02009R1224 — SL — 14.08.2019 — 006.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1224/2009

z dne 20. novembra 2009

o vzpostavitvi nadzornega sistema ►M5 ►C4 Unije ◄ ◄ za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006







NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

S to uredbo se vzpostavlja sistem ►M5 Unije ◄ za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje (v nadaljnjem besedilu: nadzorni sistem ►M5 Unije ◄ ), da se zagotovi skladnost s pravili skupne ribiške politike.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za vse dejavnosti, zajete v skupni ribiški politiki, ki se izvajajo na ozemlju držav članic ali v vodah ►M5 Unije ◄ ali jih izvajajo ribiška plovila ►M5 Unije ◄ ali državljani držav članic, ne da bi to vplivalo na primarno odgovornost države članice zastave.

2. Dejavnosti v morskih vodah čezmorskih ozemelj in držav iz Priloge II Pogodbe se obravnavajo kot dejavnosti, ki se izvajajo v morskih vodah tretjih držav.

▼M3

Člen 2a

Uporaba nadzornega sistema Unije za nekatere segmente flote Mayotta kot najbolj oddaljene regije

1. Do 31. decembra 2021 se člen 5(3) ter členi 6, 8, 41, 56, 58 do 62, 66, 68 in 109 ne uporabljajo za Francijo v zvezi z ribiškimi plovili, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu, najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Mayotte), in v zvezi z dejavnostmi in ulovom takih ribiških plovil.

2. Francija do 30. septembra 2014 vzpostavi poenostavljen in začasen nadzorni sistem za ribiška plovila, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu. Ta sistem obravnava naslednja vprašanja:

a) poznavanje ribolovne zmogljivosti;

b) dostop do voda Mayotta;

c) izpolnjevanje obveznosti v zvezi z deklaracijami;

d) imenovanje organov, odgovornih za izvajanje nadzornih dejavnosti;

e) ukrepi, ki zagotavljajo nediskriminacijsko izvajanje nadzora nad plovili, daljšimi od 10 metrov.

Francija do 30. septembra 2020 Komisiji predloži akcijski načrt z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev doslednega izvajanja Uredbe (ES) št. 1224/2009 od 1. januarja 2022 glede ribiških plovil, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu. Ta akcijski načrt je predmet dialoga med Francijo in Komisijo. Francija sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo tega akcijskega načrta.

▼B

Člen 3

Razmerje do mednarodnih in nacionalnih določb

1. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe iz sporazumov o ribolovu, ki so bili sklenjeni med ►M5 Unijo ◄ in tretjimi državami ali se uporabljajo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, ali iz podobnih sporazumov, pri katerem je ►M5 Unija ◄ pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica.

2. Ta uredba se uporablja brez poseganja v kakršne koli nacionalne nadzorne ukrepe, ki presegajo njene minimalne zahteve, če so skladni z zakonodajo ►M5 Unije ◄ in skupno ribiško politiko. Države članice Komisijo na zahtevo obvestijo o teh nadzornih ukrepih.

Člen 4

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz Uredbe (ES) št. 2371/2002. Uporabljajo pa se tudi naslednje opredelitve:

1. „ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov;

2. „pravila skupne ribiške politike“ pomenijo zakonodajo ►M5 Unije ◄ o ohranjanju, upravljanju in izkoriščanju živih vodnih virov, o ribogojstvu ter predelavi, prevozu in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

3. „nadzor“ pomeni spremljanje in nadzorovanje;

4. „inšpekcijski pregled“ pomeni vsak pregled, ki ga opravijo uradniki, da preverijo skladnost s pravili skupne ribiške politike, in ki se zabeleži v poročilo o inšpekcijskem pregledu;

5. „nadzorovanje“ pomeni opazovanje ribolovnih dejavnosti na podlagi opažanj inšpekcijskih plovil ali uradnih letal ter uporabe tehničnih metod zaznavanja in prepoznavanja;

6. „uradnik“ pomeni osebo, ki jo za izvajanje inšpekcijskega pregleda pooblasti nacionalni organ, Komisija ali Agencija Skupnosti za nadzor ribištva;

7. „inšpektorji ►M5 Unije ◄ “ pomeni uradnike države članice, Komisije ali organa, ki ga ta imenuje, katerih imena so vključena na seznam, vzpostavljen v skladu s členom 79;

8. „nadzorni opazovalec“ pomeni osebo, ki jo nacionalni organ pooblasti za spremljanje izvajanja pravil skupne ribiške politike;

9. „dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni uradni dokument, ki imetniku v skladu z nacionalnimi pravili podeljuje pravico do uporabe določenih ribolovnih zmogljivosti za komercialno izkoriščanje živih vodnih virov. Vsebuje minimalne zahteve glede prepoznavanja, tehničnih lastnosti in opremljenosti ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ ;

10. „dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje za ribolov, ki se izda za ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ poleg njegovega dovoljenja za gospodarski ribolov in na podlagi katerega lahko to opravlja določene ribolovne dejavnosti v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov pod posebnimi pogoji;

11. „sistem samodejnega prepoznavanja“ pomeni neodvisen in neprekinjen sistem prepoznavanja in spremljanja plovil, ki ladjam omogoča, da si z drugimi ladjami v bližini in organi na kopnem elektronsko izmenjujejo podatke o ladjah, vključno s prepoznavanjem, položajem, smerjo in hitrostjo;

12. „podatki iz sistema za spremljanje plovil“ pomeni podatke o prepoznavanju ribiškega plovila, geografskem položaju, datumu, času, smeri in hitrosti, ki se prek satelitskih sledilnih naprav, nameščenih na krovu ribiških plovil, prenašajo v center za spremljanje ribištva države članice zastave;

13. „sistem za zaznavanje plovil“ pomeni tehnologijo daljinskega zaznavanja s pomočjo satelita, ki lahko prepozna plovila in zazna njihov položaj na morju;

14. „območje z omejenim ribolovom“ pomeni vsako morsko območje pod jurisdikcijo določene države članice, ki ga opredeli Svet in na katerem so ribolovne dejavnosti bodisi omejene bodisi prepovedane;

15. „center za spremljanje ribištva“ pomeni operativni center, ki ga ustanovi država članica zastave, opremljen z računalniško strojno in programsko opremo, ki omogoča samodejno sprejemanje, obdelavo in elektronski prenos podatkov;

16. „pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje vseh ali katerih koli ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva s krova plovila na drugo plovilo;

17. „tveganje“ pomeni verjetnost dogodka, ki se lahko zgodi in bi pomenil kršitev pravil skupne ribiške politike;

18. „obvladovanje tveganja“ pomeni sistematično prepoznavanje tveganja in izvajanje vseh ukrepov, potrebnih za omejitev uresničitve tega tveganja. To vključuje dejavnosti, kot so zbiranje podatkov in informacij, analiziranje in ocenjevanje tveganja, priprava in izvajanje ukrepov ter redno spremljanje in pregledovanje postopka in njegovih izidov na podlagi mednarodnih in nacionalnih virov in strategij ter virov in strategij ►M5 Unije ◄ ;

19. „gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

20. „pošiljka“ pomeni količino ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva določene vrste iste predstavitve, ki izhajajo z istega ustreznega geografskega območja in istega ribiškega plovila oziroma skupine ribiških plovil ali iste ribogojske proizvodne enote;

21. „predelava“ pomeni postopek, s katerim je bila pripravljena predstavitev proizvoda. Vključuje filetiranje, pakiranje, konzerviranje, zamrzovanje, dimljenje, soljenje, kuhanje, vlaganje, sušenje ali kakršno koli drugo pripravo rib za trg;

22. „iztovarjanje“ pomeni prvo raztovarjanje kakršne koli količine ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na kopno;

23. „prodaja na drobno“ pomeni ravnanje s proizvodi iz živih vodnih virov in/ali njihovo predelavo ter shranjevanje na kraju prodaje ali dostave končnemu potrošniku in vključuje distribucijo;

24. „večletni načrti“ pomeni načrte obnovitve, kot so navedeni v členu 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002, načrte upravljanja, kot so navedeni v členu 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002, ter druge določbe ►M5 Unije ◄ , ki so sprejete na podlagi člena 37 Pogodbe ES in ki za več let določajo posebne ukrepe upravljanja za določene staleže rib;

25. „obalna država“ pomeni državo, v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo katere ali v pristaniščih katere poteka dejavnost;

26. „izvrševanje“ pomeni vsak ukrep, sprejet zaradi zagotavljanja skladnosti s pravili skupne ribiške politike;

27. „potrjena moč motorja“ pomeni največjo trajno moč motorja, ki se lahko doseže pri izhodni prirobnici motorja v skladu s spričevalom, ki ga izdajo organi države članice ali klasifikacijske družbe ali drugi gospodarski subjekti, ki jih ti določijo;

28. „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske žive vodne vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport;

29. „premestitev“ pomeni ribolovne operacije, pri katerih se ulov v celoti ali delno prenese ali prestavi iz skupnega ribolovnega orodja na plovilo ali iz podpalubja ribiškega plovila ali njegovega ribolovnega orodja v mrežo za zadrževanje, zabojnik ali kletko zunaj plovila, v kateri se živi ulov hrani do iztovarjanja;

30. „ustrezno geografsko območje“ pomeni morsko območje, ki se šteje kot ena enota za namene geografske razvrstitve na ribolovna območja in je izraženo z navedbo podobmočja, razdelka ali podrazdelka FAO, ali kadar je to ustrezno, statističnega območja ICES, cone ribolovnega napora, ekonomske cone ali območja, omejenega z geografskimi koordinatami;

31. „ribiško plovilo“ pomeni vsako plovilo, opremljeno za gospodarsko izkoriščanje živih vodnih virov;

32. „ribolovna možnost“ pomeni v količini izraženo zakonito pravico do ribolova, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu.







NASLOV II

SPLOŠNA NAČELA

Člen 5

Splošna načela

1. Države članice nadzorujejo dejavnosti, ki jih na podlagi skupne ribiške politike na njihovem ozemlju ali v vodah, ki so pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo, opravlja katera koli fizična ali pravna oseba, zlasti ribolovne dejavnosti, pretovarjanje, prenos rib v mrežaste kletke ali ribogojniške objekte, vključno z objekti za pitanje, iztovarjanje, uvoz, prevoz, predelavo, trženje in skladiščenje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

2. Države članice nadzirajo tudi dostop do voda in virov ter dejavnosti zunaj voda ►M5 Unije ◄ , ki jih izvajajo ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , ki plujejo pod njihovo zastavo, in – brez poseganja v primarno odgovornost države članice zastave – njihovi državljani.

3. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, dodelijo ustrezna finančna sredstva, človeške in tehnične vire ter vzpostavijo upravno in tehnično strukturo, potrebno za zagotavljanje nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja dejavnosti na podlagi skupne ribiške politike. Svojim pristojnim organom in uradnikom dajo na voljo vsa ustrezna sredstva, ki jim omogočajo izpolnjevanje njihovih nalog.

4. Vsaka država članica zagotovi, da se nadzor, inšpekcijski pregledi in izvrševanje izvajajo na nediskriminatorni podlagi, kar zadeva sektorje, plovila ali osebe, in na podlagi obvladovanja tveganja.

5. V vsaki državi članici dejavnosti nadzora vseh nacionalnih nadzornih organov usklajuje en organ. Ta organ je odgovoren tudi za usklajevanje zbiranja, obdelave in potrjevanja informacij o ribolovnih dejavnostih ter za poročanje in zagotavljanje pošiljanja informacij Komisiji, Agenciji Skupnosti za nadzor ribištva, ustanovljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 768/2005 ( 1 ), drugim državam članicam in po potrebi tretjim državam, in za sodelovanje z njimi.

6. V skladu s postopkom iz člena 103 je plačilo prispevkov iz Evropskega sklada za ribištvo v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006 in finančnih prispevkov ►M5 Unije ◄ za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 odvisno od tega, kako države članice izpolnjujejo svojo obveznost, da zagotovijo spoštovanje in izvajanje pravil skupne ribiške politike, ki so povezana s financiranimi ukrepi ali vplivajo na njihovo učinkovitost, ter kako v ta namen uporabljajo in vzdržujejo učinkovit sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja.

