah (v kelvinih (K));  
P aritmeti čni povpre čni atmosferski tlak (v kPa);  
4.5.2 Korekcijski faktor kotalnega upora  
Korekcijski faktor K  0 za kotalni upor (v kelvinih  -1 (K -1 )) je mogo če 
določiti na podlagi empiri čnih podatkov in z odobritvijo homologa ­
cijskega organa za dolo čeno vozilo in preskus vozila, mogo če pa ga 
je tudi predvideti, kot sledi: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3 Popravek za veter  
4.5.3.1 Popravek za veter z nepremi čno anemometrijo  
▼M3 
4.5.3.1.1 Popravek za veter za absolutno hitrost vetra vzdolž preskusne proge 
se izvede tako, da se razlika, ki se z vožnjami v izmeni čnih smereh 
ne izniči, odšteje od koeficienta f0, dolo čenega v skladu z 
odstavkom 4.3.1.4.4, ali od c  0 , določenega v skladu z 
odstavkom 4.4.4.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 592  
4.5.3.1.2 Popravek za upor vetra w  1 za metodo iztekanja ali w  2 za metodo z 
uporabo merilnika navora je treba izra čunati z ena čbami:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
ali : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
pri čemer je:  
w 1 popravek za upor vetra za metodo iztekanja (v N);  
f 2 koeficient aerodinami čnega izraza, dolo čenega v odstavku 
4.3.1.4.4 te podpriloge;  
v w spodnje aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra v nasprotnih 
smereh vzdolž preskusne proge, dobljeno med preskusom (v 
m/s);  
w 2 popravek za upor vetra za metodo z uporabo merilnika navora 
(v Nm);  
c 2 koeficient aerodinami čnega izraza za metodo z uporabo meril ­
nika navora, dolo čenega v odstavku 4.4.4 te podpriloge.  
4.5.3.2 Popravek za veter s premi čno anemometrijo  
V primeru, da je metoda iztekanja osnovana na premi čni anemome ­
triji, je treba w  1 in w  2 v enačbah v odstavku 4.5.3.1.2 nastaviti na 
nič, saj je bil popravek za veter že uporabljen v skladu z odstavkom 
4.3.2 te podpriloge.  
4.5.4 Korekcijski faktor preskusne mase  
Korekcijski faktor K  1 za preskusno maso preskusnega vozila je 
treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
pri čemer je:  
f 0 konstanti izraz (v N);  
TM preskusna masa preskusnega vozila (v kg);  
▼M3 
m av aritmetično povpre čje mas preskusnega vozila na za četku in na 
koncu dolo čanja cestne obremenitve (v kg).  
▼B 
4.5.5 Popravek krivulje cestne obremenitve  
4.5.5.1 Krivulja, dolo čena v odstavku 4.3.1.4.4 te podpriloge, mora biti 
popravljena na referen čne pogoje, kot sledi: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 593  
pri čemer je:  
F* popravljena cestna obremenitev (v N);  
f 0 konstanti izraz (v N);  
▼M3 
f 1 koeficient izraza prve stopnje (v N/(km/h));  
f 2 koeficient izraza druge stopnje (v N/(km/h)  2 ); 
▼B 
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.2 te podpriloge;  
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.4 te podpriloge;  
K 2 korekcijski faktor za zra čni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.1 te podpriloge;  
T aritmeti čna povpre čna temperatura zraka okolice v ° C;  
v hitrost vozila (v km/h);  
w 1 popravek za upor vetra, kot je opredeljen v odstavku 4.5.3 te 
podpriloge (v N).  
Rezultat izra čuna ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) je treba 
uporabiti kot ciljni koeficient cestne obremenitve A  t v izračunu 
nastavitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 
8.1 te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot 
ciljni koeficient cestne obremenitve B  t v izračunu nastavitve obre ­
menitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te podpri ­
loge.  
Rezultat izra čuna (K  2 × f  2 ) je treba uporabiti kot ciljni koeficient 
cestne obremenitve C  t v izračunu nastavitve obremenitve dinamo ­
metra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te podpriloge.  
4.5.5.2 Krivulja, dolo čena v odstavku 4.4.4 te podpriloge, mora biti popra ­
vljena na referen čne pogoje, merilna oprema pa nameš čena v skladu 
z naslednjim postopkom.  
4.5.5.2.1 Popravek na referen čne pogoje 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
pri čemer je:  
C* popravljeni kotalni upor (v Nm);  
c 0 konstanti izraz, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 te podpriloge 
(v Nm);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 594  
c 1 koeficient izraza prve stopnje, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 
(v Nm/(km/h));  
c 2 koeficient izraza druge stopnje, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 
(v Nm/(km/h)  2 ); 
▼B 
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.2 te podpriloge;  
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.4 te podpriloge;  
K 2 korekcijski faktor za zra čni upor, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.1 te podpriloge;  
v hitrost vozila (v km/h);  
T aritmeti čna povpre čna temperatura ozra čja (v ° C);  
w 2 popravek za upor vetra, kot je opredeljeno v odstavku 4.5.3 te 
podpriloge.  
4.5.5.2.2 Popravek za nameš čene merilnike navora  
Če je kotalni upor dolo čen z metodo z uporabo merilnika navora, je 
treba kotalni upor popraviti ob upoštevanju vpliva merilnikov 
navora, ki so nameš čeni na zunanji strani vozila, na aerodinami čne 
lastnosti vozila.  
Koeficient kotalnega upora c  2 je treba popraviti v skladu z naslednjo 
enačbo: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
pri čemer je  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ zmnožek koeficienta aerodinami čnega upora, pomnožen 
s čelno površino vozila, kjer so nameš čeni merilniki 
navora, izmerjen v vetrovniku, ki izpolnjuje merila iz 
odstavka 3.2 te podpriloge (v m  2 ); 
C D × A  f je zmnožek koeficienta aerodinami čnega upora, 
pomnožen s čelno površino vozila, kjer merilniki navora 
niso nameš čeni, izmerjen v vetrovniku, ki izpolnjuje 
merila iz odstavka 3.2 te podpriloge (v m  2 ). 
4.5.5.2.3 Ciljni koeficient kotalnega upora  
Rezultat izra čuna ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) je treba 
uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora a  t v izračunu nasta ­
vitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 
te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot 
ciljni koeficient kotalnega upora b  t v izračunu nastavitve obreme ­
nitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 595  
Rezultat izra čuna (c  2corr × r) je treba uporabiti kot ciljni koeficient 
kotalnega upora c  t v izračunu nastavitve obremenitve dinamometra z 
valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  
5. Metoda za izra čun cestne obremenitve ali kotalnega upora na 
podlagi parametrov vozila  
5.1 Izra čun cestne obremenitve in kotalnega upora za vozila na podlagi 
vzorčnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev  
Če je cestna obremenitev vzor čnega vozila dolo čena v skladu z 
metodo, ki je opisana v odstavku 4.3 te podpriloge, je treba cestno 
obremenitev posameznega vozila izra čunati v skladu z odstavkom 
5.1.1 te podpriloge.  
Če je kotalni upor vzor čnega vozila dolo čen v skladu z metodo, 
opisano v odstavku 4.4 te podpriloge, je treba kotalni upor posa ­
meznega vozila izra čunati v skladu z odstavkom 5.1.2 te podpriloge.  
5.1.1 Za izra čun cestne obremenitve vozil iz skupine matrik za cestno 
obremenitev je treba uporabiti parametre vozila, ki so opisani v 
odstavku 4.2.1.4 te podpriloge, in koeficiente cestne obremenitve 
vzorčnega preskusnega vozila, dolo čene v odstavku 4.3 te podpri ­
loge. 
▼M3 
5.1.1.1 Sila cestne obremenitve za posamezno vozilo se izra čuna z uporabo 
naslednje ena čbe: 
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
pri čemer je:  
F c izračunana sila cestne obremenitve kot funkcija hitrosti vozila 
(v N);  
f 0 stalni koeficient cestne obremenitve (v N), opredeljen z 
enačbo: 
f 0 ¼ Max ÊÊ 
0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
f 0r stalni koeficient cestne obremenitve za reprezentativno vozilo 
iz skupine matrik za cestno obremenitev (v N);  
f 1 koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h)), ki se 
nastavi na ni č; 
f 2 koeficient cestne obremenitve drugega reda (v N/(km/h)  2 ), 
opredeljen z ena čbo: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r koeficient cestne obremenitve drugega reda za reprezentativno 
vozilo iz skupine matrik za cestno obremenitev (v N/(km/h)  2 ); ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 596  
v hitrost vozila (v km/h);  
TM dejanska preskusna masa posameznega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg);  
TM  r preskusna masa reprezentativnega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v kg);  
A f čelna površina posameznega vozila iz skupine matrik za cestno 
obremenitev (v m  2 ); 
A fr čelna površina reprezentativnega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v m  2 ); 
RR kotalni upor pnevmatike posameznega vozila iz skupine matrik 
za cestno obremenitev (v kg/tono);  
RR  r kotalni upor pnevmatike reprezentativnega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg/tono).  
Za pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, se vrednost kotal ­
nega upora RR nastavi na vrednost razreda za veljavni razred ener ­
gijske učinkovitosti pnevmatike v skladu s tabelo A4/2.  
Če pnevmatike na sprednji in zadnji osi pripadajo razli čnim 
razredom energijske u činkovitosti, se uporabi ponderirano 
povprečje, izračunano z ena čbo iz odstavka 3.2.3.2.2.2 Podpriloge 7.  
Če so na preskusnih vozilih L in H nameš čene enake pnevmatike, se 
vrednost RR  ind pri uporabi metode interpolacije nastavi na RR  H . 
▼B 
5.1.2 Za izra čun kotalnega upora vozil iz skupine matrik za cestno obre ­
menitev je treba uporabiti parametre vozila, opisane v odstavku 
4.2.1.4 te podpriloge, in koeficiente kotalnega upora za vzor čno 
preskusno vozilo, dolo čene v odstavkih 4.4 te podpriloge.  
▼M3 
5.1.2.1 Kotalni upor za posamezno vozilo se izra čuna z uporabo naslednje 
enačbe: 
C c = c  0 + c  1 × v + c  2 × v  2 
pri čemer je:  
C c izračunani kotalni upor kot funkcija hitrosti vozila (v Nm);  
c 0 stalni koeficient kotalnega upora (v Nm), opredeljen z 
enačbo: 
c 0 ¼ r′=1,02 Ü Max ÊÊ 
0,05 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,95 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,8 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
c 0r stalni koeficient kotalnega upora za reprezentativno vozilo iz 
skupine matrik za cestno obremenitev (v Nm);  
c 1 koeficient cestne obremenitve prvega reda (v Nm/(km/h)), ki 
se nastavi na ni č; ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 597  
c 2 koeficient kotalnega upora druge stopnje (v Nm/(km/h)  2 ), 
opredeljen z ena čbo: 
c 2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,95 × 1,02 × c  2r /r′ × A  f /A fr ); (0,2 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,8 
× 1,02 × c  2r /r′ × A  f /A fr )) 
c 2r koeficient kotalnega upora drugega reda za reprezentativno 
vozilo iz skupine matrik za cestno obremenitev (v 
N/(km/h)  2 ); 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM dejanska preskusna masa posameznega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg);  
TMr preskusna masa reprezentativnega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v kg);  
A f čelna površina posameznega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v m  2 ); 
A fr čelna površina reprezentativnega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev (v m  2 ); 
RR kotalni upor pnevmatike posameznega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);  
RR  r kotalni upor pnevmatike reprezentativnega vozila iz skupine 
matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);  
r′ dinami čni polmer pnevmatike na dinamometru z valji, prid ­
obljen pri 80 km/h (v m);  
1,02 približni koeficient, ki nadomeš ča izgube sistema za prenos 
moči. 
▼B 
5.2 Izra čun privzete cestne obremenitve na podlagi parametrov vozila  
5.2.1 Kot nadomestilo za dolo čitev cestne obremenitve z metodo iztekanja 
ali merilnika navora se lahko uporabi metodo izra čuna privzete 
cestne obremenitve.  
Za izračun privzete cestne obremenitve, osnovane na parametrih 
vozila, se uporabi ve č parametrov, kot so preskusna masa, širina 
in višina vozila. Privzeta cestna obremenitev F  c se izračuna za 
točke referen čne hitrosti.  
5.2.2 Privzeta sila cestne obremenitve se izra čuna z uporabo naslednje 
enačbe: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čemer je:  
F c izračunana privzeta sila cestne obremenitve kot funkcija 
hitrosti vozila (v N);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 598  
f 0 stalni koeficient cestne obremenitve (v N), opredeljen z 
naslednjo ena čbo: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
▼M3 
f 1 koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h)), ki 
se nastavi na ni č; 
f 2 koeficient cestne obremenitve druge stopnje (v N/(km/h)  2 ), 
opredeljen z naslednjo ena čbo: 
f 2 ¼ ð2:8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0:0170 Ü width Ü heightÞ; 
▼B 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM preskusna masa (v kg);  
width širina vozila, opredeljena v to čki 6.2 standarda ISO 
612:1978 (v m);  
height višina vozila, opredeljena v to čki 6.3 standarda ISO 
612:1978 (v m).  
6. Metoda z uporabo vetrovnika  
Metoda z uporabo vetrovnika je metoda merjenja cestne obreme ­
nitve z uporabo kombinacije vetrovnika in dinamometra z valji 
oziroma vetrovnika in dinamometra s ploš čatim jermenom. 
Preskusne naprave so lahko samostojne ali medsebojno povezane 
naprave.  
6.1 Merilne metode  
6.1.1 Cestno obremenitev je treba dolo čiti z:  
(a) dodajanjem sil cestne obremenitve, izmerjenih v vetrovniku, in 
tistih, ki so izmerjene z dinamometrom s ploš čatim jermenom; 
ali 
(b) dodajanjem sil cestne obremenitve, izmerjenih v vetrovniku, in 
tistih, ki so izmerjene z dinamometrom z valji.  
6.1.2 Aerodinami čni upor je treba izmeriti v vetrovniku.  
6.1.3 Kotalni upor in izgube sistema za prenos mo či je treba izmeriti z 
uporabo dinamometra s ploš čatim jermenom oziroma dinamometra z 
valji, tako da sta sprednja in zadnja os izmerjeni isto časno.  
6.2 Naprave, ki jih odobri homologacijski organ  
Rezultate metode z uporabo vetrovnika je treba primerjati z rezultati, 
pridobljenimi z metodo iztekanja, da je mogo če izkazati ustreznost 
naprav in jih vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
6.2.1 Homologacijski organ izbere tri vozila. Vozila morajo pokrivati 
linijo vozil (npr. glede velikosti, teže), ki bodo izmerjena z zadev ­
nimi napravami.  
6.2.2 Dva lo čena preskusa iztekanja se izvedeta z vsakim od treh vozil v 
skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge, dobljene koeficiente cestne 
obremenitve f  0 , f 1 in f  2 se določi v skladu s tem odstavkom in 
popravi v skladu z odstavkom 4.5.5 te podpriloge. Rezultat preskusa 
iztekanja preskusnega vozila je aritmeti čno povpre čje koeficientov  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 599  
cestne obremenitve njegovih dveh lo čenih preskusov iztekanja. Če 
sta potrebna ve č kot dva preskusa iztekanja, da so izpolnjena merila 
za odobritev, je treba izra čunati povpre čne vrednosti vseh upora ­
bljenih preskusov.  
6.2.3 Meritev z metodo uporabe vetrovnika, kot je to v skladu z odstavki 
6.3 do vklju čno 6.7 te podpriloge, je treba opraviti na treh enakih 
vozilih, kot so izbrana v skladu z odstavkom 6.2.1 te podpriloge, in 
pod enakimi pogoji, dolo čiti pa je treba tudi dobljene koeficiente 
cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 . 
Če se proizvajalec odlo či, da bo v okviru metode z uporabo vetrov ­
nika uporabil enega ali ve č razpoložljivih alternativnih postopkov 
(tj. v skladu z odstavkom 6.5.2.1 glede predkondicioniranja, 
odstavkov 6.5.2.2 in 6.5.2.3 glede postopka in odstavkom 6.5.2.3.3 
glede nastavitve dinamometra), je te postopke treba uporabiti tudi za 
odobritev naprav.  
6.2.4 Merila za odobritev  
Naprava ali kombinacija uporabljenih naprav je odobrena, če sta 
izpolnjena oba naslednja pogoja:  
(a) Razlika v energiji cikla, izražena kot ε k , med metodo z uporabo 
vetrovnika in metodo iztekanja je znotraj obmo čja ± 0,05 za 
vsako izmed treh vozil k, in sicer v skladu z naslednjo ena čbo: 
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
pri čemer je:  
ε k razlika v energiji cikla v celotnem WLTC razreda 3 
za vozilo k med metodo z uporabo vetrovnika in 
metodo iztekanja (v odstotkih);  
E k,WTM  energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za 
vozilo k, izra čunana s cestno obremenitvijo, izpe ­
ljano z metodo vetrovnika (WTM) in izra čunano v 
skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v J);  
E k,coastdown  energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozi ­
lok, izračunana s cestno obremenitvijo, izpeljano z 
metodo iztekanja in izra čunano v skladu z 
odstavkom 5 Podpriloge 7 (v J); in  
(b) Aritmeti čno povpre čje x treh razlik mora biti znotraj obmo čja 
0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
▼M3 
Homologacijski organ zabeleži odobritev skupaj s podatki o 
merjenju in z zadevnimi napravami.  
▼B 
Napravo je za dolo čitev cestne obremenitve mogo če uporabljati 
največ dve leti po pridobljeni odobritvi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 600  
Vsako kombinacijo dinamometra z valji ali premi čnega jermena in 
vetrovnika je treba odobriti posebej.  
6.3 Priprava vozila in temperatura  
Kondicioniranje in pripravo vozila je treba opraviti v skladu z 
odstavkoma 4.2.1 in 4.2.2 te podpriloge, velja pa tako za dinamo ­
meter s ploš čatim jermenom oziroma dinamometer z valji kot za 
meritve z metodo z uporabo vetrovnika.  
V primeru, da je uporabljen nadomestni postopek ogrevanja, opisan 
v odstavku 6.5.2.1, je treba prilagoditev ciljne preskusne mase, 
tehtanje vozila in merjenje opraviti brez voznika v vozilu.  
Preskusne celice dinamometra s ploš čatim jermenom oziroma dina ­
mometra z valji morajo imeti nastavljeno vrednost temperature, ki 
znaša 20 °C s toleranco ± 3 °C. Na zahtevo proizvajalca lahko 
nastavljena vrednost temperature znaša 23 °C s toleranco ± 3 °C.  
6.4 Postopek uporabe vetrovnika  
6.4.1 Merila za vetrovnik  
▼M3 
Zasnova vetrovnika, preskusne metode in popravki morajo zagoto ­
viti vrednost (C  D × A  f ), ki je vzor čna vrednost za vrednost (C  D × A  f ) 
na cesti, njena natan čnost pa znaša ± 0,015 m  2 . 
▼B 
Za vse meritve (C  D × A  f ) morajo merila za vetrovnik, navedena v 
odstavku 3.2 te podpriloge, izpolnjevati naslednje spremembe:  
(a) razmerje blokade trdnega telesa, opisano v odstavku 3.2.4 te 
podpriloge, mora biti manjše od 25 odstotkov;  
(b) površina jermena, ki je v stiku s katero koli pnevmatiko, mora 
dolžino sti čne površine te pnevmatike presegati za vsaj 20 
odstotkov in mora biti široka vsaj toliko kot sti čna površina;  
(c) standardni odklon celotnega zra čnega tlaka na izpustni šobi, 
opisan v odstavku 3.2.8 te podpriloge, mora biti manjši od 1 
odstotka;  
(d) razmerje blokade zadrževalnega sistema, opisano v odstavku 
3.2.10 te podpriloge, mora biti manjše od 3 odstotkov.  
6.4.2 Merjenje v vetrovniku  
Vozilo mora biti v stanju, kot je opisano v odstavku 6.3 te podpri ­
loge. 
▼M3 
Vozilo se postavi vzporedno z vzdolžno sredinsko črto predora, pri 
čemer je najve čje dovoljeno odstopanje ± 10 mm.  
Vozilo se postavi pri odklonskem kotu 0° z dovoljenim odstopanjem 
± 0,1.  
▼B 
Aerodinami čni upor je treba meriti vsaj 60 sekund in pri frekvenci 
najmanj 5 Hz. Upor je mogo če meriti tudi pri frekvenci najmanj 
1 Hz in z vsaj 300 nadaljnjimi vzorci. Rezultat je aritmeti čno 
povprečje upora.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 601  
V primeru, da ima vozilo premi čne aerodinami čne dele karoserije, 
veljajo dolo čila iz odstavka 4.2.1.5. Če so premi čni deli odvisni od 
hitrosti, je treba vsak ustrezen položaj izmeriti v vetrovniku, doka ­
zila pa predložiti homologacijskemu organu in navesti razmerje med 
referenčno hitrostjo, položajem premi čnega dela in pripadajo či (C  D 
× A  f ). 
6.5 Uporaba ploš čatega jermena za metodo z uporabo vetrovnika  
6.5.1 Merila za ploš čati jermen  
6.5.1.1 Opis preskusne naprave s ploš čatim jermenom  
Kolesa se morajo na ploš čatih jermenih vrteti tako, da ne vplivajo 
na kotalne lastnosti koles v primerjavi z lastnostmi na cesti. Izmer ­
jene sile v smeri x morajo vsebovati sile trenja v sistemu za prenos 
moči. 
6.5.1.2 Sistem za zadrževanje vozila  
Dinamometer mora biti opremljen s centrirno napravo, ki poravnava 
vozilo znotraj tolerance ± 0,5 stopinj vrtenja okoli z-osi. Sistem za 
zadrževanje mora pri dolo čanju cestne obremenitve vzdrževati 
središčni položaj pogonskega kolesa med vožnjami v na činu izteka ­
nja, in sicer znotraj naslednjih omejitev:  
6.5.1.2.1 Bo čni položaj (y-os)  
Vozilo mora biti poravnano v y-smeri, bo čnega premikanja pa mora 
biti čim manj.  
6.5.1.2.2 Položaj spredaj in zadaj (x-os)  
Ne glede na zahteve iz odstavka 6.5.1.2.1 te podpriloge morata biti 
obe osi koles znotraj ± 10 mm bo čnih središ čnih linij jermena.  
6.5.1.2.3 Navpi čna sila  
Sistem za zadrževanje mora biti zasnovan tako, da ni nobene 
navpične sile na pogonska kolesa.  
6.5.1.3 To čnost izmerjenih sil  
Meriti je treba samo reakcijsko silo za obra čanje koles. V rezultat 
niso vklju čene zunanje sile (npr. sila zraka iz hladilnega ventilatorja, 
zadrževalni elementi vozila, aerodinami čne reakcijske sile na ploš ­ 
čati jermen, izgube dinamometra itd.).  
Silo v smeri x je treba izmeriti s to čnostjo ± 5 N.  
6.5.1.4 Nadzor hitrosti ploš čatega jermena  
Hitrost jermena je treba nadzirati s to čnostjo ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5 Površina ploš čatega jermena  
Površina ploš čatega jermena mora biti čista, suha in brez tujkov, ki 
lahko povzro čijo zdrsavanje pnevmatik.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 602  
6.5.1.6 Hlajenje  
Proti vozilu se usmeri tok zraka s spremenljivo hitrostjo. Nastavljena 
vrednost linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala je enaka pripa ­
dajoči hitrosti dinamometra nad hitrostjo merjenja, ki znaša 5 km/h. 
Linearna hitrost zraka pri izstopu iz puhala je v obmo čju ± 5 km/h 
ali ± 10 % pripadajo če hitrosti merjenja, kar koli od tega je ve čje. 
▼B 
6.5.2 Merjenje s ploš čatim jermenom  
Postopek merjenja je treba opraviti v skladu z odstavkom 6.5.2.2 ali 
odstavkom 6.5.2.3 te podpriloge.  
6.5.2.1 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometru, kot je opisano v 
odstavkih 4.2.4.1.1 do vklju čno 4.2.4.1.3 te podpriloge.  
Nastavitev obremenitve dinamometra F  d, za predkondicioniranje 
mora biti: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
pri čemer je:  
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Enakovredna vztrajnost dinamometra mora biti enaka preskusni 
masi.  
Aerodinami čni upor, uporabljen za nastavitev obremenitve, je treba 
vzeti iz odstavka 6.7.2 te podpriloge in ga je mogo če neposredno 
določiti kot vnos. Sicer je treba uporabiti a  d , b  d in c  d iz tega 
odstavka.  
Na zahtevo proizvajalca, tj. kot alternativo glede na odstavek 
4.2.4.1.2 te podpriloge, je ogrevanje mogo če opraviti z vožnjo 
vozila s ploš čatimi jermeni.  
V tem primeru mora hitrost ogrevanja znašati 110 odstotkov najvišje 
hitrosti uporabljenega WLTC, trajanje pa mora presegati 1 200 
sekund, dokler ni sprememba izmerjene sile v času 200 sekund 
manjša od 5 N.  
6.5.2.2 Postopek merjenja z ustaljenimi hitrostmi  
6.5.2.2.1 Preskus je treba opraviti od najve čje do najnižje to čke referen čne 
hitrosti.  
6.5.2.2.2 Takoj po merjenju pri prejšnji to čki hitrosti mora biti upo časnje­
vanje od trenutne do naslednje ustrezne to čke referen čne hitrosti 
izvedeno z blagim prehodom s približno 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3 Referen čna hitrost mora biti stabilizirana za vsaj 4 sekunde in za 
največ 10 sekund. Merilna oprema mora zagotoviti, da je signal 
merjene sile po tem času stabilen.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 603  
6.5.2.2.4 Silo pri vsaki referen čni hitrosti je treba meriti vsaj 6 sekund, hitrost 
pa mora medtem biti konstantna. Dobljena sila za to to čko refe­
renčne hitrosti F  jDyno mora biti aritmeti čno povpre čje sile med 
merjenjem.  
Korake v odstavkih 6.5.2.2.2 do 6.5.2.2.4 te podpriloge je treba 
ponoviti za vsako referen čno hitrost.  
6.5.2.3 Postopek merjenja z upo časnjevanjem  
6.5.2.3.1 Predkondicioniranje in nastavitev dinamometra je treba opraviti v 
skladu z odstavkom 6.5.2.1 te podpriloge. Pred vsakim iztekanjem 
je treba vozilo voziti pri najve čji referenčni hitrosti ali, v primeru, da 
je uporabljen alternativni postopek ogrevanja, vsaj 1 minuto pri 110 
odstotkih najve čje referen čne hitrosti. Vozilo mora nato pospešiti na 
hitrost, ki je vsaj 10 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo, izte ­
kanje pa je treba nemudoma za četi. 
6.5.2.3.2  ►M3 Merjenje se opravi v skladu z odstavki 4.3.1.3.1 do 
vključno 4.3.1.4.4 te podpriloge. Če iztekanje v nasprotnih smereh 
ni mogo če, se ena čba, uporabljena za izra čun Δt ji v 
odstavku 4.3.1.4.2 te podpriloge, ne uporabi. Merjenje se po dveh 
upočasnjevanjih ustavi, če je sila obeh iztekanj pri vsaki to čki refe­
renčne hitrosti znotraj ± 10 N; v nasprotnem primeru se opravijo 
vsaj tri iztekanja z uporabo meril iz odstavka 4.3.1.4.2 te 
podpriloge. ◄ 
6.5.2.3.3 Silo f  jDyno  pri vsaki referen čni hitrosti v  j je treba izra čunati z 
odpravo simulirane aerodinami čne sile:  
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
pri čemer je:  
f jDecel  sila, dolo čena v skladu z ena čbo za izra čun F  j iz odstavka 
4.3.1.4.4 te podpriloge pri to čki referen čne hitrosti j (v N);  
c d nastavljeni koeficient dinamometra, kot je opredeljeno v 
odstavku 6.5.2.1 te podpriloge (N/(km/h)  2 ). 
Na zahtevo proizvajalca je c  d med iztekanjem in za izra čun f  jDyno 
mogoče nastaviti na ni č. 
6.5.2.4 Pogoji merjenja  
Vozilo mora biti v stanju, ki je opisano v odstavku 4.3.1.3.2 te 
podpriloge.  
▼M3 _______  
▼B 
6.5.3 Rezultat merjenja z metodo ploš čatega jermena  
Rezultat merjenja z dinamometrom s ploš čatim jermenom f  jDyno  je 
treba za nadaljnje izra čune v odstavku 6.7 te podpriloge navajati 
kot f  j . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 604  
6.6 Dinamometer z valji, uporabljen za metodo z uporabo vetrovnika  
6.6.1 Merila  
Ob opisih v odstavkih 1 in 2 Podpriloge 5 je treba uporabiti tudi 
merila, opisana v odstavkih 6.6.1.1 do vklju čno 6.6.1.6 te podpri ­
loge. 
▼M3 
6.6.1.1 Opis dinamometra z valji  
Sprednja in zadnja os sta opremljeni z enim valjem, katerega premer 
ni manjši od 1,2 metra.  
▼B 
6.6.1.2 Sistem za zadrževanje vozila  
Dinamometer mora biti opremljen s centrirno napravo, ki poravnava 
vozilo. Sistem za zadrževanje mora središ čni položaj pogonskega 
kolesa med vožnjami v na činu iztekanja za dolo čitev cestne obre ­
menitve ohranjati znotraj naslednjih priporo čljivih mejnih vrednosti:  
6.6.1.2.1 Položaj vozila  
Vozilo, ki bo preskušano, mora biti postavljeno na valj dinamometra 
z valji, kot je opredeljeno v odstavku 7.3.3 te podpriloge.  
6.6.1.2.2 Navpi čna sila  
Sistem za zadrževanje mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 
6.5.1.2.3 te podpriloge.  
6.6.1.3 To čnost izmerjenih sil  
Točnost izmerjenih sil mora biti, kot je opisano v odstavku 6.5.1.3 
te podpriloge, kar pa ne velja za silo v smeri x, ki mora biti izmer ­
jena s točnostjo, kot je opisano v odstavku 2.4.1 podpriloge 5.  
6.6.1.4 Nadzor hitrosti dinamometra  
Hitrost valja je treba nadzorovati s to čnostjo ± 0,2 km/h.  
▼M3 
6.6.1.5 Površina valja  
Površina valja je čista, suha in brez tujkov, ki lahko povzro čijo 
zdrsavanje pnevmatik.  
▼B 
6.6.1.6 Hlajenje  
Ventilator za hlajenje mora ustrezati opisu v odstavku 6.5.1.6 te 
podpriloge.  
6.6.2 Merjenje z dinamometrom  
Merjenje mora biti izvedeno v skladu z opisom v odstavku 6.5.2 te 
podpriloge.  
▼M3 
6.6.3 Popravljanje izmerjenih sil na dinamometru z valji glede na sile na 
ravni površini  
Izmerjene sile na dinamometru z valji se popravijo na referen čno 
točko, ki je enaka tej to čki na cesti (ravni površini), rezultat pa se 
navaja kot f  j . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 605  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
pri čemer je:  
c1 trenje zaradi kotalnega upora pnevmatik za f  jDyno ; 
c2 korekcijski faktor za polmer dinamometra z valji;  
f jDyno sila, izračunana v skladu z odstavkom 6.5.2.3.3 za vsako 
referenčno hitrost j (v N);  
R Wheel  polovica premera nazivne zasnove pnevmatike (v m);  
R Dyno polmer valja na dinamometru z valji (v m).  
Proizvajalec in homologacijski organ se dogovorita o faktorjih c1 in 
c2, ki bosta uporabljena, in sicer na podlagi dokazil iz korelacij ­
skega preskusa, ki jih proizvajalec predloži za razli čne lastnosti 
pnevmatik, namenjenih preskušanju na dinamometru z valji.  
Namesto tega se lahko uporabi naslednja ena čba ohranitve: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
C2 znaša 0,2, vendar se uporabi vrednost 2,0, če se uporabi metoda 
delte cestne obremenitve (glej odstavek 6.8) in če je razlika v cestni 
obremenitvi, izra čunana v skladu z odstavkom 6.8.1, negativna.  
▼B 
6.7 Izra čuni 
6.7.1 Popravek rezultatov za dinamometer s ploš čatim jermenom in dina ­
mometer z valji  
Izmerjene sile, dolo čene v odstavkih 6.5 in 6.6 te podpriloge, je 
treba popraviti na referen čne pogoje, in sicer z uporabo naslednje 
enačbe: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
pri čemer je:  
F Dj popravljeni upor, izmerjen na dinamometru s ploš čatim 
jermenom ali dinamometru z valji pri referen čni hitrosti j (v N);  
f j izmerjena sila pri referen čni hitrosti j, (v N);  
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljeno v 
odstavku 4.5.2 te podpriloge (v K  -1 ); 
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 
4.5.4 te podpriloge (v N);  
T aritmeti čna povpre čna temperatura v preskusni celici med 
merjenjem (v K).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 606  
6.7.2 Izra čun aerodinami čne sile  
Aerodinami čni upor je treba izra čunati z uporabo spodnje ena čbe. 
Če je vozilo opremljeno s premi čnimi aerodinami čnimi deli karose ­
rije, ki so odvisni od hitrosti, je treba ustrezne vrednosti (C  D × A  f ) 
uporabiti za zadevne to čke referen čne hitrosti. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
pri čemer je:  
F Aj aerodinami čni upor, merjen v vetrovniku pri referen čni 
hitrosti j, (v N);  
(C D × A  f ) j zmnožek koeficienta upora in čelne površine pri dolo ­ 
čeni točki referen čne hitrosti j, kjer je to primerno (v 
m 2 ); 
ρ 0 gostota suhega zraka, opredeljena v odstavku 3.2.10 te 
podpriloge (v kg/m  3 ); 
v j referenčna hitrost j, km/h.  
6.7.3 Izra čun vrednosti cestne obremenitve  
Skupno cestno obremenitev kot vsoto rezultatov iz odstavkov 6.7.1 
in 6.7.2 te podpriloge je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
za vse uporabljene to čke referen čne hitrosti j (v N);  
Za vse izra čunane F  * 
j je koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v enačbi cestne 
obremenitve treba izra čunati z uporabo analizo regresije najmanjših 
kvadratov in jih uporabiti kot ciljne koeficiente v skladu z 
odstavkom 8.1.1 te podpriloge.  
V primeru, da so vozila, preskušena v skladu z metodo vetrovnika, 
vzorčna vozila skupine matrik za cestno obremenitev, je treba koefi ­
cient f  1 nastaviti na ni č, koeficienta f  0 in f  2 pa preračunati z analizo 
regresije najmanjših kvadratov.  
▼M3 
6.8 Metoda za razliko v cestni obremenitvi  
Da bi se pri uporabi metode interpolacije vklju čile možnosti, ki niso 
vključene v interpolacijo cestne obremenitve (tj. aerodinamika, 
kotalni upor in masa), se lahko z metodo za razliko v cestni obre ­
menitvi izmeri razlika v trenju vozila (npr. razlika v trenju med 
zavornimi sistemi). Izvedejo se naslednji koraki:  
(a) izmeri se trenje referen čnega vozila R;  
(b) izmeri se trenje vozila z možnostjo (vozilo N), ki povzro ča 
razliko v trenju;  
(c) razlika se izra čuna v skladu z odstavkom 6.8.1.  
Te meritve se izvedejo na ploš čatem jermenu v skladu z 
odstavkom 6.5 ali na dinamometru z valji v skladu z odstavkom 6.6, 
popravek rezultatov (razen aerodinami čne sile) pa se izra čuna v 
skladu z odstavkom 6.7.1.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 607  
Uporaba te metode je dovoljena le, če je izpolnjeno naslednje 
merilo:  
1 
n X  n 
j¼1 ðF Dj;R Ä F Dj;N Þ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Ï 25N  
pri čemer je:  
F Dj,R popravljeni upor vozila R (v N), izmerjen na dinamometru 
s ploščatim jermenom ali dinamometru z valji pri referen čni 
hitrosti j in izra čunan v skladu z odstavkom 6.7.1;  
F Dj,N popravljeni upor vozila N (v N), izmerjen na dinamometru 
s ploščatim jermenom ali dinamometru z valji pri referen čni 
hitrosti j in izra čunan v skladu z odstavkom 6.7.1;  
n skupno število to čk hitrosti.  
Ta alternativna metoda za dolo čitev cestne obremenitve se lahko 
uporabi le, če imata vozili R in N enak aerodinami čni upor ter če 
izmerjena razlika ustrezno vklju čuje celotni vpliv na porabo energije 
vozila. Ta metoda se ne uporablja, če je splošna to čnost absolutne 
cestne obremenitve vozila N kakor koli ogrožena.  
6.8.1 Dolo čitev koeficientov razlike za dinamometer s ploš čatim 
jermenom ali dinamometer z valji  
Razlika v cestni obremenitvi se izra čuna z uporabo naslednje 
enačbe: 
F Dj,Delta  = F  Dj,N - F Dj,R 
pri čemer je:  
F Dj,Delta  razlika v cestni obremenitvi pri referen čni hitrosti j (v 
N); 
F Dj,N popravljeni upor (v N), izmerjen na dinamometru s 
ploščatim jermenom ali dinamometru z valji pri refe ­
renčni hitrosti j in izra čunan za vozilo N v skladu z 
odstavkom 6.7.1;  
F Dj,R popravljeni upor (v N), izmerjen na dinamometru s ploš ­ 
čatim jermenom ali dinamometru z valji pri referen čni 
hitrosti j in izra čunan za referen čno vozilo R v skladu z 
odstavkom 6.7.1.  
Za vse izra čunane vrednosti F  Dj,Delta  se z analizo regresije 
najmanjših kvadratov izra čunajo koeficienti f  0,Delta  , f 1,Delta  in f  2,Delta  
v enačbi cestne obremenitve.  
6.8.2 Dolo čitev skupne cestne obremenitve  
Če se metoda interpolacije (glej odstavek 3.2.3.2 Podpriloge 7) ne 
uporabi, se metoda za razliko v cestni obremenitvi za vozilo N 
izračuna v skladu z naslednjimi ena čbami:  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 608  
pri čemer se:  
N nanaša na koeficiente cestne obremenitve za vozilo N;  
R nanaša na koeficiente cestne obremenitve za referen čno 
vozilo R;  
Delta nanaša na koeficiente razlike v cestni obremenitvi, dolo čene 
v odstavku 6.8.1.  
▼B 
7 Prenos cestne obremenitve na dinamometer z vajli  
7.1 Priprava preskusa za dinamometer z valji  
▼M3 
7.1.0 Izbira delovanja dinamometra  
Preskus se v skladu z odstavkom 2.4.2.4 Podpriloge 6 opravi na 
dinamometru, ki deluje v na činu 2WD, ali dinamometru, ki deluje v 
načinu 4WD.  
▼B 
7.1.1 Laboratorijski pogoji  
▼M3 
7.1.1.1 Valji  
Valji dinamometra z valji so čisti, suhi in brez tujkov, ki lahko 
povzročijo zdrsavanje pnevmatik. Dinamometer mora delovati v 
enakem priklopljenem oziroma odklopljenem stanju kot v 
naknadnem preskusu tipa 1. Hitrost dinamometra z valji se izmeri 
z valja, priklopljenega na enoto za absorpcijo mo či. 
▼B 
7.1.1.1.1 Zdrsavanje pnevmatik  
Na ali v vozilo je mogo če dodati težo, ki odpravi zdrsavanje pnev ­
matik. Proizvajalec mora obremenitev dinamometra z valji nastaviti 
z dodatno težo. Dodatna teža mora biti prisotna tako pri nastavitvi 
obremenitve kot tudi preskusih emisij in porabe goriva. Uporabo 
vsake dodatne teže je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o 
preskusu.  
7.1.1.2 Temperatura v prostoru  
Temperatura v prostoru laboratorija mora biti nastavljena na 23 °C 
in med preskusom ne sme odstopati za ve č kot ± 5 °C, razen če ni s 
katerim koli naknadnim preskusom zahtevano druga če. 
7.2 Priprava dinamometra z valji  
7.2.1 Nastavitev vztrajnostne mase  
Enakovredna vztrajnostna masa dinamometra z valji mora biti nasta ­
vljena v skladu z odstavkom 2.5.3 te podpriloge. Če dinamometer z 
valji ni zmožen natan čno izpolnjevati nastavitev za vztrajnost, je 
treba uporabiti naslednjo višja nastavitev za vztrajnost z najve čjim 
povečanjem za 10 kg.  
7.2.2 Ogrevanje dinamometra z valji  
Dinamometer z valji je treba ogreti v skladu s priporo čili proizva ­
jalca dinamometra oziroma ustrezno tako, da so izgube dinamometra 
stabilizirane.  
7.3 Priprava vozila  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 609  
7.3.1 Prilagajanje tlaka v pnevmatikah  
Tlak v pnevmatikah pri temperaturi odstavitve za preskus tipa 1 je 
treba nastaviti na najve č 50 odstotkov nad spodnjo mejno vrednostjo 
tlaka v pnevmatikah za izbrano pnevmatiko, kot je to dolo čil proiz­
vajalec vozila (glej odstavek 4.2.2.3 te podpriloge), in mora biti 
vključen v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
▼M3 
7.3.2 Če določitev nastavitev dinamometra zaradi sil, ki jih ni mogo če 
ponoviti, ne more izpolnjevati meril iz odstavka 8.1.3, mora biti 
vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu izteka ­
nja. Način iztekanja vozila odobri homologacijski organ, uporaba 
načina iztekanja vozila pa se vklju či v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih.  
Če je vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu 
iztekanja, se ta na čin uporabi tako med dolo čanjem cestne obreme ­
nitve kot tudi na dinamometru z valji.  
_______  
7.3.3 Postavitev vozila na dinamometer  
Preskušano vozilo se postavi na dinamometer z valji v smeri naprej 
in se ustrezno zavaruje. Če se uporablja dinamometer z enim 
valjem, mora biti sredina sti čne površine pnevmatike na valju 
znotraj ± 25 mm oziroma znotraj ± 2 % premera valja, gledano z 
vrha valja, kar koli od tega je manjše.  
Če se uporablja metoda z merilnikom navora, se tlak pnevmatik 
prilagodi tako, da je dinami čni polmer v obmo čju 0,5 % dinami ­ 
čnega polmera r  j , izračunanega z ena čbami v odstavku 4.4.3.1 pri 
točki 80 km/h referen čne hitrosti. Dinami čni polmer na dinamometru 
z valji se izra čuna v skladu s postopkom, opisanim v 
odstavku 4.4.3.1.  
Če je ta prilagoditev zunaj obmo čja, opredeljenega v odstavku 7.3.1, 
se metoda z merilnikom navora ne uporabi.  
7.3.3.1 [Rezervirano]  
▼B 
7.3.4 Ogrevanje vozila  
▼M3 
7.3.4.1 Vozilo se ogreje z ustreznim ciklom WLTC.  
▼B 
7.3.4.2 Če je vozilo že ogreto, ga je treba voziti v fazi WLTC, uporabljeni v 
odstavku 7.3.4.1 te podpriloge, in sicer pri najve čji hitrosti.  
7.3.4.3 Alternativni postopek ogrevanja  
7.3.4.3.1 Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa je lahko uporabljen alternativni postopek ogrevanja. 
Odobreni alternativni postopek ogrevanja je lahko uporabljen za 
vozila iz iste skupine cestnih obremenitev in mora izpolnjevati 
zahteve, navedene v odstavkih 7.3.4.3.2 do vklju čno 7.3.4.3.5 te 
podpriloge.  
7.3.4.3.2 Izbrano mora biti vsaj eno vozilo, ki je vzor čno vozilo iz skupine 
cestnih obremenitev.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 610  
7.3.4.3.3 Potreba po energiji cikla, izra čunana v skladu z odstavkom 5 
Podpriloge 7 s popravljenimi koeficienti cestne obremenitve f  0a , 
f 1a in f  2a , mora za alternativni postopek ogrevanja biti enaka ali 
večja od potrebe po energiji cikla, ki je izra čunana s koeficienti 
ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 za vsako zadevno fazo.  
Popravljene koeficiente cestne obremenitve f  0a , f 1a in f  2a je treba 
izračunati v skladu z naslednjimi ena čbami:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
pri čemer so:  
A d_alt , B d_alt in C  d_alt koeficienti nastavitve dinamo ­
metra z valji po alternativnem 
postopku ogrevanja;  
A d_WLTC  , B d_WLTC  in C  d_WLTC  koeficienti nastavitve dinamo ­
metra z valji po postopku ogre ­
vanja WLTC, ki je opisan v 
odstavku 7.3.4.1 te podpriloge, 
in veljavna nastavitev dinamo ­
metra z valji v skladu z 
odstavkom 8. te Podpriloge.  
7.3.4.3.4 Popravljene koeficiente cestne obremenitve f  0a , f 1a in f  2a je treba 
uporabiti samo za namen, kot je opisan v odstavku 7.3.4.3.3 te 
podpriloge. Za druge namene je treba kot ciljne koeficiente cestne 
obremenitve uporabljati ciljne koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 
in f  2 . 
7.3.4.3.5 Podrobnosti o postopku in njegovi ustreznosti morajo biti predloženi 
homologacijskemu organu.  
8. Nastavitev obremenitve dinamometra z valji  
8.1 Nastavitev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode izte ­
kanja  
To metodo je treba uporabiti, kadar so koeficienti cestne obreme ­
nitve f  0 , f 1 in f  2 že bili dolo čeni. 
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je to metodo treba 
uporabiti, ko je cestna obremenitev za vzor čno vozilo dolo čena z 
uporabo metode iztekanja, ki je opisana v odstavku 4.3 te podpri ­
loge. Ciljne vrednosti cestne obremenitve so vrednosti, izra čunane z 
uporabo metode, opisane v odstavku 5.1 te podpriloge.  
8.1.1 Nastavitev za četne obremenitve  
Za dinamometer z valji z nadzorom koeficienta je treba enoto za 
absorpcijo mo či dinamometra z valji prilagoditi z uporabo poljubnih 
začetnih koeficientov A  d , B d in C  d ter naslednje ena čbe: ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 611  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemer je:  
F d nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
v hitrost valja na dinamometru (v km/h);  
V nadaljevanju so navedeni priporo čeni koeficienti za nastavitev 
začetne obremenitve:  
(a) ►M3 A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t ◄ 
za dinamometer z valji z eno osjo ali  
▼M3 
A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t 
▼B 
za dinamometer z valji z dvema osema, kjer so A  t , B  t in C  t 
koeficienti ciljne cestne obremenitve;  
(b) empiri čne vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljajo za nastavitev 
vozila podobnega tipa.  
Za dinamometer z valji z ve čkotnim nadzorom je treba na enoti za 
absorpcijo mo či dinamometra z vajli nastaviti ustrezne vrednosti 
obremenitve pri vsaki referen čni hitrosti.  
8.1.2 Iztekanje  
Preskus iztekanja na dinamometru z valji je treba opraviti s postop ­
kom, podanim v odstavku 8.1.3.4.1 ali v odstavku 8.1.3.4.2 te 
podpriloge, preskus pa za četi najve č 120 sekund po zaklju čku 
postopka ogrevanja. Zaporedne vožnje v na činu iztekanja je treba 
začeti takoj. Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homo ­
logacijskega organa je mogo če čas med postopkom ogrevanja in 
iztekanji z uporabo ponovitvene metode podaljšati, kar zagotavlja 
ustrezno nastavitev vozila za iztekanje. Proizvajalec mora homolo ­
gacijskemu organu predložiti dokazilo, da potrebuje dodaten čas, in 
dokazilo, da to ne vpliva na parametre cestne obremenitve dinamo ­
metra z valji (npr. hladilna teko čina in/ali temperatura olja, sila na 
dinamometru).  
8.1.3 Preverjanje  
8.1.3.1 Ciljno vrednost cestne obremenitve je treba izra čunati z uporabo 
ciljnega koeficienta cestne obremenitve, A  t , B t in C  t , za vsako refe ­
renčno hitrost, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
pri čemer so:  
▼M3 A  t , B t in C  t parametri ciljne cestne obremenitve;  
▼B 
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j 
(v N);  
v j j-ta referen čna hitrost (v km/h).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 612  
8.1.3.2 Izmerjeno cestno obremenitev je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
F mj izmerjena cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j , (v N);  
TM preskusna masa vozila, kg;  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
Δt j čas iztekanja, ki ustreza hitrosti v  j (s). 
8.1.3.3  ►M3 Simulirana cestna obremenitev na dinamometru z valji se 
izračuna v skladu z metodo, kot je dolo čena v odstavku 4.3.1.4, z 
izjemo merjenja v nasprotnih smereh: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 ◄ 
Simulirano cestno obremenitev za vsako referen čno hitrost v  j je 
treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe ter z uporabo izra čunanih 
A, B in C: 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Za nastavitev obremenitve dinamometra je mogo če uporabiti dve 
različni metodi. Če je pospeševanje vozila izvedeno z dinamome ­
trom, je treba uporabiti metode, opisane v odstavku 8.1.3.4.1 te 
podpriloge. Če je pospeševanje vozila izvedeno z njegovo lastno 
močjo, je treba uporabiti metode, opisane v odstavkih 8.1.3.4.1 do 
8.1.3.4.2 te podpriloge. Najmanjši pospešek, pomnožen s hitrostjo, 
je 6 m  2 /sec  3 . Vozila, ki niso zmožna dose či 6 m  2 /s 3 , je treba voziti s 
polnim pospeškom.  
8.1.3.4.1 Metoda vnaprej dolo čene vožnje  
8.1.3.4.1.1 Programska oprema dinamometra mora vsega skupaj opraviti štiri 
iztekanja: Od prvega iztekanja je treba izra čunati koeficiente nasta ­
vitve dinamometra za drugo vožnjo, kot je dolo čeno v odstavku 
8.1.4 te podpriloge. Po prvem iztekanju programska oprema opravi 
še tri dodatna iztekanja z bodisi stalnimi koeficienti nastavitve dina ­
mometra, ki so bili dolo čeni po prvem iztekanju, bodisi s prilago ­
jenimi koeficienti nastavitve dinamometra, kot je to v skladu z 
odstavkom 8.1.4 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 613  
8.1.3.4.1.2 Kon čne koeficiente nastavitve dinamometra A, B in C je treba 
izračunati z uporabo naslednjih ena čb: 
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
pri čemer so:  
▼M3 
A t , B t in C  t parametri ciljne cestne obremenitve;  
▼B 
A sn , B sn in C  sn koeficienti simulirane cestne obremenitve za n  -to 
vožnjo;  
A dn , B dn in C  dn koeficienti nastavitve dinamometra za n  -to 
vožnjo;  
n indeksno število iztekanj, vklju čno s prvo stabi ­
lizacijsko vožnjo.  
▼M3 
8.1.3.4.2 Ponovitvena metoda  
Izračunane sile v dolo čenih obmo čjih hitrosti so po regresiji 
najmanjših kvadratov sil za dve zaporedni vožnji v na činu iztekanja 
znotraj ± 10 N v primerjavi s ciljnimi vrednostmi ali pa se po 
prilagoditvi nastavitve obremenitve dinamometra z valji v skladu z 
odstavkom 8.1.4 opravijo dodatna iztekanja, dokler ni izpolnjena 
zahteva glede dovoljenega odstopanja.  
▼B 
8.1.4 Prilagoditev  
Nastavitev obremenitve dinamometra z valji je treba prilagoditi v 
skladu z naslednjimi ena čbami: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Zato: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
pri čemer je:  
F dj začetna nastavitev obremenitve dinamometra z 
valji (v N);  
F * 
dj prilagojena nastavitev obremenitve dinamo ­
metra z valji (v N);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 614  
F j prilagoditev cestne obremenitve, ki je enaka 
(F sj - F tj ) (v N);  
F sj simulirana cestna obremenitev pri referen čni 
hitrosti v  j (v N);  
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti 
v j (v N);  
A * 
d , B * 
d in C  * 
d nova nastavitvena koeficienta dinamometra z 
valji. 
▼M3 
8.1.5 A  t , B  t in C  t se uporabijo kot kon čne vrednosti f  0 , f 1 in f  2 ter se 
uporabljajo za naslednje namene:  
(a) določitev zmanjševanja, odstavek 8 Podpriloge 1;  
(b) določitev točk prestavljanja, Podpriloga 2;  
(c) interpolacija CO  2 in porabe goriva, odstavek 3.2.3 Podpriloge 7;  
(d) izračun rezultatov za elektri čna in hibridna elektri čna vozila, 
odstavek 4 Podpriloge 8.  
▼B 
8.2 Nastavitev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode 
merilnika navora  
Ta metoda se uporablja, ko je kotalni upor dolo čen z uporabo 
metode merilnika navora, ki je opisana v odstavku 4.4 te podpriloge.  
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je to metodo treba 
uporabiti, ko je kotalni upor za vzor čno vozilo dolo čen z uporabo 
metode merilnika navora, ki je opredeljena v odstavku 4.4 te podpri ­
loge.  ►M2 Ciljne vrednosti kotalnega upora so vrednosti, izra ču­
nane z uporabo metode iz odstavka 5.1 te podpriloge. ◄ 
8.2.1 Nastavitev za četne obremenitve  
Za dinamometer z valji z nadzorom koeficienta je treba enoto za 
absorpcijo mo či dinamometra prilagoditi z uporabo poljubnimi za če­
tnimi koeficienti A  d , B d in C  d ter naslednje ena čbe: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemer je:  
F d nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
v hitrost valja na dinamometru (v km/h);  
Za nastavitev za četne obremenitve je priporo čeno uporabiti 
naslednje koeficiente:  
(a) A d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
za dinamometer z valji z eno osjo ali  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
za dinamometer z valji z dvema osema, kjer je:  
a t , b t in c  t ciljna koeficienta kotalnega upora; in  
r′ dinamični polmer pnevmatike na dinamometru z vajli, prid ­
obljen pri 80 km/h (v m); ali  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 615  
(b) empiri čne vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljajo za nastavitev 
vozila podobnega tipa.  
Za dinamometer z valji z ve čkotnim nadzorom je treba za enoto za 
absorpcijo mo či dinamometra z valji nastaviti ustrezne vrednosti 
obremenitve pri vsaki referen čni hitrosti.  
8.2.2 Merjenje navora koles  
Preskus merjenja navora na dinamometru z valji je treba opraviti v 
skladu s postopkom, opisanim v odstavku 4.4.2 te podpriloge. 
Merilniki navora morajo biti enaki merilnikom, ki so bili uporabljeni 
pred cestnim preskusom.  
8.2.3 Preverjanje  
8.2.3.1 Krivuljo ciljnega kotalnega upora (navora) je treba dolo čiti z 
uporabo ena čbe v odstavku 4.5.5.2.1 te podpriloge in je lahko zapi ­
sana na naslednji na čin: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2 Krivuljo simuliranega kotalnega upora (navora) na dinamometru z 
valji je treba izra čunati v skladu z opisano metodo, navedeno natan ­ 
čnostjo meritve v  ►M3 odstavku 4.4.3.2 ◄ te podpriloge in v 
skladu z dolo čeno krivuljo kotalnega upora (navora), kot je opisano 
v odstavku 4.4.4 te podpriloge, uporabiti pa je treba tudi uporabljene 
popravke v skladu z odstavkom 4.5 te podpriloge, in sicer vse z 
izjemo merjenja v nasprotnih smereh, rezultat česar je krivulja simu ­
liranega kotalnega upora: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Simulirani kotalni upor (navor) mora biti znotraj tolerance ± 
10 N×r’ glede na ciljni kotalni upor pri vsaki referen čni točki hitro­
sti, kjer je r’ dinami čni polmer pnevmatike v metrih, pridobljen na 
dinamometru z valji pri 80 km/h.  
Če toleranca pri kateri koli referen čni hitrosti ne ustreza merilu za 
metodo, opisano v tem odstavku, je treba za prilagoditev nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji uporabiti postopek, opredeljen v 
odstavku 8.2.3.3 te podpriloge.  
▼M3 
8.2.3.3 Prilagoditev  
Nastavitev obremenitve dinamometra z valji se prilagodi z uporabo 
naslednje ena čbe: 
Fä dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ ¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b s Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 616  
zato: 
Aä d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
Bä d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
Cä d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
pri čemer je:  
F* dj nova nastavitev obremenitve dinamometra z 
valji (v N);  
F ej prilagoditev cestne obremenitve, enaka (F  sj – F tj ) 
(v Nm);  
F sj simulirana cestna obremenitev pri referen čni 
hitrosti v  j (v Nm);  
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti 
v j (v Nm);  
A* d , B*  d in C*  d novi koeficienti nastavitve dinamometra z valji;  
r′ dinami čni polmer pnevmatike na dinamometru 
z valji, pridobljen pri 80 km/h (v m).  
Odstavka 8.2.2 in 8.2.3 se ponavljata, dokler ni izpolnjena zahteva 
glede dovoljenega odstopanja iz odstavka 8.2.3.2.  
▼B 
8.2.3.4 Maso gnanih osi, specifikacije pnevmatik in nastavitev obremenitve 
dinamometra z valji je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih, kadar je zahteva iz odstavka 8.2.3.2 te podpriloge izpol ­
njena.  
8.2.4 Pretvorba koeficientov kotalnega upora v koeficiente cestne obre ­
menitve f  0 , f 1 , f 2 
▼M3 
8.2.4.1 Če vozilo ne izteka na ponovljiv na čin in če način iztekanja vozila v 
skladu z odstavkom 4.2.1.8.5 ni izvedljiv, se koeficienti f  0 , f 1 in f  2 v 
enačbi cestne obremenitve izra čunajo z ena čbami v 
odstavku 8.2.4.1.1. V vseh drugih primerih se izvede postopek, 
opisan v odstavkih 8.2.4.2 do 8.2.4.4.  
▼B 
8.2.4.1.1  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 617  
pri čemer so:  
c 0 , c 1 , c 2 koeficienti kotalnega upora, dolo čeni v odstavku 4.4.4 
te podpriloge (v Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ); 
r dinami čni polmer pnevmatike vozila, s katerim je bil 
določen kotalni upor (v m).  
1,02 približni koeficient, ki nadomeš ča izgube sistema za 
prenos mo či. 
8.2.4.1.2 Dolo čene vrednosti f  0 , f 1 , f 2 se ne uporabljajo za nastavitev dina ­
mometra z valji ali kakršnega koli preskušanja emisij ali dose ­
ga.Uporabiti jih je treba samo v naslednjih primerih:  
(a) določitev zmanjševanja, odstavek 8 Podpriloge 1;  
(b) določitev točk prestavljanja, Podpriloga 2;  
(c) interpolacija porabe CO  2 in goriva, odstavek 3.2.3 Podpriloge 7.  
▼M3 
(d) izračun rezultatov za elektri čna in hibridna elektri čna vozila, 
odstavek 4 Podpriloge 8.  
▼B 
8.2.4.2 Ko je dinamometer z valji nastavljen znotraj navedenih toleranc, je 
treba izvesti postopek iztekanja vozila na dinamometru z valji, kot je 
določeno v odstavku 4.3.1.3 te podpriloge. Čase iztekanja je treba 
vključiti v vse ustrezne preskusne pole.  
8.2.4.3 Cestno obremenitev F  j pri referen čni hitrosti v  j (v N) je treba dolo ­ 
čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
F j cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j , N; 
TM preskusna masa vozila (v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
Δv = 10 km/h  
Δt j čas iztekanja, ki ustreza hitrosti v  j (s). 
8.2.4.4 Koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v enačbi cestne obremenitve je treba izra ču­
nati z analizo regresije najmanjših kvadratov v obmo čju referen čne 
hitrosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 618  
Podpriloga 5  
Preskusna oprema in umerjanje  
1. Specifikacije in nastavitve preskusne naprave  
1.1 Specifikacije hladilnega ventilatorja  
▼M3 
1.1.1 Proti vozilu se usmeri tok zraka s spremenljivo hitrostjo. Nasta ­
vitev linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala je enaka hitrosti 
pripadajo čega valja nad hitrostmi valja, ki znašajo 5 km/h. 
Linearna hitrost zraka pri izstopu iz puhala je v obmo čju 
± 5 km/h ali ± 10 % ustrezne hitrosti valja, kar koli od tega je 
večje. 
▼B 
1.1.2 Zgoraj navedeno hitrost zraka je treba dolo čiti kot povpre čno 
vrednost števila merilnih to čk, ki:  
(a) so pri ventilatorjih s pravokotno izstopnimi odprtinami v 
središču vsakega pravokotnika, s čimer razdelijo izstopno 
odprtino ventilatorja na 9 obmo čij (s čimer so vodoravne in 
navpične strani odprtine ventilatorja razdeljene na 3 enake 
dele). Sredinsko obmo čje se ne meri (kot je prikazano na 
sliki A5/1);  
Slika A5/1  
Ventilator s pravokotno izstopno odprtino
  
(b) Pri ventilatorjih z okroglo izstopno odprtino ventilatorja je 
odprtino treba z navpi čnimi in vodoravnimi črtami ter črtami 
pod kotom 45° razdeliti na 8 enakih obmo čij. Merilne to čke 
morajo ležati na radialni središ čnici vsakega obmo čja (22,5°) 
pri dveh tretjinah polmera izstopne odprtine (kot je prikazano 
na sliki A5/2).  
Slika A5/2  
Ventilatorji z okroglo izstopno odprtino
  
