2012R0648 — SL — 02.07.2014 — 002.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA (EU) št. 648/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (Besedilo velja za EGP) (UL L 201, 27.7.2012, p.1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA (EU) št. 648/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 4. julija 2012

o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ), v skladu z rednim zakonodajnim postopkom ( 3 ), ob upoštevanju naslednjega: (1) V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, je bilo ugotovljeno, da je treba okrepiti nadzorni okvir finančnega sektorja v Uniji, da se zmanjšata tveganje in resnost prihodnjih finančnih kriz, ter priporoča daljnosežne reforme strukture nadzora tega sektorja – vključno z vzpostavitvijo evropskega sistema finančnih nadzornikov, ki bi ga sestavljali trije evropski nadzorni organi, in sicer po eden za sektorje bančništva, zavarovanj in poklicnih pokojnin ter vrednostnih papirjev in trgov – in ustanovitev Evropskega sveta za sistemska tveganja. (2) Komisija je v sporočilu z naslovom „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ z dne 4. marca 2009 predlagala okrepitev regulativnega okvira za finančne storitve. V sporočilu z naslovom „Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov“ z dne 3. julija 2009 je Komisija ocenila vlogo izvedenih finančnih instrumentov v finančni krizi, v sporočilu z naslovom „Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov: Prihodnji ukrepi politike“ z dne 20. oktobra 2009 pa je opredelila ukrepe, ki jih namerava sprejeti za zmanjševanje tveganj, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti. (3) Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge za tri uredbe o ustanovitvi evropskega sistema finančnega nadzora, vključno z vzpostavitvijo treh evropskih nadzornih organov (ESA), ki prispevajo k dosledni uporabi zakonodaje Unije in k vzpostavitvi visokokakovostnih skupnih regulativnih ter nadzornih standardov in praks. ESA zajemajo Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) in Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ( 6 ). ESA imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju stabilnosti finančnega sektorja. Zato je bistveno nenehno zagotavljati, da je razvoj njihovega dela prednostno politično vprašanje in da imajo na razpolago dovolj sredstev. (4) Izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC) niso pregledni, saj so zasebno izpogajane pogodbe in vse informacije v zvezi z njimi ponavadi na voljo samo pogodbenim strankam. Ustvarjajo zapleteno mrežo soodvisnosti, kar lahko oteži prepoznavanje narave in ravni povezanega tveganja. Finančna kriza je pokazala, da takšne značilnosti povečujejo negotovost v času pretresov na trgu in zato pomenijo tveganja za finančno stabilnost. Ta uredba določa pogoje za zmanjšanje takšnih tveganj in izboljšanje preglednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih. (5) Voditelji skupine G20 so se 26. septembra 2009 na vrhu v Pittsburghu dogovorili, da se bi bilo treba do konca leta 2012 za vse standardizirane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC opravljati kliring prek centralne nasprotne stranke (CNS) in da bi bilo treba o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC poročati v repozitorij sklenjenih poslov. Voditelji skupine G20 so junija 2010 v Torontu ponovno potrdili svojo zavezo in se tudi zavezali k pospešitvi izvajanja strogih ukrepov za izboljšanje preglednosti in regulativnega nadzora nad pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC na mednarodno usklajen in nediskriminatoren način. (6) Komisija si bo prizadevala, da bodo mednarodni partnerji Unije na podoben način uresničevali te zaveze, in to tudi spremljala. Komisija bi morala sodelovati z organi tretjih držav, da bi preučili rešitve, ki bi se medsebojno dopolnjevale, in tako zagotovili skladnost med to uredbo in zahtevami tretjih držav, s tem pa preprečili vsakršno morebitno prekrivanje v zvezi s tem. Komisija bi morala ob pomoči ESMA spremljati, kako se na mednarodni ravni uporabljajo načela iz te uredbe, in o vsem tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Da bi preprečila morebitno podvajanje zahtev ali njihovo medsebojno nasprotovanje, bi lahko Komisija sprejela odločitve o enakovrednosti pravnega, nadzornega in izvršilnega okvira v tretjih državah, če so izpolnjeni številni pogoji. Ocena, ki je podlaga za take odločitve, ne bi smela posegati v pravico CNS s sedežem v tretji državi, ki jo je ESMA priznal, do opravljanja klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji, saj bi morala biti odločitev o priznanju neodvisna od te ocene. Na podoben način odločitev o enakovrednosti ali ocena ne smeta posegati v pravico repozitorija sklenjenih poslov s sedežem v tretji državi, ki ga je ESMA priznal, do opravljanja storitev za subjekte s sedežem v Uniji. (7) V zvezi s priznavanjem CNS iz tretjih držav in v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih je Unija prevzela s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, vključno s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami, bi se morale odločitve, ki določajo, da so pravne ureditve tretjih držav enakovredne pravni ureditvi Unije, sprejemati le, če pravna ureditev tretje države določa učinkovit enakovreden sistem za priznavanje vseh CNS z dovoljenjem na podlagi tujih pravnih ureditev v skladu s splošnimi regulativnimi cilji in standardi, določenimi na zasedanju G-20 septembra 2009 za izboljšanje preglednosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov, zmanjšanje sistemskega tveganja in zaščito pred zlorabo trgov. Takšen sistem bi moral veljati za enakovrednega, če zagotavlja, da je glavni rezultat veljavne regulativne ureditve podoben zahtevam Unije, za učinkovitega pa bi moral veljati, če se ta pravila uporabljajo dosledno. (8) Ob upoštevanju značilnosti trgov izvedenih finančnih instrumentov in delovanja CNS je v tem kontekstu ustrezno in potrebno preveriti dejansko enakovrednost tujih regulativnih sistemov pri uresničevanju ciljev in standardov, sprejetih na zasedanju G20, da bi lahko izboljšali preglednost na trgih izvedenih finančnih instrumentov, zmanjšali sistemsko tveganje in se zavarovali pred zlorabo trgov. Zelo poseben položaj CNS zahteva, da so določbe v zvezi s tretjimi državami organizirane in da delujejo v skladu z ureditvami, ki so specifične za te subjekte strukture trga. Zato ta pristop ne pomeni precedenčnega primera za drugo zakonodajo. (9) Evropski svet se je v sklepih z dne 2. decembra 2009 strinjal, da je treba bistveno izboljšati zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotnih strank in da je pomembno izboljšati preglednost, učinkovitost in integriteto pri transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. junija 2010 z naslovom „Trgi izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike“ pozval k obveznemu kliringu in poročanju o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC. (10) ESMA bi moral delovati znotraj področja uporabe te uredbe, tako da varuje stabilnost finančnih trgov v izrednih razmerah, zagotavlja dosledno uporabo pravil Unije s strani nacionalnih nadzornih organov ter rešuje nesporazume med njimi. Zaupana mu je tudi priprava osnutka regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov in ima osrednjo vlogo pri izdajanju dovoljenj za CNS in repozitorije sklenjenih poslov ter pri njihovem spremljanju. (11) Ena od temeljnih nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) je, da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov. V zvezi s tem članice ESCB izvajajo nadzor, in sicer zagotavljajo učinkovite ter zanesljive klirinške in plačilne sisteme, vključno s CNS. Članice ESCB so na ta način dejavno udeležene pri izdajanju dovoljenj in spremljanju CNS, priznanju CNS iz tretjih držav in odobritvi dogovorov o interoperabilnosti. Poleg tega so dejavno udeležene pri določanju regulativnih tehničnih standardov ter smernic in priporočil. Ta uredba ne posega v odgovornosti Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank, da zagotavljajo učinkovite ter zanesljive klirinške in plačilne sisteme v Uniji ter z drugimi državami. Zaradi tega in za to, da bi preprečili morebitno nastajanje vzporednih pravil, bi morala ESMA in ESCB pri oblikovanju zadevnega osnutka tehničnih standardov tesno sodelovati. Nadalje je za ECB in nacionalne centralne banke zelo pomembno, da imajo pri opravljanju nalog v zvezi z nadzorom klirinških in plačilnih sistemov ter v zvezi s funkcijami centralne banke izdajateljice dostop do informacij. (12) Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov ( 7 ) so potrebna enotna pravila. (13) Pobude za spodbujanje uporabe CNS se niso izkazale za zadostne, da bi zagotovile dejanski centralni kliring vseh standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato so potrebne zahteve za obvezni kliring prek CNS za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se centralni kliring lahko opravi. (14) Države članice bodo verjetno sprejele različne nacionalne ukrepe, ki lahko povzročijo ovire za nemoteno delovanje notranjega trga in bi škodovale udeležencem na trgu ter finančni stabilnosti. Enotna uporabe obveznosti kliringa v Uniji je potrebna tudi za zagotovitev visoke ravni zaščite vlagateljev in za oblikovanje enakih pogojev med udeleženci na trgu. (15) Da bi zagotovili, da obveznost kliringa zmanjša sistemsko tveganje, je potreben proces določanja razredov izvedenih finančnih instrumentov, za katere bi morala ta obveznost veljati. Pri tem procesu bi bilo treba upoštevati dejstvo, da vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, pri katerih se opravi kliring prek CNS, niso primerne za obvezni kliring prek CNS. (16) Ta uredba postavlja merila za določanje, ali bi morala za različne razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC veljati obveznost kliringa. Komisija bi morala na podlagi osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, odločiti o tem, ali bi morala za določen razred pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC veljati obveznost kliringa in kdaj naj bi začela veljati, po potrebi tudi o postopnem uvajanju in o minimalnem preostalem času do zapadlosti pogodbe, sklenjene ali prenovljene pred začetkom učinkovanja obveznosti kliringa v skladu s to uredbo. Postopno izvajanje obveznosti kliringa bi lahko potekalo glede na vrsto udeležencev na trgu, ki morajo izpolnjevati obveznosti kliringa. Pri določanju, za katere razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC velja obveznost kliringa, bi moral ESMA upoštevati posebno naravo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se sklenejo z izdajatelji kritih obveznic ali kritnim premoženjem za krite obveznice. (17) ESMA bi moral pri določanju, za katere razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC velja obveznost kliringa, ustrezno upoštevati druge zadevne razmisleke, predvsem medsebojno povezanost med nasprotnimi strankami, ki uporabljajo zadevne razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC in učinek na stopnjo kreditnega tveganja nasprotnih strank, ter spodbujati enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu iz člena 1(5)(d) Uredbe (EU) št. 1095/2010. (18) Kadar ESMA ugotovi, da je izvedeni finančni instrument OTC standardiziran in primeren za kliring, da pa nobena CNS ni pripravljena opraviti kliringa navedenega instrumenta, bi moral ESMA raziskati razloge za to. (19) Pri določanju, za katere razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC velja obveznost kliringa, bi bilo treba ustrezno upoštevati posebno naravo zadevnih razredov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Glavno tveganje za transakcije z nekaterimi razredi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC je lahko povezano s tveganjem poravnave, ki se skuša obvladati z ločenimi infrastrukturnimi ureditvami in v okviru katerega so lahko nekateri razredi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC (kot so mednarodne menjave) ločeni od drugih razredov. Kliring prek CNS odpravlja zlasti kreditno tveganje nasprotne stranke in morebiti ni najugodnejša rešitev za odpravo tveganja poravnave. Ureditev za te pogodbe bi morala temeljiti zlasti na predhodni mednarodni konvergenci in vzajemnem priznavanju ustrezne infrastrukture. (20) Da bi zagotovili enotno in dosledno uporabo te uredbe ter enake konkurenčne pogoje za udeležence na trgu, bi morala obveznost kliringa v primeru, da velja za določen razred pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, veljati tudi za vse pogodbe v zvezi s tem razredom pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so bile sklenjene na datum izdaje dovoljenja CNS za namene obveznosti kliringa, prejetega od ESMA, vendar pred datumom, ko začne veljati obveznost