7. Komisija in države članice v skladu s svojo pristojnostjo zagotovijo, da so cilji te uredbe pri upravljanju in nadzoru finančne pomoči ►M5 Unije ◄ izpolnjeni.







NASLOV III

SPLOŠNI POGOJI ZA DOSTOP DO VODA IN VIROV

Člen 6

Dovoljenje za gospodarski ribolov

1. Ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ se lahko uporablja za komercialno izkoriščanje živih vodnih virov samo, če ima veljavno dovoljenje za gospodarski ribolov.

2. Država članica zastave zagotovi, da so podatki v dovoljenju za gospodarski ribolov točni in v skladu s podatki iz evidence ribiškega ladjevja Skupnosti iz člena 15 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

3. Država članica zastave začasno prekliče dovoljenje za gospodarski ribolov plovila, za katero velja začasna onesposobitev gibanja, o kateri je odločila ta država članica, ali katerega dovoljenje za ribolov je bilo začasno preklicano v skladu s členom 45(4) Uredbe (ES) št. 1005/2008.

4. Država članica zastave dokončno odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov plovilu, za katero velja ukrep prilagoditve zmogljivosti iz člena 11(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali ki mu je bilo v skladu s členom 45(4) Uredbe (ES) št. 1005/2008 odvzeto dovoljenje za ribolov.

5. Država članica zastave izda, upravlja in odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov v skladu s podrobnimi pravili, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 7

Dovoljenje za ribolov

1. Ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ , ki deluje v vodah ►M5 Unije ◄ , sme opravljati določene ribolovne dejavnosti samo, če so navedene v njegovem veljavnem dovoljenju za ribolov, kadar za ribolov ali ribolovna območja, na katerih so dejavnosti dovoljene, veljajo:

(a) ureditev ribolovnega napora;

(b) večletni načrt;

(c) območje z omejenim ribolovom;

(d) ribolov v znanstvene namene;

(e) drugi primeri, določeni v zakonodaji ►M5 Unije ◄ .

2. Če ima država članica poseben nacionalni sistem dovoljenj za ribolov, Komisiji na njeno zahtevo pošlje povzetek podatkov iz izdanih dovoljenj in z njimi povezane zbrane številke o ribolovnem naporu.

3. Če je država članica zastave sprejela nacionalne določbe v obliki nacionalnega sistema dovoljenj za ribolov za dodelitev ribolovnih možnosti, ki jih ima na voljo, posameznim plovilom, Komisiji na njeno zahtevo pošlje podatke o ribiških plovilih, ki imajo dovoljenje za opravljanje ribolovne dejavnosti na določenem ribolovnem območju, zlasti zunanjo identifikacijsko številko, imena zadevnih ribiških plovil in posamezne ribolovne možnosti, ki so jim bile dodeljene.

4. Dovoljenje za ribolov se ne izda, če zadevno ribiško plovilo nima dovoljenja za gospodarski ribolov, izdanega v skladu s členom 6, ali če je bilo njegovo dovoljenje za gospodarski ribolov začasno preklicano ali odvzeto. Dovoljenje za ribolov se samodejno odvzame, če je bilo dovoljenje za gospodarski ribolov plovilu dokončno odvzeto. Začasno pa se prekliče, če je bilo dovoljenje za gospodarski ribolov začasno preklicano.

5. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 8

Označevanje ribolovnega orodja

1. Kapitan ribiškega plovila upošteva pogoje in omejitve glede označevanja in prepoznavanja ribiških plovil in njihovega ribolovnega orodja.

2. Podrobna pravila za označevanje in prepoznavanje ribiških plovil in njihovega ribolovnega orodja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 9

Sistem za spremljanje plovil

1. Države članice uporabljajo satelitski sistem za spremljanje plovil za učinkovito spremljanje ribolovnih dejavnosti ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, kjer koli se ta plovila nahajajo, in ribolovnih dejavnosti v vodah držav članic.

2. Brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov imajo ribiška plovila, katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, na krovu nameščeno v celoti delujočo napravo, ki s prenosom podatkov o položaju v rednih presledkih omogoča samodejno določanje položaja tega plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil. Centru za spremljanje ribištva države članice zastave omogoča tudi pridobitev informacij o ribiškem plovilu. Za ribiška plovila, katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več in katerih skupna dolžina je manj kot 15 metrov, se ta člena uporablja od 1. januarja 2012.

3. Kadar je ribiško plovilo v vodah druge države članice, država članica zastave da na voljo podatke tega plovila iz sistema za spremljanje plovil s samodejnim prenosom centru za spremljanje ribištva obalnih držav članic. Podatki iz sistema za spremljanje plovil se na zahtevo dajo na voljo tudi državi članici, v pristaniščih katere bo ribiško plovilo verjetno iztovorilo svoj ulov ali v vodah katere bo ribiško plovilo verjetno nadaljevalo svoje ribolovne dejavnosti.

4. Če ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ deluje v vodah tretje države ali na območjih odprtega morja, na katerih ribolovne vire upravlja mednarodna organizacija, in če tako določa sporazum s to tretjo državo ali veljavna pravila te mednarodne organizacije, se ti podatki dajo na voljo tudi tej državi ali organizaciji.

5. Država članica lahko ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je manj kot 15 metrov in ki plujejo pod njeno zastavo, izvzame iz zahteve, da morajo biti plovila opremljena s sistemom za spremljanje plovil, če:

(a) delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali

(b) od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

6. V vodah ►M5 Unije ◄ delujoča ribiška plovila tretje države, katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, in pomožna ribiška plovila tretje države, ki izvajajo dopolnilne ribolovne dejavnosti, imajo tako kot ribiška plovila ►M5 Unije ◄ na krovu nameščeno v celoti delujočo napravo, ki s prenosom podatkov o položaju v rednih presledkih omogoča samodejno določanje položaja tega plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil.

7. Države članice ustanovijo in vodijo centre za spremljanje ribištva, ki spremljajo ribolovne dejavnosti in ribolovni napor. Center za spremljanje ribištva posamezne države članice spremlja ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, ne glede na to, v katerih vodah delujejo ali v katerem pristanišču so, in tudi ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , ki plujejo pod zastavo drugih držav članic, ter ribiška plovila tretjih držav, ki delujejo v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo te države članice in za katera se uporablja sistem za spremljanje plovil.

8. Vsaka država članica zastave imenuje organe, pristojne za center za spremljanje ribištva, in sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da ima njen center za spremljanje ribištva ustrezne kadrovske vire in je opremljen z računalniško strojno in programsko opremo, ki omogoča samodejno obdelavo in elektronski prenos podatkov. Države članice zagotovijo varnostne in obnovitvene postopke za primer napake v sistemu. Države članice lahko vodijo skupni center za spremljanje ribištva.

9. Država članica lahko ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, obveže ali pooblasti, da so plovila opremljena s sistemom za spremljanje plovil.

10. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 10

Sistem samodejnega prepoznavanja

1. V skladu s točko 3 dela I Priloge II Direktive 2002/59/ES je ribiško plovilo, katerega skupna dolžina presega 15 metrov, opremljeno s sistemom samodejnega prepoznavanja, ki mora vedno delovati in ki izpolnjuje izvedbene standarde Mednarodne pomorske organizacije v skladu s poglavjem V, pravilom 19, oddelkom 2.4.5 Konvencije SOLAS iz leta 1974.

2. Odstavek 1 se uporablja:

(a) od 31. maja 2014 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 15 metrov ali več in manj kot 18 metrov;

(b) od 31. maja 2013 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 18 metrov ali več in manj kot 24 metrov;

(c) od 31. maja 2012 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 24 metrov ali več in manj kot45 metrov.

3. Države članice lahko uporabljajo podatke iz sistema samodejnega prepoznavanja, ko so ti podatki na voljo, za navzkrižno preverjanje z drugimi razpoložljivimi podatki v skladu s členoma 109 in 110. Države članice zato zagotovijo, da so podatki iz sistema samodejnega prepoznavanja za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, na voljo njihovim nacionalnim organom za nadzor ribištva.

Člen 11

Sistem za zaznavanje plovil

Če imajo države članice nedvoumne dokaze o večji stroškovni učinkovitosti glede na tradicionalne načine zaznavanja ribiških plovil, uporabljajo sistem za zaznavanje plovil, ki jim omogoča primerjanje položajev, izhajajočih iz daljinsko zaznanih slik, poslanih na zemljo prek satelitov ali drugih enakovrednih sistemov, s podatki, prejetimi prek sistema za spremljanje plovil ali sistema samodejnega prepoznavanja, da bi ocenile prisotnost ribiških plovil na določenem območju. Države članice zagotovijo, da imajo njihovi centri za spremljanje ribištva tehnične zmogljivosti za uporabo sistema za zaznavanje plovil.

Člen 12

Pošiljanje podatkov za postopke nadzorovanja

Podatki iz sistema za spremljanje plovil, sistema samodejnega prepoznavanja in sistema za zaznavanje plovil, zbrani na podlagi te uredbe, se lahko posredujejo agencijam ►M5 Unije ◄ in pristojnim organom držav članic, vključenim v postopke nadzorovanja, za namen pomorske varnosti, nadzora meje, varstva morskega okolja in izvrševanja veljavnih predpisov.

Člen 13

Nove tehnologije

1. Svet lahko na podlagi člena 37 Pogodbe odloči o obveznosti, da se uporabljajo elektronske naprave za spremljanje in orodja za sledljivost, kot je genska analiza. Države članice lahko na lastno pobudo ali v sodelovanju s Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje, pred 1. junijem 2013 izvedejo pilotne projekte o orodjih za sledljivost, kot je genska analiza, da bi ocenile tehnologijo, ki se bo uporabljala.

2. Svet lahko na podlagi člena 37 Pogodbe odloči o uvedbi drugih novih tehnologij za nadzor ribištva, kadar te tehnologije stroškovno učinkovito vodijo k boljši skladnosti s pravili skupne ribiške politike.







NASLOV IV

NADZOR RIBOLOVA







POGLAVJE I

Nadzor uporabe ribolovnih možnosti







Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 14

Izpolnjevanje in predložitev ribolovnih ladijskih dnevnikov

▼M5

1. Brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov kapitan vsakega ribiškega plovila Unije, katerega skupna dolžina je 10 metrov ali več, vodi ribolovni ladijski dnevnik o dejavnostih, v katerem za vsako ribolovno potovanje specifično navede vse količine vsake vrste, ki so jo ujeli in jo hranijo na krovu nad 50 kg v ekvivalentu žive teže. Mejna vrednost 50 kg se uporabi takoj, ko ulov vrste preseže 50 kg.

▼B

2. Ribolovni ladijski dnevnik iz odstavka 1 vsebuje zlasti naslednje podatke:

(a) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila;

(b) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen;

(c) datum ulovov;

(d) datum odhoda in prihoda v pristanišče ter trajanje ribolovnega potovanja;

(e) vrsto orodja, velikost mrežnega očesa in dimenzije;

▼M5

(f) ocenjene količine posameznih vrst v kilogramih žive teže ali po potrebi število kosov, vključno s količinami ali kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos;

▼B

(g) število ribolovnih operacij.

3. Dopustno odstopanje pri ocenah količin rib v kilogramih, ki so na krovu plovila, zabeleženih v ribolovnem ladijskem dnevniku, je 10 % za vse vrste.

▼M5

4. Kapitani ribiških plovil Unije v svoj ribolovni ladijski dnevnik zabeležijo vse ocenjene zavržke nad 50 kg v ekvivalentu žive teže za vse vrste, za katere ne velja obveznost iztovarjanja.

Kapitani ribiških plovil Unije v svoj ribolovni ladijski dnevnik zabeležijo tudi vse ocenjene zavržke za vse vrste, za katere ne velja obveznost iztovarjanja iz člena 15(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ).