Te meritve je treba opraviti tako, da pred ventilatorjem ni nobe ­
nega vozila ali druge ovire. Naprava za merjenje linearne hitrosti 
zraka mora biti nameš čena med 0 in 20 cm od izstopne odprtine.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 619  
1.1.3 Izstopna odprtina ventilatorja ima naslednje zna čilnosti:  
(a) Obmo čje velikosti vsaj 0,3 m  2 ; in 
(b) Širina/premer velikosti vsaj 0,8 metra.  
1.1.4 Položaj ventilatorja mora biti naslednji:  
(a) višina od spodnjega roba od tal: približno 20 centimetrov;  
(b) oddaljenost od sprednjega dela vozila: približno 30 centime ­
trov; 
▼M3 
(c) približno na vzdolžni središ čnici vozila.  
1.1.5 Na zahtevo proizvajalca je mogo če spremeniti višino in bo čni 
položaj hladilnega ventilatorja ter njegovo oddaljenost od vozila, 
če homologacijski organ meni, da je to primerno.  
Če je dolo čena konfiguracija ventilatorja neprakti čna za posebne 
zasnove vozil, kot so vozila, ki imajo motorje nameš čene zadaj, ali 
vozila s stranskim dovodom zraka, ali če ventilator ne zagotavlja 
ustreznega hlajenja, ki bi ustrezno predstavljalo delovanje med 
uporabo, se lahko na zahtevo proizvajalca spremenijo višina, 
zmogljivost ter vzdolžni in bo čni položaj hladilnega ventilatorja 
in uporabijo dodatni ventilatorji, ki imajo morda druga čne speci­
fikacije (vklju čno z ventilatorji s stalno hitrostjo), če homologa ­
cijski organ meni, da je to primerno.  
1.1.6 V primerih, opisanih v odstavku 1.1.5, se položaj in zmogljivost 
hladilnih ventilatorjev ter podrobnosti o utemeljitvi, predloženi 
homologacijskemu organu, vklju čijo v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih. V vseh nadaljnjih preskusih se uporabijo podobni polo ­ 
žaji in specifikacije, pri čemer se upošteva utemeljitev, da se 
preprečijo nereprezentativne zna čilnosti hlajenja.  
▼B 
2. Dinamometer z valji  
2.1 Splošne zahteve  
2.1.1 Dinamometer mora biti zmožen opraviti simulacijo cestne obre ­
menitve s tremi koeficienti cestne obremenitve, ki jih je za dolo ­ 
čitev oblike krivulje obremenitve mogo če prilagoditi.  
▼M3 
2.1.2 Dinamometer z valji ima lahko konfiguracijo z enim ali dvema 
valjema. Če se uporabljajo dvovaljni dinamometri, so valji trajno 
povezani ali pa je treba na sprednjem valju neposredno ali 
posredno poganjati vsakršno vztrajnostno maso in napravo za 
absorbiranje mo či. 
▼B 
2.2 Posebne zahteve  
Naslednje posebne zahteve se nanašajo na proizvajal čeve specifi ­
kacije dinamometra.  
2.2.1 Opletanje valja mora biti manjše kot 0,25 mm na vseh izmerjenih 
lokacijah.  
2.2.2 Premer valja mora biti znotraj ± 1,0 mm dolo čene nazivne vred ­
nosti na vseh merilnih mestih.  
2.2.3 Dinamometer mora imeti sistem merjenja časa, ki se uporablja pri 
določanju stopnje pospeška in za merjenje časov iztekanja vozila/ 
dinamometra. Sistem za merjenje časa mora imeti to čnost vsaj ± 
0,001 odstotka. To je treba preveriti ob prvotni namestitvi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 620  
2.2.4 Dinamometer mora imeti sistem za merjenje hitrosti, ki ima 
točnost vsaj ± 0,080 km/h. To je treba preveriti ob prvotni name ­
stitvi.  
2.2.5 Odzivni čas dinamometra (90-odstotni odziv na postopno spremi ­
njanje vle čne sile) mora biti manjši od 100 ms, trenutni pospeški 
pa morajo znašati vsaj 3 m/s  2 . To je treba preveriti ob prvotni 
namestitvi in po ve čjem vzdrževanju.  
2.2.6 Izhodiš čno vztrajnost dinamometra mora navesti proizvajalec dina ­
mometra in biti mora potrjena v obmo čju ± 0,5 odstotka za vsako 
izmerjeno izhodiš čno vztrajnosti ter ± 0,2 odstotka glede na katero 
koli aritmeti čno povpre čno vrednost z dinami čno izpeljavo, prid ­
obljeno s preskusi pri konstantnem pospešku, upo časnjevanju in 
sili. 
▼M3 
2.2.7 Hitrost valja se izmeri pri frekvenci najmanj 10 Hz.  
2.3 Dodatne posebne zahteve za dinamometer z valji, ki deluje v 
načinu štirikolesnega pogona (4WD)  
2.3.1 Sistem dinamometra za krmiljenje na čina 4WD je zasnovan tako, 
da so med preskušanjem vozila, ki se vozi v postopku WLTC, 
izpolnjene naslednje zahteve.  
2.3.1.1 Simulacija cestne obremenitve se uporablja tako, da dinamometer 
pri delovanju 4WD poustvarja enako razmerje sil, kot bi bilo 
prisotno med vožnjo vozila na gladki, suhi in ravni površini 
cestišča. 
▼B 
2.3.1.2 Po prvotni namestitvi in po ve čjem vzdrževanju morajo biti izpol ­
njene zahteve odstavka 2.3.1.2.1 te podpriloge in bodisi odstavka 
2.3.1.2.2 bodisi odstavka 2.3.1.2.3 te podpriloge. Razliko v hitrosti 
med sprednjimi in zadnjimi valji je treba oceniti tako, da je za 
podatke o hitrosti valja pri najmanjši frekvenci 20 Hz uporabljen 
filter za povpre čje premikanja v 1 sekundi.  
2.3.1.2.1 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 
0,2 odstotka razdalje, prevožene z WLTC. Absolutno število mora 
biti vklju čeno v izra čun skupne razlike v razdalji z WLTC.  
2.3.1.2.2 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 
0,1 metra v časovnem obdobju 200 ms.  
2.3.1.2.3 Razlika v hitrosti vseh valjev mora biti znotraj +/–0,16 km/h.  
2.4 Umerjanje dinamometra z valji  
▼M3 
2.4.1 Sistem za merjenje sile  
Točnost pretvornika sile znaša najmanj ± 10 N za vsa izmerjena 
povečanja. To se preveri ob prvotni namestitvi, po ve čjem vzdrže ­
vanju in v 370 dneh pred preskušanjem.  
▼B 
2.4.2 Umerjanje nepotrebnih izgub dinamometra  
Nepotrebne izgube dinamometra je treba izmeriti in posodobiti, če 
se izmerjene vrednosti od krivulje trenutnih izgub razlikujejo za 
več kot 9,0 N. To je treba preveriti ob za četni namestitvi, po 
večjem vzdrževanju in v času 35 dni pred preskušanjem.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 621  
2.4.3 Preverjanje simulacije cestne obremenitve brez vozila  
Delovanje dinamometra je treba preveriti z izvajanjem preskusa 
iztekanja brez obremenitve po prvotni namestitvi, po ve čjem 
vzdrževanju in v času 7 dni pred preskušanjem. Aritmeti čno 
povprečje napake sile iztekanja mora biti manjše od 10 N ali 2 
odstotkov, kar koli je ve čje, pri vsaki to čki referen čne hitrosti.  
3. Sistem red čenja izpušnih plinov  
3.1 Specifikacija sistema  
3.1.1 Pregled  
3.1.1.1 Uporabiti je treba sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim 
tokom. Celoten izpuh vozila je treba z vzor čevalnikom s 
konstantno prostornino nenehno red čiti z zrakom iz okolice pod 
nadzorovanimi pogoji. Uporabiti je mogo če venturijevo cev s 
kritičnim pretokom (CFV) ali ve č venturijevih cevi s kriti čnim 
pretokom, razporejenih vzporedno, volumetri čno črpalko (PDP), 
venturijevo cev s podzvo čnim pretokom (SSV) ali ultrazvo čni 
merilnih pretoka (UFM). Izmeriti je treba skupno prostornino 
mešanice izpuha in zraka za red čenje in za analizo zbrati stalno 
sorazmeren vzorec prostornine. Koli čine spojin izpušnih plinov je 
treba dolo čiti iz koncentracij vzorcev, popravljenih za njune 
vsebnosti zraka za red čenje in skupnim pretokom v času preskusa.  
3.1.1.2 Sistem za red čenje izpušnih plinov morajo sestavljati povezovalna 
cev, mešalna naprava in tunel za red čenje, klimatska naprava za 
redčenje, sesalna naprava in naprava za merjenje pretoka. Sonde 
za vzorčenje je treba namestiti v tunel za red čenje, kot je oprede ­
ljeno v odstavkih 4.1, 4.2 in 4.3 te podpriloge.  
3.1.1.3 Mešalna naprava iz odstavka 3.1.1.2 te podpriloge mora biti 
posoda, kot je prikazano na sliki A5/3, v kateri se izpušni plini 
vozila in zrak za red čenje mešajo, tako da na mestu vzor čenja 
nastane homogena zmes.  
3.2 Splošne zahteve  
3.2.1 Izpušne pline vozila je treba razred čiti z zadostno koli čino zraka, 
da se prepre či kondenzacija vode v sistemu za vzor čenje in merje ­
nje, in sicer pri vseh pogojih, ki se lahko pojavijo med preskusom.  
3.2.2 Mešanica zraka in izpušnih plinov mora biti homogena na to čki, 
kjer se nahajajo sonde za vzor čenje (odstavek 3.3.3 te podpriloge). 
Sonde za vzor čenje iz razred čenih izpušnih plinov izvle čejo repre­
zentativne vzorce.  
3.2.3 Sistem mora omogo čati merjenje skupne prostornine razred čenih 
izpušnih plinov.  
3.2.4 Sistem za vzor čenje mora biti neprepusten za pline. Zasnova 
sistema za vzor čenje spremenljivega red čenja in materiali, ki so 
uporabljeni v njegovi konstrukciji, morajo biti takšni, da ne vpli ­
vajo na koncentracijo nobene spojine v razred čenih izpušnih 
plinih. Če kateri koli del sistema (izmenjevalnik toplote, ciklonski 
izločevalnik, sesalna naprava itd.) spremeni koncentracijo katerih 
koli spojin izpušnih plinov in sistemati čne napake ni mogo če 
odpraviti, je vzor čenje za to spojino treba opraviti pred tem delom.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 622  
3.2.5 Vsi deli sistema za red čenje, ki so v stiku z nerazred čenimi ali 
razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je 
odlaganje in spreminjanje lastnosti trdnih delcev oziroma delcev 
čim manjše. Vsi deli morajo biti iz elektri čno prevodnega mate ­
riala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in elektri čno 
ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega učinka.  
3.2.6 Če ima izpušni sistem preskusnega vozila izpušno cev, sestavljeno 
iz več cevi, morajo biti povezovalne cevi čim bližje vozilu, ne da 
bi pri tem neugodno vplivale na njihovo delovanje.  
3.3 Posebne zahteve  
3.3.1 Priklju čitev na izpuh vozila  
3.3.1.1 Za četni del povezovalne cevi je izstopni del izpušne cevi. Kon čni 
del povezovalne cevi je to čka vzorčenja ali prva to čka redčenja.  
Za konfiguracije z izpušnimi cevmi, kjer so vse izpušne cevi 
združene, je treba vzeti za četni del povezovalne cevi pri zadnjem 
spoju, kjer so vse izpušne cevi združene. V tem primeru je cev 
med izstopom iz izpušne cevi in za četnim delom povezovalne cevi 
lahko izolirana oziroma ogrevana ali ne.  
3.3.1.2 Povezovalna cev med vozilom in sistemom za red čenje mora biti 
zasnovana tako, da so toplotne izgube čim manjše.  
3.3.1.3 Povezovalna cev mora izpolnjevati naslednje zahteve:  
(a) biti mora krajša od 3,6 metra ali krajša od 6,1 metra, če je 
toplotno izolirana. Njen notranji premer ne sme presegati 
105 mm; izolacijski materiali morajo biti debeli najmanj 
25 mm, toplotna prevodnost pa ne sme presegati 0,1 W/m  – 
1 K –1 pri 400 °C. Po izbiri se lahko cev ogreje na temperaturo 
nad rosiščem. Predpostavljati je mogo če, da je to doseženo, če 
je cev ogreta na 70 °C;  
(b) ne sme povzro čati, da se stati čni tlak na izpušnih odprtinah na 
preskusnem vozilu od stati čnih tlakov, zabeleženih v času, ko 
ni nič priključeno na kon čne dele izpušnih cevi, razlikuje za 
več kot ± 0,75 kPa pri 50 km/h ali za ve č kot ± 1,25 kPa med 
celotnim trajanjem preskusa.Tlak je treba izmeriti v kon čnem 
delu izpušne odprtine ali v podaljšku z enakim premerom in 
čim bližje koncu izpušne cevi.Uporabijo se lahko sistemi za 
vzorčenje, ki lahko stati čni tlak ohranjajo znotraj ± 0,25 kPa, 
če proizvajalec v pisni zahtevi pristojnemu organu, ki pode ­
ljuje homologacijo, utemelji potrebo po manjših dovoljenih 
odstopanjih;  
(c) noben sestavni del povezovalne cevi ne sme biti iz materiala, 
ki bo morda vplival na plinasto ali trdno sestavo izpušnih 
plinov.Da bi se izognili nastajanju kakršnih koli delcev iz 
elastomernih priklju čkov, morajo biti uporabljeni elastomeri 
termično stabilni in v najmanjši možni meri izpostavljeni 
izpušnim plinom.Priporo čljivo je, da se elastomerni priklju čki 
ne uporabljajo za povezavo izpuha vozila s povezovalno 
cevjo.  
3.3.2 Klimatska naprava za red čenje ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 623  
3.3.2.1 Zrak za red čenje, ki se uporablja za primarno red čenje izpušnih 
plinov v tunelu CVS, mora te či skozi medij, ki zmore delce 
najbolj prodornih velikosti v filtrirnem materialu zmanjšati za ≤ 
99,95 odstotka, ali skozi filter razreda vsaj H13, ki je v skladu s 
standardom EN 1822:2009. To predstavlja specifikacijo filtrov za 
zelo učinkovito zadrževanje zra čnih delcev (HEPA). Iz zraka za 
redčenje je mogo če tudi izlo čiti oglje, preden gre skozi filter 
HEPA. Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se 
uporablja, je priporo čljivo namestiti dodaten filter za izlo čanje 
oglja.  
3.3.2.2 Na zahtevo proizvajalca vozila je zrak za red čenje mogo če vzorčiti 
v skladu z dobro inženirsko prakso, tako da se dolo či, v kolikšni 
meri tunel vpliva na ravni trdnih delcev v ozadju in ravni delcev, 
ki se lahko nato odštejejo od izmerjenih vrednosti v razred čenih 
izpušnih plinih.  ►M3 Glej odstavek 2.1.3 Podpriloge 6. ◄ 
3.3.3 Tunel za red čenje 
3.3.3.1 Poskrbeti je treba, da se izpušni plini vozila in zrak za red čenje 
zmešajo. Uporabiti je mogo če mešalno napravo.  
3.3.3.2 Homogenost zmesi v katerem koli pre čnem prerezu na mestu 
sonde za vzor čenje se od aritmeti čnega povpre čja vrednosti, 
dobljenih na vsaj petih to čkah, ki se nahajajo v enakih razmikih 
na premeru toka plinov, ne sme razlikovati za ve č kot ± 2 
odstotka.  
3.3.3.3. Za vzor čenje emisij PM in PN je treba uporabiti tunel za red čenje, 
ki: 
(a) je sestavljen iz ravne cevi iz elektri čno prevodnega materiala, 
ki je ozemljena;  
(b) povzro ča turbulentni tok (Reynoldsovo število ≥ 4 000) in je 
dovolj dolg, da se izpuh in zrak za red čenje povsem preme ­ 
šata; 
(c) ima premer vsaj 200 mm;  
(d) je lahko izoliran in/ali ogrevan.  
3.3.4 Sesalna naprava  
3.3.4.1 Ta naprava lahko deluje pri ve č stalnih hitrostih, s čimer zagota ­
vlja zadosten pretok in prepre či vsako kondenziranje vode. 
Rezultat je pridobljen, če je pretok:  
(a) dvakrat ve čji od najve čjega pretoka izpušnih plinov, ki nasta ­
nejo pri pospeševanju med voznim ciklom; ali  
(b) zadosten, da je koncentracija CO  2 v vreči za razred čene 
izpušne vzorce manjša od 3 odstotkov glede na prostornino 
za bencin in dizelsko gorivo, manjša od 2,2 odstotka glede na 
prostornino za LPG in manjša od 1,5 odstotka glede na 
prostornino za NG/biometan.  
3.3.4.2 Skladnost z zahtevami iz odstavka 3.3.4.1 te podpriloge morda ne 
bo potrebna, če je sistem CVS zasnovan tako, da zavira konden ­
zacijo s takšnimi tehnikami ali kombinacijo tehnik, kot so:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 624  
(a) zmanjševanje vsebnosti vode v zraku za red čenje (razvlaže ­
vanje zraka za red čenje);  
(b) ogrevanje zraka za red čenje v CVS in vseh sestavnih delov do 
naprave za merjenje pretoka razred čenih izpušnih plinov in po 
možnosti tudi do sistema za vzor čenje vreč, vključno z vzor ­ 
čnimi vrečami in tudi sistemom za merjenje koncentracij v 
vrečah. 
V takih primerih je izbiro hitrosti pretoka v CVS za preskus treba 
upravičiti, tako da se prikaže, da do kondenzacije vode ne more 
priti na nobeni to čki v CVS, vzor čni vreči ali analiznem sistemu.  
3.3.5 Merjenje prostornine v sistemu za primarno red čenje 
3.3.5.1 Metoda merjenja skupne prostornine razred čenih izpušnih plinov, 
vključenih v vzor čenje pri stalni prostornini, mora biti takšna, da 
je meritev v vseh pogojih delovanja to čna na ± 2 odstotka. Če 
naprava ne more nadomestiti sprememb v temperaturi zmesi 
izpušnih plinov in zraka za red čenje na merilni to čki, je treba 
uporabiti toplotni izmenjevalnik za vzdrževanje temperature v 
območju ±6 °C navedene delovne temperature za PDP CVS, ± 
11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS in ± 11 °C za SSV 
CVS.  
3.3.5.2 Po potrebi se lahko za napravo za merjenje prostornine uporabi 
določena oblika zaš čite, npr. ciklonski izlo čevalnik, filter celot ­
nega toka itd.  
▼M3 
3.3.5.3 Neposredno pred napravo za merjenje prostornine se namesti 
tipalo temperature. To čnost tega tipala temperature znaša ± 1 °C, 
njegov odzivni čas pa 0,1 sekunde pri 62 % dane spremembe 
temperature (vrednost, izmerjena s silikonskim oljem).  
▼B 
3.3.5.4 Merjenje razlike v tlaku glede na atmosferski tlak je treba opraviti 
pred in, če je potrebno, za napravo za merjenje prostornine.  
3.3.5.5 Natan čnost in to čnost meritev tlaka med preskusom mora biti 
znotraj ± 0,4 kPa. Glej tabelo A5/5.  
3.3.6 Opis priporo čljivega sistema  
Slika A5/3 je shematski prikaz sistemov za red čenje izpuhov, ki 
izpolnjujejo zahteve te podpriloge.  
Priporočljiva je uporaba naslednjih sestavnih delov:  
(a) zračni filter za red čenje, ki je lahko po potrebi prej ogret. 
Filter mora biti sestavljen iz naslednjih zaporednih filtrov: 
dodaten filter z aktivnim ogljem (vstopna stran) in filter 
HEPA (izstopna stran). Pred filtrom HEPA in za izlo čeval­
nikom oglja, če se uporablja, je priporo čljivo namestiti 
dodaten ogleni filter. Namen oglenega filtra je, da zmanjša 
in stabilizira koncentracije ogljikovodikov v emisijah iz 
okolice v zraku za red čenje; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 625  
(b) povezovalna cev, preko katere je izpuh vozila doveden v tunel 
za redčenje;  
(c) dodaten izmenjevalnik toplote, kot je opisano v odstavku 
3.3.5.1 te podpriloge;  
(d) mešalna naprava, v kateri se izpušni plin in zrak za red čenje 
homogeno premešata in ki je nameš čena blizu vozila, tako da 
je dolžina povezovalne cevi čim manjša;  
(e) tunel za red čenje, iz katerega se vzor čijo trdni delci in delci;  
(f) za merilni sistem je mogo če uporabiti dolo čeno obliko zaš čite, 
npr. ciklonski izlo čevalnik, filter celotnega toka itd.;  
(g) sesalna naprava z zmogljivostjo, ki zadoš ča za celotno prostor ­
nino razred čenih izpušnih plinov.  
Natančna skladnost s temi slikami ni nujna. Za pridobivanje doda ­
tnih podatkov in za usklajevanje funkcij posameznih delov sistema 
je mogoče uporabiti dodatne sestavne dele, kot so instrumenti, 
ventili, elektromagneti in stikala.  
Slika A5/3  
Sistem za red čenje izpušnih plinov
  
▼M3 
3.3.6.1 Volumetri čna črpalka (PDP)  
Sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom z volumetri čno 
črpalko izpolnjuje zahteve te podpriloge, tako da meri pretok plina 
skozi črpalko pri konstantni temperaturi in tlaku. Skupna prostor ­
nina se meri s štetjem števila obratov, ki jih opravi umerjena 
volumetri čna črpalka. Sorazmeren vzorec je dosežen z vzor čenjem 
s črpalko, merilnikom pretoka in ventilom za nadzor pretoka pri 
konstantni hitrosti pretoka.  
_______  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 626  
3.3.6.2 Venturijeva cev s kriti čnim pretokom (CFV)  
3.3.6.2.1 Uporaba CFV za sistem red čenja plinov s polnim pretokom 
temelji na na čelih mehanike pretoka za kriti čni pretok. Spremen ­
ljiva hitrost pretoka zmesi zraka za red čenje in izpušnih plinov se 
vzdržuje pri zvo čni hitrosti, ki je neposredno sorazmerna s kvadra ­
tnim korenom temperature plina. Pretok se med preskusom 
nenehno spremlja, izra čunava in integrira.  
3.3.6.2.2 Uporaba dodatne venturijeve cevi s kriti čnim pretokom zagotavlja 
sorazmernost vzorcev plina, vzetih iz tunela za red čenje. Ker sta 
tako tlak kot temperatura na obeh vhodih venturijeve cevi enaka, 
je prostornina pretoka plina, odvzetega za vzor čenje, sorazmerna s 
skupno prostornino proizvedene razred čene zmesi izpušnih plinov 
in so tako izpolnjene zahteve te podpriloge.  
3.3.6.2.3 Merilna CFV-cev mora meriti prostornino pretoka razred čenega 
izpušnega plina.  
3.3.6.3 Venturijeva cev s podzvo čnim pretokom (SSV)  
3.3.6.3.1 Uporaba SSV (slika A5/4) za sistem red čenja plinov s polnim 
pretokom temelji na na čelih mehanike pretoka za kriti čni pretok. 
Spremenljiva hitrost pretoka zmesi zraka za red čenje in izpušnih 
plinov se vzdržuje pri podzvo čni hitrosti, ki se izra čuna iz fizi čnih 
dimenzij venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom, izmerjene 
absolutne temperature (T) in tlaka (P) ob vstopu v venturijevo 
cev in tlaka v grlu venturijeve cevi. Pretok se med preskusom 
nenehno spremlja, izra čunava in integrira.  
3.3.6.3.2 SSV mora meriti prostornino pretoka razred čenega izpušnega 
plina.  
Slika A5/4  
Shematski prikaz venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom (SSV)
  
3.3.6.4 Ultrazvo čni merilnik pretoka (UFM)  
3.3.6.4.1 UFM meri hitrost razred čenih izpušnih plinov v CVS-ceveh, in 
sicer z zaznavanjem ultrazvo čnega pretoka s pomo čjo para 
oziroma ve č parov ultrazvo čnih oddajnikov/sprejemnikov, ki so 
nameščeni v cev, kot je na prikazano na sliki A5/5. Hitrost preta ­
kajočega se plina je dolo čena z razliko v času, ki je potreben, da 
ultrazvočni signal potuje od oddajnika do sprejemnika v smeri 
proti toku in v smeri toka. Hitrost plinov se pretvori v standardni 
prostorninski pretok, in sicer z uporabo kalibracijskega faktorja za 
premer cevi s sprotnimi popravki za temperaturo razred čenih 
izpušnih plinov in absolutni tlak.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 627  
3.3.6.4.2 Sestavni deli sistema so:  
(a) Sesalna naprava, opremljena z regulatorjem hitrosti, preto čnim 
ventilom ali drugimi funkcijami za dolo čanje hitrosti pretoka 
skozi CVS in tudi za ohranjanje konstantnega prostorninskega 
pretoka pri standardnih pogojih;  
(b) UFM;  
(c) Naprave za merjenje temperature in tlaka, T in P, potrebne za 
popravek pretoka;  
(d) Neobvezen izmenjevalnik toplote za uravnavanje temperature 
razredčenega izpuha na UFM. Če je nameš čen, mora biti 
izmenjevalnik toplote zmožen uravnavati temperaturo razred ­ 
čenega izpušnega plina glede na temperaturo, ki je navedena v 
točki 3.3.5.1 te podpriloge.Med preskusom mora biti tempe ­
ratura mešanice zrak/izpušni plin, izmerjena na to čki nepo­
sredno pred sesalno napravo, v obmo čju ±6 °C od aritmeti čne 
povprečne delovne temperature med preskusom.  
Slika A5/5  
Shematični prikaz ultrazvo čnega merilnika pretoka (UFM)
  
3.3.6.4.3 Za zasnovo in uporabo CVS tipa UFM morajo veljati naslednji 
pogoji:  
(a) hitrost razred čenega izpušnega plina mora zagotoviti Reynold ­
sovo število, ve čje od 4 000, da je mogo če ohranjati stalen 
turbulentni pretok pred vstopom v ultrazvo čni merilnik 
pretoka;  
(b) ultrazvo čni merilnik pretoka je treba vgraditi v cev konstant ­
nega premera z dolžino, ki je 10-kratnik notranjega premera 
pred njim, in 5-kratnik premera za njim;  
▼M3 
(c) tipalo temperature (T) za razred čene izpušne pline se vgradi 
neposredno pred ultrazvo čnim merilnikom pretoka. To čnost 
tega tipala znaša ± 1 °C, njegov odzivni čas pa 0,1 sekunde 
pri 62 % dane spremembe temperature (vrednost, izmerjena s 
silikonskim oljem);  
▼B 
(d) absolutni tlak (P) razred čenih izpušnih plinov je treba izmeriti 
neposredno pred ultrazvo čnim merilnikom pretoka na ± 
0,3 kPa natan čno; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 628  
(e) če toplotni izmenjevalnik ni vgrajen pred ultrazvo čnim meril ­
nikom pretoka, je treba pretok razred čenih izpušnih plinov, 
popravljen na standardne pogoje, med preskusom ohranjati 
na konstantni ravni. To je mogo če doseči z nadzorom sesalne 
naprave, ventila pretoka ali na kateri drug na čin. 
3.4 Postopek umerjanja CVS  
3.4.1 Splošne zahteve  
3.4.1.1 Sistem CVS je treba umeriti s pomo čjo natančnega merilnika 
pretoka in regulatorjem pretoka ter v presledkih, navedenih v 
tabeli A5/4. Pretok skozi sistem je treba izmeriti pri razli čnih 
vrednostih tlaka, nadzorne parametre sistema pa izmeriti in pove ­
zati s pretoki. Naprava za merjenje pretoka (npr. umerjena ventu ­
rijeva cev, laminarni merilnik pretoka (LFE), umerjeni turbinski 
merilnik) mora biti dinami čna in primerna za visoke stopnje 
pretoka, do katerih prihaja pri preskušanju z vzor čevalnikom s 
konstantno prostornino.  ►M3 Naprava ima certificirano 
točnost. ◄ 
3.4.1.2 V naslednjih odstavkih so opisane metode za umerjanje naprav 
PDP, CFV, SSV in UFM z uporabo laminarnega merilnika 
pretoka, ki zagotavlja zahtevano natan čnost, skupaj s statisti čnim 
preskusom uporabnosti umerjanja.  
3.4.2 Umerjanje volumetri čne črpalke (PDP)  
3.4.2.1 V naslednjem postopku za umerjanje so opisani oprema, konfigu ­
racija preskusa in razli čni parametri, ki so izmerjeni za dolo čitev 
hitrosti pretoka za črpalko CVS. Vsi parametri, povezani s 
črpalko, se merijo isto časno s parametri, ki se nanašajo na 
merilnik pretoka, ki je zaporedno povezan s črpalko. Izra čunano 
hitrost pretoka (podano v m  3 /min ob vstopu v črpalko za izmerjeni 
absolutni tlak in temperaturo) je nato treba zapisati glede na kore ­
lacijsko funkcijo, ki vklju čuje ustrezne parametre črpalke. Nato je 
treba dolo čiti linearno ena čbo, ki kaže razmerje med pretokom 
črpalke in korelacijsko funkcijo. V primeru, da ima CVS ve čhitro­
stni pogon, je treba umerjanje opraviti za vsakega od uporabljenih 
območij. 
3.4.2.2 Ta postopek umerjanja temelji na merjenju absolutnih vrednosti 
parametrov črpalke in merilnika pretoka, ki na vsaki to čki kažejo 
hitrost pretoka. Za zagotavljanje to čnosti in celovitosti krivulje 
umerjanja je treba izpolnjevati naslednje pogoje:  
3.4.2.2.1 Tlake črpalk je treba izmeriti na odprtinah na črpalki in ne na 
zunanjih ceveh na vstopni in izstopni odprtini črpalke. Tla čne 
izpustne odprtine na zgornji in spodnji sredinski to čki na vrhnji 
plošči črpalke so izpostavljene dejanskim tlakom črpalke in zato 
odražajo absolutne razlike v tlaku.  
3.4.2.2.2 Med umerjanjem je treba ohranjati konstantno temperaturo. Lami ­
narni merilnik pretoka je ob čutljiv na nihanja vstopne temperature, 
ki povzro čajo, da so podatkovne to čke razpršene. Postopne tempe ­
raturne spremembe po ± 1°C so sprejemljive, če se pojavljajo v 
časovnem obdobju nekaj minut.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 629  
3.4.2.2.3 Vse povezave med merilnikom pretoka in črpalko CVS morajo 
dobro tesniti.  
3.4.2.3 Med preskusom emisij izpušnih plinov je treba izmerjene para ­
metre črpalke uporabiti za izra čun hitrosti pretoka iz ena čbe umer­
janja.  
3.4.2.4 Slika A5/6 te podpriloge prikazuje primer nastavitve umerjanja. 
Spremembe so dovoljene pod pogojem, da jih homologacijski 
organ odobri kot primerljive to čnosti. Če je uporabljena nastavi ­
tev, prikazana na sliki A5/6, morajo biti naslednji podatki znotraj 
danih omejitev to čnosti:  
Zračni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa  
Temperatura okolice, T  ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
Temperatura zraka pri LFE, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa  
Padec tlaka v obmo čju matrike LFE, EDP ± 0,0015 kPa  
Temperatura zraka pri vstopu v črpalko CVS, PTI  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
Temperatura zraka pri izstopu iz črpalke CVS, PTO  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
Podtlak pri vstopu v črpalko CVS, PPI ± 0,22 kPa  
Tlačna višina pri izstopu iz črpalke CVS, PPO ± 0,22 kPa  
Število obratov črpalke med časom preskusa, n ± 1 min  –1 
Pretečeni čas za obdobje (najmanj 250 sekund) (v t) ± 0,1 s  
Slika A5/6  
Konfiguracija umerjanja PDP
  
3.4.2.5 Po priklju čitvi sistema, kot je prikazano na sliki A5/6, je treba 
pred umerjanjem nastaviti regulirni ventil pretoka v odprt položaj, 
črpalka CVS pa mora pred za četkom umerjanja delovati 20 minut.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 630  
3.4.2.5.1 Regulirni ventil pretoka je treba delno pripreti, da je v sesalni cevi 
črpalke dosežen podtlak (približno 1 kPa), ki bo dal najmanj šest 
podatkovnih to čk za skupno umerjanje. Sistemu mora biti omogo ­ 
čeno, da se 3 minute stabilizira, preden se zajemanje podatkov 
ponovi.  
3.4.2.5.2 Hitrost pretoka zraka Q  s na vsaki preskusni to čki mora biti z 
uporabo podatkov iz merilnika pretoka izra čunana v standardnih 
m 3 /min po postopku, ki ga je predpisal proizvajalec.  
3.4.2.5.3 Hitrost pretoka zraka je nato treba pretvoriti v pretok črpalke V  0 v 
m 3 /vrt pri absolutni temperaturi in tlaku ob vstopu v črpalko.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15K Ü 101,325kPa 
P p 
pri čemer je:  
V 0 hitrost pretoka črpalke pri T  p in P  p , v m  3 /obr.;  
Q s pretok zraka pri 101,325 kPa in 273,15 K (0 °C) (v m  3 /min);  
T p temperatura ob vstopu v črpalko (v kelvinih (K));  
P p absolutni tlak ob vstopu v črpalko (v kPa);  
n hitrost črpalke (v min  –1 ). 
3.4.2.5.4 Za kompenzacijo medsebojnega vplivanja sprememb v tlaku pri 
hitrosti črpalke v črpalki in stopnje izgub črpalke, je treba izra ču­
nati korelacijsko funkcijo x  0 med hitrostjo črpalke n, razliko v 
tlaku med vstopno in izstopno odprtino ter absolutni tlak ob 
izstopu iz črpalke, in sicer z naslednjo ena čbo: 
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
pri čemer je:  
x 0 korelacijska funkcija;  
ΔP p razlika v tlaku med vstopno in izstopno odprtino črpalke (v 
kPa);  
P e absolutni tlak ob izstopu iz črpalke (PPO + P  b ) (v kPa).  
Za ustvarjanje kalibracijskih ena čb je treba opraviti linearno prila ­
goditev najmanjših kvadratov; ena čbe imajo naslednjo obliko:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
pri čemer sta B in M naklona, A in D  0 pa odseka krivulj.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 631  
3.4.2.6 Sistem CVS z ve č hitrostmi je treba umeriti za vsako uporabljeno 
hitrost. Krivulje umerjanja, dolo čene za razpone, morajo biti 
približno vzporedne, vrednosti odseka V  0 pa se morajo z zmanj ­ 
ševanjem hitrosti pretoka črpalke ve čati. 
3.4.2.7 Vrednosti, izra čunane na podlagi ena čbe, morajo biti v obmo čju ± 
0,5 odstotka izmerjene vrednosti za M. Vrednosti za so od črpalke 
do črpalke razli čne. Umerjanje je treba opraviti ob prvotni 
vgradnji in po ve čjem vzdrževanju.  
3.4.3 Umerjanje venturijeve cevi s kriti čnim pretokom (CFV)  
3.4.3.1 Umerjanje CFV temelji na ena čbi pretoka za venturijevo cev s 
kritičnim pretokom:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
pri čemer je:  
Q s pretok (v m  3 /min);  
K v koeficient umerjanja;  
P absolutni tlak (v kPa);  
T absolutna temperatura (v kelvinih (K));  
Pretok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu.  
Postopek umerjanja, opisan v odstavkih 3.4.3.2 do vklju čno 
3.4.3.3.3.4 te podpriloge, dolo ča vrednost koeficienta umerjanja 
pri izmerjenih vrednostih tlaka, temperature in pretoka zraka.  
3.4.3.2  ►M3 Opraviti je treba meritve za umerjanje pretoka skozi ventu ­
rijevo cev s kriti čnim pretokom, naslednji podatki pa morajo biti 
znotraj omejitev dane to čnosti: ◄ 
Zračni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa,  
Temperatura zraka v LFE, merilnik pretoka, ETI  
►M3 ± 0,15 °C ◄, 
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
Padec tlaka preko matrike LFE, EDP ± 0,0015 kPa,  
Pretok zraka, Q  s ± 0,5 odstotka,  
Podtlak ob vstopu v CFV, PPI ± 0,02 kPa,  
Temperatura ob vstopu v venturijevo cev, T  v ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.3.3 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/7, 
preveriti pa je treba tudi, če kje puš ča. Kakršno koli puš čanje 
med napravo za merjenje pretoka in venturijevo cevjo s kriti čnim 
pretokom zelo vpliva na to čnost umerjanja in ga je zato treba 
preprečiti. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 632  
Slika A5/7  
Konfiguracija umerjanja CFV
  
3.4.3.3.1 Regulirni ventil pretoka je treba nastaviti v odprti položaj, zagnati 
sesalno napravo in stabilizirati sistem. Zbrati je treba podatke iz 
vseh instrumentov.  
3.4.3.3.2 Nastavitev regulirnega ventila pretoka je treba spreminjati in od či­
tati vsaj osem meritev v obmo čju kritičnega pretoka venturijeve 
cevi.  
3.4.3.3.3 Podatke, zabeležene med umerjanjem, je treba uporabiti v nasled ­
njem izra čunu: 
3.4.3.3.3.1 Hitrost pretoka zraka, Q  s , na vsaki merilni to čki je treba z uporabo 
podatkov iz merilnika pretoka izra čunati po postopku, ki ga je 
določil proizvajalec.  
Vrednosti koeficienta umerjanja je treba izra čunati za vsako to čko 
preskusa:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
pri čemer je:  
Q s hitrost pretoka (v m  3 /min pri 273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa);  
T v temperatura ob vstopu v venturijevo cev v kelvinih (K);  
P v absolutni tlak ob vstopu v venturijevo cev v kPa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 633  
3.4.3.3.3.2 K  v je treba zapisati kot funkcijo tlaka ob vstopu v venturijevo cev 
P v . Za zvo čni pretok ima K  v relativno konstantno vrednost. Z 
nižanjem tlaka (naraš čanjem vakuuma) se venturijeva odduši in 
K v se zmanjša. Te vrednosti za K  v se ne uporabijo za nadaljnje 
izračune. 
3.4.3.3.3.3 Za najmanj osem to čk v obmo čju kritičnega pretoka je treba izra ­ 
čunati aritmeti čno povpre čje K  v in standardni odklon.  
3.4.3.3.3.4 Če standardni odklon preseže 0,3 odstotka aritmeti čnega povpre čja 
K v , je treba izvesti korekcijski ukrep.  
3.4.4 Umerjanje venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom (SSV)  
3.4.4.1 Umerjanje SSV temelji na ena čbi za pretok za venturijevo cev s 
podzvočnim pretokom. Pretok plina je funkcija vstopnega tlaka, 
temperature in padca tlaka med vstopom v SSV in grlom.  
3.4.4.2 Analiza podatkov  
3.4.4.2.1 Hitrost pretoka zraka, Q  ssv , na vsakem dušilnem mestu (najmanj 
16 dušilnih mest) je treba izra čunati v standardni enoti m  3 /s, in 
sicer iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo dolo či proiz­
vajalec. Koeficient odvajanja, C  d , je treba izra čunati iz podatkov 
umerjanja za vsako nastavitev z naslednjo ena čbo: 
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Í 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Î 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
pri čemer je:  
Q SSV hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)) v m  3 /s; 
T temperatura ob vstopu v venturijevo cev v kelvinih (K);  
d V premer grla SSV (v m);  
r p razmerje absolutnega stati čnega tlaka med grlom SSV in 
vstopom,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D razmerje med premerom grla SSV, d  V , in notranjim 
premerom sesalne cevi, D D;  
C d koeficient odvajanja SSV;  
p p absolutni tlak ob vstopu v venturijevo cev v kPa.  
Za določitev obmo čja podzvo čnega pretoka je C  d treba zapisati 
kot funkcijo Reynoldsovega števila Re na grlu SSV. Reynoldsovo 
število na grlu SSV je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 634  
pri čemer je:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 25,55152 v SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)) v m  3 /s; 
d v premer grla SSV (v m);  
μ absolutna ali dinami čna viskoznost plina (v kg/ms);  
b 1.458 × 10  6 (empirična konstanta) (v kg/ms K  0,5 ); 
S 110,4 (empiri čna konstanta) (v kelvinih (K)).  
3.4.4.2.2 Ker je Q  SSV vnos v ena čbo Re, je treba izra čun začeti s predhodno 
domnevo za Q  SSV ali C  d venturijeve cevi za umerjanje in pona ­
vljati, dokler Q  SSV ne konvergira. Metoda konvergence mora biti 
točna na najmanj 0,1 odstotka.  
3.4.4.2.3 Izra čunane vrednosti C  d iz dobljene ena čbe krivulje umerjanja za 
najmanj šestnajst to čk v obmo čju podzvo čnega pretoka morajo biti 
v območju ± 0,5 % izmerjene vrednosti C  d za vsako to čko umer­
janja.  
3.4.5 Umerjanje ultrazvo čnega merilnika pretoka (UFM)  
3.4.5.1 UFM je treba umeriti glede na ustrezen referen čni merilnik 
pretoka.  
3.4.5.2 UFM je treba umeriti v konfiguraciji CVS, ki bo uporabljena v 
preskusni celici (cevi za razred čene izpušne pline, sesalna napra ­
va), in preveriti, če kje puš ča. Glej sliko A5/8.  
3.4.5.3 Vgraditi je treba grelnik, da kondicionira kalibracijski pretok v 
primeru, da sistem UFM ne vklju čuje izmenjevalnika toplote.  
3.4.5.4 Za vsako nastavitev pretoka skozi CVS, ki bo uporabljena, je 
umerjanje treba izvesti pri temperaturah od sobne temperature 
do največje temperature med preskušanjem vozila.  
3.4.5.5 Upoštevati je treba priporo čeni postopek proizvajalca za umerjanje 
elektronskih delov (tipala temperature (T) in tlaka (P)) naprave 
UFM.  
3.4.5.6  ►M3 Opraviti je treba meritve za umerjanje pretoka skozi ultraz ­
vočni merilnik pretoka, naslednji podatki ( če se uporablja lami ­
narni merilnik pretoka) pa morajo biti znotraj omejitev dane 
točnosti: ◄ 
Zračni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa,  
Temperatura zraka v LFE, merilnik pretoka, ETI  
►M3 ± 0,15 °C ◄, 
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
Padec tlaka v obmo čju matrike LFE, (EDP) ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 635  
Pretok zraka, Q  s ± 0,5 odstotka,  
Podtlak ob vstopu v UFM, P  act ± 0,02 kPa,  
Temperatura ob vstopu v UFM, T  act ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.5.7 Postopek  
3.4.5.7.1 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/8, 
preveriti pa je treba tudi, če kje puš ča. Kakršno koli puš čanje 
med napravo za merjenje pretoka in UFM zelo vpliva na to čnost 
umerjanja.  
Slika A5/8  
Konfiguracija umerjanja UFM
  
3.4.5.7.2 Sesalno napravo je treba zagnati. Njena hitrost in/ali položaj preto ­ 
čnega ventila morata biti prilagojena, da zagotavljata nastavljeni 
pretok za potrjevanje in stabilizacijo sistema. Zbrati je treba 
podatke iz vseh instrumentov.  
3.4.5.7.3 Za sisteme UFM brez toplotnega izmenjevalnika je grelnik treba 
uporabljati za pove čanje temperature zraka za umerjanje, kar 
omogoča stabilizacijo in beleženje podatkov iz vseh instrumentov. 
Temperaturo je treba primerno postopno zviševati, dokler ni dose ­ 
žena najve čja pričakovana temperatura razred čenega izpuha, ki je 
pričakovana med preskusom emisij.  
3.4.5.7.4 Grelnik je nato treba izklopiti, hitrost sesalne naprave in/ali 
pretočni ventil pa prilagoditi na naslednjo nastavitev pretoka, ki 
bo uporabljena za preskušanje emisij vozila, nato pa je zaporedje 
umerjanja treba ponoviti.  
3.4.5.8 Podatke, zabeležene med umerjanjem, je treba uporabiti v nasled ­
njih izračunih: Hitrost pretoka zraka, Q  s , na vsaki merilni to čki je 
treba z uporabo podatkov iz merilnika pretoka izra čuna po 
postopku, ki ga je dolo čil proizvajalec. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
pri čemer je:  
Q s hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih 
(101,325 kPa, 273,15 K(0 °C)) (v m  3 /s); 
Q reference  hitrost pretoka zraka za hitrost kalibracijskega pretoka 
pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) 
(v m  3 /s); ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 636  
K v koeficient umerjanja.  
Za sisteme, ki nimajo izmenjevalnika toplote, je K  v treba zapisati 
kot funkcijo za T  act . 
Največja razlika v K  v ne sme prese či 0,3 odstotka aritmeti čne 
povprečne vrednosti q vseh meritev pri razli čnih temperaturah.  
3.5 Postopek preverjanja sistema  
3.5.1 Splošne zahteve  
3.5.1.1 Skupno to čnost sistema za vzor čenje CVS in analiznega sistema je 
treba dolo čiti z uvajanjem znane mase za emisije plinastih spojin v 
sistem, medtem ko ta deluje pod standardnimi pogoji preskušanja, 
nato pa analizirati in izra čunati emisije plinastih spojin v skladu z 
enačbami iz Podpriloge 7. Tako metoda CFO, opisana v odstavku 
3.5.1.1.1 te podpriloge, kot tudi gravimetri čna metoda, opisana v 
odstavku 3.5.1.1.2 te podpriloge, dajeta ustrezno natan čnost.  
Največje dovoljeno odstopanje med dovedeno in izmerjeno koli ­ 
čino plina je  ►M3 ± 2 odstotka. ◄ 
3.5.1.1.1 Metoda zaslonke s kriti čnim pretokom (CFO)  
Metoda CFO konstantni pretok čistega plina (CO, CO  2 ali C  3 H 8 ) 
meri z uporabo naprave z zaslonko s kriti čnim pretokom.  
▼M3 
Znana masa čistega ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida 
ali propana se v sistem CVS dovede skozi umerjeno zaslonko s 
kritičnim pretokom. Pri dovolj velikem vstopnem tlaku je hitrost 
pretoka (q), ki je omejena z uporabo zaslonke s kriti čnim preto ­
kom, neodvisna od izstopnega tlaka na zaslonki (kriti čni pretok). 
Sistem CVS mora delovati kot pri obi čajnem preskusu emisij 
izpušnih plinov, za poznejšo analizo pa mora biti na voljo dovolj 
časa. Plin, zbran v vre či za vzorce, se analizira z obi čajno opremo 
(odstavek 4.1 te podpriloge), rezultati pa se primerjajo s koncen ­
tracijo znanih vzorcev plina. Če odstopanja presegajo 2 %, se 
ugotovi in odpravi vzrok napake.  
_______  
▼B 
3.5.1.1.2 Gravimetri čna metoda  
Gravimetri čna metoda tehta koli čino čistega plina (CO, CO  2 ali 
C 3 H 8 ). 
▼M3 
Teža majhne jeklenke, napolnjene s čistim ogljikovim monoksi ­
dom, ogljikovim dioksidom ali propanom, se dolo či z natančnostjo 
± 0,01 g. Sistem CVS mora delovati pod obi čajnimi pogoji 
preskusa izpušnih plinov, medtem ko se čisti plin dovaja v sistem 
v času, ki zadostuje za poznejšo analizo. Koli čina vklju čenega 
čistega plina se dolo či z merjenjem razlike mas. Plin, zbran v 
vreči, se analizira z opremo, ki se navadno uporablja za analizo 
izpušnih plinov, kot je opisano v odstavku 4.1. Rezultati se nato 
primerjajo s predhodno izra čunanimi vrednostmi koncentracije. Če 
odstopanja presegajo ± 2 %, se ugotovi in odpravi vzrok napake.  
_______  
▼B 
4. Oprema za merjenje emisij  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 637  
4.1 Oprema za merjenje plinskih emisij  
4.1.1 Pregled sistema  
4.1.1.1 Za analizo je treba zbrati stalno sorazmeren vzorec razred čenih 
izpušnih plinov in zraka za red čenje.  
4.1.1.2 Maso plinastih emisij je treba dolo čiti iz sorazmernih koncentracij 
vzorca in skupne prostornine, izmerjene med preskusom. Vzor čne 
koncentracije je treba popraviti, da upoštevajo ustrezne koncen ­
tracije spojin v zraku za red čenje.  
4.1.2 Zahteve glede sistema za vzor čenje 
4.1.2.1 Vzorec razred čenih izpušnih plinov se vzame pred sesalno 
napravo.  
▼M3 
Z izjemo odstavka 4.1.3.1 (sistem za vzor čenje ogljikovodikov), 
odstavka 4.2 (oprema za merjenje PM) in odstavka 4.3 (oprema za 
merjenje PN) se lahko vzorec razred čenih izpušnih plinov vzame 
za napravo za kondicioniranje ( če obstaja).  
_______  
▼B 
4.1.2.2 Hitrost pretoka za vzor čenje vreč je treba nastaviti tako, da zago ­
tavlja zadostne koli čine zraka za red čenje in razred čenih izpušnih 
plinov v vre čah CVS, da je mogo če meriti koncentracije, hitrost 
pa ne sme prese či 0,3 odstotka hitrosti pretoka razred čenih 
izpušnih plinov, razen če je polnilna prostornina vre č za razred ­ 
čene izpušne pline doda k integrirani prostornini CVS.  
4.1.2.3 Vzorec zraka za red čenje se vzame blizu vstopne odprtine za zrak 
za redčenje (potem ko je filter, če obstaja, nameš čen). 
4.1.2.4 Vzorec zraka za red čenje ne sme biti onesnažen z izpušnimi plini 
iz območja mešanja.  
4.1.2.5 Hitrost vzor čenja za zrak za red čenje mora biti primerljiva tisti, ki 
se uporablja za razred čene izpušne pline.  
4.1.2.6 Materiali, ki se uporabljajo za vzor čenje, morajo biti takšni, da ne 
spremenijo koncentracije spojin emisij.  
4.1.2.7 Za odstranjevanje trdnih delcev iz vzorca so lahko uporabljeni 
filtri.  
4.1.2.8 Vsak ventil, ki se uporablja za usmerjanje izpušnih plinov, mora 
biti takšnega tipa, da se hitro prilagaja in odziva.  
4.1.2.9 Med tripotne ventile in vre če za vzorce je mogo če namestiti nepre ­
dušne priklju čke, ki jih je mogo če hitro pritrditi in ki se samo ­
dejno zatesnijo na strani vre če. Za prenos vzorcev v analizator je 
mogoče uporabiti tudi druge sisteme (npr. tripotne zaporne venti ­
le). 
4.1.2.10 Hramba vzorcev  
4.1.2.10.1 Vzorce plina je treba zbrati v vre če za vzorce z zadostno prostor ­
nino, da ne ovirajo pretoka vzorca.  
4.1.2.10.2 Material vre če mora biti takšen, da na meritve in na kemi čno 
sestavo vzorcev plina ne vpliva za ve č kot ± 2 odstotka po 30 
minutah (npr. laminirane polietilenske/poliamidne folije ali fluori ­
rani poliogljikovodiki).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 638  
4.1.3 Sistemi za vzor čenje 
4.1.3.1 Sistem za vzor čenje ogljikovodikov (ogrevani plamensko-ioniza ­
cijski detektor, HFID)  
4.1.3.1.1 Sistem za vzor čenje ogljikovodikov je sestavljen iz ogrevane 
sonde za zajemanje vzorcev, voda, filtra in črpalke. Vzorec se 
odvzame pred izmenjevalnikom toplote ( če je nameš čen). Sonda 
za zajemanje vzorcev in sonda za vzor čenje delcev morata biti 
enako oddaljeni od dovodne odprtine za izpušne pline, in sicer 
tako, da nobena ne vpliva na vzorce, ki jih zajema druga. Njen 
notranji premer mora znašati vsaj 4 mm.  
4.1.3.1.2 Ogrevalni sistem mora vse ogrevane dele ohranjati pri temperaturi 
190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3 Aritmeti čno povpre čje koncentracije izmerjenih ogljikovodikov je 
treba dolo čiti z vklju čevanjem podatkov v sekundnem zaporedju, 
deljeno s trajanjem faze ali preskušanja.  
4.1.3.1.4 Na ogrevani vod za vzor čenje mora biti nameš čen ogrevani filter 
F H , ki ima 99-odstotni izkoristek za delce ≥ 0,3 μm, da izlo či vse 
trdne delce iz neprekinjenega pretoka plina, potrebnega za analizo.  
4.1.3.1.5 Zakasnilni čas sistema za vzor čenje (od sonde do vstopne odprtine 
analizatorja) ne sme biti daljši od 4 sekund.  
4.1.3.1.6 HFID je treba uporabljati skupaj s sistemom za konstantni masni 
pretok (izmenjevalnikom toplote), da se zagotovi reprezentativen 
vzorec, razen če je spremenljiv prostorninski pretok skozi CVS 
izravnan.  
4.1.3.2 Sistem za vzor čenje NO ali NO  2 (kjer je to primerno)  
4.1.3.2.1 V analizator je treba dovajati konstanten pretok vzorca razred čenih 
izpušnih plinov.  
4.1.3.2.2 Aritmeti čno povpre čje koncentracije NO ali NO  2 je treba dolo čiti 
z vključevanjem podatkov v sekundnem zaporedju, deljeno s traja ­
njem faze ali preskušanja.  
4.1.3.2.3 Neprekinjene meritve NO ali NO  2 je treba uporabljati skupaj s 
sistemom za konstantni pretok (izmenjevalnikom toplote), da se 
zagotovi reprezentativen vzorec, razen če je spremenljiv prostor ­
ninski pretok skozi CVS izravnan.  
4.1.4 Analizatorji  
4.1.4.1 Splošne zahteve za analizo plinov  
4.1.4.1.1 Analizatorji morajo imeti merilno obmo čje, ki je združljivo s 
točnostjo, potrebno za merjenje koncentracij v spojinah vzorcev 
izpušnih plinov.  
4.1.4.1.2 Če ni opredeljeno druga če, napake pri meritvi ne smejo prese či ± 
2 odstotkov (vsebovana napaka analizatorja), ne glede na refe ­
renčno vrednost plinov za umerjanje.  
4.1.4.1.3 Vzorec zraka iz okolice je treba izmeriti z istim analizatorjem in z 
enakim obmo čjem. 
4.1.4.1.4 Pred analizatorji ni dovoljeno uporabiti nobene naprave za sušenje 
plinov, razen če je bilo dokazano, da ne vpliva na vsebnost 
spojine v pretoku plina.  
4.1.4.2 Analiza ogljikovega monoksida (CO) in ogljikovega dioksida 
(CO  2 ) 
▼M3 
Uporabijo se nerazpršilni infrarde či absorpcijski analizatorji 
(NDIR).  
_______  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 639  
4.1.4.3 Analiza ogljikovodikov (HC) za vsa goriva, razen dizelskega  
▼M3 
Analizator ogljikovodikov je plamensko-ionizacijski analizator 
(FID), umerjen s propanom, ki je izražen z ekvivalentom oglji ­
kovih atomov (C 1).  
_______  
▼B 
4.1.4.4 Analiza ogljikovodikov (HC) za dizelsko gorivo in po možnosti za 
ostala goriva  
▼M3 
Analizator je ogrevani plamensko-ionizacijski analizator z detek ­
torjem, ventili, cevmi itd., ogret na 190 °C ± 10 °C. Umeri se s 
propanom, izraženim v ekvivalentu ogljikovih atomov (C 1).  
_______  
▼B 
4.1.4.5 Analiza metana (CH  4 ) 
▼M3 
Analizator je plinski kromatograf v kombinaciji s plamensko-ioni ­
zacijskim detektorjem (FID) ali plamensko-ionizacijski detektor 
(FID) v kombinaciji z izlo čevalnikom nemetanov (NMC-FID), 
umerjen z metanom ali propanom, izraženim v ekvivalentu oglji ­
kovih atomov (C 1).  
_______  
▼B 
4.1.4.6 Analiza dušikovih oksidov (NO  x ) 
▼M3 
Analizatorji so kemiluminescen čni (CLA) ali nerazpršilni ultravi ­
jolični analizatorji z resonan čno absorpcijo (NDUV).  
_______  
▼B 
4.1.5 Opisi priporo čenega sistema  
4.1.5.1 Slika A5/9 je shematski prikaz sistema za vzor čenje plinskih 
emisij.  
Slika A5/9  
Shematski prikaz sistema za red čenje izpušnih plinov s polnim tokom
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 640  
4.1.5.2 Primeri sestavnih delov sistema so navedeni spodaj.  
4.1.5.2.1 Dve sondi za neprekinjeno vzor čenje zraka za red čenje in za 
razredčene zmesi izpušnega plina/zraka.  
4.1.5.2.2 Filter za odstranjevanje trdnih delcev iz pretokov plinov, zbranih 
za analizo.  
4.1.5.2.3 Črpalke in regulatorji pretoka morajo biti takšni, da zagotavljajo 
konstanten in enakomeren pretok vzorcev razred čenih izpušnih 
plinov in zraka za red čenje, vzetih med preskusom iz sond za 
vzorčenje ter pretoka vzorcev plina, da na koncu vsakega preskusa 
količina vzorcev zadostuje za analizo.  
4.1.5.2.4 Hitroodzivni ventili za usmerjanje stalnega pretoka vzorcev plina v 
vreče za vzorce ali v zunanji izpuh.  
4.1.5.2.5 Nepredušni, hitrospojni elementi (Q) med hitroodzivnimi ventili in 
vrečami za vzorce. Spojni element se mora samodejno zatesniti na 
tisti strani, kjer je vre ča. Uporabiti je mogo če tudi druge metode 
za prenos vzorcev v analizator (na primer tripotne zapiralne pipe).  
4.1.5.2.6 Vre če za zbiranje vzorcev razred čenega izpušnega plina in zraka 
za redčenje med preskusom.  
4.1.5.2.7 Venturijeva cev s kriti čnim pretokom za vzor čenje vzame soraz ­
merne vzorce razred čenega izpušnega plina (velja samo za CFV- 
CVS).  
4.1.5.3 Dodatni sestavni deli, potrebni za vzor čenje ogljikovodikov, ki 
uporabljajo ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID), kot 
je prikazano na sliki A5/10.  
4.1.5.3.1 Ogrevana sonda za vzor čenje v tunelu za red čenje, ki se nahaja v 
isti navpi čni ravnini kot sonde za trdne delce in delce.  
4.1.5.3.2 Ogrevani filter se nahaja za mestom vzor čenja in pred HFID.  
4.1.5.3.3 Ogrevani izbirni ventili med napravo za dovajanje ni čelnega/kali ­
bracijskega plina in HFID.  
4.1.5.3.4 Sredstva za integriranje in zapisovanje trenutnih koncentracij oglji ­
kovodikov.  
4.1.5.3.5 Ogrevane cevi za vzor čenje in ogrevani deli iz ogrevane sonde do 
HFID.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 641  
Slika A5/10  
Deli, potrebni za vzor čenje ogljikovodikov z uporabo HFID
  
4.2 Oprema za merjenje PM  
4.2.1 Specifikacija  
4.2.1.1 Pregled sistema  
4.2.1.1.1 Naprava za vzor čenje trdnih delcev je sestavljena iz sonde za 
vzorčenje (PSP), ki se nahaja v tunelu za red čenje, cevi za prenos 
delcev (PTT), nosilcev filtra (FH), črpalk, regulatorjev hitrosti 
pretoka in merilnih naprav. Gleje slike A5/11, A5/12 in A5/13.  
4.2.1.1.2 Uporabiti je mogo če predklasifikator velikosti delcev (PCF) (npr. 
ciklonski ali udarni). V takem primeru je priporo čljivo, da je 
uporabljen pred nosilcem filtra.  
Slika A5/11  
Alternativna konfiguracija sonde za vzor čenje trdnih delcevt  10 – t 90
 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 642  
4.2.1.2 Splošne zahteve  
4.2.1.2.1 Sonda za vzor čenje za preskusni pretok plinov za delce mora biti 
nameščena v tunel za red čenje, tako da se reprezentativni vzorec 
pretoka plina lahko odvzame iz homogene zmesi zraka/izpuha, 
nameščena pa mora biti pred izmenjevalnikom toplote ( če obstaja).  
4.2.1.2.2 Hitrost pretoka vzorca trdnih delcev mora biti sorazmerna skup ­
nemu masnemu pretoku razred čenih izpušnih plinov v tunelu za 
redčenje s toleranco ± 5 odstotkov glede na hitrost pretoka vzorca 
trdnih delcev. Preverjanje sorazmernosti vzor čenja trdnih delcev je 
treba izvesti v času začetka obratovanja sistema in kot to zahteva 
homologacijski organ.  
4.2.1.2.3 Vzor čeni razred čeni izpušni plin je treba v obmo čju 20 cm pred 
oziroma za dotokom v filter za vzor čenje trdnih delcev ohranjati 
pri temperaturi nad 20 °C in pod 52 °C. Za doseganje tega je 
dovoljeno ogrevanje ali izolacija delov sistema za vzor čenje trdnih 
delcev.  
V primeru, da je mejna vrednost 52 °C med preskusom, kjer ne 
pride do periodi čne regeneracije, presežena, je hitrost pretoka 
skozi CVS treba pove čati ali pa uporabiti dvojno red čenje (ob 
predpostavki, da je hitrost pretoka skozi CVS že zadostna, tako 
da ne povzro ča kondenzacije v CVS, vre či za vzorce ali analiti ­ 
čnem sistemu).  
4.2.1.2.4 Vzorec trdnih delcev je treba zbrati v en filter, ki je nameš čen na 
nosilec, skozi katerega se dovaja pretok vzor čenega razred čenega 
izpušnega plina.  
4.2.1.2.5 Vsi deli sistema red čenja in sistema vzor čenja od izpušne cevi 
navzgor do posode za filter, ki so v stiku z nerazred čenimi in 
razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je 
odlaganje in spreminjanje lastnosti delca čim manjše. Vsi deli 
morajo biti iz elektri čno prevodnega materiala, ki ne reagira s 
sestavinami izpušnih plinov, in elektri čno ozemljeni, da ne pride 
do elektrostati čnega učinka.  
4.2.1.2.6 Če nihanj v hitrosti pretoka ni mogo če kompenzirati, je treba 
zagotoviti izmenjevalnik toplote in napravo za uravnavanje tempe ­
rature, kot je dolo čeno v odstavkih 3.3.5.1 ali 3.3.6.4.2 te podpri ­
loge, s čimer se zagotovi, da je hitrost pretoka v sistemu 
konstantna in hitrost vzor čenja temu primerno sorazmerna.  
▼M3 
4.2.1.2.7 Temperature, potrebne za merjenje PM, se merijo s to čnostjo 
± 1 °C in odzivnim časom (t  90 – t 10 ) 15 sekund ali manj.  
▼B 
4.2.1.2.8 Pretok vzorca iz tunela za red čenje je treba meriti s to čnostjo ± 2,5 
odstotka glede na od čitek oziroma ± 1,5 odstotka glede na obseg 
skale, kar od tega je manj.  
Navedena to čnost nad pretokom vzorca iz tunela CVS velja tudi, 
če se uporablja dvojno red čenje. Zato morajo biti merjenje in 
uravnavanje sekundarnega pretoka zraka za red čenje in hitrosti 
pretokov razred čenih izpušnih plinov skozi filter natan čnejši.  
4.2.1.2.9 Vse podatkovne kanale, potrebne za merjenje PM, je treba zabe ­
ležiti pri frekvenci 1 Hz ali hitrejši. To obi čajno obsega:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 643  
(a) temperaturo razred čenih izpušnih plinov v filtru za vzor čenje 
trdnih delcev;  
(b) hitrost pretoka med vzor čenjem;  
(c) hitrost pretoka zraka med sekundarnim red čenjem (če je 
sekundarno red čenje uporabljeno);  
(d) temperatura zraka med sekundarnim red čenjem (če je sekun ­
darno red čenje uporabljeno).  
4.2.1.2.10 Za sisteme dvojnega red čenja se to čnost razred čenih izpušnih 
plinov iz tunela za red čenje V  ep , kot je opredeljeno v odstavku 
3.3.2 Podpriloge 7, v ena čbi ne meri neposredno, ampak je dolo ­ 
čeno z merjenjem razlike v pretoku.  
Točnost merilnikov pretoka, ki se uporabljajo za merjenje in urav ­
navanje dvojno razred čenih izpušnih plinov, ki te čejo skozi filtre 
za vzorčenje delcev, in za merjenje/uravnavanje zraka za sekun ­
darno red čenje, mora biti zadostna, tako da razlika v prostornini 
V ep izpolnjuje zahteve glede to čnosti in sorazmernega vzor čenja, 
določenega za enojno red čenje.  
Zahteva, da se ne sme pojaviti kondenzacija izpušnih plinov v 
tunelu CVS za red čenje, sistemu za merjenje hitrosti pretoka 
razredčenih izpušnih plinov ter v sistemih za zbiranje vzorcev v 
vreče CVS ali sistemih za analizo, velja tudi v primeru uporabe 
sistema za dvojno red čenje.  
4.2.1.2.11 Za vsak merilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzor čenje 
trdnih delcev in sistemu za dvojno red čenje, je treba opraviti 
preverjanje linearnosti, kot to zahteva proizvajalec instrumenta.  
Slika A5/12  
Sistem za vzor čenje trdnih delcev
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 644  
Slika A5/13  
Sistem za dvojno red čenje in vzor čenje trdnih delcev
  