kliringa, pod pogojem, da je preostal čas do zapadlosti navedenih pogodb daljši od minimalnega, ki ga določi Komisija. (21) Pri ugotavljanju, ali za razred pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC veljajo zahteve za kliring, bi si moral ESMA prizadevati za zmanjšanje sistemskega tveganja. To vključuje upoštevanje faktorjev ocenjevanja, kot so raven pogodbenih in operacijskih standardizacij pogodb, velikost in likvidnost zadevnega razreda pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ter razpoložljivost pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen v zadevnem razredu pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. (22) Za kliring pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC mora za obe pogodbeni stranki veljati klirinška obveznost ali se morata strinjati obe pogodbeni stranki. Izjeme od obveznosti kliringa bi bilo treba ozko omejiti, saj bi zmanjšale učinkovitost obveznosti in koristi kliringa prek CNS ter bi vodile do regulatorne arbitraže med skupinami udeležencev na trgu. (23) Pri spodbujanju finančne stabilnosti v Uniji bi se lahko izkazalo za potrebno, da tudi za transakcije, ki jih sklenejo subjekti s sedežem v tretjih državah, veljata obveznost kliringa in obveznost tehnik zmanjševanja tveganja, pod pogojem, da imajo zadevne transakcije neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji, ali če so takšne obveznosti potrebne ali ustrezne za preprečevanje izogibanja kateri koli določbi te uredbe. (24) Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se ne štejejo za primerne za kliring prek CNS, povzročajo kreditno in operativno tveganje nasprotne stranke, zato bi bilo treba določiti pravila za upravljanje tega tveganja. Da bi ublažili kreditno tveganje, bi morali imeti udeleženci na trgu, za katere velja obveznost kliringa, postopke upravljanja tveganja, ki zahtevajo pravočasno, natančno in primerno ločeno izmenjavo zavarovanja. Pri pripravi osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki določajo navedene postopke upravljanja tveganja, bi moral ESMA upoštevati predloge mednarodnih organov za določanje standardov o zahtevah po kritju za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa. ESMA bi moral pri razvijanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov za določanje ureditev, ki so potrebne za natančno in ustrezno izmenjavo zavarovanja za obvladovanje tveganj, povezanih s trgovino brez kliringa, ustrezno upoštevati motnje, s katerimi se spoprijemajo izdajatelji kritih obveznosti ali kritno premoženje pri zagotavljanju zavarovanja v številnih jurisdikcijah v Uniji. ESMA bi moral upoštevati tudi dejstvo, da zagotavljajo prednostni zahtevki, ki se dajejo nasprotnim strankam izdajateljev kritih obveznic za sredstva izdajatelja kritih obveznosti, ustrezno varstvo pred kreditnim tveganjem nasprotne stranke. (25) Pravila o kliringu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, poročanju o transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti ter tehnikah zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere ni opravljen kliring prek CNS, bi morala veljati za finančne nasprotne stranke, in sicer investicijska podjetja z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2004/39/ES, kreditne institucije z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij ( 8 ), zavarovalnice z dovoljenjem, pridobljenim v skladu s Prvo direktivo Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja ( 9 ), zavarovalnice z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju ( 10 ), pozavarovalnice z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju ( 11 ), kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in, kjer ustrezno, njihove družbe za upravljanje z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ( 12 ), institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kakor so opredeljene v Direktivi 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje ( 13 ), in alternativne investicijske sklade, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki imajo dovoljenje, pridobljeno v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov ( 14 ), ali so registrirani v skladu z njo. (26) Subjekti, ki upravljajo pokojninsko shemo, katere primarni namen je zagotavljanje pokojnine, ki se običajno izplačuje vse življenje, pa tudi v obliki časovno omejenih plačil ali v enkratnem znesku, svoje denarne rezerve ponavadi zmanjšajo na najmanjši možni znesek, da bi s tem čim bolj povečali uspešnost ter izboljšali donos za zavarovance. Če bi torej od njih zahtevali, da izvajajo centralni kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bi to pomenilo, da bi morali znaten del svojih sredstev zamenjati v denar, da bi izpolnili zahteve CNS po kritju. Da bi preprečili verjeten negativni vpliv take zahteve na pokojninski prihodek bodočih upokojencev, za pokojninske sheme obveznost kliringa ne bi smela veljati, dokler CNS ne najdejo ustrezne tehnične rešitve glede prenosa negotovinskega zavarovanja kot gibljivega kritja za odpravo tega problema. Pri takšni tehnični rešitvi bi bilo treba upoštevati posebno vlogo pokojninskih shem in preprečiti velik negativen vpliv na upokojence. V prehodnem obdobju bi morale za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so bile sklenjene zaradi zmanjšanja naložbenega tveganja, neposredno povezanega s finančno solventnostjo pokojninskih shem, veljati ne le obveznosti poročanja, ampak tudi zahteve glede dvostranskega zavarovanja. Vendar je vzpostavitev centralnega kliringa temeljni cilj takoj ko je to mogoče. (27) Treba je zagotoviti, da se posebna obravnava uporablja samo za ustrezne subjekte in sheme, ter upoštevati raznolikost pokojninskih sistemov v Uniji, hkrati pa poskrbeti, da bodo za vse pokojninske sheme veljali enaki pogoji. Začasno odstopanje bi torej moralo veljati za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, registrirane v skladu z Direktivo 2003/41/ES, vključno z vsemi pooblaščenimi subjekti, ki so odgovorni za upravljanje teh institucij in delujejo v njihovem imenu, kakor je določeno v členu 2(1) navedene direktive, ter vsemi pravnimi subjekti, ki so ustanovljeni za naložbe teh institucij ter delujejo zgolj in izključno v njihovem interesu, in za dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja institucij iz člena 3 Direktive 2003/41/ES. (28) Začasno odstopanje bi se moralo uporabljati tudi za dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja zavarovalnic pod pogojem, da se za celotno premoženje in vse obveznosti, ki ustrezajo takšnim dejavnostim, vzpostavi ločena obračunska enota ter da se upravljajo in organizirajo ločeno, brez možnosti prenosa. Prav tako bi se moralo uporabljati tudi za vse druge pooblaščene in nadzorovane subjekte, ki delujejo le na nacionalni ravni, ali sheme, ki so zagotovljene predvsem na ozemlju ene države članice, samo če so oboji priznani po nacionalnem pravu in je njihov glavni namen zagotavljati pokojnine. Subjekti in sheme iz te uvodne izjave bi morali biti določeni na podlagi odločitve zadevnega pristojnega organa in – zato da bi zagotovili skladnost, odpravili morebitna neskladja in preprečili vsakršno zlorabo – na podlagi mnenja ESMA po posvetovanju z EIOPA. To bi lahko vključevalo subjekte in sheme, ki niso nujno povezani s pokojninskim programom delodajalca, vendar pa je njihov glavni namen še vedno pokojninski prihodek, ki ga zagotavljajo v okviru obvezne ali prostovoljne sheme. Kot primer bi bilo mogoče navesti pravne subjekte, ki pokojninske sheme izvajajo na podlagi kapitalskega kritja v skladu z nacionalno zakonodajo, pod pogojem, da investirajo ob upoštevanju načela preudarne osebe, ter pokojninske sheme, v katere se neposredno vključijo posamezniki in jih lahko zagotavljajo tudi ponudniki življenjskih zavarovanj. Izjeme v primeru pokojninskih shem, v katere se neposredno vključijo posamezniki, ne bi smele zajemati pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, povezanih z drugimi proizvodi življenjskega zavarovanja ponudnika, katerih glavni namen ni zagotavljanje pokojninskega prihodka. Dodatni primeri so lahko še dejavnosti pokojninskega zavarovanja zavarovalnic, ki jih zajema Direktiva 2002/83/ES, pod pogojem, da je celotno premoženje, ki ustreza takšnim dejavnostim, vključeno v poseben register v skladu s Prilogo k Direktivi 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic ( 15 ), pa tudi sheme poklicnega pokojninskega zavarovanja zavarovalnic, ki temeljijo na pogajanjih o sklenitvi kolektivnih pogodb. Tudi institucije, ustanovljene z namenom zagotavljanja nadomestila članom pokojninskih shem v primeru neizpolnjevanja obveznosti, bi morale biti obravnavane kot pokojninske sheme za namene te uredbe. (29) Kjer je primerno, bi se morala pravila, ki se uporabljajo za finančne nasprotne stranke, uporabljati tudi za nefinančne nasprotne stranke. Znano je, da nefinančne nasprotne stranke uporabljajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, da se zavarujejo pred poslovnimi tveganji, ki so neposredno povezana z njihovimi poslovnimi dejavnostmi ali dejavnostmi zakladniškega financiranja. Posledično bi bilo treba pri ugotavljanju, ali naj za določeno nefinančno nasprotno stranko velja obveznost kliringa, upoštevati namen, s katerim nefinančna nasprotna stranka uporablja pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, in obseg izpostavljenosti pri teh instrumentih. Da bi ESMA nefinančnim institucijam zagotovil priložnost, da izrazijo stališče o pragu kliringa, bi moral pri pripravi zadevnih tehničnih standardov izvesti odprto javno posvetovanje ter zagotoviti sodelovanje nefinančnih institucij pri njem. ESMA bi se moral posvetovati tudi z vsemi ustreznimi organi, kot je Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev, za zagotovitev, da so posebnosti teh sektorjev v celoti upoštevane. Poleg tega bi morala Komisija do 17. avgusta 2015 oceniti sistemski pomen transakcij nefinančnih podjetij s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC v različnih sektorjih, vključno z energetskim sektorjem. (30) Pri ugotavljanju, ali pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC zmanjšuje tveganja, neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi in zakladniškim poslovanjem nefinančne nasprotne stranke, bi bilo treba ustrezno upoštevati strategijo te stranke v zvezi s celovitim zavarovanjem in zmanjševanjem tveganja. Zlasti bi bilo treba razmisliti, ali je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC ekonomsko primerna za zmanjšanje tveganj pri ravnanju in upravljanju nefinančne nasprotne stranke, kadar so tveganja povezana z nihanjem obrestnih mer, deviznih tečajev, stopenj inflacije ali cen primarnih proizvodov. (31) Prag kliringa je zelo pomemben podatek za vse nefinančne nasprotne stranke. Pri določanju praga kliringa se upoštevata sistemska pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenost nasprotne stranke na razred pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. V zvezi s tem bi si bilo treba ustrezno prizadevati za priznanje metod za zmanjševanje tveganja, ki jih uporabljajo nefinančne nasprotne stranke v okviru njihovega običajnega poslovanja. (32) Članice ESCB in druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, druge organe Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga, ter Banko za mednarodne poravnave bi bilo treba izključiti s področja uporabe te uredbe, da ne bi prišlo do omejevanja njihove pristojnosti za opravljanje nalog skupnega interesa. (33) Ker vsi udeleženci na trgu, za katere velja obveznost kliringa, ne morejo postati klirinški člani CNS, bi morali imeti možnost, da do CNS dostopajo kot stranke ali posredne stranke, če so izpolnjeni nekateri pogoji. (34) Uvedba obveznosti kliringa skupaj s postopkom določanja, katere CNS se lahko uporabljajo za namene te obveznosti, lahko privede do nenamernega izkrivljanja konkurence na trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC. CNS lahko na primer zavrne kliring transakcij, izvedenih na določenih mestih trgovanja, ker je CNS v lasti konkurenčnega mesta trgovanja. Da bi se izognili takšni diskriminatorni praksi, bi morali CNS sprejeti kliring transakcij, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta trgovanja v skladu z operativnimi in tehničnimi zahtevami CNS, in ne glede na pogodbeno dokumentacijo, na podlagi katere so pogodbene stranke sklenile zadevni posel z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, če navedena dokumentacija ustreza tržnim standardom. Mesta trgovanja bi morala zagotoviti CNS podatke o trgovanju pregledno in na nediskriminatoren način. Pravica CNS do dostopa do mesta trgovanja bi morala omogočati, da več CNS uporablja podatke o trgovanju istega mesta trgovanja. To pa ne bi smelo voditi k interoperabilnosti kliringa izvedenih finančnih instrumentov ali