▼B

5. Na ribolovnih območjih, na katerih velja ureditev ribolovnega napora ►M5 Unije ◄ , kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ v svoj ribolovni ladijski dnevnik zabeležijo in obračunajo čas, ki so ga preživeli na določenem območju, na naslednji način:

(a) v zvezi z vlečnim orodjem:

(i) prihod v pristanišče na tem območju in odhod iz njega;

(ii) vsak vstop na morska območja in izstop z morskih območij, na katerih se uporabljajo posebna pravila o dostopu do voda in virov;

(iii) ulov, obdržan na krovu, po vrstah v kilogramih žive teže ob izstopu s tega območja ali pred prihodom v pristanišče na tem območju;

(b) v zvezi z mirujočim orodjem:

(i) prihod v pristanišče na tem območju in odhod iz njega;

(ii) vsak vstop na morska območja in izstop z morskih območij, na katerih se uporabljajo posebna pravila o dostopu do voda in virov;

(iii) datum in čas namestitve ali ponovne namestitve mirujočega orodja na teh območjih;

(iv) datum in čas zaključka ribolovne operacije z uporabo mirujočega orodja;

(v) ulov, obdržan na krovu, po vrstah v kilogramih žive teže ob izstopu s tega območja ali pred prihodom v pristanišče na tem območju.

6. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ predložijo podatke iz ribolovnega ladijskega dnevnika čimprej, najpozneje pa 48 ur po iztovarjanju:

(a) svoji državi članici zastave in

(b) če je bilo iztovarjanje opravljeno v pristanišču druge države članice, pristojnim organom zadevne države članice pristanišča.

7. Za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v živo težo rib kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ uporabijo pretvorbeni količnik, določen v skladu s postopkom iz člena 119.

8. Kapitani ribiških plovil tretjih držav, ki delujejo v vodah ►M5 Unije ◄ , zabeležijo podatke iz tega člena enako kot kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ .

9. Za točnost podatkov v ribolovnem ladijskem dnevniku je odgovoren kapitan.

10. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 15

Elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz ribolovnih ladijskih dnevnikov

1. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, elektronsko beležijo podatke iz člena 14 in jih v elektronski obliki vsaj enkrat dnevno pošljejo pristojnemu organu države članice zastave.

2. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, pošljejo podatke iz člena 14 tudi na zahtevo pristojnega organa države članice zastave in v vsakem primeru ustrezne podatke iz ribolovnega ladijskega dnevnika sporočijo po zaključku zadnje ribolovne operacije in pred vstopom v pristanišče.

3. Odstavek 1 se uporablja:

(a) od 1. januarja 2012 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več in manj kot 15 metrov;

(b) od 1. julija 2011 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 15 metrov ali več in manj kot 24 metrov, in

(c) od 1. januarja 2010 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 24 metrov ali več.

4. Država članica lahko kapitane ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je manj kot 15 metrov in ki plujejo pod njeno zastavo, izvzame iz določb iz odstavka 1, če:

(a) delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali

(b) od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

5. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , ki podatke o svojih ribolovnih dejavnostih beležijo in sporočajo z elektronskimi sredstvi, so izvzeti iz obveznosti izpolnjevanja ribolovnih ladijskih dnevnikov, deklaracij o iztovarjanju in pretovarjanju v papirni obliki.

6. Države članice lahko sklenejo dvostranske sporazume o uporabi sistemov za elektronsko poročanje na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo in v vodah pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo. Plovila, ki sodijo v področje uporabe takšnih sporazumov, so izvzeta iz izpolnjevanja papirnatih ribolovnih ladijskih dnevnikov v teh vodah.

7. Država članica lahko kapitane ribiških plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, obveže ali pooblasti, da od 1. januarja 2010 podatke iz člena 14 beležijo in pošiljajo z elektronskimi sredstvi.

8. Pristojni organi obalne države članice sprejmejo elektronska poročila države članice zastave, ki vsebujejo podatke z ribiških plovil iz odstavkov 1 in 2.

9. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 16

Ribiška plovila, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z ribolovnimi ladijskimi dnevniki

1. Vsaka država članica na podlagi vzorčenja spremlja dejavnosti ribiških plovil, za katera ne veljajo zahteve iz členov 14 in 15, da zagotovi, da ta plovila spoštujejo pravila skupne ribiške politike.

2. Vsaka država članica za namene spremljanja iz odstavka 1 oblikuje načrt vzorčenja, temelječ na metodologiji, ki jo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 119, ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji in navede metode, ki jih je uporabila pri njegovem oblikovanju. Načrti vzorčenja se, kolikor je mogoče, ne spreminjajo skozi čas in so v ustreznih geografskih območjih poenoteni.

3. Za države članice, ki od ribiških plovil, katerih skupna dolžina je manj kot 10 metrov, ki plujejo pod njihovo zastavo, v skladu z nacionalno zakonodajo zahtevajo predložitev ribolovnih ladijskih dnevnikov iz člena 14, obveznost iz odstavkov 1 in 2 tega člena ne velja.

4. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena se obvestila o prodaji, predložena v skladu s členoma 62 in 63, sprejmejo kot alternativni ukrep načrtom vzorčenja.

Člen 17

Predhodno obveščanje

1. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več in ki izvajajo ribolov na staleže v okviru večletnih načrtov, za katere velja obveznost elektronskega beleženja podatkov iz ribolovnega ladijskega dnevnika v skladu s členom 15, sporočijo pristojnim organom svoje države članice zastave vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče naslednje podatke:

(a) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila;

(b) ime namembnega pristanišča in namen pristanka, kot so iztovarjanje, pretovarjanje ali dostop do storitev;

(c) datume ribolovnega potovanja in ustrezna geografska območja, na katerih je bil ulov opravljen;

(d) predvideni datum in čas prihoda v pristanišče;

▼M5

(e) količine posamezne vrste, zabeležene v ribolovnem ladijskem dnevniku, vključno s količinami pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos;

(f) količine posamezne vrste, ki bodo iztovorjene ali pretovorjene, vključno s tistimi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos.

▼B

2. Kadar namerava ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ vpluti v pristanišče države članice, ki ni država članica zastave, pristojni organi države članice zastave elektronsko predhodno obvestilo takoj po njegovem prejemu posredujejo pristojnim organom obalne države članice.

3. Pristojni organi obalne države članice lahko dovolijo zgodnejši prihod v pristanišče.

4. Elektronski podatki iz ribolovnega ladijskega dnevnika iz člena 15 in elektronsko predhodno obvestilo se lahko pošljeta z enim samim elektronskim prenosom.

5. Za točnost podatkov v elektronskem predhodnem obvestilu je odgovoren kapitan.

6. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 119 določene kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti iz odstavka 1 za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer med drugim upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.

Člen 18

Predhodno obveščanje o iztovarjanju v drugi državi članici

1. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , za katere ne velja obveznost elektronskega beleženja podatkov iz ribolovnega ladijskega dnevnika pred začetkom veljavnosti določb iz člena 15(3) in ki nameravajo uporabiti pristanišče ali objekte za iztovarjanje v obalni državi članici, ki ni njihova država članica zastave, sporočijo pristojnim organom obalne države članice vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče podatke iz člena 17(1).

2. Pristojni organi obalne države članice lahko dovolijo zgodnejši prihod v pristanišče.

Člen 19

Dovoljenje za dostop do pristanišča

Pristojni organi obalne države članice lahko ribiškim plovilom zavrnejo dostop do pristanišča, če podatki iz členov 17 in 18 niso popolni, razen v primerih višje sile.

Člen 20

Postopki pretovarjanja

1. V vodah ►M5 Unije ◄ so pretovarjanja na morju prepovedana. Dovoljena so samo na podlagi dovoljenja in pod pogoji iz te uredbe v pristaniščih ali krajih blizu obale držav članic, ki so določeni za ta namen, in v skladu s pogoji iz člena 43(5) te uredbe.

2. Če je postopek pretovarjanja prekinjen, je za nadaljevanje postopka pretovarjanja morda potrebno novo dovoljenje.

3. Za namene tega člena se dejavnosti premeščanja in ribolova z vlečnimi mrežami za vleko v paru ter ribolovne operacije, pri katerih ribolov skupaj izvajata dve ali več ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , ne štejejo za pretovarjanje.

Člen 21

Izpolnjevanje in predložitev deklaracij o pretovarjanju

1. Brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 10 metrov ali več, ki izvajajo pretovarjanje, izpolnijo deklaracijo o pretovarjanju, v kateri so zlasti navedene vse količine vsake pretovorjene ali prejete vrste nad 50 kg v ekvivalentu žive teže.

2. Deklaracija o pretovarjanju iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje podatke:

(a) zunanjo identifikacijsko številko ter ime ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, in ime prejemnega plovila;

(b) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen;

▼M5

(c) ocenjene količine posameznih vrst v kilogramih teže proizvoda, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi število kosov, vključno s količinami ali kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos;

▼B

(d) namembno pristanišče prejemnega ribiškega plovila;

(e) določeno pristanišče pretovarjanja.

3. Dopustno odstopanje pri ocenah količin pretovorjenih ali prejetih rib v kilogramih, zabeleženih v deklaraciji o pretovarjanju, je 10 % za vse vrste.

4. Kapitan ribiškega plovila, s katerega poteka pretovarjanje, in kapitan prejemnega plovila čim prej in najpozneje 48 ur po pretovarjanju predložita deklaraciji o pretovarjanju:

(a) svoji državi članici zastave in

(b) če je bilo pretovarjanje opravljeno v pristanišču druge države članice, pristojnim organom zadevne države članice pristanišča.

5. Kapitan ribiškega plovila, s katerega poteka pretovarjanje, in kapitan prejemnega ribiškega plovila sta oba odgovorna za točnost podatkov, zabeleženih v njunih deklaracijah o pretovarjanju.

6. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 119 določene kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti iz odstavka 1 za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer med drugim upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji, kraji pretovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.

7. Postopki in obrazci v zvezi z deklaracijo o pretovarjanju se določijo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 22

Elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz deklaracij o pretovarjanju

1. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, elektronsko beležijo podatke iz člena 21 in jih v elektronski obliki pošljejo pristojnemu organu države članice zastave v 24 urah po zaključku postopka pretovarjanja.

2. Odstavek 1 se uporablja:

(a) od 1. januarja 2012 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več in manj kot 15 metrov;

(b) od 1. julija 2011 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 15 metrov ali več in manj kot 24 metrov, in

(c) od 1. januarja 2010 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 24 metrov ali več.

3. Država članica lahko kapitane ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je manj kot 15 metrov in ki plujejo pod njeno zastavo, izvzame iz odstavka 1, če:

(a) delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali

(b) od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

4. Pristojni organi obalne države članice sprejmejo elektronska poročila države članice zastave, ki vsebujejo podatke z ribiških plovil iz odstavkov 1 in 2.

5. Kadar ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ pretovori svoj ulov v državi članici, ki ni država članica zastave, pristojni organi države članice zastave takoj po prejemu deklaracije o pretovarjanju v elektronski obliki pošljejo podatke iz te deklaracije pristojnim organom države članice, v kateri je bil ulov pretovorjen in v katero je ulov namenjen.

6. Država članica lahko kapitane ribiških plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, obveže ali pooblasti, da od 1. januarja 2010 podatke iz člena 21 beležijo in pošiljajo z elektronskimi sredstvi.

7. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 23

Izpolnjevanje in predložitev deklaracij o iztovarjanju

1. Brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov kapitan ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ , katerega skupna dolžina je 10 metrov ali več, ali njegov zastopnik izpolni deklaracijo o iztovarjanju, v kateri so zlasti navedene vse količine vsake iztovorjene vrste.

2. Deklaracija o iztovarjanju iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje podatke:

(a) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila;

(b) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen;

▼M5

(c) količine posameznih vrst v kilogramih teže proizvoda, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi število kosov, vključno s količinami ali kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos;

▼B

(d) pristanišče iztovarjanja.

3. Kapitan ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ ali njegov zastopnik predloži deklaracijo o iztovarjanju čimprej, najpozneje pa 48 ur po koncu iztovarjanja:

(a) svoji državi članici zastave in

(b) če je bilo iztovarjanje opravljeno v pristanišču druge države članice, pristojnim organom zadevne države članice pristanišča.