4.2.1.3 Posebne zahteve  
4.2.1.3.1 Sonda za vzor čenje 
4.2.1.3.1.1 Sonda za vzor čenje mora izpolnjevati zahteve glede razvrš čanja 
velikosti delcev, kot je dolo čeno v odstavku 4.2.1.3.1.4 te podpri ­
loge. To je priporo čljivo dose či z uporabo odprte sonde z ostrimi 
robovi, obrnjene neposredno v smeri toka, in predklasifikatorja 
(ciklonski, udarni itd.). Uporabiti je mogo če tudi ustrezno sondo 
za vzorčenje, kot je sonda, navedena na sliki A5/11, pod pogojem, 
da doseže u činek predklasifikacije, dolo čene v odstavku 
4.2.1.3.1.4 te podpriloge.  
4.2.1.3.1.2 Sondo za vzor čenje je treba namestiti najmanj 10 premerov tunela 
za vstopno odprtino za izpušne pline v tunel, njen notranji premer 
pa mora biti najmanj 8 mm.  
Če je iz ene sonde za vzor čenje vzet ve č kot en hkratni vzorec, je 
treba pretok, vzet iz te sonde, razdeliti v enake podtoke, da se ne 
pojavljajo artefakti vzor čenja.  
Če je uporabljenih ve č sond, mora vsaka sonda imeti ostre robove, 
biti odprta in obrnjena neposredno v smer pretoka. Sonde je treba 
enakomerno razporediti okrog osrednje vzdolžne osi tunela za 
redčenje, razmik med njimi pa mora biti vsaj 5 cm.  
4.2.1.3.1.3 Razdalja od konice sonde za vzor čenje do nosilca filtra mora 
znašati vsaj pet premerov sonde, vendar ne sme presegati 
2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 645  
4.2.1.3.1.4 Predklasifikator (npr. ciklonski, udarni itd.) je treba namestiti pred 
sestavom nosilca filtra. Predklasifikator s 50-odstotnim premerom 
delcev v prerezu mora znašati med 2,5 μm in 10 μm pri hitrosti 
prostorninskega pretoka, izbrani za vzor čenje PM. Predklasifikator 
mora dovoljevati vsaj 99 odstotkov masne koncentracije delcev 
velikosti 1 μm, ki v predklasifikator vstopajo in te čejo skozi 
njegovo izstopno odprtino pri hitrosti prostorninskega pretoka, 
izbrani za vzor čenje PM.  
4.2.1.3.2 Cev za prenos delcev (PTT)  
▼M3 
Vsi upognjeni deli PTT so gladki in imajo najve čji možen polmer.  
_______  
▼B 
4.2.1.3.3 Sekundarno red čenje 
4.2.1.3.3.1 Vzorec, vzet iz CVS za namen merjenja PM, je mogo če tudi 
razredčiti na sekundarni stopnji, pri čemer je treba upoštevati 
naslednje zahteve:  
4.2.1.3.3.1.1 Zrak za sekundarno red čenje je treba filtrirati skozi medij, ki 
zmore delce najbolj prodornih velikosti v filtrirnem materialu 
zmanjšati za ≥ 99,95 odstotka, ali skozi filter HEPA razreda 
vsaj H13, ki je v skladu s standardom EN 1822:2009. Iz zraka 
za redčenje je mogo če tudi izlo čiti oglje, preden gre skozi filter 
HEPA. Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se 
uporablja, je priporo čljivo namestiti dodaten filter za izlo čanje 
oglja.  
4.2.1.3.3.1.2 Zrak za sekundarno red čenje je treba vbrizgati v PTT čim bližje 
izstopni odprtini za razred čene izpušne pline iz tunela za red čenje.  
4.2.1.3.3.1.3 Čas zadrževanja od to čke vbrizganja sekundarno razred čenega 
zraka v dotok v filter mora biti najmanj 0,25 sekunde, a ne ve č 
od 5 sekund.  
4.2.1.3.3.1.4 Če se dvojno razred čeni vzorec vrne v CVS, je mesto vrnitve 
vzorca treba izbrati tako, da ne moti odvzemanja drugih vzorcev 
iz CVS.  
4.2.1.3.4 Črpalka za vzorce in merilnik pretoka  
4.2.1.3.4.1 Naprava za merjenje pretoka vzorca plina mora biti sestavljena iz 
črpalk, regulatorjev pretoka plina in naprav za merjenje pretoka.  
4.2.1.3.4.2 Temperatura pretoka plina v merilniku pretoka ne sme nihati za 
več kot ±3 °C, razen:  
(a) kadar ima merilnik pretoka vzor čenja funkcijo sprotnega 
spremljanja in uravnavanja pretoka, ki deluje pri frekvenci 
1 Hz ali ve č; 
(b) med preskusi regeneracije vozil, ki so opremljena z napravami 
za periodi čno regenerativno naknadno obdelavo.  
Če se zaradi prevelike obremenitve filtra prostornina pretoka 
nesprejemljivo spremeni, je preskus treba razveljaviti. Ko se 
ponovi, je hitrost pretoka treba zmanjšati.  
4.2.1.3.5 Filter in nosilec filtra  
4.2.1.3.5.1 Ventil je treba namestiti za filtrom v smeri pretoka. Ventil se mora 
odpreti in zapreti v času 1 sekunde od za četka in zaklju čka 
preskusa.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 646  
4.2.1.3.5.2 Za dani preskus je treba hitrost dotoka plinov v filter nastaviti na 
začetno vrednost v obmo čju 20 cm/s do 105 cm/s in jo dolo čiti na 
začetku preskusa, tako da ne preseže 105 cm/s, ko sistem za 
redčenje deluje pri pretoku vzor čenja, ki je sorazmeren s hitrostjo 
pretoka skozi CVS.  
4.2.1.3.5.3 Uporabiti je treba filtre iz steklenih vlaken, prevle čene s fluoroo ­
gljikom, ali membranske filtre, prevle čene s fluoroogljikom.  
Vsi tipi filtrov morajo imeti DOP (dioktilftalat) velikosti 0,3 μm 
ali PAO (poli-alfa-olefin) CS 68649-12-7 oziroma CS 68037-01-4 
z zbiralno u činkovitostjo najmanj 99 odstotkov pri hitrosti dotoka 
plinov v filter 5,33 cm/s, izmerjeni po enem od naslednjih stan ­
dardov:  
(a) ZDA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aero ­
sol-Filter Element;  
(b) ZDA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas- 
Mask Canisters;  
(c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST- 
RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter Media.  
4.2.1.3.5.4 Nosilec za filter mora biti zasnovan tako, da zagotavlja enako ­
merno porazdelitev pretoka po delovni površini filtra. Filter 
mora biti okrogel in mora imeti delovno površino vsaj 1 075 mm  2 . 
4.2.2 Specifikacije za tehtalno komoro (ali prostor) in analitsko tehtnico  
4.2.2.1 Pogoji za tehtalno komoro (ali prostor)  
(a) Temperatura tehtalne komore (ali prostora) za kondicioniranje 
in tehtanje filtrov za delce mora biti med celotnim kondicio ­
niranjem in tehtanjem filtrov v obmo čju 22 °C ± 2 °C (22 °C 
± 1 °C, če je mogo če). 
(b) Vlažnost je treba ohranjati pri rosiš ču manj kot 10,5 °C, rela ­
tivno vlažnost pa v obmo čju 45 odstotkov ±8 odstotkov.  
(c) Omejena odstopanja od specifikacij temperature in vlage v 
tehtalni komori (ali prostoru) so dovoljena, če njihovo skupno 
trajanje ne presega 30 minut v katerem koli času kondicioni ­
ranja filtra.  
(d) Ravni onesnaževal iz okolice v okolju komore (ali prostore) za 
tehtanje, ki bi se usedli na filtre za vzor čenje delcev med 
njihovo stabilizacijo, je treba zmanjšati.  
(e) Med tehtanjem ni dovoljeno nobeno odstopanje od navedenih 
pogojev.  
▼M3 
4.2.2.2 Linearni odziv analitske tehtnice  
Analitska tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, izpol ­
njuje merila preverjanja linearnosti iz tabele A5/1, s katerimi je 
uporabljena linearna regresija. To pomeni natan čnost najmanj 
± 2 μg in ločljivost najmanj 1 μg (1 števka = 1 μg). Preskusijo 
se vsaj štiri enako oddaljene referen čne uteži. Ni čelna vrednost 
mora biti znotraj ± 1 μg. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 647  
Tabela A5/1  
Merila za preverjanje analitske tehtnice  
Merilni sistem  Prestrezanje a0  Naklon a1  Standardna napaka 
ocene (SEE)  Determinacijski 
koeficient r  2 
Tehtnica delcev  ≤ 1 μg 0,99–1,01  najve č ≤ 1 %  ≥ 0,998  
▼B 
4.2.2.3 Odpravljanje u činkov stati čne elektrike  
Učinke stati čne elektrike je treba izni čiti. To je mogo če doseči z 
ozemljitvijo tehtnice, tako da je postavljena na antistati čno 
podlago, in nevtralizacijo filtrov za vzor čenje trdnih delcev pred 
tehtanjem, za kar je treba uporabiti polonijski nevtralizator ali 
napravo s podobnim u činkom. Druga možnost je, da so u činki 
statične elektrike izni čeni z izravnavo stati čnega naboja.  
4.2.2.4 Popravek za plovnost  
Teža vzorcev in referen čnega filtra je treba popravi za njihovo 
plovnost v zraku. Popravek za plovnost je funkcija gostote filtra 
za vzorčenje, gostote zraka in gostote mase kalibracijske tehtnice 
in ne upošteva plovnosti samih delcev.  
Če gostota materiala filtra ni znana, je treba uporabiti naslednje 
gostote:  
(a) filter iz steklenih vlaken, prevle čen s PTFE: 2 300 kg/m  3 ; 
(b) membranski filter PTFE: 2 144 kg/m  3 ; 
(c) membranski filter PTFE z nosilnim obro čkom iz polimetilpen ­
tena: 920 kg/m  3 . 
Za kalibracijske uteži iz nerjavnega jekla je treba uporabiti gostoto 
8 000 kg/m  3 . Če je material kalibracijske uteži druga čen, je treba 
poznati in uporabiti njegovo gostoto. Za kalibracijske uteži je 
treba upoštevati mednarodno priporo čilo OIML R111-1 izdaje 
2004 (E) (ali enakovredno), ki ga izda Mednarodna organizacija 
za zakonsko meroslovje.  
Uporabiti je treba naslednjo ena čbo: 
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
pri čemer je:  
Pe f popravljena masa vzorca delcev (v mg);  
Pe uncorr  nepopravljena masa vzorca delcev (v mg);  
ρ a gostota zraka (v kg/m  3 ); 
ρ w gostota kalibracijske uteži tehtnice (v kg/m  3 ); ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 648  
ρ f gostota filtra za vzor čenje delcev (v kg/m  3 ). 
Gostoto zraka ρ a je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b skupni atmosferski tlak (v kPa);  
T a temperatura zraka v okolici tehtnice (v K);  
M mix molska masa zraka v okolici tehtnice (28,836 g mol  –1 ); 
R molska plinska konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3 Oprema za merjenje PN  
4.3.1 Specifikacija  
4.3.1.1 Pregled sistema  
4.3.1.1.1 Sistem za vzor čenje delcev morajo sestavljati sonda ali to čka 
vzorčenja, ki vzame vzorec iz homogenega mešanega pretoka v 
sistemu za red čenje, izlo čevalnik hlapnih delcev (VPR) pred 
števcem števila delcev (PNC) in ustrezne cevi za prenos. Glej 
sliko A5/14.  
4.3.1.1.2 Priporo čljivo je, da je pred vstopno odprtino VPR nameš čen pred­
klasifikator velikosti delcev (PCF) (npr. ciklonski, udarni itd.). 
PCF s 50-odstotnim premerom delcev v prerezu mora znašati 
med 2,5 μm in 10 μm pri hitrosti prostorninskega pretoka, izbrani 
za vzorčenje delcev. Predklasifikator mora dovoljevati vsaj 99 
odstotkov masne koncentracije delcev velikosti 1 μm, ki v PCF 
vstopajo in te čejo skozi njegovo izstopno odprtino pri hitrosti 
prostorninskega pretoka, izbrani za vzor čenje delcev.  
Sonda za vzor čenje, ki deluje kot naprava za razvrš čanje velikosti, 
kot je sonda, prikazana na sliki A5/11, je sprejemljiva alternativa 
za uporabo PCF.  
4.3.1.2 Splošne zahteve  
4.3.1.2.1 To čka vzorčenja delcev mora biti v sistemu za red čenje. V 
primeru, da je uporabljen sistem za dvojno red čenje, mora to čka 
vzorčenja delcev biti v primarnem sistemu za red čenje.  
4.3.1.2.1.1 Konica sonde za vzor čenje oziroma PSP in PTT skupaj tvorita 
sistem za prenos delcev (PTS). PTS usmerja vzorec iz tunela za 
redčenje do vstopne odprtine v VPR. PTS mora izpolnjevati 
naslednje pogoje:  
(a) Sondo za vzor čenje je treba namestiti najmanj 10 premerov 
tunela za vstopno odprtino za izpušne pline, obrnjena pa mora 
biti v smeri pretoka plina skozi tunel, njena os na konici pa 
mora biti vzporedna s tisto v tunelu za red čenje; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 649  
(b) Sonda za vzor čenje mora biti nameš čena pred katero koli 
napravo za kondicioniranje (npr. izmenjevalnik toplote);  
(c) Sondo za vzor čenje je v tunel za red čenje treba namestiti tako, 
da je vzorec vzet iz homogene mešanice red čila/izpuha.  
4.3.1.2.1.2 Pretok vzorca plina skozi PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:  
(a) v primeru, da se uporablja sistem za red čenje izpušnih plinov 
s polnim tokom, mora njegovo Reynoldsovo številko pretoka 
Re biti manjše od 1 700;  
(b) v primeru, da se uporablja sistem za dvojno red čenje, mora 
njegovo Reynoldsovo številko pretoka Re v PTT biti manjše 
od 1 700, tj. za sondo ali to čko za vzor čenje;  
(c) imeti mora čas zadrževanja, ki je ≤ 3 sekundam.  
4.3.1.2.1.3 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzor ­ 
čenja za sistem za prenos delcev, za katero se lahko dokaže 
enakovreden prodor delcev s premerom 30 nm.  
4.3.1.2.1.4 Izhodna cev, ki usmerja razred čeni vzorec od izlo čevalca hlapnih 
delcev do vstopa v števec števila delcev, mora imeti naslednje 
lastnosti:  
(a) Notranji premer mora biti ≥ 4 mm;  
(b) Zadrževalni čas pretoka vzor čnega plina ≤ 0,8 sekund.  
4.3.1.2.1.5 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzor ­ 
čenja za izstopno cev, za katero je mogo če doseči enakovreden 
prodor delcev z velikostjo 30 nm.  
4.3.1.2.2 Izlo čevalnik hlapnih delcev mora obsegati naprave za red čenje 
vzorca in za izlo čanje hlapnih delcev.  
4.3.1.2.3 Vsi deli sistema za red čenje in sistema za vzor čenje, tj. od izpušne 
cevi do števca števila delcev, ki so v stiku z nerazred čenimi in 
razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti izdelani tako, da je odla ­
ganje delcev čim manjše. Vsi deli morajo biti iz elektri čno prevod ­
nega materiala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in 
električno ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega učinka.  
4.3.1.2.4 Sistem za vzor čenje delcev mora omogo čati dobro prakso vzor ­ 
čenja aerosola, kar pomeni čim manj zelo zaobljenih delov in 
nenadnih sprememb v pre čnem prerezu, gladke notranje površine 
in čim krajše vode za vzor čenje. Postopne spremembe v pre čnem 
prerezu so dopustne.  
4.3.1.3 Posebne zahteve  
4.3.1.3.1 Vzorec delcev ne sme iti skozi črpalko, dokler ne gre skozi števec 
števila delcev.  
4.3.1.3.2 Priporo čljiva je uporaba predklasifikatorja vzorcev.  
4.3.1.3.3 Naprava za predkondicioniranje vzorcev mora:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 650  
(a) biti zmožna red čiti vzorec v eni ali ve č fazah, da se doseže 
koncentracija števila delcev pod zgornjo mejno vrednostjo za 
način enega štetja delcev v PNC, temperatura plina ob vstopu 
PNC pa mora biti pod 35 °C;  
(b) vključevati začetno ogrevano fazo red čenja, katere rezultat je 
temperatura vzorca ≥ 150 °C in ≤ 350 °C± 10 °C, red čenje pa 
poteka z najmanj 10-kratnim faktorjem;  
(c) uravnavati ogrevane faze pri konstantnih nazivnih tempera ­
turah delovanja znotraj obmo čja ≥ 150 °C in ≤ 400 °C ± 
10 °C;  
(d) prikazati, ali so ogrevane faze izvajajo pri ustreznih delovnih 
temperaturah;  
(e) biti zasnovana tako, da doseže vsaj 70-odstotno u činkovitost 
penetracije trdnih delcev za delce, ki imajo premer elektri čne 
mobilnosti 100 nm;  
(f) dosegati faktor zmanjšanja koncentracije delcev f  r (d i ) za delce 
s premeroma elektri čne mobilnosti 30 nm in 50 nm, ki ni za 
več kot 30 odstotkov in 20 odstotkov višji (v tem zaporedju) 
oziroma ni za ve č kot 5 odstotkov manjši od faktorjev za 
delce s premerom elektri čne mobilnosti 100 nm (velja za 
VPR kot celoto);  
Faktor zmanjšanja koncentracije delcev pri vsaki velikosti 
delcev f  r (d i ) je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemer je:  
N in (d i ) koncentracija števila delcev gorvodno za delce s 
premerom d  i ; 
N out (d i ) koncentracija števila delcev dolvodno za delce s 
premerom d  i ; 
d i je premer elektri čne mobilnosti delcev (30, 50 ali 
100 nm).  
N in (d i ) in N  out (d i ) je treba popraviti na iste pogoje.  
Aritmetično povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije 
delcev pri dani nastavitvi red čenja in  f r je treba izra čunati z 
naslednjo ena čbo: 
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Priporočljivo je, da VPR umerjen in potrjen kot celotna enota;  
(g) biti zasnovana v skladu z dobro inženirsko prakso, da se 
zagotovi, da so faktorji zmanjšanja koncentracije delcev v 
celotnem preskusu stabilni;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 651  
(h) dosegati tudi > 99,0-odstotno izhlapevanje delcev tetrakontana 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom 30 nm, s koncentracijo pri 
vstopni odprtini ≥ 10 000 na cm  3 , in sicer z ogrevanjem in 
zmanjšanjem delnih tlakov tetrakontana.  
4.3.1.3.4 Števec števila delcev mora:  
(a) delovati pri delovnih pogojih celotnega toka;  
(b) izkazovati to čnost štetja z odstopanjem ± 10 odstotkov v 
območju 1 na cm  3 do zgornje meje, ki jo dolo ča števec števila 
delcev v na činu štetja posameznih delcev pri sledljivem stan ­
dardu. Pri koncentracijah pod 100 na cm  3 bodo morda 
potrebne meritve, za katere se izra čuna povpre čje v razširjenih 
časih vzorčenja, da se dokaže natan čnost števca števila delcev 
z visoko stopnjo statisti čne zanesljivosti;  
(c) imeti lo čljivost vsaj 0,1 delca na cm  3 pri koncentracijah pod 
100 na cm  3 ; 
(d) imeti linearni odziv na koncentracijo števila delcev v celotnem 
razponu meritve v na činu enega štetja delcev;  
(e) imeti pogostost poro čanja o podatkih, ki je enaka ali ve čja od 
0,5 Hz;  
(f) imeti odzivni čas t  90 v razponu merjene koncentracije, ki je 
manjši od 5 sekund;  
(g) vključevati funkcijo popravka za sovpadanje do najve č 10 
odstotkov popravka, pri čemer se lahko uporabi interni faktor 
umerjanja, kot je dolo čen v odstavku 5.7.1.3. te podpriloge, ne 
pa tudi drugi algoritmi za popravek ali opredelitev u činkovi­
tosti štetja;  
(h) imeti u činkovitost štetja pri razli čnih velikostih delcev, kot je 
opredeljeno v tabeli A5/2.  
Tabela A5/2  
Učinkovitost štetja PNC  
Premer elektri čne mobilnosti 
velikosti delcev (nm)  Učinkovitost štetja PNC (odsto ­
tek) 
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5 Če PNC uporablja delovno teko čino, jo je treba zamenjati tako 
pogosto, kot navaja proizvajalec instrumenta.  
4.3.1.3.6 Če se tlak in/ali temperatura na to čki, na kateri se nadzoruje 
hitrost pretoka PNC, ne ohranjata na znanem konstantnem nivoju, 
ju je treba izmeriti ob vstopu v PNC, da se meritev koncentracije 
delcev prilagodi standardnim pogojem.  
4.3.1.3.7 Skupni čas zadrževanja za PTS, VPR in OT plus odzivni čas PNC 
t 90 ne sme presegati 20 sekund.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 652  
4.3.1.4 Opis priporo čljivega sistema  
Naslednji odstavek opisuje prakso, ki se priporo ča za merjenje 
števila delcev. Vseeno pa so sprejemljivi tudi sistemi, ki izpol ­
njujejo specifikacije delovanja iz odstavkov 4.3.1.2 in 4.3.1.3 te 
podpriloge.  
Slika A5/14  
Priporočeni sistem za vzor čenje delcev R  f
 
4.3.1.4.1 Opis sistema za vzor čenje 
4.3.1.4.1.1 Sistem za vzor čenje delcev mora obsegati konico sonde za vzor ­ 
čenje ali to čko za vzor čenje delcev v sistemu za red čenje, PTT, 
PCF in VPR pred napravo PNC.  
4.3.1.4.1.2 Izlo čevalnik hlapnih delcev (VPR) mora vklju čevati naprave za 
redčenje vzorcev (naprave za red čenje števila delcev: PND  1 in 
PND  2 ) in izhlapevanje delcev (cev za izhlapevanje, ET).  
4.3.1.4.1.3 Sonda za vzor čenje ali to čka vzorčenja za pretok preskusnega 
plina mora biti v tunelu za red čenje nameš čena tako, da je mogo če 
zajeti reprezentativni vzorec pretoka plina iz homogene mešanice 
redčila in izpušnih plinov.  
5. Intervali in postopki umerjanja  
5.1 Intervali umerjanja  
Tabela A5/3  
Intervali umerjanja instrumentov  
Pregleda instrumenta  Interval  Merilo  
Linearizacija (umerjanje) analiza ­
torja plinov  Vsakih 6 mesecev  ± 2 odstotka od čitka 
Sredina razpona  Vsakih 6 mesecev  ± 2 odstotka  
CO NDIR:Motnja CO  2 /H 2 O Vsak mesec  –1 do 3 ppm  
Pregled pretvornika NO  x Vsak mesec  > 95 odstotkov  
Preverjanje rezalnika CH  4 Letno  98 odstotkov etana  
Odziv FID CH  4 Letno  Glej odstavek 5.4.3 te podpriloge  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 653  
Pregleda instrumenta  Interval  Merilo  
Pretok zraka/goriva skozi FID  Pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Laserski infrarde či spektrometri 
(modulirani infrarde či ozkopa ­
sovni analizatorji visoke lo čljivo­
sti): preverjanje motenj  Letno ali pri ve čjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
QCL  Letno ali pri ve čjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Metode GC  Glej odstavek 7.2 te podpriloge  Glej odstavek 7.2 te podpriloge  
Metode LC  Letno ali pri ve čjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Fotoakustika  Letno ali pri ve čjem vzdrževa ­
nju V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Linearnost mikrogramske tehtnice  Letno ali pri ve čjem vzdrževa ­
nju Glej odstavek 4.2.2.2 te podpri ­
loge 
PNC (števec števila delcev)  Glej odstavek 5.7.1.1 te podpri ­
loge Glej odstavek 5.7.1.3 te podpri ­
loge 
VPR (izlo čevalnik hlapnih 
delcev)  Glej odstavek 5.7.2.1 te podpri ­
loge Glej odstavek 5.7.2 te podpriloge  
Tabela A5/4  
Intervali umerjanja vzor čevalnika s konstantno prostornino (CVS)  
CVS  Interval  Merilo  
Pretok skozi CVS  Po pregledu  ± 2 odstotka  
Pretok red čenja Letno  ± 2 odstotka  
Tipalo temperature  Letno  ± 1 °C  
Tipalo tlaka  Letno  ± 0,4 kPa  
Preverjanje vbrizgavanja  Vsak teden  ± 2 odstotka  
Tabela A5/5  
Intervali umerjanja okoljskih podatkov  
Klimatizacija  Interval  Merilo  
Temperatura  Letno  ± 1 °C  
Rosišče vlage  Letno  ± 5 odstotkov rel. vlažnosti  
Tlak okolice  Letno  ± 0,4 kPa  
Ventilator za hlajenje  Po pregledu  V skladu z odstavkom 1.1.1 te 
podpriloge  
5.2 Postopki umerjanja analizatorja  
5.2.1 Vsak analizator je treba umeriti, kot je to dolo čil proizvajalec 
instrumenta, ali vsaj tako pogosto, kot je navedeno v tabeli A5/3.  
5.2.2 Vsako obi čajno delovno obmo čje je treba linearizirati v skladu z 
naslednjim postopkom:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 654  
5.2.2.1 Krivuljo linearizacije analizatorja je treba dolo čiti z najmanj petimi 
točkami umerjanja, ki so čimbolj enakomerno razporejene. 
Nazivna koncentracija kalibracijskega plina z najvišjo koncentra ­
cijo ne sme biti manjša od 80 % obsega skale.  
5.2.2.2 Koncentracijo plina za umerjanje je mogo če dobiti tudi s pomo čjo 
delilnika plinov, kjer se za red čenje uporablja pre čiščeni N  2 ali 
prečiščeni sinteti čni zrak.  
5.2.2.3 Krivuljo linearizacije je treba izra čunati z metodo najmanjših 
kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma ve čja od 3, mora 
biti število to čk za umerjanje najmanj enako tej stopnji polinoma 
plus 2.  
5.2.2.4 Krivulja linearizacije se od nazivne vrednosti vsakega kalibracij ­
skega plina ne sme razlikovati za ve č kot ± 2 odstotka.  
5.2.2.5 Iz poteka krivulje linearizacije in linearizacijskih to čk je mogo če 
preveriti, če je bilo umerjanje pravilno izvedeno. Navesti je treba 
različne parametre lastnosti analizatorja, zlasti:  
(a) analizator in plinsko komponento,  
(b) razdaljo,  
(c) datum linearizacije.  
5.2.2.6 Če homologacijski organ ugotovi, da dajejo alternativne tehnolo ­
gije (npr. ra čunalnik, elektronsko krmiljenje merilnega obmo čja 
itd.) enakovredno natan čnost, se lahko uporabijo te alternative.  
5.3 Postopek ni čelne in kalibracijske potrditve analizatorja  
5.3.1 Vsako normalno uporabljano delovno obmo čje je treba preveriti 
pred vsako analizo v skladu z odstavki 5.3.1.1 in 5.3.1.2 te 
podpriloge  
▼M3 
5.3.1.1 Umerjanje se preveri z uporabo ni čelnega in kalibracijskega plina 
v skladu z odstavkom 2.14.2.3 Podpriloge 6.  
5.3.1.2 Po preskusu se ni čelni plin in isti kalibracijski plin uporabita za 
ponovno preverjanje v skladu z odstavkom 2.14.2.4 Podpriloge 6.  
▼B 
5.4 Postopek preverjanja odziva ogljikovodika v FID  
5.4.1 Optimizacija odziva detektorja  
FID je treba nastaviti v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. 
Propan v zraku je treba uporabiti v najbolj obi čajnem delovnem 
območju. 
5.4.2 Umerjanje analizatorja HC  
5.4.2.1 Analizator je treba umeriti z uporabo propana v zraku in o čišče­
nega sinteti čnega zraka.  
5.4.2.2 Krivuljo umerjanja je treba dolo čiti, kot je opisano v odstavku 
5.2.2 te podpriloge.  
5.4.3 Faktorji odzivnosti razli čnih ogljikovodikov in priporo čene 
omejitve  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 655  
5.4.3.1 Faktor odzivnosti R  f za določeno spojino ogljikovodika je 
razmerje med od čitkom za FID C  1 in koncentracijo plinov v 
jeklenki, izraženo v ppm C  1 . 
Koncentracija preskusnega plina mora biti na taki ravni, da je 
odziv približno 80 odstotkov obsega skale za delovno obmo čje. 
Koncentracija mora biti znana na ± 2 % natan čno glede na gravi ­
metrijsko standardno vrednost, izraženo kot prostornino. Poleg 
tega je treba jeklenko s plinom predkondicionirati 24 ur pri tempe ­
raturi med 20 in 30 °C.  
5.4.3.2 Faktorje odzivnosti je treba dolo čiti ob prvi uporabi analizatorja in 
večjih prekinitvah obratovanja kasneje. Preskusni plini, ki bodo 
uporabljeni, in priporo čeni faktorji odzivnosti so:  
Propilen in o čiščeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Toluen in o čiščeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Ti so glede na 1,00 R  f za propan in o čiščeni zrak.  
5.5 Postopek preskusa u činkovitosti pretvornika NO  x 
5.5.1 Z uporabo preskusne nastavitve, kot je prikazana na sliki A5/15, 
in postopka, opisanega spodaj, je treba u činkovitost pretvornikov 
za pretvorbo NO  2 v NO preskusiti s pomo čjo ozonatorja, kot 
sledi:  
5.5.1.1 Analizator je treba umeriti v najbolj obi čajnem delovnem 
območju, in sicer po navodilih proizvajalca ter z ni čelnim in kali ­
bracijskim plinom (v katerem mora vsebnost NO znašati 80 % 
delovnega obmo čja, koncentracija NO  2 v mešanici plinov pa 
manj kot 5 % koncentracije NO). Analizator NO  x mora biti v 
načinu NO, tako da kalibracijski plin ne te če skozi pretvornik. 
Prikazano koncentracijo je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne 
pole.  
5.5.1.2 Prek T-kosa je treba v tok kalibracijskih plinov stalno dodajati 
kisik ali sinteti čni zrak, dokler prikazana koncentracija ni približno 
10 odstotkov manjša od prikazane kalibracijske koncentracije, 
podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge. Prikazano koncentracijo 
(c) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole. Ozonator mora 
biti med celotnim postopkom izklopljen.  
5.5.1.3 Ozonator je zdaj treba vklopiti, da proizvede dovolj ozona za 
znižanje koncentracije NO na 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske 
koncentracije, podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge. Prikazano 
koncentracijo (d) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
5.5.1.4 Analizator NO  x je treba postopoma preklopiti v na čin NO  x , tako 
da mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO  2 , O  2 in N  2 ) teče 
skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo (a) je treba vklju čiti v 
vse ustrezne preskusne pole.  
5.5.1.5 Ozonator je zdaj treba izklopiti. Mešanica plinov, opisanih v 
odstavku 5.5.1.2 te podpriloge, mora te či skozi pretvornik v detek ­
tor. Prikazano koncentracijo (b) je treba vklju čiti v vse ustrezne 
preskusne pole.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 656  
Slika A5/15  
Preskusna konfiguracija u činkovitosti pretvornika NO  x
 
5.5.1.6 Ko je ozonator izklopljen, je treba pretok kisika in sinteti čnega 
zraka zapreti. Od čitek za NO  2 na analizatorju potem koli čine, 
podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge, ne sme presegati za 
več kot 5 odstotkov.  
5.5.1.7 Odstotek u činkovitosti pretvornika NO  x je treba izra čunati z 
uporabo koncentracij a, b, c in d, dolo čenih v odstavkih 5.5.1.2 
do 5.5.1.5 te podpriloge, vklju čno z naslednjo ena čbo: 
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
▼M3 
Učinkovitost pretvornika ni manjša od 95 odstotkov. U činkovitost 
pretvornika se preskuša tako pogosto, kot je opredeljeno v 
tabeli A5/3.  
_______  
▼B 
5.6 Umerjanje mikrogramske tehtnice  
▼M3 
Umerjanje mikrogramske tehtnice, ki se uporablja za tehtanje 
filtrov za vzor čenje delcev, je sledljivo do nacionalnega ali 
mednarodnega standarda. Tehtnica izpolnjuje zahteve glede linear ­
nosti iz odstavka 4.2.2.2. Preverjanje linearnosti se opravi najmanj 
vsakih 12 mesecev oziroma po vsakem popravilu ali spremembi 
sistema, ki bi lahko vplivala na umerjanje.  
_______  
▼B 
5.7. Umerjanje in validacija sistema za vzor čenje delcev  
Primeri metod za umerjanje/validacijo so na voljo na:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 657  
5.7.1. Umerjanje števca PNC  
5.7.1.1. Homologacijski organ mora v 13 mesecih pred izvedbo preskusa 
emisij zagotoviti potrdilo o umerjanju za števec PNC, ki potrjuje 
njegovo skladnost s sledljivim standardom. Med posameznimi 
umerjanji je treba spremljati morebitno slabšo števno u činkovitost 
števca PNC ali pa stenj v števcu PNC vsakih 6 mesecev redno 
menjavati. Glej sliki A5/16 in A5/17. Števno u činkovitost števca 
PNC je mogo če primerjati z referen čnim števcem PNC ali pa z 
vsaj dvema drugima meritvama števca PNC. Če števec PNC zazna 
koncentracijo števila delcev v obmo čju ± 10 odstotkov aritmeti ­ 
čnega povpre čja referen čnega števca PNC ali skupine dveh ali ve č 
števcev PNC, je ta števec PNC treba upoštevati kot stabilen, sicer 
je števec PNC treba servisirati. Med spremljanjem števca PNC v 
primerjavi z dvema ali ve č drugimi meritvami števcev PNC je 
dovoljena uporaba referen čnega vozila, ki deluje zaporedno v 
različnih preskusnih celicah, kjer ima vsaka svoj števec PNC.  
Slika A5/16  
Nazivno letno zaporedje števca PNC
  
Slika A5/17  
Podaljšano letno zaporedje števca PNC (v primeru, da je polno umerjanje števca PNC preloženo)  
f r (d)
 
5.7.1.2. Števec PNC je treba prav tako znova umeriti, za kar je treba po 
vseh večjih vzdrževalnih delih izdati novo potrdilo o umerjanju.  
5.7.1.3. Umerjanje mora biti sledljivo do nacionalnega ali mednarodnega 
standarda za metodo umerjanja, tj. s primerjanjem odziva števca 
PNC, ki se umerja, z:  
(a) umerjenim elektri čnim števcem aerosolov ob hkratnem vzor ­ 
čenju elektrostati čno razvrš čenih kalibracijskih delcev; ali  
(b) sekundarnim števcem PNC, ki je bil neposredno umerjen z 
zgoraj opisano metodo.  
5.7.1.3.1. V odstavku 5.7.1.3. (a) te podpriloge je treba umerjanje opraviti z 
najmanj šestimi standardnimi koncentracijami, ki so čim enako ­
merneje porazdeljene v merilnem obmo čju števca PNC.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 658  
5.7.1.3.2. V odstavku 5.7.1.3. (b) te podpriloge je treba umerjanje opraviti z 
najmanj šestimi standardnimi koncentracijami v merilnem 
območju števca PNC. Na najmanj 3 to čkah morajo biti koncen ­
tracije pod 1 000 na cm  3 , preostale koncentracije pa je treba 
linearno porazdeliti med 1 000 na cm  3 in največjim obmo čjem 
števca PNC v na činu štetja posameznih delcev.  
5.7.1.3.3. V odstavkih 5.7.1.3.(a) in 5.7.1.3.(b) te podpriloge morajo izbrane 
točke obsegati nazivno ni čelno točko koncentracije, dobljeno tako, 
da so filtri HEPA razreda vsaj H13 EN 1822:2008 ali filtri z 
enakovrednim u činkom nameš čeni na vstopno odprtino vsakega 
instrumenta. Če se za števec PNC, ki se umerja, kalibracijski 
faktor ne uporablja, morajo izmerjene koncentracije biti v obmo čju 
± 10 odstotkov standardne koncentracije za vsako koncentracijo, 
razen ničelne točke; v nasprotnem primeru je treba števec PNC, ki 
se umerja, zavrniti. Izra čunati in zapisati je treba gradient od 
linearne regresije najmanjših kvadratov za podatkovna niza. Za 
števec PNC, ki se umerja, je treba uporabiti kalibracijski faktor, 
ki je enak recipro čni vrednosti gradienta. Linearnost odziva je 
treba izra čunati kot kvadrat Pearsonovega koeficienta korelacije 
produkt-moment (r) za podatkovna niza in mora biti enaka ali 
večja od 0,97. Pri izra čunu gradienta in r  2 je treba linearno regre ­
sijo povle či skozi izhodiš če (ničelna koncentracija na obeh instru ­
mentih).  
5.7.1.4 Umerjanje mora v skladu z zahtevami odstavka 4.3.1.3.4 (h) te 
podpriloge prav tako vklju čevati preverjanje u činkovitosti zazna ­
vanja na števcu PNC za delce s premerom elektri čne mobilnosti 
23 nm. Preverjanje u činkovitosti štetja za delce s premerom 41 nm 
ni potrebno.  
5.7.2 Umerjanje/validacija izlo čevalnika hlapnih delcev (VPR)  
5.7.2.1 Faktorje zmanjšanja koncentracij delcev v VPR je treba obvezno 
umeriti v celotnem razponu nastavitev red čenja, tj. pri nespreme ­
njenih nazivnih delovnih temperaturah instrumenta, če je enota 
nova in po vseh ve čjih vzdrževalnih delih. Zahteva po periodi čni 
validaciji za faktor zmanjšanja koncentracije delcev v VPR je 
omejena na preverjanje pri eni sami nastavitvi, ki se obi čajno 
uporablja za merjenje na vozilih, opremljenih s filtrom za delce. 
Homologacijski organ mora v roku 6 mesecev pred preskusom 
emisij zagotoviti obstoj potrdila o umerjanju ali validaciji za 
VPR. Če ima VPR alarme za spremljanje temperature, je dovoljen 
13-mesečni interval za validacijo.  
Priporočljivo je, da je VPR umerjen in potrjen kot cela enota.  
VPR je treba opredeliti za faktor zmanjšanja koncentracije delcev 
za trdne delce s premerom elektri čne mobilnosti 30, 50 in 100 nm. 
Faktorji zmanjšanja koncentracije delcev f  r (d) za delce s premerom 
električne mobilnosti 30 nm in 50 nm ne smejo biti za ve č kot 30 
oz. 20 odstotkov ve čji oziroma ne za ve č kot 5 odstotkov manjši 
od delcev s premerom elektri čne mobilnosti 100 nm. Za namene 
validacije mora biti aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja 
koncentracije delcev v obmo čju ± 10 odstotkov aritmeti čnega 
povprečja faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f r , določenega 
med primarnim umerjanjem VPR.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 659  
5.7.2.2 Preskusni aerosol za te meritve morajo biti trdni delci s premerom 
električne mobilnosti 30, 50 in 100 nm, najmanjša koncentracija 
pri vstopni odprtini v VPR pa mora znašati 5 000 delcev na cm  3 . 
Za validacijo je treba uporabiti tudi polidisperzni aerosol s 
premerom elektri čne mobilnosti 50 nm. Preskusni aerosol mora 
biti pri delovnih temperaturah VPR toplotno stabilen. Koncentra ­
cije števila delcev je treba meriti pred sestavnimi deli in za njimi.  
Faktor zmanjšanja koncentracije delcev za vsako monodisperzno 
velikost delcev f  r (d i ) je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemer je:  
N in (d i ) koncentracija števila delcev gorvodno za delce s 
premerom d  i ; 
N out (d i ) koncentracija števila delcev dolvodno za delce s 
premerom d  i ; 
d i je premer elektri čne mobilnosti delcev (30, 50 ali 
100 nm).  
N in (d i ) in N  out (d i ) je treba popraviti na iste pogoje.  
Aritmetično povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f r 
pri dani nastavitvi red čenja je treba izra čunati z naslednjo ena čbo: 
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ko je za validacijo uporabljen polidisperzni aerosol velikosti 
50 nm, je treba aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja koncen ­
tracije delcev  f v pri nastavitvi red čenja, ki je uporabljena za vali ­
dacijo, izra čunati s pomo čjo naslednje ena čbe: 
f v ¼ N in 
N out 
pri čemer je:  
N in koncentracija števila delcev gorvodno;  
N out koncentracija števila delcev dolvodno.  
5.7.2.3 VPR mora izkazovati ve č kot 99,0-odstotno izlo čevanje delcev 
tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom elektri čne mobilnosti 
najmanj 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 na cm  3 , če 
deluje pri najmanjši nastavitvi red čenja in delovni temperaturi, 
ki jo priporo čajo proizvajalci.  
5.7.3 Postopki preverjanja merilnega sistema števila delcev (PN)  
▼M3 
Mesečno izmerjena vrednost pretoka v števec PNC mora biti v 
območju 5 % nazivne hitrosti pretoka za števec PNC, kadar je 
preverjanje opravljeno z umerjenim merilnikom pretoka.  
_______  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 660  
5.8 To čnost mešalne naprave  
Če se za umerjanje uporablja delilnik plinov, kot je opredeljeno v 
odstavku 5.2 te podpriloge, mora biti to čnost mešalne naprave 
takšna, da je koncentracijo razred čenih kalibracijskih plinov 
mogoče določiti v obmo čju ± 2 odstotka. Krivuljo umerjanja je 
treba preveriti s preverjanem sredine razpetine, kot je opisano v 
odstavku 5.3 te podpriloge. Kalibracijski plin s koncentracijo, 
manjšo od 50 odstotkov merilnega obmo čja analizatorja, mora 
biti v obmo čju 2 odstotkov njegove potrjene koncentracije.  
6. Referen čni plini  
6.1 Čisti plini  
▼M3 
6.1.1 Vse vrednosti v ppm pomenijo prostornino-ppm (vpm)  
▼B 
6.1.2 Za umerjanje in delovanje morajo po potrebi biti na voljo 
naslednji čisti plini:  
▼M3 
6.1.2.1 Dušik:  
Čistost: ≤ 1 ppm C  1 , ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤ 0,1 ppm N  2 O, ≤ 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2 Sinteti čni zrak:  
Čistost: ≤ 1 ppm C  1 , ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤ 0,1 ppm NO  2 ; vsebnost kisika med 18 % in 21 % prostornine;  
▼B 
6.1.2.3 Kisik:  
Čistost: > 99,5 odstotkov prostornine O  2 ; 
6.1.2.4 Vodik (in mešanica, ki vsebuje helij ali dušik):  
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vsebnost vodika med 39 in 
41 odstotki prostornine;  
6.1.2.5 Ogljikov monoksid:  
Najmanjša čistost 99,5 odstotka;  
6.1.2.6 Propan:  
Najmanjša čistost 99,5 odstotkov.  
▼M3 
6.2 Kalibracijski plini  
Dejanska koncentracija kalibracijskega plina je znotraj ±1 % nave ­
dene vrednosti oziroma kot je dolo čeno v nadaljevanju in je sled ­
ljiva do nacionalnih ali mednarodnih standardov.  
Mešanice plinov z naslednjo sestavo so v skladu z 
odstavkom 6.1.2.1 ali 6.1.2.2 na razpolago s specifikacijami 
najpogostejšega plina:  
(a) C  3 H 8 v sintetičnem zraku (glej odstavek 6.1.2.2);  
(b) CO v dušiku;  
(c) CO  2 v dušiku;  
(d) CH  4 v sintetičnem zraku;  
(e) NO v dušiku (koli čina NO  2 v tem kalibracijskem plinu ne 
presega 5-odstotnega deleža NO).  
_______  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 661  
Podpriloga 6  
Postopki in pogoji preskusa tipa 1  
1. Opis preskusov  
1.1 Preskus tipa 1 se uporablja za preverjanje emisij plinastih spojin, 
trdnih delcev, števila delcev, masnih emisij CO  2 , porabe goriva, 
porabe elektri čne energije in elektri čnih dosegov v uporabljenem 
preskusnem ciklu WLTP.  
1.1.1 Preskusi se opravijo v skladu z metodo, opisano v odstavku 2 te 
podpriloge ali v odstavku 3 Podpriloge 8 za popolnoma elektri čna 
vozila, hibridna elektri čna vozila in hibridna vozila na gorivne 
celice s stisnjenim vodikom. Izpušni plini, trdni delci in število 
delcev se vzor čijo in analizirajo v skladu s predpisanimi meto ­
dami.  
1.2 Število preskusov se dolo či v skladu z diagramom poteka na 
sliki A6/1. Mejna vrednost je najvišja dovoljena vrednost za 
ustrezno merilo za emisije, kot je opredeljeno v tabeli 2 v Prilogi I 
k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
1.2.1 Diagram poteka na sliki A6/1 se uporablja le za celoten upora ­
bljeni preskusni cikel WLTP in ne za posamezne faze.  
1.2.2 Rezultati preskusa so vrednosti po uporabi popravka ciljne hitrosti, 
popravka na podlagi spremembe energije v sistemu REESS, 
popravka Ki, popravka ATCT in popravka za faktor poslabšanja.  
1.2.3 Dolo čitev skupnih vrednosti cikla  
1.2.3.1 Če je med katerim koli preskusom prekora čena omejitev merila za 
emisije, se vozilo zavrne.  
1.2.3.2 Proizvajalec v skladu s tabelo A6/1 glede na tip vozila kot 
veljavno navede skupno vrednost cikla za masne emisije CO  2 , 
porabo elektri čne energije, porabo goriva za vozila NOVC- 
FCHV ter PER in AER.  
1.2.3.3 Navedena vrednost za porabo elektri čne energije za vozila OVC- 
HEV v stanju delovanja s praznjenjem naboja se ne dolo či v 
skladu s sliko A6/1. Če je navedena vrednost CO  2 sprejeta kot 
odobrena vrednost, se obravnava kot homologacijska vrednost. V 
nasprotnem primeru se izmerjena vrednost porabe elektri čne ener­
gije obravnava kot homologacijska vrednost.  
1.2.3.4 Če so po prvem preskusu izpolnjena vsa merila iz vrstice 1 v 
veljavni tabeli A6/2, se vse vrednosti, ki jih navede proizvajalec, 
sprejmejo kot homologacijske vrednosti. Če katero koli od meril iz 
vrstice 1 v veljavni tabeli A6/2 ni izpolnjeno, se z istim vozilom 
opravi drugi preskus.  
1.2.3.5 Po drugem preskusu se izra čuna aritmeti čno povpre čje obeh 
preskusov. Če ti rezultati aritmeti čnega povpre čja izpolnjujejo 
vsa merila iz vrstice 2 v veljavni tabeli A6/2, se vse vrednosti, 
ki jih navede proizvajalec, sprejmejo kot homologacijske vredno ­
sti. Če katero koli od meril iz vrstice 2 v veljavni tabeli A6/2 ni 
izpolnjeno, se z istim vozilom opravi tretji preskus.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 662  
1.2.3.6 Po tretjem preskusu se izra čuna aritmeti čno povpre čje vseh treh 
preskusov. Za vse parametre, ki izpolnjujejo ustrezno merilo iz 
vrstice 3 v veljavni tabeli A6/2, se navedena vrednost sprejme 
kot homologacijska vrednost. Za vse parametre, ki ne izpolnjujejo 
ustreznega merila iz vrstice 3 v veljavni tabeli A6/2, se rezultat 
aritmetičnega povpre čja sprejme kot homologacijska vrednost.  
1.2.3.7 Če po prvem ali drugem preskusu ni izpolnjeno katero koli merilo 
iz veljavne tabele A6/2, se lahko vrednosti na zahtevo proizvajalca 
ter v skladu z odobritvijo homologacijskega organa ponovno 
deklarirajo kot višje vrednosti za emisije ali porabo oziroma kot 
nižje vrednosti za elektri čne dosege, da se zmanjša zahtevano 
število preskusov za homologacijo.  
1.2.3.8 Dolo čitev vrednosti dCO2  1 , dCO2  2 in dCO2  3 za sprejetje  
1.2.3.8.1 Poleg zahtev iz odstavka 1.2.3.8.2 se naslednje vrednosti za 
dCO2  1 , dCO2  2 in dCO2  3 uporabijo v zvezi z merili za število 
preskusov iz tabele A6/2:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.2.3.8.2 Če preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV 
obsega dva ali ve č uporabljenih preskusnih ciklov WLTP, vred ­
nost dCO2  x pa je manjša od 1,0, se vrednost dCO2  x nadomesti z 
1,0. 
1.2.3.9 Če sta bila rezultat preskusa ali povpre čje rezultatov preskusa 
sprejeta in potrjena kot homologacijska vrednost, se za namene 
prihodnjih izra čunov ta rezultat navaja kot „navedena vrednost“.  
Tabela A6/1  
Veljavni predpisi za navedene vrednosti proizvajalca (skupne vrednosti ciklov)  ( 1 ) 
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Poraba elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km)  Doseg samo z 
električnim pogo ­
nom/povsem elek ­
trični doseg (  3 ) 
(km) 
Vozila, preskušena v 
skladu s Podprilogo 6 
(vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notra ­
njim zgorevanjem)  M CO2 
odstavek 3 
Podpriloge 7  — —  —  
Vozila NOVC-FCHV  —  FC  CS 
odstavek 4.2.1.2.1 
Podpriloge 8  — —  
Vozila NOVC-HEV  M  CO2,CS  
odstavek 4.1.1 
Podpriloge 8  — —  —  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 663  
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Poraba elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km)  Doseg samo z 
električnim pogo ­
nom/povsem elek ­
trični doseg (  3 ) 
(km) 
Vozila OVC- 
HEV  CD M  CO2,CD  
odstavek 4.1.2 
Podpriloge 8  — EC  AC,CD  
odstavek 4.3.1 
Podpriloge 8  AER 
odstavek 4.4.1.1 
Podpriloge 8  
CS M  CO2,CS  
Podpriloga 8 
odstavek 4.1.1 
Podpriloge 8  — —  —  
Vozila PEV  —  —  EC  WLTC  
odstavek 
4.3.4.2 Podpri ­
loge 8  PER  WLTC  
odstavek 4.4.2 
Podpriloge 8  
( 1 ) Navedena vrednost je ustrezno popravljena vrednost (tj. popravki za Ki, ATCT in faktor poslabšanja). 
( 2 ) Zaokroževanje xxx,xx 
( 3 ) Zaokroževanje xxx,x  
Slika A6/1  
Diagram poteka za število preskusov tipa 1
  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 664  
Tabela A6/2  
Merila za število preskusov  
Za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notranjim zgorevanjem, vozila NOVC-HEV in 
vozila OVC-HEV.  
Preskus  Parameter presoje  Merilo za emisije  M  CO2 
Vrstica 1  prvi preskus  rezultati prvega preskusa  ≤ uredbena omejitev × 
0,9 ≤ navedena vrednost 
× dCO2  1 
Vrstica 2  drugi preskus  aritmeti čno povpre čje rezul­
tatov prvega in drugega 
preskusa  ≤ uredbena omejitev × 
1,0 (  1 ) ≤ navedena vrednost 
× dCO2  2 
Vrstica 3  tretji preskus  aritmeti čno povpre čje rezul­
tatov vseh treh preskusov  ≤ uredbena omejitev × 
1,0 (  1 ) ≤ navedena vrednost 
× dCO2  3 
( 1 ) Rezultat vsakega preskusa mora upoštevati uredbeno omejitev.  
Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV.  
Preskus  Parameter presoje  Merila za emisije  M  CO2,CD  AER 
Vrstica 1  prvi preskus  rezultati prvega 
preskusa  ≤ uredbena 
omejitev × 0,9 (  1 ) ≤ navedena vred ­
nost × dCO2  1 ≥ navedena 
vrednost × 1,0  
Vrstica 2  drugi 
preskus  aritmetično 
povprečje rezultatov 
prvega in drugega 
preskusa  ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 (  2 ) ≤ navedena vred ­
nost × dCO2  2 ≥ navedena 
vrednost × 1,0  
Vrstica 3  tretji 
preskus  aritmetično 
povprečje rezultatov 
vseh treh preskusov  ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 (  2 ) ≤ navedena vred ­
nost × dCO2  3 ≥ navedena 
vrednost × 1,0  
( 1 ) „0,9“ se za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV nadomesti z „1,0“ samo v primeru, da preskus 
pri praznjenju naboja obsega dva ali ve č uporabljenih ciklov WLTC. 
( 2 ) Rezultat vsakega preskusa mora upoštevati uredbeno omejitev.  
Za vozila PEV  
Preskus  Parameter presoje  Poraba elektri čne energije  PER  
Vrstica 1  prvi preskus  rezultati prvega preskusa  ≤ navedena vrednost × 
1,0 ≥ navedena vrednost 
× 1,0  
Vrstica 2  drugi preskus  aritmeti čno povpre čje rezul­
tatov prvega in drugega 
preskusa  ≤ navedena vrednost × 
1,0 ≥ navedena vrednost 
× 1,0  
Vrstica 3  tretji preskus  aritmeti čno povpre čje rezul­
tatov vseh treh preskusov  ≤ navedena vrednost × 
1,0 ≥ navedena vrednost 
× 1,0  
Za vozila NOVC-FCHV  
Preskus  Parameter presoje  FC  CS 
Vrstica 1  prvi preskus  rezultati prvega preskusa  ≤ navedena vrednost × 1,0  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 665  
Preskus  Parameter presoje  FC  CS 
Vrstica 2  drugi preskus  aritmeti čno povpre čje rezultatov prvega in 
drugega preskusa  ≤ navedena vrednost × 1,0  
Vrstica 3  tretji preskus  aritmeti čno povpre čje rezultatov vseh treh 
preskusov  ≤ navedena vrednost × 1,0  
1.2.4 Dolo čanje vrednosti za specifi čno fazo  
1.2.4.1 Vrednost za CO  2 v specifični fazi  
1.2.4.1.1 Ko je navedena skupna vrednost cikla za masne emisije CO  2 
sprejeta, se aritmeti čno povpre čje za specifi čno fazo iz rezultatov 
preskusa v g/km pomnoži s faktorjem prilagoditve CO2_AF, ki 
izravna razliko med navedeno vrednostjo in rezultati preskusa. Ta 
popravljena vrednost je homologacijska vrednost za CO  2 . 
CO2_AF ¼ Declared value 
Phase combined value  
pri čemer je: 
Phase combined value  ¼ ðCO2  ave  L Ü D L Þ þ ðCO2  ave  M Ü D M Þ þ ðCO2  ave  H Ü D H Þ þ ðCO2  ave  exH Ü D exH Þ 
D L þ D M þ D H þ D exH 
pri čemer je:  
CO2  ave  L aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo L (v 
g/km);  
CO2  ave  M aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo M (v 
g/km);  
CO2  ave  H aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo H (v 
g/km);  
CO2  ave  exH aritmetično povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 
za rezultat oziroma rezultate preskusa za fazo exH (v 
g/km);  
D L teoretična razdalja faze L (v km);  
D M teoretična razdalja faze M (v km);  
D H teoretična razdalja faze H (v km);  
D exH teoretična razdalja faze exH (v km).  
1.2.4.1.2 Če navedena skupna vrednost cikla za masne emisije CO  2 ni 
sprejeta, se homologacijska vrednost masnih emisij CO  2 za speci­
fično fazo izra čuna na podlagi aritmeti čnega povpre čja vseh 
preskusnih rezultatov za pripadajo čo fazo.  
1.2.4.2 Vrednosti porabe goriva za specifi čno fazo  
Poraba goriva se izra čuna na podlagi masnih emisij CO  2 za speci­
fično fazo, in sicer z ena čbami iz odstavka 1.2.4.1 te podpriloge in 
aritmetičnega povpre čja emisij.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 666  
1.2.4.3 Vrednost porabe elektri čne energije za specifi čno fazo, PER in 
AER  
Poraba elektri čne energije za specifi čno fazo in elektri čni dosegi 
za specifi čno fazo se izra čunajo na podlagi aritmeti čnega 
povprečja vrednosti za specifi čno fazo iz rezultatov preskusov in 
brez faktorja prilagoditve.  
2. Pogoji za preskus tipa 1  
2.1 Pregled  
2.1.1 Preskus tipa 1 je sestavljen iz predpisanih zaporedij priprave dina ­
mometra ter pogojev za dovajanje goriva, odstavitev in delovanje.  
2.1.2 Preskus tipa 1 obsega delovanje vozila na dinamometru z valji 
veljavnega sistema WLTC za skupino interpolacij. Sorazmerni 
del razred čenih emisij izpušnih plinov se zbira neprekinjeno za 
poznejšo analizo z vzor čevalnikom s konstantno prostornino.  
2.1.3 Koncentracije stopenj ozadja se izmerijo za vse spojine, za katere 
so opravljene meritve razred čenih masnih emisij. Za preskuse 
emisij izpušnih plinov to zahteva vzor čenje in analizo zraka za 
redčenje.  
2.1.3.1 Merjenje delcev iz ozadja  
2.1.3.1.1 Kadar proizvajalec zahteva odbitek bodisi zraka za red čenje bodisi 
mase delcev iz ozadja tunela za red čenje, se te stopnje ozadja 
določijo v skladu s postopki, navedenimi v odstavkih 2.1.3.1.1.1 
do 2.1.3.1.1.3 te podpriloge.  
2.1.3.1.1.1 Najve čji dovoljeni popravek ozadja je masa na filtru, ki je enako ­
vredna 1 mg/km pri hitrosti pretoka v preskusu.  
2.1.3.1.1.2 Če ozadje preseže to raven, se privzeta vrednost 1 mg/km odšteje.  
2.1.3.1.1.3 Če je rezultat odštevanja vrednosti ozadja negativen, se šteje, da je 
stopnja ozadja enaka ni č. 
2.1.3.1.2 Stopnja mase delcev iz ozadja v zraku za red čenje se dolo či tako, 
da filtrirani zrak za red čenje teče skozi filter za delce iz ozadja. 
Vzorec se vzame na prvi to čki za filtri za zrak za red čenje. 
Stopnje ozadja v μg/m  3 se določijo kot aritmeti čno drseče 
povprečje vsaj 14 meritev z najmanj eno meritvijo na teden.  
2.1.3.1.3 Stopnja mase delcev iz ozadja v tunelu za red čenje se dolo či tako, 
da filtrirani zrak za red čenje teče skozi filter za delce iz ozadja. 
Vzorec se vzame na isti to čki kot vzorec trdnih delcev. Kadar je v 
preskusu uporabljeno sekundarno red čenje, se sistem za sekun ­
darno red čenje aktivira za namene meritev ozadja. Ena meritev 
se lahko opravi na dan preskusa, in sicer pred preskusom ali po 
njem.  
2.1.3.2 Dolo čitev števila delcev iz ozadja  
2.1.3.2.1 Kadar proizvajalec zahteva popravek za ozadje, se te stopnje 
ozadja dolo čijo, kot sledi:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 667  
2.1.3.2.1.1 Vrednost ozadja je lahko izra čunana ali izmerjena. Najve čji dopu­
stni popravek za ozadje je povezan z najvišjo dovoljeno stopnjo 
puščanja merilnega sistema za število delcev (0,5 delcev na cm  3 ), 
znižano za faktor zmanjšanja koncentracije delcev, PCRF in 
hitrost pretoka skozi CVS iz dejanskega preskusa.  
2.1.3.2.1.2 Homologacijski organ ali proizvajalec lahko zahtevata, da se 
namesto izra čunanih uporabijo dejanske meritve ozadja.  
2.1.3.2.1.3 Če je rezultat odštevanja dodane vrednosti ozadja negativen, se 
šteje, da je rezultat PN enak ni č. 
2.1.3.2.2 Stopnja števila delcev iz ozadja v zraku za red čenje se dolo či z 
vzorčenjem filtriranega zraka za red čenje. Vzorec se vzame na 
prvi točki za filtri za zrak za red čenje v merilni sistem PN. Stopnje 
ozadja v delcih na cm  3 se določijo kot aritmeti čno drseče 
povprečje vsaj 14 meritev z najmanj eno meritvijo na teden.  
2.1.3.2.3 Stopnja števila delcev iz ozadja v tunelu za red čenje se dolo či z 
vzorčenjem filtriranega zraka za red čenje. Vzorec se vzame na isti 
točki kot vzorec PN. Kadar je v preskusu uporabljeno sekundarno 
redčenje, se sistem za sekundarno red čenje aktivira za namene 
meritev ozadja. Ena meritev se lahko opravi na dan preskusa, 
bodisi pred preskusom ali po njem, z uporabo dejanskega PCRF 
in hitrosti pretoka skozi CVS, ki se uporabita v preskusu.  
2.2 Splošna oprema v preskusni celici  
2.2.1 Parametri, ki bodo izmerjeni  
2.2.1.1 Naslednje temperature se izmerijo s to čnostjo ± 1,5 °C:  
(a) zrak v okolici preskusne celice;  
(b) temperature sistema za red čenje in vzor čenje, kot je zahtevano 
za sisteme za merjenje emisij iz Podpriloge 5.  
2.2.1.2 Atmosferski tlak mora biti mogo če meriti z natan čnostjo 
± 0,1 kPa.  
2.2.1.3 Specifi čno vlažnost H mora biti mogo če meriti z natan čnostjo 
± 1 g H  2 O/kg suhega zraka.  
2.2.2 Preskusna celica in prostor za odstavitev  
2.2.2.1 Preskusna celica  
2.2.2.1.1 Temperatura v preskusni celici je nastavljena na 23 °C. Odsto ­
panja od dejanske vrednosti morajo biti v obmo čju ± 5 °C. 
Temperatura zraka in vlažnost se izmerita pri izhodu ventilatorja 
za hlajenje preskusne celice pri najmanjši frekvenci 0,1 Hz. Za 
temperaturo na za četku preskusa glej odstavek 2.8.1 te podpriloge.  
2.2.2.1.2 Specifi čna vlažnost H zraka v preskusni celici ali vsesanega zraka 
motorja izpolnjuje naslednji pogoj:  
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H  2 O/kg suhega zraka)  
2.2.2.1.3 Vlažnost se neprekinjeno meri pri frekvenci najmanj 0,1 Hz.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 668  
2.2.2.2 Prostor za odstavitev  
Temperatura v prostoru za odstavitev je nastavljena na 23 °C, 
odstopanja od dejanske vrednosti pa morajo biti v obmo čju 
± 3 °C od aritmeti čnega povpre čja 5-minutnega delovanja in ne 
smejo kazati sistemati čnega odstopanja od nastavljene vrednosti. 
Temperatura se neprekinjeno meri pri frekvenci najmanj 0,033 Hz 
(vsakih 30 s).  
2.3 Preskusno vozilo  
2.3.1 Splošno  
Preskusno vozilo v vseh svojih delih ustreza proizvodni seriji, če 
pa se vozilo razlikuje od proizvodne serije, se v vsa ustrezna 
poročila o preskusih vklju či popoln opis. Pri izbiranju preskusnega 
vozila se proizvajalec in homologacijski organ dogovorita, kateri 
model vozila je reprezentativno vozilo za skupino interpolacij.  
Pri meritvah emisij se za cestno obremenitev upošteva vrednost, 
določena s preskusnim vozilom H. V primeru skupine matrik za 
cestno obremenitev se pri meritvah emisij upošteva cestna obre ­
menitev, izra čunana za vozilo H  M v skladu z odstavkom 5.1 
Podpriloge 4.  
Če je na zahtevo proizvajalca uporabljena metoda interpolacije 
(glej odstavek 3.2.3.2 Podpriloge 7), se za cestno obremenitev, 
določeno s preskusnim vozilom L, opravi dodatno merjenje emisij. 
Preskusi vozil H in L bi morali biti opravljeni z istim preskusnim 
vozilom in z najkrajšim razmerjem n/v (z dovoljenim odstopanjem 
± 1,5 %) iz skupine interpolacij. V primeru skupine matrik za 
cestno obremenitev se opravi dodatno merjenje emisij, pri čemer 
se upošteva cestna obremenitev, izra čunana za vozilo L  M v skladu 
z odstavkom 5.1 Podpriloge 4.  
Uporabijo se lahko koeficienti cestne obremenitve in preskusna 
masa preskusnih vozil L in H iz razli čnih skupin cestnih obreme ­
nitev, dokler je razlika med temi skupinami cestnih obremenitev 
posledica uporabe odstavka 6.8 Podpriloge 4 in če so izpolnjene 
zahteve iz odstavka 2.3.2 te podpriloge.  
2.3.2 Interpolacijski razpon za CO  2 
2.3.2.1 Metoda interpolacije se uporabi le:  
(a) če razlika v CO  2 med preskusnima voziloma L in H, ki je 
rezultat koraka 9 iz tabele A7/1 v Podprilogi 7, v upora ­
bljenem ciklu znaša od najmanj 5 g/km do zgornje mejne 
vrednosti iz odstavka 2.3.2.2;  
(b) če so vrednosti CO  2 , ki so rezultat koraka 9 iz tabele A7/1 v 
Podprilogi 7, za vse vrednosti uporabljenih faz za vozilo H 
višje kot za vozilo L.  
Če ti zahtevi nista izpolnjeni, se lahko preskusi razveljavijo in 
ponovijo po dogovoru s homologacijskim organom.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 669  
2.3.2.2 Najve čja razlika v CO  2 med preskusnima voziloma L in H, ki je 
dovoljena za uporabljeni cikel in je rezultat koraka 9 iz tabele A7/1 
v Podprilogi 7, je enaka 20 % plus 5 g/km emisij CO  2 iz vozila H, 
vendar znaša najmanj 15 g/km in najve č 30 g/km.  
Ta omejitev ne velja za uporabo skupine matrik za cestno obre ­
menitev.  
2.3.2.3 Na zahtevo proizvajalca in z dovoljenjem homologacijskega 
organa se lahko interpolacijska premica ekstrapolira do najve č 
3 g/km nad emisijami CO  2 za vozilo H in/ali pod emisijami 
CO  2 za vozilo L. Ta razširitev je veljavna samo znotraj absolutnih 
mejnih vrednosti za interpolacijski razpon, opredeljen v 
odstavku 2.3.2.2.  
Ekstrapolacija pri uporabi skupine matrik za cestno obremenitev ni 
dovoljena.  
Če sta dve ali ve č skupin interpolacij enake z vidika zahtev iz 
odstavka 5.6 te priloge, vendar so lo čene, ker bi bil njihov celotni 
razpon za CO  2 večji od najve čje razlike iz odstavka 2.3.2.2, vsa 
posamezna vozila z enakimi specifikacijami (npr. znamko, mode ­
lom, dodatno opremo) pripadajo samo eni skupini interpolacij.  
2.3.3 Utekanje  
Vozilo mora biti v dobrem tehni čnem stanju. Pred preskusom je 
utečeno in ima od 3 000 do 15 000 prevoženih kilometrov. Motor, 
menjalnik in vozilo so ute čeni po priporo čilih proizvajalca.  
2.4 Nastavitve  
2.4.1 Nastavitev in preverjanje dinamometra se opravita v skladu s 
Podprilogo 4.  
2.4.2 Delovanje dinamometra  
2.4.2.1 Pomožne naprave se med delovanjem dinamometra izklopijo ali 
onemogočijo, razen če njihovo delovanje zahteva zakonodaja.  
2.4.2.2 Na čin delovanja dinamometra vozila, če je na voljo, se aktivira v 
skladu z navodili proizvajalca (tj. s pritiskom na gumbe na volanu 
vozila v dolo čenem zaporedju, z uporabo preskusne naprave proiz ­
vajalca in z odstranitvijo varovalke).  
Proizvajalec homologacijskemu organu predloži seznam onemogo ­ 
čenih naprav in razlogov za onemogo čitev. Način delovanja dina ­
mometra odobri homologacijski organ, uporaba na čina delovanja 
dinamometra pa se vklju či v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
2.4.2.3 Na čin delovanja dinamometra vozila ne sme aktivirati, modulirati, 
zakasniti ali onemogo čiti delovanja katerega koli dela, ki pod 
preskusnimi pogoji vpliva na emisije in porabo goriva. Kakršna 
koli naprava, ki vpliva na delovanje dinamometra z valji, se 
nastavi tako, da zagotavlja ustrezno delovanje.  
2.4.2.4 Dodelitev vrste dinamometra preskusnemu vozilu  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 670  
2.4.2.4.1 Če ima preskusno vozilo dve pogonski osi in pod pogoji WLTP v 
uporabljenem ciklu delno ali stalno deluje tako, da ga poganjata 
obe osi ali da obnavlja energijo, se vozilo preskusi na dinamome ­
tru, ki deluje v na činu 4WD ter je v skladu s specifikacijami iz 
odstavkov 2.2 in 2.3 Podpriloge 5.  
2.4.2.4.2 Če se preskusno vozilo preskuša samo z eno pogonsko osjo, se 
preskusi na dinamometru, ki deluje v na činu 2WD in je v skladu s 
specifikacijami iz odstavka 2.2 Podpriloge 5.  
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa 
se lahko vozilo z eno pogonsko osjo preskusi na dinamometru 
4WD v na činu delovanja 4WD.  
2.4.2.4.3 Če preskusno vozilo deluje tako, da ga v namenskih na činih, ki jih 
izbere voznik in niso namenjeni za obi čajno vsakodnevno delova ­
nje, ampak samo za posebne omejene namene, kot sta „mountain 
mode“ (na čin vožnje navkreber) ali „maintenance mode“ (na čin za 
vzdrževanje), poganjata obe osi, ali če se način, v katerem vozilo 
poganjata obe pogonski osi, vklopi le pri terenski vožnji, se to 
vozilo preskusi na dinamometru, ki deluje v na činu 2WD in je v 
skladu s specifikacijami iz odstavka 2.2 Podpriloge 5.  
2.4.2.4.4 Če se preskusno vozilo preskuša na dinamometru 4WD, ki deluje 
v načinu 2WD, se lahko kolesa na osi, ki ni pogonska, med 
preskusom vrtijo, če način delovanja vozila z dinamometrom in 
način iztekanja vozila podpirata ta na čin delovanja.  
Slika A6/1a  
Možne preskusne konfiguracije na dinamometrih 2WD in 4WD
  
