Ta dokument je mi šljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene
odgovornosti
►B UREDBA SVETA (ES) št. 1782/2003
z dne 29. septembra 2003
o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi
nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES)
št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št.
1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001
(UL L 270, 21.10.2003, str. 1)
spremenjena z:
Uradni list
št. stran datum
►M1 Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 L 5 8 9.1.2004
►M2 Uredba Sveta (ES) št. 583/2004 z dne 22. marca 2004 L 91 1 30.3.2004
►M3 Uredba Sveta (ES) št. 864/2004 z dne 29. aprila 2004 L 161 48 30.4.2004
►M4 Uredba Sveta (ES) št. 2217/2004 z dne 22. decembra 2004 L 375 1 23.12.2004
►M5 Uredba Komisije (ES) št. 118/2005 z dne 26. januarja 2005 L 24 15 27.1.2005
►M6 Uredba Komisije (ES) št. 2183/2005 z dne 22. decembra 2005 L 347 56 30.12.2005
►M7 Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 z dne 30. januarja 2006 L 42 1 14.2.2006
►M8 Uredba Sveta (ES) št. 319/2006 z dne 20. februarja 2006 L 58 32 28.2.2006
►M9 Uredba Komisije (ES) št. 1156/2006 z dne 28. julija 2006 L 208 3 29.7.2006
►M10 Uredba Sveta (ES) št. 953/2006 z dne 19. junija 2006 L 175 1 29.6.2006
►M11 Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 z dne 18. septembra 2006 L 265 1 26.9.2006
►M12 Uredba Sveta (ES) št. 2011/2006 z dne 19. decembra 2006 L 384 1 29.12.2006
►M13 Uredba Sveta (ES) št. 2012/2006 z dne 19. decembra 2006 L 384 8 29.12.2006
►M14 Uredba Sveta (ES) št. 2013/2006 z dne 19. decembra 2006 L 384 13 29.12.2006
►M15 Uredba Komisije (ES) št. 552/2007 z dne 22. maja 2007 L 131 10 23.5.2007
►M16 Uredba Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne 26. septembra 2006 L 273 1 17.10.2007
►M17 Uredba Komisije (ES) št. 1276/2007 z dne 29. oktobra 2007 L 284 11 30.10.2007
►M18 Uredba Sveta (ES) št. 146/2008 z dne 14. februarja 2008 L 46 1 21.2.2008
spremenjena z:
►A1 Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike
Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mad žarske,
Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slova ške
republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unijaL 236 33 23.9.2003
(sprejet z Council Decision 2004/281/EC of 22 March 2004) (*) L 93 1 30.3.2004
►A2 Akt o pristopu Bolgarije in Romunije L 157 203 21.6.20052003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —1
(*) Ta akt ni bil nikoli objavljen v sloven ščini.
UREDBA SVETA (ES) št. 1782/2003
z dne 29. septembra 2003
o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne
kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete tero spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št.
1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES)
št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št.
2529/2001
▼
A1
VSEBINA
NASLOV I PODRO ČJE UPORABE IN OPREDELITVE
NASLOV II SPLO ŠNE DOLO ČBE
Poglavje 1 Navzkri žna skladnost
Poglavje 2 Modulacija in finan čna disciplina
Poglavje 3 Sistem kmetijskega svetovanja
Poglavje 4 Integrirani administrativni in kontrolni
sistem
Poglavje 5 Druge splo šne dolo čbe
NASLOV III SHEMA ENOTNEGA PLA ČILA
Poglavje 1 Splošne dolo čbe
Poglavje 2 Dolo čitev zneska
Poglavje 3 Pravice do pla čila
Oddelek 1 Pravice do pla čila na
površino
Oddelek 2 Pravice, za katere veljajo
posebni pogoji
Poglavje 4 Raba zemlji ščv okviru sheme enotnega
plačila
Oddelek 1 Raba zemlji šč
Oddelek 2 Pravice za praho
Poglavje 5 Regionalno in neobvezno izvajanje
Oddelek 1 Regionalno izvajanje
Oddelek 2 Delno izvajanje
Oddelek 3 Neobvezne izklju čitve
Oddelek 4 Neobvezen prenos
NASLOV IV DRUGE SHEME POMO ČI
Poglavje 1 Premija za trdo p šenico posebne kako-
vosti
Poglavje 2 Premija za stro čnice
Poglavje 3 Posebno pla čilo za ri ž
Poglavje 4 Plačilo na povr šino za lupinarje
Poglavje 5 Pomo čza energetske rastline
Poglavje 6 Pomo čzaškrobni krompir
Poglavje 7 Mlečna premija in dodatna pla čila
Poglavje 8 Posebna regionalna pomo čza polj ščine▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —2
Poglavje 9 Pomo čza seme
Poglavje 10 Pla čilo na povr šino za polj ščine
Poglavje 11 Premije za ovce in kozePoglavje 12 Pla čila za govedo in teleta
Poglavje 13 Pomo čza zrnate stro čnice
NASLOV V PREHODNE IN KON ČNE DOLO ČBE
PRILOGA I Seznam shem podpore, ki izpolnjujejo kriterije, dolo-
čene v členu 1
PRILOGA II Nacionalne zgornje meje, navedene v členu 12(2)
PRILOGA III Predpisane zahteve ravnanja, navedene v členih 3 in 4
PRILOGA IV Dobri kmetijski in okoljski pogoji, navedeno v členu 5
PRILOGA V Zdru žljive sheme podpore, navedene v členu 26
PRILOGA VI Seznam neposrednih pla čil v povezavi z enotnim
plačilom, navedenim v členu 33
PRILOGA VII Izra čun referen čnega zneska, navedenega v členu 37
PRILOGA VIII Nacionalne zgornje meje, navedene v členu 41
PRILOGA IX Seznam polj ščin, navedenih v členu 66
PRILOGA X Tradicionalna proizvodna obmo čja za trdo p šenico,
navedeno v členu 74
PRILOGA XI Seznam vrst semen, navedenih v členu 99
▼
B
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upo števanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti
členov 36, 37 in 299(2) Pogodbe,
ob upo števanju predloga Komisije,
ob upo števanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
ob upo števanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
ob upo števanju mnenja Odbora regij (3),
ob upo števanju naslednjega:
(1) Dolo čiti je treba skupne pogoje za neposredna pla čila iz razli čnih
shem dohodkovne podpore v okviru skupne kmetijske politike.