drobljenju likvidnosti. (35) Ta uredba ne bi smela preprečiti poštenega in odprtega dostopa med mesti trgovanja in CNS na notranjem trgu, ob upoštevanju pogojev iz te uredbe ter v regulativnih tehničnih standardih, ki jih je razvil ESMA in sprejela Komisija. Komisija bi morala še naprej natančno spremljati razvoj trga izvedenih finančnih instrumentov OTC in po potrebi posredovati, da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu in da se s tem zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na finančnih trgih. (36) Pri finančnih storitvah in trgovanju s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih so nekatera področja, kjer lahko obstajajo tudi trgovinske pravice in pravice intelektualne lastnine. Kadar so te lastninske pravice povezane s produkti ali storitvami, ki so postali industrijski standardi ali nanje vplivajo, bi morale biti licence na razpolago pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. (37) Za določitev ustreznih razredov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere bi morala veljati obveznost kliringa, pragov in sistemsko pomembnih nefinančnih nasprotnih strank, so potrebni zanesljivi podatki. Zato je iz regulativnih razlogov pomembno, da se na ravni Unije vzpostavi enotna zahteva za sporočanje podatkov o izvedenih finančnih instrumentih. Poleg tega je v čim večjem obsegu potrebna obveznost naknadnega poročanja za finančne in nefinančne nasprotne stranke, da bi zagotovili primerljive podatke tudi ESMA in zadevnim pristojnim organom. (38) Transakcija znotraj skupine je transakcija med podjetjema, ki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo, zanju pa se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj. Ti podjetji sta del iste institucionalne jamstvene sheme iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES ali, sta v primeru kreditne institucije, povezane z istim centralnim organom, iz člena 3(1) navedene direktive, obe kreditni instituciji ali pa je ena kreditna institucija, druga pa centralni organ. Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC se lahko priznajo znotraj nefinančne ali finančne skupine, pa tudi znotraj skupin, ki jih sestavljajo finančna in nefinančna podjetja, in če se takšna pogodba šteje za transakcijo znotraj skupine v zvezi z eno nasprotno stranko, potem bi se prav tako morala šteti za transakcijo znotraj skupine v zvezi z drugo nasprotno stranko, s katero je bila sklenjena ta pogodba. Transakcije znotraj skupine so lahko potrebne zaradi združevanja tveganja znotraj strukture skupine, zato so tveganja znotraj skupine specifična. Obveznost kliringa za te transakcije lahko vpliva na učinkovitost teh postopkov za upravljanje tveganj znotraj skupine, zato bi bila lahko oprostitev obveznosti kliringa transakcij znotraj skupine koristna, če ne povečuje sistemskega tveganja. Kliring transakcij prek CNS bi bilo zato treba nadomestiti z ustrezno izmenjavo zavarovanja, če je to primerno za zmanjšanje tveganj nasprotne stranke znotraj skupine. (39) Vendar bi lahko nekatere transakcije znotraj skupine v nekaterih primerih na podlagi odločitve pristojnega organa izvzeli iz obveznosti zavarovanja s premoženjem, če so njihovi postopki upravljanja tveganja dovolj zanesljivi, trdni in skladni s kompleksnostjo transakcij ter ni ovir za takojšen prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami. Ta merila in postopke, ki bi jih nasprotne stranke in zadevni pristojni organi morali upoštevati pri uveljavljanju izvzetij, bi bilo treba določiti v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu z zadevnimi uredbami o ustanovitvi ESA. Preden bi ESA oblikovali osnutek regulativnih tehničnih standardov, bi morali pripraviti oceno njihovega možnega učinka na notranji trg in na udeležence na finančnem trgu, zlasti pa na poslovanje in strukturo zadevnih skupin. V vseh tehničnih standardih, ki se uporabljajo v zvezi z izmenjavo zavarovanja s premoženjem pri transakcijah znotraj skupine, vključno z merili za izvzetja, bi bilo treba upoštevati prevladujoče posebnosti navedenih transakcij ter obstoječe razlike med nefinančnimi in finančnimi nasprotnimi strankami, pa tudi njihov namen in načine uporabe izvedenih finančnih instrumentov. (40) Šteti bi bilo treba, da sta nasprotni stranki vključeni v isto konsolidirano poročilo vsaj takrat, ko sta obe vključeni v konsolidacijo v skladu z Direktivo Sveta 83/349/EGS ( 16 ) ali mednarodnih standardih računovodskega poročanja (IFRS), sprejeto na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta ( 17 ) ali, v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima glavni sedež v tretji državi v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli tretje države, proglašenimi za enakovredne standardom IFRS, v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1569/2007 ( 18 ) (ali računovodski standardi tretjih držav, katerih uporaba je dovoljena v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1569/2007), ali če obe zajema isti konsolidirani nadzor v skladu z Direktivo 2006/48/ES ali Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 19 ) ali, v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima glavni sedež v tretji državi, enak konsolidirani nadzor s strani pristojnega organa tretje države, ki je potrjen kot enakovreden tistemu, ki ga urejajo načela iz člena 143 Direktive 2006/48/ES ali iz člena 2 Direktive 2006/49/ES. (41) Pomembno je, da udeleženci na trgu o vseh podrobnostih v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki so jih sklenili, poročajo v repozitorije sklenjenih poslov. Posledično se informacije o inherentnih tveganjih trgov izvedenih finančnih instrumentov centralno shranijo in so zlahka dostopne, med drugimi, ESMA, ustreznim pristojnim organom, Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB) in ustreznim centralnim bankam ESCB. (42) Značilnost izvajanja storitev repozitorijev sklenjenih poslov je ekonomija obsega, to pa utegne ovirati konkurenco na tem področju. Istočasno bi se z uvedbo splošne obveznosti poročanja za udeležence na trgu vrednost informacij, ki jih imajo repozitoriji sklenjenih poslov, lahko povečala tudi za tretje stranke, ki opravljajo pomožne storitve, kot so potrjevanje poslov, uparjanje, upravljanje kreditnih dogodkov in usklajevanje ali stiskanje portfelja. Primerno je zagotoviti, da enakih konkurenčnih pogojev v potrgovalnem sektorju na splošno ne ogroža morebitni naravni monopol nad izvajanjem storitev repozitorijev sklenjenih poslov. Od repozitorijev sklenjenih poslov bi torej morali zahtevati, da dostop do informacij, ki so shranjene v njih, zagotavljajo pod pravičnimi, primernimi in nediskriminatornimi pogoji, ob upoštevanju potrebnih previdnostnih ukrepov glede varstva podatkov. (43) Da bi omogočili celosten pregled trga in za ocenjevanje sistemskega tveganja, je treba v repozitorije sklenjenih poslov poročati o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, pri katerih je bil opravljen kliring prek CNS, in o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, pri katerih takšen kliring ni bil opravljen. (44) ESA bi bilo treba zagotoviti ustrezna sredstva, da lahko učinkovito opravljajo naloge, ki so jim poverjene s to uredbo. (45) Nasprotne stranke in CNS, ki sklenejo, spremenijo ali prekinejo pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih, bi morale zagotoviti, da se o podrobnostih te pogodbe poroča v repozitorij sklenjenih poslov. Imeti morajo možnost, da za poročanje o pogodbi pooblastijo drug subjekt. Subjekt ali njegovi zaposleni, ki v skladu s to uredbo v imenu nasprotne stranke v repozitorij sklenjenih poslov poročajo o podrobnostih pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ne bi smeli kršiti nobene omejitve o razkritju. Pri pripravi osnutka regulativnih tehničnih standardov v zvezi s poročanjem bi moral ESMA upoštevati napredek pri razvoju enotnega identifikatorja pogodb in seznam zahtevanih podatkov poročanja v Tabeli 1 Priloge I Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 ( 20 ) o izvajanju Direktive 2004/39/ES ter se posvetovati z drugimi zadevnimi organi, kot je Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev. (46) Države članice bi morale ob upoštevanju načel iz sporočila Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in zakonodajnih aktov Unije, ki izhajajo iz tega sporočila, določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe. Države članice bi morale te kazni izvrševati tako, da se ne zmanjša učinkovitost pravil. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Temeljiti bi morale na smernicah, ki jih je sprejel ESMA za spodbujanje konvergence in medsektorske usklajenosti sistemov kaznovanja v finančnem sektorju. Države članice bi morale zagotoviti, da so naložene kazni javno razkrite, kadar je to primerno, ter da se redno objavljajo poročila o učinkovitosti veljavnih predpisov. (47) CNS se lahko v skladu s to uredbo ustanovi v kateri koli državi članici. Nobena država članica ali skupina držav članic ne sme biti kot mesto za izvajanje klirinških storitev niti neposredno niti posredno diskriminirana. V tej uredbi ne sme nič omejevati ali ovirati CNS, da bi v eni jurisdikciji opravljal kliring za produkt, izražen v valuti druge države članice EU ali v valuti tretje države. (48) Dovoljenje za CNS bi moralo biti pogojeno z minimalnim začetnim kapitalom. Kapital, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami CNS, bi moral biti stalno sorazmeren s tveganjem, ki izhaja iz dejavnosti CNS, da se zagotovi ustrezna kapitalizacija CNS za kreditno tveganje, tveganje nasprotnih strank, tržno, operativno, pravno in poslovno tveganje, ki še niso krita s posebnimi finančnimi sredstvi, in da lahko CNS po potrebi urejeno preneha poslovati ali poslovanje prestrukturira. (49) Ker se s to uredbo za regulativne namene uvaja zakonska obveznost kliringa prek določenih CNS, je bistvenega pomena, da se zagotovijo varnost in stabilnost teh CNS ter njihova stalna skladnost s strogimi organizacijskimi in bonitetnimi zahtevami ter zahtevami poslovanja, ki jih določa ta uredba. Za zagotavljanje enotne uporabe te uredbe bi morale te zahteve veljati za kliring vseh finančnih instrumentov, s katerimi poslujejo CNS. (50) V regulativne namene in zaradi uskladitve je zato treba zagotoviti, da nasprotne stranke uporabljajo le CNS, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. Kljub tem zahtevam bi države članice še vedno lahko sprejemale ali nadalje uporabljale dodatne zahteve glede CNS s sedežem na njihovem ozemlju, vključno z nekaterimi zahtevami za izdajo dovoljenj iz Direktive 2006/48/ES. Vendar uvajanje tovrstnih dodatnih pogojev ne bi smelo vplivati na pravico CNS, ki jim je bilo v skladu s to uredbo izdano dovoljenje v drugih državah članicah, da opravljajo klirinške storitve za klirinške člane in njihove stranke s sedežem v državi članici, ki je uvedla dodatne zahteve, in ki so bili priznani, da opravljajo tovrstne storitve, saj te dodatne zahteve za navedene CNS ne veljajo niti jim jih ni treba upoštevati. Do 30. septembra 2014 bi moral ESMA sestaviti poročilo o vplivu, ki ga ima uporaba dodatnih zahtev držav članic. (51) Neposredna pravila v zvezi z izdajo dovoljenja CNS in nadzorom CNS so bistven dodatek k obveznosti kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Smiselno je, da pristojni organi ostanejo odgovorni za vse vidike izdajanja dovoljenj CNS in nadzora CNS, vključno z odgovornostjo za preverjanje, ali CNS vlagateljica izpolnjuje zahteve iz te uredbe ter Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev ( 21 ), saj so ti nacionalni pristojni organi najprimernejši za pregledovanje vsakodnevnega poslovanja CNS, izvajanje rednih pregledov in sprejemanje ustreznih ukrepov, kadar je to potrebno. (52) Če pri CNS obstaja tveganje nesolventnosti, lahko fiskalno odgovornost nosi predvsem država članica, kjer ima ta CNS sedež. Iz tega sledi, da mora ustrezen pristojni organ te države članice CNS izdati dovoljenje in izvajati nadzor nad njo. Ker pa imajo lahko klirinški člani CNS sedeže v različnih državah članicah in bo neizpolnitev finančnih obveznosti CNS nanje najprej vplivala, je nujno, da so v postopek izdaje dovoljenja in nadzora vključeni vsi ustrezni pristojni organi in ESMA. To bo preprečilo različne nacionalne ukrepe ali prakse ter ovire za pravilno delovanje notranjega trga. Poleg tega noben predlog ali politika katerega koli člana kolegija nadzornikov ne bi smela neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic kot mesta za izvajanje klirinških storitev v kateri koli valuti. ESMA bi moral biti udeleženec vsakega kolegija, da se zagotovi dosledna in pravilna uporaba te uredbe. ESMA bi moral v pripravo priporočil in odločitev vključiti druge pristojne organe v zadevnih državah članicah. (53) Glede na vlogo, ki je bila podeljena kolegijem, je pomembno, da vsi