2.4.2.5 Dokazovanje enakovrednosti dinamometra, ki deluje v na činu 
2WD, in dinamometra, ki deluje v na činu 4WD  
2.4.2.5.1 Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa 
se lahko vozilo, ki ga je treba preskusiti na dinamometru, ki deluje 
v načinu 4WD, namesto tega preskusi na dinamometru, ki deluje v 
načinu 2WD, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 671  
(a) preskusno vozilo se predela tako, da ima samo eno pogonsko 
os; 
(b) proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da so CO  2 , 
poraba goriva in/ali poraba elektri čne energije predelanega 
vozila enaki ali ve čji kot pri nepredelanem vozilu, presku ­ 
šanem na dinamometru, ki deluje v na činu 4WD;  
(c) med preskusom je zagotovljeno varno delovanje (npr. z 
odstranitvijo varovalke ali demontažo pogonske gredi), skupaj 
z načinom delovanja dinamometra pa se zagotovijo tudi navo ­
dila; 
(d) predela se samo vozilo, preskušeno na dinamometru z valji, 
postopek dolo čitve cestne obremenitve pa se izvede samo na 
nepredelanem preskusnem vozilu.  
2.4.2.5.2 To dokazovanje enakovrednosti se uporablja za vsa vozila v isti 
skupini cestnih obremenitev. Na zahtevo proizvajalca in z odobrit ­
vijo homologacijskega organa se lahko to dokazovanje enakovred ­
nosti razširi na druge skupine cestnih obremenitev, če se dokaže, 
da je bilo za preskusno vozilo izbrano vozilo iz najslabše skupine 
cestnih obremenitev.  
2.4.2.6 Informacije o tem, ali je bilo vozilo preskušeno na dinamo ­
metru 2WD ali dinamometru 4WD in ali je bilo preskušeno na 
dinamometru, ki je deloval v na činu 2WD ali v na činu 4WD, se 
vključijo v vsa ustrezna poro čila o preskusih. Če je bilo vozilo 
preskušeno na dinamometru 4WD, pri čemer je ta deloval v 
načinu 2WD, se v teh informacijah navede tudi, ali so se kolesa 
na negnanih kolesih vrtela ali ne.  
2.4.3 V izpušnem sistemu vozila ni puš čanja, ki bi lahko zmanjšalo 
količino zbranega plina.  
2.4.4 Nastavitve pogonskega sistema in upravljalnih elementov vozila 
so take, kot jih je za proizvodno serijo predpisal proizvajalec.  
2.4.5 Uporablja se tip pnevmatik, ki je po navedbi proizvajalca vozila 
del originalne opreme. Tlak v pnevmatikah se lahko pove ča za 
največ 50 odstotkov nad tlakom, dolo čenim v odstavku 4.2.2.3 
Podpriloge 4. Enak tlak v pnevmatikah se uporabi v nastavitvah 
dinamometra in v vseh nadaljnjih preskusih. Uporabljeni tlak v 
pnevmatikah se zabeleži v vseh ustreznih poro čilih o preskusih.  
2.4.6 Referen čno gorivo  
Za preskus se uporabi ustrezno referen čno gorivo, kot je dolo čeno 
v Prilogi IX.  
2.4.7 Priprava preskusnega vozila  
2.4.7.1 Med preskusom vozilo stoji približno vodoravno, da se gorivo 
normalno porazdeli.  
2.4.7.2 Proizvajalec po potrebi zagotovi dodatne priklju čne kose in adap ­
terje, ki so potrebni za praznjenje goriva, in sicer na najnižji 
možni to čki posod oziroma posode za gorivo, ki je nameš čena 
na vozilo, ter za zbiranje vzorcev izpušnih plinov.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 672  
2.4.7.3 Pri vzor čenju trdnih delcev (PM) med preskusom, ko je naprava 
za regeneracijo pod stabilnimi pogoji obremenitve (tj. se na vozilu 
ne izvaja regeneracija), je priporo čeno, da je vozilo opravilo > 1/3 
prevoženih kilometrov med na črtovanimi regeneracijami ali da je 
naprava za redno regeneracijo prestala enakovredno obremenitev 
zunaj vozila.  
2.5 Predhodni preskusni cikli  
Na zahtevo proizvajalca se lahko z namenom spremljanja sledi 
hitrosti znotraj predpisanih omejitev izvedejo predhodni preskusni 
cikli.  
2.6 Predkondicioniranje preskusnega vozila  
2.6.1 Priprava vozila  
2.6.1.1 Polnjenje posode za gorivo  
Posoda ali posode za gorivo se napolnijo s predpisanim 
preskusnim gorivom. Če gorivo, ki je že v posodi (ali posodah) 
za gorivo, ne ustreza specifikacijam iz odstavka 2.4.6 te podpri ­
loge, se to gorivo pred polnjenjem s preskusnim gorivom izto či. 
Zagotovi se, da se sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlape ­
vanja ne splakuje oziroma obremenjuje preve č intenzivno.  
2.6.1.2 Polnjenje sistemov REESS  
Pred preskusnim ciklom predkondicioniranja se sistem REESS 
popolnoma napolni. Na zahtevo proizvajalca je polnjenje pred 
predkondicioniranjem mogo če izpustiti. Sistem REESS se pred 
začetkom uradnega preskušanja ne sme ponovno napolniti.  
2.6.1.3 Tlak v pnevmatikah  
Tlak v pnevmatikah pogonskih koles se nastavi v skladu z 
odstavkom 2.4.5 te podpriloge.  
2.6.1.4 Vozila na plinasta goriva  
Vozila z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP 
ali ZP/biometan oziroma so opremljena tako, da lahko za gorivo 
uporabljajo bodisi bencin bodisi UNP ali ZP/biometan, se med 
preskusi s prvim in drugim referen čnim plinastim gorivom 
ponovno predkondicionirajo, in sicer pred preskusom z drugim 
referenčnim gorivom. Vozila z motorjem na prisilni vžig, ki za 
gorivo uporabljajo UNP ali ZP/biometan oziroma so opremljena 
tako, da lahko za gorivo uporabljajo bodisi bencin bodisi UNP ali 
ZP/biometan, se med preskusi s prvim in drugim referen čnim 
plinastim gorivom ponovno predkondicionirajo, in sicer pred 
preskusom z drugim referen čnim gorivom.  
2.6.2 Preskusna celica  
2.6.2.1 Temperatura  
Med predkondicioniranjem je temperatura v preskusni celici 
enaka, kot je opredeljeno za preskus tipa 1 (odstavek 2.2.2.1.1 
te podpriloge).  
2.6.2.2 Meritve ozadja  
V preskuševalnem objektu, kjer lahko med preskušanjem vozila z 
nizkimi emisijami delcev pride do kontaminacije z ostanki prejš ­
njega preskusa vozila z visokimi emisijami delcev, je zaradi pred ­
kondicioniranja opreme za vzor čenje priporo čljivo, da vozilo z 
nizkimi emisijami delcev 20 minut vozi vozni cikel pri stalni 
hitrosti 120 km/h. Daljše delovanje in/ali delovanje pri višji  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 673  
hitrosti je dovoljeno za predkondicioniranje opreme za vzor čenje, 
če je to potrebno. Meritve ozadja tunela za red čenje se po potrebi 
opravijo po predkondicioniranju tunela in pred vsakim naknadnim 
preskušanjem vozila.  
2.6.3 Postopek  
2.6.3.1 Preskusno vozilo se bodisi z vožnjo bodisi s potiskanjem postavi 
na dinamometer in upravlja prek uporabljenih ciklov WLTC. Ni 
treba, da je vozilo hladno, poleg tega ga je dovoljeno uporabiti za 
nastavitev obremenitve dinamometra.  
2.6.3.2 Obremenitev dinamometra se nastavi v skladu z odstavkoma 7 in 
8 Podpriloge 4. Če se za preskušanje uporablja dinamometer, ki 
deluje v na činu 2WD, se nastavitev cestne obremenitve opravi na 
dinamometru, ki deluje v na činu 2WD, če pa se za preskušanje 
uporablja dinamometer, ki deluje v na činu 4WD, se nastavitev 
cestne obremenitve opravi na dinamometru, ki deluje v 
načinu 4WD.  
2.6.4 Upravljanje vozila  
2.6.4.1 Postopek zagona pogonskega sistema se za čne z uporabo naprav, 
predvidenih v ta namen, in v skladu z navodili proizvajalca.  
Menjava na čina delovanja, ki ni izvedena iz vozila, med 
preskusom ni dovoljena, razen če je navedeno druga če. 
2.6.4.1.1 Če sprožitev postopka za zagon pogonskega sistema ni bila uspe ­ 
šna, tj. če se motor ne zažene v skladu s pri čakovanji ali pa na 
vozilu pride do zagonske napake, je preskus neveljaven, preskusi s 
predkondicioniranjem pa se ponovijo in prevozi se nov preskus.  
2.6.4.1.2 Če se kot gorivo uporablja UNP ali ZP/biometan, je motor dovo ­
ljeno zagnati z bencinom, nato pa ga po vnaprej dolo čenem času, 
ki ga voznik ne more spreminjati, samodejno preklopiti na UNP 
ali ZP/biometan. To obdobje ne sme biti daljše od 60 sekund.  
Dovoljeno je tudi, da se uporablja samo bencin ali bencin so časno 
s plinom, kadar vozilo deluje v na činu delovanja na plin, če je 
poraba energije plina ve čja od 80 % skupne koli čine energije, 
porabljene med preskusom tipa 1. Ta delež se izra čuna v skladu 
z metodo iz Dodatka 3 k tej podprilogi.  
2.6.4.2 Cikel se za čne ob začetku postopka za zagon pogonskega sistema.  
2.6.4.3 Za predkondicioniranje se odpelje ustrezni cikel WLTC.  
Na zahtevo proizvajalca ali homologacijskega organa je dovoljeno 
izvesti dodaten cikel WLTC, da se stabilizira stanje vozila in 
njegovih krmilnih sistemov.  
Obseg tovrstnega dodatnega predkondicioniranja se vklju či v vsa 
ustrezna poro čila o preskusih.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 674  
2.6.4.4 Pospeševanje  
Med vožnjo je na stopalki za plin uporabljena ustrezna sila, da je 
mogoče točno slediti hitrosti.  
Zagotovi se nemotena vožnja vozila, pri tem pa se upoštevajo 
reprezentativne hitrosti in postopki prestavljanja.  
V primeru ro čnega menjalnika se stopalka za plin sprosti med 
vsakim menjavanjem, ki mora biti opravljeno v najkrajšem 
možnem času. 
Če vozilo ne more slediti hitrosti, ga je treba voziti pri najve čji 
možni mo či, dokler njegova hitrost ponovno ne doseže ustrezne 
ciljne hitrosti.  
2.6.4.5 Upo časnjevanje  
Med upo časnjevanjem v ciklu mora voznik sprostiti stopalko za 
plin, vendar sklopke sam ne sprosti do to čke, določene v 
odstavkih 4(d), 4(e) ali 4(f) Podpriloge 2.  
Če vozilo upo časnjuje hitreje, kot to predpisuje sled hitrosti, se 
stopalka za plin upravlja tako, da vozilo to čno sledi hitrosti.  
Če vozilo upo časnjuje prepo časi, da bi lahko sledilo predvidenemu 
upočasnjevanju, se zavore uporabijo tako, da vozilo to čno sledi 
hitrosti.  
2.6.4.6 Uporaba zavor  
V fazah mirovanja/prostega teka vozila se zavorni pedal pritiska z 
ustrezno silo, da se pogonska kolesa ne vrtijo.  
2.6.5 Uporaba menjalnika  
2.6.5.1 Ro čni menjalniki  
2.6.5.1.1 Upoštevajo se navodila o menjavanju prestav, opredeljena v 
Podprilogi 2. Vozila, preskušena v skladu s Podprilogo 8, se 
vozijo v skladu z odstavkom 1.5 navedene podpriloge.  
2.6.5.1.2 Menjavanje prestave se za čne in zaklju či v času ± 1,0 sekunde od 
določene točke menjave prestave.  
2.6.5.1.3 Sklopka se pritisne v času ± 1,0 sekunde od dolo čene točke delo­
vanja sklopke.  
2.6.5.2 Avtomatski menjalniki  
2.6.5.2.1 Po za četni uporabi se prestavno stikalo med opravljanjem preskusa 
ne uporabi ve č. Začetna uporaba se mora zgoditi eno sekundo 
pred začetkom prvega pospeševanja.  
2.6.5.2.2 Vozila z avtomatskim menjalnikom z ro čnim načinom se ne 
preskusijo v tem na činu. 
2.6.6 Na čini, ki jih izbere voznik  
2.6.6.1 Vozila, ki imajo prevladujo či način, se preskusijo v tem na činu. 
Na zahtevo proizvajalca se lahko vozilo namesto tega preskusi v 
načinu, ki ga izbere voznik, v najslabših pogojih za emisije CO  2 . ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 675  
2.6.6.2 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokazila o obstoju 
načina, ki ga izbere voznik in ki izpolnjuje zahteve iz 
odstavka 3.5.9 te priloge. Z dovoljenjem homologacijskega organa 
se lahko prevladujo či način uporabi kot edini na čin, ki ga izbere 
voznik, za zadevni sistem ali napravo za dolo čitev meril za 
emisije, emisij CO  2 in porabe goriva.  
2.6.6.3 Če vozilo nima prevladujo čega načina ali pa homologacijski organ 
zahtevanega prevladujo čega načina ni odobril kot takega, se vozilo 
preskusi v najboljšem in najslabšem možnem na činu, ki ga izbere 
voznik, glede na merila za emisije, emisije CO  2 in porabo goriva. 
Najboljši in najslabši možni na čin se dolo čita na podlagi dokazil o 
emisijah CO  2 in porabi goriva v vseh na činih. Emisije CO  2 in 
poraba goriva so aritmeti čno povpre čje rezultatov preskusa v 
obeh načinih. Rezultati preskusa v obeh na činih se zabeležijo.  
Na zahtevo proizvajalca se lahko vozilo namesto tega preskusi v 
načinu, ki ga izbere voznik, v najslabših pogojih za emisije CO  2 . 
2.6.6.4 Na podlagi tehni čnih dokazil, ki jih zagotovi proizvajalec, in s 
soglasjem homologacijskega organa se namenski na čini, ki jih 
izbere voznik, za zelo omejene in posebne namene ne upoštevajo 
(tj. način za vzdrževanje, na čin lazenja). Vsi drugi na čini, ki jih 
izbere voznik in se uporabljajo za vožnjo v smeri naprej, se 
upoštevajo, v vseh teh na činih pa so izpolnjene zahteve glede 
omejitev meril za emisije.  
2.6.6.5 Odstavki 2.6.6.1 do 2.6.6.4 te podpriloge se uporabljajo za vse 
sisteme vozil z na čini, ki jih izbere voznik, vklju čno s tistimi, ki 
niso specifi čni samo za menjalnik.  
2.6.7 Razveljavitev preskusa tipa 1 in zaklju ček cikla  
V primeru nepri čakovane zaustavitve motorja se predkondicioni ­
ranje ali preskus tipa 1 razveljavi.  
Po zaklju čku cikla se motor ugasne. Vozila ni dovoljeno ponovno 
zagnati do za četka preskusa, za katerega je bilo predkondicioni ­
rano.  
2.6.8 Zahtevani podatki in nadzor kakovosti  
2.6.8.1 Merjenje hitrosti  
Med predkondicioniranjem se hitrost meri glede na dejanski čas 
ali pa se podatki o njej pridobijo iz sistema za zbiranje podatkov 
pri frekvenci, ki ni nižja od 1 Hz, tako da je mogo če oceniti 
dejansko hitrost vožnje.  
2.6.8.2 Prevožena razdalja  
Razdalja, ki jo vozilo dejansko prevozi, se vklju či v vse ustrezne 
preskusne pole za vsako fazo cikla WLTC.  
2.6.8.3 Odstopanja v sledi hitrosti  
Vozila, ki ne morejo dose či vrednosti pospeška in najve čje hitro­
sti, predpisanih za uporabljeni cikel WLTC, se vozijo z do konca 
pritisnjeno stopalko za plin, dokler ponovno ne dosežejo predpisa ­
nega sledenja hitrosti. Kršitve sledi hitrosti pod temi pogoji ne 
razveljavijo preskusa. Odstopanja od voznega cikla se vklju čijo 
v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 676  
2.6.8.3.1 Dopustna so naslednja odstopanja med dejansko hitrostjo vozila in 
predpisano hitrostjo uporabljenih preskusnih ciklov.  
Odstopanja se vozniku ne pokažejo:  
(a) zgornja meja: 2,0 km/h hitreje kot na najvišji to čki sledi v 
času ± 1,0 sekunde glede na dano časovno to čko; 
(b) spodnja meja: 2,0 km/h po časneje kot na najnižji to čki sledi v 
času ± 1,0 sekunde glede na dani čas. 
Glej sliko A6/2.  
Večja odstopanja hitrosti od predpisanih so sprejemljiva, če nikoli 
ne trajajo ve č kot eno sekundo.  
V posameznem preskusnem ciklu ne sme biti ve č kot deset tovrs ­
tnih odstopanj.  
2.6.8.3.2 Indeksa sledi vožnje IWR in RMSSE se izra čunata v skladu z 
zahtevami iz odstavka 7 Podpriloge 7.  
Če je IWR ali RMSSE zunaj ustreznega obmo čja veljavnosti, je 
treba preskusno vožnjo šteti za neveljavno.  
Slika A6/2  
Odstopanja v sledi hitrosti
  
2.7 Odstavitev  
2.7.1 Po predkondicioniranju in pred preskušanjem se preskusno vozilo 
hrani v prostoru z okoljskimi pogoji, navedenimi v 
odstavku 2.2.2.2 te podpriloge.  
2.7.2 Vozilo je z odprtim ali zaprtim pokrovom motorja odstavljeno za 
najmanj 6 in najve č 36 ur. Hlajenje se lahko doseže s prisilno 
ohladitvijo do nastavljene vrednosti temperature, če to ni izklju ­ 
čeno v posebnih pogojih za posamezno vozilo. Če je hlajenje 
pospešeno z ventilatorji, jih je treba namestiti tako, da je hkrati 
doseženo najve čje hlajenje pogonskega sistema, motorja in sistema 
za naknadno obdelavo izpušnih plinov.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 677  
2.8 Preskus emisij in porabe goriva (preskus tipa 1)  
2.8.1 Temperatura preskusne celice na za četku preskusa znaša 
23 °C ± 3 °C. Temperatura motornega olja in hladilne teko čine, 
če se uporabljata, je v obmo čju ± 2 °C glede na nastavljeno vred ­
nost 23 °C.  
2.8.2 Preskusno vozilo se potisne na dinamometer.  
2.8.2.1 Pogonska kolesa vozila se na dinamometer postavijo brez zagona 
motorja.  
2.8.2.2 Tlak v pnevmatikah pogonskih koles se nastavi v skladu z dolo č­
bami odstavka 2.4.5 te podpriloge.  
2.8.2.3 Pokrov motorja mora biti zaprt.  
2.8.2.4 Vse povezovalne izpušne cevi se na izpušno cev oziroma cevi 
vozila namestijo tik pred zagonom motorja.  
2.8.3 Zagon pogonskega sistema in vožnja  
2.8.3.1 Postopek zagona pogonskega sistema se za čne z uporabo naprav, 
predvidenih v ta namen, in v skladu z navodili proizvajalca.  
2.8.3.2 Vozilo se v uporabljenem ciklu WLTC vozi v skladu z 
odstavki 2.6.4 do 2.6.7 te podpriloge, kot je opisano v Podpri ­
logi 1.  
2.8.4 Podatki za RCB se izmerijo za vsako fazo cikla WLTC, kot je 
opredeljeno v Dodatku 2 k tej podprilogi.  
2.8.5 Dejanska hitrost vozila se vzor či z merilno frekvenco 10 Hz, 
indeksi sledi vožnje, ki so opisani v odstavku 7 Podpriloge 7, 
pa se izmerijo in dokumentirajo.  
2.8.6 Dejanska hitrost vozila, vzor čena z merilno frekvenco 10 Hz, se 
skupaj z dejanskim časom uporabi za popravke rezultatov CO  2 
glede na ciljno hitrost in razdaljo, kot sta opredeljeni v Podpri ­
logi 6b.  
2.9 Vzor čenje plinov  
Vzorci plinov se zberejo v vre če, spojine pa se analizirajo ob 
zaključku preskusa ali preskusne faze; spojine je mogo če analizi­
rati tudi neprekinjeno in jih integrirati med ciklom.  
2.9.1 Pred vsakim preskusom se opravi naslednje:  
2.9.1.1 O čiščene, izpraznjene vre če za vzorčenje se namestijo na sistem za 
zbiranje vzorcev razred čenih izpušnih plinov in zraka za red čenje.  
2.9.1.2 Merilni instrumenti se vklopijo v skladu z navodili proizvajalcev 
instrumentov.  
2.9.1.3 Izmenjevalnik toplote za napravo CVS ( če je nameš čen) se najprej 
predhodno segreje ali ohladi do obmo čja svoje delovne tempera ­
ture za preskus, dolo čene v odstavku 3.3.5.1 Podpriloge 5.  
2.9.1.4 Deli, kot so cevi za vzor čenje, filtri, ohlajevalniki in črpalke, se po 
potrebi segrejejo ali ohladijo na stabilizirano delovno temperaturo.  
2.9.1.5 Hitrosti pretoka skozi CVS se nastavijo v skladu z odstavkom 3.3.4 
Podpriloge 5, hitrosti pretoka vzorcev pa se nastavijo na ustrezno 
raven.  
2.9.1.6 Vse vgrajene elektronske naprave se nastavijo na ni čelno vrednost 
in se lahko pred za četkom katere koli faze cikla ponovno nastavijo 
na ničelno vrednost.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 678  
2.9.1.7 Za vse analizatorje za neprekinjeno merjenje plinov se dolo čijo 
ustrezni razponi. Med preskusom so lahko vklopljeni le, če se 
vklopijo zaradi spremembe umerjanja, v katerem je uporabljena 
digitalna lo čljivost instrumenta. Oja čenja, ki jih dajo analogni 
ojačevalniki delovanja v analizatorju, med preskusom ne smejo 
biti uporabljena.  
2.9.1.8 Vsi analizatorji za neprekinjeno merjenje plinov se nastavijo na 
ničelno vrednost in umerijo s pomo čjo plinov v skladu z zahte ­
vami iz odstavka 6 Podpriloge 5.  
2.10 Vzor čenje za dolo čitev trdnih delcev (PM)  
2.10.1 Pred za četkom vsakega preskusa se izvedejo koraki iz 
odstavkov 2.10.1.1 do 2.10.1.2.2 te podpriloge.  
2.10.1.1 Izbira filtra  
Za celoten uporabljeni cikel WLTC se uporabi en filter za delce 
brez nadomestnega filtra. Zaradi upoštevanja razlik v regionalnem 
ciklu se lahko v prvih treh fazah uporabi isti filter, v četrti fazi pa 
nov filter.  
2.10.1.2 Priprava filtra  
2.10.1.2.1 Najmanj eno uro pred preskusom se filter položi v petrijevko, ki 
zagotavlja zaš čito pred vdorom prahu in omogo ča izmenjavo 
zraka, nato pa se položi v tehtalno komoro (ali prostor), kjer se 
stabilizira.  
Na koncu obdobja stabilizacije se filter stehta, podatek o njegovi 
teži pa se vpiše v vse ustrezne preskusne pole. Filter se nato hrani 
v zaprti petrijevki ali zatesnjenem nosilcu za filter, dokler se ne 
uporabi za preskušanje. Filter se uporabi v osmih urah po odstra ­
nitvi iz tehtalne komore (ali prostora).  
Filter se v prostor za stabilizacijo vrne v roku ene ure po preskusu 
in se kondicionira najmanj eno uro pred tehtanjem.  
2.10.1.2.2 Filter za delce z vzorcem se previdno vstavi v nosilec za filter. S 
filtrom se rokuje le z uporabo kleš č ali prijemalk. Grobo ali abra ­
zivno rokovanje s filtrom povzro či napačno določitev teže. Sestav 
nosilca za filter se položi v nepreto čno cev za vzor čenje.  
2.10.1.2.3 Mikrotehtnico je priporo čeno preveriti pred vsakim tehtanjem, tj. v 
roku 24 ur od tehtanja vzorca, in s tehtanjem referen čnega pred ­
meta, težkega približno 100 mg. Ta predmet se stehta trikrat, arit ­
metično povpre čje rezultatov pa se vpiše v vse ustrezne preskusne 
pole. Če je aritmeti čno povpre čje rezultatov tehtanja v obmo čju 
± 5 μg glede na rezultate predhodnega tehtanja, se tehtanje in 
tehtnica upoštevata kot veljavna.  
2.11 Vzor čenje števila delcev (PN)  
2.11.1 Pred za četkom vsakega preskusa se izvedejo koraki iz 
odstavkov 2.11.1.1 in 2.11.1.2 te podpriloge:  
2.11.1.1 Sistem za red čenje specifi čnih delcev in oprema za merjenje 
delcev se vklopita in pripravita za vzor čenje.  
2.11.1.2 Pravilno delovanje elementov števca PNC in izlo čevalnika VPR se 
potrdi v skladu s postopki, navedenimi v odstavkih 2.11.1.2.1 do 
2.11.1.2.4 te podpriloge.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 679  
2.11.1.2.1 Pri preverjanju puš čanja, ki se opravi s filtrom ustrezne zmoglji ­
vosti, nameš čenim na vstopno odprtino celotnega sistema za 
merjenje PN, izlo čevalnika VPR in števca PNC, mora izmerjena 
koncentracija znašati manj kot 0,5 delcev na cm  3 . 
2.11.1.2.2 Pri dnevnem preverjanju ni čelne nastavitve števca PNC z uporabo 
filtra ustrezne zmogljivosti, nameš čenega na vstopno odprtino 
števca PNC, mora izmerjena koncentracija znašati ≤ 0,2 delcev 
na cm3. Po odstranitvi filtra mora PNC pri vzor čenju zraka iz 
okolice pokazati pove čanje izmerjene koncentracije do vsaj 
100 delcev na cm  3 , ko pa se filter ponovno namesti, se mora 
koncentracija vrniti na vrednost ≤ 0,2 delcev na cm  3 . 
2.11.1.2.3 Potrdi se, da sistem za merjenje kaže, da je cev za izhlapevanje, če 
je sistem opremljen z njo, dosegla svojo pravilno delovno tempe ­
raturo.  
2.11.1.2.4 Potrdi se, da sistem za merjenje kaže, da je PND  1 naprave za 
redčenje dosegel ustrezno delovno temperaturo.  
2.12 Vzor čenje med preskusom  
2.12.1 Sistem za red čenje, črpalke za vzorce in sistem za zbiranje poda ­
tkov se zaženejo.  
2.12.2 Sistema za vzor čenje PM in PN se zaženeta.  
2.12.3 Število delcev se meri neprekinjeno. Aritmeti čno povpre čje 
koncentracije se dolo či z integriranjem signalov analizatorja iz 
vsake faze.  
2.12.4 Vzor čenje se za čne ob za četku postopka za zagon pogonskega 
sistema ali pred njim, zaklju či pa se ob zaklju čku cikla.  
2.12.5 Menjava vzorcev  
2.12.5.1 Plinaste emisije  
Vzorci razred čenih izpušnih plinov in zraka za red čenje se ob 
zaključku vsake faze uporabljenega cikla WLTC, v katerem bo 
potekala vožnja, po potrebi zamenjajo z naslednjim parom vre č. 
2.12.5.2 Trdni delci  
Upoštevajo se zahteve iz odstavka 2.10.1.1 te podpriloge.  
2.12.6 Razdalja, prevožena na dinamometru, se za vsako fazo vpiše v vse 
ustrezne preskusne pole.  
2.13 Zaklju ček preskusa  
2.13.1 Motor se po zaklju čku zadnjega dela preskusa takoj izklopi.  
2.13.2 Vzor čevalnik s konstantno prostornino, CVS ali druge sesalne 
naprave se izklopijo ali pa se prekine povezava z izpušno cevjo 
oz. cevmi vozila.  
2.13.3 Vozilo se lahko nato odstrani z dinamometra.  
2.14 Postopki po preskusu  
2.14.1 Preverjanje analizatorja plina  
Preveri se od čitek za ni čelni in kalibracijski plin na analizatorjih, 
uporabljenih za neprekinjeno merjenje razred čenih plinov. Preskus 
se šteje za sprejemljivega, če je razlika med rezultati pred 
preskusom in po njem manjša od 2 % vrednosti kalibracijskega 
plina.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 680  
2.14.2 Analiza vre če 
2.14.2.1 Izpušni plini in zrak za red čenje, zajeti v vre či, se analizirajo 
takoj, ko je mogo če. Izpušni plini v nobenem primeru ne smejo 
biti analizirani pozneje kot v 30 minutah po zaklju čku faze cikla.  
Upošteva se reaktivni čas plina za spojine v vre či. 
2.14.2.2 Pred analizo se merilno obmo čje analizatorja, ki bo uporabljeno za 
vsako spojino, z ustreznim ni čelnim plinom nastavi na ni č takoj, 
ko je to izvedljivo.  
2.14.2.3 Krivulje umerjanja za analizatorje se nastavijo z uporabo kalibra ­
cijskih plinov, ki imajo nazivne koncentracije od 70 do 100 % 
celotnega obmo čja. 
2.14.2.4 Nato se ponovno preverijo ni čelne nastavitve na analizatorjih: če 
katera koli od čitana vrednost za ve č kot 2 % obsega skale odstopa 
od območja iz odstavka 2.14.2.2 te podpriloge, se za ta analizator 
postopek ponovi.  
2.14.2.5 Vzorci se nato analizirajo.  
2.14.2.6 Po analizi se z istimi plini ponovno preverijo ni čelne točke in 
točke umerjanja. Preskus se šteje za sprejemljivega, če je razlika 
manjša od 2 % vrednosti kalibracijskega plina.  
2.14.2.7 Hitrosti pretoka in tlaki razli čnih plinov v analizatorju morajo biti 
enaki tistim, ki so bili uporabljeni med umerjanjem analizatorjev.  
2.14.2.8 Vsebnost vsake izmerjene spojine se po stabilizaciji merilne 
naprave vpiše v vse ustrezne preskusne pole.  
2.14.2.9 Masa in število vseh emisij se po potrebi izra čunata v skladu s 
Podprilogo 7.  
2.14.2.10 Umerjanja in preverjanja se opravijo:  
(a) pred analizo vsakega para vre č in po njej ali  
(b) pred zaklju čenim preskusom in po njem.  
V primeru (b) se umerjanja in preverjanja opravijo na vseh anali ­
zatorjih za vsa obmo čja, uporabljena med preskusom.  
V obeh primerih, tj. (a) in (b), se za pripadajo če vreče z zrakom iz 
okolice in izpušnimi plini uporabi enako obmo čje analizatorja.  
2.14.3 Tehtanje filtra za delce z vzorcem  
2.14.3.1 Filter za delce z vzorcem se vrne v tehtalno komoro (ali prostor) 
najpozneje eno uro po zaklju čku preskusa. Najmanj eno uro se 
kondicionira v petrijevki, ki je zaš čitena pred vdorom prahu in 
omogoča izmenjavo zraka, nato pa se stehta. Bruto teža filtra se 
vpiše v vse ustrezne preskusne pole.  
2.14.3.2 Vsaj dva neuporabljena referen čna filtra se stehtata v osmih urah 
po tehtanjih filtra z vzorcem, najbolje pa je, da se to izvede hkrati. 
Referenčni filtri morajo biti enako veliki in iz enakih materialov 
kot filter z vzorcem.  
2.14.3.3 Če se specifi čna teža katerega koli referen čnega filtra v primerjavi 
s tehtanji filtra z vzorcem spremeni za ve č kot ± 5 μg, se filter z 
vzorcem in referen čni filtri ponovno kondicionirajo v tehtalni 
komori (ali prostoru) ter ponovno stehtajo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 681  
2.14.3.4 Primerjava rezultatov tehtanja referen čnega filtra se opravi na 
podlagi specifi čnih tež in aritmeti čnega drse čega povpre čja speci­
fične teže tega referen čnega filtra. Aritmeti čno drseče povprečje se 
izračuna na podlagi specifi čnih tež, pridobljenih v obdobju po 
tem, ko so bili referen čni filtri dani v tehtalno komoro (ali 
prostor). Čas povpre čenja mora biti najmanj en dan in najve č 
15 dni.  
2.14.3.5 Dovoljenih je ve č ponovnih kondicioniranj in tehtanj filtra z 
vzorcem in referen čnih filtrov, ki se izvedejo najve č 80 ur po 
merjenju plinov iz preskusa emisij. Če pred iztekom 80 ur ve č 
kot polovica referen čnih filtrov izpolni merilo ± 5 μg, se lahko 
tehtanje filtra z vzorcem upošteva kot veljavno. Če sta bila ob 
izteku 80 ur uporabljena dva referen čna filtra, od katerih eden ne 
izpolnjuje merila ± 5 μg, se tehtanje filtra z vzorcem šteje kot 
veljavno pod pogojem, da je vsota absolutnih razlik med speci ­
fično in drse čo vrednostjo obeh referen čnih filtrov enaka 10 μg ali 
manjša.  
2.14.3.6 Če merilo ± 5 μg izpolni manj kot polovica referen čnih filtrov, se 
filter z vzorcem zavrže, preskus emisij pa ponovi. Vsi referen čni 
filtri se zavržejo in zamenjajo v roku 48 ur. V vseh drugih 
primerih se referen čni filtri zamenjajo vsaj vsakih 30 dni, in 
sicer tako, da se noben filter z vzorci ne stehta brez primerjave 
z referen čnim filtrom, ki je bil v tehtalni komori (ali prostoru) 
prisoten najmanj en dan.  
2.14.3.7 Če merila za stabilizacijo tehtalne komore (ali prostora), opisana v 
odstavku 4.2.2.1 Podpriloge 5, niso izpolnjena, tehtanja referen ­ 
čnega filtra pa izpolnjujejo zgoraj navedena merila, lahko proiz ­
vajalec vozila sprejme teže filtra z vzorcem ali pa preskuse razve ­
ljavi, po popravilu krmilnega sistema tehtalne komore (ali 
prostora) pa ponovi preskus.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 682  
Dodatek 1 — Podpriloga 6  
Postopek preskusa emisij za vsa vozila, opremljena s sistemi z redno 
regeneracijo  
1. Splošno  
1.1 V tem dodatku so dolo čene posebne dolo čbe v zvezi s preskušanjem 
vozil s sistemi z redno regeneracijo iz odstavka 3.8.1 te priloge.  
1.2 Med cikli, v katerih se izvede regeneracija, ni treba uporabiti emisijskih 
standardov. Če se redna regeneracija med posameznim preskusom tipa 1 
izvede najmanj enkrat in se je med pripravo vozila že izvedla najmanj 
enkrat ali če je razdalja, prevožena v ponovljenih preskusih tipa 1 med 
dvema zaporednima rednima regeneracijama, ve čja od 4 000 km, 
poseben preskusni postopek ni potreben. V tem primeru se ta dodatek 
ne uporablja, uporabi pa se faktor K  i 1,0. 
1.3 Dolo čbe tega dodatka se uporabljajo samo za meritve trdnih delcev 
(PM), ne pa tudi za meritve števila delcev (PN).  
1.4 Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa 
preskusnega postopka, dolo čenega za sisteme z redno regeneracijo, ni 
treba uporabiti za regeneracijsko napravo, če proizvajalec predloži 
podatke, ki dokazujejo, da emisije v ciklih, v katerih se izvede regene ­
racija, ostanejo pod mejnimi vrednostmi emisij za zadevno kategorijo 
vozil. V tem primeru se za CO  2 in porabo goriva uporabi nespremenljiva 
vrednost za Ki, ki znaša 1,05.  
1.5 Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se 
lahko iz dolo čanja faktorja regeneracije K  i za vozila razreda 2 in 3 izlo či 
faza Zelo visoko.  
2. Preskusni postopek  
Preskusno vozilo je sposobno prepre čiti ali omogo čiti postopek regene ­
racije, če to delovanje ne vpliva na prvotno umerjanje motorja. Prepre ­ 
čevanje regeneracije je dovoljeno le med polnjenjem regeneracijskega 
sistema in v ciklih predkondicioniranja. Med merjenjem emisij v fazi 
regeneracije ni dovoljeno. Preskus emisij se izvede z nespremenjeno 
krmilno enoto proizvajalca originalne opreme. Na zahtevo proizvajalca 
in s soglasjem homologacijskega organa se lahko med dolo čanjem K  i 
uporabi „tehni čna krmilna enota“, ki ne vpliva na prvotno umerjanje 
motorja.  
2.1 Meritve emisij izpušnih plinov med dvema cikloma WLTC z regenera ­
cijskimi dogodki  
2.1.1 Aritmeti čno povpre čje emisij med dogodki regeneracije in med polnje ­
njem regeneracijske naprave se dolo či z aritmeti čno sredino ve č 
preskusov tipa 1 ( če sta več kot dva) v približno enakem razmiku. 
Druga možnost je, da proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da 
emisije v ciklih WLTC med dogodki regeneracije ostanejo konstantne 
(± 15 %). V tem primeru se lahko uporabijo emisije, izmerjene v 
preskusu tipa 1. V vseh drugih primerih se emisije izmerijo za vsaj 
dva cikla tipa 1: eno merjenje se izvede takoj po regeneraciji (pred 
novo obremenitvijo) in eno čim bliže fazi regeneracije. Vsa merjenja 
emisij se opravijo v skladu s to podprilogo, vsi izra čuni pa v skladu z 
odstavkom 3 tega dodatka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 683  
2.1.2 Postopek obremenitve in dolo čitev K  i se opravita med ciklom vožnje 
tipa 1 na dinamometru z valji ali na preskusni napravi za motor z 
uporabo enakovrednega preskusnega cikla. Ti cikli lahko potekajo 
neprekinjeno (tj. med cikli ni treba izklopiti motorja). Po katerem koli 
zaključenem ciklu se lahko vozilo odstrani z dinamometra z valji in 
preskus se lahko nadaljuje pozneje. Na zahtevo proizvajalca in z odobrit ­
vijo homologacijskega organa lahko proizvajalec oblikuje alternativni 
postopek in dokaže njegovo enakovrednost, vklju čno s temperaturo 
filtra, obsegom obremenitve in prevoženo razdaljo. To lahko stori na 
preskusni napravi za motor ali na dinamometru z valji.  
2.1.3 Število ciklov D med dvema cikloma WLTC, v katerih nastopijo rege ­
neracijski dogodki, število ciklov, v katerih se izvedejo merjenja emisij, 
tj. n, in merjenja masnih emisij M ′ sij za vsako spojino i v vsakem ciklu j 
se vpišejo v vse ustrezne preskusne pole.  
2.2 Merjenje emisij med regeneracijo  
2.2.1 Priprava vozila na preskus emisij med fazo regeneracije, če je to potre ­
bno, je lahko zaklju čena s cikli predkondicioniranja iz odstavka 2.6 te 
podpriloge ali enakovrednimi cikli za preskusno napravo za motor, 
odvisno od izbranega postopka obremenitve iz odstavka 2.1.2 tega 
dodatka.  
2.2.2 Preskusni pogoji in pogoji za vozilo za preskus tipa 1, ki je opisan v tej 
prilogi, se uporabljajo, preden se izvede prvi veljavni preskus emisij.  
2.2.3 Regeneracija se ne sme za četi med pripravo vozila. To se lahko zagotovi 
na enega od naslednjih na činov:  
2.2.3.1 za cikle predkondicioniranja se lahko vgradi „navidezni“ sistem z rege ­
neracijo ali delni sistem;  
2.2.3.2 s katero koli drugo metodo, dogovorjeno med proizvajalcem in homo ­
logacijskim organom.  
2.2.4 Preskus emisij izpušnih plinov pri hladnem zagonu, vklju čno z regene ­
racijskim postopkom, se opravi v skladu z uporabljenim ciklom WLTC.  
2.2.5 Če regeneracijski postopek zahteva ve č kot en cikel WLTC, je treba 
zaključiti vsak cikel WLTC. Za dokon čanje regeneracije je dovoljeno 
za več ciklov uporabiti en filter za delce z vzorcem.  
Če je potreben ve č kot en cikel WLTC, se vožnje za naknadne cikle 
WLTC opravijo takoj in brez izklopa motorja, dokler ni regeneracija v 
celoti zaklju čena. Če bi število vre č za plinaste emisije, potrebnih za ve č 
ciklov, preseglo število razpoložljivih vre č, se novi preskus pripravi v 
najkrajšem možnem času. V tem času se motor ne izklopi.  
2.2.6 Vrednost emisij za vsako spojino i med regeneracijo M  ri se izračuna v 
skladu z odstavkom 3 tega dodatka. Število uporabljenih preskusnih 
ciklov d, izmerjenih za celotno regeneracijo, se vpiše v vse ustrezne 
preskusne pole.  
3. Izra čuni 
3.1 Izra čun emisij izpušnih plinov in CO  2 ter poraba goriva pri enem 
sistemu z regeneracijo  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 684  
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n for n ≥ 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d for d ≥ 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
pri čemer za vsako zadevno spojino i velja:  
M′ sij so masne emisije spojine i v preskusnem ciklu j brez regeneracije 
(v g/km);  
M′ rij so masne emisije spojine i v preskusnem ciklu j med regenera ­
cijo (v g/km) ( če je d > 1, se prvi preskus cikla WLTC opravi pri 
hladnem teku, naknadni cikli pa pri toplem);  
M si so povpre čne vrednosti masnih emisij spojine i brez regeneracije 
(v g/km);  
M ri so povpre čne vrednosti masnih emisij spojine i med regeneracijo 
(v g/km);  
M pi so povpre čne vrednosti masnih emisij spojine i (v g/km);  
n je število preskusnih ciklov med cikli, v katerih nastopijo rege ­
neracijski dogodki, med katerimi so merjene emisije v ciklih 
WLTC tipa 1, ≥ 1; 
d je število zaklju čenih uporabljenih preskusnih ciklov, potrebnih 
za regeneracijo;  
D je število zaklju čenih uporabljenih preskusnih ciklov med dvema 
cikloma, kjer se zgodi regeneracijski dogodek.  
Izračun M  pi je grafično prikazan na sliki A6, Dodatek 1/1.  
Slika A6, Dodatek 1/1  
Parametri, izmerjeni v preskusu emisij v ciklih, v katerih se za čne 
regeneracija, in med temi cikli (shematski prikaz, emisije v času 
trajanja „D“ se lahko pove čajo ali zmanjšajo)
  
3.1.1 Izra čun faktorja regeneracije K  i za vsako zadevno spojino i.  
Proizvajalec lahko za vsako spojino neodvisno dolo či bodisi seštevne 
izravnave bodisi faktorje množenja.  
K i faktor:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i izravnava: K  i = M  pi – M  si ▼M3
02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 685  
M si , M  pi in rezultati K  i ter proizvajal čeva izbira vrste faktorja se zabe ­
ležijo. Rezultat K  i se zabeleži v vsa ustrezna poro čila o preskusih. 
Rezultati M  si , M  pi in K  i se zabeležijo v vse ustrezne preskusne pole.  
K i se lahko dolo či po zaklju čku enega regeneracijskega zaporedja, ki 
obsega meritve pred in med regeneracijskim dogodkom ter po njem, kot 
je prikazano na sliki A6, Dodatek 1/1.  
3.2 Izra čun emisij izpušnih plinov in CO  2 ter porabe goriva za ve č sistemov 
z redno regeneracijo  
Naslednje postavke se izračunajo za en delovni cikel tipa 1 za merila za 
emisije in za emisije CO  2 . Emisije CO  2 , uporabljene za navedeni izra ­ 
čun, izhajajo iz rezultata koraka 3 iz tabele A7/1 v Podprilogi 7.  
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik ;j 
n k za n  j ≥ 1 
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik ;j 
d k for d ≥ 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i faktor:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i izravnava: K  i = M  pi – M  si 
pri čemer je:  
M si povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za 
spojino i brez regeneracije (v g/km);  
M ri povprečne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za 
spojino i med regeneracijo (v g/km);  
M pi povprečne vrednosti masne emisije za vse dogodke k za 
spojino i (v g/km);  
M sik povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i 
brez regeneracije (v g/km);  
M rik povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i 
med regeneracijo (v g/km);  
M′ sik,j povprečne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i 
brez regeneracije, izmerjene na to čki j, kjer je 1 ≤ j ≤ n  k (v 
g/km);  
M′ rik,j masne emisije za dogodek k za spojino i med regeneracijo (ko 
je j > 1, se prvi preskus tipa 1 opravi pri hladnem teku, 
naknadni cikli pa pri toplem), izmerjene v preskusnem ciklu j, 
kjer je 1 ≤ j ≤ d  k (v g/km);  
n k število zaklju čenih preskusnih ciklov za dogodek k med dvema 
cikloma, v katerima nastopijo regeneracijske faze, med katerimi 
so izmerjene emisije (cikli WLTC tipa 1 ali enakovredni cikli 
na preskusni napravi za motor), ≥ 2; ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 686  
d k število zaklju čenih uporabljenih preskusnih ciklov za 
dogodek k, potrebnih za popolno regeneracijo;  
D k število zaklju čenih uporabljenih preskusnih ciklov za dogodek k 
med dvema cikloma, v katerima nastopijo faze regeneracije;  
x število dokon čanih regeneracijskih dogodkov.  
Izračun M  pi je grafično prikazan na sliki A6, Dodatek 1/2.  
Slika A6, Dodatek 1/2  
Parametri, izmerjeni v preskusu emisij v ciklih, v katerih se za čne 
regeneracija, in med temi cikli (shematski prikaz)
  