(2) Celotno pla čilo neposredne pomo či mora biti pogojeno z izpol-
nitvijo pravil v zvezi s kmetijskim zemlji ščem, kmetijsko proiz-
vodnjo in dejavnostjo. Namen teh pravil je vklju čiti v skupne
ureditve trgov osnovne standarde za okolje, varno hrano, zdravjein dobro po čutježivali ter dobre kmetijske in okoljske pogoje. Če
ti osnovni standardi niso izpolnjeni morajo dr žavečlanice v celoti
ali delno odvzeti neposredno pomo čna podlagi sorazmernih,
objektivnih in stopnjevitih meril. Tak odvzem ne vpliva na sank-▼
A12003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —3
(1) Mnenje je bilo podano 5. junija 2003 ( še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).
(2) UL C 208, 3.9.2003, str. 64.
(3) Mnenje je bilo podano 2. julija 2003 ( še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).
cije, ki so dolo čene ali ki bodo dolo čene v drugih dolo čbah
zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje.
(3) Da bi se izognili opu ščanju kmetijskih zemlji ščin da bi zagoto-
vili, da se ta obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okolj-
skimi pogoji, je treba uvesti standarde, katerih podlaga so lahko
ali pa ne predpisi dr žavčlanic. Zato je primerno ustanoviti okvir
Skupnosti, v katerem lahko dr žavečlanice sprejmejo standarde ob
upoštevanju posebnih zna čilnosti zadevnih obmo čij vklju čno z
razmerami prsti in podnebja ter obstoje čimi sistemi kmetovanja
(raba zemlji šč, kolobar, na čini kmetovanja) in strukturami kmetij-
skih gospodarstev.
(4) Ker imajo trajni travniki ugoden u činek na okolje je primerno
sprejeti ukrepe za spodbuditev ohranjevanja obstoje čih trajnih
travnikov, da ne bi pri šlo do mno žičnega spreminjanja njihove
namembnosti v orna zemlji šča.
(5) Da bi dosegli bolj šo uravnote ženost med tistimi orodji politike,
katerih namen je spodbuditi trajnostno kmetijstvo, in tistimi,katerih namen je spodbuditi razvoj pode želja, je treba uvesti
sistem postopnega obveznega zmanj ševanja neposrednih pla čil
po vsej Skupnosti od leta 2005 do leta 2012. Vsa neposrednaplačila, ki presegajo dolo čene zneske, je treba vsako leto zmanj-
šati za dolo čen odstotek. Tako dobljene prihranke je treba upora-
biti za financiranje ukrepov za razvoj pode želja in jih razdeliti
med dr žavečlanice glede na objektivna merila, ki jih je treba
določiti. Pri tem pa je primerno dolo čiti, da se dolo čen odstotek
teh zneskov ohrani v dr žavah članicah, kjer se ustvari. Do leta
2005 lahko dr žavečlanice še naprej uporabljajo trenutno neob-
vezno modulacijo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1259/1999 z
dne 17. maja 1999 o skupnih pravilih za sheme neposrednih
podpor v okviru skupne kmetijske politike (
1).
(6) Da bi zagotovili, da zneski za financiranje skupne kmetijske
politike (podnaslov 1a) ustrezajo letnim zgornjim mejam, dolo-čenim v finan čnih perspektivah, je primerno predvideti finan čni
mehanizem za prilagoditev neposrednih pla čil, kjer je to
potrebno. Prilagoditev neposredne podpore je treba dolo čiti,
kadar predvidevanja ka žejo, da je v danem prora čunskem letu
prekora čen podnaslov 1a z varnostno mejo v vi šini 300 milijonov
EUR.
(7) Glede na strukturne prilagoditve, ki izhajajo iz odprave interven-cije za r ž, je primerno dolo čiti prehodne ukrepe za nekatere
regije, kjer se proizvaja r ž, ki se financirajo z delom zneskov,
ustvarjenih z modulacijo.
(8) Da bi kmetom pomagali izpolniti standarde modernega visokokakovostnega kmetijstva, morajo dr žavečlanice ustanoviti celovit
sistem, ki ponuja svetovanje komercialnim kmetijam. Sistemkmetijskega svetovanja naj bi pomagal kmetom, da boljespoznajo evidenco blaga in postopke na kmetiji, povezane zokoljem, varno hrano ter zdravjem in dobrim po čutjem živali,
ne da bi kakor koli vplival na njihovo obveznost in odgovornost
spoštovanja teh standardov.
(9) Da bi pospe šili uvedbo sistema kmetijskega svetovanja, bi bilo
treba dolo čiti rok, v katerem bi morale dr žavečlanice uvesti ta
sistem. Vstop v sistem bi moral biti za kmete prostovoljen, pred-nost pa bi morali imeti tisti, ki v direktnih pla čilih prejmejo ve č
od dolo čenega zneska na leto. Ker je za ta sistem zna čilno, da
nudi nasvete kmetom, je primerno, da se informacije, pridobljenemed dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen vprimerih resnih kr šitev zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zako-
nodaje.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —4
(1) UL L 160, 26.6.1999, str. 113. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1244/2001 (UL L 173, 27.6.2001, str. 1).
(10) Državečlanice morajo v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št.
1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijskepolitike (
1) sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo, da so trans-
akcije, ki se financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskegakmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS),dejansko izvedene in pravilno izvr šene, ter da prepre čijo in
obravnavajo nepravilnosti.