zadevni pristojni organi ter članice ESCB sodelujejo pri opravljanju nalog kolegijev. Kolegij bi morali sestavljati ne le pristojni organi, ki nadzorujejo CNS, temveč tudi nadzorniki subjektov, na katere bi lahko vplivali postopki CNS, npr. določene klirinške člane, mesta trgovanja, interoperabilne CNS in centralne registre vrednostnih papirjev. Članice ESCB, ki so odgovorne za nadzor nad CNS in interoperabilnimi CNS, ter tiste, ki so odgovorne za izdajo valut finančnih instrumentov, katerih kliring opravijo CNS, bi morale imeti možnost sodelovati v kolegiju. Glede na to, da bi imeli nadzirani ali pregledovani subjekti sedež v omejenem številu držav članic, v katerih deluje CNS, se lahko zgodi, da je za nadzor ali pregled več od teh subjektov odgovoren en sam pristojni organ ali ena sama članica ESCB. Da bi zagotovili nemoteno sodelovanje med vsemi člani kolegija, bi bilo treba uvesti ustrezne postopke in mehanizme. (54) Ker naj bi ustanovitev in delovanje kolegija temeljila na pisnem dogovoru vseh njegovih članov, je ustrezno, da se glede na občutljivost zadeve tem članom podeli pooblastilo za določitev postopkov odločanja. Podrobna pravila o postopkih glasovanja bi zato morala biti določena s pisnim dogovorom med vsemi člani kolegija. Vendar pa bi moral kolegij zaradi ustreznega uravnoteženja interesov vseh zadevnih udeležencev na trgu in držav članic glasovati v skladu s splošnim načelom, po katerem ima na podlagi te uredbe vsak član po en glas, ne glede na število funkcij, ki jih opravlja. V kolegijih, v katerih je do vključno 12 članov, bi morala imeti glasovalno pravico največ dva člana kolegija iz iste države članice, vsak član bi moral imeti en glas. V kolegijih, v katerih je več kot 12 članov, bi morali imeti glasovalno pravico največ trije člani kolegija iz iste države članice, vsak član pa bi moral imeti glas. (55) Zelo poseben položaj CNS zahteva, da so kolegiji organizirani in da delujejo v skladu z ureditvami, ki so specifične za nadzor CNS. (56) Ureditve, ki jih določa ta uredba, ne pomenijo precedenčnega primera za drugo zakonodajo o nadziranju in pregledovanju infrastrukture, zlasti kar zadeva načine glasovanja za predložitev ESMA. (57) CNS ne bi smelo imeti dovoljenja, kadar vsi člani kolegija, razen pristojnih organov države članice, kjer ima CNS sedež, soglasno sprejmejo skupno mnenje, da se CNS ne bi smelo izdati dovoljenja. Če pa zadostna večina kolegija izrazi negativno mnenje in je kateri od zadevnih pristojnih organov na podlagi dvotretjinske večine kolegija posredoval zadevo ESMA, bi moral pristojni organ države članice, v katerih ima CNS sedež, odložiti izdajo dovoljenja do odločitve, ki bi jo lahko sprejel ESMA glede skladnosti CNS s pravom Unije. Pristojni organ države članice, kjer ima CNS sedež, bi moral svojo odločitev sprejeti v skladu s tako odločitvijo ESMA. Kadar vsi člani kolegija, razen organov države članice, kjer ima CNS sedež, sprejmejo skupno mnenje glede ugotovitve, da zahteve niso izpolnjene in da se CNS ne bi smelo dodeliti dovoljenja, bi moral imeti pristojni organ države članice, kjer ima CNS sedež, možnost zadevo predati ESMA, da odloči glede skladnosti CNS s pravom Unije. (58) Treba je okrepiti določbe o izmenjavi podatkov med pristojnimi organi, ESMA in drugimi zadevnimi organi ter okrepiti njihove dolžnosti medsebojne pomoči in sodelovanja. Zaradi naraščajoče čezmejne dejavnosti bi si morali ti organi medsebojno zagotavljati ustrezne informacije za opravljanje svojih funkcij, da bi poskrbeli za učinkovito uveljavljanje te uredbe tudi v primerih, ko kršitve ali domnevne kršitve zadevajo organe v dveh ali več državah članicah. Pri izmenjavi informacij je potrebno strogo varovanje poslovnih skrivnosti. Zaradi širokega vpliva pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC je nujno, da imajo drugi zadevni organi, kot so davčni organi in energetski regulatorji, dostop do informacij, ki so potrebne za izvajanje njihovih funkcij. (59) Zaradi globalne narave finančnih trgov bi moral biti ESMA neposredno odgovoren za priznavanje CNS s sedežem v tretjih državah in jim tako omogočiti opravljanje klirinških storitev v Uniji, pod pogojem, da je Komisija priznala pravni in nadzorni okvir te tretje države kot enakovreden okviru Unije in da so izpolnjeni nekateri drugi pogoji. Zato bi ESMA moral priznati CNS s sedežem v tretji državi, ki opravlja klirinške storitve za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Nasprotno pa za CNS iz tretje države, ki opravlja storitve za stranke s sedežem v Uniji prek klirinškega člana iz tretje države, ne bi smelo biti potrebno priznanje ESMA, saj bi to lahko oviralo nadaljnji razvoj čezmejnih poslov upravljanja naložb v Uniji. V tem okviru bodo imeli sporazumi z glavnimi mednarodnimi partnerji Unije pomembno vlogo pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev na globalni ravni in finančne stabilnosti. (60) Evropski svet se je 16. septembra 2010 dogovoril, da mora Unija v okviru zunanjih odnosov Unije svoje interese in vrednote uveljavljati odločneje in v duhu recipročnosti in vzajemnih koristi ter da mora med drugim sprejeti ukrepe za zagotovitev večjega dostopa do trga za evropska podjetja in za poglobitev regulativnega sodelovanja z glavnimi trgovinskimi partnericami. (61) Ne glede na lastniško strukturo bi morali CNS imeti zanesljivo ureditev upravljanja, višje vodstvo z dobrim ugledom in neodvisne člane odbora. Vsaj tretjina in najmanj dva člana odbora bi morala biti neodvisna. Različne ureditve upravljanja in lastniške strukture lahko vplivajo na pripravljenost ali zmožnost CNS za kliring določenih produktov. Zato je primerno, da neodvisni člani odbora in odbor za tveganje, ki ga ustanovi CNS, obravnavajo vsa morebitna navzkrižja interesov znotraj CNS. Klirinški člani in stranke morajo biti ustrezno zastopani, saj lahko nanje vplivajo odločitve, ki jih sprejme CNS. (62) CNS lahko odda funkcije v zunanje izvajanje. Odbor CNS za tveganja bi moral svetovati o takih oddajah. Glavnih dejavnosti, povezanih z upravljanjem tveganja, ne bi smeli oddajati v zunanje izvajanje, razen če to odobrijo pristojni organi. (63) Zahteve glede sodelovanja za CNS bi morale biti pregledne, sorazmerne in nediskriminatorne ter bi morale omogočati oddaljeni dostop, če to CNS ne izpostavi dodatnim tveganjem. (64) Strankam klirinških članov, ki opravljajo kliring svojih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC s CNS, bi bilo treba zagotoviti visoko raven zaščite. Dejanska raven zaščite je odvisna od ravni ločevanja, ki jo stranke izberejo. Posredniki bi morali ločiti svoja sredstva od sredstev svojih strank. Zato bi morali CNS voditi posodobljene in zlahka pregledne evidence, da bi olajšale prenos pozicij in sredstev, ki jih imajo stranke klirinškega člana, ki je v zaostanku z izpolnitvijo obveznosti, na solventnega klirinškega člana oziroma nadzorovano likvidacijo pozicij strank in vračilo odvečnega zavarovanja s premoženjem strankam. Zahteve, določene v tej uredbi v zvezi z ločevanjem in prenosljivostjo strankinih pozicij in sredstev, bi morale imeti prednost pred katerim koli zakonom ali drugim predpisom države članice, ki je v nasprotju z njimi in ki strankam preprečuje njihovo izpolnitev. (65) CNS bi moral imeti zanesljiv okvir upravljanja tveganja za upravljanje kreditnih tveganj, likvidnostnih tveganj, operativnih in drugih tveganj, vključno s tveganji, ki jih nosi ali predstavlja za druge subjekte zaradi soodvisnosti. CNS bi moral imeti vzpostavljene postopke in mehanizme za obravnavanje neizpolnjevanja obveznosti klirinškega člana. Za zmanjševanje tveganja negativnega vpliva takšnega neizpolnjevanja obveznosti bi moral imeti CNS vzpostavljene stroge zahteve glede sodelovanja, zbrati primerna začetna kritja, vzdrževati jamstveni sklad in razpolagati z drugimi finančnimi sredstvi za pokrivanje morebitnih izgub. Da se zagotovi CPP možnost stalnega izkoriščanja zadostnih virov, bi moral CNS določiti minimalni znesek, pod katerega jamstveni sklad nasplošno ne sme pasti. Vendar to ne bi smelo omejevati zmožnosti CPP, da uporabi celoten jamstveni sklad za pokritje izgub, ki jih je povzročilo neizpolnjevanje obveznosti klirinškega člana. (66) CNS bi moral pri opredelitvi zanesljivega okvira upravljanja tveganja upoštevati njegovo potencialno tveganje in gospodarski vpliv na klirinške člane ter njihove stranke. Čeprav naj bi bil glavni cilj CNS še naprej razvijati zelo trdno upravljanje tveganja, lahko CNS njegove lastnosti prilagodi posebnim dejavnostim in profilom tveganja strank klirinških članov, v nabor visoko likvidnih sredstev, sprejetih kot zavarovanje, pa po potrebi na podlagi meril, določenih regulativnih tehničnih standardih, ki jih razvije ESMA, uvrsti vsaj denarna sredstva, državne obveznice, ob ustreznih odbitkih krite obveznice v skladu z Direktivo 2006/48/ES, jamstva na vpoklic na prvi poziv, ki jih da članica ESCB, jamstva poslovnih bank pod strogimi pogoji, ki zadevajo zlasti kreditno sposobnost garanta in kapitalske povezave garanta s klirinškimi člani CNS. Po potrebi bi ESMA lahko razmislil tudi o zlatu kot sprejemljivem zavarovanju. CNS bi moral pod strogimi pogoji upravljanja tveganja imeti možnost sprejemati jamstva poslovnih bank od nefinančnih nasprotnih strank v vlogi klirinških članov. (67) Upravljanje tveganj s strani CNS bi moralo biti dovolj zanesljivo, da bi preprečilo tveganje za davkoplačevalce. (68) Pozivi k doplačilu kritja in odbitki na zavarovanje s premoženjem imajo lahko prociklične učinke. CNS, pristojni organi in ESMA morajo zato sprejeti ukrepe za preprečevanje in nadzor morebitnih procikličnih učinkov v praksah upravljanja tveganja, ki so jih sprejele CNS, če to nima negativnega vpliva na zanesljivost in finančno varnost CNS. (69) Upravljanje izpostavljenosti je bistven del klirinškega procesa. Za zagotavljanje klirinških storitev na splošno bi bilo treba omogočiti dostop do ustreznih virov za oblikovanje cen in njihovo uporabo. Takšni viri oblikovanja cen bi morali vključevati vire, povezane z indeksi, ki se uporabljajo kot reference za izvedene finančne instrumente ali druge finančne instrumente. (70) Kritja so prva varovalka pri zaščiti CNS. Čeprav bi morala CNS prejeta kritja vlagati varno in previdno, bi si morala posebno prizadevati za zagotovitev ustrezne zaščite kritij, da jih lahko pravočasno vrnejo klirinškim članom, ki izpolnjujejo obveznosti, ali interoperabilni CNS, kadar CNS, ki pobira ta kritja, ne more izpolniti svojih obveznosti. (71) Dostop do ustreznih virov likvidnosti je za CNS bistven. Taka likvidnost lahko izhaja iz dostopa do likvidnosti centralne banke ali posojilno sposobne in zanesljive poslovne banke ali kombinacije obojega. Dostop do likvidnosti lahko izhaja iz dovoljenja, podeljenega v skladu s členom 6 Direktive 2006/48/ES, ali drugih ustreznih ureditev. CNS bi morala pri ocenjevanju ustreznosti likvidnostnih sredstev, zlasti v izjemnih situacijah, upoštevati tveganost zanašanja na zgolj kreditne linije poslovnih bank za pridobitev likvidnih sredstev. (72) Z „Evropskim kodeksom ravnanja za kliring in poravnavo“ z dne 7. novembra 2006 je bil vzpostavljen prostovoljen okvir za vzpostavitev povezav med CNS. Vendar pa ostaja potrgovalni sektor razdrobljen glede na nacionalne meje, zaradi česar je čezmejno trgovanje dražje, usklajevanje pa ovirano. Zato je treba določiti pogoje za dogovore o interoperabilnosti med CNS, v kolikor ti zadevnih CNS ne bodo izpostavili neustrezno upravljanim tveganjem. (73) Dogovori o interoperabilnosti so pomembni za večjo integracijo potrgovalnega trga v Uniji in morajo biti urejeni. Ker pa dogovori o interoperabilnosti lahko izpostavijo CNS dodatnim tveganjem, bi morali CPP imeti za obdobje treh let dovoljenje za kliring ali biti priznani v skladu s to uredbo, ali imeti dovoljenje z že obstoječo nacionalno ureditvijo o izdajanju dovoljenj, preden pristojni organi dajo dovoljenje o takih dogovorih o interoperabilnosti. Poleg tega glede na dodatno kompleksnost, povezano z dogovori o interoperabilnosti med CNS, ki opravljajo kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, je na tej stopnji primerno omejiti področje uporabe dogovorov o interoperabilnosti na prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga. Vendar pa bi moral ESMA do 30. septembra 2014 Komisiji predložiti poročilo o tem, ali bi bila razširitev področja uporabe na druge finančne instrumente primerna. (74) Repozitoriji sklenjenih poslov zbirajo podatke za regulativne namene, pomembne za organe v vseh državah članicah. ESMA bi moral prevzeti odgovornost za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov, razveljavitev njihove registracije in nadzor nad njimi. (75) Glede na to, da se nadzorniki, CNS in drugi udeleženci na trgu zanašajo na podatke, ki jih vsebujejo repozitoriji sklenjenih poslov, je