Izračun K  i za več sistemov z redno regeneracijo je mogo č šele po 
določenem številu regeneracijskih dogodkov za vsak sistem.  
Po izvedbi celotnega postopka (od A do B, glej sliko A6, Dodatek 1/2) 
je treba ponovno dose či prvotni za četni pogoj A.  
3.3 Faktorji Ki (multiplikativni ali aditivni) se zaokrožijo na štiri decimalna 
mesta na podlagi fizi čne enote vrednosti emisijskega standarda.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 687  
Podpriloga 6 — Dodatek 2  
Preskusni postopek za spremljanje sistema za shranjevanje energije z 
možnostjo ponovnega polnjenja  
1. Splošno  
V primeru preskušanja vozil NOVC-HEV in OVC-HEV se uporabljata 
dodatka 2 in 3 k Podprilogi 8.  
V tem dodatku so opredeljene posebne dolo čbe v zvezi s popravkom 
rezultatov za preskus masnih emisij CO  2 kot funkcije energijske bilance 
ΔE REESS  za vse sisteme REESS.  
Popravljene vrednosti masnih emisij CO  2 ustrezajo ni čelni energijski 
bilanci (ΔE REESS  = 0) in se izra čunajo z uporabo korekcijskega koefi ­
cienta, dolo čenega, kot sledi v nadaljevanju.  
2. Merilna oprema in instrumenti  
2.1 Meritev toka  
Praznjenje naboja iz sistema REESS se opredeli kot negativni tok.  
2.1.1 Tok v sistemu REESS se meri v preskusih, in sicer z uporabo tokovnega 
pretvornika objemnega ali zaprtega tipa. Sistem za merjenje toka izpol ­
njuje zahteve, navedene v tabeli A8/1. Pretvorniki toka so zmožni meriti 
najvišje toke ob zagonu motorja in pri temperaturnih pogojih v času 
meritve.  
Za zagotovitev to čnosti meritev se pred preskusom opravita ni čelna prila ­
goditev in razmagnetenje v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.  
2.1.2 Tokovni pretvorniki se namestijo na kateri koli sistem REESS na enega 
izmed kablov, priklju čenih neposredno v sistem REESS, v meritvi pa se 
upošteva skupni tok v sistemu REESS.  
Če so žice zaš čitene, se uporabijo ustrezne metode, kot jih je dolo čil 
homologacijski organ.  
Za enostavno merjenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne 
opreme naj proizvajalci poskrbijo, da so v vozilo vgrajene ustrezne, varne 
in dostopne priklju čne točke. Če to ni izvedljivo, proizvajalec homologa ­
cijskemu organu pomaga tako, da omogo či priključitev pretvornika na 
enega od kablov, priklju čenih v sistem REESS, na zgoraj opisani na čin. 
2.1.3 Izmerjeni tok se integrira glede na čas pri najmanjši frekvenci 20 Hz, s 
čimer se pridobi izmerjena vrednost Q, izražena v amper urah (Ah). 
Izmerjeni tok se integrira glede na čas, s čimer se pridobi izmerjena 
vrednost Q, izražena v amper urah (Ah). Integracija se lahko opravi v 
sistemu za merjenje toka.  
2.2 Podatki na vozilu  
2.2.1 Namesto tega se lahko tok v sistemu REESS dolo či tudi na podlagi 
podatkov na vozilu. Z namenom uporabe te merilne metode se zagotovi, 
da je mogo če iz preskusnega vozila pridobiti naslednje podatke:  
(a) integrirano vrednost za nivo napolnjenosti od zadnjega vžiga v Ah;  
(b) integrirano vrednost za nivo napolnjenosti iz podatkov na vozilu, 
izračunano pri najmanjši frekvenci vzorca 5 Hz;  
(c) vrednost za nivo napolnjenosti prek priklju čka OBD, kot je opisano v 
SAE J1962.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 688  
2.2.2 Proizvajalec homologacijskemu organu dokaže to čnost podatkov o 
polnjenju in praznjenju na vozilu iz sistema REESS.  
Proizvajalec lahko ustvari skupino vozil za spremljanje sistema REESS, da 
bi dokazal, da so podatki o polnjenju in praznjenju na vozilu iz sistema 
REESS to čni. Točnost podatkov se dokaže na reprezentativnem vozilu.  
Veljajo naslednja merila za skupino:  
(a) identi čni procesi zgorevanja (tj. prisilni vžig, kompresijski vžig, 
dvotaktni, štiritaktni);  
(b) identi čen način polnjenja in/ali rekuperacije (podatkovni modul 
programske opreme za sistem REESS);  
(c) razpoložljivost podatkov na vozilu;  
(d) identi čen nivo napolnjenosti, izmerjen s podatkovnim modulom 
sistema REESS;  
(e) simulacija identi čnega nivoja napolnjenosti na vozilu.  
2.2.3 Vsi sistemi REESS, ki ne vplivajo na masne emisije CO  2 , se izklju čijo iz 
spremljanja.  
3. Postopek za popravek glede na spremembo energije v sistemu REESS  
3.1 Merjenje toka v sistemu REESS se za čne hkrati z za četkom preskusa in 
zaključi takoj, ko vozilo prevozi celoten vozni cikel.  
3.2 Energijska bilanca Q, izmerjena v sistemu za polnjenje z elektri čno ener­
gijo, se uporabi kot merilo razlike v energetski vsebnosti sistema REESS 
ob zaklju čku cikla v primerjavi z za četkom cikla. Energijska bilanca se 
določi za celotni prevoženi cikel WLTC.  
3.3 V prevoženih fazah cikla se beležijo lo čene vrednosti za Q  phase . 
3.4 Popravek za masne emisije CO  2 v celotnem ciklu kot funkcija korekcij ­
skega merila c  
3.4.1 Izra čun korekcijskega merila c  
Korekcijsko merilo c je razmerje med absolutno vrednostjo spremembe 
električne energije ΔE REESS,j  in energije goriva ter se izra čuna z uporabo 
naslednjih ena čb: 
c ¼ ΔE REESS ;j 
E fuel Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ 
pri čemer je:  
c korekcijsko merilo;  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije za vse sisteme REESS v 
času j, dolo čena v skladu z odstavkom 4.1 tega dodatka 
(v Wh);  
j v tem odstavku celoten uporabljeni preskusni cikel WLTP;  
E Fuel energija goriva, izra čunana z naslednjo ena čbo: 
E fuel =10 × HV × FC  nb × d 
pri čemer je:  
E fuel energijska vsebnost porabljenega goriva v uporabljenem 
preskusnem ciklu WLTP (v Wh);  
HV kalori čna vrednost v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/1 (v 
kWh/l);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 689  
FC nb neuravnotežena poraba goriva iz preskusa tipa 1, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, dolo čena v skladu z 
odstavkom 6 Podpriloge 7 ter z uporabo rezultatov za merila 
za emisije in CO  2 , izračunanih v koraku 2 iz tabele A7/1 (v 
l/100 km);  
d prevožena razdalja v ustreznem uporabljenem preskusnem 
ciklu WLTP (v km);  
10 faktor pretvorbe v Wh.  
3.4.2 Popravek se uporabi, če je sprememba ΔE REESS  negativna (ustreza praz ­
njenju sistema REESS), korekcijsko merilo „c“, izra čunano v skladu z 
odstavkom 3.4.1 tega dodatka, pa je ve čje od veljavne mejne vrednosti 
v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2.  
3.4.3 Popravek se izpusti in uporabijo se nepopravljene vrednosti, če je korek ­
cijsko merilo „c“, izra čunano v skladu z odstavkom 3.4.1 tega dodatka, 
manjše od veljavne mejne vrednosti v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2.  
3.4.4 Popravek je mogo če izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če: 
(a) ΔE REESS  je pozitivna (ustreza polnjenju sistema REESS), korekcijsko 
merilo „c“, izra čunano v skladu z odstavkom 3.4.1 tega dodatka, pa je 
večje od veljavne mejne vrednosti v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2;  
(b) lahko proizvajalec homologacijskemu organu z meritvijo dokaže, da 
med ΔE REESS  in masno emisijo CO  2 ter ΔE REESS  in porabo goriva ni 
nobene povezave.  
Tabela A6, Dodatek 2/1  
Energijska vsebnost goriva  
Gorivo  Bencin  Dizelsko gorivo  
Vsebnost etanola/ 
biodizla, odstotek  E10 E85  B7  
Toplotna vrednost 
(kWh/l)  8,64 6,41  9,79  
Tabela A6, Dodatek 2/2  
Mejne vrednosti za korekcijsko merilo za RCB  
Cikel  nizek + srednji  nizek + srednji + visok  nizek + srednji + 
visok + zelo visok  
Mejne vrednosti za korekcijsko merilo c  0,015  0,01  0,005  
4. Uporaba funkcije popravka  
4.1 Za uporabo funkcije popravka se izra čuna sprememba elektri čne energije 
ΔT REESS,j  za obdobje j v vseh sistemih REESS iz izmerjenega toka in 
nazivne napetosti: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j,i  sprememba elektri čne energije i v sistemu REESS v 
zadevnem obdobju j (v Wh);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 690  
in: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
pri čemer je:  
U REESS  nazivna napetost v sistemu REESS v skladu z IEC 60050-482 
(v V);  
I(t) j,i električni tok i v sistemu REESS v zadevnem obdobju j, 
določen v skladu z odstavkom 2 tega dodatka (v A);  
t 0 čas na začetku zadevnega obdobja j (v s);  
t end čas na koncu zadevnega obdobja j (v s).  
i indeksno število zadevnega sistema REESS;  
n skupno število sistemov REESS;  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je obdobje 
katera koli uporabljena faza cikla, kombinacija faz cikla in 
celotni uporabljeni cikel;  
1 
3 600  faktor pretvorbe iz Ws v Wh.  
4.2 Za popravek masne emisije CO  2 (v g/km) se uporabijo Wiliansovi faktorji 
za specifi čni proces zgorevanja iz tabele A6, Dodatek 2/3.  
4.3 Popravek se izvede in uporabi za celoten cikel in za vsako fazo cikla 
posebej ter se vklju či v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
4.4 Za ta specifi čni izračun se uporabi nespremenljiva u činkovitost alternatorja 
za oskrbo z elektri čno energijo:  
η alternator  = 0.67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5 Dobljena razlika masne emisije CO  2 za zadevno obdobje j se zaradi na čina 
delovanja alternatorja pod obremenitvijo za polnjenje sistema REESS izra ­ 
čuna z naslednjo ena čbo: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
pri čemer je:  
ΔM CO2,j dobljena razlika masne emisije CO  2 za obdobje j (v g/km);  
ΔE REESS,j  sprememba energije za sistem REESS v zadevnem 
obdobju j, izra čunana v skladu z odstavkom 4.1 tega 
dodatka (v Wh);  
d j prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je obdobje 
katera koli uporabljena faza cikla, kombinacija faz cikla in 
celotni uporabljeni cikel;  
0,0036 faktor pretvorbe iz Wh v MJ;  
η alternator  učinkovitost alternatorja v skladu z odstavkom 4.4 tega 
dodatka;  
Willans  factor Willansov faktor za specifi čni proces zgorevanja, kot je 
opredeljen v tabeli A6, Dodatek 2/3 (v gCO  2 /MJ).  
4.5.1 Vrednosti CO  2 za vsako fazo in celoten cikel se popravijo, kot sledi:  
M CO2,p,3  = M  CO2,p,1  – ΔM CO2,j ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 691  
M CO2,c,3  = M  CO2,c,2  – ΔM CO2,j 
pri čemer je:  
ΔM CO2,j rezultat iz odstavka 4.5 tega dodatka za obdobje j (v g/km).  
4.6 Za popravek emisije CO  2 (v g/km) se uporabijo Wiliansovi faktorji iz 
tabele A6, Dodatek 2/3.  
Tabela A6, Dodatek 2/3  
Willansovi faktorji  
Polnjenje pri tlaku 
okolice  Tlačno polnjenje  
Prisilni vžig  
bencin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
UNP  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Kompresijski vžig  
dizelsko gorivo (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 692  
Priloga 6 — Dodatek 3  
Izračun razmerja energije iz plina za plinska goriva (UNP in ZP/biometan)  
1. Merjenje mase plinskega goriva, porabljenega v preskusnem ciklu tipa 1  
Merjenje mase plina, porabljenega v ciklu, se izvede s sistemom za 
tehtanje goriva, ki lahko med preskusom izmeri težo posode za shranje ­
vanje v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(a) točnost ± 2 % razlike med od čitki na za četku in na koncu preskusa ali 
večja točnost;  
(b) sprejmejo se ukrepi, da se prepre čijo napake pri merjenju.  
Taki ukrepi vklju čujejo vsaj skrbno namestitev naprave v skladu z 
navodili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso;  
(c) če je mogo če dokazati enakovredno to čnost, je dovoljeno uporabiti 
tudi druge na čine merjenja.  
2. Izra čun razmerja energije iz plina  
Vrednost porabe goriva se izra čuna iz emisij ogljikovodikov, ogljikovega 
monoksida in ogljikovega dioksida, dolo čenih na podlagi rezultatov merje ­
nja, pri čemer se predpostavlja, da med preskusom zgoreva samo plinsko 
gorivo.  
Razmerje energije iz plina za energijo, porabljeno v ciklu, se dolo či z 
naslednjo ena čbo: 
G gas ¼ A 
M gas Ü cf Ü 10 4 
FC norm Ü dist Ü ρ ! 
pri čemer je:  
G gas razmerje energije iz plina (v %);  
M gas masa plinskega goriva, porabljenega v ciklu (v kg);  
FC norm poraba goriva (v l/100 km za UNP, v m  3 /100 km za ZP/biome ­
tan), izračunana v skladu z odstavkoma 6.6 in 6.7 Podpriloge 7;  
dist razdalja, prevožena v ciklu (v km);  
ρ gostota plina:  
ρ = 0,654 kg/m  3 za ZP/biometan;  
ρ = 0,538 kg/liter za UNP;  
cf korekcijski faktor z naslednjima predpostavljenima vrednostma:  
cf = 1 v primeru UNP ali referen čnega goriva G20;  
cf = 0,78 v primeru referen čnega goriva G25.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 693  
Podpriloga 6a  
Korekcijski preskus za temperaturo okolice za dolo čitev emisij CO  2 pod 
reprezentativnimi pogoji regionalne temperature  
1. Uvod  
V tej podprilogi je opisan dodatni postopek za korekcijski preskus za 
temperaturo okolice (ATCT) za dolo čitev emisij CO  2 pod reprezentativ ­
nimi pogoji regionalne temperature.  
1.1 Emisije CO  2 za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem in NOVC- 
HEV ter vrednost ohranjanja naboja za vozila OVC-HEV se popravijo v 
skladu z zahtevami te podpriloge. Popravek za vrednost CO  2 za preskus 
pri praznjenju naboja ni potreben. Popravek za elektri čni doseg ni potre ­
ben. 
2. Skupina korekcijskih preskusov za temperaturo okolice (ATCT)  
2.1 Samo vozila, ki so identi čna glede na vse naslednje lastnosti, so lahko 
del iste skupine ATCT:  
(a) zgradba pogonskega sistema (tj. z notranjim zgorevanjem, hibrid, 
gorivne celice ali elektri čno); 
(b) proces zgorevanja (tj. dvotaktni, štiritaktni);  
(c) število in razporeditev valjev;  
(d) način zgorevanja v motorju (tj. posredno ali neposredno vbrizgava ­
nje); 
(e) vrsta hladilnega sistema (tj. zrak, voda ali olje);  
(f) način polnjenja (tj. polnjenje pri tlaku okolice, tla čno polnjenje);  
(g) gorivo, za katerega je motor zasnovan (tj. bencin, dizelsko gorivo, 
ZP, UNP itd.);  
(h) katalizator (tj. tristezni, redukcijski lovilnik NO  x , SCR, redukcijski 
katalizator NO  x ali drugi);  
(i) ali je filter za delce nameš čen in  
(j) vračanje izpušnih plinov (z ali brez, hlajeno ali nehlajeno).  
Poleg tega so vozila podobna z vidika naslednjih lastnosti:  
(k) med vozili so razlike v delovni prostornini motorja, ki ne presegajo 
30 % vozila z najmanjšo delovno prostornino, in  
(l) izolacija prostora za motor je podobnega tipa glede materiala, koli ­ 
čine in mesta izolacije. Proizvajalci homologacijskemu organu pred ­
ložijo dokazila (npr. z grafikami CAD), da sta prostornina in teža 
izolacijskega materiala, ki bo nameš čen, pri vseh vozilih v skupini 
večja od 90 % prostornine oziroma teže materiala, izmerjene za 
referenčno vozilo v preskusu ATCT.  
Razlike v izolacijskem materialu in mestu se lahko sprejmejo kot del ene 
skupine ATCT, če je mogo če dokazati, da ima preskusno vozilo 
najslabšo izolacijo prostora za motor.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 694  
2.1.1 Če so nameš čene naprave za aktivno shranjevanje toplote, se samo 
vozila, ki izpolnjujejo naslednje zahteve, štejejo za del iste skupine 
ATCT:  
(i) toplotna kapaciteta, opredeljena z entalpijo, shranjeno v sistemu, je v 
razponu od 0 do 10 % nad entalpijo preskusnega vozila in  
(ii) proizvajalec originalne opreme lahko tehni čni službi predloži 
dokaze, da je čas za sproš čanje toplote pri zagonu motorja znotraj 
skupine v razponu od 0 do 10 % pod časom, potrebnim za sprostitev 
toplote preskusnega vozila.  
2.1.2 Samo za vozila, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 3.9.4 te podpriloge 6a, 
se šteje, da so del iste skupine ATCT.  
3. Postopek ATCT  
Preskus tipa 1, dolo čen v Podprilogi 6, se izvede z izjemo zahtev iz 
odstavkov 3.1 do 3.9 te podpriloge 6a. To zahteva tudi nov izra čun in 
uporabo to čk prestavljanja v skladu s Podprilogo 2 ob upoštevanju 
različnih cestnih obremenitev, kot je dolo čeno v odstavku 3.4 te podpri ­
loge 6a.  
3.1 Okoljski pogoji za ATCT  
3.1.1 Temperatura (T  reg ), pri kateri je treba vozilo odstaviti in preskusiti za 
ATCT, znaša 14 °C.  
3.1.2 Najkrajši čas odstavitve (t  soak_ATCT  ) za ATCT je 9 ur.  
3.2 Preskusna celica in prostor za odstavitev  
3.2.1 Preskusna celica  
3.2.1.1 Preskusna celica ima nastavljeno temperaturo, ki je enaka T  reg . Dejanska 
vrednost temperature je na za četku preskusa v obmo čju ± 3 °C, med 
preskusom pa v obmo čju ± 5 °C.  
3.2.1.2 Specifi čna vlažnost (H) zraka v preskusni celici ali vsesanega zraka 
motorja izpolnjuje naslednji pogoj: 
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H  2 O/kg suhega zraka)  
3.2.1.3 Temperatura zraka in vlažnost se izmerita pri izstopni odprtini hladilnega 
ventilatorja pri frekvenci najmanj 0,1 Hz.  
3.2.2 Prostor za odstavitev  
3.2.2.1 Prostor za odstavitev ima temperaturo nastavljeno na vrednost, ki je 
enaka T  reg , dejanska vrednost temperature pa je v obmo čju ± 3 °C na 
pet minut aritmeti čnega povpre čja delovanja in ne sme kazati sistemati ­ 
čnega odstopanja od nastavljene vrednosti. Temperatura se vzor či nepre­
kinjeno pri frekvenci najmanj 0,033 Hz.  
3.2.2.2 Lokacija tipala temperature za prostor za odstavitev je reprezentativna za 
merjenje temperature okolice okrog vozila in jo preveri tehni čna služba.  
Tipalo je nameš čeno vsaj 10 cm stran od stene obmo čja za odstavitev in 
je zaščiteno pred neposrednim pretokom zraka.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 695  
Pogoji pretoka zraka v prostoru za odstavitev v bližini vozila ustrezajo 
naravnemu konvekcijskemu pretoku, ki je reprezentativen za velikost 
prostora (brez prisilne konvekcije).  
3.3 Preskusno vozilo  
3.3.1 Vozilo, ki bo preskušeno, je reprezentativno za skupino, za katero so 
določeni podatki ATCT (kot je opisano v odstavku 2.1 te podpri ­
loge 6a).  
3.3.2 Iz skupine ATCT se izbere skupina interpolacij z najmanjšo delovno 
prostornino motorja (glej odstavek 2 te podpriloge 6a), preskusno vozilo 
pa je v konfiguraciji „vozila H“ te skupine.  
3.3.3 Kjer je primerno, se izbere vozilo z najnižjo entalpijo naprave za aktivno 
shranjevanje toplote in najpo časnejšim sproš čanjem toplote za napravo 
za aktivno shranjevanje toplote iz skupine ATCT.  
3.3.4 Preskusno vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.3 Podpriloge 6 in 
odstavka 2.1 te podpriloge 6a.  
3.4 Nastavitve  
3.4.1 Cestna obremenitev in nastavitve dinamometra so take, kot je dolo čeno 
v Podprilogi 4, vklju čno z zahtevo, da mora biti temperatura prostora 
23 °C.  
Za upoštevanje razlike v gostoti zraka pri 14 °C v primerjavi z gostoto 
zraka pri 20 °C se dinamometer z valji nastavi, kot je dolo čeno v 
odstavkih 7 in 8 Podpriloge 4 z izjemo, da se f  2_TReg  iz naslednje ena čbe 
uporabi kot ciljni koeficient C  t . 
f 2_TReg  = f 2 × (T  ref + 273)/(T  reg + 273)  
pri čemer je:  
f 2 koeficient drugega reda za cestno obremenitev pri referen čnih 
pogojih (v N/(km/h)  2 ); 
T ref referenčna temperatura cestne obremenitve, kot je dolo čena v 
odstavku 3.2.10 te priloge (v C);  
T reg regionalna temperatura, kot je opredeljena v odstavku 3.1.1 (v C).  
Če je na voljo veljavna nastavitev dinamometra z valji iz preskusa pri 
23 °C, se koeficient drugega reda za dinamometer z valji, tj. C  d , prila­
godi v skladu z naslednjo ena čbo: 
C d_Treg  = C  d + (f  2_TReg  – f 2 ) 
3.4.2 Preskus ATCT in nastavitev cestne obremenitve zanj se opravita na 
dinamometru 2WD, če je bil ustrezni preskus tipa 1 opravljen na dina ­
mometru 2WD, ali na dinamometru 4WD, če je bil ustrezni preskus 
tipa 1 opravljen na dinamometru 4WD.  
3.5 Predkondicioniranje  
Na zahtevo proizvajalca se lahko predkondicioniranje izvede pri T  reg . 
Temperatura motorja je v obmo čju ± 2 °C glede na nastavljeno vrednost 
23 °C ali T  reg , ne glede na to, katera od teh temperatur se izbere za 
predkondicioniranje.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 696  
3.5.1 Predkondicioniranje vozil, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim 
zgorevanjem, se izvede v skladu z odstavkom 2.6 Podpriloge 6.  
3.5.2 Predkondicioniranje vozil NOVC-HEV se izvede v skladu z 
odstavkom 3.3.1.1 Podpriloge 8.  
3.5.3 Predkondicioniranje vozil OVC-HEV se izvede v skladu z 
odstavkom 2.1.1 ali 2.1.2 Dodatka 4 k Podprilogi 8.  
3.6 Postopek odstavitve  
3.6.1 Po predkondicioniranju in pred preskušanjem se vozila hranijo v 
prostoru za odstavitev z okoljskimi pogoji, opisanimi v odstavku 3.2.2 
te podpriloge 6a.  
3.6.2 Od konca predkondicioniranja do odstavitve pri temperaturi  T reg vozilo 
temperaturi, druga čni od  T reg, ni izpostavljeno ve č kot 10 minut.  
3.6.3 Vozilo se nato hrani v prostoru za odstavitev toliko časa, da je čas od 
konca preskusa s predkondicioniranjem do za četka preskusa ATCT enak 
t soak_ATCT  , pri čemer dovoljeno odstopanje znaša dodatnih 15 minut. Na 
zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko 
čas t  soak_ATCT  podaljša na najve č 120 minut. V tem primeru se podalj ­ 
šani čas izkoristi za ohlajanje, kot je opredeljeno v odstavku 3.9 te 
podpriloge 6a.  
3.6.4 Odstavitev se izvede brez uporabe hladilnega ventilatorja, vsi deli karo ­
serije pa morajo biti nameš čeni, kot je predvideno pri obi čajnem parki ­
ranju. Čas med koncem predkondicioniranja in za četkom preskusa 
ATCT se zabeleži.  
3.6.5 Prehod iz prostora za odstavitev v preskusno celico se opravi čim hitreje. 
Vozilo temperaturi, druga čni od T  reg , ni izpostavljeno ve č kot 10 minut.  
3.7 Preskus ATCT  
3.7.1 Preskusni cikel je cikel WLTC, opredeljen v Podprilogi 1, ki je veljaven 
za vozilo tega razreda.  
3.7.2 Upoštevajo se postopki za izvajanje preskusov emisij, kot je opredeljeno 
v Podprilogi 6 za vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim 
zgorevanjem, ter v Podprilogi 8 za vozila NOVC-HEV in preskus tipa 1 
za vozila OVC-HEV pri ohranjanju naboja, z izjemo, da so okoljski 
pogoji za preskusno celico taki, kot je opisano v odstavku 3.2.1 te 
podpriloge 6a.  
3.7.3 Emisije iz izpušne cevi, opredeljene v koraku 1 v tabeli A7/1 za vozila, 
ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem, in v koraku 2 
tabele A8/5 za vozila HEV v preskusu ATCT, zlasti ne presegajo mejnih 
vrednosti emisij Euro 6, ki se uporabljajo za preskušeno vozilo in so 
opredeljene v tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.8 Izra čun in dokumentacija  
3.8.1 Korekcijski faktor skupine, tj.  FCF , se izračuna, kot sledi:  
FCF = M  CO2,Treg  /M CO2,23°  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 697  
pri čemer je  
M CO2,23°  masna emisija CO  2 kot povpre čje vseh ustreznih preskusov 
tipa 1 pri 23 °C za vozilo H, po opravljenem koraku 3 iz 
tabele A7/1 Podpriloge 7 za vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notranjim zgorevanjem, in po opra ­
vljenem koraku 3 iz tabele A8/5 za vozila OVC-HEV in 
NOVC-HEV, vendar brez nadaljnjih popravkov (v g/km);  
M CO2,Treg  masna emisija CO  2 v celotnem ciklu WLTC za preskus pri 
regionalni temperaturi, po opravljenem koraku 3 iz 
tabele A7/1 Podpriloge 7 za vozila, ki jih poganja 
izključno motor z notranjim zgorevanjem, in po opra ­
vljenem koraku 3 iz tabele A8/5 za vozila OVC-HEV in 
NOVC-HEV, vendar brez nadaljnjih popravkov (v g/km). 
Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV se uporabi faktor 
K CO2 , kot je opredeljen v Dodatku 2 k Podprilogi 8.  
M CO2,23°  in M  CO2,Treg  se izmerita na istem preskusnem vozilu.  
FCF  se vključi v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
FCF  se zaokroži na štiri decimalna mesta.  
3.8.2 Vrednosti CO  2 za vsako vozilo, ki ga poganja izklju čno motor z notra ­
njim zgorevanjem, znotraj skupine ATCT (kot je opredeljeno v 
odstavku 2.3 te podpriloge 6a) se izra čunajo z naslednjima ena čbama:  
M CO2,c,5  = M  CO2,c,4  × FCF  
M CO2,p,5  = M  CO2,p,4  × FCF  
pri čemer sta  
M CO2,c,4  in M  CO2,p,4  masni emisiji CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v 
fazah cikla (p), dobljeni v prejšnjem koraku izra čuna (v g/km);  
M CO2,c,5  in M  CO2,p,5  masni emisiji CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v 
fazah cikla (p), vklju čno s popravkom ATCT, in se uporabita za vse 
nadaljnje popravke ali nadaljnje izra čune (v g/km).  
3.8.3 Vrednosti CO  2 za vsako vozilo OVC-HEV in NOVC-HEV znotraj 
skupine ATCT (kot je opredeljeno v odstavku 2.3 te podpriloge 6a) 
se izračunajo z naslednjima ena čbama:  
M CO2,CS,c,5  = M  CO2,CS,c,4  × FCF  
M CO2,CS,p,5  = M  CO2,CS,p,4  × FCF  
pri čemer sta  
M CO2,CS,c,4  in M  CO2,CS,p,4  masni emisiji CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) 
in v fazah cikla (p), dobljeni v prejšnjem koraku izra čuna (v g/km);  
M CO2,CS,c,5  in M  CO2,CS,p,5  masni emisiji CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) 
in v fazah cikla (p), vklju čno s popravkom ATCT, in se uporabita za vse 
nadaljnje popravke ali nadaljnje izra čune (v g/km).  
3.8.4 Če je vrednost  FCF  manjša od ena, se pri najslabšem možnem pristopu 
v skladu z odstavkom 4.1 te podpriloge šteje, da je enaka ena.  
3.9 Dolo čba glede ohlajanja  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 698  
3.9.1 Za preskusno vozilo, ki se uporablja kot referen čno vozilo za skupino 
ATCT, in za vsa vozila H iz skupine interpolacij znotraj skupine ATCT 
se končna temperatura hladilne teko čine motorja izmeri po odstavitvi pri 
23 °C in času t  soak_ATCT  , pri čemer dovoljeno odstopanje znaša dodatnih 
15 minut, predhodno pa se prevozi ustrezni preskus tipa 1 pri 23 °C. 
Trajanje se meri od konca navedenega ustreznega preskusa tipa 1.  
3.9.1.1 Če je bil čas t  soak_ATCT  v zadevnem preskusu ATCT podaljšan, se 
uporabi enak čas odstavitve, pri čemer dovoljeno odstopanje znaša doda ­
tnih 15 minut.  
3.9.2 Postopek ohlajanja se izvede čim prej po zaklju čku preskusa tipa 1 z 
največ 20-minutno zakasnitvijo. Izmerjeni čas odstavitve je čas med 
merjenjem kon čne temperature in zaklju čkom preskusa tipa 1 pri 
23 °C ter se vpiše v vse ustrezne preskusne pole.  
3.9.3 Povpre čna temperatura v prostoru za odstavitev za zadnje tri ure se 
odšteje od izmerjene temperature hladilne teko čine motorja ob izteku 
časa odstavitve, kot je dolo čeno v odstavku 3.9.1. To se navaja kot 
Δ T_ATCT  , vrednost pa se zaokroži na najbližje celo število.  
3.9.4 Če je vrednost Δ T_ATCT  enaka temperaturi Δ T_ATCT  preskusnega vozila, 
znižani za 2 °C, ali ve čja od nje, se ta skupina interpolacij šteje za del 
iste skupine ATCT.  
3.9.5 Za vsa vozila v skupini ATCT se hladilna teko čina izmeri na istem 
mestu v hladilnem sistemu. To mesto je čim bližje motorju, tako da je 
temperatura hladilne teko čine čim bolj reprezentativna za temperaturo 
motorja.  
3.9.6 Merjenje temperature v prostorih za odstavitev se izvede, kot je dolo ­ 
čeno v odstavku 3.2.2.2 te podpriloge 6a.  
4. Druge možnosti v postopku merjenja  
4.1 Najslabši možni pristop za ohlajanje vozila  
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa se 
lahko namesto dolo čb v odstavku 3.6 te podpriloge 6a uporabi postopek 
ohlajanja za preskus tipa 1. V ta namen:  
(a) se uporabljajo dolo čbe iz odstavka 2.7.2 Podpriloge 6 z dodatno 
zahtevo, da odstavitev traja najmanj devet ur;  
(b) je temperatura motorja pred za četkom preskusa ATCT v obmo čju 
± 2 °C glede na nastavljeno vrednost T  reg . Navedena temperatura se 
vpiše v vse ustrezne preskusne pole. V tem primeru se lahko 
uporaba dolo čbe glede ohlajanja iz odstavka 3.9 te podpriloge 6a 
in meril za izolacijo prostora za motor opusti za vsa vozila v 
skupini.  
Ta možnost se ne sme uporabiti, če je vozilo opremljeno z napravo za 
aktivno shranjevanje toplote.  
Uporaba navedene možnosti se vklju či v vsa ustrezna poro čila o presku ­
sih. ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 699  
4.2 Skupina ATCT, sestavljena iz ene skupine interpolacij  
Če skupina ATCT vsebuje samo eno skupino interpolacij, ni treba 
upoštevati dolo čbe glede ohlajanja iz odstavka 3.9 te podpriloge 6a. 
Uporaba te možnosti se vklju či v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
4.3 Alternativno merjenje temperature motorja  
Če merjenje temperature hladilne teko čine ni izvedljivo, se lahko na 
zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa namesto 
temperature hladilne teko čine za namene dolo čbe glede ohlajanja iz 
odstavka 3.9 te podpriloge 6a uporabi temperatura motornega olja. V 
tem primeru se za vsa vozila v skupini uporabi temperatura motornega 
olja. 
Uporaba navedenega postopka se vklju či v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 700  
Podpriloga 6b  
Popravek rezultatov CO  2 glede na ciljno hitrost in razdaljo  
1. Splošno  
V tej podprilogi 6b so dolo čene posebne dolo čbe glede popravka rezul ­
tatov preskusov za CO  2 glede na dovoljena odstopanja od ciljne hitrosti in 
razdalje.  
Ta podpriloga se uporablja samo za vozila, ki jih poganja izklju čno motor 
z notranjim zgorevanjem.  
2. Merjenje hitrosti vozila  
2.1 Dejanska/izmerjena hitrost vozila (v  mi ; km/h), pridobljena na podlagi 
hitrosti valjev dinamometra z valji, se vzor či z merilno frekvenco 10 Hz 
skupaj z dejanskim časom, ki ustreza dejanski hitrosti.  
2.2 Ciljna hitrost (v  i ; km/h) med časovnimi to čkami iz tabel A1/1 do A1/12 v 
Podprilogi 1 se dolo či z metodo linearne interpolacije pri frekvenci 10 Hz.  
3. Postopek za popravek  
3.1 Izra čun dejanske/izmerjene in ciljne mo či na kolesih  
Moč in sile na kolesih, ki izhajajo iz ciljne in dejanske/izmerjene hitrosti, 
se izračunajo z naslednjimi ena čbami:  
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a i 
P i ¼ F i Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001 
F mi ¼ f 0 þ f 1 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a mi 
P mi ¼ F mi Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
a i ¼ ðV i Ä V iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
a mi ¼ ðVm  i Ä Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
F i ciljna pogonska sila v obdobju od (i – 1) do (i) (v N);  
F mi dejanska/izmerjena pogonska sila v obdobju od (i – 1) do (i) (v 
N); 
P i ciljna mo č v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW);  
P mi dejanska/izmerjena mo č v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW);  
f 0 , f 1 , f 2 so koeficienti cestne obremenitve iz Podpriloge 4 (v N, 
N/(km/h) in N/(km/h)  2 ); 
V i ciljna hitrost pri času (i) (v km/h);  
Vm  i dejanska/izmerjena hitrost pri času (i) (v km/h);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 701  
TM preskusna masa vozila (v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z 
odstavkom 2.5.1 Podpriloge 4 (v kg);  
a i ciljni pospešek v obdobju od (i – 1) do (i) (v m/s  2 ); 
a mi dejanski/izmerjeni pospešek v obdobju od (i – 1) do (i) (v 
m/s  2 ); 
t i čas (v s).  
3.2 V naslednjem koraku se z naslednjo ena čbo izračuna začetna moč P OVER­
RUN,1  : 
P OVERRUN,1  = – 0,02 × P  RATED  
pri čemer je:  
P OVERRUN,1  začetna prekomerna mo č (v kW);  
P RATED  nazivna mo č vozila (v kW).  
3.3 Vse izra čunane vrednosti  P i in P mi , manjše od P  OVERRUN,1  , se nastavijo na 
P OVERRUN,1  , da se izklju čijo negativne vrednosti, ki niso pomembne za 
emisije CO  2 . 
3.4 Vrednosti  P m,j se izračunajo za vsako fazo cikla WLTC, pri čemer se 
uporabi naslednja ena čba: 
P m;j ¼ X  t end 
t 0 P mi=n 
pri čemer je:  
P m,j povprečna dejanska/izmerjena mo č v zadevni fazi j (v kW);  
P mi dejanska/izmerjena mo č v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW);  
t 0 čas na začetku zadevne faze j (v s);  
t end čas na koncu zadevne faze j (v s);  
n število časovnih korakov v zadevni fazi;  
j indeksno število zadevne faze.  
3.5 Povpre čne masne emisije CO  2 (v g/km) za vsako fazo uporabljenega cikla 
WLTC, popravljene glede na RCB, se izrazijo v enotah g/s z uporabo 
naslednje ena čbe: 
M CO2;j ¼ M CO2;RCB;j Ü d m;j 
t j 
pri čemer je:  
M CO2,j povprečna masna emisija CO  2 za fazo j (v g/s);  
M CO2,RCB,j masna emisija CO  2 iz koraka 1 v tabeli A7/1 v Podprilogi 7 
za zadevno fazo j cikla WLTC, popravljena v skladu z 
Dodatkom 2 k Podprilogi 6 in z zahtevo, da se uporabi 
popravek za RCB, ne da bi se upoštevalo korekcijsko 
merilo c;  
d m,j dejansko prevožena razdalja v zadevni fazi j (v km);  
t j trajanje zadevne faze j (v s).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 702  
3.6 V naslednjem koraku se te masne emisije CO  2 (v g/s) za vsako fazo cikla 
WLTC korelirajo s povpre čnimi vrednostmi  P m,j1 , izračunanimi v skladu z 
odstavkom 3.4 te podpriloge 6b.  
Najboljše ujemanje podatkov se izra čuna z metodo regresije najmanjših 
kvadratov. Primer te regresijske premice (premica Veline) je prikazan na 
sliki A6b/1.  
Slika A6b/1:  
Primer regresijske premice Veline
  
3.7 Posebna ena čba-1 Veline za posamezno vozilo, izra čunana v skladu z 
odstavkom 3.6 te podpriloge 6b, opredeljuje korelacijo med emisijami 
CO  2 v g/s za zadevno fazo j in povpre čno izmerjeno mo čjo na kolesu 
za isto fazo j, izražena pa je z naslednjo ena čbo: 
M CO2,j = (k  v,1 × P m,j1 ) + D  v,1 
pri čemer je:  
M CO2,j povprečna masna emisija CO  2 za fazo j (v g/s);  
P m,j1 povprečna dejanska/izmerjena mo č v zadevni fazi j (v kW), 
izračunana z uporabo P  OVERRUN,1  ; 
k v,1 naklon ena čbe-1 Veline (v g CO  2 /kWs);  
D v,1 konstanta ena čbe-1 Veline (v g CO  2 /s). 
3.8 V naslednjem koraku se z naslednjo ena čbo izračuna druga mo č P OVER­
RUN,2  : 
P OVERRUN,2  = – D  v,1 /k v,1 
pri čemer je:  
P OVERRUN,2  druga prekomerna mo č (v kW);  
k v,1 naklon ena čbe-1 Veline (v g CO  2 /kWs);  
D v,1 konstanta ena čbe-1 Veline (v g CO  2 /s). 
3.9 Vse izra čunane vrednosti  P i in P mi iz odstavka 3.1 te podpriloge 6b, 
manjše od P  OVERRUN,2  , se nastavijo na P  OVERRUN,2  , da se izklju čijo nega­
tivne vrednosti, ki niso pomembne za emisije CO  2 . 
3.10 Vrednosti  P m,j2 se ponovno izra čunajo za vsako fazo cikla WLTC, pri 
čemer se uporabi ena čba iz odstavka 3.4 te podpriloge 6b.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 703  
3.11 Z metodo regresije najmanjših kvadratov iz odstavka 3.6 te podpriloge 6b 
se izračuna nova posebna ena čba-2 Veline za vozilo. Ena čba-2 Veline je 
izražena z naslednjo ena čbo: 
M CO2,j = (k  v,2 × P m,j2 ) + D  v,2 
pri čemer je:  
M CO2,j povprečna masna emisija CO  2 za fazo j (v g/s);  
P m,j2 povprečna dejanska/izmerjena mo č v zadevni fazi j (v kW), 
izračunana z uporabo P  OVERRUN,2  ; 
k v,2 naklon ena čbe-2 Veline (v g CO  2 /kWs);  
D v,2 konstanta ena čbe-2 Veline (v g CO  2 /s). 
3.12 V naslednjem koraku se vrednosti  P i,j , ki izhajajo iz profila ciljne hitrosti, z 
naslednjo ena čbo izračunajo za vsako fazo cikla WLTC:  
P i;j2 ¼ X  t end 
t 0 P i;2=n 
pri čemer je:  
P i,j2 povprečna ciljna mo č v zadevni fazi j (v kW), izra čunana z uporabo 
P OVERRUN,2  ; 
P i,2 ciljna mo č v obdobju od (i – 1) do (i) (v kW), izra čunana z uporabo 
P OVERRUN,2  ; 
t 0 čas na začetku zadevne faze j (v s);  
t end čas na koncu zadevne faze j (v s);  
n število časovnih korakov v zadevni fazi;  
j indeksno število zadevne faze cikla WLTC.  
3.13 Nato se z naslednjo ena čbo izračuna razlika v masnih emisijah CO  2 za 
obdobje j, izražena v g/s:  
ΔCO  2,j = k  v,2 × (P i,j2 – P m,j2 ) 
pri čemer je:  
ΔCO  2,j razlika v masnih emisijah CO  2 za obdobje j, izražena v g/s;  
k v,2 naklon ena čbe-2 Veline (v g CO  2 /kWs);  
P i,j2 povprečna ciljna mo č v zadevnem obdobju j (v kW), izra čunana 
z uporabo P  OVERRUN,2  ; 
P m,j2 povprečna dejanska/izmerjena mo č v zadevnem obdobju j (v 
kW), izra čunana z uporabo P  OVERRUN,2  ; 
j zadevno obdobje j, ki je lahko faza cikla ali celotni cikel.  
3.14 Kon čne masne emisije CO  2 za obdobje j, popravljene za razdaljo in hitrost, 
se izračunajo z naslednjo ena čbo: 
M CO2;j;2b ¼ Í 
ΔCO  2;j þ M CO2;j;1 Ü d m;j 
t j Î 
Ü t j=d i;j 
pri čemer je:  
M CO2,j,2,b masne emisije CO  2 za obdobje j, popravljene za razdaljo in 
hitrost (v g/km);  
M CO2,j,1 masne emisije CO  2 za obdobje j v koraku 1 (v g/km); glej 
tabelo A7/1 v Podprilogi 7;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 704  
ΔCO  2,j razlika v masnih emisijah CO  2 za obdobje j, izražena v g/s;  
t j trajanje zadevnega obdobja j (v s);  
d m,j dejansko prevožena razdalja v zadevni fazi j (v km);  
d i,j ciljna razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
j zadevno obdobje j, ki je lahko faza cikla ali celotni cikel.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 705  
Podpriloga 7  
Izračuni 
1. Splošne zahteve  
1.1 Izra čuni, ki se nanašajo posebej na hibridna, povsem elektri čna 
vozila in vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom, so opisani 
v Podprilogi 8.  
▼M3 
Postopni postopek za izra čun rezultatov preskusa je opisan v 
odstavku 4 Podpriloge 8.  
▼B 
1.2 Izra čune, opisane v tej podprilogi, je treba uporabiti za vozila z 
motorjem z notranjim zgorevanjem.  
1.3 Zaokroževanje rezultatov preskusa  
1.3.1 Vmesnih korakov v izra čunih se ne zaokroži.  
1.3.2 Kon čne rezultate emisij v okviru merila je treba zaokrožiti v enem 
koraku na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja 
veljavni emisijski standard, pove čan za eno dodatno veljavno 
mesto.  
1.3.3 Korekcijski faktor za NO  x , KH, je treba zaokrožiti na dve deci ­
malni mesti.  
1.3.4 Faktor red čenja, DF, je treba zaokrožiti na dve decimalni mesti.  
1.3.5 Za informacije, ki niso povezane s standardi, je treba uporabiti 
dobro inženirsko presojo.  
1.3.6 Zaokroževanje rezultatov za CO  2 in za porabo goriva je opisano v 
odstavku 1.4 te podpriloge.  
1.4 ►M3 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa 
za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem ◄ 
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabeli A7/1. Zabe ­
ležiti je treba vse veljavne rezultate v stolpcu „Rezultat“. Stolpec 
„Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali 
vsebujejo dodatne izra čune. 
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati 
naslednjo nomenklaturo:  
c celoten veljavni cikel;  
p vsaka veljavna faza cikla;  
i vsaka veljavna komponenta merila za emisije, brez CO  2 ; 
CO  2 Emisija CO  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 706  
Tabela A7/1  
Postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 6  Neobdelani 
rezultati presku ­
sa. Masne emisije. 
Odstavki 3 do 3.2.2 te podprilo ­
ge. M i,p,1 (v g/km); 
M CO2,p,1  (v g/km).  1 
Rezultat za 
korak 1  M i,p,1 (v g/km); 
M CO2,p,1  (v g/ 
km). Izračun vrednosti kombiniranega 
cikla: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
pri čemer je: 
M i/CO2,c,2  rezultati emisij v 
celotnem ciklu; 
d p prevožene razdalje za faze 
cikla (p).  M i,c,2 (v g/km); 
M CO2,c,2  (v g/km).  2 
Rezultat za 
koraka 1 in 2  M CO2,p,1  (v g/ 
km); 
M CO2,c,2  (v g/ 
km). Popravek rezultatov CO  2 glede 
na ciljno hitrost in razdaljo. 
Podpriloga 6b. 
Opomba: ker je razdalja prav 
tako popravljena, se od tega 
koraka izra čuna naprej vsak 
sklic na prevoženo razdaljo 
razume kot sklic na ciljno razda ­
ljo. M CO2,p,2b  (v g/ 
km); 
M CO2,c,2b  (v g/ 
km). 2b 
Rezultat za 
korak 2b  M CO2,p,2b  (v g/ 
km); 
M CO2,c,2b  (v g/ 
km). Popravek za RCB. 
Dodatek 2 k Podprilogi 6.  M CO2,p,3  (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km).  3 
Rezultat za 
koraka 2 in 3  M i,c,2 (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/ 
km). Postopek preskusa emisij za vsa 
vozila, opremljena s sistemi z 
redno regeneracijo (v K  i ). 
Podpriloga 6, Dodatek 1. 
M i,c,4 = K  i × M  i,c,2 
ali 
M i,c,4 = K  i + M  i,c,2 
in 
M CO2,c,4  = K  CO2 × M  CO2,c,3  
ali 
M CO2,c,4  = K  CO2 + M  CO2,c,3  
Seštevna izravnava ali faktor 
množenja, ki bo uporabljen, v 
skladu z dolo čitvijo Ki.  M i,c,4 (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km).  4a ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 707  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Če K  i ni mogoče uporabiti: 
M i,c,4 = M  i,c,2 
M CO2,c,4  = M  CO2,c,3  
Rezultat za 
koraka 3 in 4a  M CO2,p,3  (v g/ 
km); 
M CO2,c,3  (v g/ 
km); 
M CO2,c,4  (v g/ 
km). Če je K  i mogoče uporabiti, uskla ­
dite vrednosti faze CO  2 z vred­
nostmi kombiniranega cikla: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  × AF  Ki 
za vsako fazo cikla p; 
pri čemer je: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Če K  i ni mogoče uporabiti: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  M CO2,p,4  (v g/km).  4b  
Rezultat za 
korak 4  M i,c,4 (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/ 
km); 
M CO2,p,4  (v g/ 
km). Popravek za ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2 Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabšanja, izra čunani v 
skladu s Prilogo VII in upora ­
bljeni za vrednosti meril za 
emisije.  M i,c,5 (v g/km); 
M CO2,c,5  (v g/km); 
M CO2,p,5  (v g/km).  5 
Rezultat 
posameznega 
preskusa.  
Rezultat za 
korak 5  Za vsak 
preskus: 
M i,c,5 (v g/km); 
M CO2,c,5  (v g/ 
km); 
M CO2,p,5  (v g/ 
km). Povprečje preskusov in navedene 
vrednosti. 
Odstavki 1.2 do 1.2.3 Podpri ­
loge 6.  M i,c,6 (v g/km); 
M CO2,c,6  (v g/km); 
M CO2,p,6  (v g/km); 
M CO2,c,declared  (v 
g/km).  6 
Rezultat za 
korak 6  M CO2,c,6  (v g/ 
km); 
M CO2,p,6  (v g/ 
km); 
M CO2,c,declared  (v 
g/km).  Uskladitev vrednosti faz. 
Odstavek 1.2.4 Podpriloge 6 
in: 
M CO2,c,7  = M  CO2,c,declared  . M CO2,c,7  (v g/km); 
M CO2,p,7  (v g/km).  7 
Rezultat za 
koraka 6 in 7  M i,c,6 (v g/km); 
M CO2,c,7  (v g/ 
km); 
M CO2,p,7  (v g/ 
km). Izračun porabe goriva. 
Odstavek 6 te podpriloge. 
Izračun porabe goriva se opravi 
ločeno za uporabljeni cikel in 
njegove faze. V ta namen: 
(a) se uporabi veljavna faza ali 
vrednosti CO  2 za cikel; 
(b) se uporabijo emisije za 
merilo v celotnem ciklu; 
in: 
M i,c,8 = M  i,c,6 
M CO2,c,8  = M  CO2,c,7  
M CO2,p,8  = M  CO2,p,7  FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,8 (v l/ 
100 km); 
M i,c,8 (v g/km); 
M CO2,c,8  (v g/km); 
M CO2,p,8  (v g/km).  8 
Rezultat 
preskusa tipa 
1 za 
preskusno 
vozilo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 708  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Korak 8  Za vsako od 
preskusnih vozil 
H in L: 
M i,c,8 (v g/km); 
M CO2,c,8  (v g/ 
km); 
M CO2,p,8  (v g/ 
km); 
FC c,8 (v l/ 
100 km); 
FC p,8 (v l/ 
100 km).  Če je bilo poleg preskusnega 
vozila H preskušeno tudi 
preskusno vozilo L, je dobljena 
vrednost emisij za merilo ve čja 
od obeh vrednosti in se navaja 
kot M  i,c . 
V primeru kombiniranih emisij 
THC + NO  x se uporabi najve čja 
vrednost vsote za VH ali VL. 
Če pa ni bilo preskušeno nobeno 
vozilo L, M  i,c = M  i,c,8 
Za CO  2 in FC se uporabijo vred ­
nosti, izra čunane v koraku 8; 
vrednosti za CO  2 se zaokrožijo 
na dve decimalni mesti, vrednosti 
FC pa na tri decimalna mesta.  M i,c (v g/km); 
M CO2,c,H  (v g/km); 
M CO2,p,H  (v g/km); 
FC c,H (v l/ 
100 km); 
FC p,H (v l/ 
100 km); 
in če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
M CO2,c,L  (v g/km); 
M CO2,p,L  (v g/km); 
FC c,L (v l/ 
100 km); 
FC p,L (v l/ 
100 km).  9 
Rezultat za 
skupino 
interpolacij. 
Končni 
rezultat 
emisij za 
merilo.  
Korak 9  M  CO2,c,H  (v g/ 
km); 
M CO2,p,H  (v g/ 
km); 
FC c,H (v l/ 
100 km); 
FC p,H (v l/ 
100 km); 
in če je bilo 
preskušeno 
vozilo L: 
M CO2,c,L  (v g/ 
km); 
M CO2,p,L  (v g/ 
km); 
FC c,L (v l/ 
100 km); 
FC p,L (v l/ 
100 km).  Izračuni porabe goriva in CO  2 za 
posamezna vozila v skupini inter ­
polacij. 
Odstavek 3.2.3 te podpriloge. 
Emisije CO  2 se izrazijo v gramih 
na kilometer (g/km), vrednost pa 
se zaokroži na najbližje celo 
število; 
vrednosti FC se zaokrožijo na 
eno decimalno mesto in se izra ­
zijo v (l/100 km).  M CO2,c,ind  (v g/ 
km); 
M CO2,p,ind  (v g/ 
km); 
FC c,ind (v l/ 
100 km); 
FC p,ind (v l/ 
100 km).  10 
Rezultat za 
posamezno 
vozilo. 
Končni 
rezultat za 
CO  2 in FC.  
▼B 
2. Dolo čanje prostornine razred čenih izpušnih plinov  
2.1 Izra čun prostornine za napravo za spremenljivo red čenje, ki lahko 
deluje pri konstantni ali spremenljivi hitrosti pretoka  
▼M3 
Prostorninski pretok se meri neprekinjeno. Skupna prostornina se 
meri med celotnim preskusom.  
_______  
▼B 
2.2 Izra čun prostornine za napravo za spremenljivo red čenje z 
uporabo volumetri čne črpalke  
2.2.1 Prostornino je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
V ¼ V 0 Ü N 
pri čemer je:  
V prostornina razred čenega plina v litrih na preskus (pred 
popravkom);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 709  
V 0 prostornina plina, ki ga je pri preskusnih pogojih dovedla 
volumetri čna črpalka, v litrih na vrtljaj črpalke;  
N število vrtljajev na preskus.  
2.2.1.1 Popravljanje prostornine glede na standardne pogoje  
Prostornino razred čenih izpušnih plinov, V, je treba popraviti na 
standardne pogoje v skladu z naslednjo ena čbo: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
pri čemer je:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B zračni tlak v preskusnem prostoru (v kPa);  
P 1 vakuum na vstopni odprtini volumetri čne črpalke glede na 
zračni tlak okolice (v kPa);  
T p aritmetična povpre čna temperatura razred čenih izpušnih 
plinov na vstopni odprtini volumetri čne črpalke med 
preskusom (v kelvinih (K)).  
3. Masne emisije  
3.1 Splošne zahteve  
3.1.1 Ob predpostavki, da ni vplivov zaradi stisljivosti, se lahko vsi 
plini, ki so del polnilnega zraka motorja, zgorevalnih in izpušnih 
procesov, štejejo, da so idealni v skladu z Avogadrovo hipotezo.  
3.1.2 Maso M plinastih spojin, ki se sproš čajo iz vozila med preskusom, 
je treba dolo čiti z zmnožkom prostorninske koncentracije zadev ­
nega plina in prostornine razred čenega izpušnega plina ob upošte ­
vanju naslednjih gostot pri referen čnih pogojih 273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa:  
Ogljikov monoksid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Ogljikov dioksid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Ogljikovodiki:  
za bencin (E10) (C  1 H 1,93 O 0,033 ) ρ ¼ 0,646g =l 
za dizelsko gorivo (B7) (C  1 H 1,86 O 0,007 ) ρ ¼ 0,625g =l 
za UNP (C  1 H 2,525 ) ρ ¼ 0,649g =l 
za ZP/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
za etanol (E85) (C  1 H 2,74 O 0,385 ) ρ ¼ 0,934g =l 
Dušikovi oksidi (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 710  
Gostota za izra čune mas NMHC mora biti enaka tisti pri skupnih 
ogljikovodikih pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa in je odvisna 
od goriva. Gostota za izra čune mas propana (glej odstavek 3.5 v 
Podprilogi 5) znaša 1,967 g/l pri standardnih pogojih.  
V kolikor tip goriva ni naveden v tem odstavku, je treba gostoto 
tega goriva izra čunati z uporabo ena čbe, ki je podana v odstavku 
3.1.3 te podpriloge.  
3.1.3 Splošna ena čba za izra čun gostote vseh ogljikovodikov za vsako 
referenčno gorivo s povpre čno sestavo C  X H Y O Z je naslednja:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
pri čemer je:  
ρ THC gostota skupnih ogljikovodikov in nemetanskih ogljikovo ­
dikov (v g/l);  
MW  C molska masa ogljika (12,011 g/mol);  
MW  H molska masa vodika (1,008 g/mol);  
MW  O molska masa kisika (15,999 g/mol);  
V M molska prostornina idealnega plina pri 273,15 K (0° C) in 
101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C razmerje vodika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
O/C razmerje kisika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
3.2 Izra čun masnih emisij  
3.2.1 Masne emisije plinastih spojin na posamezno fazo cikla je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
pri čemer je:  
M i masna emisija za spojino i na preskus ali fazo (v g/km);  
V mix prostornina razred čenega izpušnega plina na preskus ali 
fazo, izražena v litrih na preskus/fazo in popravljena na 
standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
ρ i gostota spojine i v gramih na liter pri obi čajni temperaturi 
in tlaku (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
KH korekcijski faktor za vlažnost, ki se uporablja pri izra čuna­
vanju masnih emisij dušikovih oksidov NO  2 in NO  x , na 
preskus ali fazo;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 711  
C i koncentracija spojine i na preskus ali fazo v razred čenih 
izpušnih plinih, izražena v ppm in popravljena za koli čino 
spojine i, ki jo vsebuje zrak za red čenje;  
d prevožena razdalja v veljavnem preskusu WLTC (v km);  
n število faz veljavnega preskusa WLTC.  
3.2.1.1 Koncentracijo plinaste spojine v razred čenih izpušnih plinih je 
treba popraviti s koli čino plinaste spojine v zraku za red čenje, 
in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
pri čemer je:  
C i koncentracija plinaste spojine i v razred čenih izpušnih 
plinih, popravljena za koli čino plinaste spojine i, ki jo 
vsebuje zrak za red čenje (v ppm);  
C e izmerjena koncentracija plinaste spojine i v razred čenem 
izpušnem plinu (v ppm);  
C d koncentracija plinaste spojine i v razred čenem izpušnem 
plinu (v ppm);  
DF faktor red čenja.  
3.2.1.1.1 Faktor red čenja, DF, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe za zadevno gorivo:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za bencin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za dizelsko gorivo (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za UNP  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za ZP/biometan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 za vodik  
Z ozirom na ena čbo za vodik:  
C H2O je koncentracija H  2 O v razred čenem izpušnem plinu v 
vreči za vzorčenje, izražena v odstotku prostornine;  
C H2O-DA  je koncentracija H  2 O v zraku za red čenje, izražena v 
odstotku prostornine;  
C H2 je koncentracija H  2 v razredčenem izpušnem plinu v 
vreči za vzorčenje, izražena v ppm.  
Če tip goriva ni naveden v tem odstavku, je treba faktor red čenja 
tega goriva izra čunati z uporabo ena čb v odstavku 3.2.1.1.2 te 
podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 712  
Če proizvajalec uporablja faktor red čenja, ki pokriva številne faze, 
je treba faktor red čenja izračunati s srednjo vrednostjo koncentra ­
cije plinastih spojin za zadevno fazo.  
Srednjo vrednost koncentracije plinastih spojin je treba izra čunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
pri čemer je:  
C i srednja vrednost koncentracije plinastih spojin;  
C i,phase  koncentracija za vsako fazo;  
V mix,phase  V mix pripadajo če faze;  
3.2.1.1.2 Splošna ena čba za izra čun faktorja red čenja (DF) za vsako refe ­
renčno gorivo s aritmeti čno povpre čno sestavo C  x H y O z je nasled­
nja: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
pri čemer je: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 koncentracija CO  2 v razredčenem izpušnem plinu v vre či 
za vzorčenje (v odstotku prostornine);  
C HC koncentracija HC v razred čenem izpušnem plinu v vre či za 
vzorčenje (v ppm ekvivalenta ogljika);  
C CO koncentracija CO v razred čenem izpušnem plinu v vre či za 
vzorčenje (v ppm).  
3.2.1.1.3 Merjenje metana  
3.2.1.1.3.1 Za merjenje metana z uporabo GC-FID je treba NMHC izra čunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
pri čemer je:  
C NMHC  popravljena koncentracija NMHC v razred čenem 
izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta ogljika);  
C THC koncentracija THC v razred čenem izpušnem plinu (v 
ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena s koli čino 
THC v zraku za red čenje;  
C CH4 koncentracija C  CH4 v razredčenem izpušnem plinu (v 
ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena s koli čino CH  4 
v zraku za red čenje, ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 713  
Rf CH4 faktor odzivnosti FID na metan, dolo čen in opredeljen 
v odstavku 5.4.3.2 Podpriloge 5.  
3.2.1.1.3.2 Za merjenje metana z uporabo NMC-FID je izra čun NMHC 
odvisen od kalibracijskega plina/metode, ki se uporabi za ni čelno/ 
kalibracijsko prilagoditev.  
FID, uporabljen za merjenje THC (brez NMC), se umeri s propa ­
nom/zrakom na obi čajen način. 
Za umerjanje FID v serijah z NMC so dovoljene naslednje 
metode:  
(a) kalibracijski plin, ki je sestavljen iz propana/zraka, zaobide 
NMC;  
(b) kalibracijski plin, ki je sestavljen iz metana/zraka, gre skozi 
NMC.  
Zelo priporo čljivo je, da je metan v FID umerjen z metanom/ 
zrakom skozi NMC.  
V primeru (a) se koncentracija CH  4 in NMHC izra čuna z uporabo 
naslednjih ena čb: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Če je R  fCH4 < 1,05, se lahko izpusti iz zgornje ena čbe za C  CH4 . 
V primeru (b) se koncentracija CH  4 in NMHC izra čuna z uporabo 
naslednjih ena čb: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če vzorčni plin te če skozi NMC 
(v ppm C);  
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če vzorčni plin zaobide NMC (v 
ppm C);  
R fCH4 faktor odzivnosti na metan, kot je dolo čeno z 
odstavkom 5.4.3.2 Podpriloge 5;  
E M učinkovitost metana, kot je dolo čeno z 
odstavkom 3.2.1.1.3.3.1 te podpriloge;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 714  
E E učinkovitost etana, kot je dolo čeno z 
odstavkom 3.2.1.1.3.3.2 te podpriloge.  
Če je R  fCH4 < 1,05, se lahko izpusti iz ena čb za zgoraj navedeni 
primer (b) za C  CH4 in C  NMHC  . 
▼B 
3.2.1.1.3.3 Pretvorbena u činkovitost izlo čevalnika nemetanov (NMC)  
Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje 
nemetanskih ogljikovodikov iz vzor čnega plina, in sicer z oksida ­
cijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je 
pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki vsebujejo 
etan, pa 100 %. Da bo meritev za NMHC to čna, je treba dolo čiti 
dve učinkovitosti in ju uporabiti za izra čun emisije NMHC.  
3.2.1.1.3.3.1 U činkovitost pretvorbe metana, E  M 
Kalibracijski plin metana/zraka je treba dovesti v FID skozi NMC 
in mimo NMC, obe koncentraciji pa je treba zabeležiti. U činko­
vitost je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče skozi NMC (v ppm 
C); 
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če CH  4 zaobide NMC (v ppm 
C); 
3.2.1.1.3.3.2 U činkovitost pretvorbe etana, E  E 
Kalibracijski plin etana/zraka je treba dovesti v FID skozi NMC in 
mimo NMC, obe koncentraciji pa je treba zabeležiti. U činkovitost 
je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče skozi NMC (v ppm 
C); 
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 zaobide NMC (v ppm 
C). 
Če učinkovitost pretvorbe etana za NMC znaša 0,98 ali ve č, je 
treba E  E nastaviti na 1 za vsak nadaljnji izra čun. 
3.2.1.1.3.4 Če je metan v FID umerjen skozi izlo čevalnik, je E  M 0. 
▼M3 
Enačba za izra čun C  CH4 v odstavku 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej 
podprilogi postane:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 715  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Enačba za izra čun C  NMHC  v odstavku 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej 
podprilogi postane: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Gostota, uporabljena za izra čun mase NMHC, mora biti enaka tisti 
pri skupnih ogljikovodikih pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa in 
je odvisna od goriva.  
3.2.1.1.4 Izra čun koncentracije aritmeti čnega povpre čja ponderiranega 
pretoka  
Naslednjo metodo za izra čun je treba uporabljati le za sisteme 
CVS, ki niso opremljeni z izmenjevalnikom toplote, ali za sisteme 
CVS z izmenjevalnikom toplote, ki niso v skladu z odstavkom 
3.3.5.1 Podpriloge 5.  
Ko se stopnja pretoka skozi CVS, qvcvs, v preskusu razlikuje za 
več kot ±3 odstotke aritmeti čnega povpre čja stopnje pretoka, je 
treba aritmeti čno povpre čje ponderiranega pretoka uporabiti za 
neprekinjene meritve razred čenih plinov, vklju čno s PN: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
pri čemer je:  
C e koncentracija aritmeti čnega povpre čja ponderiranega 
pretoka;  
qvcvs(i) stopnja pretoka skozi CVS pri času t ¼ i Ü Δt, (v 
m 3 /min;)  
C(i) koncentracija pri času (v ppm);  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt interval vzor čenja (v s);  
V skupna prostornina CVS (v m  3 ). 
3.2.1.2 Izra čun korekcijskega faktorja za vlažnost NO  x 
Za popravek za vpliv vlažnosti na rezultate za dušikove okside se 
uporabljajo naslednji izra čuni: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
pri čemer je: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
in: 
H specifi čna vlažnost v gramih vodne pare na kilogramsuhega 
zraka;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 716  
R a relativna vlažnost zraka v okolici (v odstotkih);  
P d tlak nasičene pare pri temperaturi okolice (v kPa);  
P B atmosferski tlak v prostoru (v kPa).  
Faktor KH je treba izra čunati za vsako fazo preskusnega cikla.  
Temperaturo okolice in relativno vlažnost je treba dolo čiti kot 
aritmetično povpre čje neprekinjeno merjenih vrednosti med 
vsako fazo.  
3.2.2 Dolo čanje masnih emisij HC iz motorjev s kompresijskim vžigom  
3.2.2.1 Za izra čun masnih emisij HC iz motorjev s kompresijskim vžigom 
je treba aritmeti čno povpre čno koncentracijo HC izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
pri čemer je: 
R t 2 
t 1 C HC dt integral od čitka ogretega FID med preskusom (t  1 do 
t 2 ); 
C e koncentracija HC, izmerjena v razred čenem izpušnem 
plinu, izražena v ppm C  i , in nadomeš ča C  HC v vseh 
ustreznih ena čbah. 
3.2.2.1.1 Koncentracijo zraka za red čenje HC je treba dolo čiti iz vre č za 
zrak za red čenje. Popravek je treba izvesti v skladu z odstavkom 
3.2.1.1 te podpriloge.  
3.2.3 Izra čuni porabe goriva in CO  2 za posamezna vozila in skupino 
interpolacij  
▼M3 
3.2.3.1 Poraba goriva in emisije CO  2 brez uporabe metode interpolacije 
(tj. samo z uporabo vozila H)  
Vrednost CO  2 , kot je izra čunana v odstavkih 3.2.1 do 3.2.1.1.2 te 
podpriloge, in poraba goriva, kot je izra čunana v skladu z 
odstavkom 6 te podpriloge, se pripišeta vsem posameznim 
vozilom v skupini interpolacij in metoda interpolacije ni veljavna.  
▼B 
3.2.3.2 Poraba goriva in emisije CO  2 z uporabo metode interpolacije  
Emisije CO  2 in porabo goriva za vsako posamezno vozilo v 
skupini interpolacij je treba izra čunati v skladu z metodo interpo ­
lacije, opisano v odstavkih 3.2.3.2.1 do vklju čno 3.2.3.2.5 te 
podpriloge.  
3.2.3.2.1 Poraba goriva in emisije CO  2 preskusnih vozil L in H  
Masne emisije CO  2 , M  CO  2 ÄL , in M  CO  2 ÄH ter njihove faze p,  
M CO  2 ÄL;p in M  CO  2 ÄH;p preskusnih vozil L in H, uporabljenih za 
naslednje izra čune, je treba vzeti iz koraka 9 v tabeli A7/1.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 717  
Vrednosti porabe goriva je prav tako treba vzeti iz koraka 9 v 
tabeli A7/1 in jih navajati kot FC  L,p in FC  H,p . 
▼M3 
3.2.3.2.2 Izra čun cestne obremenitve za posamezno vozilo  
Če skupina interpolacij izhaja iz ene ali ve č skupin cestnih obre ­
menitev, se posamezna cestna obremenitev izra čuna samo znotraj 
skupine cestnih obremenitev, ki se uporablja za zadevno posa ­
mezno vozilo.  
▼B 
3.2.3.2.2.1 Masa posameznega vozila  
Preskusne mase vozil H in L je treba uporabiti kot vnos za metodo 
interpolacije.  
TM  ind (v kg) je posamezna preskusna masa vozila v skladu z 
odstavkom 3.2.25 te priloge.  
Če je ista preskusna masa uporabljena za preskusni vozili L in H, 
je treba vrednostTM  ind nastaviti na maso preskusnega vozila H za 
metodo interpolacije.  
▼M3 
3.2.3.2.2.2 Kotalni upor posameznega vozila  
3.2.3.2.2.2.1 Dejanske vrednosti KKU za izbrane pnevmatike na preskusnem 
vozilu L, tj. RR  L , in preskusnem vozilu H, tj. RR  H , se uporabijo 
kot vhodni podatki za metodo interpolacije. Glej odstavek 4.2.2.1 
Podpriloge 4.  
Če imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila L ali H 
različne vrednosti KKU, se ponderirano povpre čje kotalnih uporov 
izračuna z ena čbo iz odstavka 3.2.3.2.2.2.3 te podpriloge.  
3.2.3.2.2.2.2 Za pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, se vrednost 
koeficienta kotalnega upora RR  ind nastavi na vrednost KKU 
ustreznega razreda energijske u činkovitosti pnevmatike v skladu 
s tabelo A4/2 v Podprilogi 4.  
Če so lahko posamezna vozila opremljena s celotnim kompletom 
standardnih platiš č in pnevmatik ter s celotnim kompletom 
zimskih pnevmatik (ozna čenih s simbolom gore s tremi vrhovi 
in snežinko (3 Peaked Mountain and Snowflake – 3PMS)) s 
platišči ali brez, se dodatna platiš ča/pnevmatike ne štejejo kot 
dodatna oprema.  
Če pnevmatike na sprednji in zadnji osi pripadajo razli čnim 
razredom energijske u činkovitosti, se uporabi ponderirano 
povprečje, izračunano z ena čbo iz odstavka 3.2.3.2.2.2.3 te 
podpriloge.  
Če so bile na preskusnih vozilih L in H nameš čene enake pnev ­
matike ali pnevmatike z enakim koeficientom kotalnega upora, se 
vrednost RR  ind za metodo interpolacije nastavi na RR  H . 
3.2.3.2.2.2.3 Izra čun ponderiranega povpre čja kotalnih uporov  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 - mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 718  
pri čemer:  
x predstavlja vozilo L, H ali posamezno 
vozilo;  
RR  L,FA in RR  H,FA sta dejanska koeficienta KKU za pnevma ­
tiki na sprednji osi vozil L oziroma H (v 
kg/tono);  
RR  ind,FA  je vrednost KKU ustreznega razreda ener ­
gijske učinkovitosti pnevmatike v skladu s 
tabelo A4/2 v Podprilogi 4 za pnevmatiki 
na sprednji osi posameznega vozila (v 
kg/tono);  
RR  L,RA in RR  H,RA sta dejanska koeficienta KKU za pnevma ­
tiki na zadnji osi vozil L oziroma H (v 
kg/tono);  
RR  ind,RA  je vrednost KKU ustreznega razreda ener ­
gijske učinkovitosti pnevmatike v skladu s 
tabelo A4/2 v Podprilogi 4 za pnevmatiki 
na zadnji osi posameznega vozila (v kg/to ­
no); 
mp x,FA je delež mase vozila v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, na sprednji osi vozila;  
RRx se ne zaokroži ali razvrsti glede na razrede energijske u čin­
kovitosti pnevmatike.  
3.2.3.2.2.3 Aerodinami čni upor posameznega vozila  
3.2.3.2.2.3.1 Dolo čitev aerodinami čnega vpliva dodatne opreme  
Aerodinami čni upor se v vetrovniku, ki izpolnjuje zahteve iz 
odstavka 3.2 Podpriloge 4 in ki ga potrdi homologacijski organ, 
izmeri za vsak element dodatne opreme, ki vpliva na aerodina ­
mični upor, in vse oblike karoserije.  
3.2.3.2.2.3.2 Alternativna metoda za dolo čitev aerodinami čnega vpliva dodatne 
opreme  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa se lahko za dolo čitev Δ(C D × A  f ) uporabi alternativna 
metoda (npr. simulacija, vetrovnik, ki ne izpolnjuje meril iz 
Podpriloge 4), če so izpolnjena naslednja merila:  
(a) alternativna metoda izpolnjuje zahtevo, da to čnost za 
Δ(C D × A  f ) znaša ± 0,015 m  2 ; če je uporabljena simulacija, 
pa je treba tudi podrobno preveriti veljavnost ra čunalniške 
dinamike teko čin, tako da se prikazani vzorci dejanskega 
zračnega pretoka okrog karoserije, vklju čno z razsežnostmi 
hitrosti pretoka, silami ali tlaki, ujemajo s potrjenimi rezultati 
preskusa;  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 719  
(b) alternativna metoda se uporabi samo za tiste dele, ki vplivajo 
na aerodinamiko (npr. kolesa, oblike karoserije, sistem hlaje ­
nja), za katere je bila dokazana enakovrednost;  
(c) dokazilo o enakovrednosti se vnaprej predloži homologacij ­
skemu organu za vsako skupino cestnih obremenitev, če je 
uporabljena matemati čna metoda, ali vsaka štiri leta, če je 
uporabljena merilna metoda, dokazilo pa v vsakem primeru 
temelji na meritvah v vetrovniku, ki izpolnjujejo merila iz te 
priloge;  
(d) če Δ(C D × A  f ) za dolo čen element dodatne opreme presega 
dvakratnik vrednosti za dodatno opremo, za katero je bilo 
podano dokazilo, se aerodinami čni upor ne dolo či z alterna ­
tivno metodo, in  
(e) če se simulacijski model spremeni, je potrebna ponovna potr ­
ditev.  
3.2.3.2.2.3.3 Uporaba aerodinami čnega vpliva na posamezno vozilo  
Δ(C D × A  f )_ind je razlika v zmnožku koeficienta aerodinami čnega 
upora s čelno površino vozila med posameznim vozilom in 
preskusnim vozilom L, in sicer zaradi možnosti in oblik karoserije 
na vozilu, ki se razlikujejo od tistih na preskusnem vozilu L (v 
m 2 ). 
Te razlike v aerodinami čnem uporu, tj. Δ(C D × A  f ), se dolo čijo s 
točnostjo ± 0,015 m  2 . 
Δ(C D × A  f ) ind se lahko izra čuna z naslednjo ena čbo, ki ohranja 
točnost ± 0,015 m  2 tudi za vsoto elementov dodatne opreme in 
oblike karoserije: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
pri čemer je:  
C D koeficient aerodinami čnega upora;  
A f čelna površina vozila (v m  2 ); 
n število elementov dodatne opreme na vozilu, ki se 
razlikujejo med posameznim vozilom in 
preskusnim vozilom L;  
Δ(C D × A  f ) i razlika v zmnožku koeficienta aerodinami čnega 
upora s čelno površino zaradi posamezne lastnosti, 
tj. i, na vozilu in je pozitivna za element dodatne 
opreme, ki doda aerodinami čni upor z ozirom na 
preskusno vozilo L in obratno (v m  2 ). 
Vsota vseh razlik Δ(C D × A  f ) i med preskusnima 
voziloma L in H se ujema z Δ(C D × A  f ) LH . 
3.2.3.2.2.3.4 Opredelitev skupne razlike v aerodinami čnem uporu med preskus ­
nima voziloma H in L  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 720  
Skupna razlika v zmnožku koeficienta aerodinami čnega upora s 
čelno površino med preskusnima voziloma L in H se navaja kot 
Δ(C D × A  f ) LH (v m  2 ) ter se vklju či v vsa ustrezna poro čila o 
preskusih.  
3.2.3.2.2.3.5 Dokumentiranje aerodinami čnih vplivov  
Povečanje ali zmanjšanje zmnožka koeficienta aerodinami čnega 
upora s čelno površino, izraženo kot Δ(C D × A  f ), za vse elemente 
dodatne opreme in oblike karoserije v skupini interpolacij, ki:  
(a) vplivajo na aerodinami čni upor vozila in  
(b) bodo vklju čeni v interpolacijo,  
se vključi v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
3.2.3.2.2.3.6 Dodatne dolo čbe za aerodinami čne vplive  
Aerodinami čni upor vozila H se uporabi za celotno skupino inter ­
polacij in Δ(C D × A  f ) LH se nastavi na ni č, če: 
(a) z vetrovnikom ni mogo če natančno določiti Δ(C D × A  f ) ali 
(b) na preskusnih vozilih H in L ni elementov dodatne opreme, ki 
bi vplivali na upor in ki jih je treba vklju čiti v metodo inter ­
polacije.  
3.2.3.2.2.4 Izra čun koeficientov cestne obremenitve za posamezna vozila  
Koeficienti cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 (kot je opredeljeno v 
Podprilogi 4) za preskusni vozili H in L se navajajo kot f  0,H , f 1,H 
in f  2,H oziroma f  0,L , f 1,L in f  2,L . Prilagojena krivulja cestne obre ­
menitve za preskusno vozilo L je opredeljena, kot sledi: 
F L ððvÞÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;H Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
▼B 
Uporabo metode regresije najmanjših kvadratov v razponu to čk 
referenčne hitrosti ter prilagojene koeficiente cestne obremenitve  
f ä 
0;L in f ä 
2;L je treba za  F L ðvÞ določiti z linearnim koeficientom  f ä 
1;L , 
nastavljenim na f  1,H . Koeficienti cestne obremenitve f  0,ind , f 1,ind in 
f 2,ind za posamezno vozilo v skupini interpolacij je treba izra čunati 
z uporabo naslednjih ena čb: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
ali, če je ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, je treba za  f 0;ind 
uporabiti spodnjo ena čbo: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 721  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
ali, če je ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, je treba za  F 2;ind uporabiti spodnjo 
enačbo: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
pri čemer je: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
V primeru skupine matrik cestne obremenitve je treba koeficiente 
f 0 , f 1 in f  2 za posamezno vozilo izra čunati v skladu z ena čbami v 
odstavku 5.1.1 Podpriloge 4.  
3.2.3.2.3 Izra čun potrebe po energiji cikla  
Potrebo po energiji cikla za veljavni WLTC, E  k , in potrebo po 
energiji za vse veljavne faze cikla E  k,p je treba izra čunati v skladu 
s postopkom iz odstavka 5 te podpriloge, in sicer za naslednje 
sklope k za koeficiente cestne obremenitve in mase:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(preskusno vozilo L)  
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(preskusno vozilo H)  
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(posamezno vozilo v skupini interpolacij)  
▼M3 
Ti trije nabori cestnih obremenitev se lahko pridobijo iz razli čnih 
skupin cestnih obremenitev.  
▼B 
3.2.3.2.4 Izra čun vrednosti CO  2 za posamezno vozilo znotraj skupine inter ­
polacij z uporabo metode interpolacije  
Za vsako fazo cikla p za veljavni cikel je masne emisije CO  2 
(g/km) posameznega vozila treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Masne emisije CO  2 (g/km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo 
je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
▼M3 
Izrazi E  1,p , E  2,p in E  3,p oziroma E  1 , E  2 in E  3 se izračunajo v 
skladu z odstavkom 3.2.3.2.3 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 722  
3.2.3.2.5 Izra čun vrednosti porabe goriva FC za posamezno vozilo znotraj 
skupine interpolacij z uporabo metode interpolacije  
Za vsako fazo cikla p za veljavni cikel je porabo goriva (l/100 km) 
posameznega vozila treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Porabo goriva (l/100 km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
▼M3 
Izrazi E  1,p , E  2,p in E  3,p oziroma E  1 , E  2 in E  3 se izračunajo v 
skladu z odstavkom 3.2.3.2.3 te podpriloge.  
3.2.3.2.6 Proizvajalec originalne opreme lahko pove ča posamezno vrednost 
CO  2 , določeno v skladu z odstavkom 3.2.3.2.4 te podpriloge. V 
tem primeru:  
(a) se vrednosti faze CO  2 povečajo za razmerje med pove čano 
vrednostjo CO  2 in izračunano vrednostjo CO  2 ; 
(b) se vrednosti porabe goriva pove čajo za razmerje med pove ­ 
čano vrednostjo CO  2 in izračunano vrednostjo CO  2 . 
To ne nadomesti tehni čnih elementov, ki bi dejansko zahtevali 
izključitev vozila iz skupine interpolacij.  
▼B 
3.2.4 Izra čuni porabe goriva in CO  2 za posamezna vozila v skupini 
matrik za cestne obremenitve  
Emisije CO  2 in porabo goriva za vsako posamezno vozilo v 
skupini matrik za cestne obremenitve je treba izra čunati v skladu 
z metodo interpolacije, opisano v odstavkih 3.2.3.2.3 do vklju čno 
3.2.3.2.5 te podpriloge. Kjer je to primerno, je treba referen čne 
vrednosti za vozilo L in/ali H nadomestiti z referen čnimi vrednosti 
za vozilo L  M in/ali H  M . 
3.2.4.1 Dolo čitev porabe goriva in emisij CO  2 za vozila L  M in H  M 
Maso emisij CO  2 M CO2 za vozila L  M in H  M je treba dolo čiti v 
skladu z izra čuni v odstavku 3.2.1 te podpriloge, in sicer za posa ­
mezne faze cikla p za veljavni WLTC ter ju navajati kot  
M CO  2 –LM ;p in M  CO  2 –HM ;p . Porabo goriva za posamezne faze 
cikla za veljavni WLTC je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 
6 te podpriloge in jo navajati kot FC  LM,p in FC  HM,p . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 723  
3.2.4.1.1 Izra čun cestne obremenitve za posamezno vozilo  
Silo cestne obremenitve je treba izra čunati v skladu s postopkom, 
opisanim v odstavku 5.1 Podpriloge 4.  
3.2.4.1.1.1 Masa posameznega vozila  
Preskusne mase vozil H  M in L  M , izbrane v skladu z odstavkom 
4.2.1.4 Podpriloge 4, je treba uporabiti kot vnos.  
TM  ind (v kg) je preskusna masa posameznega vozila v skladu z 
opredelitvijo preskusne mase v odstavku 3.2.25 te priloge.  
Če je enaka preskusna masa uporabljena za vozila L  M in H  M , je 
treba vrednost TM  ind nastaviti na maso vozila H  M za metodo 
skupine matrik za cestne obremenitve.  
▼M3 
3.2.4.1.1.2 Kotalni upor posameznega vozila  
3.2.4.1.1.2.1 Vrednosti koeficienta kotalnega upora (KKU) za vozilo L  M , tj. 
RR  LM , in vozilo H  M , tj. RR  HM , izbrane v skladu z 
odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4, se uporabijo kot vhodni podatki.  
Če imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila L  M ali 
H M različne vrednosti KKU, se ponderirano povpre čje kotalnih 
uporov izra čuna z ena čbo iz odstavka 3.2.4.1.1.2.3 te podpriloge.  
3.2.4.1.1.2.2 Za pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, se vrednost 
koeficienta kotalnega upora RR  ind nastavi na vrednost KKU 
ustreznega razreda energijske u činkovitosti pnevmatike v skladu 
s tabelo A4/2 v Podprilogi 4.  
Če so lahko posamezna vozila opremljena s celotnim kompletom 
standardnih platiš č in pnevmatik ter s celotnim kompletom 
zimskih pnevmatik (ozna čenih s simbolom gore s tremi vrhovi 
in snežinko (3 Peaked Mountain and Snowflake – 3PMS)) s 
platišči ali brez, se dodatna platiš ča/pnevmatike ne štejejo kot 
dodatna oprema.  
Če pnevmatike na sprednji in zadnji osi pripadajo razli čnim 
razredom energijske u činkovitosti, se uporabi ponderirano 
povprečje, izračunano z ena čbo iz odstavka 3.2.4.1.1.2.3 te 
podpriloge.  
Če se za vozili L  M in H  M uporabi enak kotalni upor, se vrednost 
RR_ind nastavi na RR_HM za metodo skupine matrik za cestne 
obremenitve.  
3.2.4.1.1.2.3 Izra čun ponderiranega povpre čja kotalnih uporov  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 - mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 724  
pri čemer je:  
x predstavlja vozilo L, H ali posamezno 
vozilo;  
RR  LM,FA  in RR  HM,FA  sta dejanska koeficienta KKU za 
pnevmatiki na sprednji osi vozil L 
oziroma H (v kg/tono);  
RR  ind,FA  je vrednost KKU ustreznega razreda 
energijske u činkovitosti pnevmatike 
v skladu s tabelo A4/2 v Podprilogi 4 
za pnevmatiki na sprednji osi posa ­
meznega vozila (v kg/tono);  
RR  LM,RA  in RR  HM,RA  sta dejanska koeficienta kotalnega 
upora za pnevmatiki na zadnji osi 
vozil L oziroma H (v kg/tono);  
RR  ind,RA  je vrednost KKU ustreznega razreda 
energijske u činkovitosti pnevmatike 
v skladu s tabelo A4/2 v Podprilogi 4 
za pnevmatiki na zadnji osi posamez ­
nega vozila (v kg/tono);  
mp x,FA je delež mase vozila v stanju, pripra ­
vljenem za vožnjo, na sprednji osi 
vozila.  
RR  x se ne zaokroži ali razvrsti glede na razrede energijske u čin­
kovitosti pnevmatike.  
▼B 
3.2.4.1.1.3 Čelna površina posameznega vozila  
Čelno površina za vozilo L  M , A fLM in vozilo H  M , A fHM , izbrana z 
odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4, je treba uporabiti kot vnos.  
A f,ind , m  2 je čelna površina posameznega vozila.  
Če je enaka čelna površina uporabljena za vozila L  M in H  M , je 
treba vrednost A  f,ind nastaviti na vrednost čelne površine vozila 
H M za metodo skupine matrik za cestne obremenitve.  
3.3 PM  
3.3.1 Izra čun 
PM je treba izra čunati z uporabo naslednjih dveh ena čb: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 725  
kjer so izpušni plini izpuš čeni izven tunela;  
in: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
kjer se izpušni plini vrnejo v tunel;  
pri čemer je:  
V mix prostornina razred čenih izpušnih plinov (glej odstavek 2 te 
podpriloge) pri standardnih pogojih;  
V ep prostornina razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi 
filter za vzor čenje delcev pri standardnih pogojih;  
P e masa trdnih delcev, zbrana z enim ali ve č filtri za vzorce 
(v mg);  
d prevožena razdalja, ki ustreza preskusnemu ciklu (v km).  
3.3.1.1 Če je bil uporabljen popravek za maso trdnih delcev v ozadju 
filtra iz sistema za red čenje, je treba to dolo čiti v skladu z  
►M3 odstavku 1.2.1.3.1 Podpriloge 6 ◄. V tem primeru je 
treba maso trdnih delcev (mg/km) izra čunati z uporabo naslednjih 
enačb: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
v primeru, da so izpušni plini izpuš čeni izven tunela;  
in: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
v primeru, da so izpušni plini vrnjeni v tunel;  
pri čemer je:  
V ap prostornina zraka iz tunela, ki te če skozi ozadje filtra za trdne 
delce pri standardnih pogojih;  
P a masa trdnih delcev iz zraka za red čenje ali zraka za red čenje 
iz ozadja tunela, kot je dolo čeno z eno izmed metod, opisanih 
v ►M3 odstavku 2.1.3.1 Podpriloge 6 ◄; 
DF faktor red čenja, dolo čen v odstavku 3.2.1.1.1 te podpriloge.  
Če je rezultat uporabe popravka ozadja negativen, se za rezultat 
šteje, da je enak ni č mg/km.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 726  
3.3.2 Izra čun PM z uporabo metode dvojnega red čenja 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
pri čemer je:  
V ep prostornina razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi 
filter za vzorce trdnih delcev pod standardnimi pogoji;  
V set prostornina dvojno razred čenega izpušnega plina, ki te če 
skozi filtre za vzorce trdnih delcev pod standardnimi pogoji;  
V ssd prostornina zraka za sekundarno razred čenje pod standard ­
nimi pogoji.  
Če se vzorec sekundarno razred čenega vzor čnega plina za meritev 
PM ne vrne v tunel, je treba prostornino CVS izra čunati kot pri 
enojnem red čenju, tj.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
pri čemer je:  
V mix indicated  izmerjena prostornina razred čenega izpušnega plina 
v sistemuza red čenje po ekstrakciji vzorca trdnih 
delcev pri standardnih pogojih.  
▼M3 
4. Dolo čanje PN  
PN se izra čuna z naslednjo ena čbo: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
pri čemer je:  
PN število delcev v emisijah (v delcih na kilometer);  
V prostornina razred čenega izpušnega plina v litrih na preskus 
(po prvotnem red čenju samo v primeru dvojnega red čenja) in 
popravljena na standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa);  
k faktor umerjanja za popravek meritev za PNC na raven refe ­
renčnega instrumenta, ko ta še ni interno uporabljen v PNC. 
Če je faktor umerjanja že interno uporabljen v PNC, je ta 
faktor enak 1;  
C s popravljena koncentracija števila delcev iz razred čenega 
izpušnega plina, izražena kot aritmeti čno povpre čje števila 
delcev na kubi čni centimeter iz preskusa emisij, vklju čno s 
celotnim trajanjem voznega cikla. Če rezultati povpre čja 
prostorninske koncentracije  C iz PNC niso izmerjeni pri 
standardnih pogojih (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa), se 
koncentracije popravijo na navedene pogoje  C s ; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 727  
C b bodisi koncentracija zraka za red čenje bodisi koncentracija 
števila delcev v ozadju tunela za red čenje, kot to dovoljuje 
homologacijski organ, v delcih na kubi čni centimeter, popra ­
vljena za sovpadanje in standardne pogoje (273,15 K (0 °C) 
in 101,325 kPa);  
f r faktor zmanjšanja povpre čne koncentracije delcev za VPR 
pri nastavitvi red čenja, uporabljeni za preskus;  
f rb faktor zmanjšanja povpre čne koncentracije delcev za VPR 
pri nastavitvi red čenja, uporabljeni za meritev ozadja;  
d prevožena razdalja, ki ustreza uporabljenemu preskusnemu 
ciklu (v km).  
C se izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
pri čemer je:  
C i diskretna meritev koncentracije števila delcev v razred čenem 
izpušnem plinu iz PNC; delci na cm  3 , popravljeni za sovpa ­
danje;  
n skupno število meritev za koncentracijo diskretnega števila 
delcev, opravljenih med uporabljenim preskusnim ciklom; 
skupno število meritev se izra čuna z naslednjo ena čbo: 
n = t × f  
pri čemer je:  
t trajanje uporabljenega preskusnega cikla (v s);  
f pogostost beleženja podatkov za števec delcev (v Hz).  
_______  
▼B 
5. Izra čun potrebe po energiji cikla  
Razen če je navedeno druga če, mora izra čun temeljiti na sledi 
ciljne hitrosti, podani v diskretnih časovnih to čkah vzorca.  
Za izračun je treba vsako časovno to čko vzorca razlagati kot 
časovno obdobje. Razen če ni druga če določeno, je trajanje Δt 
za ta obdobja enako 1 sekundi.  
Skupno potrebo po energiji E za celoten cikel ali dolo čeno fazo 
cikla je treba izra čunati kot seštevek E  i v pripadajo čem času cikla 
med t  start in t  end v skladu z naslednjo ena čbo: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 728  
pri čemer je:  
E i ¼ F i Ü d i če F  i> 0 
E i ¼ 0 če F  i Ï 0 
in: 
t start čas, pri katerem se veljavni cikel preskusa ali faze za čne (v s);  
t end čas, pri katerem se cikel ali faza preskusa zaklju či (v s);  
E i potreba po energiji v časovnem obdobju (i-1) do (i) v (v Ws);  
F i pogonska sila v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v N);  
d i prevožena razdalja v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m); 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
pri čemer je:  
F i pogonska sila v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v N);  
▼M3 
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
▼B 
TM preskusna masa (v kg);  
a i pospeševanje v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m/s  2 ); 
f 0 , f 1 ,f 2 koeficienti cestne obremenitve za preskusno vozilo ob 
upoštevanju n (TM  L , TM  H ali TM  ind ) pri N, N/km/h in N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
d i prevožena razdalja v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m);  
▼M3 
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
▼B 
t i čas (v s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
a i pospeševanje v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m/s  2 ); 
▼M3 
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
▼B 
t i čas (v s).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 729  
6. Izra čun porabe goriva  
6.1 Lastnosti goriva, potrebnega za izra čun vrednosti porabe goriva, je 
treba vzeti iz Priloge IX.  
6.2 Vrednosti porabe goriva je treba izra čunati iz emisij ogljikovodika, 
ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida, in sicer z uporabo 
rezultatov iz koraka 6 za merila emisij in koraka 7 za CO  2 v tabeli 
A7/1.  
▼M3 
6.2.1 Za izra čun porabe goriva se uporabi splošna ena čba v 
odstavku 6.12 te podpriloge z uporabo razmerij H/C in O/C.  
▼B 
6.2.2 Za vse ena čbe v odstavku 6 te podpriloge:  
FC je poraba goriva za specifi čno gorivo (v l/100 km) (ali m  3 
na 100 km v primeru zemeljskega plina ali kg/100 km v 
primeru vodika);  
H/C je razmerje vodika in ogljika za specifi čno gorivo 
C X H Y O Z ; 
O/C je razmerje kisika in ogljika za specifi čno gorivo 
C X H Y O Z ; 
MW  C molska masa ogljika (12,011 g/mol);  
MW  H molska masa vodika (1,008 g/mol);  
MW  O molska masa kisika (15,999 g/mol);  
ρ fuel je gostota preskusnega goriva (v kg/l). Za plinska goriva, 
gostota goriva pri 15 °C;  
HC so emisije ogljikovodika (v g/km);  
CO so emisije ogljikovega monoksida (v g/km);  
CO  2 so emisije ogljikovega dioksida (v g/km);  
H 2 O so emisije vode (v g/km);  
H 2 so emisije vodika (v g/km);  
p 1 je tlak plina v posodi za gorivo pred veljavnim 
preskusnim ciklom (v Pa);  
p 2 je tlak plina v posodi za gorivo po veljavnem preskusnem 
ciklu (v Pa);  
T 1 je temperatura plina v posodi za gorivo pred veljavnim 
preskusnim ciklom (v K);  
T 2 je temperatura plina v posodi za gorivo po veljavnem 
preskusnem ciklu (v K);  
Z 1 je faktor stisljivosti plinastega goriva p  1 in T  1 ; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 730  
Z 2 je faktor stisljivosti plinastega goriva p  2 in T  2 ; 
V je notranja prostornina posode za plinasto gorivo (v m  3 ); 
d je teoreti čna dolžina uporabljene faze ali cikla (v km).  
6.3 Rezervirano  
6.4 Rezervirano  
6.5 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo 
bencin (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo 
UNP 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1 Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od 
sestave, predvidene za izra čun normirane porabe, je na zahtevo 
proizvajalca mogo če uporabiti korekcijski faktor cf, in sicer z 
uporabo naslednje ena čbe: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Korekcijski faktor, cf, ki se lahko uporabi, je dolo čen z uporabo 
naslednje ena čbe: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
pri čemer je:  
n actual dejansko razmerje H/C za uporabljeno gorivo.  
6.7 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja 
ZP/biometan 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8 Rezervirano  
6.9 Rezervirano  
6.10 Za vozilo z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporablja 
dizelsko gorivo (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 731  
6.11 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja 
etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12 Porabo goriva za vsak preskus goriva je mogo če izračunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13 Poraba goriva za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo 
uporablja vodik: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
▼M3 
Za vozila, ki za gorivo uporabljajo plinasti ali teko či vodik, se 
lahko proizvajalec z odobritvijo homologacijskega organa odlo či 
izračunati porabo goriva bodisi z uporabo spodaj navedene ena čbe 
za FC bodisi z metodo, ki uporablja standardni protokol, kot je 
SAE J2572.  
▼B 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Faktor stisljivosti, Z, je treba pridobiti iz naslednje tabele:  
Tabela A7/2  
Faktor stisljivosti Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 732  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Če zahtevane vhodne vrednosti za p in T niso navedene v tabeli, 
je treba faktor stisljivosti pridobiti z linearno interpolacijo 
faktorjev stisljivosti iz tabele, pri čemer je treba izbrati tiste, ki 
so najbliže iskani vrednosti.  
▼M3 
7. Indeksi sledi vožnje  
7.1 Splošna zahteva  
Predpisana hitrost med časovnimi to čkami v tabelah A1/1 do 
A1/12 se dolo či z metodo linearne interpolacije pri frekvenci 
10 Hz.  
Če je stopalka za plin pritisnjena do konca, se namesto dejanske 
hitrosti vozila za izra čun indeksa sledi vožnje med takimi obdobji 
delovanja uporabi predpisana hitrost.  
Za vozila PEV izra čun indeksov sledi vožnje vklju čuje vse cikle 
in faze WLTC, zaklju čene pred tem, ko je bilo doseženo merilo za 
prekinitev, kot je dolo čeno v odstavku 3.2.4.5 Podpriloge 8.  
7.2 Izra čun indeksov sledi vožnje  
Naslednji indeksi se izra čunajo v skladu s SAE J2951 (revidiran 
januarja 2014):  
(a) IWR: ocena vztrajnostnega dela (%);  
(b) RMSSE: kvadratna sredina napake hitrosti (km/h).  
7.3 Merila za indekse sledi vožnje  
V primeru homologacijskega preskusa indeksi izpolnjujejo 
naslednja merila:  
(a) IWR je v obmo čju od – 2,0 % do + 4,0 %;  
(b) RMSSE je manjši od 1,3 km/h.  
8. Izra čun razmerij n/v  
Razmerja n/v se izra čunajo z naslednjo ena čbo: ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 733  
Ê n 
v Ì 
i ¼ ðr i Ü r axle Ü 60 000Þ=ðU dyn Ü 3,6Þ 
pri čemer je:  
n vrtilna frekvenca motorja (v min  –1 ); 
v hitrost vozila (v km/h);  
r i prestavno razmerje v prestavi i;  
r axle prestavno razmerje v pogonski osi;  
U dyn dinamični kotalni obseg pnevmatik na pogonski osi, ki se 
izračuna z naslednjo ena čbo: 
U dyn ¼ 3,05 Ü Í 
2 Í H=W 
100 Î 
Ü W þ ðR Ü 25,4Þ Î 
pri čemer je:  
H/W prese čno razmerje pnevmatike, na primer „45“ za pnev ­
matiko 225/45 R17;  
W širina pnevmatike (v mm); na primer „225“ za pnevmatiko 
225/45 R17;  
R premer kolesa (v palcih); na primer „17“ za pnevmatiko 
225/45 R17.  
Obseg U  dyn se zaokroži na cele milimetre.  
Če se obsega U  dyn za sprednjo in zadnjo os razlikujeta, se uporabi 
vrednost n/v za os, ki ve činoma deluje kot pogonska os. Homolo ­
gacijskemu organu se na zahtevo predložijo potrebne informacije 
za navedeno izbiro.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 734  
Podpriloga 8  
Povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila in hibridna elektri čna 
vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom  
1. Splošne zahteve  
V primeru preskušanja vozil NOVC-HEV, vozil OVC-HEV in vozil 
NOVC-FCHV, Dodatek 2 in Dodatek 3 k tej podprilogi nadomestita 
Dodatek 2 k Podprilogi 6.  
V kolikor ni navedeno druga če, se vse zahteve v tej podprilogi 
nanašajo na vozila z in brez na čina, ki ga izbere voznik. Razen 
če je navedeno druga če v tej podprilogi, je treba vse zahteve in 
postopke, navedene v Podprilogi 6, še naprej uporabljati za vozila 
NOVC-HEV, vozila OVC-HEV ter vozila NOVC-FCHV in PEV.  
▼M3 
1.1 Enote, to čnost in lo čljivost elektri čnih parametrov  
Enote, to čnost in lo čljivost meritev ustrezajo vrednostim v 
tabeli A8/1.  
Tabela A8/1  
Parametri, enote, to čnost in lo čljivost meritev  
Parameter  Enote  To čnost Lo čljivost  
Električna energija (  1 ) Wh  ± 1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Električni tok  A  ± 0,3 % FSD ali 
± 1 % od čitka (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Električna napetost  V  ± 0,3 % FSD ali 
± 1 % od čitka (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Oprema: stati čni merilnik za aktivno energijo. 
( 2 ) Merilnik vatnih ur izmeni čnega toka, razred 1 v skladu z IEC 62053-21 ali enakovredno. 
( 3 ) Kar koli od tega je ve čje. 
( 4 ) Trenutna frekvenca integracije pri 20 Hz ali ve č. 
1.2 Preskušanje emisij in porabe goriva  
Parametri, enote in to čnost meritev so enaki tistim, zahtevanim za 
vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim zgorevanjem.  
▼B 
1.3 Enote in natan čnost končnih rezultatov preskusa  
Enote in njihova natan čnost za posredovanje kon čnih rezultatov 
morajo slediti podatkom, podanim v Tabeli A8/2. Za namen izra ­ 
čuna v odstavku 4 te podpriloge je treba uporabiti nezaokrožene 
vrednosti.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 735  
Tabela A8/2  
Enote in natan čnost kon čnih rezultatov preskusa  
Parameter  Enote  Natan čnost končnih rezultatov preskusa  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
EAER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km zaokroženo na najbližje celo 
število  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  za vozila HEV  l/100 km  zaokroženo na eno decimalno 
mesto  
FC CS(,p)  ( 2 ) za vozila FCHV  kg/100 km  zaokroženo na dve decimalni mesti  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , weighted  g/km  zaokroženo na najbližje celo 
število  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  zaokroženo na najbližje celo 
število  
E AC kWh  zaokroženo na eno decimalno 
mesto  
( 1 ) Brez posameznega parametra vozila. 
( 2 ) (p) pomeni zadevno obdobje, ki je lahko faza, kombinacija faz ali celoten cikel.  
▼B 
1.4 Razvrstitev vozil  
Vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV je treba 
razvrstiti kot vozila razreda 3. Veljavni preskusni cikel za preskusni 
postopek tipa 1 je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 1.4.2 te 
podpriloge, ki temelji na ustreznem referen čnem preskusnem ciklu, 
kot je opisan v to čki 1.4.1 te podpriloge.  
1.4.1 Referen čni preskusni cikel  
▼M3 
1.4.1.1 Referen čni preskusni cikli razreda 3 so dolo čeni v odstavku 3.3 
Podpriloge 1.  
1.4.1.2 Za vozila PEV se lahko postopek zmanjševanja v skladu z odstav ­
koma 8.2.3 in 8.3 Podpriloge 1 uporablja za preskusne cikle v 
skladu z odstavkom 3.3 Podpriloge 1, tako da se nazivna mo č 
nadomesti z najve čjo neto mo čjo v skladu s Pravilnikom št. 85 
UN/ECE. V tem primeru je zmanjšani cikel referen čni preskusni 
cikel.  
▼B 
1.4.2 Veljavni preskusni cikel  
1.4.2.1 Veljavni preskusni cikel WLTP  
Referenčni preskusni cikel v skladu z odstavkom 1.4.1. te podpri ­
loge mora biti veljavni preskusni cikel WLTP (WLTC) za preskusni 
postopek tipa 1.  
V primeru, da se uporablja odstavek 9 Podpriloge 1 na osnovi 
referenčnega preskusnega cikla, kot je opisano v odstavku 1.4.1 te 
podpriloge, mora ta spremenjeni preskusni cikel biti veljavni 
preskusni cikel WLTP (WLTC) za postopek preskusa tipa 1.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 736  
1.4.2.2 Uporabljeni mestni preskusni cikel WLTP  
Mestni preskusni cikel WLTP razreda 3 (WLTC  city ) je opredeljen v 
odstavku 3.5 Podpriloge 1.  
1.5 Vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in PEV z ro čnimi menjalniki  
Vozila se vozijo v skladu s tehni čnim kazalnikom prestavljanja, če 
je ta na voljo, ali v skladu z navodili, navedenimi v uporabniškem 
priročniku proizvajalca.  
2. Utekanje preskusnega vozila  
Vozilo, preskušeno v skladu s to prilogo, je v dobrem tehni čnem 
stanju in se ute če v skladu s priporo čili proizvajalca. Če sistemi 
REESS delujejo nad obi čajnim obmo čjem delovne temperature, 
upravljavec upošteva postopek, ki ga priporo ča proizvajalec vozila, 
da bo temperaturo sistema REESS ohranil v obi čajnem obmo čju 
delovanja. Proizvajalec predloži dokaze, da sistem za upravljanje 
toplote, ki je del sistema REESS, ni onemogo čen in ne deluje pri 
zmanjšani zmogljivosti.  
2.1 Vozila OVC-HEV in NOVC-HEV so ute čena v skladu z zahtevami 
odstavka 2.3.3 Podpriloge 6.  
2.2 Vozila NOVC-FCHV so ute čena z vsaj 300 km, pri 
utekanju pa sta gorivna celica in sistem REESS nameš ­ 
čena. 
2.3 Vozila PEV so ute čena z vsaj 300 km ali na razdalji, ki 
ustreza dosegu povsem napolnjenega vozila, kar koli od 
tega je daljše.  
2.4 Vsi sistemi REESS, ki ne vplivajo na masne emisije CO  2 
ali porabo H  2 , se izklju čijo iz spremljanja.  
▼B 
3. Preskusni postopek  
3.1 Splošne zahteve  
3.1.1 Za vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV velja 
naslednje, kjer je to primerno:  
3.1.1.1 Vozila morajo biti preskušena v skladu z veljavnimi preskusnimi 
cikli, opisanimi v odstavku 1.4.2 te podpriloge.  
▼M3 
3.1.1.2 Če vozilo ne more slediti uporabljenemu preskusnemu ciklu znotraj 
dovoljenih odstopanj od sledi hitrosti v skladu z odstavkom 2.6.8.3 
Podpriloge 6, je stopalka za plin pritisnjena do konca, razen če je 
navedeno druga če, dokler se ponovno ne doseže zahtevana sled 
hitrosti.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 737  
3.1.1.3 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo 
naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z navodili proizvajalca.  
3.1.1.4 Za vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in PEV je treba vzor čenje 
izpušnih emisij in merjenje elektri čne porabe za četi za vsak veljavni 
preskusni cikel, pred ali na za četku postopka zagona vozila in na 
koncu zaklju čka vsakega veljavnega preskusnega cikla.  
3.1.1.5 Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je treba spojine plinskih emisij 
analizirati za vsako posamezno preskusno fazo. Fazo analize je 
dovoljeno opustiti za faze, ko motor z notranjim zgorevanjem ne 
deluje.  
3.1.1.6 Število delcev je treba analizirati za vsako posamezno fazo, emisijo 
trdnih delcev pa je treba analizirati za vsak veljaven preskusni cikel.  
▼M3 
3.1.2 Prisilno hlajenje, kot je opisano v odstavku 2.7.2 Podpriloge 6, se 
uporablja samo za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila 
OVC-HEV v skladu z odstavkom 3.2 te podpriloge in za presku ­ 
šanje vozil NOVC-HEV v skladu z odstavkom 3.3 te podpriloge.  
▼B 
3.2 Vozila OVC-HEV  
3.2.1 Vozila je treba preskusiti pri praznjenju naboja (stanje CD) in pri 
ohranjanju naboja (stanje CS).  
3.2.2 Vozila so lahko preskušena v skladu s štirimi možnimi zaporedji 
preskusov:  
3.2.2.1 Možnost 1: preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
3.2.2.2 Možnost 2: preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja.  
3.2.2.3 Možnost 3: preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim 
preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
3.2.2.4 Možnost 4: preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim 
preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 738  
Slika A8/1  
Možna zaporedja preskusov v primeru preskušanja vozil OVC-HEV
  