(11) Da bi izbolj šali u činkovitost in uporabnost administrativnih in
kontrolnih mehanizmov je treba prilagoditi sistem, uveden zUredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o
vzpostavitvi integriranega administrativnega in kontrolnegasistema za nekatere sheme pomo či Skupnosti (
2), tako, da se
vklju čijo shema enotnega pla čila, sheme podpore za trdo p šenico,
stročnice, energetske rastline, ri ž, krompirjev škrob, lupinarje,
mleko, seme in zrnate stro čnice ter posebne regionalne pomo či
kakor tudi kontrolo nad uporabo pravil navzkri žne skladnosti,
modulacije in sistema kmetijskega svetovanja. Predvideti jetreba tudi mo žnost, da se kasneje vklju čijo druge sheme pomo či.
(12) Za namene u činkovite kontrole in prepre čevanja vlaganja ve čk-
ratnih zahtevkov za pomo črazličnim pla čilnim agencijam v eni
državičlanici mora vsaka dr žavačlanica ustanoviti enotni sistem
za evidenco identitete kmetov, ki vlagajo zahtevke za pomo čv
okviru integriranega sistema.
(13) Razli čne sestavine integriranega sistema so namenjene bolj u čin-
kovitej ši administraciji in kontroli. Zato bi morale biti dr žave
članice v primeru shem Skupnosti, ki niso zajeti v tej uredbi,
poobla ščene, da uporabijo navedeni sistem pod pogojem, da na
noben na čin ne ravnajo v nasprotju z zadevnimi dolo čbami.
(14) Glede na zapletenost sistema in veliko število zahtevkov za
pomo č, ki jih je treba obravnavati, je nujno, da se uporabijo
ustrezni tehni čni viri ter ustrezne administrativne in kontrolne
metode. Zato bi moral integriran sistem v vsaki dr žavičlanici
imeti ra čunalni ško vodeno bazo podatkov, sistem identifikacije
enot rabe ali poljin, zahtevke kmetov za pomo č, usklajen sistem
kontrole ter, v shemi enotnega pla čila, sistem za identifikacijo in
evidenco pravic do pla čila.
(15) Da bi omogo čili obdelavo zbranih podatkov in njihovo uporabo
za preverjanje zahtevkov za pomo čje treba uvesti ra čunalni ško
vodene baze podatkov visoke zmogljivosti, ki omogo čajo zlasti
izvajanje navzkri žnega preverjanja.
(16) Identifikacija enot rabe ali poljin je klju čni element za pravilno
uporabo shem, ki so povezani s povr šino. Izku šnje so pokazale,
da imajo obstoje če metode nekatere pomanjkljivosti. Zato je treba
predvideti uvedbo sistema identificiranja s pomo čjo daljinskega
zaznavanja, kadar je to potrebno.
(17) Zaradi poenostavitve bi bilo treba dr žavečlanice pooblastiti, da
določijo vlaganje enotnega zahtevka za ve čshem pomo čii nd a
zamenjajo letne zahtevke s trajnimi zahtevki, ki jih je treba leletno potrditi.
(18) Državam članicam bi bilo treba omogo čiti, da uporabijo zneske,
ki se ustvarijo zaradi zni žanj pla čil v okviru modulacije za neka-
tere dodatne ukrepe v okviru podpore za razvoj pode želja, pred-
videne z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o
podpori za razvoj pode želja iz Evropskega kmetijskega usmerje-
valnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (3).▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —5
(1) UL L 160, 26.6.1999, str. 103.
(2) UL L 355, 5.12.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 495/2001 (UL L 72, 14.3.2001, str. 6).
(3) UL L 160, 26.6.1999, str. 80.
(19) Ker zneskov, ki bodo ustvarjeni kot posledica navzkri žne sklad-
nosti, ni mogo če dovolj vnaprej predvideti za uporabo za dodatne
ukrepe v okviru podpore za razvoj pode želja, jih je treba knji žiti
v dobro Jamstvenega oddelka EKUJS, z izjemo dolo čenega
odstotka, ki naj bi ga ohranile dr žavečlanice.
(20) Plačila, predvidena s shemami podpore Skupnosti, morajo
pristojni dr žavni organi prejemnikom pla čati v celoti, pri čemer
se od štejejo vsa zni žanja, predvidena s to uredbo, ter v predpi-
sanih rokih.
(21) Sheme podpore v okviru skupne kmetijske politike predvidevajoneposredno dohodkovno podporo, zlasti z namenom, da sekmetijski skupnosti zagotovi primeren življenjski standard. Ta
cilj je tesno povezan z ohranitvijo pode želja. Da bi se izognili
neprimernim dodelitvam sredstev Skupnosti se podpora ne bismela izpla čati kmetom, ki so umetno ustvarili pogoje, potrebne
za pridobitev takih pla čil.
(22) Skupne sheme podpore je treba prilagoditi razvojem, in sicer,
kadar je potrebno, v kratkih rokih. Prejemniki se zato ne morejozanašati na nespremenljivost pogojev za podporo in morajo biti
pripravljeni na mo žen pregled shem glede na tr žni razvoj.
(23) Glede na znatne prora čunske posledice podpore v obliki nepo-
srednih pla čil in da bi se njihov vpliv bolje ocenil je treba sheme
Skupnosti ustrezno oceniti.
(24) Pove čevanje konkuren čnosti kmetijstva Skupnosti in spodbujanje
kakovosti hrane in okoljskih standardov imata za nujno posledicoznižanje institucionalnih cen za kmetijske proizvode in povi šanje
stroškov proizvodnje za kmetijska gospodarstva v Skupnosti. Da
bi dosegli te cilje in spodbudili bolj tr žno usmerjeno in trajnostno
kmetijstvo je treba dokon čati prehod iz podpore za proizvodnjo
na podporo za proizvajalce z uvedbo sistema nevezane dohod-kovne podpore za vsako kmetijo. Čeprav bodo zaradi take neve-
zanosti dejanski zneski, pla čani kmetom, ostali nespremenjeni, se
bo znatno pove čala u činkovitost dohodkovne pomo či. Zato je
primerno, da je enotno pla čilo na kmetijo pogojeno z upo števa-
njem navzkri žne skladnosti okolja, varne hrane, zdravja in
dobrega po čutja živali ter ohranitve kmetij in dobre kmetijske
in okoljske pogoje.