treba zagotoviti, da za te repozitorije sklenjenih poslov veljajo stroge zahteve glede operativnih postopkov, vodenja evidenc in upravljanja podatkov. (76) Preglednost cen, pristojbin in modelov upravljanja tveganja, povezanih s storitvami, ki jih zagotavljajo CNS, njihovi člani in repozitoriji sklenjenih poslov, je nujna, da bodo lahko udeleženci na trgu sprejemali utemeljene odločitve. (77) ESMA bi moral imeti za učinkovito opravljanje svojih dolžnosti možnost, da z enostavnim zahtevkom ali sklepom zahteva vse potrebne informacije od repozitorijev sklenjenih poslov, povezanih tretjih strani in tretjih strani, ki so jim repozitoriji sklenjenih poslov v zunanje izvajanje oddali operativne funkcije ali dejavnosti. Če ESMA takšne informacije zahteva z enostavnim zahtevkom, oseba, od katere se te informacije zahtevajo, informacij ni obvezana zagotoviti, vendar v primeru prostovoljnega odgovora na zahtevek zagotovljene informacije ne bi smele biti napačne ali zavajajoče. Takšne informacije bi morale biti nemudoma na voljo. (78) Ne glede na zadeve, za katere veljata kazenska ali davčna zakonodaja, pristojni organi, ESMA in drugi organi ter fizične in pravne osebe, ki niso pristojni organ, lahko uporabijo prejete zaupne informacije samo za opravljanje svojih dolžnosti in za opravljanje svojih funkcij. Vendar to ne bi smelo onemogočiti nacionalnim organom, ki so pristojni za preprečevanje, preiskovanje in odpravo primerov slabega upravljanja, da v skladu z nacionalno zakonodajo opravljajo svojo funkcijo. (79) ESMA bi moral imeti za učinkovito izvajanje svojih nadzornih pooblastil možnost, da opravlja preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem. (80) ESMA bi moral imeti možnost, da določene nadzorne naloge prenese na pristojni organ države članice, če na primer nadzorna naloga zahteva znanje in izkušnje v zvezi z lokalnimi razmerami, ki so lažje dostopni na nacionalni ravni. ESMA bi moralo biti omogočeno, da prenese opravljanje določenih preiskovalnih nalog in inšpekcijskih pregledov na kraju samem. Pred prenosom nalog bi se moral ESMA posvetovati z ustreznim pristojnim organom o podrobnih pogojih v zvezi s takšnim prenosom nalog, vključno z obsegom naloge, ki bo prenesena, časovnim okvirom za njeno izvedbo ter posredovanjem potrebnih informacij ESMA in z njegove strani. ESMA bi moral pristojnim organom za izvajanje prenesene naloge izplačati nadomestilo v skladu z uredbo o pristojbinah, ki jo sprejme Komisija z delegiranim aktom. ESMA ne bi smel prenesti pristojnosti glede sprejetja odločitev o registraciji. (81) Zagotoviti je treba, da lahko pristojni organi od ESMA zahtevajo, da preveri izpolnjevanje pogojev za razveljavitev registracije repozitorija sklenjenih poslov; ESMA bi moral oceniti te zahteve in ustrezno ukrepati. (82) ESMA bi moral imeti možnost naložiti periodične denarne kazni, s čimer bi repozitorije sklenjenih poslov prisilil k odpravi kršitve, k zagotoviti popolnih in pravilnih informacij, ki jih je zahteval, ali k privolitvi v preiskavo ali inšpekcijski pregled na kraju samem. (83) ESMA bi moral imeti tudi možnost, da repozitorijem sklenjenih poslov naloži globo, če ugotovi, da so namenoma ali iz malomarnosti kršili to uredbo. Globe bi morale biti naložene v skladu z resnostjo kršitve. Kršitve bi bilo treba razdeliti v različne skupine, za katere bi morale biti natančno opredeljene globe. Za določitev zneska globe za posamezno kršitev bi moral ESMA uporabiti dvostopenjsko metodologijo, namreč določitev osnovnega zneska globe in po potrebi prilagoditev tega zneska z nekaterimi koeficienti. Pri določitvi tega osnovnega zneska bi bilo treba upoštevati letni promet zadevnega repozitorija sklenjenih poslov, pri prilagoditvi pa bi bilo treba povečati ali zmanjšati osnovni znesek z uporabo zadevnih koeficientov v skladu s to uredbo. (84) Ta uredba bi morala določiti koeficiente, povezane z oteževalnimi in olajševalnimi okoliščinami, da bi ESMA zagotovili potrebna orodja, s katerimi bi lahko odločil o globi, sorazmerni z resnostjo kršitve, ki jo je zakrivil repozitorij sklenjenih poslov, pri čemer bi se upoštevale okoliščine, v katerih je bila kršitev zakrivljena. (85) ESMA bi moral pred odločitvijo o naložitvi globe ali periodične denarne kazni dati osebam, ki so v postopku, možnost zagovora, da se upošteva njihova pravica do obrambe. (86) ESMA ne bi smel nalagati glob ali periodičnih denarnih kazni, kadar je predhodna oprostilna sodba ali obsodba, izhajajoča iz identičnega ali skoraj identičnega dejanskega stanja, postala pravnomočna v kazenskem postopku po nacionalnem pravu. (87) Globe in periodične denarne kazni, ki jih naloži ESMA, bi morale biti izvršljive, njihovo izvršbo pa bi morala urejati pravila civilnega postopka, ki veljajo v državi, na ozemlju katere se opravi izvršba. Pravila civilnega postopka ne bi smela vključevati pravil kazenskega postopka, lahko pa bi vključevala pravila upravnega postopka. (88) V primeru, da repozitorij sklenjenih poslov zakrivi kršitev, bi moral biti ESMA pooblaščen, da sprejme več nadzornih ukrepov, da od repozitorija sklenjenih poslov zahteva odpravo kršitve in kot skrajni ukrep razveljavi registracijo, kadar repozitorij sklenjenih poslov resno ali večkrat krši določbe te uredbe. ESMA bi moral pri uporabi nadzornih ukrepov upoštevati naravo in resnost kršitve ter spoštovati načelo sorazmernosti. Pred sprejetjem sklepa o nadzornih ukrepih bi moral ESMA osebam, ki so v postopku, dati možnost zagovora, da se upoštevajo njihove pravice do obrambe. (89) Nujno je, da države članice in ESMA ščitijo pravico fizičnih oseb do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 22 ) in z Uredbo (EU) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 23 ). (90) Pomembno je zagotoviti mednarodno skladnost zahtev za CNS in repozitorije sklenjenih poslov. Ta uredba sledi veljavnim priporočilom, ki sta jih pripravila Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) ter Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), ob upoštevanju, da so bila načela CPSS-IOSCO za infrastrukturo za finančni trg, vključno s CNS, sprejeta 16. aprila 2012. Ustvarja okvir Unije za varno poslovanje CNS. ESMA bi moral te veljavne standarde in njihov prihodnji razvoj upoštevati pri pripravljanju ali predlaganju pregleda regulativnih tehničnih standardov ter smernic in priporočil, predvidenih s to uredbo. (91) Pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba prenesti na Komisijo v zvezi s spremembami seznama subjektov, ki so izvzeti iz te uredbe, nadaljnjimi pravili o postopku v zvezi z nalaganjem glob ali periodičnih denarnih kazni, vključno z določbami o pravicah obrambe, v zvezi z zastaralnimi roki, pobiranjem glob ali periodičnih denarnih kazni in zastaralnimi roki za nalaganje in izvrševanje denarnih kazni ali glob, ukrepi za spremembo Priloge II z namenom, da se upoštevajo dogodki na finančnih trgih, nadaljnjimi podrobnimi določitvami vrste pristojbin, v zvezi z zadevami, na katere se nanašajo te pristojbine, višino pristojbin in načinom njihovega plačevanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (92) Da bi zagotovili dosledno uskladitev, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje osnutka regulativnih tehničnih standardov ESA v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 za uporabo, za namene te uredbe, točk (4) do (10) oddelka C Priloge I Direktive 2004/39/ES in da bi določili: pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki imajo neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji ali primere, ko je potrebno ali primerno preprečiti izogibanje kateri koli določbi te uredbe; vrste neposrednih pogodbenih ureditev, ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe; za razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih bi morala veljati obveznost kliringa, datum ali datumi, na katerega začne učinkovati obveznost kliringa, tudi vsakršno postopno uvajanje in kategorije nasprotnih strank, za katere velja obveznost, ter minimalno preostalo zapadlost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki se sklenejo ali prenovijo pred datumom, na katerega začne učinkovati obveznost kliringa; podrobnosti, ki se vključijo v obvestilo pristojnega organa ESMA o dovoljenju, ki ga je dal CNS, da izvaja kliring razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; posebne razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, stopnjo standardizacije pogodbenih pogojev in operacijskih procesov, razpoložljivost pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen; podrobnosti, ki bodo vključene v register ESMA o razredu pogodbe izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa; podrobnosti in vrste poročil za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov; merila za določitev, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, glede vrednosti praga kliringa, ter tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere ni opravljen kliring prek CNS; postopke upravljanja tveganja, vključno z zahtevanimi ravnmi in vrsto uredite kritja ter ločevanja; pojem drobitve likvidnosti; zahteve glede kapitala, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami CNS; najmanjši obseg pravil in ureditve upravljanja za CNS; podrobnosti evidenc in informacij, ki jih zadržijo CNS; minimalno vsebino in zahteve za politike neprekinjenega poslovanja ter ponovne vzpostavitve delovanja CNS; ustrezni odstotni delež in časovna obdobja za unovčenje in izračun pretekle nestanovitnosti, ki jih je treba upoštevati za različne razrede finančnih instrumentov ob upoštevanju cilja omejevanja procikličnosti in pogojev, pod katerimi se lahko izvajajo portfeljska oblikovanja kritja; okvir za opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, ki bi jih bilo treba uporabljati pri določanju velikosti jamstvenega sklada in sredstev CNS; metodologijo izračunavanja in ohranjanja zneska lastnih sredstev CNS; vrsto zavarovanja, ki se lahko šteje za visoko likvidno, kot so gotovina, zlato, državne in visoko kakovostne obveznice delniških družb, krite obveznice in odbitki ter pogoje, pod katerimi je jamstva poslovnih bank mogoče sprejeti kot zavarovanje; finančne instrumente, ki se lahko štejejo za visoko likvidne in s katerimi je povezano minimalno kreditno in tržno tveganje, zelo varno ureditev in omejitev koncentracije; vrsto testiranj izjemnih situacij, ki jih morajo CNS izvesti za različne razrede finančnih instrumentov in portfeljev, vključenost klirinških članov ali drugih strank v testiranje, pogostost in časovni razpored testiranj in ključnih informacij o modelu upravljanja tveganja in predpostavke, sprejete za izvajanje testiranj v izjemnih situacijah; podrobnosti v zvezi z vlogo za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov ESMA; pogostost in podrobnost informacij, ki jih morajo izvajati repozitoriji sklenjenih poslov v zvezi s skupnimi pozicijami po razredu pogodbe izvedenih finančnih instrumentov OTC in operativne standarde, potrebne za združitev in primerjavo podatkov med repozitoriji. (93) Za vsako obveznost, ki jo nalaga ta uredba, ki se bo nadalje razvijala z delegiranimi ali izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi člena 290 ali 291 PDEU, bi bilo treba šteti, da velja šele od datuma, ko začnejo veljati ti akti. (94) Kot del tega razvoja za določitev tehničnih smernic in regulativnih tehničnih standardov, zlasti pri določitvi pragov kliringa v skladu s to uredbo za nefinančne nasprotne stranke, bi se moral ESMA javno posvetovati z udeleženci na trgu. (95) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije ( 24 ). (96) Komisija bi morala spremljati in oceniti potrebo po sprejetju ustreznih ukrepov, da bi zagotovila dosledno in učinkovito uporabo ter razvoj predpisov, standardov in praks s področja uporabe te uredbe, ob tem pa upoštevala rezultate dela zadevnih mednarodnih forumov. (97) Glede na pravila o interoperabilnih sistemih se je zdelo primerno spremeniti Direktivo 98/26/ES, da se zaščitijo pravice upravljavca sistema, ki zagotavlja dodatno jamstvo sprejemnemu upravljavcu sistema v primeru postopka zaradi nesolventnosti proti temu sprejemnemu upravljavcu sistema. (98) Da bi omogočili učinkovit kliring, evidentiranje, poravnavo in plačevanje, bi morali CNS in repozitoriji sklenjenih poslov v svojih postopkih komuniciranja z udeleženci in s tržnimi infrastrukturami, s katerimi sodelujejo, uporabiti ustrezne mednarodne postopke in standarde komuniciranja za sporočanje in referenčne podatke. (99) Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve enotnih zahtev za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC in za izvajanje dejavnosti CNS in repozitorijev sklenjenih poslov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ter ker se ta cilj zaradi obsega ukrepanja lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