3.2.3 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba nastaviti, kot je opisano v 
naslednjih zaporedjih preskusov (možnosti 1 do 4).  
3.2.4 Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 
1 pri ohranjanju naboja (možnost 1)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 1, opisano v odstavkih 
3.2.4.1 do vklju čno 3.2.4.7 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 
1/1 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.2.4.1 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 2.2 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.4.2 Preskusni pogoji  
3.2.4.2.1 Preskus je treba izvesti, ko je sistem REESS napolnjen do konca, 
kot je to v skladu z zahtevami glede polnjenja, opisanimi v odstavku 
2.2.3 Dodatka 4 k tej Podprilogi, vozilo pa mora delovati pri praz ­
njenju naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.5 te priloge.  
3.2.4.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v 
skladu z odstavkom 2 Dodatka 6 k tej podprilogi.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 739  
3.2.4.3 Preskusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja  
3.2.4.3.1 Preskusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja sestavlja ve č zapo­
rednih ciklov, kjer vsakemu ciklu sledi čas odstavitve, ki ne sme biti 
daljši od 30 minut, dokler ni doseženo stanje delovanja pri ohra ­
njanju naboja.  
3.2.4.3.2 Med odstavitvijo med posameznimi veljavnimi preskusnimi cikli 
mora pogonski sistem biti onemogo čen, sistema REESS pa ni dovo ­
ljeno znova napolniti iz zunanjega vira elektri čne energije. Instru ­
menti za merjenje elektri čnega toka vseh sistemov REESS in za 
določitev elektri čne napetosti vseh sistemov REESS, kot je to v 
skladu z Dodatkom 3 te podpriloge, med fazami preskusnega 
cikla ne smejo biti izklopljeni. V primeru merjenja z merilnikom 
amper ur mora integracija ostati aktivna skozi celoten preskus, 
dokler ni preskus zaklju čen. 
Po ponovnem zagonu po odstavitvi mora vozilo delovati v na činu, 
ki ga izbere voznik, v skladu z odstavkom 3.2.4.2.2 te podpriloge.  
3.2.4.3.3 Z odstopanjem od odstavka 5.3.1 Podpriloge 5 in ne glede na 
odstavek 5.3.1.2 Podpriloge 5 so lahko analizatorji umerjeni in 
preverjeni za ni čelno nastavitev pred in po preskusu tipa 1 pri praz ­
njenju naboja.  
3.2.4.4 Zaklju ček preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja  
Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja velja, da je zaklju čen, ko je 
prvič doseženo merilo za prekinitev, ko je to v skladu z odstavkom 
3.2.4.5 te podpriloge. Število veljavnih preskusnih ciklov WLTP do 
in vključno s tistim, ko je bil prvi č doseženo merilo za prekinitev, je 
nastavljen na n+1.  
Veljavni preskusni cikel WLTP n je opredeljen kot prehodni cikel.  
Veljavni preskusni cikel WLTP n+1 je opredeljen kot potrditveni 
cikel.  
▼M3 
Za vozila brez zmožnosti ohranjanja naboja v celotnem upora ­
bljenem preskusnem ciklu WLTP je zaklju ček preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja dosežen, ko je na standardni ploš či z instrumenti 
v vozilu prikazano, da je treba ustaviti vozilo, ali ko vozilo štiri 
zaporedne sekunde ali ve č presega predpisano dovoljeno odstopanje 
od sledi hitrosti. Stopalka za plin se sprosti, vozilo pa v 60 sekundah 
zavira do mirovanja.  
▼B 
3.2.4.5 Merilo za prekinitev  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 740  
3.2.4.5.1 Oceniti je treba, ali je bilo merilo za prekinitev doseženo za vsak 
prevoženi veljavni preskusni cikel WLTP.  
3.2.4.5.2 Merilo za prekinitev iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja je 
doseženo, ko je relativna sprememba elektri čne energije REEC  i , 
kot je izra čunana z uporabo naslednje ena čbe, manjša od 0,04.  
REEC  i ¼ jΔЕ REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
pri čemer je:  
REEC  i relativna sprememba elektri čne energije za obravnavani 
veljavni preskusni cikel i iz preskusa tipa 1 pri praz ­
njenju naboja;  
ΔE REESS,i  sprememba elektri čne energije i v vseh sistemih REESS 
za obravnavani preskusni cikel tipa 1 pri praznjenju 
naboja, izra čunana v skladu z odstavkom 4.3 te podpri ­
loge (v Wh);  
E cycle potreba po energiji cikla za obravnavani veljavni 
preskusni cikel WLTP, izra čunana v skladu z 
odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  
i indeksno število obravnavanega veljavnega preskusnega 
cikla WLTP;  
1 
3 600 faktor pretvorbe v Wh za potrebo po energiji cikla.  
3.2.4.6 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.2.4.6.1 Vozilo mora biti priklju čeno v elektri čno omrežje v času 120 minut 
po veljavnem preskusnem ciklu WLTP n+1, v katerem je merilo za 
prekinitev preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja doseženo prvi č. 
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za 
zaključek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 
4 k tej podprilogi.  
3.2.4.6.2 Oprema za merjenje elektri čne energije, nameš čena med polnil ­
nikom vozila in elektri čnim omrežjem, mora meriti raven napolnje ­
nosti z elektri čno energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi 
njeno trajanje. Merjenje elektri čne energije se lahko ustavi, ko je 
doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
▼M3 
3.2.4.7 Vsak posamezni veljavni preskusni cikel WLTP iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja izpolnjuje veljavna merila za dolo čitev mejnih 
vrednosti emisij v skladu z odstavkom 1.2 Podpriloge 6.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 741  
3.2.5 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 
1 pri praznjenju naboja (možnost 2)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 2, kot je opisano v 
odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3.3 te podpriloge, kakor tudi 
pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na 
sliki A8, Dodatek 1/2 v Dodatku1 k tej podprilogi.  
3.2.5.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 2.1 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.5.2 Preskusni pogoji  
3.2.5.2.1 Preskuse je treba opraviti z vozilom, ki deluje v stanju ohranjanja 
energije, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 te podpriloge.  
3.2.5.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija ohranja, kot je to v 
skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.5.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.2.5.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnimi postopki tipa 1, 
opisanimi v Podprilogi 6.  
3.2.5.3.2 Po potrebi je treba masno emisijo CO  2 popraviti v skladu z 
Dodatkom 2 k tej podprilogi.  
▼M3 
3.2.5.3.3 Preskus v skladu z odstavkom 3.2.5.3.1 te podpriloge izpolnjuje 
veljavna merila za dolo čitev mejnih vrednosti emisij v skladu z 
odstavkom 1.2 Podpriloge 6.  
▼B 
3.2.6 Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 
pri ohranjanju naboja (možnost 3)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 3, kot je opisano v 
odstavkih 3.2.6.1 do vklju čno 3.2.6.3 te podpriloge, kakor tudi 
pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na 
sliki A8, Dodatek 1/3 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.2.6.1 Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja je treba uporabiti postopek, 
opisan v odstavkih 3.2.4.1 do vklju čno 3.2.4.5, kot tudi odstavek 
3.2.4.7 te podpriloge.  
3.2.6.2 Nato je treba upoštevati postopek za preskus tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, opisan v odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3 te podpri ­
loge. Odstavki 2.1.1 do vklju čno 2.1.2 Dodatka 4 k tej podprilogi ne 
veljajo.  
3.2.6.3 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 742  
3.2.6.3.1 Vozilo mora biti priklju čeno v elektri čno omrežje v času 120 minut 
po zaklju čku preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za 
zaključek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 
4 k tej podprilogi.  
3.2.6.3.2 Oprema za merjenje energije, nameš čena med polnilnikom vozila in 
električnim omrežjem, mora meriti raven napolnjenosti z elektri čno 
energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. 
Merjenje elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo 
za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.7 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 
pri praznjenju naboja (možnost 4)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 4, opisano v odstavkih 
3.2.7.1 do vklju čno 3.2.7.2 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 
1/4 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.2.7.1 Za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja je treba uporabiti postopek, 
opisan v odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3 te podpriloge, kot 
tudi odstavek 3.2.6.3.1 te podpriloge.  
3.2.7.2 Nato je treba upoštevati postopek za preskus tipa 1 pri praznjenju 
naboja, opisan v odstavkih 3.2.4.2 do vklju čno 3.2.4.7 te podpriloge.  
3.3 Vozila NOVC-HEV  
Zaporedje preskusov, opisano v odstavkih 3.3.1 do vklju čno 3.3.3 te 
podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, 
sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/5 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.3.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
▼M3 
3.3.1.1 Predkondicioniranje vozil se izvede v skladu z odstavkom 2.6 
Podpriloge 6.  
Poleg zahtev iz odstavka 2.6 Podpriloge 6 se lahko pred predkon ­
dicioniranjem raven stanja polnjenja pogonskega sistema REESS za 
preskus pri ohranjanju naboja dolo či v skladu s priporo čili proizva ­
jalca, da bi bilo mogo če doseči preskus v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja.  
3.3.1.2 Odstavitev vozil se izvede v skladu z odstavkom 2.7 Podpriloge 6.  
▼B 
3.3.2 Preskusni pogoji  
3.3.2.1 Vozila morajo biti preskušena v stanju delovanja pri ohranjanju 
naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 te priloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 743  
3.3.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija ohranja, kot je to v 
skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.3.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.3.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, 
opisanim v Podprilogi 6.  
3.3.3.2 Če je treba, je treba masno emisijo CO  2 popraviti v skladu z 
Dodatkom 2 k tej podprilogi.  
▼M3 
3.3.3.3 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja izpolnjuje veljavna merila za 
določitev mejnih vrednosti emisij v skladu z odstavkom 1.2 Podpri ­
loge 6.  
▼B 
3.4 Vozila PEV  
▼M3 
3.4.1 Splošne zahteve  
Preskusni postopek za dolo čitev povsem elektri čnega dosega in 
porabe elektri čne energije se izbere v skladu z ocenjenim povsem 
električnim dosegom (PER) za preskusno vozilo iz tabele A8/3. Če 
se uporabi metoda interpolacije, se ustrezni preskusni postopek 
izbere v skladu s PER za vozilo H znotraj dolo čene skupine inter ­
polacij.  
Tabela A8/3  
Postopki za dolo čitev povsem elektri čnega dosega (PER) in porabe elektri čne energije  
Uporabljeni preskusni cikel  Ocenjeni PER je …  Ustrezni preskusni postopek  
Preskusni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.1 te 
podpriloge.  … krajši od dolžine treh upora ­
bljenih preskusnih ciklov WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v skladu z odstavkom 
3.4.4.1 te podpriloge).  
… enak ali daljši od dolžine treh 
uporabljenih preskusnih ciklov 
WLTP.  Skrajšani preskusni postopek tipa 1 (v 
skladu z odstavkom 3.4.4.2 te podpri ­
loge).  
Mestni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.2 te 
podpriloge.  … ni na voljo v uporabljenem 
preskusnem ciklu WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v skladu z odstavkom 
3.4.4.1 te podpriloge).  
Proizvajalec homologacijskemu organu še pred preskusom predloži 
dokazilo za ocenjeni povsem elektri čni doseg (PER). Če se uporabi 
metoda interpolacije, se ustrezni preskusni postopek dolo či na 
podlagi ocenjenega PER za vozilo H iz skupine interpolacij. S 
PER, dolo čenim z uporabljenim postopkom preskusa, se potrdi, da 
je bil uporabljen pravilen preskusni postopek.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 744  
Zaporedje preskusov za preskusni postopek tipa 1 za zaporedni 
cikel, opisano v odstavkih 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4.1 te podpriloge, ter 
pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja sta prikazana na 
sliki A8, Dodatek 1/6 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
Zaporedje preskusov za skrajšani preskusni postopek tipa 1, opisano 
v odstavkih 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4.2 te podpriloge, ter pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja sta prikazana na sliki A8, 
Dodatek 1/7 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
▼B 
3.4.2 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 3 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
▼M3 
3.4.3 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, se na čin za 
preskus izbere v skladu z odstavkom 4 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
▼B 
3.4.4 Preskusni postopki tipa 1 za vozilo PEV  
3.4.4.1 Preskusni postopek tipa 1 za zaporedni cikel  
3.4.4.1.1 Sled hitrosti in prekinitve  
Preskus je treba opraviti z vožnjo v zaporednih veljavnih preskusnih 
ciklih, dokler ni doseženo merilo za prekinitev v skladu z 
odstavkom 3.4.4.1.3 te podpriloge.  
▼M3 
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca so dovoljene le med 
preskusnimi cikli, pri čemer najdaljši skupni čas prekinitev znaša 
10 minut. Med prekinitvijo je pogonski sistem izklopljen.  
▼B 
3.4.4.1.2 Merjenje toka in napetosti v sistemu REESS  
Od začetka preskusa, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, je 
treba elektri čni tok za vse sisteme REESS meriti v skladu z 
Dodatkom 3 k tej podprilogi, elektri čno napetost pa dolo čiti v 
skladu z Dodatkom 3 k tej podprilogi.  
▼M3 
3.4.4.1.3 Merilo za prekinitev  
Merilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo za štiri zaporedne 
sekunde ali ve č preseže predpisano dovoljeno odstopanje od sledi 
hitrosti, kot je opredeljeno v odstavku 2.6.8.3 Podpriloge 6. 
Stopalka za plin se sprosti. Vozilo v 60 sekundah zavira do mirova ­
nja. 
▼B 
3.4.4.2 Skrajšani preskusni postopek tipa 1  
3.4.4.2.1 Sled hitrosti  
Skrajšani preskusni postopek tipa 1 je sestavljen iz dveh dinami čnih 
segmentov (DS  1 in DS  2 ) v kombinaciji z dvema segmentoma 
konstantne hitrosti (CSS  M in CSS  E ), kot je prikazano na sliki A8/2.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 745  
Slika A8/2  
Skrajšani preskusni postopek tipa 1 za sled hitrosti
  