(25) Tak sistem bi moral zdru žiti ve čobstoje čih neposrednih pla čil, ki
jih kmet prejme iz razli čnih shem, v enotno pla čilo, ki se dolo či
na podlagi prej šnjih pravic v referen čnem obdobju ob upo šte-
vanju celotne izvedbe ukrepov, ki jih je uvedla Agenda 2000,in sprememb zneskov pomo či, dolo čenih v tej uredbi.
(26) Ker bodo koristi zaradi administrativne poenostavitve ve čje,čej e
vklju čenih ve čsektorjev, bi morala shema v prvi fazi zajeti vse
proizvode, vklju čene v re žim polj ščin, kakor tudi zrnate stro čnice,
seme, govedo in ovce. V shemo bi morala prav tako biti vklju-čena revidirana pla čila za ri žin trdo p šenico kakor tudi pla čila v
mlečnem sektorju, ko se bo reforma v celoti izvedla. V shemo je
treba vklju čitiše pla čila za škrobni krompir in posu šeno krmo,
med tem ko je treba ohraniti lo čena pla čila za predelovalno indu-
strijo.
(27) Dolo čiti je treba posebne ukrepe za konopljo, da se zagotovi, da
se nezakonite pridelke ne more skriti med pridelke, upravi čene do
enotnega pla čila, kar bi lahko škodljivo vplivalo na skupno tr žno
ureditev za konopljo. Zato je treba zagotoviti, da se pla čila na
površino dodelijo le za povr šine, posajene s sortami konoplje, ki
nudijo dolo čena zagotovila glede vsebnosti psihotropnih snovi.
Sklicevanja na posebne ukrepe, predvidene z Uredbo▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —6
Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 2000 o skupni ureditvi
trgov za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna (1), je treba
primerno prilagoditi.
(28) Da bi se kmetje lahko svobodno odlo čali o tem, kaj bodo pride-
lovali na svoji zemlji, vklju čno s proizvodi, ki še vedno sodijo v
vezano podporo, s čemer pove čujejo tr žno usmerjenost, enotno
plačilo ne bi smelo biti pogojeno s proizvajanjem katerega koli
določenega proizvoda. Vendar pa bi bilo treba, da bi se izognili
izkrivljanju konkurence, nekatere proizvode izklju čiti iz proiz-
vodnje na upravi čenih zemlji ščih.
(29) Da bi dolo čili znesek, do katerega bi moral biti kmet upravi čen v
okviru nove sheme, se je primerno sklicevati na zneske, ki so mubili dodeljeni med referen čnim obdobjem. Ustanoviti je treba
nacionalno rezervo za upo števanje posebnih razmer. Ta rezerva
se lahko uporabi tudi za la žjo udele žbo novih kmetov v shemi.
Enotno pla čilo je treba dolo čiti na ravni kmetije.
(30) Celoten znesek, do katerega je kmetija upravi čena, je treba razde-
liti (pravice do pla čila) in povezati z dolo čenim številom upravi-
čenih hektarjev, ki ga je treba dolo čiti, da se omogo či prenos
pravic do premije. Da bi se izognili špekulativnim prenosom, ki
bi povzro čili kopi čenje pravic do pla čila brez ustrezne kmetijske
podlage je pri dodeljevanju pomo či primerno dolo čiti povezavo
med pravicami in dolo čenim številom upravi čenih hektarjev
kakor tudi mo žnost omejitve prenosa pravic v regiji. Dolo čiti je
treba posebne dolo čbe za pomo č, ki ni neposredno povezana z
obmo čjem, ob upo števanju posebnih razmer v ov čjereji in kozje-
reji.
(31) Da bi zagotovili, da skupna raven podpore in pravic ne presegatrenutnih prora čunskih omejitev na ravni Skupnosti ali na nacio-
nalni ravni ter, kjer je to primerno, na regionalni ravni, jeprimerno dolo čiti nacionalne zgornje meje, ki se izra čunajo kot
vsota vseh sredstev, dodeljenih v vsaki dr žavičlanici za pla čilo
pomo či v okviru ustreznih shem podpor, med referen čnim
obdobjem in ob upo števanju kasnej ših prilagoditev. Pri prekora-
čitvi zgornje meje je treba predvideti sorazmerna zni žanja.
(32) Da bi ohranili ugodne u činke prahe za kontrolo dobave in okre-
pili njene ugodne u činke za okolje v okviru novega sistema
podpore, bi bilo treba ohraniti pogoje prahe za orna zemlji šča.
(33) Da bi se lahko dr žavečlanice prilagodile posebnim razmeram, bi
morale imeti mo žnost, da opredelijo dolo čeno ravnote žje med
individualnimi pravicami do pla čila in regionalnimi ali nacional-
nimi povpre čji ter med obstoje čimi pla čili in enotnim pla čilom.
Predvideti je treba posebno odstopanje od prepovedi gojenjasadja in zelenjave vklju čno z namiznim krompirjem, da v primeru
regionalizacije ne bi pri šlo do motnje proizvodnje, medtem ko bi
se kakr šni koli u činki na izkrivljanje konkurence zmanj ševali na
najni žjo raven. Da bi se upo števale posebne kmetijske razmere
države članice je primerno tudi predvideti mo žnost, da lahko
državačlanica zaprosi za prehodno obdobje za izvajanje sheme
enotnega pla čila, pri čemer pa se še naprej upo števajo prora-
čunske zgornje meje, dolo čene za shemo enotnega pla čila. V
primeru resnega izkrivljanja konkurence med prehodnimobdobjem in da bi zagotovili spo štovanje mednarodnih obvez-
nosti Skupnosti je primerno zagotoviti, da lahko Komisijasprejme potrebne ukrepe za obvladovanje takih situacij.