4. Za točnost podatkov v deklaraciji o iztovarjanju je odgovoren kapitan.

5. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 24

Elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz deklaracij o iztovarjanju

1. Kapitan ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, ali njegov zastopnik elektronsko beleži podatke iz člena 23 in jih v elektronski obliki pošlje pristojnemu organu države članice zastave v 24 urah po zaključku postopka iztovarjanja.

2. Odstavek 1 se uporablja:

(a) od 1. januarja 2012 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več in manj kot 15 metrov;

(b) od 1. julija 2011 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 15 metrov ali več in manj kot 24 metrov, in

(c) od 1. januarja 2010 za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je 24 metrov ali več.

3. Država članica lahko kapitane ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je manj kot 15 metrov in ki plujejo pod njeno zastavo, izvzame iz odstavka 1, če:

(a) delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali

(b) od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

4. Kadar ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ iztovori svoj ulov v državi članici, ki ni država članica zastave, pristojni organi države članice zastave takoj po prejemu deklaracije o iztovarjanju v elektronski obliki pošljejo podatke iz te deklaracije pristojnim organom države članice, v kateri je bil ulov iztovorjen.

5. Kapitan ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ ali njegov zastopnik, ki elektronsko beleži podatke iz člena 23 in ki iztovori svoj ulov v državi članici, ki ni država članica zastave, je izvzet iz zahteve po predložitvi deklaracije o iztovarjanju obalni državi članici v papirni obliki.

6. Država članica lahko kapitane ribiških plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, obveže ali pooblasti, da od 1. januarja 2010 podatke iz člena 23 beležijo in pošiljajo z elektronskimi sredstvi.

7. Pristojni organi obalne države članice sprejmejo elektronska poročila države članice zastave, ki vsebujejo podatke z ribiških plovil iz odstavkov 1 in 2.

8. Postopki in obrazci v zvezi z deklaracijo o iztovarjanju se določijo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 25

Plovila, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z deklaracijo o iztovarjanju

1. Vsaka država članica na podlagi vzorčenja spremlja dejavnosti ribiških plovil, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z deklaracijo o iztovarjanju iz členov 23 in 24, da zagotovi, da ta plovila spoštujejo pravila skupne ribiške politike.

2. Vsaka država članica za namene spremljanja iz odstavka 1 oblikuje načrt vzorčenja, temelječ na metodologiji, ki jo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 119, ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji in navede metode, ki jih je uporabila pri njegovem oblikovanju. Načrti vzorčenja se, kolikor je mogoče, ne spreminjajo skozi čas in so v ustreznih geografskih območjih poenoteni.

3. Za države članice, ki od ribiških plovil, katerih skupna dolžina je manj kot 10 metrov, ki plujejo pod njihovo zastavo, v skladu z nacionalno zakonodajo zahtevajo predložitev deklaracij o iztovarjanju iz člena 23, obveznost iz odstavkov 1 in 2 tega člena ne velja.

4. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena se obvestila o prodaji, predložena v skladu s členoma 62 in 63, sprejmejo kot alternativni ukrep načrtom vzorčenja.







Oddelek 2

Nadzor ribolovnega napora

Člen 26

Spremljanje ribolovnega napora

1. Države članice nadzorujejo skladnost z ureditvami ribolovnega napora na geografskih območjih, na katerih velja največji dovoljeni ribolovni napor. Zagotovijo, da so ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, prisotna na geografskem območju, na katerem velja ureditev ribolovnega napora, le, kadar imajo na krovu ali, če je to ustrezno, uporabljajo ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ta ureditev ribolovnega napora, ali, če je to ustrezno, opravljajo ribolov, za katerega velja ta ureditev ribolovnega napora, če največji dovoljeni ribolovni napor, določen za zadevno državo članico, še ni bil dosežen in če zadevno ribiško plovilo še ni izčrpalo njemu dodeljenega ribolovnega napora.

2. Brez poseganja v posebna pravila se ribolovni napor plovila, ki ima na krovu ali, če je to ustrezno, uporablja ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ureditev ribolovnega napora, ali opravlja ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora, in v istem dnevu pluje skozi dve ali več geografskih območij, na katerih velja ta ureditev ribolovnega napora, odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora za to ribolovno orodje ali ta ribolov in za geografsko območje, na katerem je bilo tisti dan plovilo navzoče večino časa.

3. Če je država članica v skladu s členom 27(2) dovolila ribiškemu plovilu, da na določenem ribolovnem potovanju na geografskem območju, na katerem velja ureditev ribolovnega napora, uporablja več kot eno ribolovno orodje ali orodja, ki pripadajo več kot eni skupini ribolovnih orodij, za katera velja ta ureditev ribolovnega napora, se ribolovni napor, opravljen na tem potovanju, sočasno odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora, dodeljenega tej državi članici za vsako od teh orodij ali skupin ribolovnih orodij ter za to geografsko območje.

4. Če ribolovna orodja pripadajo isti skupini ribolovnih orodij, za katera velja ureditev ribolovnega napora, se ribolovni napor ribiških plovil, ki imajo na krovu ta orodja, na posameznem geografskem območju samo enkrat odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora za to skupino ribolovnih orodij in to geografsko območje.

5. Države članice na geografskih območjih, na katerih velja ureditev ribolovnega napora, uravnavajo ribolovni napor svojih flot, ki imajo na krovu ali, če je to ustrezno, uporabljajo ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ta ureditev ribolovnega napora, ali opravljajo ribolov, za katerega velja ta ureditev ribolovnega napora, s sprejetjem ustreznih ukrepov, če se približajo največjemu dovoljenemu ribolovnemu naporu, ki je na voljo, da zagotovijo, da opravljeni ribolovni napor ne preseže določenih omejitev.

6. Dan prisotnosti na posameznem območju je katero koli neprekinjeno obdobje 24 ur ali del tega obdobja, med katerim je ribiško plovilo prisotno na geografskem območju in odsotno iz pristanišča ali, če je to ustrezno, uporablja svoje ribolovno orodje. Čas, od katerega se meri neprekinjeno obdobje dneva prisotnosti na posameznem območju, določi država članica, pod katere zastavo pluje zadevno ribiško plovilo. Dan odsotnosti iz pristanišča je neprekinjeno obdobje 24 ur ali njegov del, med katerim je ribiško plovilo odsotno iz pristanišča.

Člen 27

Obveščanje o ribolovnem orodju

1. Brez poseganja v posebna pravila kapitan ribiškega plovila ali njegov zastopnik na zadevnih geografskih območjih, na katerih velja ureditev ribolovnega napora in se uporabljajo omejitve glede orodja ali je bil določen največji dovoljeni ribolovni napor za različna ribolovna orodja ali skupine ribolovnih orodij, obvesti pristojne organe države članice zastave pred obdobjem, za katero velja največji dovoljeni ribolovni napor, o ribolovnem orodju ali po potrebi o ribolovnih orodjih, ki jih namerava uporabljati v prihodnjem obdobju. Dokler takšno obvestilo ni poslano, ribiško plovilo ni upravičeno do ribolova na geografskih območjih, na katerih velja ureditev ribolovnega napora.

2. Če ureditev ribolovnega napora na posameznem geografskem območju dovoljuje uporabo orodij, ki pripadajo več kot eni skupini ribolovnih orodij, mora uporabo več kot enega ribolovnega orodja na tem ribolovnem potovanju predhodno odobriti država članica zastave.

Člen 28

Poročilo o ribolovnem naporu

1. Če tako odloči Svet za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , ki niso opremljena z delujočim sistemom za spremljanje plovil iz člena 9 ali podatkov iz ribolovnega ladijskega dnevnika ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi, kot je navedeno v členu 15, in za katera velja ureditev ribolovnega napora, kapitani takih ribiških plovil pristojnim organom svoje države članice zastave in po potrebi obalni državi članici tik pred vsakim vstopom na geografsko območje, na katerem velja ta ureditev ribolovnega napora, in izstopom z njega v obliki poročila o ribolovnem naporu sporočijo naslednje informacije po teleksu, telefaksu, telefonu ali elektronski pošti, ki jih prejemnik ustrezno zabeleži, ali po radiu prek radijske postaje, odobrene na podlagi zakonodaje ►M5 Unije ◄ :

(a) ime, zunanjo identifikacijsko oznako, radijski klicni znak in ime kapitana ribiškega plovila;

(b) geografsko lokacijo ribiškega plovila, na katero se nanaša sporočilo;

(c) datum in čas vsakega vstopa na območje in izstop z njega ter po potrebi datum in čas vstopa na posamezne dele teh območij in izstop z njih;

(d) ulov, obdržan na krovu, po vrstah v kilogramih žive teže.

2. Države članice lahko v skladu z državami članicami, ki jih zadevajo ribolovne dejavnosti njihovih plovil, izvajajo alternativne nadzorne ukrepe, da se zagotovi skladnost z obveznostmi poročanja o naporu. Ti ukrepi so učinkoviti in pregledni kot obveznosti poročanja iz odstavka 1 in se sporočijo Komisiji pred njihovim izvajanjem.

Člen 29

Izjeme

1. Ribiško plovilo, ki ima na krovu ribolovna orodja, za katera velja ureditev ribolovnega napora, lahko pluje skozi geografsko območje, na katerem velja ta ureditev ribolovnega napora, če za delovanje na tem geografskem območju nima dovoljenja za ribolov ali je svoje pristojne organe prej obvestilo, da namerava pluti skozi zadevno območje. Ko je ribiško plovilo na tem geografskem območju, je vsako ribolovno orodje, za katero velja ta ureditev ribolovnega napora in ki je na krovu, pripeto in shranjeno v skladu s pogoji iz člena 47.

2. Država članica se lahko odloči, da v največji dovoljeni ribolovni napor ne šteje dejavnosti ribiškega plovila, ki na geografskem območju, na katerem velja ureditev ribolovnega napora, opravlja dejavnosti, ki niso povezane z ribolovom, pod pogojem, da ribiško plovilo predhodno obvesti državo članico zastave o svojem namenu in o vrsti svojih dejavnosti ter se za ta čas odpove svojemu dovoljenju za ribolov. Taka ribiška plovila v tem obdobju na krovu nimajo ribolovnega orodja ali rib.

3. Država članica se lahko odloči, da v največji dovoljeni ribolovni napor ne šteje dejavnosti ribiškega plovila, ki je bilo prisotno na geografskem območju, na katerem velja ureditev ribolovnega napora, vendar tam ni moglo opravljati ribolovne dejavnosti, ker je pomagalo drugemu ribiškemu plovilu v težavah ali je opravljalo prevoz ranjenih oseb v nujno zdravstveno oskrbo. Država članica zastave v enem mesecu od sprejetja take odločitve o tem obvesti Komisijo in predloži dokaze o zagotavljanju nujne pomoči.

Člen 30

Izčrpanje ribolovnega napora

1. Brez poseganja v člena 29 in 31 na geografskem območju, na katerem za ribolovna orodja velja ureditev ribolovnega napora, ribiško plovilo, ki ima na krovu takšno ribolovno orodje ali orodja, za preostanek obdobja, v katerem se uporablja ta ureditev ribolovnega napora, ostane v pristanišču ali zunaj tega geografskega območja, če:

(a) je izčrpalo del največjega dovoljenega ribolovnega napora, ki mu je bil dodeljen za to geografsko območje in ribolovno orodje ali orodja, ali

(b) je bil izčrpan največji dovoljeni ribolovni napor, ki je bil za to geografsko območje in to ribolovno orodje ali orodja dodeljen njegovi državi članici zastave.

2. Brez poseganja v člen 29 ribiško plovilo na geografskem območju, kjer za ribolov velja ureditev ribolovnega napora, ne opravlja ribolova na tem območju, če:

(a) je izčrpalo del največjega dovoljenega ribolovnega napora, ki mu je bil dodeljen za to geografsko območje in ta ribolov, ali

(b) je bil izčrpan največji dovoljeni ribolovni napor, ki je bil za to geografsko območje in ta ribolov dodeljen njegovi državi članici zastave.