▼M3 
Dinamična segmenta DS  1 in DS  2 se uporabljata za izra čun porabe 
energije za zadevno fazo, uporabljeni mestni cikel WLTP in upora ­
bljeni preskusni cikel WLTP.  
▼B 
Segmenta konstantne hitrosti CSS  M in CSS  E sta namenjena zmanj ­ 
šanju trajanja preskusa, tako da praznjenje naboja iz sistema REESS 
poteka hitreje kot pri preskusnem postopku tipa 1 za zaporedni 
cikel.  
▼M3 
3.4.4.2.1.1 Dinami čni segmenti  
Vsak dinami čni segment DS  1 in DS  2 je sestavljen iz uporabljenega 
preskusnega cikla WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te podpri ­
loge, ki mu sledi uporabljeni mestni preskusni cikel WLTP v skladu 
z odstavkom 1.4.2.2 te podpriloge.  
▼B 
3.4.4.2.1.2 Segment konstantne hitrosti  
▼M3 
Konstantne hitrosti med segmentoma CSS  M in CSS  E so identične. 
Če se uporabi metoda interpolacije, se znotraj skupine interpolacij 
uporabi enaka konstantna hitrost.  
▼B 
(a) Specifikacija hitrosti  
Najmanjša hitrost pri segmentih konstantne hitrosti mora biti 
100 km/h. Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologa ­
cijskega organa je mogo če v segmentih konstantne hitrosti 
izbrati ve čjo konstantno hitrost.  
Pospeševanje do nivoja konstantne hitrosti mora biti enako ­
merno in doseženo v 1 minuti po zaklju čku dinami čnih segmen ­
tov, v primeru prekinitve, kot je to v skladu s tabelo A8/4, pa 
po zagonu pogonskega sistema.  
Če je najvišja hitrost vozila nižja od zahtevane najmanjše hitrost 
za segmente konstantne hitrosti, kot je to v skladu s specifika ­
cijo hitrosti iz tega odstavka, mora biti zahtevana hitrost v 
segmentih konstantne hitrosti enaka najve čji hitrosti vozila.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 746  
(b) Določitev razdalje za CSS  E in CSS  M 
Dolžino segmenta konstantne hitrosti CSS  E je treba dolo čiti na 
osnovi odstotka uporabne energije za sistem REESS UBE  STP , 
kot je to v skladu z odstavkom 4.4.2.1 te podpriloge. Preostala 
energija v pogonskem sistemu REESS po segmentu dinami čne 
hitrosti DS  2 mora biti enaka ali manjša od 10 odstotkov 
UBE  STP . Proizvajalec mora homologacijskemu organu po 
preskusu zagotoviti dokazilo, da je ta zahteva izpolnjena.  
Dolžino segmenta konstante hitrosti CSS  M je mogoče izračunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
pri čemer je:  
PER  est ocenjeni povsem elektri čni doseg zadevnega vozila PEV 
(v km);  
d DS1 dolžina segmenta dinami čne hitrosti 1 (v km);  
d DS2 dolžina segmenta dinami čne hitrosti 2 (v km);  
d CSSE dolžina segmenta konstantne hitrosti CSS  E (v km);  
3.4.4.2.1.3 Prekinitve  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca so dovoljene le v segmentih 
konstantne hitrosti, kot je dolo čeno v tabeli A8/4.  
Tabela A8/4  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca preskusa  
▼M3 
Razdalja, prevožena v 
segmentu konstantne hitrosti 
CSS  M (v km)  Najdaljša skupna prekinitev (v min)  
▼B 
Do 100  10  
Do 150  20  
Do 200  30  
Do 300  60  
Več kot 300  Zasnovano na priporo čilu proizvajalca  
Opomba:  med prekinitvijo mora biti pogonski sistem izklopljen.  
3.4.4.2.2 Merjenje toka in napetosti v sistemu REESS  
Od začetka preskusa, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, je 
treba elektri čni tok za vse sisteme REESS in elektri čno napetost 
vseh sistemov REESS dolo čiti v skladu z Dodatkom 3 k tej podpri ­
logi. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 747  
3.4.4.2.3 Merilo za prekinitev  
Merilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo v drugem segmentu 
konstantne hitrosti CSS  E za štiri zaporedne sekunde ali ve č preseže 
predpisano dovoljeno odstopanje od sledi hitrosti, kot je opredeljeno 
v odstavku 2.6.8.3 Podpriloge 6. Stopalka za plin se sprosti. Vozilo 
v 60 sekundah zavira do mirovanja.  
▼B 
3.4.4.3 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.4.4.3.1 V skladu z odstavkom 3.4.4.1.3 te podpriloge za preskusni postopek 
tipa 1 za zaporedni cikel in v skladu z odstavkom 3.4.4.2.3 te 
podpriloge za skrajšani preskusni postopek tipa 1, je treba vozilo 
po prehodu v mirovanje v 120 minutah priklju čiti v elektri čno 
omrežje.  
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za 
zaključek polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 Dodatka 
4 k tej podprilogi.  
3.4.4.3.2 Oprema za merjenje energije, nameš čena med polnilnikom vozila in 
električnim omrežjem, mora meriti raven napolnjenosti z elektri čno 
energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. 
Merjenje elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo 
za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3.2 
Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.5 Vozila NOVC-FCHV  
Zaporedje preskusov, opisano v odstavkih 3.5.1 do vklju čno 3.5.3 te 
podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, 
sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/5 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.5.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Vozila je treba kondicionirati in odstaviti v skladu z odstavkom 
3.3.1 te podpriloge.  
3.5.2 Preskusni pogoji  
3.5.2.1 Vozila morajo biti preskušena v stanju delovanja pri ohranjanju 
naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 te priloge.  
3.5.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba 
izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija ohranja, kot je to v 
skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.5.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.5.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, 
opisanim v Podprilogi 6, porabo goriva pa izra čunati v skladu z 
Dodatkom 7 te podpriloge.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 748  
3.5.3.2 Po potrebi je treba porabo goriva popraviti v skladu z Dodatkom 2 k 
tej podprilogi.  
4. Izra čuni za hibridna elektri čna vozila, povsem elektri čna vozila in 
vozila na gorivne celice s stisnjenim vodikom  
4.1 Izra čuni plinastih spojin emisij, emisij trdnih delcev in števila delcev  
4.1.1 Masna emisija pri ohranjanju naboja za plinaste spojine emisij, 
emisije trdnih delcev ter število delcev v emisijah za vozila OVC- 
HEV in NOVC-HEV  
Emisije trdih delcev pri ohranjanju naboja PM  CS je treba izra čunati 
v skladu z odstavkom 3.3 Podpriloge 7.  
Število delcev v emisijah pri ohranjanju naboja PN  CS je treba izra ­ 
čunati v skladu z odstavkom 4 Podpriloge 7.  
4.1.1.1  ►M3 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV ◄ 
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabeli A8/5. Zabe ­
ležiti je treba vse veljavne rezultate v stolpcu „Rezultat“. Stolpec 
„Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali 
vsebujejo dodatne izra čune. 
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati 
naslednjo nomenklaturo:  
c celotni veljavni preskusni cikel;  
p vsaka veljavna faza cikla;  
i veljavna komponenta merila za emisije (razen CO  2 ); 
CS ohranjanje naboja  
CO  2 Masna emisija CO  2 . 
▼M3 
Tabela A8/5  
Izračun končnih vrednosti za plinske emisije pri ohranjanju naboja  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 6  Neobdelani rezul ­
tati preskusa.  Masne emisije pri ohranjanju 
naboja 
Odstavki 3 do 3.2.2 Podpriloge 7.  M i,CS,p,1  (v g/km); 
M CO2,CS,p,1  (v g/ 
km). 1 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 749  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat iz 
koraka št. 1 
te tabele.  M i,CS,p,1  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,1  
(v g/km).  Izračun kombiniranih vrednosti 
cikla pri ohranjanju naboja: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
pri čemer je: 
M i,CS,c,2  rezultat masnih emisij pri 
ohranjanju naboja v celotnem 
ciklu; 
M CO2,CS,c,2  rezultat masne emisije 
CO  2 pri ohranjanju naboja v 
celotnem ciklu; 
d p prevožene razdalje v fazah cikla 
p. M i,CS,c,2  (v g/km); 
M CO2,CS,c,2  (v g/ 
km). 2 
Rezultat iz 
korakov št. 
1 in 2 te 
tabele.  M CO2,CS,p,1  (v g/ 
km); M  CO2,CS,c,2  
(v g/km).  Popravek za spremembo elektri čne 
energije v REESS 
Odstavki 4.1.1.2 do 4.1.1.5 te 
podpriloge.  M CO2,CS,p,3  (v g/ 
km); M  CO2,CS,c,3  
(v g/km).  3 
Rezultat iz 
korakov št. 
2 in 3 te 
tabele.  M i,CS,c,2  (v g/ 
km); M  CO2,CS,c,3  
(v g/km).  Popravek za masno emisijo pri 
ohranjanju naboja za vsa vozila, 
opremljena s sistemi z redno rege ­
neracijo K  i v skladu z Dodatkom 1 
k Podprilogi 6. 
M i,CS,c,4  = K  i × M  i,CS,c,2  
ali 
M i,CS,c,4  = K  i + M  i,CS,c,2  
in 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
ali 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Seštevna izravnava ali faktor 
množenja, ki bo uporabljen, v 
skladu z dolo čitvijo K  i . 
Če K  i ni mogoče uporabiti: 
M i,CS,c,4  = M  i,CS,c,2  
M CO2,CS,c,4  = M  CO2,CS,c,3  M i,CS,c,4  (v g/km); 
M CO2,CS,c,4  (v g/ 
km). 4a ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 750  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat iz 
korakov št. 
3 in 4a te 
tabele.  M CO2,CS,p,3  (v g/ 
km); M  CO2,CS,c,3  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,4  (v g/ 
km). Če je K  i mogoče uporabiti, uskla ­
dite vrednosti faze CO  2 z vred­
nostmi kombiniranega cikla: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  × AF  Ki 
za vsako fazo cikla p; 
pri čemer je: 
AF Ki ¼ M CO2;CS;c;4 
M CO2;CS;c;3 
Če K  i ni mogoče uporabiti: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  M CO2,CS,p,4  (v g/ 
km). 4b 
Rezultat iz 
koraka št. 4 
te tabele.  M i,CS,c,4  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,4  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,4  (v g/ 
km);  Popravek za ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2 Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabšanja, izra čunani in 
uporabljeni v skladu s Prilogo VII.  M i,CS,c,5  (v g/km); 
M CO2,CS,c,5  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,5  
(v g/km).  5 
Rezultat 
posameznega 
preskusa.  
Rezultat iz 
koraka št. 5 
te tabele.  Za vsak preskus: 
M i,CS,c,5  (v g/ 
km); M  CO2,CS,c,5  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,5  (v g/ 
km). Povprečje preskusov in navedene 
vrednosti v skladu z odstavki 1.2 
do 1.2.3 Podpriloge 6.  M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS,c,6  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,declared  
(v g/km).  6 
M i,CS Rezul­
tati preskusa 
tipa 1 za 
preskusno 
vozilo.  
Rezultat iz 
koraka št. 6 
te tabele.  M CO2,CS,c,6  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,6  
(v g/km); 
M CO2,CS,c,declared  
(v g/km).  Uskladitev vrednosti faz. 
Odstavek 1.2.4 Podpriloge 6 
in: 
M CO2,CS,c,7  = M  CO2,CS,c,declared  M CO2,CS,c,7  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,7  
(v g/km).  7 
M CO2,CS  
Rezultati 
preskusa tipa 
1 za 
preskusno 
vozilo.  
Rezultat iz 
korakov št. 
6 in 7 te 
tabele.  Za vsako od 
preskusnih vozil 
H in L: 
M i,CS,c,6  (v g/ 
km); M  CO2,CS,c,7  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,7  (v g/ 
km). Če je bilo poleg preskusnega 
vozila H preskušeno tudi 
preskusno vozilo L in, če je ustre ­
zno, tudi vozilo M, je dobljena 
vrednost emisij za merila najve čja 
od obeh vrednosti ali, če je ustre ­
zno, od treh vrednosti, navaja pa 
se kot M  i,CS,c . 
V primeru kombiniranih emisij 
THC + NO  x se navede najve čja 
vrednost vsote za vozilo H ali 
vozilo L ali, če je ustrezno, vozilo 
M. 
Če pa ni bilo preskušeno nobeno 
vozilo L ali če je bilo preskušeno 
ustrezno vozilo M, M  i,CS,c = 
M i,CS,c,6  
Za CO  2 se uporabijo vrednosti, 
pridobljene v koraku št. 7 te 
tabele. 
Vrednosti CO  2 se zaokrožijo na 
dve decimalni mesti.  M i,CS,c (v g/km); 
M CO2,CS,c,H  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,H  
(v g/km); 
Če je bilo presku ­ 
šeno vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,L  
(v g/km); 
in če je bilo 
preskušeno vozilo 
M, če je ustrezno: 
M CO2,CS,c,M  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,M  (v g/ 
km);  8 
Rezultat za 
skupino inter ­
polacij. 
Končni 
rezultat emisij 
za merilo.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 751  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat iz 
koraka št. 8 
te tabele.  M CO2,CS,c,H  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,H  
(v g/km); 
Če je bilo presku- 
šeno vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  (v g/ 
km); M  CO2,CS,p,L  
(v g/km) 
in če je bilo 
preskušeno vozilo 
M, če je ustrezno: 
M CO2,CS,c,M  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,M  (v g/ 
km);  Izračun masne emisije CO  2 v 
skladu z odstavkom 4.5.4.1 te 
podpriloge za posamezna vozila v 
skupini interpolacij. 
Vrednosti CO  2 se zaokrožijo v 
skladu s tabelo A8/2.  M CO2,CS,c,ind  
(v g/km); 
M CO2,CS,p,ind  (v g/ 
km). 9 
Rezultat za 
posamezno 
vozilo. 
Končni 
rezultat CO  2 . 
▼B 
4.1.1.2 V primeru, da popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej 
podprilogi ni bil uporabljen, je treba uporabiti naslednjo masno 
emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
pri čemer je:  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v skladu s tabelo 
A8/5, korak št. 3 (v g/km);  
M CO2,CS,nb  neuravnotežena masna emisija CO  2 pri ohranjanju 
naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km).  
4.1.1.3 Če je potreben popravek za masno emisijo CO  2 pri ohranjanju 
naboja v skladu z odstavkom 1.1.3 Dodatka 2 k tej podprilogi ali 
v primeru, da je bil uporabljen popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 
Dodatka 2 k tej podprilogi, je treba korekcijski koeficient masne 
emisije CO  2 določiti v skladu z odstavkom 2 Dodatka 2 k tej 
podprilogi. Popravljeno masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja 
je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
pri čemer je:  
▼M3 
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa 
tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, 
korak št. 3 (v g/km);  
▼B 
M CO2,CS,nb  neuravnotežena masna emisija CO  2 iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, ki ni popravljena za energijsko 
bilanco, dolo čeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 
(v g/km);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 752  
EC DC,CS  poraba elektri čne energije iz preskusa tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km);  
K CO2 korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z 
odstavkom 2.3.2 Dodatka 2 k tej podprilogi, (g/km)/ 
(Wh/km).  
4.1.1.4 V primeru, da korekcijski koeficienti masne emisije CO  2 , specifične 
za fazo, niso bili dolo čeni, je treba masno emisijo CO  2 , specifično 
za fazo, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
pri čemer je:  
▼M3 
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v fazi p 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masna emisija CO  2 v fazi p 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popra ­
vljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 1 (v g/km);  
▼B 
EC DC,CS,p  poraba elektri čne energije v fazi p iz preskusa tipa 
1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 
te podpriloge (v Wh/km);  
K CO2 korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu 
z odstavkom 2.3.2 Dodatka 2 k tej podprilogi, 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.5 V primeru, da so korekcijski koeficienti masne emisije CO  2 , speci­
fične za fazo, bili dolo čeni, je treba masno emisijo CO  2 , specifično 
za fazo, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
pri čemer je:  
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v fazi p 
iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);  
▼M3 
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masna emisija CO  2 v fazi p 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popra ­
vljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 1 (v g/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 753  
EC DC,CS,p  poraba elektri čne energije v fazi p iz preskusa tipa 
1 pri ohranjanju naboja, dolo čena v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K CO2,p  korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu 
z odstavkom 2.3.2.2 Dodatka 2 k tej podprilogi, 
(g/km)/(Wh/km);  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega 
preskusa WLTP.  
4.1.2 Masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , tj. M  CO2,CD  , ponderirano s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemer je:  
M CO2,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri 
praznjenju naboja (v g/km);  
M CO2,CD,j  masna emisija CO  2 , določena v skladu z odstavkom 
3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v preskusu tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v g/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
▼M3 
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, prevoženih do 
zaključka prehodnega cikla vozila L. n  veh_L  . 
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H, tj.  n veh  H , in 
s posameznim vozilom ( če je to ustrezno) iz skupine interpolacij 
vozila, tj.  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženih z 
vozilom L, tj. n  veh_L  , se potrditveni cikel vozila H in posameznega 
vozila (če je ustrezno) vklju či v izračun. Masne emisije CO  2 iz 
vsake faze potrditvenega cikla se nato popravijo na porabo elek ­
trične energije, ki je enaka ni č EC  DC,CD,j  = 0, in sicer z uporabo 
korekcijskega koeficienta CO  2 v skladu z Dodatkom 2 k tej podpri ­
logi. 
▼B 
4.1.3 Masne emisije plinastih spojin, ponderirane s faktorjem uporabe, 
emisije trdnih delcev in števila delcev v emisijah za vozila OVC- 
HEV.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 754  
4.1.3.1 Masno emisijo plinastih spojin, ponderirano s faktorjem uporabe, je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS 
pri čemer je:  
M i,weighted  spojina i v masni emisiji, ponderirana ss faktorjem 
uporabe (v g/km);  
i indeksno število za zadevne emisije plinastih spojin;  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
M i,CD,j masna emisija za emisije plinastih spojin i, dolo čena v 
skladu z odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v 
preskusu tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
M i,CS masna emisija za emisije plinastih spojin i pri ohranjanju 
naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
▼M3 
Če se za i = CO  2 uporabi metoda interpolacije, je k število faz, 
prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla vozila L. n  veh_L  . 
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H, tj.  n veh  H , in 
s posameznim vozilom ( če je to ustrezno) iz skupine interpolacij 
vozila, tj.  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženih z 
vozilom L, tj. n  veh_L  , se potrditveni cikel vozila H in posameznega 
vozila (če je ustrezno) vklju či v izračun. Masne emisije CO  2 iz 
vsake faze potrditvenega cikla se nato popravijo na porabo elek ­
trične energije, ki je enaka ni č EC  DC,CD,j  = 0, in sicer z uporabo 
korekcijskega koeficienta CO  2 v skladu z Dodatkom 2 k tej podpri ­
logi. 
▼B 
4.1.3.2 Število delcev v emisijah, ponderirano s faktorjem uporabe, je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
pri čemer je:  
PN weighted  število delcev v emisijah, ponderirano s faktorjem 
uporabe (v delcih na kilometer);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 755  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
PN CD,j število delcev v emisijah med fazo j, dolo čeno v skladu 
z odstavkom 4 Podpriloge 7, iz preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v delcih na kilometer);  
PN CS število delcev v emisijah, dolo čeno v skladu z 
odstavkom 4.1.1 te podpriloge, iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v delcih na kilometer);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.1.3.3 Emisije trdnih delcev, ponderirane s faktorjem uporabe, je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
pri čemer je:  
PM  weighted  emisija trdnih delcev, ponderirana s faktorjem uporabe 
(v mg/km);  
UF c faktor uporabe v ciklu c, kot je to v skladu z Dodatkom 
5 te podpriloge;  
PM  CD,c emisija trdnih delcev pri praznjenju naboja v ciklu c, 
določena v skladu z odstavkom 3.3. Podpriloge 7, iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v mg/km);  
PM  CS emisija trdnih delcev iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, kot je to v skladu z odstavkom 4.1.1. te podpri ­
loge (v mg/km);  
c indeksno število zadevnega cikla;  
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih 
do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.2 Izra čun porabe goriva  
4.2.1 Poraba goriva mpri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV, NOVC- 
HEV in NOVC-FCHV  
4.2.1.1 Porabo goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC- 
HEV je treba izra čunati postopoma v skladu s tabelo A8/6.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 756  
Tabela A8/6  
Izračun končne porabe goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat iz koraka 
št. 6 in 7 v tabeli 
A8/5 te podpriloge.  M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS,c,7  (v g/ 
km); 
M CO2,CS,p,7  (v g/ 
km);  Izračun porabe 
goriva v skladu z 
odstavkom 6. 
Podpriloge 7. 
Izračun porabe 
goriva je treba za 
veljavni cikel in 
njegove faze 
opraviti lo čeno. 
V ta namen: 
(a) je treba 
upora- 
biti veljavno 
fazo ali vred ­
nosti cikla 
CO  2 ; 
(b) je treba 
upora- 
biti emisije za 
merilo v 
celotnem 
ciklu.  FC CS,c,1  (v l/ 
100 km); 
FC CS,p,1  (v l/ 
100 km);  1 
„FC  CS rezultati 
preskusa tipa 1 za 
preskusno vozilo“  
Korak št. 1 te 
Tabele.  Za vsako od 
preskusnih vozil H 
in L: 
FC CS,c,1  (v l/ 
100 km); 
FC CS,p,1  (v l/ 
100 km);  uporabiti je treba 
vrednosti FC, 
pridobljene v 
koraku št. 1 te 
tabele. 
Vrednosti FC je 
treba zaokrožiti 
na tri decimalna 
mesta.  FC CS,c,H  (v l/ 
100 km); 
FC CS,p,H  (v l/ 
100 km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
FC CS,c,L  (v l/ 
100 km); 
FC CS,p,L  (v l/ 
100 km);  2 
„rezultat za 
skupino interpola ­
cij“ 
končni rezultat 
emisij za merilo  
Korak št. 2 te 
tabele.  FC CS,c,H  (v l/ 
100 km); 
FC CS,p,H  (v l/ 
100 km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
FC CS,c,L  (v l/ 
100 km); 
FC CS,p,L  (v l/ 
100 km);  Izračun porabe 
goriva v skladu z 
odstavkom 4.5.5.1 
te podpriloge za 
posamezna vozila 
v skupini interpo ­
lacij. 
Vrednosti FC je 
treba zaokrožiti 
na dve decimalni 
mesti v skladu s 
tabelo A8/2.  FC CS,c,ind  
(v l/100 km); 
FC CS,p,ind  
(v l/100 km);  3 
„rezultat za posa ­
mezno vozilo“ 
končni rezultat za 
FC ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 757  
4.2.1.2 Poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
▼M3 
4.2.1.2.1 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov porabe goriva iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
▼B 
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabelah A8/7. Zabe ­
ležiti je treba vse veljavne rezultate v stolpcu „Rezultat“. Stolpec 
„Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali 
vsebujejo dodatne izra čune. 
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati 
naslednjo nomenklaturo:  
c: celotni veljavni preskusni cikel;  
p: vsaka veljavna faza cikla;  
CS: ohranjanje naboja  
Tabela A8/7  
Izračun končne porabe goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Dodatek 7 te 
podpriloge.  Neuravnotežena 
poraba goriva pri 
ohranjanju naboja 
FC CS,nb (v kg/ 
100 km)  Poraba goriva pri 
ohranjanju naboja 
v skladu z 
odstavkom 2.2.6 
Dodatka 7 k tej 
podprilogi  FC CS,c,1  (v kg/ 
100 km);  1 
Rezultat iz koraka 
št. 1 te tabele.  FC CS,c,1  (v kg/ 
100 km);  Popravek za spre ­
membo elektri čne 
energije v REESS 
Podpriloga 8, 
odstavki 4.2.1.2.2 
do vključno 
4.2.1.2.3 te 
podpriloge  FC CS,c,2  (v kg/ 
100 km);  2 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 758  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
▼M3 
Rezultat iz koraka 
št. 2 te tabele.  FC CS,c,2  (v kg/ 
100 km).  FC CS,c,3  = FC  CS,c,2  FC CS,c,3  (v kg/ 
100 km).  3 
Rezultat posamez ­
nega preskusa  
Rezultat iz koraka 
št. 3 te tabele.  Za vsak preskus: 
FC CS,c,3  (v kg/ 
100 km).  Povprečje 
preskusov in 
navedene vred ­
nosti v skladu z 
odstavki 1.2 do 
vključno 1.2.3 
Podpriloge 6.  FC CS,c,4  (v kg/ 
100 km).  4 
▼B 
Rezultat iz koraka 
št. 4 te tabele.  FC CS,c,4  (v kg/ 
100 km); 
FC CS,c,declared  (v 
kg/100 km)  Uskladitev vred ­
nosti faz. 
Podpriloga 6, 
odstavek 1.1.2.4 
in: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  (v kg/ 
100 km);  5 
„FC  CS rezultati 
preskusa tipa 1 za 
preskusno vozilo“  
4.2.1.2.2 V primeru, da popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej 
podprilogi ni bil uporabljen, je treba uporabiti naslednjo porabo 
goriva pri ohranjanju naboja: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
pri čemer je:  
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, korak št. 2 (v 
kg/100 km);  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena 
za energijsko bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korakom 
št. 1 (v kg/100 km).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 759  
4.2.1.2.3 Če je potreben popravek za porabo goriva v skladu z odstavkom 
1.1.3 Dodatka 2 k tej podprilogi ali v primeru, da je bil uporabljen 
popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej podprilogi, je 
treba korekcijski koeficient porabe goriva dolo čiti v skladu z 
odstavkom 2 Dodatka 2 k tej podprilogi. Popravljeno porabo goriva 
pri ohranjanju naboja je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
pri čemer je:  
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, korak št. 2 
(v kg/100 km);  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, ki ni popravljena za energetsko 
bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v 
kg/100 km);  
EC DC,CS  poraba elektri čne energije iz preskusa tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km);  
K fuel,FCHV  korekcijski koeficient porabe goriva v skladu z 
odstavkom 2.3.1 Dodatka 2 k tej podprilogi, (kg/ 
100 km)/(Wh/km).  
4.2.2 Poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja FC  CD , je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemer je:  
FC CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja (v l/100 km);  
FC CD,j poraba goriva za fazo j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpriloge 7 
(v l/100 km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 760  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
▼M3 
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, prevoženih do 
zaključka prehodnega cikla vozila L. n  veh_L  . 
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H, tj.  n veh  H , in 
s posameznim vozilom ( če je to ustrezno) iz skupine interpolacij 
vozila, tj.  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženih z 
vozilom L, tj. n  veh_L  , se potrditveni cikel vozila H in posameznega 
vozila (če je ustrezno) vklju či v izračun. Poraba goriva za vsako 
fazo potrditvenega cikla se izra čuna v skladu z odstavkom 6 Podpri ­
loge 7 z merili za emisije za celotni potrditveni cikel in vrednostjo 
ustrezne faze CO  2 , ki se popravi na porabo elektri čne energije, ki je 
enaka nič EC  DC,CD,j  = 0, in sicer z uporabo korekcijskega koefi ­
cienta za maso CO  2 (K CO2 ) v skladu z Dodatkom 2 k tej podprilogi.  
▼B 
4.2.3 Poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za vozila OVC- 
HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju in ohranjanju naboja, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
pri čemer je:  
FC weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe (v 
l/100 km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
FC CD,j poraba goriva v fazi j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpriloge 7 
(v l/100 km);  
FC CS poraba goriva, dolo čena v skladu s tabelo A8/6, korak št. 
1 (v l/100 km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
▼M3 
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, prevoženih do 
zaključka prehodnega cikla vozila L. n  veh_L  . 
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H, tj.  n veh  H , in 
s posameznim vozilom ( če je to ustrezno) iz skupine interpolacij 
vozila, tj.  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženih z 
vozilom L, tj. n  veh_L  , se potrditveni cikel vozila H in posameznega 
vozila (če je ustrezno) vklju či v izračun. ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 761  
Poraba goriva za vsako fazo potrditvenega cikla se izra čuna v 
skladu z odstavkom 6 Podpriloge 7 z merili za emisije za celotni 
potrditveni cikel in vrednostjo ustrezne faze CO  2 , ki se popravi na 
porabo elektri čne energije, ki je enaka ni č EC  DC,CD,j  = 0, in sicer z 
uporabo korekcijskega koeficienta za maso CO  2 (K CO2 ) v skladu z 
Dodatkom 2 k tej podprilogi.  
▼B 
4.3 Izra čun porabe elektri čne energije  
Za določitev porabe elektri čne energije, ki temelji na toku in nape ­
tosti, ki sta dolo čena v skladu z Dodatkom 3 te podpriloge, je treba 
uporabiti naslednjo ena čbo: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
pri čemer je:  
EC DC,j poraba elektri čne energije med zadevnim obdobjem j, ki 
temelji na praznjenju sistema REESS (v Wh/km);  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med zadevnim obdobjem j (v Wh);  
d j prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
in 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j,i  : sprememba elektri čne energije i v sistemu REESS med 
zadevnim obdobjem j (v Wh);  
in 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
pri čemer je:  
U(t)  REESS,j,i  napetost sistema REESS i med zadevnim obdobjem j, 
določena v skladu z Dodatkom 3 te podpriloge (v V);  
t 0 čas na začetku obravnavanega obdobja j (v s);  
t end čas na zaklju čku obravnavanega obdobja j (v s);  
I(t) j,i električni tok sistema REESS i med zadevnim 
obdobjem j, dolo čen v skladu z Dodatkom 3 te podpri ­
loge (v A);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 762  
i indeksno število zadevnega sistema REESS;  
n celotno število sistemov REESS;  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je 
lahko obdobje katera koli kombinacija faz ali ciklov;  
1 
3600 faktor pretvorbe iz Ws v Wh.  
▼M3 
4.3.1 Poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja za vozila OVC-HEV  
Poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja, se izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
pri čemer je:  
EC AC,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno elek ­
trično energijo iz elektri čnega omrežja (v Wh/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j v skladu z Dodatkom 5 k tej 
podprilogi;  
EC AC,CD,j  poraba elektri čne energije glede na napolnjeno elek ­
trično energijo iz elektri čnega omrežja v fazi j (v 
Wh/km)  
in 
EC AC;CD;j ¼ EC  DC;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemer je:  
EC DC,CD,j  poraba elektri čne energije, ki temelji na praznjenju 
naboja iz sistema REESS v fazi j preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te podpri ­
loge (v Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja 
in določena v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te podpriloge 
(v Wh);  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije za vse sisteme REESS v 
fazi j v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, v 
skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, 
prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla L, n  veh_L  . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 763  
4.3.2 Poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za vozila 
OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe glede 
na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja, je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
pri čemer je:  
EC AC,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
električnega omrežja (v Wh/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z 
Dodatkom 5 te podpriloge;  
EC AC,CD,j  poraba elektri čne energije glede na napolnjeno elek ­
trično energijo iz elektri čnega omrežja v fazi j, kot je 
to v skladu z odstavkom 4.3.1 v tej podprilogi (v 
Wh/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
▼M3 
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega 
cikla, v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
Če se uporabi metoda interpolacije, je k število faz, 
prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla L, nveh_L.  
▼B 
4.3.3 Poraba elektri čne energije za vozila OVC-HEV  
4.3.3.1 Dolo čitev porabe elektri čne energije v specifi čnem ciklu  
Porabo elektri čne energije glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
električnega omrežja in enakovreden izklju čno elektri čni doseg je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC ¼ E AC 
EAER  
pri čemer je:  
EC poraba elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP glede na elektri čno energijo, napolnjeno iz elektri ­ 
čnega omrežja, in enakovreden izklju čno elektri čni doseg (v 
Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te podpriloge (v Wh);  
EAER enakovreden izklju čno elektri čni doseg, kot je to v skladu z 
odstavkom 4.4.4.1 te podpriloge (v km).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 764  
4.3.3.2 Dolo čitev porabe elektri čne energije v specifi čni fazi  
Porabo elektri čne energije v specifi čni fazi glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja in enakovreden izklju čno 
električni doseg v specifi čni fazi je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
pri čemer je:  
EC P : poraba elektri čne energije v specifi čni fazi glede na elek ­
trično energijo, napolnjeno iz elektri čnega omrežja, in 
enakovreden izklju čno elektri čni doseg (v Wh/km);  
E AC : elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te podpriloge (v Wh);  
EAER  P : enakovreden izklju čno elektri čni doseg v specifi čni fazi, 
kot je to v skladu z odstavkom 4.4.4.2 te podpriloge (v 
km). 
4.3.4 Poraba elektri čne energije za vozila PEV  
▼M3 
4.3.4.1 Poraba elektri čne energije, dolo čena v tem odstavku, se izra čuna 
samo, če je bilo vozilo zmožno slediti uporabljenemu preskusnemu 
ciklu znotraj dovoljenih odstopanj od sledi hitrosti v celotnem 
zadevnem obdobju v skladu z odstavkom 2.6.8.3 Podpriloge 6.  
▼B 
4.3.4.2 Dolo čitev porabe elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP  
Porabo elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu WLTP 
glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja in 
povsem elektri čni doseg je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
pri čemer je:  
EC WLTC  poraba elektri čne energije v veljavnem preskusnem 
ciklu WLTP glede na elektri čno energijo, napolnjeno 
iz električnega omrežja, in povsem elektri čni doseg za 
veljavni preskusni cikel WLTP (v Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, 
kot je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te podpriloge (v 
Wh);  
PER  WLTC  povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel 
WLTP, kot je izra čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.1 
ali odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge, odvisno od 
preskusnega postopka za vozilo PEV, ki mora biti 
uporabljen (v km).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 765  
4.3.4.3 Dolo čitev porabe elektri čne energije v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP  
Porabo elektri čne energije v veljavnem mestnem preskusnem ciklu 
WLTP glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja in povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
pri čemer je:  
EC city poraba elektri čne energije v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP glede na elektri čno energijo, 
napolnjeno iz elektri čnega omrežja, in povsem elektri čni 
doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP (v 
Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te podpriloge (v Wh);  
PER  city povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP, kot je izra čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.2 ali 
odstavkom 4.4.2.2.2 te podpriloge, odvisno od preskusnega 
postopka za vozilo PEV, ki mora biti uporabljen (v km).  
4.3.4.4 Dolo čitev porabe elektri čne energije za vrednosti specifi čne faze  
Porabo elektri čne energije v vsaki posamezni fazi glede na napol ­
njeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja in povsem elek ­
trični doseg za specifi čno fazo je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
pri čemer je:  
EC p poraba elektri čne energije v vsaki posamezni fazi p glede 
na elektri čno energijo, napolnjeno iz elektri čnega omrežja, 
in povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo (v Wh/km);  
E AC električna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot 
je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te podpriloge (v Wh);  
PER  p povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo, kot je izra ­ 
čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.3 ali odstavkom 
4.4.2.2.3 te podpriloge, odvisno od uporabljenega preskus ­
nega postopka za vozilo PEV (v km).  
4.4 Izra čun elektri čnih dosegov  
4.4.1 Izklju čno elektri čni dosegi (AER) in AER  city za vozila OVC-HEV  
4.4.1.1 Izklju čno elektri čni doseg (AER)  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 766  
Izključno elektri čni doseg (AER) za vozila z OVC-HEV je treba 
določiti s preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v 
odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju 
preskusov, in v skladu z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je 
naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov, in sicer z vožnjo v 
veljavnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te 
podpriloge. AER je opredeljen kot razdalja, prevožena od za četka 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do časovne to čke, ko motor z 
notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
4.4.1.2 Izklju čno elektri čni doseg v mestu AER  city 
4.4.1.2.1 Povsem elektri čni doseg v mestu AER  city za vozila z OVC-HEV je 
treba dolo čiti s preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v 
odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju 
preskusov, in v skladu z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je 
naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov, in sicer z vožnjo v 
veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 
1.4.2.2 te podpriloge. AER  city je opredeljen kot razdalja, prevožena 
od začetka preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do časovne to čke, 
ko motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
4.4.1.2.2 Kot alternativo glede na odstavek 4.4.1.2.1 te podpriloge je 
izključno elektri čni doseg v mestu AER  city mogoče določiti tudi s 
preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, ki je opisan v odstavku 
3.2.4.3 te podpriloge, in sicer z vožnjo v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te podpri ­
loge. V tem primeru je treba preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z 
vožnjo v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP izpustiti in 
izključno elektri čni doseg v mestu AER  city izračunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
pri čemer je:  
UBE  city uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od za četka 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanega v 
odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih 
preskusnih ciklih WLTP do časovne to čke, ko motor z 
notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo (v Wh);  
EC DC,city  ponderirana poraba elektri čne energije v veljavnih 
preskusnih mestnih ciklih WLTP s povsem elektri čno 
vožnjo, in sicer iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, 
opisanega v odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v 
veljavnih preskusnih ciklih WLTP (v Wh);  
in 
▼M3 
UBE  city ¼ X  kþ1 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemer je:  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 767  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
v fazi j (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k + 1 število prevoženih faz od za četka preskusa do trenutka, 
ko motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati 
gorivo;  
▼B 
in 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za j-ti veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP s povsem elektri čno vožnjo iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v skladu 
z odstavkom 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih 
preskusnih ciklih WLTP (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za j-ti veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP s povsem elektri čno vožnjo iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja, kot je to v skladu z odstavkom 
3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih preskusnih 
ciklih WLTP;  
j indeksno število zadevnega povsem elektri čno prevože ­
nega veljavnega mestnega preskusnega cikla WLTP;  
n city,pe  število izklju čno elektri čno prevoženih veljavnih 
mestnih preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med prvim veljavnim mestnim preskusnim ciklom WLTP iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh);  
in 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 za j ¼ 2 to n  city;pe · 
▼M3 
4.4.2 Povsem elektri čni doseg za vozila PEV  
Dosegi, dolo čeni v tem odstavku, se izra čunajo samo, če je bilo 
vozilo zmožno slediti uporabljenemu preskusnemu ciklu WLTP 
znotraj dovoljenih odstopanj od sledi hitrosti v celotnem zadevnem 
obdobju v skladu z odstavkom 2.6.8.3 Podpriloge 6.  
▼B 
4.4.2.1 Dolo čanje povsem elektri čnih dosegov, ko je uporabljen skrajšani 
preskusni postopek tipa 1  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 768  
4.4.2.1.1 Povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, tj. 
PER  WLTC  , za vozila PEV je treba izra čunati iz skrajšanega preskusa 
tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpriloge, in sicer z 
uporabo naslednjih ena čb: 
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
pri čemer je:  
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od 
začetka skrajšanega preskusnega postopka tipa 1, 
dokler ni doseženo merilo za prekinitev, kot je opre ­
deljeno v odstavku 3.4.4.2.3 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,WLTC  ponderirana poraba elektri čne energije za veljavni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
in 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
pri čemer je:  
ΔE REESS ;DS 1 sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med DS  1 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;DS 2 sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med DS  2 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med CSS  M iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med CSS  E iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
in 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemer je:  
▼M3 
EC DC,WLTC,j  poraba elektri čne energije za uporabljeni preskusni 
cikel WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka 
tipa 1 v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v 
Wh/km);  
▼B 
k WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP 
DS j iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 769  
in 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
pri čemer je:  
K WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel 
WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka 
tipa 1;  
ΔE REESS,WLTC,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med veljavnim preskusnim ciklom WLTP 
iz DS  1 in iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 
1 (v Wh).  
4.4.2.1.2 Povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, 
tj. PER  city , za vozila PEV je treba izra čunati iz skrajšanega preskus ­
nega postopka tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpri ­
loge, in sicer z uporabo naslednjih ena čb: 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
pri čemer je:  
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,city  ponderirana poraba elektri čne energije za veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
in 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP, kjer je prvi veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP za DS  1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 naveden kot j = 2, prvi 
veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden 
kot j = 3 in drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP 
za DS  2 naveden kot j = 4 za skrajšani preskusni 
postopek tipa 1, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP, kjer je prvi veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP za DS  1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 naveden kot j = 2, prvi 
veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden 
kot j = 3 in drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP 
za DS  2 naveden kot j = 4,  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 770  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba energije v vseh sistemih REESS med 
prvim veljavnim mestnim preskusnim ciklom WLTP 
za DS  1 iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 (v 
Wh);  
4.4.2.1.3 Povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo PER  p za vozila PEV je 
treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 
te podpriloge, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
pri čemer je:  
▼M3 
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1.1 te podpriloge (v Wh);  
▼B 
EC DC,p ponderirana poraba elektri čne energije za vsako posa ­
mezno fazo za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega preskus ­
nega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
V primeru, da je faza p = low in faza p = medium, je treba uporabiti 
naslednje ena čbe: 
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  poraba elektri čne energije za fazo p, kjer je prva faza 
p za DS  1 navedena kot j = 1, druga faza p za DS  1 
navedena kot j = 2, prva faza p za DS  2 navedena kot 
j = 3 in druga faza p za DS  2 navedena kot j = 4 za 
skrajšani preskusni postopek tipa 1, kot je to v skladu 
z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K p,j ponderirani faktor za fazo p, kjer je prva faza p za 
DS 1 navedena kot j = 1, druga faza p za DS  1 nave­
dena kot j = 2, prva faza p za DS  2 navedena kot j = 3 
in druga faza p za DS  2 navedena kot j = 4 za skraj ­ 
šani preskusni postopek tipa 1;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  : sprememba energije v vseh sistemih REESS med 
prvo fazo p za DS  1 iz skrajšanega postopka preskusa 
tipa 1 (v Wh).  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 771  
V primeru, da je faza p = high in faza p = extraHigh, je treba 
uporabiti naslednje ena čbe: 
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  poraba elektri čne energije za fazo p DS  j iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 v skladu z odstavkom 4.3 
te podpriloge (v Wh/km);  
k p,j ponderirani faktor za fazo p DS  j iz skrajšanega postopka 
preskusa tipa 1;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med prvo fazo p za DS  1 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh).  
4.4.2.2 Dolo čanje povsem elektri čnih dosegov, ko je uporabljen preskusni 
postopek tipa 1 za zaporedni cikel  
4.4.2.2.1 Povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, tj. 
PER  WLTP  , za vozila PEV je treba izra čunati iz preskusa tipa 1, 
kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo 
naslednjih ena čb: 
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od 
začetka preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, kot je 
opredeljeno v odstavku 3.4.4.1.3 te podpriloge (v 
Wh);  
EC DC,WLTC  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel 
WLTP, dolo čen iz v celoti odpeljanih veljavnih 
preskusnih ciklov WLTP iz preskusnega postopka 
tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  
in 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 772  
pri čemer je:  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med fazo j iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število prevoženih faz od za četka do in vklju čno s fazo, 
ko je doseženo merilo za prekinitev;  
in 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemer je:  
EC DC,WLTC,j  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel 
WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km);  
K WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP j 
iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel;  
j indeksno število veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n WLTC  celotno število celih dokon čanih prevoženih 
preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
pri čemer je:  
ΔE REESS,WLTC,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med prvim veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za zapo ­
redni cikel (v Wh).  
4.4.2.2.2 Povsem elektri čni doseg za mestni preskusni cikel WLTP, tj. 
PER  city , za vozila PEV je treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot 
je opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo 
naslednjih ena čb: 
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge (v Wh);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 773  
EC DC,city  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP, dolo čen iz v celoti odpeljanih veljavnih 
mestnih preskusnih ciklov WLTP iz preskusnega 
postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  
in 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za zapo ­
redni cikel, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za veljavni mestni preskusni cikel 
WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni 
cikel;  
j indeksno število veljavnega mestnega preskusnega 
cikla WLTP;  
n city celotno število celih dokon čanih prevoženih veljavnih 
mestnih preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih 
REESS med prvim veljavnim mestnim preskusnim 
ciklom WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za 
zaporedni cikel (v Wh).  
4.4.2.2.3 Povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo PER  p za vozila PEV je 
treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 
te podpriloge, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,p poraba elektri čne energije za zadevno fazo p, dolo čena iz 
v celoti odpeljanih preskusnih faz p iz preskusnega 
postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 774  
in 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  j-ta poraba elektri čne energije za zadevno fazo p iz 
preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel, kot je 
to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
k p,j j-ti ponderirani faktor za zadevno fazo p iz preskusnega 
postopka tipa 1 za zaporedni cikel;  
j indeksno število zadevne faze p;  
n p celotno število celih dokon čanih prevoženih faz p za 
WLTC;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
med prvo prevoženo fazo p med preskusnim 
postopkom tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh).  
4.4.3 Doseg s ciklom pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Doseg s ciklom pri praznjenju naboja R  CDC je treba dolo čiti s 
preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanim v odstavku 3.2.4.3 
te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preskusov, in v skladu 
z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je naveden kot možnost 3 v 
zaporedju preskusov. R  CDC je prevožena razdalja od za četka 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do zaklju čka prehodnega 
cikla v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.4.4 Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
4.4.4.1 Dolo čitev enakovrednega izklju čno elektri čnega dosega za specifi čni 
cikel  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čni cikel je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
pri čemer je:  
EAER enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čni 
cikel (v km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 775  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
M CO2,CD,avg  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri praz­
njenju naboja v skladu z ena čbo spodaj (v g/km);  
R CDC doseg cikla pri praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.4.2 te podpriloge (v km);  
in 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri praz­
njenju naboja (v g/km);  
M CO2,CD,j  masna emisija CO  2 , določena v skladu z odstavkom 
3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v preskusu tipa 1 pri 
praznjenju naboja (v g/km);  
dj prevožena razdalja v fazi j iz preskusa tipa 1 pri praz ­
njenju naboja (v km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla 
n, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpri ­
loge. 
▼M3 
4.4.4.2 Dolo čitev enakovrednega izklju čno elektri čnega dosega za speci ­
fično fazo  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čno fazo in za 
mestni del se izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER  p ¼ Í M CO  2;CS;p Ä M CO  2;CD;avg;p 
M CO  2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
where:  
EAER_p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za zadevno 
obdobje p (v km);  
M CO  2;CS;p masna emisija CO  2 za specifi čno fazo iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja za zadevno obdobje p v skladu s 
tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
ΔE REESS,j  spremembe elektri čne energije v vseh sistemih REESS 
v zadevni fazi j (v Wh);  
E CDC,CD,p  poraba elektri čne energije v zadevnem obdobju j, ki 
temelji na praznjenju naboja iz sistema REESS (v 
Wh/km);  
j indeksno število zadevne faze;  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 776  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, 
v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge,  
in 
M CO  2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO  2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
pri čemer je:  
M CO  2;CD;avg;p aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri praz­
njenju naboja za zadevno obdobje p (v g/km);  
M CO  2;CD;p;c masna emisija CO  2 , določena v skladu z 
odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, za obdobje p v ciklu c 
iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
d p,c prevožena razdalja v zadevnem obdobju p cikla c iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega uporabljenega preskus ­
nega cikla WLTP;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj 
veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n c število uporabljenih preskusnih ciklov WLTP, prevo ­ 
ženih do zaklju čka prehodnega cikla n, v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge,  
in 
EC DC;CD;p ¼ P n c 
c¼1 EC DC;CD;p;c Ü d p;c P n c 
c¼1 d p;c 
pri čemer je:  
EC DC,CD,p  poraba elektri čne energije v zadevnem obdobju p, ki 
temelji na praznjenju sistema REESS v preskusu 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh/km);  
EC DC,CD,p,c  poraba elektri čne energije v zadevnem obdobju p v 
ciklu c, ki temelji na praznjenju naboja sistema 
REESS v preskusu tipa 1 pri praznjenju naboja, v 
skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
d p,c prevožena razdalja v zadevnem obdobju p cikla c iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega uporabljenega preskus ­
nega cikla WLTP;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj 
veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n c število uporabljenih preskusnih ciklov WLTP, prevo ­ 
ženih do zaklju čka prehodnega cikla n, v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
Zadevne vrednosti faze so „low-phase“ (nizka faza), „medium- 
phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra high-phase“ 
(zelo visoka faza) in „city driving cycle“ (cikel mestne vožnje).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 777  
4.4.5 Dejanski doseg pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Dejanski doseg pri praznjenju naboja je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
pri čemer je:  
R CDA dejanski doseg pri praznjenju naboja (v km);  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu 
s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
M CO2,n,cycle  masna emisija CO  2 za veljavni preskusni cikel 
WLTP n iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja od za četka 
in do vklju čno z veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP (n – 1) (v g/km);  
d c prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel 
WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v km);  
d n prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel 
WLTP n iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskus ­
nega cikla WLTP;  
n število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevo ­ 
ženih do vklju čno prehodnega cikla, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
in 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja od za četka 
in do vklju čno z veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP (n – 1) (v g/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 778  
M CO2,CD,c  masna emisija CO  2 , določena v skladu z odstavkom 
3.2.1. Podpriloge 7, med veljavnim preskusnim 
ciklom WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v g/km);  
d c prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel 
WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja 
(v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega 
cikla WLTP;  
n število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevo ­ 
ženih do vklju čno prehodnega cikla, kot je to v skladu 
z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
4.5 Interpolacija vrednosti za posamezno vozilo  
4.5.1 Interpolirani doseg za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV  
▼M3 
Metoda interpolacije se uporabi samo, če je razlika med masno 
emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja M  CO2,CS  v skladu s korakom 
št. 8 v tabeli A8/5 med preskusnima voziloma L in H v obmo čju 
najmanj 5 g/km in najve č 20 % plus 5 g/km masne emisije CO  2 pri 
ohranjanju naboja za vozilo H M  CO2,CS  v skladu s korakom št. 8 v 
tabeli A8/5, vendar znaša najmanj 15 g/km in ne presega 20 g/km.  
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa 
se lahko uporaba metode interpolacije za vrednosti za posamezno 
vozilo znotraj skupine razširi, če največja ekstrapolacija ne presega 
masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo H za ve č kot 
3 g/km in/ali če od masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za 
vozilo L ni manjša za ve č kot 3 g/km. Ta razširitev je veljavna 
samo znotraj absolutnih mejnih vrednosti za interpolirani doseg, 
opredeljen v tem odstavku.  
▼B 
Največjo absolutno mejno vrednost razlike, tj. 20 g/km masne 
emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo L in vozilo H ali 20 
odstotkov masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo H, kar 
koli je manjše, je mogo če povečati za 10 g/km, če preskus poteka za 
vozilo M. Vozilo M je vozilo iz skupine interpolacij s potrebo po 
energiji cikla znotraj ±10 odstotkov aritmeti čnega povpre čja vozil L 
in H.  
Linearnost masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo M je 
treba preveriti glede na linearno interpolirano masno emisijo CO  2 
pri ohranjanju naboja med voziloma L in H.  
Merilo linearnosti za vozilo M se šteje kot izpolnjeno, če je razlika 
med masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo M, izpe ­
ljana iz meritve in interpolirane masne emisije CO  2 pri ohranjanju  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 779  
naboja med voziloma L in H, manjša od 1 g/km. Če je razlika ve čja, 
se merilo linearnosti šteje kot izpolnjeno, če ta razlika znaša 3 g/km 
ali 3 odstotke interpolirane masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja 
za vozilo M, kar koli je manjše.  
▼M3 
Če je merilo linearnosti izpolnjeno, se metoda interpolacije upora ­
blja za vsa posamezna vozila med voziloma L in H iz skupine 
interpolacij.  
▼B 
V kolikor merilo linearnosti ni izpolnjeno, je treba skupino interpo ­
lacij razdeliti v dve podskupini, tj. za vozila s potrebo po energiji 
cikla med vozili L in M in za vozila s potrebo po energiji cikla med 
vozili M in H.  
▼M3 
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tistima za vozili L in 
M, se vsak parameter vozila H, ki je potreben za uporabo metode 
interpolacije za vrednosti posameznih vozil OVC-HEV in NOVC- 
HEV, nadomesti s pripadajo čim parametrom za vozilo M.  
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tistima za vozili M 
in H, se vsak parameter vozila L, potreben za uporabo metode 
interpolacije za vrednosti posameznih vozil OVC-HEV in NOVC- 
HEV, nadomesti s pripadajo čim parametrom za vozilo M.  
▼B 
4.5.2 Izra čun potrebe po energiji v časovnem obdobju  
Potrebo po energiji E  k,p in prevoženo razdaljo d  c,p v časovnem 
obdobju p, veljavni za posamezna vozila v skupini interpolacij, je 
treba izra čunati v skladu s postopkom v odstavku 5 Podpriloge 7 za 
sklope k za koeficiente cestne obremenitve in mase, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.2.3.2.3 Podpriloge 7.  
4.5.3 Izra čun koeficienta interpolacije za posamezna vozila K  ind,p 
Koeficient interpolacije K  ind,p v časovnem obdobju je treba izra ču­
nati za vsako zadevno obdobje p, in sicer z uporabo naslednje 
enačbe: 
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
pri čemer je:  
▼M3 
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
E 1,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za vozilo L 
v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 780  
E 2,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za 
vozilo H v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  
E 3,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za posa ­
mezno vozilo v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v 
Ws);  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj uporablje ­
nega preskusnega cikla.  
▼B 
V primeru, da je obravnavano časovno obdobje p veljavni preskusni 
cikel WLTP, se K  ind,p imenuje K  ind . 
4.5.4 Interpolacija masne emisije CO  2 za posamezna vozila  
4.5.4.1 Posamezna masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozila 
OVC-HEV in NOVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za posa ­
mezno vozilo v zadevnem časovnem obdobju p, kot 
je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 9 (g/km);  
M CO2–L,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo 
L v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (g/km);  
M CO2–H,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo 
H v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (g/km);  
K ind,d koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj 
veljavnega preskusnega cikla WLTP.  
▼M3 
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ 
(srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra high phase“ 
(zelo visoka faza) in uporabljeni preskusni cikel WLTP.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 781  
4.5.4.2 Posamezna masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri 
praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja za posamezno vozilo (v g/km);  
M CO2–L,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja za vozilo L (v g/km);  
M CO2–H,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe 
pri praznjenju naboja za vozilo H (v g/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo 
za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.4.3 Posamezna masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , ponderirano s faktorjem uporabe za posamezno 
vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem 
uporabe za posamezno vozilo (v g/km);  
M CO2–L,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem 
uporabe za vozilo L (v g/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 782  
M CO2–H,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem 
uporabe za vozilo H (v g/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.5 Interpolacija porabe goriva za posamezna vozila  
4.5.5.1 Posamezna poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC- 
HEV in NOVC-HEV  
Porabo gorivapri ohranjanju naboja za posamezno vozilo je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
pri čemer je:  
FC ind,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno 
vozilo v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/6, korak št. 3 (v l/100 km);  
FC L,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo L v 
zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);  
FC H,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo H v 
zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v skladu s 
tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav ­
nega preskusnega cikla WLTP.  
▼M3 
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ 
(srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra high phase“ 
(zelo visoka faza) in uporabljeni preskusni cikel WLTP.  
▼B 
4.5.5.2 Posamezna poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju 
naboja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
enačbe: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 783  
pri čemer je:  
FC ind,CD  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za posamezno vozilo (v l/100 km);  
FC L,CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za vozilo L (v l/100 km);  
FC H,CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praz ­
njenju naboja za vozilo H (v l/100 km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.5.3 Posamezna poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe za posamezno 
vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
pri čemer je:  
FC ind,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
posamezno vozilo (v l/100 km);  
FC L,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozilo L (v l/100 km);  
FC H,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za 
vozilo H (v l/100 km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo 
za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6 Interpolacija porabe elektri čne energije za posamezna vozila  
4.5.6.1 Posamezna poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri pri praznjenju naboja glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe pri 
praznjenju naboja glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elek ­
tričnega omrežja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
pri čemer je:  
EC AC–ind,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja za posa ­
mezno vozilo (v Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 784  
EC AC–L,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo 
L (v Wh/km);  
EC AC–H,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
električno energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo 
H (v Wh/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6.2 Posamezna poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem 
uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe glede 
na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za posa ­
mezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
pri čemer je:  
EC AC–ind,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s 
faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za posamezno 
vozilo (v Wh/km);  
EC AC–L,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s 
faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo L (v 
Wh/km);  
EC AC–H,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s 
faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo H (v 
Wh/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno 
vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6.3 Posamezna poraba elektri čne energije za vozila z OVC-HEV in PEV  
Porabo elektri čne energije za posamezno vozilo v skladu z 
odstavkom 4.3.3. te podpriloge v primeru vozil OVC-HEV in, v 
skladu z odstavkom 4.3.4 te podpriloge, v primeru vozil PEV je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 785  
pri čemer je:  
EC ind,p poraba elektri čne energije posameznega vozila za zadevno 
obdobje p (v Wh/km);  
EC L,p poraba elektri čne energije vozila L za zadevno obdobje p (v 
km);  
EC H,p poraba elektri čne energije vozila H za zadevno obdobje p (v 
km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega 
preskusnega cikla.  
▼M3 
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ 
(srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra high phase“ 
(zelo visoka faza), uporabljeni mestni preskusni cikel WLTP in 
uporabljeni preskusni cikel WLTP.  
▼B 
4.5.7 Interpolacija elektri čnih dosegov za posamezna vozila  
4.5.7.1 Posamezni izklju čno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
Če je naslednje merilo  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
pri čemer je:  
AER  L : izklju čno elektri čni doseg vozila L za veljavni preskusni 
cikel WLTP (v km);  
AER  H : izključno elektri čni doseg vozila H za veljavni preskusni 
cikel WLTP (v km);  
R CDA,L  : dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila L (v km);  
R CDA,H  : dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila H (v km);  
izpolnjeno, je treba izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
pri čemer je:  
AER  ind,p izključno elektri čni doseg za posamezno vozilo za 
obravnavano obdobje p (v km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 786  
AER  L,p izključno elektri čni doseg za vozilo L za obravnavano 
obdobje p (v km);  
AER  H,p izključno elektri čni doseg za vozilo H za obravnavano 
obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav ­
nega preskusnega cikla.  
Zadevna obdobja morajo biti veljavni mestni preskusni cikel WLTP 
in veljavni preskusni cikel WLTP.  
Če merilo, opredeljeno v tem odstavku, ni izpolnjeno, je treba 
povsem elektri čni doseg (AER), dolo čen za vozilo H, uporabiti za 
vsa vozila znotraj skupine interpolacij.  
4.5.7.2 Posamezni povsem elektri čni doseg za vozila PEV  
Povsem elektri čni doseg za posamezno vozilo je treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
pri čemer je:  
PER  ind,p povsem elektri čni doseg za posamezno vozilo za 
zadevno obdobje p (v km);  
PER  L,p povsem elektri čni doseg za vozilo L za zadevno obdobje 
p (v km);  
PER  H,p povsem elektri čni doseg za vozilo H za zadevno obdobje 
p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za 
obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav ­
nega preskusnega cikla.  
▼M3 
Zadevna obdobja so „low phase“ (nizka faza), „medium phase“ 
(srednja faza), „high phase“ (visoka faza), „extra high phase“ 
(zelo visoka faza), uporabljeni mestni preskusni cikel WLTP in 
uporabljeni preskusni cikel WLTP.  
▼B 
4.5.7.3 Posamezni enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozila OVC- 
HEV  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo je treba 
izračunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 787  
pri čemer je:  
EAER  ind,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za posamezno 
vozilo za zadevno obdobje p (v km);  
EAER  L,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozilo L za 
zadevno obdobje p (v km);  
EAER  H,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozilo H za 
zadevno obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo 
za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljav ­
nega preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), 
„mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka faza), „extra 
high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ 
(veljavni mesti preskusni cikel WLTP) in „applicable WLTP test 
cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).  
▼M3 
4.6 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa za vozila 
OVC-HEV  
Poleg postopnega postopka za izra čun končnih rezultatov preskusa 
pri ohranjanju naboja za plinaste spojine emisij v skladu z 
odstavkom 4.1.1.1 te podpriloge in za porabo goriva v skladu z 
odstavkom 4.2.1.1 te podpriloge je v odstavkih 4.6.1 in 4.6.2 te 
podpriloge opisan postopni izra čun končnih rezultatov preskusov 
pri praznjenju naboja ter ponderiranih kon čnih rezultatov preskusov 
pri ohranjanju in praznjenju naboja.  
4.6.1 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Rezultati se izra čunajo v vrstnem redu, opisanem v tabeli A8/8. 
Zabeležijo se vsi veljavni rezultati v stolpcu „Rezultat“. V stolpcu 
„Postopek“ so opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izra čun, ali 
navedeni dodatni izra čuni. 
Za namen tabele A8/8 se znotraj ena čb in rezultatov uporablja 
naslednja nomenklatura:  
c celotni uporabljeni preskusni cikel;  
p vsaka uporabljena faza cikla;  
i veljavna komponenta merila za emisije;  
CS ohranjanje naboja;  
CO  2 masna emisija CO  2 . ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 788  
Tabela A8/8  
Izračun končnih vrednosti pri praznjenju naboja  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 8  Rezultati preskusa 
pri praznjenju 
naboja  Rezultati se izmerijo v skladu z 
Dodatkom 3 k tej podprilogi in 
predhodno izra čunajo v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge.  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km);  1 
Uporabna energija iz akumulatorja 
v skladu z odstavkom 4.4.1.2.2 te 
podpriloge.  UBE  city (v Wh);  
Napolnjena elektri čna energija v 
skladu z odstavkom 3.2.4.6 te 
podpriloge.  E AC (v Wh);  
Energija cikla v skladu z 
odstavkom 5 Podpriloge 7.  E cycle (v Ws);  
Masna emisija CO  2 v skladu z 
odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7.  M CO2,CD,j  (v g/ 
km);  
Masa plinaste spojine emisij i v 
skladu z odstavkom 3.2.1 Podpri ­
loge 7.  M i,CD,j (v g/km);  
Število delcev v emisijah v skladu 
z odstavkom 4 Podpriloge 7.  PN CD,j (v delcih 
na kilometer);  
Emisije trdnih delcev v skladu z 
odstavkom 3.3 Podpriloge 7.  PM  CD,c (v mg/ 
km);  
Izključno elektri čni doseg, dolo čen 
v skladu z odstavkom 4.4.1.1 te 
podpriloge.  AER (v km);  
Če je bil prevožen uporabljeni 
mestni preskusni cikel WLTC: 
izključno elektri čni doseg za 
mestno vožnjo v skladu z 
odstavkom 4.4.1.2.1 te podpriloge.  AER  city (v km).  
Morda je potreben korekcijski 
koeficient K  CO2 za masne emisije 
CO  2 v skladu z Dodatkom 2 k tej 
podprilogi. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat (razen K  CO2 ) na voljo za 
vozila H, L in, če je ustrezno, M.  K CO2 , (g/km)/ 
(Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 789  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
E cycle (v Ws).  Izračun relativne spremembe elek ­
trične energije za vsak cikel v 
skladu z odstavkom 3.2.4.5.2 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus in vsak uporabljeni 
preskusni cikel WLTP. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  REEC  i . 2  
Rezultat za 
korak 2  REEC  i . Dolo čitev prehodnega in potrditve ­
nega cikla v skladu z odstavkom 
3.2.4.4 te podpriloge. 
Če je za eno vozilo na voljo ve č 
kot en preskus pri praznjenju 
naboja, ima za namen povpre čenja 
vsak preskus enako število 
prehodnih ciklov n  veh . n veh ; 3  
Določitev dosega cikla pri praz ­
njenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.4.3 te podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  R CDC ; km.  
Rezultat za 
korak 3  n veh ; Če se uporabi metoda interpolacije, 
se prehodni cikel dolo či za vozila 
H, L in, če je ustrezno, M. 
Preveriti je treba, ali je izpolnjeno 
merilo za interpolacijo v skladu z 
odstavkom 5.6.2 (d) te priloge.  n veh,L ; 
n veh,H ; 
če je ustrezno 
n veh,M.  4 
Rezultat za 
korak 1  M i,CD,j (v g/km); 
PM  CD,c (v mg/ 
km); 
PN CD,j (v delcih 
na kilometer).  Izračun kombiniranih vrednosti za 
emisije za n  veh ciklov; v primeru 
interpolacije za n  veh,L ciklov za 
vsako vozilo. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  M i,CD,c  (v g/km); 
PM  CD,c (v mg/ 
km); 
PN CD,c (v delcih 
na kilometer).  5 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 790  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 5  M i,CD,c  (v g/km); 
PM  CD,c (v mg/ 
km); 
PN CD,c (v delcih 
na kilometer).  Povprečenje emisij iz preskusov za 
vsak uporabljeni preskusni cikel 
WLTP v okviru preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja in preverjanje 
skladnosti z mejnimi vrednostmi v 
skladu s tabelo A6/2 v Podprilogi 
6. M i,CD,c,ave  (v g/ 
km); 
PM  CD,c,ave  (v mg/ 
km); 
PN CD,c,ave  (v 
delcih na kilome ­
ter). 6 
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
UBE  city (v Wh).  Če AER  city izhaja iz preskusa tipa 
1 in je bil pridobljen na podlagi 
prevoženih uporabljenih preskusnih 
ciklov WLTP, se vrednost izra čuna 
v skladu z odstavkom 4.4.1.2.2 te 
podpriloge. 
Če je bilo opravljenih ve č presku­
sov, je število n  city,pe  enako za 
vsak preskus. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Povprečenje AER  city . 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  AER  city (v km); 
AER  city,ave  (v 
km). 7 
Rezultat za 
korak 1  d j (v km);  Izra čun UF za posamezno fazo in 
posamezni cikel. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  . 8 
Rezultat za 
korak 3  n veh ; 
Rezultat za 
korak 4  n veh,L . 
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
E AC (v Wh);  Izračun porabe elektri čne energije 
na podlagi napolnjene elektri čne 
energije v skladu z odstavkoma 
4.3.1 in 4.3.2 te podpriloge. 
V primeru interpolacije se uporabi 
n veh,L ciklov. Zaradi zahtevanega 
popravka masnih emisij CO  2 se 
poraba elektri čne energije za potr ­
ditveni cikel in njegove faze 
nastavi na ni č. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  EC AC,weighted  (v 
Wh/km); 
EC AC,CD  (v Wh/ 
km). 9 
Rezultat za 
korak 3  n veh ; 
Rezultat za 
korak 4  n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 8  UF phase,j  . ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 791  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1  M CO2,CD,j  (v g/ 
km); 
K CO2 (g/km)/(Wh/ 
km); 
ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km);  Izračun masnih emisij CO  2 pri 
praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.1.2 te podpriloge. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
se uporabi n  veh,L ciklov. V zvezi z 
odstavkom 4.1.2 te podpriloge se 
potrditveni cikel popravi v skladu 
z Dodatkom 2 k tej podprilogi. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  M CO2,CD  (v g/ 
km). 10 
Rezultat za 
korak 3  n veh ; 
Rezultat za 
korak 4  n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 8  UF phase,j  . 
Rezultat za 
korak 1  M CO2,CD,j  (v g/ 
km); 
M i,CD,j (v g/km); 
K CO2 (g/km)/(Wh/ 
km);  Izračun porabe goriva pri praz ­
njenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.2.2 te podpriloge. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
se uporabi n  veh,L ciklov. V zvezi z 
odstavkom 4.1.2 te podpriloge se 
M CO2,CD,j  za potrditveni cikel 
popravi v skladu z Dodatkom 2 k 
tej podprilogi. Poraba goriva 
FC CD,j za posamezno fazo se izra ­ 
čuna z uporabo popravljenih 
masnih emisij CO  2 v skladu z 
odstavkom 6 Podpriloge 7. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  FC CD,j (v l/ 
100 km); 
FC CD (v l/ 
100 km).  11 
Rezultat za 
korak 3  n veh ; 
Rezultat za 
korak 4  n veh,L ; 
Rezultat za 
korak 8  UF phase,j  . 
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km);  Izračun porabe elektri čne energije 
iz prvega uporabljenega preskus ­
nega cikla WLTP. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozila H, L 
in, če je ustrezno, M.  EC DC,CD,first  (v 
Wh/km).  12 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 792  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 9  EC AC,weighted  (v 
Wh/km); 
EC AC,CD  (v Wh/ 
km);  Povprečenje preskusov za vsako 
vozilo. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
H, L in, če je ustrezno, M.  EC AC,weighted,ave  
(v Wh/km); 
EC AC,CD,ave  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,ave  (v g/ 
km); 
FC CD,ave  (v l/ 
100 km); 
EC DC,CD,first,ave  (v 
Wh/km).  13 
Rezultat za 
korak 10  M CO2,CD  (v g/ 
km);  
Rezultat za 
korak 11  FC CD (v l/ 
100 km);  
Rezultat za 
korak 12  EC DC,CD,first  (v 
Wh/km).  
Rezultat za 
korak 13  EC AC,CD,ave  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,ave  (v g/ 
km). Navedba porabe elektri čne energije 
in masnih emisij CO  2 pri praz­
njenju naboja za vsako vozilo. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
H, L in, če je ustrezno, M.  EC AC,CD,dec  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,dec  (v g/ 
km). 14 
Rezultat za 
korak 12  EC DC,CD,first  (v 
Wh/km);  Prilagoditev porabe elektri čne 
energije za namen skladnosti proiz ­
vodnje (COP). 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
H, L in, če je ustrezno, M.  EC DC,CD,COP  (v 
Wh/km).  15 
Rezultat za 
korak 13  EC AC,CD,ave  (v 
Wh/km);  
Rezultat za 
korak 14  EC AC,CD,dec  (v 
Wh/km);  
Rezultat za 
korak 15  EC DC,CD,COP  (v 
Wh/km);  Vmesno zaokroževanje. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
H, L in, če je ustrezno, M.  EC DC,CD,COP,final  
(v Wh/km); 
EC AC,CD,final  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,final  (v g/ 
km); 
EC AC,weighted,final  
(v Wh/km); 
FC CD,final  (v l/ 
100 km).  16 
Rezultat za 
korak 14  EC AC,CD,dec  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,dec  (v g/ 
km);  
Rezultat za 
korak 13  EC AC,weighted,ave  
(v Wh/km); 
FC CD,ave  (v l/ 
100 km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 793  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 16  EC DC,CD,COP,final  
(v Wh/km); 
EC AC,CD,final  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,final  (v g/ 
km); 
EC AC,weighted,final  
(v Wh/km); 
FC CD,final  (v l/ 
100 km).  Interpolacija posameznih vrednosti 
na podlagi rezultatov za vozila L, 
M in H ter kon čno zaokroževanje. 
Rezultat je na voljo za posamezna 
vozila.  EC DC,CD,COP,ind  (v 
Wh/km); 
EC AC,CD,ind  (v 
Wh/km); 
M CO2,CD,ind  (v g/ 
km); 
EC AC,weighted,ind  
(v Wh/km); 
FC CD,ind  (v l/ 
100 km).  17 
4.6.2 Postopni postopek za izra čun končnih ponderiranih rezultatov 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju in praznjenju naboja  
Rezultati se izra čunajo na na čin, opisan v tabeli A8/9. Zabeležijo se 
vsi veljavni rezultati v stolpcu „Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so 
opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izra čun, ali navedeni 
dodatni izra čuni. 
Za namen te tabele se znotraj ena čb in rezultatov uporablja 
naslednja nomenklatura:  
c zadevno obdobje je celotni uporabljeni preskusni cikel;  
p zadevno obdobje je uporabljena faza cikla;  
i veljavna komponenta merila za emisije (razen za CO  2 ); 
j indeksno število za zadevno obdobje;  
CS ohranjanje naboja;  
CD praznjenje naboja;  
CO  2 masna emisija CO  2 ; 
REESS sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega 
polnjenja.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 794  
Tabela A8/9  
Izračun končnih ponderiranih vrednosti pri praznjenju in ohranjanju naboja  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1, 
tabela A8/ 
8 M i,CD,j (v g/km); 
PN CD,j (v delcih 
na kilometer); 
PM  CD,c (v mg/ 
km); 
M CO2,CD,j  (v g/ 
km); 
ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
AER (v km); 
E AC (v Wh);  Rezultat naknadne obdelave pri 
praznjenju in polnjenju naboja.  M i,CD,j (v g/km); 
PN CD,j (v delcih 
na kilometer); 
PM  CD,c (v mg/ 
km); 
M CO2,CD,j  (v g/ 
km); 
ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
AER (v km); 
E AC (v Wh); 
AER  city,ave  (v 
km); 
n veh ; 
R CDC (v km); 
n veh,L ; 
n veh,H ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS  (v g/km);  1 
Rezultat za 
korak 7, 
tabela A8/ 
8 AER  city,ave  (v km);  
Rezultat za 
korak 3, 
tabela A8/ 
8 n veh ; 
R CDC (v km);  
Rezultat za 
korak 4, 
tabela A8/ 
8 n veh,L ; 
n veh,H ; 
Rezultat za 
korak 8, 
tabela A8/ 
8 UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
Rezultat za 
korak 6, 
tabela A8/ 
5 M i,CS,c,6  (v g/km);  
Rezultat za 
korak 7, 
tabela A8/ 
5 M CO2,CS  (v g/km);  
Rezultat v primeru praznjenja 
naboja je na voljo za vsak preskus 
pri praznjenju naboja. Rezultat v 
primeru ohranjanja naboja je zaradi 
povprečenja vrednosti preskusa pri 
ohranjanju naboja na voljo enkrat.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 795  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat (razen K  CO2 ) na voljo za 
vozila H, L in, če je ustrezno, M.  
K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  Morda je potreben korekcijski 
koeficient K  CO2 za masne emisije 
CO  2 v skladu z Dodatkom 2 k tej 
podprilogi.  K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  
Rezultat za 
korak 1  M i,CD,j (v g/km); 
PN CD,j (v delcih 
na kilometer); 
PM  CD,c (v mg/ 
km); 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  (v g/km).  Izračun tehtanih vrednosti za 
spojine emisij (razen M  CO2,weighted  ) 
v skladu z odstavki 4.1.3.1 do 
4.1.3.3 te podpriloge. 
Opomba: 
M i,CS,c,6  vključuje PN  CS,c in 
PM  CS,c . 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus pri praznjenju naboja. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
L, H in, če je ustrezno, M.  M i,weighted  (v g/ 
km); 
PN weighted  (v 
delcih na kilome ­
ter); 
PM  weighted  (v mg/ 
km). 2 
Rezultat za 
korak 1  M CO2,CD,j  (v g/ 
km); 
ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
n veh ; 
R CDC (v km); 
M CO2,CS  (v g/km).  Izračun enakovrednega izklju čno 
električnega dosega v skladu z 
odstavkoma 4.4.4.1 in 4.4.4.2 te 
podpriloge ter dejanskega dosega 
pri praznjenju naboja v skladu z 
odstavkom 4.4.5 te podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus pri praznjenju naboja. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
L, H in, če je ustrezno, M.  EAER (v km); 
EAER  p (v km); 
R CDA (v km).  3 
Rezultat za 
korak 1  AER (v km);  Rezultat je na voljo za vsak 
preskus pri praznjenju naboja. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je treba preveriti razpoložljivost 
interpolacije AER med vozili H, L 
in, če je ustrezno, M v skladu z 
odstavkom 4.5.7.1 te podpriloge. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
vsak preskus izpolnjuje to zahtevo.  Razpoložljivost 
interpolacije AER.  4 
Rezultat za 
korak 3  R CDA (v km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 796  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1  AER (v km).  Povpre čenje in navedba AER. 
Navedena vrednost AER se 
zaokroži, kot je dolo čeno v tabeli 
A6/1. 
Če se uporabi metoda interpolacije 
in če je izpolnjeno merilo glede 
razpoložljivosti interpolacije AER, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
L, H in, če je ustrezno, M. 
Če merilo ni izpolnjeno, se AER 
vozila H uporabi za celotno 
skupino interpolacij.  AER  ave (v km); 
AER  dec (v km).  5 
Rezultat za 
korak 1  M i,CD,j (v g/km); 
M CO2,CD,j  (v g/ 
km); 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS  (v g/km).  Izračun tehtanih masnih emisij CO  2 
in porabe goriva v skladu z odstav ­
koma 4.1.3.1 in 4.2.3 te podpri ­
loge. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus pri praznjenju naboja. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
se uporabi n  veh,L ciklov. V zvezi z 
odstavkom 4.1.2 te podpriloge se 
M CO2,CD,j  za potrditveni cikel 
popravi v skladu z Dodatkom 2 k 
tej podprilogi. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
L, H in, če je ustrezno, M.  M CO2,weighted  (v g/ 
km); 
FC weighted  (v l/ 
100 km).  6 
Rezultat za 
korak 1  E AC (v Wh);  Izra čun porabe elektri čne energije 
na podlagi EAER v skladu z 
odstavkoma 4.3.3.1 in 4.3.3.2 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak 
preskus pri praznjenju naboja. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
L, H in, če je ustrezno, M.  EC (v Wh/km); 
EC p (v Wh/km).  7 
Rezultat za 
korak 3  EAER (v km); 
EAER  p (v km);  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 797  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1  AER  city, ave  (v 
km);  Povprečenje in vmesno zaokrože ­
vanje. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako vozilo 
L, H in, če je ustrezno, M.  AER  city,final  (v 
km); 
M CO2,weighted,final  
(v g/km); 
FC weighted,final  (v l/ 
100 km); 
EC final (v Wh/ 
km); 
EC p,final  (v Wh/ 
km); 
EAER  final (v km); 
EAER  p,final  (v 
km). 8 
Rezultat za 
korak 6  M CO2,weighted  (v g/ 
km); 
FC weighted  (v l/ 
100 km);  
Rezultat za 
korak 7  EC (v Wh/km); 
EC p (v Wh/km);  
Rezultat za 
korak 3  EAER (v km); 
EAER  p (v km).  
Rezultat za 
korak 5  AER  ave (v km);  Interpolacija posameznih vrednosti 
na podlagi rezultatov za nizko, 
srednjo in visoko vrednost za 
vozilo v skladu z odstavkom 4.5 
te podpriloge ter kon čno zaokrože ­
vanje. 
AER  ind se zaokroži, kot je dolo ­ 
čeno v tabeli A8/2. 
Rezultat je na voljo za posamezna 
vozila.  AER  ind (v km); 
AER  city,ind  (v km); 
M CO2,weighted,ind  (v 
g/km); 
FC weighted,ind  (v l/ 
100 km); 
EC ind (v Wh/km); 
EC p,ind (v Wh/ 
km); 
EAER  ind (v km); 
EAER  p,ind (v km).  9 
Rezultat za 
korak 8  AER  city,final  (v 
km); 
M CO2,weighted,final  
(v g/km); 
FC weighted,final  (v l/ 
100 km); 
EC final (v Wh/km); 
EC p,final  (v Wh/ 
km); 
EAER  final (v km); 
EAER  p,final  (v 
km). 
Rezultat za 
korak 4  Razpoložljivost 
interpolacije AER.  
4.7. Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa za vozila 
PEV  
Rezultati se v primeru postopka z zaporednimi cikli izra čunajo na 
način, opisan v tabeli A8/10, v primeru skrajšanega preskusnega 
postopka pa na na čin, opisan v tabeli A8/11. Zabeležijo se vsi 
veljavni rezultati v stolpcu „Rezultat“. V stolpcu „Postopek“ so 
opisani odstavki, ki bodo uporabljeni za izra čun, ali navedeni 
dodatni izra čuni. 
4.7.1 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa za vozila 
PEV v primeru postopka z zaporednimi cikli  
Za namen te tabele se v vprašanjih in rezultatih uporablja naslednja 
nomenklatura:  
j indeksno število za zadevno obdobje.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 798  
Tabela A8/10  
Izračun končnih vrednosti za PEV, dolo čenih z uporabo postopka tipa 1 za zaporedni cikel  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 
8 Rezultati preskusa  Rezultati se izmerijo v skladu z 
Dodatkom 3 k tej podprilogi in pred ­
hodno izra čunajo v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge.  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km);  1 
Uporabna energija iz akumulatorja v 
skladu z odstavkom 4.4.2.2.1 te 
podpriloge.  UBE  CCP (v Wh);  
Napolnjena elektri čna energija v 
skladu z odstavkom 3.4.4.3 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  E AC (v Wh).  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
UBE  CCP (v Wh).  Določitev števila v celoti prevoženih 
uporabljenih faz in ciklov WLTC v 
skladu z odstavkom 4.4.2.2 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 2 
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
UBE  CCP (v Wh).  Izračun faktorjev tehtanja v skladu z 
odstavkom 4.4.2.2 te podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  K WLTC,1  ; 
K WLTC,2  ; 
K WLTC,3  ; 
K WLTC,4  ; 
K city,1 ; 
K city,2 ; 
K city,3 ; 
K city,4 ; 
K low,1 ; 
K low,2 ; 
K low,3 ; 
K low,4 ; 
K med,1 ; 
K med,2 ; 
K med,3 ; 
K med,4 ; 
K high,1  ; 
K high,2  ; 
K high,3  ; 
K high,4  ; 
K exHigh,1  ; 
K exHigh,2  ; 
K exHigh,3  . 3 
Rezultat za 
korak 2  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 799  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
UBE  CCP (v Wh).  Izračun porabe elektri čne energije iz 
sistemov REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.2 te podpriloge. 
EC DC,COP,1  
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  EC DC,WLTC  (v 
Wh/km); 
EC DC,city  (v Wh/ 
km); 
EC DC,low  (v Wh/ 
km); 
EC DC,med  (v Wh/ 
km); 
EC DC,high  (v Wh/ 
km); 
EC DC,exHigh  (v 
Wh/km); 
EC DC,COP,1  (v 
Wh/km).  4 
Rezultat za 
korak 2  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 
Rezultat za 
korak 3  Vsi faktorji tehta ­
nja 
Rezultat za 
korak 1  UBE  CCP (v Wh);  Izračun povsem elektri čnega dosega 
v skladu z odstavkom 4.4.2.2 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  PER  WLTC  (v km); 
PER  city (v km); 
PER  low (v km); 
PER  med (v km); 
PER  high (v km); 
PER  exHigh  (v km).  5 
Rezultat za 
korak 4  EC DC,WLTC  (v 
Wh/km); 
EC DC,city  (v Wh/ 
km); 
EC DC,low  (v Wh/ 
km); 
EC DC,med  (v Wh/ 
km); 
EC DC,high  (v Wh/ 
km); 
EC DC,exHigh  (v 
Wh/km).  
Rezultat za 
korak 1  E AC (v Wh);  Izra čun porabe elektri čne energije iz 
električnega omrežja v skladu z 
odstavkom 4.3.4 te podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  EC WLTC  (v Wh/ 
km); 
EC city (v Wh/km); 
EC low (v Wh/km); 
EC med (v Wh/km); 
EC high (v Wh/ 
km); 
EC exHigh  (v Wh/ 
km). 6 
Rezultat za 
korak 5  PER  WLTC  (v km); 
PER  city (v km); 
PER  low (v km); 
PER  med (v km); 
PER  high (v km); 
PER  exHigh  (v km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 800  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 5  PER  WLTC  (v km); 
PER  city (v km); 
PER  low (v km); 
PER  med (v km); 
PER  high (v km); 
PER  exHigh  (v km);  Povprečenje preskusov za vse 
vhodne vrednosti. 
EC DC,COP,ave  
Navedba PER  WLTC,dec  in EC  WLTC,dec  
na podlagi PER  WLTC,ave  in 
EC WLTC,ave  . 
PER  WLTC,dec  in EC  WLTC,dec  se 
zaokrožita, kot je dolo čeno v tabeli 
A6/1. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  PER  WLTC,dec  (v 
km); 
PER  WLTC,ave  (v 
km); 
PER  city,ave  (v km); 
PER  low,ave  (v km); 
PER  med,ave  (v 
km); 
PER  high,ave  (v 
km); 
PER  exHigh,ave  (v 
km);  7 
Rezultat za 
korak 6  EC WLTC  (v Wh/ 
km); 
EC city (v Wh/km); 
EC low (v Wh/km); 
EC med (v Wh/km); 
EC high (v Wh/km); 
EC exHigh  (v Wh/ 
km). EC WLTC,dec  (v 
Wh/km); 
EC WLTC,ave  (v 
Wh/km); 
EC city,ave  (v Wh/ 
km); 
EC low,ave  (v Wh/ 
km); 
EC med,ave  (v Wh/ 
km); 
EC high,ave  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (v 
Wh/km); 
EC DC,COP,ave  (v 
Wh/km).  Rezultat za 
korak 4  EC DC,COP,1  (v Wh/ 
km). 
Rezultat za 
korak 7  EC WLTC,dec  (v 
Wh/km); 
EC WLTC,ave  (v 
Wh/km); 
EC DC,COP,ave  (v 
Wh/km).  Določitev faktorja prilagoditve in 
uporaba za EC  DC,COP,ave  . 
Na primer:  
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave EC DC,COP  = 
EC DC,COP,ave  × AF 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  EC DC,COP  (v Wh/ 
km). 8 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 801  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 7  PER  city,ave  (v km); 
PER  low,ave  (v km); 
PER  med,ave  (v km); 
PER  high,ave  (v km); 
PER  exHigh,ave  (v 
km);  Vmesno zaokroževanje. 
EC DC,COP,final  
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili H in L.  PER  city,final  (v 
km); 
PER  low,final  (v 
km); 
PER  med,final  (v 
km); 
PER  high,final  (v 
km); 
PER  exHigh,final  (v 
km);  9 
EC city,ave  (v Wh/ 
km); 
EC low,ave  (v Wh/ 
km); 
EC med,ave  (v Wh/ 
km); 
EC high,ave  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (v 
Wh/km);  EC city,final  (v Wh/ 
km); 
EC low,final  (v Wh/ 
km); 
EC med,final  (v Wh/ 
km); 
EC high,final  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (v 
Wh/km);  
Rezultat za 
korak 8  EC DC,COP  (v Wh/ 
km). EC DC,COP,final  (v 
Wh/km).  
Rezultat za 
korak 7  PER  WLTC,dec  (v 
km);  Interpolacija v skladu z odstavkom 
4.5 te podpriloge in kon čno zaokro ­ 
ževanje, kot je dolo čeno v tabeli A8/ 
2. 
EC DC,COP,ind  
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vsako posa ­
mezno vozilo.  PER  WLTC,ind  (v 
km); 
PER  city,ind  (v km); 
PER  low,ind  (v km); 
PER  med,ind  (v km); 
PER  high,ind  (v 
km); 
PER  exHigh,ind  (v 
km);  10 
Rezultat za 
korak 9  EC WLTC,dec  (v 
Wh/km); 
PER  city,final  (v 
km); 
PER  low,final  (v 
km); 
PER  med,final  (v 
km); 
PER  high,final  (v 
km); 
PER  exHigh,final  (v 
km);  
EC city,final  (v Wh/ 
km); 
EC low,final  (v Wh/ 
km); 
EC med,final  (v Wh/ 
km); 
EC high,final  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (v 
Wh/km);  EC WLTC,ind  (v 
Wh/km); 
EC city,ind  (v Wh/ 
km); 
EC low,ind  (v Wh/ 
km); 
EC med,ind  (v Wh/ 
km); 
EC high,ind  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,ind  (v 
Wh/km);  
EC DC,COP,final  (v 
Wh/km).  EC DC,COP,ind  (v 
Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 802  
4.7.2 Postopni postopek za izra čun končnih rezultatov preskusa za vozila 
PEV v primeru skrajšanega preskusnega postopka  
Za namen te tabele se v vprašanjih in rezultatih uporablja naslednja 
nomenklatura:  
j indeksno število za zadevno obdobje.  
Tabela A8/11  
Izračun končnih vrednosti za PEV, dolo čenih z uporabo skrajšanega preskusnega postopka tipa 1  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 
8 Rezultati preskusa  Rezultati se izmerijo v skladu z 
Dodatkom 3 k tej podprilogi in pred ­
hodno izra čunajo v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge.  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km);  1 
Uporabna energija iz akumulatorja v 
skladu z odstavkom 4.4.2.1.1 te 
podpriloge.  UBE  STP (v Wh);  
Napolnjena elektri čna energija v 
skladu z odstavkom 3.4.4.3 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  E AC (v Wh).  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
UBE  STP (v Wh).  Izračun faktorjev tehtanja v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1 te podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  K WLTC,1  ; 
K WLTC,2  ; 
K city,1 ; 
K city,2 ; 
K city,3 ; 
K city,4 ; 
K low,1 ; 
K low,2 ; 
K low,3 ; 
K low,4 ; 
K med,1 ; 
K med,2 ; 
K med,3 ; 
K med,4 ; 
K high,1  ; 
K high,2  ; 
K exHigh,1  ; 
K exHigh,2  . 2 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 803  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 1  ΔE REESS,j  (v Wh); 
d j (v km); 
UBE  STP (v Wh).  Izračun porabe elektri čne energije iz 
sistemov REESS v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1 te podpriloge. 
EC DC,COP,1  
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  EC DC,WLTC  (v 
Wh/km); 
EC DC,city  (v Wh/ 
km); 
EC DC,low  (v Wh/ 
km); 
EC DC,med  (v Wh/ 
km); 
EC DC,high  (v Wh/ 
km); 
EC DC,exHigh  (v 
Wh/km); 
EC DC,COP,1  (v 
Wh/km).  3 
Rezultat za 
korak 2  Vsi faktorji tehta ­
nja 
Rezultat za 
korak 1  UBE  STP (v Wh);  Izračun povsem elektri čnega dosega 
v skladu z odstavkom 4.4.2.1 te 
podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  PER  WLTC  (v km); 
PER  city (v km); 
PER  low (v km); 
PER  med (v km); 
PER  high (v km); 
PER  exHigh  (v km).  4 
Rezultat za 
korak 3  EC DC,WLTC  (v 
Wh/km); 
EC DC,city  (v Wh/ 
km); 
EC DC,low  (v Wh/ 
km); 
EC DC,med  (v Wh/ 
km); 
EC DC,high  (v Wh/ 
km); 
EC DC,exHigh  (v 
Wh/km).  
Rezultat za 
korak 1  E AC (v Wh);  Izra čun porabe elektri čne energije iz 
električnega omrežja v skladu z 
odstavkom 4.3.4 te podpriloge. 
Rezultat je na voljo za vsak preskus. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  EC WLTC  (v Wh/ 
km); 
EC city (v Wh/km); 
EC low (v Wh/km); 
EC med (v Wh/km); 
EC high (v Wh/ 
km); 
EC exHigh  (v Wh/ 
km). 5 
Rezultat za 
korak 4  PER  WLTC  (v km); 
PER  city (v km); 
PER  low (v km); 
PER  med (v km); 
PER  high (v km); 
PER  exHigh  (v km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 804  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 4  PER  WLTC  (v km); 
PER  city (v km); 
PER  low (v km); 
PER  med (v km); 
PER  high (v km); 
PER  exHigh  (v km);  Povprečenje preskusov za vse 
vhodne vrednosti. 
EC DC,COP,ave  
Navedba PER  WLTC,dec  in EC  WLTC,dec  
na podlagi PER  WLTC,ave  in 
EC WLTC,ave  . 
PER  WLTC,dec  in EC  WLTC,dec  se 
zaokrožita, kot je dolo čeno v tabeli 
A6/1. 
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  PER  WLTC,dec  (v 
km); 
PER  WLTC,ave  (v 
km); 
PER  city,ave  (v km); 
PER  low,ave  (v km); 
PER  med,ave  (v 
km); 
PER  high,ave  (v 
km); 
PER  exHigh,ave  (v 
km); 
EC WLTC,dec  (v 
Wh/km); 
EC WLTC,ave  (v 
Wh/km); 
EC city,ave  (v Wh/ 
km); 
EC low,ave  (v Wh/ 
km); 
EC med,ave  (v Wh/ 
km); 
EC high,ave  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (v 
Wh/km); 
EC DC,COP,ave  (v 
Wh/km).  6 
Rezultat za 
korak 5  EC WLTC  (v Wh/ 
km); 
EC city (v Wh/km); 
EC low (v Wh/km); 
EC med (v Wh/km); 
EC high (v Wh/km); 
EC exHigh  (v Wh/ 
km). 
Rezultat za 
korak 3  EC DC,COP,1  (v Wh/ 
km). 
Rezultat za 
korak 6  EC WLTC,dec  (v 
Wh/km); 
EC WLTC,ave  (v 
Wh/km); 
EC DC,COP,ave  (v 
Wh/km).  Določitev faktorja prilagoditve in 
uporaba za EC  DC,COP,ave  . 
Na primer: 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Če se uporabi metoda interpolacije, je 
rezultat na voljo za vozili L in H.  EC DC,COP  (v Wh/ 
km). 7 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 805  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat za 
korak 6  PER  city,ave  (v km); 
PER  low,ave  (v km); 
PER  med,ave  (v km); 
PER  high,ave  (v km); 
PER  exHigh,ave  (v 
km);  Vmesno zaokroževanje. 
EC DC,COP,final  
Če se uporabi metoda interpolacije, 
je rezultat na voljo za vozili L in H.  PER  city,final  (v 
km); 
PER  low,final  (v 
km); 
PER  med,final  (v 
km); 
PER  high,final  (v 
km); 
PER  exHigh,final  (v 
km);  8 
EC city,ave  (v Wh/ 
km); 
EC low,ave  (v Wh/ 
km); 
EC med,ave  (v Wh/ 
km); 
EC high,ave  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (v 
Wh/km);  EC city,final  (v Wh/ 
km); 
EC low,final  (v Wh/ 
km); 
EC med,final  (v Wh/ 
km); 
EC high,final  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (v 
Wh/km);  
Rezultat za 
korak 7  EC DC,COP  (v Wh/ 
km). EC DC,COP,final  (v 
Wh/km).  
Rezultat za 
korak 6  PER  WLTC,dec  (v 
km); 
EC WLTC,dec  (v 
Wh/km); 
PER  city,final  (v 
km); 
PER  low,final  (v 
km); 
PER  med,final  (v 
km); 
PER  high,final  (v 
km); 
PER  exHigh,final  (v 
km);  Interpolacija v skladu z odstavkom 
4.5 te podpriloge in kon čno zaokro ­ 
ževanje, kot je dolo čeno v tabeli A8/ 
2. 
EC DC,COP,ind  
Rezultat je na voljo za vsako posa ­
mezno vozilo.  PER  WLTC,ind  (v 
km); 
PER  city,ind  (v km); 
PER  low,ind  (v km); 
PER  med,ind  (v km); 
PER  high,ind  (v 
km); 
PER  exHigh,ind  (v 
km);  9 
Rezultat za 
korak 8  EC city,final  (v Wh/ 
km); 
EC low,final  (v Wh/ 
km); 
EC med,final  (v Wh/ 
km); 
EC high,final  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (v 
Wh/km);  EC WLTC,ind  (v 
Wh/km); 
EC city,ind  (v Wh/ 
km); 
EC low,ind  (v Wh/ 
km); 
EC med,ind  (v Wh/ 
km); 
EC high,ind  (v Wh/ 
km); 
EC exHigh,ind  (v 
Wh/km);  
EC DC,COP,final  (v 
Wh/km).  EC DC,COP,ind  (v 
Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 806  
Priloga 8  
Dodatek 1  
Stanje sistema REESS za profil polnjenja  
1 Zaporedja preskusa in profili sistema REESS: Vozila OVC-HEV, preskus 
praznjenja in ohranjanja naboja  
1.1 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 1:  
Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (A8, Dodatek 1/1)  
Slika A8, Dodatek 1/1  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja
  