(34) V primeru neobveznega ali prehodnega izvajanja je za za ščito
upravi čenih pri čakovanj kmetov primerno dolo čiti datum, do
katerega morajo dr žavečlanice sprejeti odlo čitev glede uporabe
sheme enotnega pla čila. Poleg tega je treba, da bi zagotovili▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —7
(1) UL L 193, 29.7.2000, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 651/2002 (UL L 101, 17.4.2002, str. 3).
nadaljevanje trenutnih shem, dolo čiti nekatere pogoje za upravi-
čenost do pomo či, Komisiji pa prepustiti dolo čitev izvedbenih
pravil.
(35) Da bi se ohranila vloga proizvodnje trde p šenice v tradicionalnih
proizvodnih obmo čjih in okrepilo dodeljevanje pomo či za trdo
pšenico, ki izpolnjuje dolo čene minimalne zahteve glede kako-
vosti, je v prehodnem obdobju primerno zmanj šati trenuten speci-
fičen dodatek za trdo p šenico v tradicionalnih obmo čjih in odpra-
viti posebno pomo čv dolo čenih obmo čjih. Do te pomo čib i
moralo biti upravi čeno le gojenje za pridelavo trde p šenice za
uporabo v proizvodnji p šeničnega zdroba in testenin.
(36) Da bi okrepili vlogo beljakovinsko bogatih stro čnic in spodbudili
pove čanje proizvodnje teh polj ščin, je primerno predvideti
dodatno pla čilo za kmete, ki proizvajajo te polj ščine. Da bi zago-
tovili pravilno uporabo nove sheme, je treba dolo čiti nekatere
pogoje za upravi čenost do pomo či.Če se najve čja zajam čena
površina prekora či, je treba dolo čiti najve čjo zajam čeno povr šino
in uporabiti sorazmerna zmanj šanja.
(37) Da bi se ohranila vloga proizvodnje ri ža v tradicionalnih proiz-
vodnih obmo čjih, je primerno predvideti dodatno pla čilo za proiz-
vajalce ri ža. Da bi zagotovili pravilno uporabo nove sheme, je
treba dolo čiti nekatere pogoje za upravi čenost do pomo či.Čes e
površine prekora čijo, je treba dolo čiti je treba nacionalne osnovne
površine in uporabiti zmanj šanja, če se povr šine prekora čijo.
(38) Dolo čiti je treba nove ureditve za podporo za lupinarje, da bi se
izognili mo žnim opustitvam proizvodnje lupinarjev v tradicio-
nalnih obmo čjih in kasnej šim negativnim posledicam za okolje,
pode želje, dru žbo in gospodarstvo. Da bi zagotovili pravilno
uporabo novih ureditev, je treba dolo čiti nekatere pogoje za upra-
vičenost do pomo či vklju čno z minimalno gostoto dreves in veli-
kostjo parcel. Za namene upo števanja posebnih potreb bi morale
državečlanice imeti mo žnost, da zagotovijo dodatno pomo č.
(39) Da bi se izognili prekora čitvi prora čuna, je treba dolo čiti najve čjo
zajam čeno povr šino in uporabiti sorazmerna zni žanja, čes e
najve čja zajam čena povr šina prekora či, predvsem v dr žavah
članicah, ki so prekora čile svoje povr šine. Da bi zagotovili urav-
noteženo uporabo v vsej Skupnosti je treba to povr šino dodeliti
sorazmerno s povr šinami za proizvodnjo lupinarjev v dr žavah
članicah. Dr žavečlanice bi morale biti odgovorne za dodeljevanje
površin na svojih ozemljih. Povr šine, za katere veljajo na črti za
izbolj šanje, ne smejo biti upravi čene do pomo či v okviru nove
sheme, dokler na črt ne preneha veljati.
(40) Da bi izkoristili uspe šnost na črtov za izbolj šanje pri prerazvr-
stitvah dobave lahko dr žave članice upravi čenost do pomo či
Skupnosti in nacionalne pomo či pogojujejo s članstvom v orga-
nizacijah proizvajalcev. Da bi se izognili motnjam je treba zago-toviti nemoten prehod na novo shemo.
(41) Trenutno podpora energetskim rastlinam izvira iz mo žnosti
gojenja industrijskih polj ščin na zemlji šču v prahi. Energetske
rastline zavzemajo najve čji dele žproizvodnje polj ščin, ki niso
hrana, na zemlji šču v prahi. Dolo čiti je treba posebno pomo č
za energetske rastline z namenom pove čanja nadomestitve oglji-
kovega dioksida. Dolo čiti je treba najve čjo zajam čeno povr šino in
uporabiti sorazmerna zmanj šanja, če se najve čja zajam čena
površina prekora či. Dolo čbe je treba pregledati po predpisanem
obdobju ob upo števanju izvajanja pobude Skupnosti za biogoriva.
(42) Da bi ohranili proizvodnjo škroba v tradicionalnih proizvodnih
obmo čjih in priznali vlogo proizvodnje krompirja v agronomskem
ciklusu, je primerno predvidetidodatno pla čilo za proizvajalce
krompirjevega škroba. Poleg tega je treba, glede na to, da se
mora sistem pla čila za proizvajalce škrobnega krompirja delno▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —8
vklju čiti v shemo enotnega pla čila, spremeniti Uredbo Sveta (EC)
št. 1868/94 z dne 27. julija 1994 o uvedbi sistema kvot v zvezi s
proizvodnjo krompirjevega škroba (1).
(43) Z vklju čitvijo polj ščin, goveda in ovc se shema enotnega pla čila
razširi na premije, ki se pla čujejo v najbolj obrobnih regijah in na
Egejskih otokih, da bi dosegli nadaljnjo poenostavitev in da bi se
izognili nadaljnji veljavi pravnega in administrativnega okvira zaomejeno število kmetov na teh obmo čjih. Da bi ohranili vlogo
nekaterih vrst proizvodnje v navedenih regijah Skupnosti pa jeprimerno predvideti, da se lahko dr žavečlanice odlo čijo, da teh
plačil ne vklju čijo v shemo enotnega pla čila. Enaka mo žnost bi
morala veljati za dodatna pla čila v nekaterih regijah Švedske in
Finske ter za pomo čza seme. V teh primerih je treba, da bi
zagotovili nadaljevanje trenutnih shem, dolo čiti nekatere pogoje
za upravi čenost do pomo či, Komisiji pa prepustiti dolo čitev
izvedbenih pravil.