Člen 31

Ribiška plovila, izvzeta iz uporabe ureditve ribolovnega napora

Ta oddelek ne velja za ribiška plovila, če so izvzeta iz uporabe ureditve ribolovnega napora.

Člen 32

Podrobna pravila

Podrobna pravila za uporabo tega oddelka se lahko sprejmejo po postopku iz člena 119.







Oddelek 3

Evidentiranje in izmenjava podatkov s strani držav članic

Člen 33

Evidentiranje ulova in ribolovnega napora

1. Vsaka država članica zastave evidentira vse ustrezne podatke, zlasti podatke iz členov 14, 21, 23, 28 in 62 te uredbe, o ribolovnih možnostih iz tega poglavja, izražene v iztovarjanjih in po potrebi ribolovnem naporu, ter hrani izvirnike teh podatkov tri leta ali več v skladu z nacionalnimi pravili.

2. Brez poseganja v posebna pravila iz zakonodaje ►M5 Unije ◄ vsaka država članica zastave do 15. dne vsakega meseca z računalniškim prenosom Komisiji ali organu, ki ga ta imenuje, sporoči zbirne podatke o:

▼M5

(a) količinah vsakega staleža ali skupine staležev, za katere je določen TAC ali kvota, ki so bile iztovorjene v preteklem mesecu, vključno s količinami pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos, in

▼B

(b) ribolovnem naporu, opravljenem v preteklem mesecu, za vsako ribolovno območje, za katerega velja ureditev ribolovnega napora, ali po potrebi za vsak ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora.

3. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 2 države članice pri količinah, iztovorjenih od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010, zabeležijo količine, ki jih iztovorijo ribiška plovila drugih držav članic v njihovem pristanišču, in jih sporočijo Komisiji v skladu s postopki iz tega člena.

4. Vsaka država članica zastave Komisijo do konca prvega meseca vsakega koledarskega četrtletja v elektronski obliki in v zbirni obliki obvesti o količinah drugih staležev poleg tistih iz odstavka 2, ki so bili iztovorjeni v prejšnjem četrtletju.

5. Vsak ulov staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota in ga opravijo ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , se ne glede na kraj iztovarjanja odšteje od kvot, ki so na voljo državi članici zastave za zadevni stalež ali skupino staležev.

▼M5

6. Ulovi v okviru znanstvenih raziskav, ki se tržijo in prodajajo, po potrebi vključno s tistimi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, se odštejejo od kvote, ki se uporablja za državo članico zastave, če presegajo 2 % zadevnih kvot. Člen 12(2) Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 ( 3 ) se ne uporablja za znanstvenoraziskovalna potovanja, na katerih se ti ulovi opravijo.

▼B

7. Brez poseganja v naslov XII lahko države članice do 30. junija 2011 s Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, izvajajo pilotne projekte v zvezi z dostopom na daljavo v realnem času do podatkov držav članic, ki so evidentirani in potrjeni v skladu s to uredbo. Oblika in postopki dostopa do podatkov se preučijo in preizkusijo. Države članice do 1. januarja 2011 obvestijo Komisijo, ali nameravajo izvesti pilotne projekte. Svet lahko od 1. januarja 2012 odloči o drugačnem načinu in pogostosti prenosa podatkov, ki jih države članice pošiljajo Komisiji.

8. Razen ribolovnega napora ribiških plovil, ki so izvzeta iz uporabe ureditve ribolovnega napora, se ves ribolovni napor, ki ga na geografskem območju, na katerem velja ta ureditev ribolovnega napora, opravijo ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , ki imajo na krovu ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ureditev ribolovnega napora, ali ta orodja uporabljajo, ali ki opravljajo ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora, odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora, dodeljenega državi članici zastave za to geografsko območje in to ribolovno orodje ali ta ribolov.

9. Ribolovni napor, ki ga na geografskem območju, na katerem velja ureditev ribolovnega napora, v okviru znanstvenih raziskav opravi ribiško plovilo, ki ima na krovu ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ureditev ribolovnega napora, ali ki opravlja ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora, se odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora, dodeljenega državi članici zastave plovila za to ribolovno orodje ali orodja ali ta ribolov in to geografsko območje, če se ulovi, opravljeni med uporabo tega napora, tržijo in prodajo in če presegajo 2 % dodeljenega ribolovnega napora. Člen 12(2) Uredbe (ES) št. 199/2008 se ne uporablja za znanstvenoraziskovalna potovanja, na katerih se ti ulovi opravijo.

10. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 119 sprejme oblike za pošiljanje podatkov iz tega člena.

Člen 34

Podatki o izčrpanju ribolovnih možnosti

Država članica nemudoma obvesti Komisijo, ko ugotovi, da

(a) velja, da je bilo z ulovi staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota, ki so jih opravila ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, izčrpanih 80 % te kvote, ali

(b) velja, da je bilo doseženih 80 % največjega ribolovnega napora za določeno ribolovno orodje ali ribolov in za določeno geografsko območje in ki velja za vsa ribiška plovila ali skupino ribiških plovil, ki plujejo pod njeno zastavo.

V takem primeru Komisiji na njeno zahtevo zagotovi podrobnejše in pogostejše podatke, kot so določeni v členu 33.







Oddelek 4

Zaprtje ribolova

Člen 35

Zaprtje ribolova s strani držav članic

1. Vsaka država članica določi datum, od katerega velja, da:

(a) je bila z ulovom staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota, ki so ga opravila ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, ta kvota izčrpana;

(b) je bil dosežen največji dovoljeni ribolovni napor za določeno ribolovno orodje ali ribolov in določeno geografsko območje in ki velja za vsa ribiška plovila ali skupino ribiških plovil, ki plujejo pod njeno zastavo.

2. Zadevna država članica od datuma iz odstavka 1 vsem ribiškim plovilom ali delu plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, prepove ribolov tega staleža ali skupine staležev, katerih kvota je bila izčrpana, v okviru zadevnega ribolova bodisi ko imajo na geografskem območju na krovu zadevno ribolovno orodje, kadar je bil dosežen največji dovoljeni ribolovni napor, ter zlasti prepove obdržanje na krovu, pretovarjanje, premestitev in iztovarjanje rib, ulovljenih po tem datumu, in določi datum, do katerega so dovoljena pretovarjanja, prenosi in iztovarjanja ali zadnje prijave ulovov.

3. Zadevna država članica objavi odločitev iz odstavka 2 in jo nemudoma sporoči Komisiji. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije (seriji C) in na javno dostopnem delu spletnega mesta Komisije. Od datuma, ko je zadevna država članica javno objavila odločitev, države članice zagotovijo, da se v njihovih vodah ali na njihovem ozemlju zadevne ribe ne obdržijo na krovu, se ne pretovarjajo, premeščajo ali iztovarjajo ali da nobene od teh dejavnosti ne opravljajo ribiška plovila ali skupina plovil, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice in imajo na ustreznih geografskih območjih na krovu zadevna ribolovna orodja.

4. Komisija da državam članicam v elektronski obliki na voljo obvestila, prejeta v skladu s tem členom.

Člen 36

Zaprtje ribolova s strani Komisije

1. Kadar Komisija ugotovi, da država članica ni ravnala v skladu z obveznostjo sporočanja mesečnih podatkov o ribolovnih možnostih, kot je določena v členu 33(2), lahko določi datum, od katerega velja, da je bilo 80 % ribolovnih možnosti navedene države članice izčrpanih, in lahko določi predvideni datum, od katerega velja, da so bile ribolovne možnosti izčrpane.

2. Komisija na podlagi podatkov v skladu s členom 35 ali na lastno pobudo, kadar ugotovi, da za ribolovne možnosti, ki so na voljo ►M5 Uniji ◄ , državi članici ali skupini držav članic, velja, da so bile izčrpane, Komisija o tem obvesti zadevne države članice in prepove ribolovne dejavnosti za zadevno območje, orodje, stalež ali skupino staležev ali ladjevje, vključeno v te posebne ribolovne dejavnosti.

Člen 37

Korektivni ukrepi

1. Kadar Komisija prepove ribolov zaradi domnevnega izčrpanja ribolovnih možnosti, ki so na voljo državi članici, skupini držav članic ali ►M5 Uniji ◄ , in se izkaže, da država članica v resnici še ni izčrpala svojih ribolovnih možnosti, se uporablja ta člen.

2. Če škoda, ki jo je utrpela država članica, ki ji je bil ribolov prepovedan, preden je izčrpala svoje ribolovne možnosti, ni bila odpravljena, se v skladu s postopkom iz člena 119 sprejmejo ukrepi, da bi se povzročena škoda ustrezno odpravila. Ti ukrepi lahko vključujejo odbitke od ribolovnih možnosti katere koli države članice, ki je presegla dovoljeno količino ulova, tako odbite količine pa se ustrezno dodelijo državam članicam, katerih ribolovne dejavnosti so bile prepovedane, preden so izčrpale svoje ribolovne možnosti.

3. Odbitki iz odstavka 2 in poznejše dodelitve se izvedejo ob prednostnem upoštevanju vrst in ustreznih geografskih območij, za katere so bile ribolovne možnosti določene. Izvedejo se lahko med letom, v katerem je bila škoda povzročena, ali v enem od naslednjih let.

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena, zlasti za določitev zadevnih količin, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.







POGLAVJE II

Nadzor upravljanja ladjevja







Oddelek 1

Ribolovna zmogljivost

Člen 38

Ribolovna zmogljivost

1. Države članice so pristojne za izvajanje potrebnih preverjanj, s katerimi zagotovijo, da celotna zmogljivost, izražena v BT in kW ter navedena v dovoljenjih za gospodarski ribolov, ki jih je izdala država članica, v nobenem trenutku ne presega najvišjih ravni zmogljivosti za to državo članico, ki so določene v skladu:

(a) s členom 13 Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) z Uredbo (ES) št. 639/2004;

(c) z Uredbo (ES) št. 1438/2003 in

(d) z Uredbo (ES) št. 2104/2004.

2. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti glede:

(a) registracije ribiških plovil;

(b) preverjanja moči motorja ribiških plovil;

(c) preverjanja tonaže ribiških plovil;

(d) preverjanja vrste, števila in lastnosti ribolovnega orodja,

se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

3. Države članice v okviru poročila iz člena 118 obvestijo Komisijo o uporabljenih metodah preverjanj ter o imenih in naslovih organov, pristojnih za izvajanje preverjanj iz odstavka 2 tega člena.







Oddelek 2

Moč motorja

Člen 39

Spremljanje moči motorja

1. Prepovedan je ribolov z ribiškim plovilom, opremljenim z motorjem, katerega moč presega vrednost iz dovoljenja za gospodarski ribolov.

2. Države članice zagotovijo, da potrjena moč motorja ne bo presežena. Države članice v okviru poročila iz člena 118 obvestijo Komisijo o sprejetih nadzornih ukrepih, s katerimi zagotovijo, da potrjena moč motorja ne bo presežena.

3. Države članice lahko stroške, ki izhajajo iz potrjevanja moči motorja, delno ali v celoti zaračunajo upravljavcem plovil.

Člen 40

Potrjevanje moči motorja

1. Države članice so pristojne za potrjevanje moči motorja in izdajo spričeval motorjev ribiškim plovilom ►M5 Unije ◄ , katerih pogonska moč motorja presega 120 kilovatov (kW), razen plovila, ki uporabljajo izključno mirujoče orodje ali strgače, pomožna plovila in plovila, ki se uporabljajo izključno v ribogojstvu.

2. Pristojni organi držav članic za nov pogonski motor, nadomestni pogonski motor in tehnično spremenjeni pogonski motor ribiških plovil iz odstavka 1 uradno potrdijo, da ne more razviti višje največje trajne moči motorja, kot je navedena v spričevalu motorja. To potrdilo se izda le, če motor ne more preseči navedene največje trajne moči motorja.

3. Pristojni organi držav članic lahko potrjevanje moči motorja dodelijo klasifikacijskim družbam ali drugim gospodarskim subjektom, ki imajo potrebno strokovno znanje in izkušnje za tehnično preverjanje moči motorja. Te klasifikacijske družbe ali drugi gospodarski subjekti potrdijo, da pogonski motor ne more preseči uradno navedene moči, le, če ni možnosti za povečanje zmogljivosti pogonskega motorja nad potrjeno moč.