NASLOV I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa zahteve za kliring in dvostransko obvladovanje tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (OTC), zahteve za poročanje o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih in enotne zahteve za izvajanje dejavnosti centralnih nasprotnih strank (CNS) in repozitorijev sklenjenih poslov.

2. Ta uredba se uporablja za CNS in njihove klirinške člane, finančne nasprotne stranke in repozitorije sklenjenih poslov. Za nefinančne nasprotne stranke in mesta trgovanja se uporablja, kadar je to določeno.

3. Naslov V te uredbe se uporablja le za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, kakor so opredeljeni v točki (18)(a) in (b) ter točki (19) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.

4. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) člane ESCB in druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, ter druge javne organe Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga;

(b) Banko za mednarodne poravnave;

▼M2

(c) centralne banke in javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, v naslednjih državah: (i) Japonska; (ii) Združene države Amerike.

▼B

5. Z izjemo obveznosti poročanja iz člena 9 se ta uredba ne uporablja za naslednje subjekte:

(a) multilateralne razvojne banke, kakor so navedene v oddelku 4.2 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES;

(b) osebe javnega sektorja v smislu točke (18) člena 4(1) Direktive 2006/48/ES, če so v lasti enot centralne ravni držav in imajo izrecne sporazume o jamstvu, ki ga zagotavljajo enote centralne ravni držav;

(c) evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za stabilnost.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 82 za spremembo seznama iz odstavka 4 tega člena.

V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 17. novembra 2012 predloži poročilo, kjer oceni mednarodno obravnavo javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank.

Poročilo vsebuje primerjalno analizo obravnave teh organov in centralnih bank v pravnem okviru zadostnega števila tretjih držav, vključno z najmanj tremi najpomembnejšimi jurisdikcijami, kar zadeva obseg pogodb, s katerimi se trguje, in standarde za obvladovanje tveganja, ki se uporabljajo za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, pri katerih so udeleženi ti organi in centralne banke iz teh jurisdikcij. Če se v poročilu ugotovi, zlasti kar zadeva primerjalno analizo, da je potrebna oprostitev monetarnih obveznosti in obveznosti poročanja za centralne banke teh tretjih držav, jih Komisija vključi na seznam iz odstavka 4.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „CNS“ pomeni pravno osebo, ki posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca;

2. „repozitorij sklenjenih poslov“ pomeni pravno osebo, ki centralno zbira in vzdržuje evidence o izvedenih finančnih instrumentih;

3. „kliring“ pomeni postopek vzpostavljanja pozicij, vključno z izračunom neto obveznosti, s katerim se obenem zagotavlja, da so za zaščito izpostavljenosti zaradi teh pozicij na voljo finančni instrumenti, denar ali oboje;

4. „mesto trgovanja“ pomeni sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga v smislu člena 4(1)(1) in 4(1)(13) Direktive 2004/39/ES, ki ni sistematični internalizator, opredeljen v členu 4(1)(7) navedene direktive, in na njem se zbirajo interesi za nakup ali prodajo finančnih instrumentov v okviru sistema, iz česar potem nastane pogodba v skladu z naslovom II ali III navedene direktive;

5. „izvedeni finančni instrument“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih“ pomeni finančni instrument iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, kakor se uporabljajo v členih 38 in 39 Uredbe (ES) št. 1287/2006;

6. „razred izvedenih finančnih instrumentov“ pomeni podmnožico izvedenih finančnih instrumentov, ki imajo enake in bistvene značilnosti, vključujejo pa vsaj odnos do osnovnega premoženja, vrsto osnovnega premoženja in valute nominalne vrednosti. Izvedeni finančni instrumenti, ki spadajo v isti razred, imajo lahko različne roke dospelosti.

7. „izvedeni finančni instrument OTC“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC“ pomeni pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES, ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 19(6) Direktive 2004/39/ES;

8. „finančna nasprotna stranka“ pomeni investicijska podjetja z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2004/39/ES, kreditne institucije z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2006/48/ES, zavarovalnice z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 73/239/EGS, zavarovalnice z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2002/83/ES, pozavarovalnice z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2005/68/ES, KNPVP in, kjer ustrezno, njihove družbe za upravljanje z dovoljenjem, pridobljenim v skladu z Direktivo 2009/65/ES, institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje v smislu člena 6(a) Direktive 2003/41/ES in alternativni investicijski skladi, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov, ki imajo dovoljenje, pridobljeno v skladu z Direktivo 2011/61/EU, ali so registrirani v skladu z njo;

9. „nefinančna nasprotna stranka“ pomeni podjetje s sedežem v Uniji, ki ni subjekt iz točk (1) in (8);

10. „pokojninska shema“ pomeni: (a) institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje v smislu člena 6(a) Direktive 2003/41/ES, vključno z vsemi pooblaščenimi subjekti, ki so odgovorni za upravljanje takih institucij in delujejo v njihovem imenu, kot je navedeno v členu 2(1) navedene direktive, ter vsemi pravnimi subjekti, ki so ustanovljeni za naložbe teh institucij ter delujejo zgolj in izključno v njihovem interesu; (b) dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja institucij iz člena 3 Direktive 2003/41/ES; (c) dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja življenjskih zavarovalnic, ki jih zajema Direktiva 2002/83/ES, pod pogojem, da se za celotno premoženje in vse obveznosti, ki ustrezajo takšnim dejavnostim, vzpostavi ločena obračunska enota ter da se upravljajo in organizirajo ločeno od drugih dejavnosti zavarovalnic brez možnosti prenosa; (d) vse druge pooblaščene in nadzorovane subjekte, ali sheme, ki delujejo na nacionalni ravni, če: (i) so priznane po nacionalnem pravu in (ii) je njihov glavni namen zagotavljati pokojnine.