(44) Da bi olaj šali prehod med trenutnimi shemami za pla čila za polj-
ščine in premije za živali na novo shemo enotnega pla čila, je
primerno predvideti nekatere prilagoditve trenutnim neposrednimplačilom v navedenih sektorjih.
(45) Kmetijska dejavnost na Azorih je zelo odvisna od proizvodnje
mleka. Zato je priporo čljivo obnoviti in podalj šati ukrepe, spre-
jete v členu 23 Uredbe (ES) št. 1453/2001 z dne 28. junija 2001
o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode zaAzore in Madeiro (
2), in glede omejitev proizvodnje dolo čiti
odstopanje od nekaterih dolo čb skupne tr žne ureditve za mleko
in mle čne proizvode za skupno obdobje šestih tr žnih let s
pričetkom leta 1999/2000, da bi se upo števala raven razvoja in
pogoji lokalne proizvodnje. Ta ukrep bi moral v obdobju svojeveljavnosti sektorju na Azorih omogo čiti, da se še naprej
prestrukturira, ne da bi posegali na trg z mlekom niti znatnovplivali na pravilno delovanje sheme prelevmanov na ravni Portu-galske ali Skupnosti.
(46) Uporaba sheme enotnega pla čila na kmetijo bo dejansko pome-
nila, da program spreminjanja namembnosti zemlji šč,k is o
trenutno namenjena polj ščinam, v zemlji šča za ekstenzivno živi-
norejo na Portugalskem, dolo čen v Uredbi (ES) št. 1017/94 (3),
postane brezpredmeten. Uredbo (ES) št. 1017/94 je zato treba
razveljaviti z za četkom veljavnosti sheme enotnega pla čila.
(47) Zaradi navedenih sprememb in novih dolo čb je treba razveljaviti
uredbe Sveta (EGS) št. 3508/92, (ES) št. 1577/96 z dne 30. julija
1996 o uvedbi posebnega ukrepa v zvezi z nekaterimi zrnatimistročnicami (
4)i n( E S ) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o
uvedbi sistema podpor za proizvajalce nekaterih polj ščin (5).
Preklicati je treba tudi Uredbo (ES) št. 1259/1999 z izjemo neka-
terih dolo čb, ki dolo čajo posebne za časne in neobvezne re žime.
(48) Posebne dolo čbe v zvezi z neposrednimi pla čili v uredbah Sveta
(EGS) št. 2358/71 z dne 26. oktobra 1971 o skupni ureditvi trga
za semena (6),št. 2019/93 z dne 19. julija 1993 o uvedbi
posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za majhne▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —9
(1) UL L 197, 30.7.1994, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 962/2002 (UL L 149, 7.6.2002, str. 1).
(2) UL L 198, 21.7.2001, str. 26.
(3) UL L 112, 3.5.1994, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 2582/2001 (UL L 345, 29.12.2001, str. 5).
(4) UL L 206, 16.8.1996, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 811/2000 (UL L 100, 20.4.2000, str. 1).
(5) UL L 160, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1038/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 16).
(6) UL L 246, 5.11.1971, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 154/2002 (UL L 25, 29.1.2002, str. 18).
otoke v Egejskem morju (1), (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja
1999 o skupni ureditvi trga za goveje in tele čje meso (2), (ES) št.
1452/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov zanekatere kmetijske proizvode v korist francoskih čezmorskih
departmajev (
3), (ES) št. 1454/2001 z dne 28. junija 2001 o
uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode vkorist Kanarskih otokov (
4) in(ES) št. 2529/2001 z dne
19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ov čje in kozje
meso (5) so postale brezpredmetne in bi jih bilo zato treba črtati.
(49) Ob uveljavitvi te uredbe Skupnost sestavlja 15 dr žavčlanic. Ob
upoštevanju dejstva, da bodo v skladu s Pristopno pogodbo iz
leta 2003 nove dr žave članice pristopile 1. maja 2004, je to
uredbo treba prilagoditi glede na datum pristopa v skladu spostopkom, predvidenim z navedeno pogodbo, da bi se lahkouporabljala v novih dr žavah članicah.
(50) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu
s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkihza izvr ševanje izvedbenih pooblastil, ki so bila prenesena na
Komisijo (
6)–
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
PODRO ČJE UPORABE IN OPREDELITVE
Člen 1
Podro čje uporabe
Ta uredba dolo ča:
—skupna pravila o neposrednih pla čilih iz shem dohodkovne podpore
v okviru skupne kmetijske politike, ki se financirajo iz Jamstvenegaoddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenegasklada (EKUJS), na štetih v Prilogi I, razen tistih, ki so predvidena
z Uredbo (ES) št. 1257/1999;
—dohodkovno podporo za kmete (v nadaljnjem besedilu: „shema enot-
nega pla čila“);
▼
A1
—a transitional simplified income support for farmers in the new
Member States (hereinafter referred to as the „single area payment
scheme “);
▼M3
—sheme podpore za kmete, ki proizvajajo trdo p šenico, stro čnice, ri ž,
oreščke, energetske rastline, škrobni krompir, mleko, seme, polj-
ščine, ov čje in kozje meso, goveje in tele čje meso, zrnate stro čnice,
bomba ž, tobak, hmelj kakor tudi za kmete, ki vzdr žujejo olj čne
nasade.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —10
(1) UL L 184, 27.7.1993, str. 1 (UL L 68, 12.3.2002, str. 4). Uredba, kakor je
bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 442/2002.
(2) UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
(3) UL L 198, 21.7.2001, str. 11.
(4) UL L 198, 21.7.2001, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 1922/2002 (UL L 293, 29.10.2002, str. 11).
(5) UL L 341, 22.12.2001, str. 3.