4. Prepove se uporaba novega pogonskega motorja, nadomestnega pogonskega motorja ali tehnično spremenjenega pogonskega motorja, ki ga zadevna država članica ni uradno potrdila.

5. Ta člen se za ribiška plovila, za katera velja ureditev ribolovnega napora, uporablja od 1. januarja 2012. Za druga ribiška plovila se uporablja od 1. januarja 2013.

6. Podrobna pravila za uporabo tega oddelka se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 41

Preverjanje moči motorja

1. Po opravljeni analizi tveganja države članice na podlagi načrta vzorčenja, temelječega na metodologiji, ki jo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 119, preverijo podatke glede skladnosti moči motorja, pri čemer uporabijo vse informacije v zvezi s tehničnimi lastnostmi zadevnega plovila, ki so na voljo upravi. Zlasti preverijo podatke v

(a) zapisih sistema za spremljanje plovil;

(b) ribolovnem ladijskem dnevniku;

(c) mednarodnemu spričevalu o preprečevanju onesnaževanja zraka (spričevalo EIAPP), izdanem za motor v skladu s Prilogo VI h Konvenciji MARPOL 73/78;

(d) klasifikacijskem spričevalu, ki ga izda organizacija, pooblaščena za inšpekcijski pregled in nadzor ladij v smislu Direktive 94/57/ES;

(e) potrdilu o preskusu plovil na morju;

(f) evidenci ribiškega ladjevja Skupnosti in

(g) katerih koli drugih dokumentih, ki zagotavljajo ustrezne informacije o moči plovila ali kakršnih koli s tem povezanih tehničnih lastnostih.

2. Če po analizi podatkov iz odstavka 1 obstajajo znaki, da je moč motorja ribiškega plovila večja od moči, navedene v njegovem dovoljenju za gospodarski ribolov, države članice fizično pregledajo moč motorja.







POGLAVJE III

Nadzor večletnih načrtov

Člen 42

Pretovarjanje v pristanišču

1. Ribiška plovila, ki opravljajo ribolov, za katerega velja večletni načrt, svojega ulova ne pretovarjajo na krov drugega plovila v določenem pristanišču ali na krajih blizu obale, razen če je bil stehtan v skladu z določbami iz člena 60.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ribiška plovila v določenih pristaniščih ali na krajih blizu obale pretovarjajo pelagične ulove, za katere velja večletni načrt in niso bili stehtani, če je na krovu prejemnega plovila navzoč nadzorni opazovalec ali uradnik ali če se inšpekcijski pregled opravi pred odhodom prejemnega plovila po opravljenem pretovarjanju. Kapitan prejemnega plovila je odgovoren, da 24 ur pred predvidenim odhodom prejemnega plovila obvesti pristojne organe obalne države članice. Nadzornega opazovalca ali uradnika imenujejo pristojni organi države članice zastave prejemnega plovila. Če prejemno plovilo opravlja ribolovne dejavnosti pred ali po prejetju teh ulovov, nadzorni opazovalec ali uradnik ostane na krovu do iztovarjanja prejetih ulovov. Prejemno plovilo iztovori prejete ulove v pristanišču države članice, določenem za ta namen v skladu s pogoji iz člena 43(4), v katerem se ulov stehta v skladu s členoma 60 in 61.

Člen 43

Določena pristanišča

1. Svet lahko pri sprejemanju večletnega načrta določi prag za živo težo vrst, za katere velja večletni načrt, nad katero mora ribiško plovilo svoj ulov iztovoriti v določenem pristanišču ali kraju blizu obale.

2. Kadar je treba iztovoriti količino, ki presega količino rib iz odstavka 1, kapitan ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ zagotovi, da se tako iztovarjanje izvede le v določenem pristanišču ali kraju blizu obale v ►M5 Uniji ◄ .

3. Kadar se večletni načrt uporablja v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, se iztovarjanje ali pretovarjanje lahko opravi v pristaniščih pogodbenice ali sodelujoče nepogodbenice te organizacije v skladu s pravili te regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

4. Vsaka država članica določi pristanišča ali kraje blizu obale, kjer se izvajajo iztovarjanja iz odstavka 2.

5. Pristanišče ali kraj blizu obale se šteje kot določeno pristanišče, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) določena obdobja iztovarjanja ali pretovarjanja;

(b) določeni kraji iztovarjanja ali pretovarjanja;

(c) določeni postopki inšpekcijskih pregledov in nadzorovanja.

6. Kadar je pristanišče ali kraj blizu obale določen kot določeno pristanišče za iztovarjanje določene vrste, za katero velja večletni načrt, se lahko uporabi za iztovarjanje katerih koli drugih vrst.

7. Države članice so izvzete iz točke (c) odstavka 5, če njihov nacionalni program nadzora, sprejet v skladu s členom 46, vsebuje načrt za izvajanje nadzora v določenih pristaniščih, pri čemer pristojni organi zagotavljajo enako raven nadzora. Načrt se šteje za zadovoljivega, če ga v skladu s postopkom iz člena 119 odobri Komisija.

Člen 44

Ločeno natovarjanje pridnenih ulovov, za katere veljajo večletni načrti

1. Vsi ulovi pridnenih staležev, za katere velja večletni načrt in so obdržani na krovu ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ , katerega skupna dolžina je 12 metrov ali več, se ločeno za vsak stalež posebej shranijo v škatle, predelke ali zabojnike tako, da so prepoznavni od drugih škatel, predelkov ali zabojnikov.

2. Kapitani ribiških plovil ►M5 Unije ◄ hranijo ulove pridnenih staležev, za katere velja večletni načrt, v skladu z načrtom za natovarjanje, v katerem je navedena lokacija različnih vrst v skladiščih.

3. Na krovu ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ je prepovedano v kakršni koli škatli, predelku ali zabojniku skupaj hraniti kakršno koli količino ulovov pridnenih staležev, za katere velja večletni načrt, in kateri koli drug ribiški proizvod.

Člen 45

Poraba kvot v realnem času

1. Ko skupni ulovi staležev, za katere velja večletni načrt, dosežejo določen prag nacionalne kvote, se podatki o ulovih Komisiji pošiljajo pogosteje.

2. Svet odloči o ustreznem pragu, ki se uporablja, in pogostosti sporočanja podatkov iz odstavka 1.

Člen 46

Nacionalni programi nadzora

1. Države članice določijo nacionalne programe nadzora, ki se uporabljajo za vsak večletni načrt. Vsi nacionalni programi nadzora se sporočijo Komisiji ali pa se v skladu s točko (a) člena 115 objavijo na varnem delu spletnega mesta države članice.

2. Države članice določijo posebna referenčna merila za inšpekcijske preglede v skladu s Prilogo I. Taka referenčna merila se opredelijo v skladu z obvladovanjem tveganja in se redno preverjajo po opravljeni analizi doseženih rezultatov. Referenčna merila za inšpekcijske preglede se izdelajo postopoma, dokler niso dosežena ciljna referenčna merila, opredeljena v Prilogi I.







POGLAVJE IV

Nadzor tehničnih ukrepov







Oddelek 1

Uporaba ribolovnega orodja

Člen 47

Ribolovno orodje

Pri ribolovu, pri katerem ni dovoljeno uporabljati več kot ene vrste orodja, je vsako drugo orodje pripeto in spravljeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti, v skladu z naslednjimi pogoji:

(a) mreže, obtežilniki in podobna oprema niso povezani s širilkami in vrvmi za vlečenje;

(b) mreže na palubi ali nad njo so varno pripete in shranjene;

(c) parangali so shranjeni na spodnjih krovih.

Člen 48

Izvlek izgubljenega orodja

1. Ribiško plovilo ►M5 Unije ◄ ima na krovu opremo za izvlek izgubljenega orodja.

2. Kapitan ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ , ki je izgubilo orodje ali del orodja, poskuša tega čim prej izvleči.

3. Če se izgubljenega orodja ne da izvleči, kapitan plovila to sporoči pristojnemu organu svoje države članice zastave, ta pa pristojnemu organu obalne države članice v 24 urah sporoči naslednje:

(a) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila;

(b) vrsto izgubljenega orodja;

(c) čas izgube orodja;

(d) položaj izgube orodja;

(e) ukrepe, izvedene za izvlek orodja.

4. Če pristojni organi držav članic izvlečejo orodje, ki ni bilo prijavljeno kot izgubljeno, lahko od kapitana ribiškega plovila, ki je izgubilo orodje, zahtevajo povrnitev stroškov.

5. Država članica lahko ribiška plovila ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, ki plujejo pod njeno zastavo, izvzame iz zahteve, določene v odstavku 1:

(a) če delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali

(b) če od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

Člen 49

Sestava ulova

1. Če je bil ulov, ki se obdrži na krovu ribiškega plovila ►M5 Unije ◄ , med eno samo plovbo ulovljen z mrežami, ki so imele najmanjša mrežna očesa različnih velikosti, se sestava ulova po posameznih vrstah izračuna za vsak del ulova, opravljenega pod različnimi pogoji. V ta namen se v ribolovni ladijski dnevnik vpišejo vse spremembe velikosti predhodno uporabljenih mrežnih očes in sestava ulova na krovu ob takšni spremembi.

2. Brez poseganja v člen 44 se lahko po postopku iz člena 119 sprejmejo podrobna pravila za skladiščenje predelanih proizvodov na krovu po načrtu za natovarjanje po vrstah, pri čemer se navede, kje v ladijskem skladišču se hranijo.

▼M5

Člen 49a

Ločeno skladiščenje ulova pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja

1. Celotni ulov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, ki se obdrži na krovu ribiškega plovila Unije, se shrani v škatle, predelke ali zabojnike tako, da je prepoznaven od drugih škatel, predelkov ali zabojnikov. Ta ulov se ne meša z nobenim drugim ribiškim proizvodom.

2. Odstavek 1 se ne uporablja:

(a) kadar je ulov sestavljen iz več kot 80 % ene ali več malih pelagičnih ali industrijskih vrst, navedenih v točki (a) člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(b) za ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, če je bil ulov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja sortiran, ocenjen in zabeležen v skladu s členom 14 te uredbe.

3. V primerih iz odstavka 2 države članice spremljajo sestavo ulova z vzorčenjem.

Člen 49b

Pravilo de minimis

Države članice zagotovijo, da ulov, za katerega velja izjema de minimis iz točke (c) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ne presega odstotka izjeme, določenega v ustreznem ukrepu Unije.

Člen 49c

Iztovarjanje ulova pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja

Kadar se iztovori ulov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja, se ta ulov shrani ločeno in z njim se ravna tako, da je prepoznaven od ribiških proizvodov, namenjenih za neposredno človeško uporabo. Države članice nadzirajo spoštovanje te obveznosti v skladu s členom 5.

▼B







Oddelek 2

Nadzor območij z omejenim ribolovom

Člen 50

Nadzor območij z omejenim ribolovom

1. Ribolovne dejavnosti ribiških plovil ►M5 Unije ◄ in ribiških plovil tretjih držav v ribolovnih conah, v katerih je Svet določil območje z omejenim ribolovom, nadzoruje center za spremljanje ribištva obalne države članice, ki ima sistem za zaznavanje in beleženje vstopa plovil na območja z omejenim ribolovom, plutje teh plovil skozi ta območja in njihov izstop s teh območij.

2. Poleg odstavka 1 Svet določi rok, do katerega morajo ribiška plovila na krov namestiti operativni sistem, ki kapitana opozori na vstop na območje z omejenim ribolovom in izstop z njega.

3. Pogostost prenosa podatkov, ko ribiško plovilo vstopi na območje z omejenim ribolovom, je vsaj enkrat na 30 minut.

4. Plutje skozi območje z omejenim ribolovom se dovoli vsem ribiškim plovilom, ki nimajo dovoljenja za ribolov na teh območjih, pod naslednjimi pogoji:

(a) vse ribolovno orodje na krovu je med plutjem skozi to območje pripeto in shranjeno in

(b) hitrost med plutjem skozi to območje ni manjša kot šest vozlov, razen v primeru višje sile ali neugodnih pogojev. V takih primerih kapitan nemudoma obvesti center za spremljanje ribištva države članice zastave, ta pa nato obvesti pristojni organ obalne države članice.