11. „kreditno tveganje nasprotne stranke“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka v poslu postane neplačnik pred končno poravnavo denarnih tokov transakcije;

12. „dogovor o interoperabilnosti“ pomeni dogovor med dvema ali več CNS, ki vključuje medsistemsko izvajanje transakcij;

13. „pristojni organ“ pomeni pristojni organ iz zakonodaje iz točke (8) tega člena, pristojni organ iz člena 10(5) ali organ, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 22;

14. „klirinški član“ pomeni podjetje, ki sodeluje v CNS in je odgovorno za izpolnjevanje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz tega sodelovanja;

15. „stranka“ pomeni podjetje v pogodbenem razmerju s klirinškim članom CNS, ki podjetju omogoča kliring transakcij s to CNS;

16. „skupina“ pomeni skupino podjetij, ki jo sestavljajo nadrejeno podjetje in njegova podrejena podjetja v smislu členov 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, ali skupina podjetij iz člena 3(1) ter člena 80(7) in (8) Direktive 2006/48/ES;

17. „finančna institucija“ pomeni podjetje, razen kreditne institucije, katerega osnovna dejavnost je pridobivati kapitalske deleže ali opravljati eno ali več dejavnosti, ki so naštete v točkah 2 do 12 v Prilogi I k Direktivi 2006/48/ES;

18. „finančni holding“ pomeni finančno institucijo, katere podrejena podjetja so izključno ali pretežno kreditne institucije ali finančne institucije, med katerimi je najmanj eno podrejeno podjetje kreditna institucija, in ki ni mešani finančni holding v smislu člena 2(15) Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu ( 25 );

19. „podjetje za pomožne storitve“ pomeni podjetje, katerega osnovna dejavnost je lastništvo ali upravljanje premoženja, izvajanje storitev obdelave podatkov ali katera koli druga podobna dejavnost, ki je pomožna glede na osnovno dejavnost ene ali več kreditnih institucij;

20. „kvalificirani delež“ pomeni vsak neposredni ali posredni delež v CNS ali repozitoriju sklenjenih poslov, ki predstavlja najmanj 10 % kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ( 26 ), ob upoštevanju pogojev o združevanju teh deležev, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje CNS ali repozitorija sklenjenih poslov, v katerem je ta delež;

21. „nadrejeno podjetje“ pomeni nadrejeno podjetje, kakor je opisano v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS;

22. „podrejeno podjetje“ pomeni podrejeno podjetje, kakor je opisano v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, vključno s podrejenim podjetjem podrejenega podjetja vrhovnega matičnega podjetja;

23. „obvladovanje“ pomeni odnos med nadrejenim podjetjem in podrejenim podjetjem, kakor je opisano v členu 1 Direktive 83/349/EGS;

24. „tesne povezave“ pomeni položaj, ko sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi povezani z: (a) udeležbo, kar pomeni z neposrednim lastništvom ali z obvladovanjem, z 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi, ali (b) obvladovanjem ali podobnim odnosom med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem ali podrejeno podjetje podrejenega podjetja, ki se prav tako šteje za podrejeno podjetje nadrejenega podjetja, ki je na čelu teh podjetij. Tudi položaj, v katerem sta dve ali več kot dve fizični ali pravni osebi stalno povezani z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja, se šteje za tesno povezavo med takimi osebami;

25. „kapital“ pomeni vpisani kapital v smislu člena 22 Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ( 27 ), če je bil vplačan, vključno s presežkom vplačanega kapitala, in če v celoti pokriva izgube v času rednega poslovanja in je pri stečaju ali likvidaciji uvrščen za vsemi drugimi terjatvami;

26. „rezerve“ pomeni rezerve, kakor so določene v členu 9 Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe ( 28 ), ter prenesene dobičke in izgube iz prejšnjih let, ki izhajajo iz končnih dobičkov ali izgub;

27. „odbor“ pomeni upravni ali nadzorni odbor, ali oboje, v skladu z nacionalnim pravom družb;

28. „neodvisni član“ odbora pomeni člana odbora, ki nima poslovnih, družinskih ali drugih povezav, ki pomenijo navzkrižje interesov v zvezi z zadevno CNS ali njenimi obvladujočimi delničarji, njenim vodstvom ali klirinškimi člani, in ki ni imel takšnih povezav pet let, preden je postal član odbora;

29. „višje vodstvo“ pomeni osebo ali osebe, ki dejansko vodijo poslovanje CNS ali repozitorija sklenjenih poslov, in izvršnega člana ali člane odbora.

Člen 3

Transakcije znotraj skupine

1. Transakcija znotraj skupine v zvezi z nefinančno nasprotno stranko pomeni pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z drugo nasprotno stranko, ki je del iste skupine, pri čemer sta obe nasprotni stranki v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo in se zanje uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj ter ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali v tretji državi, pod pogojem, da Komisija sprejme izvedbeni akt iz člena 13(2) v zvezi s to tretjo državo.

2. Transakcija znotraj skupine v zvezi s finančno nasprotno stranko pomeni:

(a) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z drugo nasprotno stranko, ki je del iste skupine, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) finančna nasprotna stranka ima sedež v Uniji ali v tretji državi, pod pogojem, da Komisija sprejme izvedbeni akt iz člena 13(2) v zvezi s to tretjo državo; (ii) druga nasprotna stranka je finančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja; (iii) obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo in (iv) za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj;

(b) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z drugo nasprotno stranko, pri čemer sta obe nasprotni stranki del iste institucionalne jamstvene sheme iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES, če so izpolnjeni pogoji iz točke (a)(ii) tega odstavka;

(c) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno med kreditnimi institucijami, povezanimi z istim centralnim organom, ali med takšno kreditno institucijo in centralnim organom iz člena 3(1) Direktive 2006/48/ES, ali

(d) pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjeno z nefinančno nasprotno stranko, ki je del iste skupine, pri čemer sta obe nasprotni stranki v celoti vključene v isto konsolidirano poročilo in se zanje uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj ter ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali v tretji državi, za katero je Komisija sprejela izvedbeni akt iz člena 13(2) v zvezi s to tretjo državo.

3. Za namene tega člena se šteje, da sta nasprotni stranki vključene v isto konsolidirano poročilo, če sta obe:

(a) vključeni v konsolidirano poročilo v skladu z Direktivo 83/349/EGS ali mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (IFRS), sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 ali, v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima glavni sedež v tretji državi v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli tretje države, potrjenimi za enakovredne standardom IFRS v skladu z Uredbo (ES) št. 1569/2007 (ali računovodski standardi tretjih držav, katerih uporaba je dovoljena v skladu s členom 4 navedene uredbe), ali

(b) če obe zajema isti konsolidirani nadzor v skladu z Direktivo 2006/48/ES ali Direktivo 2006/49/ES ali, v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima glavni sedež v tretji državi, enak konsolidirani nadzor s strani pristojnega organa tretje države, ki je potrjen kot enakovreden tistemu, ki ga določajo načela iz člena 143 Direktive 2006/48/ES ali iz člena 2 Direktive 2006/49/ES.







NASLOV II

KLIRING, POROČANJE IN ZMANJŠEVANJE TVEGANJA ZA IZVEDENE FINANČNE INSTRUMENTE OTC

Člen 4

Obveznost kliringa

1. Nasprotne stranke izvedejo kliring za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega velja obveznost kliringa v skladu s členom 5(2), če te pogodbe izpolnjujejo oba od naslednjih pogojev:

(a) sklenjene so bile na enega od naslednjih načinov: (i) med dvema finančnima nasprotnima strankama; (ii) med finančno nasprotno stranko in nefinančno nasprotno stranko, ki izpolnjuje pogoje iz člena 10(1)(b); (iii) med dvema nefinančnima nasprotnima strankama, ki izpolnjujeta pogoje iz člena 10(1)(b); (iv) med finančno nasprotno stranko ali nefinančno nasprotno stranko, ki izpolnjuje pogoje iz člena 10(1)(b), in subjektom iz tretje države, za katerega bi veljala obveznost kliringa, če bi imel sedež v Uniji, ali (v) med dvema subjektoma iz ene ali več tretjih držav, za katera bi veljala obveznost kliringa, če bi imela sedež v Uniji, pod pogojem, da ima pogodba neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji, ali če je takšna obveznost potrebna ali ustrezna za preprečevanje izogibanja kateri koli določbi te uredbe, in

(b) so sklenjene ali prenovljene: (i) na datum, od katerega začne učinkovati obveznost kliringa, ali po njem, ali (ii) ob ali po prejemu obvestila iz člena 5(1), vendar pred datumom, od katerega začne učinkovati obveznost kliringa, če je preostala zapadlost pogodb daljša od minimalne preostale zapadlosti, ki jo določi Komisija v skladu s členom 5(2)(c).

2. Brez poseganja v tehnike zmanjševanja tveganja iz člena 11 za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so transakcije znotraj skupine, kakor je opisano v členu 3, ne velja obveznost kliringa.

Izjema iz pododstavka 1 se uporablja samo:

(a) če sta dve nasprotni stranki s sedežem v Uniji, ki pripadata isti skupini, predhodno pisno obvestili pristojne organe, da nameravata uveljaviti izjemo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih skleneta med seboj. Obvestilo se posreduje najpozneje v 30 koledarskih dneh pred uporabo izjeme. V 30 koledarskih dneh po prejemu obvestila lahko pristojni organ nasprotuje uveljavitvi te izjeme, če transakcije med nasprotnima stranema ne izpolnjujejo pogojev iz člena 3, brez poseganja v pravico pristojnega organa, da nasprotuje po tem obdobju 30 koledarskih dni, kadar pogoji niso več izpolnjeni. Če pride do nesoglasja med pristojnimi organi, lahko ESMA v skladu s svojimi pooblastili iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 tem organom pomaga pri doseganju dogovora;

(b) za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC med dvema nasprotnima strankama, ki pripadata isti skupini in imata sedež v državi članici in v tretji državi, kadar ima nasprotna stranka, ki ima sedež v Uniji, dovoljenje svojega pristojnega organa, da v 30 koledarskih dneh po prejemu obvestila nasprotne stranke s sedežem v Uniji uveljavi izjemo, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 3. Pristojni organ o tej odločitvi obvesti ESMA.

3. Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa v skladu z odstavkom 1, se kliring izvede v CNS, ki ima v skladu s členom 14 dovoljenje za kliring navedenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC ali je v skladu s členom 25 priznana kot za to pristojna in je naveden v registru v skladu s členom 6(2)(b).

Za ta namen nasprotna stranka postane klirinški član, stranka ali vzpostavi posredne ureditve kliringa s klirinškim članom, pod pogojem, da te ureditve ne povečajo tveganja nasprotne stranke in da zagotovijo, da so premoženje in pozicije nasprotne stranke zaščitene z enakim učinkom kot je opredeljeno v členih 39 in 48.