1.2. Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 2:  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri 
praznjenju naboja (A8, Dodatek 1/2)  
Slika A8, Dodatek 1/2  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 807  
1.3 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 3:  
Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (A8, Dodatek 1/3)  
Slika A8, Dodatek 1/3  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri 
ohranjanju naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 808  
1.4 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 4  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri 
praznjenju naboja (slika A8, Dodatek 1/4)  
Slika A8, Dodatek 1/4  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 
pri praznjenju naboja  
▼B
 ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 809  
2. Zaporedje preskusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja  
Slika A8, Dodatek 1/5  
Vozila z NOVC-HEV in NOVC-FCHV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja
  
3. Zaporedje preskusa za vozilo PEV  
3.1 Postopek z zaporednimi cikli  
Slika A8, Dodatek 1/6  
Preskusni postopek z zaporednimi cikli za vozila PEV
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 810  
3.2 Skrajšani preskusni postopek  
Slika A8, Dodatek 1/7  
Zaporedje skrajšanega preskusnega postopka za vozila PEV
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 811  
Podpriloga 8  
Dodatek 2  
Postopek za popravek glede na spremembo energije v sistemu REESS  
Ta dodatek opisuje postopek za popravek masne emisije CO  2 iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja za vozila z NOVC-HEV in OVC-HEV in porabo goriva za 
vozila NOVC-FCHV kot funkcijo spremembe elektri čne energije za vse sisteme 
REESS.  
1. Splošne zahteve  
1.1 Uporabnost tega dodatka  
1.1.1 Porabo goriva v specifi čni fazi za vozila NOVC-FCHV ter masno 
emisijo CO  2 za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV je treba popraviti.  
1.1.2 V primeru, da je uporabljen popravek za porabo goriva za vozila 
NOVC-FCHV ali popravek masne emisije CO  2 za vozila NOVC- 
HEV in OVC-HEV, izmerjene v celotnem ciklu, kot je to v skladu 
z odstavkom 1.1.3 ali odstavkom 1.1.4 tega dodatka, je treba za 
izračun spremembe energije za sistem REESS iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja ΔE REESS,CS  uporabiti odstavek 4.3 te podpriloge. 
Zadevno obdobje j, uporabljeno v odstavku 4.3 te podpriloge, je 
opredeljeno s preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
▼M3 
1.1.3 Popravek se uporabi, če je sprememba ΔE REESS,CS  negativna, kar 
ustreza praznjenju sistema REESS, korekcijsko merilo c, izra čunano 
v skladu z odstavkom 1.2 tega dodatka, pa je ve čje od veljavne mejne 
vrednosti v skladu s tabelo A8, Dodatek 2/1.  
1.1.4 Popravek je mogo če izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če: 
(a) ΔE REESS,CS  je pozitivna, kar ustreza polnjenju sistema REESS, 
korekcijsko merilo c, izra čunano v skladu z odstavkom 1.2 tega 
dodatka, pa je ve čje od veljavne mejne vrednosti v skladu s 
tabelo A8, Dodatek 2/1;  
(b) korekcijsko merilo c, izra čunano v skladu z odstavkom 1.2 tega 
dodatka, je manjše od veljavne mejne vrednosti v skladu s 
tabelo A8, Dodatek 2/1;  
(c) proizvajalec lahko homologacijskemu organu z meritvijo dokaže, 
da ni nobene povezave med Δb REESS,CS  in masno emisijo CO  2 pri 
ohranjanju naboja oziroma med Δm REESS,CS  in porabo goriva.  
▼B 
1.2 Merilo za popravek c je razmerje med absolutno vrednostjo spre ­
membe elektri čne energije v sistemu REESS ΔE REESS,CS  in energijo 
goriva, izra čunati pa ga je treba, kot sledi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
pri čemer je:  
ΔE REESS,CS  sprememba energije v sistemu REESS pri ohranjanju 
energije v skladu z odstavkom 1.1.2 tega dodatka (v 
Wh); ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 812  
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno 
gorivo v skladu z odstavkom 1.2.1 tega dodatka v 
primeru vozil NOVC-HEV in OVC-HEV ter v skladu 
z odstavkom 1.2.2 tega dodatka v primeru vozil 
NOVC-FCHV (v Wh).  
▼B 
1.2.1 Energija goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC- 
HEV  
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za 
vozila NOVC-HEV in OVC-HEV je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
pri čemer je:  
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo 
v veljavnem preskusnem ciklu WLTP iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v Wh);  
HV kalori čna vrednost v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/1 (v 
kWh/l);  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena za 
energijsko bilanco, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpri ­
loge 7, in sicer z uporabo vrednosti za emisije plinastih 
spojin v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v l/100 km);  
d CS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP (v km);  
10 faktor pretvorbe v Wh.  
1.2.2 Energija goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za 
vozila NOVC-FCHV je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo 
v veljavnem preskusnem ciklu WLTP iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja, (v Wh);  
121 nižja kalori čna vrednost vodika (v MJ/kg);  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena za 
energetsko bilanco, dolo čena v skladu s tabelo A8/7, korak 
št. 1 (v kg/100 km);  
d CS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu 
WLTP (v km);  
1 
0,36 faktor pretvorbe v Wh.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 813  
Tabela A8, Dodatek 2/1  
Mejne vrednosti za korekcijsko merilo za RCB  
Uporabljeni preskusni cikel tipa 1  Nizko + srednje  Nizko + srednje + visoko  Nizko + srednje + visoko + 
zelo visoko  
Mejne vrednosti za korek ­
cijsko merilo c  0,015  0,01  0,005  
▼B 
2. Izra čun korekcijskih koeficientov  
2.1 Korekcijski koeficient K  CO2 za masno emisijo CO  2 , korekcijski koefi ­
cient za porabo goriva K  fuel,FCHV  in, če tako zahteva proizvajalec, 
korekcijske koeficiente za specifi čno fazo K  CO2,p  ter K  fuel,FCHV,p  je 
treba dolo čiti na podlagi veljavnih preskusnih ciklov tipa 1 pri ohra ­
njanju naboja.  
V primeru, da je bilo vozilo H preskušeno za dolo čitev korekcijskega 
koeficienta za masno emisijo CO  2 za vozila NOVC-HEV in OVC- 
HEV, je koeficient lahko uporabljen v skupini interpolacij.  
2.2 Korekcijske koeficiente je treba dolo čiti iz sklopa preskusov tipa 1 pri 
ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 3 tega dodatka. Število 
preskusov, ki jih opravi proizvajalec, mora biti enako ali ve čje od pet.  
Proizvajalec lahko zahteva, da je stanje polnjenja sistema REESS 
nastavljeno pred preskusom, kot je to v skladu s priporo čili proizva ­
jalca, in kot je opisano v odstavku 3 tega dodatka. To prakso je treba 
uporabiti samo za namen doseganja preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja z nasprotnim znakom za ΔE REESS,CS  in z odobritvijo homolo ­
gacijskega organa.  
Sklop meritev mora izpolnjevati naslednja merila:  
▼M3 
(a) sklop vsebuje vsaj en preskus z ΔE REESS,CS,n  ≤0 in vsaj en 
preskus z ΔE REESS,CS,n  > 0. ΔE REESS,CS,n  je vsota sprememb elek ­
trične energije v vseh sistemih REESS iz preskusa n, izra čunana v 
skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge.  
▼B 
(b) Razlika v M  CO2,CS  med preskusom z najve čjo negativno spre ­
membo elektri čne energije in preskusom z najve čjo pozitivno 
spremembo elektri čne energije mora biti ve čja ali enaka 5 g/km. 
To merilo ne sme biti uporabljeno za dolo čitev K  fuel,FCHV  . 
V primeru dolo čitve K  CO2 je mogoče potrebno število preskusov 
zmanjšati na tri preskuse, če so poleg meril (a) in (b) izpolnjena 
vsa naslednja merila:  
(c) razlika v M  CO2,CS  med katerima koli dvema sosednjima merit ­
vama, povezana s spremembo elektri čne energije med preskusom, 
mora biti manjša ali enaka 10 g/km.  
(d) dodatno k merilu (b), preskus z najve čjo negativno spremembo 
električne energije in preskus z najve čjo pozitivno spremembo 
električne energije ne sme biti znotraj obmo čja, ki je opredeljeno z:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 814  
pri čemer je:  
E fuel vsebnost energije za porabljeno gorivo, izra čunana v 
skladu z odstavkom 1.2 tega dodatka (v Wh).  
▼M3 
(e) Razlika v M  CO2,CS  med preskusom z najve čjo negativno spre ­
membo elektri čne energije in sredinsko to čko ter razlika v 
M CO2,CS  med sredinsko to čko in preskusom z najve čjo pozitivno 
spremembo elektri čne energije sta podobni. Če je mogo če, bi 
morala biti sredinska to čka v obmo čju, opredeljenem z (d). Če 
te zahteve ni mogo če izpolniti, se homologacijski organ odlo či, ali 
je potreben ponovni preskus.  
Homologacijski organ korekcijske koeficiente, ki jih dolo či proiz­
vajalec, pregleda in odobri pred njihovo uporabo.  
Če sklop vsaj petih preskusov ne izpolnjuje merila (a) ali 
merila (b) oziroma obeh, proizvajalec homologacijskemu organu 
predloži dokazilo, zakaj vozilo ni zmožno izpolniti posameznega 
ali obeh meril. Če homologacijski organ ni zadovoljen z dokazi ­
lom, lahko zahteva, da se opravijo dodatni preskusi. Če merila po 
dodatnih preskusih še vedno niso izpolnjena, homologacijski 
organ dolo či korekcijski koeficient ohranitve, ki temelji na merit ­
vah. 
▼B 
2.3 Izra čun korekcijskih koeficientov K  fuel,FCHV  in K  CO2 
2.3.1 Dolo čitev korekcijskega faktorja za porabo goriva K  fuel,FCHV  
Za vozila NOVC-FCHV je korekcijski faktor za porabo goriva 
K fuel,FCHV  , ki je dolo čen s sklopom preskusov tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, opredeljen z uporabo naslednje ena čbe: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemer je:  
K fuel,FCHV  korekcijski koeficient za porabo goriva, (kg/100 km)/ 
(Wh/km);  
EC DC,CS,n  poraba elektri čne energije iz preskusa n pri ohranjanju 
naboja, osnovana na praznjenju naboja iz REESS v 
skladu s spodnjo ena čbo (v Wh/km);  
EC DC,CS,avg  povprečna poraba elektri čne energije iz preskusov n  cs 
pri ohranjanju naboja, osnovana na praznjenju naboja 
iz REESS v skladu s spodnjo ena čbo (v Wh/km);  
FC CS,nb,n  poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa n, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, v skladu s tabelo 
A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);  
FC CS,nb,avg  aritmetično povpre čje porabe goriva pri ohranjanju 
naboja iz preskusov n  cs , ki je osnovano na porabi goriva 
in ni popravljeno za energijsko bilanco, v skladu s 
spodnjo ena čbo (v kg/100 km);  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 815  
n indeksno število zadevnega preskusa;  
n cs celotno število preskusov;  
in: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
in: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
in: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
pri čemer je:  
ΔE REESS,CS,n  sprememba elektri čne energije v sistemu REESS pri 
ohranjanju energije iz preskusa n v skladu z 
odstavkom 1.1.2 tega dodatka (v Wh);  
d CS,n prevožena razdalja v ustreznem preskusu n tipa 1 pri 
ohranjanju naboja (v km).  
Korekcijski koeficient za porabo goriva je treba zaokrožiti na štiri 
mesta natan čno. Homologacijski organ mora oceniti statisti čno značil­
nost korekcijskega koeficienta za porabo goriva.  
2.3.1.1 Dovoljeno je uporabiti korekcijski koeficient porabe goriva, ki je bil 
za popravek vsake posamezne faze pridobljen iz preskusov v celotnem 
veljavnem preskusnem ciklu WLTP.  
2.3.1.2 Ne glede na zahteve iz odstavka 2.2 tega dodatka je na zahtevo 
proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa mogo če določiti 
ločene korekcijske koeficiente porabe goriva K  fuel,FCHV,p  za vsako 
posamezno fazo. V tem primeru mora biti izpolnjeno isto merilo, 
kot je opisano v odstavku 2.2. tega dodatka, v vsaki posamezni 
fazi, postopek, opisan v odstavku 2.3.1 tega dodatka, pa je treba 
uporabiti za vsako posamezno fazo in tako dolo čiti korekcijski koefi ­
cient za specifi čno fazo.  
2.3.2 Dolo čitev korekcijskega koeficienta K  CO2 za masno emisijo CO  2 
Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je korekcijski koeficient za 
masno emisijo CO  2 K CO2 , ki je dolo čen s sklopom preskusov tipa 1 
pri ohranjanju naboja, opredeljen z naslednjo ena čbo: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 816  
pri čemer je:  
K CO2 korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 (v 
(g/km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  poraba elektri čne energije iz preskusa n pri ohra ­
njanju naboja, osnovana na praznjenju naboja iz 
REESS v skladu z odstavkom 2.3.1 tega dodatka (v 
Wh/km);  
EC DC,CS,avg  aritmetično povpre čje porabe elektri čne energije iz 
preskusov n  cs pri ohranjanju naboja, osnovano na 
praznjenju naboja iz REESS v skladu z odstavkom 
2.3.1 tega dodatka (v Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa 
n, ki ni popravljena za energijsko bilanco, izra čunana 
v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  aritmetično povpre čje masne emisije CO  2 pri ohra­
njanju naboja iz preskusov n  cs , ki so osnovani na 
masni emisiji CO  2 in niso popravljeni za energijsko 
bilanco, kot je to v skladu s spodnjo ena čbo (v g/km);  
n indeksno število zadevnega preskusa;  
n cs celotno število preskusov;  
in: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 je treba zaokrožiti na 
štiri mesta natan čno. Homologacijski organ mora oceniti statisti čno 
značilnost korekcijskega koeficienta za masno emisijo CO  2 . 
2.3.2.1 Dovoljeno je uporabiti korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 , 
ki je bil za popravek vsake posamezne faze pridobljen iz preskusov v 
celotnem veljavnem preskusnem ciklu WLTP.  
2.3.2.2 Ne glede na zahteve iz odstavka 2.2 tega dodatka je na zahtevo 
proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa mogo če določiti 
ločene korekcijske koeficiente K  CO2,p  za masno emisijo CO  2 za vsako 
posamezno fazo. V tem primeru mora biti izpolnjeno isto merilo, kot 
je opisano v odstavku 2.2 tega dodatka, v vsaki posamezni fazi, 
postopek, opisan v odstavku 2.3.2 tega dodatka, pa je treba uporabiti 
za vsako posamezno fazo in tako dolo čiti korekcijske koeficiente za 
specifično fazo.  
3. Postopek preskusa za dolo čitev korekcijskih koeficientov  
3.1 Vozila OVC-HEV  
Za vozila OVC-HEV je v skladu s sliko A8, Dodatek 2/1 treba 
uporabiti eno od naslednjih zaporedij preskusa, s katerim so izmerjene 
vse vrednosti, ki so potrebne za dolo čitev korekcijskih koeficientov v 
skladu z odstavkom 2 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 817  
Slika A8, Dodatek 2/1  
Zaporedja preskusa za vozila OVC-HEV
  
3.1.1 Zaporedje preskusa za možnost 1  
3.1.1.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Predkondicioniranje in odstavitev je treba izvesti v skladu z 
odstavkom 2.1 Dodatka 4 te podpriloge.  
▼M3 
3.1.1.2 Prilagoditev sistema REESS  
Pred preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 3.1.1.3 tega 
dodatka lahko proizvajalec prilagodi sistem REESS. Proizvajalec 
predloži dokaze, da so izpolnjene zahteve za za četek preskusa v 
skladu z odstavkom 3.1.1.3 tega dodatka.  
▼B 
3.1.1.3 Preskusni postopek  
3.1.1.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba za veljavni preskusni cikel WLTP 
izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.1.1.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.1.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.1.1.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, potrebnih za 
določitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi ve č 
potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, ki 
obsega odstavke od 3.1.1.1 do vklju čno odstavka 3.1.1.3 tega 
dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 818  
3.1.2 Zaporedje preskusa za možnost 2  
3.1.2.1 Predkondicioniranje  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 
2.1.1 ali odstavkom 2.1.2 Dodatka 4 te podpriloge.  
3.1.2.2 Prilagoditev sistema REESS  
Po predkondicioniranju je treba odstavitev, kot je to v skladu z 
odstavkom 2.1.3 Dodatka 4 k tej podprilogi, izpustiti, prekinitev, 
med katero je dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa lahko traja 
največ 60 minut. Podobno prekinitev je treba uporabiti pred vsakim 
preskusom. Takoj po koncu prekinitve je treba uporabiti zahteve iz 
odstavka 3.1.2.3 tega dodatka.  
Na zahtevo proizvajalca je mogo če opraviti dodaten postopek ogre ­
vanja pred prilagoditvijo sistema REESS, da se zagotovijo podobni 
začetni pogoji za dolo čanje korekcijskega koeficienta. Če proizvajalec 
zahteva ta dodatni postopek ogrevanja, je treba identi čni postopek 
ogrevanja opraviti ve čkrat v zaporedju preskusa.  
3.1.2.3 Preskusni postopek  
3.1.2.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, za veljavni preskusni cikel WLTP je treba 
izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.1.2.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.2.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.1.2.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so 
potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi 
več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, 
ki obsega odstavka 3.1.2.2 in 3.1.2.3 tega dodatka.  
3.2 Vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV  
Za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV je v skladu s sliko A8, 
Dodatek 2/2 treba uporabiti eno od naslednjih zaporedij preskusa, s 
katerim so izmerjene vse vrednosti, ki so potrebne za dolo čitev korek ­
cijskih koeficientov v skladu z odstavkom 2 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 819  
Slika A8, Dodatek 2/2  
Zaporedja preskusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV
  
3.2.1 Zaporedje preskusa za možnost 1  
3.2.1.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati in odstaviti v skladu z 
odstavkom 3.3.1 te podpriloge.  
3.2.1.2 Prilagoditev sistema REESS  
Pred preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 3.2.1.3 lahko 
proizvajalec prilagodi sistem REESS. Proizvajalec mora predložiti 
dokaz, da so izpolnjene zahteve za za četek preskusa v skladu z 
odstavkom 3.2.1.3.  
3.2.1.3 Preskusni postopek  
3.2.1.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 3 
Dodatka 6 te podpriloge.  
3.2.1.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.2.1.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1 pri ohranjanju naboja, 
opisanim v Podprilogi 6.  
3.2.1.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so 
potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi 
več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, 
ki obsega odstavke 3.2.1.1 do vklju čno odstavka 3.2.1.3 tega dodatka.  
3.2.2 Zaporedje preskusa za možnost 2  
3.2.2.1 Predkondicioniranje  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 
3.3.1.1 te podpriloge.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 820  
3.2.2.2 Prilagoditev sistema REESS  
Po predkondicioniranju je treba odstavitev, kot je to v skladu z 
odstavkom 3.3.1.2 te podpriloge, izpustiti, prekinitev, med katero je 
dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa lahko traja najve č 60 minut. 
Podobno prekinitev je treba uporabiti pred vsakim preskusom. Takoj 
po koncu prekinitve je treba uporabiti zahteve iz odstavka 3.2.2.3 tega 
dodatka.  
Na zahtevo proizvajalca je mogo če opraviti dodaten postopek ogre ­
vanja pred prilagoditvijo sistema REESS, da se zagotovijo podobni 
začetni pogoji za dolo čanje korekcijskega koeficienta. Če proizvajalec 
zahteva ta dodatni postopek ogrevanja, je treba identi čni postopek 
ogrevanja opraviti ve čkrat v zaporedju preskusa.  
3.2.2.3 Preskusni postopek  
3.2.2.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, za veljavni preskusni cikel WLTP je treba 
izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.2.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v 
skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.2.2.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo presku ­
siti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.2.2.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so 
potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko preskusu sledi 
več potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, 
ki obsega odstavka 3.2.2.2 in 3.2.2.3 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 821  
Podpriloga 8  
Dodatek 3  
Določitev toka in napetosti v sistemu REESS za vozila NOVC-HEV, OVC- 
HEV, PEV in NOVC-FCHV  
1. Uvod  
1.1 V tem dodatku so dolo čeni metoda in zahtevani instrumenti za dolo čitev 
toka in napetosti v sistemu REESS za vozila NOVC-HEV, OVC-HEV, 
PEV in NOVC-FCHV.  
1.2 Meritev toka in napetosti v sistemu REESS je treba za četi hkrati z 
začetkom preskusa in zaklju čiti takoj, ko vozilo zaklju či preskus.  
1.3 Dolo čiti je treba tok in napetost v sistemu REESS za vsako fazo.  
1.4 Seznam instrumentov, ki jih proizvajalec uporablja za merjenje napetosti 
in toka v sistemu REESS (vklju čno z proizvajalcem instrumenta, številko 
modela, serijsko številko, zadnjimi datumi umerjanja (kjer je to primer ­
no)) med:  
(a) preskusom tipa 1 v skladu z odstavkom 3 te podpriloge,  
(b) postopkom za dolo čitev korekcijskih koeficientov v skladu z 
Dodatkom 2 te podpriloge (kjer je to primerno),  
(c) ATCT, kot je opredeljen v Podprilogi 6a,  
je treba posredovati homologacijskemu organu.  
2. Tok v sistemu REESS  
Praznjenje sistema REESS se šteje kot negativni tok.  
2.1 Zunanje merjenje toka v sistemu REESS  
2.1.1 Tok v sistemu REESS je treba meriti med preskusi, in sicer z uporabo 
tokovnega pretvornika objemnega ali zaprtega tipa. Sistem za merjenje 
toka mora izpolnjevati zahteve, navedene v tabeli A8/1 te podpriloge. 
Pretvorniki toka morajo biti zmožni meriti najvišje toke ob zagonu 
motorja in pri temperaturnih pogojih v času meritve.  
▼M3 
Za zagotovitev to čnosti meritev se pred preskusom opravita ni čelna prila ­
goditev in razmagnetenje v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.  
▼B 
2.1.2 Tokovne pretvornike je treba namestiti na kateri koli sistem REESS na 
enega izmed kablov, ki je priklju čen neposredno v sistem REESS, v 
meritvi pa mora biti upoštevan skupni tok v sistemu REESS.  
V primeru, da so žice zaš čitene, je treba uporabiti ustrezne metode, kot jih 
je določil homologacijski organ.  
Za enostavno merjenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne 
opreme naj proizvajalec poskrbi, da bodo v vozilu na voljo ustrezne, 
varne in dostopne priklju čne točke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec 
dolžan homologacijskemu organu pomagati priklju čiti tokovni pretvornik 
na enega od kablov, ki je neposredno priklju čen v sistem REESS na 
način, kot je opisan zgoraj v tem odstavku.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 822  
2.1.3 Izhodni tok tokovnega pretvornika je treba vzor čiti pri frekvenci najmanj 
20 Hz. Izmerjeni tok je treba integrirati glede na čas, kar daje izmerjeno 
vrednost Q, izraženo v amper urah (Ah). Integracijo je mogo če opraviti v 
sistemu za merjenje toka.  
2.2 Podatki o toku v sistemu REESS v vozilu  
Kot alternativo glede na odstavek 2.1 tega dodatka lahko proizvajalec 
uporabi meritvene podatke o toku, izmerjene v vozilu. To čnost teh poda ­
tkov je treba dokazati homologacijskemu organu.  
3. Napetost v sistemu REESS  
3.1 Zunanje merjenje napetosti v sistemu REESS  
Med preskusi, opisanimi v odstavku 3 te podpriloge, je treba napetost v 
sistemu REESS izmeriti z opremo in ob upoštevanju zahtev glede to čno­
sti, ki so opredeljene v odstavku 1.1 te podpriloge. Za merjenje napetosti 
v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne opreme mora proizvajalec 
homologacijskemu organu zagotoviti merilne to čke napetosti v sistemu 
REESS.  
▼M3 
3.2 Nazivna napetost v sistemu REESS  
Za vozila NOVC-HEV, NOVC-FCHV in OVC-HEV se lahko namesto 
izmerjene napetosti v sistemu REESS v skladu z odstavkom 3.1 tega 
dodatka uporabi nazivna napetost v sistemu REESS, dolo čena v skladu 
z IEC 60050-482.  
▼B 
3.3 Podatki o napetosti v sistemu REESS v vozilu  
Kot alternativo glede na odstavek 3.1 in 3.2 tega dodatka lahko proizva ­
jalec uporabi meritvene podatke o napetosti, izmerjene v vozilu. To čnost 
teh podatkov je treba dokazati homologacijskemu organu.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 823  
Podpriloga 8  
Dodatek 4  
Predkondicioniranje, odstavitev in pogoji polnjenja sistema REESS za vozila 
PEV in OVC-HEV  
1. Ta dodatek opisuje preskusne postopke za sistem REESS in predkon ­
dicioniranje motorja z notranjim zgorevanjem kot pripravo za:  
(a) meritve elektri čnega dosega, praznjenja in ohranjanja naboja med 
vozili OVC-HEV; in  
(b) merjenje elektri čnega dosega in merjenje porabe elektri čne energije 
med preskušanjem vozil PEV.  
2 Predkondicioniranje in odstavitev za vozila OVC-HEV  
2.1 Predkondicioniranje in odstavitev, ko se preskusni postopek za čne s 
preskusom pri ohranjanju naboja  
2.1.1 Za predkondicioniranje motorja z notranjim zgorevanjem je treba vozilo 
voziti v najmanj enem veljavnem preskusnem ciklu WLTP. Med vsakim 
ciklom predkondicioniranja je treba preveriti nivo napolnjenosti sistema 
REESS. Predkondicioniranje je treba ustaviti ob zaklju čku veljavnega 
preskusnega cikla WLTP, med katerim je izpolnjeno merilo za preki ­
nitev v skladu z odstavkom 3.2.4.5 te podpriloge.  
2.1.2 Kot alternativo glede na odstavek 2.1.1 tega dodatka je na zahtevo 
proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa stanje polnjenja 
sistema REESS iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja mogo če nasta­
viti v skladu s priporo čili proizvajalca z namenom, da bo dosežen 
preskus v stanju delovanja pri ohranjanju naboja.  
▼M3 
V takem primeru se uporabi postopek predkondicioniranja, kot je tisti, 
ki se uporablja za vozila, ki jih poganja izklju čno motor z notranjim 
zgorevanjem, kot je opisano v odstavku 2.6 Podpriloge 6.  
2.1.3 Odstavitev vozila se izvede v skladu z odstavkom 2.7 Podpriloge 6.  
▼B 
2.2 Predkondicioniranje in odstavitev, ko se preskusni postopek za čne z 
preskusom pri praznjenju naboja  
2.2.1 Vozila OVC-HEV morajo prevoziti vsaj en veljavni preskusni cikel 
WLTP. Med vsakim ciklom predkondicioniranja je treba preveriti 
nivo napolnjenosti sistema REESS. Predkondicioniranje je treba ustaviti 
ob zaklju čku veljavnega preskusnega cikla WLTP, med katerim je 
izpolnjeno merilo za prekinitev v skladu z odstavkom 3.2.4.5 te podpri ­
loge. 
▼M3 
2.2.2 Odstavitev vozila se izvede v skladu z odstavkom 2.7 Podpriloge 6. 
Prisilno hlajenje se ne uporablja za vozila, ki so predkondicionirana za 
preskus tipa 1. Med odstavitvijo se sistem REESS napolni po obi čajnem 
postopku polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3 tega dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 824  
2.2.3 Uporaba obi čajnega polnjenja  
2.2.3.1  ►M3 Sistem REESS se polni pri temperaturi okolice, kot je oprede ­
ljeno v odstavku 2.2.2.2 Podpriloge 6, bodisi: ◄ 
(a) s polnilnikom v vozilu, če je vgrajen; bodisi  
(b) z zunanjim polnilnikom, ki ga priporo ča proizvajalec, z uporabo 
načina polnjenja, predpisanega za obi čajno polnjenje.  
Postopki v tem odstavku izklju čujejo vse vrste posebnega polnjenja, ki 
se lahko sprožijo samodejno ali ro čno, kot na primer izravnalno 
polnjenje ali vzdrževalno polnjenje. Proizvajalec mora navesti, da med 
preskusom ni bil uporabljen postopek posebnega polnjenja.  
2.2.3.2 Merilo za zaklju ček polnjenja  
Merilo za zaklju ček polnjenja je doseženo, ko vgrajeni ali zunanji 
instrumenti zaznajo, da je sistem REESS popolnoma napolnjen.  
3. Predkondicioniranje vozila PEV  
3.1 Za četno polnjenje sistema REESS  
Začetno polnjenje sistema REESS obsega praznjenje sistema REESS in 
uporabo obi čajnega polnjenja.  
3.1.1 Praznjenje sistema REESS  
Postopek praznjenja je treba izvesti v skladu s priporo čili proizvajalca. 
Proizvajalec mora zagotoviti, da je sistem REESS s postopkom praz ­
njenja čim bolj izpraznjen.  
3.1.2 Uporaba obi čajnega polnjenja  
Sistem REESS je treba polniti v skladu z odstavkom 2.2.3.1 tega 
dodatka.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 825  
Podpriloga 8 — Dodatek 5  
Faktorji uporabe (UF) za vozila OVC-HEV  
1. Rezervirano.  
2. Metodologija, priporo čena za dolo čitev krivulje UF na podlagi voznih stati ­
stik, je opisana v standardu SAE J2841 (september 2010, izdan marca 2009, 
spremenjen septembra 2010).  
3. Delni faktor uporabe UF  j za tehtanje obdobja j se izra čuna z naslednjo 
enačbo, pri čemer se uporabijo koeficienti iz tabele A8, Dodatek 5/1.  
UF j ðd j Þ ¼ 1 Ä exp Õ 
Ä Í X  k 
i¼1 C i Ü Ê d j 
d n Ì i ÎØ 
Ä X  jÄ1 
l¼1 UF l 
pri čemer je:  
UF j faktor uporabe za obdobje j;  
d j izmerjena prevožena razdalja na koncu obdobja j (v km);  
C i i-ti koeficient (glej tabelo A8, Dodatek 5/1);  
d n normalizirana razdalja (glej tabelo A8, Dodatek 5/1) (v km);  
k število izrazov in koeficientov v eksponentu;  
j številka zadevnega obdobja;  
i številka zadevnega izraza/koeficienta;  
P jÄ1 
l¼1 UF l vsota izra čunanih faktorjev uporabe do obdobja (j – 1).  
Tabela A8, Dodatek 5/1  
Parametri za dolo čitev delnih faktorjev uporabe  
Parameter  Vrednost  
d n 800 km  
C1 26,25  
C2 – 38,94  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 826  
Parameter  Vrednost  
C3 – 631,05  
C4 5 964,83  
C5 – 25 095  
C6 60 380,2  
C7 – 87 517  
C8 75 513,8  
C9 – 35 749  
C10 7 154,94  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 827  
Podpriloga 8  
Dodatek 6  
Izbira na činov, ki jih izbere voznik  
1. Splošna zahteva  
▼M3 
1.1 Proizvajalec izbere na čin, ki ga izbere voznik, za preskusni postopek tipa 1 
v skladu z odstavki 2 do 4 tega dodatka, pri čemer ta na čin vozilu omogo ča, 
da sledi zadevnemu preskusnemu ciklu znotraj dovoljenih odstopanj od sledi 
hitrosti v skladu z odstavkom 2.6.8.3 Podpriloge 6. To velja za vse sisteme 
vozil z na čini, ki jih izbere voznik, vklju čno s tistimi, ki niso specifi čni 
samo za menjalnik.  
1.2 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokaze o:  
(a) razpoložljivosti prevladujo čega načina na podlagi upoštevanih pogojev;  
(b) najve čji hitrosti zadevnega vozila  
in po potrebi:  
(c) načinih za najboljši in najslabši primer, dolo čenih z dokazili o porabi 
goriva in, če je primerno, o masni emisiji CO  2 v vseh na činih. Glej 
odstavek 2.6.6.3 Podpriloge 6;  
(d) načinu z najve čjo porabo elektri čne energije;  
(e) potrebi po energiji cikla (v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7, kjer je 
ciljna hitrost zamenjana z dejansko hitrostjo).  
1.3 Namenski na čini, ki jih izbere voznik, kot je „mountain mode“ (na čin 
vožnje navkreber) ali „maintenance mode“ (na čin za vzdrževanje), ki niso 
namenjeni obi čajni vsakodnevni uporabi, ampak se uporabljajo za posebne 
omejene namene, se ne upoštevajo.  
▼B 
2. Vozila OVC-HEV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, v stanju 
delovanja pri praznjenju naboja  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za 
preskus tipa 1 pri praznjenju naboja izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
▼M3 
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/1 prikazuje izbiro na čina v skladu s 
tem odstavkom.  
▼B 
2.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi 
referenčnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je 
treba izbrati ta na čin. 
2.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne 
omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri praznjenju naboja, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z 
naslednjimi pogoji:  
(a) če obstaja samo en na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba 
izbrati ta na čin; ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 828  
(b) če je na voljo ve č načinov, ki lahko sledijo referen čnemu preskusu v 
stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati na čin z najve čjo 
porabo elektri čne energije.  
2.3 Če ni načina, ki bi v skladu z odstavkom 2.1 in odstavkom 2.2 tega dodatka 
vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba refe ­
renčni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1:  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki vozilu omogo ča, da 
sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati ta na čin. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi 
načini, ki vozilu omogo čajo, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba 
izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
(c) Če način, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, ni na voljo, 
je treba dolo čiti način oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji 
cikla ter izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
▼M3 
Slika A8, Dodatek 6/1  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila OVC-HEV v stanju delovanja s praznjenjem naboja
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 829  
3. Vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC-FCHV, opremljena z na činom, 
ki ga izbere voznik, v stanju delovanja pri ohranjanju naboja  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za 
preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
▼M3 
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/2 prikazuje izbiro na čina v skladu s 
tem odstavkom.  
▼B 
3.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi 
referenčnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je 
treba izbrati ta na čin. 
3.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne 
omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri ohranjanju naboja, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z 
naslednjimi pogoji:  
(a) če obstaja samo en na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je treba 
izbrati ta na čin; 
(b) če je na voljo ve č načinov, ki omogo čajo sledenje referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, se proiz ­
vajalec odlo či, ali bo izbral na čin za najslabši primer ali na čin tako za 
najboljši kot najslabši primer ter izra čunal aritmeti čno povpre čje rezul­
tatov.  
3.3 Če ni načina, ki bi v skladu z odstavkom 3.1 in odstavkom 3.2 tega dodatka 
vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba refe ­
renčni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1:  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki vozilu omogo ča, da 
sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delo ­
vanja pri ohranjanju naboja, je treba izbrati ta na čin. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi 
načini, ki vozilu omogo čajo, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je med 
temi načini treba izbrati na čin za najslabši primer.  
(c) Če način, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, ni na voljo, 
je treba dolo čiti način oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji 
cikla ter izbrati na čin za najslabši primer.  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 830  
Slika A8, Dodatek 6/2  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC- FCHV v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja
  
▼B 
4. Vozila PEV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za 
preskus izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
▼M3 
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/3 prikazuje izbiro na čina v skladu s 
tem odstavkom.  
▼B 
4.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi 
referenčnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta na čin. 
4.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne 
omogoča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba na čin za 
preskus izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
(a) Če je na voljo samo en na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta na čin. 
(b) Če je na voljo ve č načinov, ki lahko sledijo referen čnemu preskusnemu 
ciklu, je treba izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
4.3 Če ni načina, ki bi v skladu z odstavkom 4.1 in odstavkom 4.2 tega dodatka 
vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba refe ­
renčni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1. 
Dobljeni preskusni cikel je treba poimenovati kot veljavni preskusni cikel 
WLTP:  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 831  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo 
sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta 
način. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi 
načini, ki vozilu omogo čajo, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne 
energije.  
(c) Če način, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu, ni na voljo, je treba dolo čiti način oziroma na čine 
z največjo potrebo po energiji cikla ter izbrati na čin z najve čjo porabo 
električne energije.  
▼M3 
Slika A8, Dodatek 6/3  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila PEV
  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 832  
Podpriloga 8 — Dodatek 7  
Merjenje porabe goriva v hibridnih vozilih na gorivne celice s stisnjenim 
vodikom  
1. Splošne zahteve  
Poraba goriva se izmeri z uporabo gravimetri čne metode v skladu z 
odstavkom 2 tega dodatka.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega 
organa se lahko poraba goriva izmeri z uporabo metode pod tlakom 
ali metode pretoka. V tem primeru proizvajalec zagotovi tehni čno doka­
zilo, da metoda daje enakovredne rezultate. Metoda pod tlakom in 
metoda pretoka sta opisani v ISO 23828:2013.  
2. Gravimetri čna metoda  
Poraba goriva se izra čuna z meritvijo mase posode za gorivo pred 
preskusom in po njem.  
2.1 Oprema in nastavitev  
2.1.1 Primer instrumentov je prikazan na sliki A8, Dodatek 7/1. Za merjenje 
porabe goriva se uporabi ena ali ve č zunanjih posod za gorivo. Zunanje 
posode za gorivo se priklju čijo na cev za dovod goriva vozila med 
prvotno posodo za gorivo in sistemom z gorivnimi celicami.  
2.1.2 Za predkondicioniranje je mogo če uporabiti prvotno nameš čeno posodo 
za gorivo ali zunanji vir vodika.  
2.1.3 Pritisk za polnjenje se nastavi na priporo čeno vrednost proizvajalca.  
2.1.4 Razlika v tlakih za dovajanje plina v vodih se čim bolj zmanjša, ko se 
voda preklopita.  
Če je mogo če pričakovati vpliv zaradi razlike v tlaku, se proizvajalec in 
homologacijski organ dogovorita, ali je popravek potreben ali ne.  
2.1.5 Tehtnica  
2.1.5.1 Tehtnica, ki se uporablja za merjenje porabe goriva, izpolnjuje pogoje v 
tabeli A8, Dodatek 7/1.  
Tabela A8, Dodatek 7/1  
Merila za preverjanje analitske tehtnice  
Merilni sistem  Lo čljivost  Natan čnost 
Tehtnica  najve č 0,1 g  najve č ± 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Poraba goriva (nivo napolnjenosti sistema REESS = 0) med preskusom, v masi, standardni odklon.  
2.1.5.2 Tehtnica se umeri v skladu s specifikacijami, ki jih je zagotovil proiz ­
vajalec tehtnice, ali vsaj tako pogosto, kot je navedeno v tabeli A8, 
Dodatek 7/2.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 833  
Tabela A8, Dodatek 7/2  
Intervali umerjanja instrumentov  
Pregledi instrumenta  Interval  
Natančnost Letno in pri ve čjem vzdrževanju  
2.1.5.3 Zagotovi se ustrezna oprema za zmanjšanje vpliva vibracij in konvek ­
cije, kot je dušilna ploš ča ali pregrada za veter.  
Slika A8, Dodatek 7/1  
Primer merilnega instrumenta
  
pri čemer je:  
1 zunanji dovod goriva za predkondicioniranje  
2 krmilnik tlaka  
3 prvotna posoda za gorivo  
4 sistem z gorivnimi celicami  
5 tehtnica  
6 zunanja posoda oz. posode za gorivo za merjenje porabe goriva  
2.2 Preskusni postopek  
2.2.1 Masa zunanje posode za gorivo se izmeri pred preskusom.  
2.2.2 Zunanja posoda za gorivo se priklju či na cev za dovod goriva na vozilu, 
kot je prikazano na sliki A8, Dodatek 7/1.  
2.2.3 Preskus se opravi s polnjenjem iz zunanje posode za gorivo.  
2.2.4 Zunanja posoda za gorivo se odstrani s cevi za dovod.  
2.2.5 Po preskusu se izmeri masa posode za gorivo.  
2.2.6 Neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja FC  CS,nb iz izmer­
jene mase pred preskusom in po njem se izra čuna z uporabo naslednje 
enačbe: ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 834  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
pri čemer je:  
FC CS,nb neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja, izmer ­
jena med preskusom (v kg/100 km);  
g 1 masa posode za gorivo na za četku preskusa (v kg);  
g 2 masa posode za gorivo ob zaklju čku preskusa (v kg);  
d razdalja, prevožena med preskusom (v km).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 835  
Podpriloga 9  
Določanje enakovrednosti metode  
1. Splošna zahteva  
Na zahtevo proizvajalca lahko homologacijski organ odobri tudi druge 
metode merjenja, če te metode v skladu z odstavkom 1.1 te podpriloge 
dajo enakovredne rezultate. Enakovrednost predlagane metode je treba doka ­
zati homologacijskemu organu.  
1.1 Odlo čitev o enakovrednosti  
Predlagana metoda bo obravnavana kot enakovredna, če bosta to čnost in 
natančnost enaki ali boljši kot pri referen čni metodi.  
1.2 Ugotavljanje enakovrednosti  
Ugotavljanje enakovrednosti metode mora temeljiti na študiji korelacije med 
predlaganimi in referen čnimi metodami. Metode, ki bodo uporabljene za 
preskušanje korelacije, mora odobriti homologacijski organ.  
Temeljno na čelo za dolo čanje točnosti in natan čnosti predlaganih in referen ­ 
čnih metod mora slediti smernicam v standardu ISO 5725, del 6 priloge 8, 
tj. „Comparison of alternative Measurement Methods“ (Primerjava alterna ­
tivnih metod merjenja).  
1.3 Zahteve glede izvajanja  
Rezervirano  ▼B
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 836  
PRILOGA XXII  
Naprave za spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne energije na vozilu  
1. Uvod  
V tej prilogi so navedene opredelitve in zahteve, ki se uporabljajo za 
naprave za spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne energije na vozilu.  
2. Opredelitve pojmov  
2.1 „Naprava za spremljanje porabe goriva in/ali elektri čne energije na vozilu“ 
(naprava OBFCM) pomeni kateri koli element sestave, tj. programsko in/ali 
strojno opremo, ki zaznava parametre vozila, motorja, goriva in/ali elek ­
trične energije ter jih uporablja za dolo čitev in dajanje na voljo vsaj infor ­
macij iz to čke 3, vrednosti za življenjsko dobo pa shranjuje v sistem v 
vozilu.  
2.2 Vrednost za „življenjsko dobo“ za koli čino, določeno in shranjeno v času t, 
so vrednosti za to koli čino, ki so se nabrale od zaklju čka proizvodnje 
vozila do časa t. 
2.3 „Hitrost vbrizgavanja goriva v motor“ pomeni koli čino goriva, vbrizgano v 
motor v posamezni enoti časa. To ne vklju čuje goriva, vbrizganega nepo ­
sredno v napravo za uravnavanje onesnaževanja.  
2.4 „Hitrost vbrizgavanja goriva v vozilu“ pomeni koli čino goriva, vbrizgano v 
motor in neposredno v napravo za uravnavanje onesnaževanja v posamezni 
enoti časa. To ne vklju čuje goriva, ki ga porabi grelnik, ki deluje na 
gorivo.  
2.5 „Skupno porabljeno gorivo (v življenjski dobi)“ pomeni vsoto izra čunanih 
količin goriva, vbrizganih v motor, in izra čunanih koli čin goriva, vbri ­
zganih neposredno v napravo za uravnavanje onesnaževanja. To ne vklju ­ 
čuje goriva, ki ga porabi grelnik, ki deluje na gorivo.  
2.6 „Skupna prevožena razdalja (v življenjski dobi)“ pomeni vsoto prevoženih 
razdalj, za katero se uporablja isti vir podatkov kot za števec prevožene 
poti. 
2.7 „Elektri čna energija iz omrežja“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni elek ­
trično energijo, ki te če v akumulator, ko je vozilo priklju čeno na zunanjo 
napajalno enoto in ko je motor izklopljen. Ne vklju čuje izgub elektri čne 
energije med zunanjo napajalno enoto in akumulatorjem.  
2.8 „Delovanje pri ohranjanju naboja“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni 
stanje delovanja vozila, ko lahko stanje napolnjenosti (SOC) sistema 
REESS niha, vendar je naloga krmilnega sistema v povpre čju ohraniti 
trenutno stanje napolnjenosti.  
2.9 „Delovanje pri praznjenju naboja“ v zvezi z vozili OVC-HEV pomeni 
stanje delovanja vozila, ko je trenutno stanje napolnjenosti sistema 
REESS ve čje od ciljne vrednosti SOC za ohranjanje naboja in ko je naloga 
krmilnega sistema vozila visoko raven SOC znižati na ciljno vrednost SOC 
za ohranjanje naboja.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 837  
2.10 „Delovanje za pove čanje naboja, ki ga izbere voznik“ v zvezi z vozili 
OVC-HEV pomeni stanje delovanja, za katerega je voznik izbral na čin 
delovanja, da bi pove čal SOC sistema REESS.  
3. Informacije, ki jih je treba dolo čiti, shraniti in dati na razpolago  
Naprava OBFCM dolo ča vsaj naslednje parametre, vrednosti za življenjsko 
dobo pa shranjuje v sistemu v vozilu. Parametri se izra čunajo in prilagodijo 
v skladu s standardi iz to čke 6.5.3.2(a) odstavka 6.5.3 Dodatka 1 k 
Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, ki se razume, kot je dolo čeno v 
točki 2.8 Dodatka 1 k Prilogi XI k tej uredbi.  
3.1 Za vsa vozila iz člena 4a, razen vozila OVC-HEV:  
(a) skupna koli čina porabljenega goriva (v življenjski dobi) (v litrih);  
(b) skupna prevožena razdalja (v življenjski dobi) (v kilometrih);  
(c) hitrost vbrizgavanja goriva v motor (v gramih/sekundo);  
(d) hitrost vbrizgavanja goriva v motor (v litrih/uro);  
(e) hitrost vbrizgavanja goriva v vozilu (v gramih/sekundo);  
(f) hitrost vozila (v kilometrih/uro).  
3.2 Za vozila OVC-HEV:  
(a) skupna koli čina porabljenega goriva (v življenjski dobi) (v litrih);  
(b) skupna koli čina goriva, porabljenega pri delovanju pri praznjenju 
naboja (v življenjski dobi) (v litrih);  
(c) skupna koli čina goriva (v življenjski dobi), porabljenega pri delovanju 
za povečanje naboja, ki ga izbere voznik (v litrih);  
(d) skupna prevožena razdalja (v življenjski dobi) (v kilometrih);  
(e) skupna razdalja, prevožena pri delovanju pri praznjenju naboja z izklo ­
pljenim motorjem (v življenjski dobi) (v kilometrih);  
(f) skupna razdalja, prevožena pri delovanju pri praznjenju naboja z vklo ­
pljenim motorjem (v življenjski dobi) (v kilometrih);  
(g) skupna razdalja (v življenjski dobi), prevožena pri delovanju za pove ­ 
čanje naboja, ki ga izbere voznik (v kilometrih);  
(h) hitrost vbrizgavanja goriva v motor (v gramih/sekundo);  
(i) hitrost vbrizgavanja goriva v motor (v litrih/uro);  
(j) hitrost vbrizgavanja goriva v vozilu (v gramih/sekundo);  
(k) hitrost vozila (v kilometrih/uro);  
(l) skupna koli čina elektri čne energije, dovedena iz omrežja v akumulator 
(v življenjski dobi) v (kWh).  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 838  
4. Točnost 
4.1 Kar zadeva informacije iz to čke 3, proizvajalec zagotovi, da naprava 
OBFCM zagotavlja najto čnejše vrednosti, ki jih je mogo če pridobiti s 
sistemom za merjenje in izra čunavanje v krmilni enoti motorja.  
4.2 Ne glede na to čko 4.1 proizvajalec zagotovi, da je to čnost, izra čunana na 
tri decimalna mesta z naslednjo ena čbo, večja od –0,05 in manjša od 0,05:  
Accuracy ¼ Fuel_Consumed  WLTP Ä Fuel_Consumed  OBFCM  
Fuel_Consumed  WLTP 
pri čemer je:  
Fuel_Consumed  WLTP  (v litrih) poraba goriva, dolo čena v prvem 
preskusu, opravljenem v skladu s 
točko 1.2 Podpriloge 6 k Prilogi XXI, 
in izračunana v skladu z odstavkom 6 
Podpriloge 7 k navedeni prilogi z 
uporabo rezultatov emisij za celotni 
cikel pred popravki (rezultat koraka 2 
v tabeli A7/1 Podpriloge 7) ter 
pomnožena z dejansko prevoženo 
razdaljo in deljena s 100;  
Fuel_Consumed  OBFCM  (v litrih) poraba goriva, dolo čena za isti preskus 
z uporabo razlik v parametru „skupna 
količina porabljenega goriva (v 
življenjski dobi)“, kot ga zagotovi 
naprava OBFCM.  
Za vozila OVC-HEV se uporabi preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
4.2.1 Če zahteve glede to čnosti iz to čke 4.2 niso izpolnjene, se to čnost ponovno 
izračuna za naknadne preskuse tipa 1, opravljene v skladu s to čko 1.2 
Podpriloge 6, v skladu z ena čbami v to čki 4.2, pri čemer se uporabi 
količina porabljenega goriva, dolo čena in sešteta za vse opravljene 
preskuse. Za zahtevo glede to čnosti se šteje, da je izpolnjena, ko je to čnost 
večja od – 0,05 in manjša od 0,05.  
4.2.2 Če zahteve glede to čnosti iz to čke 4.2.1 po naknadnih preskusih iz te to čke 
niso izpolnjene, se lahko opravijo dodatni preskusi za dolo čitev točnosti, 
vendar skupno število preskusov ne presega treh preskusov za vozilo, 
preskušeno brez metode interpolacije (vozilo H), ter šestih preskusov za 
vozilo, preskušeno z uporabo metode interpolacije (trije preskusi za 
vozilo H in trije preskusi za vozilo L). To čnost se za dodatne naknadne 
preskuse tipa 1 ponovno izra čuna v skladu z ena čbami iz to čke 4.2, pri 
čemer se uporabi koli čina porabljenega goriva, dolo čena in sešteta za vse 
opravljene preskuse. Za navedeno zahtevo se šteje, da je izpolnjena, ko je 
točnost večja od – 0,05 in manjša od 0,05. Če so bili preskusi opravljeni 
samo za dolo čitev točnosti naprave OBFCM, se rezultati dodatnih 
preskusov ne upoštevajo za nobene druge namene.  ▼M3
 02017R1151 — SL — 01.01.2019 — 002.006 — 839  
5. Dostop do informacij, zagotovljenih z napravo obfcm  
5.1 Naprava OBFCM omogo ča standardiziran in neomejen dostop do infor ­
macij iz to čke 3 ter je v skladu s standardi iz to čk 6.5.3.1(a) in 6.5.3.2(a) 
odstavka 6.5.3 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, ki se 
razume, kot je dolo čeno v točki 2.8 Dodatka 1 k Prilogi XI k tej uredbi.  
5.2 Z odstopanjem od pogojev za ponastavitev iz standardov iz to čke 5.1 ter 
ne glede na to čki 5.3 in 5.4 se vrednosti na števcih za življenjsko dobo po 
tem, ko je vozilo dano v uporabo, ohranijo.  
5.3 Vrednosti na števcih za življenjsko dobo se lahko ponastavijo samo pri 
vozilih, ki imajo tip pomnilnika krmilne enote motorja, ki ne more ohraniti 
podatkov, če nima napajanja z elektri čno energijo. Pri teh vozilih se lahko 
vrednosti hkrati ponastavijo le, če se akumulator odklopi z vozila. Obvez ­
nost ohranitve vrednosti na števcih za življenjsko dobo se v tem primeru 
uporablja za nove homologacije najpozneje od 1. januarja 2022 in za nova 
vozila od 1. januarja 2023.  
5.4 V primeru vpliva nepravilnega delovanja na vrednosti na števcih za 
življenjsko dobo ali zamenjave krmilne enote motorja se lahko števci hkrati 
ponastavijo, da se zagotovi, da vrednosti ostanejo popolnoma sinhronizi ­
rane. ▼M3