(6) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
Člen 2
Opredelitve
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)„kmet “je fizi čna ali pravna oseba oziroma zdru ženje fizi čnih ali
pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki je zdru ženju in njenim
članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospo-
darstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti, kot je navedeno v členu
299 Pogodbe, in ki opravlja kmetijsko dejavnost,
(b)„kmetijsko gospodarstvo “so vse proizvodne enote, s katerimi
upravlja kmet in ki se nahajajo na ozemlju iste dr žavečlanice,
(c)„kmetijska dejavnost “je proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih
proizvodov vklju čno z žetvijo, mol žo, rejo živali in kmetijsko rejo
živali ali ohranjanje zemlji šča po dobrih kmetijskih in okoljskih
pogojih, dolo čeno v členu 5,
(d)„neposredno pla čilo“je pla čilo, dodeljeno neposredno kmetom v
okviru ene od shem dohodkovne podpore iz Priloge I,
(e)„plačila v danem koledarskem letu “ali„plačila v referen čnem
obdobju “so pla čila, ki so ali ki bodo odobrena v zvezi z
zadevnim(i) letom(i), vklju čno z vsemi pla čili v zvezi z drugimi
obdobji, ki se za čnejo v navedenem(ih) koledarskem(ih) letu(ih),
(f)„kmetijski proizvodi “so proizvodi, navedeni v Prilogi I Pogodbe,
vklju čno z bomba žem, vendar z izjemo ribi ških proizvodov,
▼A2
(g)„nove dr žavečlanice “so Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija,
Litva, Mad žarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slova ška.
▼B
NASLOV II
SPLO ŠNE DOLO ČBE
POGLAVJE 1
NAVZKRI ŽNA SKLADNOST
Člen 3
Glavne zahteve
1. Kmet, ki prejema neposredna pla čila, mora spo štovati predpisane
zahteve ravnanja iz Priloge III v skladu s časovnim razporedom, dolo-
čenim v navedeni prilogi, ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, dolo-
čene v členu 5.
2. Pristojni dr žavni organ mora kmetu posredovati seznam predpi-
sanih zahtev ravnanja ter zahtev v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okolj-
skimi pogoji, ki jih je treba spo štovati.
Člen 4
Predpisane zahteve ravnanja
1. Predpisane zahteve ravnanja iz Priloge III se dolo čijo z zakono-
dajo Skupnosti na naslednjih podro čjih:
—javno zdravje, zdravje živali in rastlin,
—okolje,
—dobro po čutježivali.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —11
2. Predpisi, navedeni v Prilogi III, se uporabljajo v okviru te uredbe
vo bčasno spremenjenih razli čicah in, v primeru direktiv, v obliki kot jih
izvajajo dr žavečlanice.
Člen 5
Dobri kmetijski in okoljski pogoji
1. Dr žavečlanice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemlji šča, zlasti
zemlji šča, ki se ne uporabljajo ve čza proizvodne namene, obdelujejo
v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Dr žavečlanice na
nacionalni ali regionalni ravni dolo čijo minimalne zahteve za dobre
kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira, dolo čenega v Prilogi
IV, ob upo števanju posebnih zna čilnosti zadevnih obmo čij, vklju čno z
razmerami prsti in podnebja, obstoje čimi sistemi kmetovanja, rabo
zemlji šč, kolobarjem, na čini kmetovanja in strukturami kmetijskih
gospodarstev. To ne vpliva na standarde, ki urejajo dobro kmetijskoprakso kot se uporabljajo v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999,
niti na kmetijsko-okoljske ukrepe, ki se uporabljajo nad referen čno
ravnjo dobre kmetijske prakse.
2. Dr žavečlanice zagotovijo, da zemlji šča, ki so se uporabljala kot
trajni travniki na datum, ki je predviden za zahtevke za pomo čna
površino za leto 2003, ostanejo trajni travniki. ►
M2 Nove dr žave
članice zagotovijo, da se zemlji šča, ki so bila dne 1. maja 2004 trajni
pašniki, še naprej ohranjajo kot trajni pa šniki.◄►A2Vendar Bolga-
rija in Romunija zagotovita, da zemlji šča, ki so se 1. januarja 2007
uporabljala kot trajni pa šniki, ostanejo trajni pa šniki.◄
Vendar pa lahko dr žava članica v ustrezno utemeljenih okoli ščinah
odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi prepre čila
znatno zmanj šanje skupne povr šine trajnih travnikov.
Prvi pododstavek ne velja za zemlji šča pod trajnimi travniki, ki se bodo
pogozdili, če je taka pogozditev skladna z okoljem in ne vklju čuje
planta žeb ožičnih dreves niti hitro rasto čih vrst, ki se gojijo kratkoro čno.
Člen 6
Znižanje pla čil ali izklju čitev iz pla čil
▼M18
1. Če kadar koli v dolo čenem koledarskem letu (v nadaljnjem bese-
dilu „zadevno koledarsko leto “) niso izpolnjene predpisane zahteve
ravnanja ali dobri kmetijski in okoljski pogoji, pri čemer se lahko ta
neskladnost neposredno pripi še dejavnostim ali opustitvi dejavnosti
kmeta, ki je v zadevnem koledarskem letu vlo žil vlogo za pomo č,s e
celotni znesek neposrednih pla čil, ki naj bi se odobril kmetu, po uporabi
členov 10 in 11 za tega kmeta zmanj ša ali prekli če v skladu s podrob-
nimi pravili, dolo čenimi v členu 7.
Prvi pododstavek se uporablja tudi, če je neskladnost posledica dejanj
ali opustitve dejanj, ki se lahko neposredno pripi še osebi, na katero ali
od katere se je preneslo kmetijsko zemlji šče.
Za namene uporabe prvega in drugega pododstavka za leto 2008 kole-
darsko leto ustreza obdobju od 1. aprila do 31. decembra 2008.
V tem odstavku „prenos “pomeni kakr šno koli transakcijo, s katero
kmetijsko zemlji ščen iv e čna voljo prenosniku.
▼B
2. Zni žanja ali izklju čitve iz odstavka 1 se uporabijo le, če je neiz-
polnitev povezana z:
(a) kmetijsko dejavnostjo ali▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —12
(b) kmetijskim zemlji ščem gospodarstva, vklju čno z enotami rabe ali
poljinami v prahi.