5. Ta člen se uporablja za ribiška plovila ►M5 Unije ◄ in ribiška plovila tretjih držav, katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več.

▼M7 —————

▼M7







Oddelek 4

„Predelava na krovu in pelagični ribolov“

Člen 54a

Predelava na krovu

1. Na krovu ribiškega plovila je prepovedano izvajati kakršno koli fizično ali kemično predelavo rib za izdelavo ribje moke, ribjega olja ali podobnih izdelkov ali pretovarjanje ulova rib v takšne namene.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za:

(a) predelavo ali pretovarjanje drobovja ali

(b) proizvajanje surimija na krovu ribiške ladje.

Člen 54b

Omejitve glede ravnanja z ulovom in izpuščanja za plovila za pelagični ribolov

1. Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kakor je opredeljeno v členu 3(2) Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 mm.

Prečke se zavarijo. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne presega 10 mm. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne presegajo 15 mm v premeru.

2. Plovilom za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, je prepovedano izpuščati ribe pod njihovo vodno črto iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo.

3. Kapitan plovila pošlje pristojnim ribiškim organom države članice zastave risbe, ki so jih potrdili pristojni organi države članice zastave in ki se nanašajo na zmogljivosti za ravnanje z ulovom in izpuščanje za plovila za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti predloženih risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.

Člen 54c

Omejitve uporabe samodejne sortirne opreme

1. Na krovu ribiškega plovila je prepovedano prevažati ali uporabljati opremo, ki lahko samodejno sortira atlantskega sleda, skušo ali šura po velikosti ali spolu.

2. Vendar pa sta prevažanje in uporaba takšne opreme dovoljena, če:

(a) plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja niti vlečnega orodja z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od 70 milimetrov, niti ene ali več zapornih plavaric ali podobnega ribolovnega orodja ali

(b) je celoten ulov, ki ga je mogoče zakonito obdržati na krovu:

(i) shranjen v zamrznjenem stanju;

(ii) so presortirane ribe zamrznjene takoj po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje ter

(iii) je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja takojšnjo zamrznitev in ne omogoča vračanja morskih vrst v morje.

3. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena lahko vsako plovilo, ki se mu dovoli ribolov v Baltskem morju, Beltih ali Øresundu, prevaža samodejno sortirno opremo v Kattegatu, če je bilo izdano dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7. V dovoljenju za ribolov so določene vrste, območja, časovna obdobja in vsi drugi zahtevani pogoji, ki veljajo za uporabo in prevoz sortirne opreme na krovu.

4. Ta člen se ne uporablja za Baltsko morje.

▼B







POGLAVJE V

Nadzor rekreacijskega ribolova

Člen 55

Rekreacijski ribolov

1. Države članice zagotovijo, da rekreacijski ribolov na njihovem ozemlju in v vodah ►M5 Unije ◄ poteka v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike.

2. Trženje ulovov iz rekreacijskega ribolova je prepovedano.

3. Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 199/2008 države članice na podlagi načrta vzorčenja spremljajo ulove staležev, za katere velja načrt obnovitve, pri rekreacijskem ribolovu, ki ga izvajajo plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, in plovila tretjih držav v vodah pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo. Ribolov z obale ni vključen.

4. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) oceni biološki vpliv rekreacijskega ribolova iz odstavka 3. Če ima rekreacijski ribolov znaten vpliv, lahko Svet v skladu s postopkom iz člena 37 Pogodbe odloči, da za rekreacijski ribolov iz odstavka 3 določi posebne ukrepe upravljanja, kot so dovoljenje za ribolov in deklaracije o ulovu.

5. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.







NASLOV V

NADZOR TRŽENJA







POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 56

Načela nadzora trženja

▼M5

1. Vsaka država članica je odgovorna za nadziranje uporabe pravil skupne ribiške politike na svojem ozemlju na vseh stopnjah trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva od prve prodaje do prodaje na drobno, vključno s prevozom. Države članice zlasti zagotovijo, da je uporaba ribiških proizvodov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja, za katere velja obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, omejena na namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe.

▼B

2. Kadar je v zakonodaji ►M5 Unije ◄ določena minimalna velikost dane vrste, morajo biti gospodarski subjekti, odgovorni za nakup, prodajo, skladiščenje ali prevoz, zmožni dokazati geografsko poreklo proizvodov.

3. Države članice zagotovijo, da se vsi ulovljeni ali nabrani ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva pred prvo prodajo shranijo v pošiljke.

4. Količine pod 30 kg na posamezno vrsto, ki prihajajo z istega območja upravljanja od več ribiških plovil, lahko organizacija proizvajalcev, katere član je upravljavec ribiškega plovila, ali registrirani kupec pred prvo prodajo razdeli na pošiljke. Organizacija proizvajalcev in registrirani kupec najmanj tri leta vodita evidenco o izvoru vsebine pošiljk, v katere so bili razdeljeni ulovi več ribiških plovil.

▼M5

5. Količine ribiških proizvodov iz več vrst, ki jih sestavljajo kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja zanje, ki prihajajo iz istega zadevnega zemljepisnega območja in istega ribiškega plovila ali skupine ribiških plovil, se lahko pred prvo prodajo shranijo v pošiljke.

▼B

Člen 57

Skupni tržni standardi

1. Države članice zagotovijo, da se proizvodi, za katere veljajo skupni tržni standardi, razstavljajo za prvo prodajo, ponudijo za prvo prodajo, prodajajo ali drugače tržijo le, če izpolnjujejo te standarde. ►M1 Države članice zaradi zagotavljanja skladnosti opravljajo kontrole. Kontrole se lahko opravijo v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom.) ◄

2. Proizvodi, ki so umaknjeni s trga v skladu z Uredbo (ES) št. 104/2000, izpolnjujejo skupne tržne standarde, zlasti glede kategorije svežosti.

3. Gospodarski subjekti, odgotvorni za nakup, prodajo, skladiščenje ali prevažanje pošiljk ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, so zmožni dokazati, da proizvodi na vseh stopnjah izpolnjujejo minimalne tržne standarde.

Člen 58

Sledljivost

1. Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 178/2002 so vse pošiljke ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva sledljive v vseh fazah proizvodnje, predelave in distribucije, od takrat, ko so ulovljeni ali nabrani, do maloprodaje.

2. Ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se dajejo v promet ali se bodo verjetno dali v promet v ►M5 Uniji ◄ , se ustrezno označijo, da se zagotovi sledljivost vsake pošiljke.

3. Pošiljke ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva se lahko po prvi prodaji združijo ali razdelijo le, če jim je možno slediti do faze ulova ali nabiranja.

4. Države članice zagotovijo, da gospodarski subjekti razpolagajo s sistemi in postopki za identificiranje katerih koli drugih gospodarskih subjektov, ki so jim dobavili pošiljke ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter katerim so bili ti proizvodi dobavljeni. Te informacije dajo na voljo pristojnim organom na njihovo zahtevo.

5. Na vseh pošiljkah ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva je treba označiti in navesti vsaj:

(a) identifikacijsko številko vsake pošiljke;

(b) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila ali ime ribogojske proizvodne enote;

(c) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste;

(d) datum ulovov ali datum proizvodnje;

(e) količine posameznih vrst v kilogramih neto teže ali po potrebi število kosov;

▼M5

(ea) v primerih, ko so ribe pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za zadevno vrsto, prisotne v količinah iz točke (e), ločene informacije o količinah posameznih vrst v kilogramih neto teže, ali številu kosov;

▼B

(f) ime in naslov dobaviteljev;

▼M1

(g) informacije za potrošnike, kot jih določa člen 35 Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 );

▼M1 —————

▼B

►C3 6. Države članice zagotovijo, da so informacije iz točke (g) odstavka 5 potrošnikom ◄ na voljo v fazi maloprodaje.

7. Informacije iz točk (a) do (f) odstavka 5 se ne uporabljajo za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so v ►M5 Unijo ◄ uvoženi s potrdili o ulovu, predloženimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008.

8. Države članice lahko iz zahtev tega člena izvzamejo majhne količine proizvodov, ki se potrošnikom prodajajo neposredno z ribiških plovil, če te ne presegajo vrednosti 50 EUR na dan. Spremembe tega praga se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

9. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 119.







POGLAVJE II

Dejavnosti po iztovarjanju

Člen 59

Prva prodaja ribiških proizvodov

1. Države članice zagotovijo, da prvo trženje ali registracija vseh ribiških proizvodov poteka v dražbenem centru ali za registrirane kupce ali organizacije proizvajalcev.

2. Kupec, ki pridobi ribiške proizvode z ribiškega plovila v prvi prodaji, mora biti registriran pri pristojnih organih države članice, v kateri poteka prva prodaja. Za registracijo se v nacionalnih zbirkah podatkov vsak kupec izkaže s številko DDV, davčno identifikacijsko številko ali drugo posebno identifikacijsko oznako.

3. Kupec, ki kupi ribiške proizvode do skupne teže 30 kg, ki se nato ne dajo na trg, temveč so namenjeni za lastno uporabo, je izvzet iz tega člena. Spremembe tega praga se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 60

Tehtanje ribiških proizvodov

1. Država članica zagotovi, da so vsi ribiški proizvodi stehtani na napravah, ki jih odobrijo pristojni organi, razen če ni sprejela načrta vzorčenja, ki ga je odobrila Komisija in temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja in ki jo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 119.

2. Brez poseganja v posebne določbe tehtanje poteka ob iztovarjanju, preden se ribiški proizvodi skladiščijo, prevažajo ali prodajo.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice dovolijo, da se ribiški proizvodi stehtajo na krovu ribiškega plovila, če velja načrt vzorčenja iz odstavka 1.

4. Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov v državi članici, so odgovorne za točnost tehtanja, razen če se v skladu z odstavkom 3 tehtanje ne opravi na krovu ribiškega plovila – v tem primeru je odgovoren kapitan.

5. Rezultat tehtanja se vpiše v deklaracijo o iztovarjanju, prevozni dokument, obvestilo o prodaji in deklaracijo o prevzemu.

6. Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se kakršna koli količina ribiških proizvodov, prvič iztovorjenih v tej državi članici, stehta v prisotnosti uradnikov, preden se s kraja iztovarjanja odpelje drugam.

7. Podrobna pravila o metodologiji, ki temelji na oceni tveganja, in postopku tehtanja se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 61

Tehtanje ribiških proizvodov po prevozu s kraja iztovarjanja

1. Z odstopanjem od člena 60(2) lahko države članice dovolijo, da se ribiški proizvodi stehtajo po prevozu s kraja iztovarjanja, če se prevažajo v namembni kraj na ozemlju zadevne države članice in če je ta država članica sprejela nadzorni načrt, ki ga je odobrila Komisija in temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja in ki jo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 119.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice, v kateri se ribiški proizvodi iztovorijo, dovolijo, da se ti proizvodi pred tehtanjem odpeljejo k registriranim kupcem, registriranim dražbam ali drugim organom ali osebam, ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov v drugi državi članici. To dovoljenje je odvisno od tega, če sta zadevni državi članici vzpostavili skupni program nadzora, kot je navedeno v členu 94, ki ga je odobrila Komisija in temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja in ki jo sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 62

Izpolnjevanje in predložitev obvestil o prodaji

1. Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so jih pooblastile države članice, katerih letni promet pri prvi prodaji ribiških proizvodov ne presega 200 000 EUR, ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, pristojnim organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja, v 48 urah po prvi prodaji predložijo obvestilo o prodaji, po možnosti v elektronski obliki. Za točnost obvestila o prodaji odgovarjajo navedeni kupci, dražbe, organi ali osebe.

2. Država članica lahko registrirane kupce, registrirane dražbe ali druge organe ali osebe, ki so jih pooblastile države članice, katerih letni promet pri prvi prodaji ribiških proizvodov ne presega 200 000 EUR, obveže ali pooblasti, da elektronsko beležijo in pošiljajo podatke iz člena 64(1).