4. Da bi zagotovili dosledno uporabo tega člena, ESMA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi pogodbe, za katere velja, da imajo neposreden, znaten in predvidljiv učinek v Uniji, ali primere, kjer je potrebno ali ustrezno preprečiti izogibanje kateri koli določbi te uredbe, kot je opredeljeno v odstavku 1(a)(v), in vrste neposrednih pogodbenih ureditev, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka odstavka 3.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 5

Postopek v zvezi z obveznostjo kliringa

1. Kadar pristojni organ izda CNS dovoljenje za kliring razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC v skladu s členom 14 ali členom 15, o tem takoj uradno obvesti ESMA.

Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, kjer določi podrobnosti, ki jih je treba vključiti v obvestila iz prvega pododstavka.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2. V šestih mesecih po tem, ko je prejel obvestilo v skladu z odstavkom 1 ali je zaključil postopek za priznanje iz člena 25, ESMA po opravljenem javnem posvetovanju in posvetovanju z ESRB ter po potrebi z nadzornimi organi tretjih držav pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov in ga predloži Komisiji v odobritev, v katerem določi naslednje:

(a) razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega bi morala veljati obveznost kliringa iz člena 4;

(b) datum ali datume, na katerega ali katere začne učinkovati obveznost kliringa, tudi vsakršno postopno uvajanje in kategorije nasprotnih strank, za katere velja ta obveznost, in

(c) minimalno preostalo zapadlost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz člena 4(1)(b)(ii).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3. ESMA na lastno pobudo ter po opravljenem javnem posvetovanju in posvetovanju z ESRB, po potrebi pa tudi s pristojnimi organi tretjih držav, v skladu z merili iz točk (a), (b) in (c) odstavka 4 opredeli razrede izvedenih finančnih instrumentov, za katere bi morala veljati obveznost kliringa iz člena 4, vendar pa zanje še nobena CNS ni prejela dovoljenja, ter o tem uradno obvesti Komisijo.

ESMA po prejemu obvestila objavi razpis za razvojne predloge za kliring teh razredov izvedbenih finančnih instrumentov.

4. V osnutkih regulativnih tehničnih standardov za del iz odstavka 2(a) se zaradi poglavitnega cilja zmanjšanja sistemskega tveganja upoštevajo naslednja merila:

(a) stopnja standardizacije pogodbenih pogojev in operacijskih procesov zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(b) velikost in likvidnost zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(c) razpoložljivost pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen v zadevnem razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC;

ESMA lahko pri oblikovanju navedenih osnutkov regulativnih tehničnih standardov upošteva medsebojno povezanost nasprotnih strank, ki uporabljajo ustrezne razrede izvedenih finančnih instrumentih OTC, pričakovani medsebojni učinek na ravni kreditnega tveganja nasprotnih strank ter učinek na konkurenco v vsej Uniji.

Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, kjer podrobneje določi merila iz točk (a), (b) in (c) iz prvega pododstavka.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5. Pri osnutkih regulativnih tehničnih standardov za del iz odstavka 2(b) se upoštevajo naslednja merila:

(a) pričakovana velikost zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(b) ugotovitev, ali se prek več kot ene CNS že opravlja kliring istega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(c) zmožnost zadevnih CNS za obvladovanje pričakovane velikosti in za upravljanje tveganja zaradi kliringa zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(d) vrsta in število nasprotnih strank, ki so aktivne ali za katere se pričakuje, da bodo aktivne na trgu zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC;

(e) čas, ki ga nasprotna stranka, za katero velja obveznost kliringa, potrebuje, da uredi izvedbo kliringa za svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC prek CNS;

(f) obvladovanje tveganja ter pravna in operativna zmogljivost tistih nasprotnih strank, ki so aktivne na trgu zadevnega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC in za katere bi veljala obveznost kliringa na podlagi člena 4(1).

6. Če razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC nima več CNS, ki ima na podlagi te uredbe dovoljenje za kliring navedenih pogodb ali priznana kot za to pristojna, zanj ne velja več obveznost kliringa iz člena 4, ampak se uporablja odstavek 3 tega člena.

Člen 6

Javni register

1. ESMA vzpostavi, vzdržuje in posodablja javni register za pravilno in nedvoumno opredelitev razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa. Javni register je dostopen na spletnem mestu ESMA.

2. Register vključuje:

(a) razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki so predmet obveznosti kliringa v skladu s členom 4;

(b) tiste CNS, ki imajo za namene obveznosti kliringa dovoljenje ali so priznane kot za to pristojne;

(c) datume, od katerih obveznosti kliringa veljajo, tudi pri postopnem izvajanju;

(d) razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki jih je ESMA opredelil v skladu s členom 5(3);

(e) minimalne preostale zapadlosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih iz člena 4(1)(b)(ii);

(f) CNS, ki ga je ESMA priglasil pristojni organ za namen obveznosti kliringa in datuma izdaje dovoljenja za vsakega izmed njih.

3. Če CNS nima več dovoljenja za kliring določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov ali ni priznana kot za to pristojna v skladu s to uredbo, jo ESMA nemudoma umakne iz javnega registra za ta razred izvedenih finančnih instrumentov OTC.

4. Za zagotovitev dosledne uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi podrobnosti, ki jih je treba vnesti v javni register iz odstavka 1.

ESMA vsak tak osnutek regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 7

Dostop do CNS

1. CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC nediskriminatorno in pregledno sprejme kliring takšnih pogodb ne glede na mesto trgovanja.

CNS lahko zahteva, da zadevno mesto trgovanja izpolnjuje operativne in tehnične zahteve CNS, tudi zahteve o obvladovanju tveganja.

2. V treh mesecih po tem, ko mesto trgovanja uradno zaprosi za dostop, CNS to prošnjo odobri ali zavrne.

3. Če CNS zavrne dostop v skladu z odstavkom 2, mestu trgovanja v celoti pojasni razloge za zavrnitev.

4. Razen kadar pristojni organ mesta trgovanja ali pristojni organ CNS zavrne dostop, CNS ob upoštevanju drugega pododstavka odobri dostop CNS v treh mesecih po odločitvi glede uradne prošnje mesta trgovanja v skladu z odstavkom 2.

Pristojni organ mesta trgovanja in pristojni organ CNS lahko zavrne dostop do CNS, potem ko mesto trgovanja zanj uradno zaprosi, le če bi tak dostop utegnil ogroziti nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplival na sistemsko tveganje.

5. V primeru nesoglasij med pristojnimi organi ESMA razreši spore med njimi v skladu z njegovimi pooblastili na podlagi člena 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Dostop do mesta trgovanja

1. Mesto trgovanja kateri koli CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, na njeno zahtevo nediskriminatorno in pregledno zagotovi podatke o trgovanju.

2. Ko CNS pri mestu trgovanja uradno vloži prošnjo za dostop do njega, to mesto trgovanja CNS na prošnjo odgovori v treh mesecih.

3. Če mesto trgovanja dostop zavrne, o tem ustrezno uradno obvesti CNS in to v celoti utemelji.

4. Mesto trgovanja brez poseganja v odločitev pristojnih organov mesta trgovanja in CNS omogoči dostop v roku treh mesecev od pozitivnega odgovora na prošnjo za dostop.

Dostop CNS do mesta trgovanja se odobri le, če tak dostop ne zahteva interoperabilnosti ali ne ogroža nemotenega in urejenega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti, in če je mesto trgovanja pripravilo ustrezne mehanizme za preprečevanje takšne drobitve.

5. Za zagotovitev dosledne usklajenosti tega člena ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo pojem drobitve likvidnosti.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 9

Obveznost poročanja

1. Nasprotne stranke in CNS zagotovijo poročanje v repozitorij sklenjenih poslov, registriran v skladu s členom 55 ali priznan v skladu s členom 77, o podrobnostih vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki so jih te stranke in CNS sklenile, ter o vseh spremembah ali prenehanju pogodb. O podrobnostih se poroča najpozneje na delovni dan po sklenitvi, spremembah ali prenehanju pogodbe.

Obveznost poročanja velja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki:

(a) so bile sklenjene pred 16. avgustom 2012 in so v veljavi na ta dan;

(b) se sklenejo na 16. avgusta 2012 ali pozneje.

Nasprotna stranka ali CNS, za katero velja obveznost poročanja, lahko poročanje o podrobnostih pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih poveri komu drugemu.

Nasprotne stranke in CNS zagotovijo, da pri poročanju o podrobnostih njihovih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih ni podvajanja.

2. Nasprotne stranke najmanj pet let po prenehanju pogodb vodijo evidenco o vseh pogodbah o izvedenih instrumentih, ki so jih sklenile, in o vseh spremembah.

3. Če ni repozitorija sklenjenih poslov, ki bi zabeležil podrobnosti pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, nasprotne stranke in CNS zagotovijo, da se o teh podrobnostih poroča ESMA.

Tedaj ESMA zagotovi, da imajo vsi zadevni subjekti iz člena 81(3) dostop do vseh podrobnosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih potrebujejo za izpolnitev svojih odgovornosti in nalog.

4. Nasprotna stranka ali CNS, ki v imenu druge nasprotne stranke poroča v repozitorij sklenjenih poslov ali ESMA o podrobnostih pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ali subjekt, ki o tem poroča v imenu nasprotne stranke ali CNS, ne krši nobene omejitve o razkritju informacij, uvedene s to pogodbo ali z zakonom ali drugim predpisom.

Poročevalec ali njegovi direktorji ali zaposleni ne nosijo nobene odgovornosti, ki izhaja iz razkritja.

5. Za zagotovitev dosledne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti in vrste poročil iz odstavkov 1 in 2 za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov.

Poročila iz odstavka 1 in 3 navedejo vsaj:

(a) stranke pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih in, če se razlikuje, upravičenca do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe;

(b) glavne značilnosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, vključno z njihovo vrsto, osnovno zapadlostjo, nominalno vrednostjo, ceno in datumom poravnave.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6. Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavkov 1 in 3, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi:

(a) oblike in pogostosti poročil iz odstavkov 1 in 3 za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov;

(b) datuma, do katerega se sporočijo podatki o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem za pogodbe, sklenjene, preden začne veljati obveznost poročanja.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2012 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 10

Nefinančne nasprotne stranke

1. Če nefinančna nasprotna stranka zavzame pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC in te pozicije presegajo prag kliringa, kakor je določeno v odstavku 3:

(a) ta nefinančna nasprotna stranka o tem nemudoma uradno obvesti ESMA in pristojni organ iz odstavka 5;

(b) zanjo začne veljati obveznost kliringa za prihodnje pogodbe v skladu s členom 4, če zavzame pozicijo v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, ki v povprečju več kot 30 dni presega prag kliringa, in

(c) opravi kliring za vse zadevne prihodnje pogodbe v štirih mesecih od trenutka, ko začne zanjo veljati obveznost kliringa.

2. Za nefinančno nasprotno stranko, za katero je v skladu z odstavkom 1(b) začela veljati obveznost kliringa in ki naknadno dokaže organu, imenovanemu v skladu z odstavkom 5, da njene pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih več kot 30 delovnih dni ne presegajo praga kliringa, obveznost kliringa iz člena 4 ne velja več.

3. Pri izračunu pozicij iz odstavka 1 nefinančna nasprotna stranka upošteva vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklene nefinančna nasprotna stran