3. Če država članica, na ozemlju katere poteka prva prodaja, ni država članica zastave ribiškega plovila, ki je iztovorilo ribe, zagotovi, da se po prejemu zadevnih informacij izvod obvestila o prodaji predloži pristojnim organom države članice zastave, po možnosti v elektronski obliki.

4. Če prvo trženje ribiških proizvodov ne poteka v državi članici, v kateri so bili proizvodi iztovorjeni, država članica, ki je odgovorna za nadzor prvega trženja, zagotovi, da se pristojnim organom, odgovornim za nadzor iztovarjanja zadevnih proizvodov, in pristojnim organom države članice, pod katere zastavo ribiško plovilo pluje, po prejemu obvestila o prodaji predloži izvod obvestila o prodaji, po možnosti v elektronski obliki.

5. Kadar poteka iztovarjanje zunaj ►M5 Unije ◄ in prva prodaja v tretji državi, kapitan ribiškega plovila ali njegov zastopnik v 48 urah po prvi prodaji pristojnemu organu države članice zastave pošlje, po možnosti v elektronski obliki, izvod obvestila o prodaji ali drug enakovreden dokument, ki vsebuje enako raven podatkov.

6. Če obvestilo o prodaji ni skladno z računom ali dokumentom, ki ga nadomešča, v smislu členov 218 in 219 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost ( 5 ), zadevna država članica sprejme potrebne določbe, s katerimi zagotovi, da se podatki o ceni brez davka za dobavo blaga kupcu ujemajo s podatki na računu. Države članice sprejmejo potrebne določbe, s katerimi zagotovijo, da se podatki o ceni brez davka za dobavo blaga kupcu ujemajo s podatki na računu.

Člen 63

Elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz obvestil o prodaji

1. Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so jih pooblastile države članice, katerih letni promet pri prvi prodaji ribiških proizvodov znaša 200 000 EUR ali več, elektronsko beležijo podatke iz člena 64(1) in jih v elektronski obliki v 24 urah po zaključku prve prodaje pošljejo pristojnim organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja.

2. Države članice na enak način v elektronski obliki predložijo informacije o obvestilih o prodaji iz člena 62(3) in (4).

Člen 64

Vsebina obvestil o prodaji

1. Obvestila o prodaji iz členov 62 in 63 vsebujejo naslednje podatke:

(a) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila, ki je iztovorilo zadevni proizvod;

(b) pristanišče in datum iztovarjanja;

(c) ime upravljavca ali kapitana ribiškega plovila in ime prodajalca, če ta ni upravljavec ali kapitan plovila;

(d) ime kupca in njegovo številko DDV, njegovo davčno identifikacijsko številko ali drugo posebno identifikacijsko oznako;

(e) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen;

(f) količine posameznih vrst v kilogramih teže proizvoda, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi število kosov;

(g) za vse proizvode, za katere veljajo tržni standardi, posamezno velikost ali težo, razred, predstavitev in svežost, kar je ustrezno;

▼M5

(h) po potrebi namen proizvodov, umaknjenih s trga za skladiščenje ribiških proizvodov v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1379/2013;

(ha) po potrebi namen in količine v kilogramih neto teže ali številu kosov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja, in njihov namen;

▼B

(i) kraj in datum prodaje;

(j) kadar je mogoče, referenčno številko in datum računa, po potrebi pa tudi prodajno pogodbo;

(k) po potrebi sklic na deklaracijo o prevzemu iz člena 66 ali prevozni dokument iz člena 68;

(l) ceno.

2. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 65

Izvzetja iz zahtev za obvestila o prodaji

1. Komisija lahko po postopku iz člena 119 odobri izvzetje iz obveznosti za predložitev obvestila o prodaji pristojnim organom ali drugim pooblaščenim organom države članice za ribiške proizvode, iztovorjene z določenih ribiških plovil ►M5 Unije ◄ , katerih skupna dolžina je manj kot 10 metrov, ali za iztovorjene količine ribiških proizvodov, ki ne presegajo 50 kg v ekvivalentu žive teže po vrstah. Taka izvzetja se lahko odobrijo le v primerih, ko je zadevna država članica vzpostavila sprejemljiv sistem vzorčenja v skladu s členoma 16 in 25.

2. Kupec, ki kupi proizvode do skupne teže 30 kg, ki se nato ne dajo na trg, temveč so namenjeni le za lastno uporabo, je izvzet iz določb členov 62, 63 in 64. Spremembe tega praga se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 119.

Člen 66

Deklaracija o prevzemu

1. Kadar so ribiški proizvodi namenjeni za prodajo v kasnejši fazi, registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, katerih letni promet pri prvi prodaji ribiških proizvodov ne presega 200 000 EUR in ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, pristojnim organom države članice, v kateri se opravi prevzem, brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov v 48 urah po koncu iztovarjanja predložijo deklaracijo o prevzemu. Za predložitev deklaracije o prevzemu in njeno točnost so odgovorni ti kupci, dražbe ali drugi organi ali osebe.

2. Če država članica, v kateri se opravi prevzem, ni država članica zastave ribiškega plovila, ki je iztovorilo ribe, zagotovi, da se po prejemu zadevnih informacij izvod deklaracije o prevzemu predloži pristojnim organom države članice zastave, po možnosti v elektronski obliki.

3. Deklaracija o prevzemu iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje podatke:

(a) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila, ki je iztovorilo proizvode;

(b) pristanišče in datum iztovarjanja;

(c) ime upravljavca ali kapitana plovila;

(d) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen;

(e) količine posameznih skladiščenih vrst v kilogramih teže proizvoda, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi število kosov;

(f) ime in naslov objektov, v katerih se proizvodi skladiščijo;

(g) po potrebi sklic na prevozni dokument iz člena 68;

▼M5

(h) po potrebi količine v kilogramih neto teže ali številu kosov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja.

▼B

Člen 67

Elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz deklaracij o prevzemu

1. Kadar so ribiški proizvodi namenjeni za prodajo v kasnejši fazi, registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, katerih letni promet pri prvi prodaji ribiških proizvodov znaša 200 000 EUR ali več in ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov elektronsko beležijo podatke iz člena 66 in jih v 24 urah v elektronski obliki pošljejo pristojnim organom države članice, v kateri se opravi prevzem.

2. Države članice v elektronski obliki pošljejo informacije o deklaracijah o prevzemu iz člena 66(2).

Člen 68

Izpolnjevanje in predložitev prevoznega dokumenta

1. Ribiškim proizvodom, ki so bili iztovorjeni v ►M5 Uniji ◄ bodisi nepredelani ali predelani na krovu in za katere nista bila v skladu s členi 62, 63, 66 in 67 predložena niti obvestilo o prodaji niti deklaracija o prevzemu ter se prevažajo v kraj, ki ni kraj iztovarjanja, se do prve prodaje priloži dokument, ki ga sestavi prevoznik. Prevoznik v 48 urah po iztovarjanju prevozni dokument predloži pristojnim organom države članice, na ozemlju katere je bilo opravljeno iztovarjanje, ali drugim organom, ki so jih ti pooblastili.

2. Prevoznik je oproščen obveznosti po prevoznem dokumentu, priloženemu ribiškim proizvodom, če je bil prevozni dokument pred začetkom prevoza elektronsko poslan pristojnim organom države članice zastave, ki v primeru, če se proizvodi prevažajo v državo članico, ki ni država članica iztovarjanja, prevozni dokument nemudoma po prejemu pošljejo pristojnim organom države članice, na ozemlju katere je prijavljeno prvo trženje.

3. Če se proizvodi prevažajo v državo članico, ki ni država članica iztovarjanja, prevoznik prav tako v 48 urah po iztovarjanju ribiških proizvodov predloži izvod prevoznega dokumenta pristojnim organom države članice, na ozemlju katere je prijavljeno prvo trženje. Država članica prvega trženja lahko od države članice iztovarjanja v zvezi s tem zahteva dodatne informacije.

4. Za točnost prevoznega dokumenta je odgovoren prevoznik.

5. Prevozni dokument vsebuje:

(a) namembni kraj pošiljk(-e) in identifikacijo prevoznega sredstva;

(b) zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila, ki je iztovorilo proizvode;

(c) 3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen;

(d) količine posameznih vrst, ki se prevažajo, izražene v kilogramih teže proizvoda in razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi število kosov;

(e) ime(-na) in naslov(-e) prejemnika(-ov);

(f) kraj in datum natovarjanja;

▼M5

(g) po potrebi količine v kilogramih neto teže ali številu kosov pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja.

▼B

6. Pristojni organi držav članic lahko dovolijo izvzetje iz obveznosti, določenih v odstavku 1, če se ribiški proizvodi prevažajo znotraj pristaniškega območja ali ne več kot 20 km od kraja iztovarjanja.

7. Če se ribiški proizvodi, ki so v obvestilu o prodaji prijavljeni kot prodani, prevažajo v kraj, ki ni kraj iztovarjanja, je prevoznik zmožen z dokumentom dokazati, da je bila prodaja opravljena.

8. Prevoznik je oproščen obveznosti iz tega člena, če se prevozni dokument nadomesti z izvodom deklaracije o iztovarjanju iz člena 23, ki se nanaša na prepeljane količine, ali drugim enakovrednim dokumentom, ki vsebuje enako raven podatkov.







POGLAVJE III

Organizacije proizvajalcev ter ureditev v zvezi s cenami in intervencijami

Člen 69

Spremljanje organizacij proizvajalcev

1. Države članice v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 104/2000 v rednih časovnih presledkih izvajajo kontrole, da zagotovijo, da:

(a) organizacije proizvajalcev delujejo v skladu s pogoji priznanja;

(b) se priznanje lahko prekliče, če organizacija proizvajalcev ne izpolnjuje več pogojev iz člena 5 Uredbe (ES) št. 104/2000 ali če je bila priznana na podlagi neresničnih informacij;

(c) se priznanje takoj odvzame retroaktivno, če organizacija doseže priznanje ali ima koristi od priznanja, ki ga je pridobila z goljufijo.

2. Komisija izvaja kontrole, da bi zagotovila upoštevanje pravil, ki veljajo za organizacije proizvajalcev, ki so določena v členu 5 in členu 6(1)(b) Uredbe (ES) št. 104/2000, ter lahko na podlagi takšnih kontrol od držav članic po potrebi zahteva, da odvzamejo priznanje.

3. Vsaka država članica izvaja ustrezne kontrole, s katerimi zagotovi, da vsaka organizacija proizvajalcev izpolnjuje obveznosti, določene v operativnem programu za zadevno ribolovno leto v skladu z Uredbo (ES) št. 2508/2000, če te obveznosti niso izpolnjene, pa uporabi kazni iz člena 9(3) Uredbe (ES) št. 104/2000.

Člen 70

Spremljanje ureditve v zvezi s cenami in intervencijami

Države članice izvajajo vse kontrole glede ureditve v zvezi s cenami in intervencijami, zlasti kar zadeva:

(a) umik proizvodov s trga iz drugih razlogov kot zaradi prehrane ljudi;

(b) prenos za stabilizacijo, skladiščenje in/ali predelavo proizvodov, umaknjenih s trga;

(c) zasebno skladiščenje proizvodov, zamrznjenih na morju;

(d) kompenzacijsko nadomestilo za tuna, namenjenega za predelavo.







NASLOV VI

NADZOROVANJE

Člen 71

Opazovanje na morju in zaznavanje s strani držav članic

1. Države članice izvajajo nadzorovanje v vodah ►M5 Unije ◄ , ki so pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo, na podlagi:

(a) opazovanja ribiških plovil z inšpekcijskimi plovili ali letali za nadzorovanje;

(b) sistema za spremljanje plovil iz člena 9 ali

(c) drugih metod zaznavanja in prepoznavanja.

2. Če informacije, pridobljene z opazovanjem ali zaznavanjem ne ustrezajo drugim informacijam, ki so na voljo državi članici, ta opravi vse potrebne preiskave, da dol