▼M18
3. Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji iz podrobnih pravil iz
člena 7(1) se lahko dr žavečlanice odlo čijo, da ne bodo uporabljale
zmanj šanj, ki zna šajo 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko
leto, ali ukinitev.
Čes ed r žava članica odlo či, da bo uporabila mo žnost iz prvega
pododstavka, pristojni organ naslednje leto ukrepa, kot je potrebno, inzagotovi, da kmet odpravi ugotovljeno neskladnost. Taka neskladnost insanacijski ukrepi, ki se bodo sprejeli, se sporo čijo kmetu.
▼
B
Člen 7
Podrobna pravila za zni žanje ali izklju čitev
1. Podrobna pravila za zni žanja ali izklju čitve iz člena 6, se dolo čijo
v skladu s postopkom iz člena 144(2). V tej zvezi je treba upo števati
resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljene neskladnosti, kakortudi merila, dolo čena v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.
2. Če gre za malomarnost, odstotek zni žanja ne sme presegati 5 %, v
primeru ponavljajo če se neskladnosti pa 15 %.
▼
M18
V upravi čenih primerih se lahko dr žavačlanica odlo či, da ne uporabi
zmanj šanja, čes ešteje, da so resnost, obseg in trajnost neskladnosti zelo
majhne. Vendar primeri neskladnosti, ki pomenijo neposredno tveganjeza zdravje ljudi ali živali, ne veljajo za majhne.
Razen če kmet takoj za čne izvajati sanacijske ukrepe in odpravi ugotov-
ljene neskladnosti, pristojni organ izvede ustrezne ukrepe, ki jih lahkopo potrebi omeji na upravno preverjanje, da se zagotovi, da kmetodpravi ugotovljeno neskladnost. Ugotovljena manj ša neskladnost in
sanacijski ukrepi, ki se bodo sprejeli, se sporo čijo kmetu.
▼
B
3. Če gre za namerno povzro čeno neskladnost, odstotek zni žanja
načeloma ne sme biti manj ši od 20 % in se lahko povzpne do popolne
izklju čitve iz ene ali ve čshem pomo či ter se uporablja eno ali ve č
koledarskih let.
4. V vsakem primeru pa celotni znesek zni žanj in izklju čitev za eno
koledarsko leto ne sme presegati celotnega zneska iz člena 6(1).
Člen 8
Pregled
Komisija mora najkasneje do 31. decembra 2007 predlo žiti poro čilo o
uporabi sistema navzkri žne skladnosti, kateremu mora po potrebi prilo-
žiti ustrezne predloge, predvsem z namenom spremembe seznama pred-
pisanih zahtev ravnanja, navedenih v Prilogi III.
Člen 9
Zneski, ki izhajajo iz navzkri žne skladnosti
Znesek, ki se ustvari zaradi uporabe tega poglavja, je treba knji žiti v
dobro Jamstvenega oddelka EKUJS. Dr žavačlanica lahko zadr ži2 5%
tega zneska.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —13
POGLAVJE 2
MODULACIJA IN FINAN ČNA DISCIPLINA
Člen 10
Modulacija
1. Vsi zneski neposrednih pla čil, ki naj bi se odobrili v danem kole-
darskem letu kmetu v dani dr žavičlanici, se zni žajo za vsako leto do
leta 2012 za naslednje odstotke:
—2005: 3 %,
—2006: 4 %,
—2007: 5 %,
—2008: 5 %,
—2009: 5 %,
—2010: 5 %,
—2011: 5 %,
—2012: 5 %.
2. Zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe zni žanj iz odstavka 1, so po
odbitku celotnih zneskov, predvidenih v Prilogi II, na razpolago kotdodatna podpora Skupnosti za ukrepe v okviru programiranja razvojapode želja, ki se financira iz Jamstvenega oddelka EKUJS v skladu z
Uredbo (ES) št. 1257/1999.
3. Znesek, ki ustreza eni odstotni to čki, se dodeli dr žavičlanici, kjer
so bili ustvarjeni ustrezni zneski. Ostali zneski se dodelijo zadevnimdržavam članicam v skladu s postopkom iz člena 144(2) na podlagi
naslednjih meril:
—kmetijska povr šina,
—zaposlenost v kmetijstvu,
—bruto doma či proizvod (BDP) na prebivalca po kupni mo či.
Vendar pa vsaka dr žavačlanica prejme najmanj 80 % celotnih zneskov,
ustvarjenih zaradi modulacije v tej dr žavičlanici.
4. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 3 se v primeru,
ko je v dr žavičlanici dele žrži kot del celotne proizvodnje žit v tej
državičlanici povpre čno presegal 5 % med obdobjem od leta 2000 do
leta 2002 in je njen dele ž
celotne proizvodnje r ži v Skupnosti presegel
50 % v istem obdobju, tej dr žavičlanici ponovno dodeli vsaj 90 %
zneskov, ustvarjenih zaradi modulacije v zadevni dr žavičlanici, do
vklju čno leta 2013.
V takem primeru mora biti brez vpliva na mo žnost, predvideno s
členom 69, vsaj 10 % zneska, dodeljenega zadevni dr žavičlanici, na
voljo za ukrepe, navedene v odstavku 2 tega člena v regijah pridelave
rži.
V tem odstavku „žita“pomenijo žita, navedena v Prilogi IX.
5. Odstavek 1 se ne uporablja za neposredna pla čila, ki se odobrijo
kmetom v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri ter
na Kanarskih in Egejskih otokih.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —14
Člen 11
Finan čna disciplina
▼M3
1. Z za četkom od prora čuna za leto 2007 je treba z namenom, da bi
zagotovili, da zneski za financiranje skupne kmetijske politike, trenutnopod podnaslovom 1a (tr žni ukrepi in neposredne pomo či), ustrezajo
letnim zgornjim mejam, dolo čenim v Sklepu predstavnikov vlad dr žav
članic, ki so se 18. novembra 2002 sestali v okviru Sveta, glede sklepov
Evropskega sveta, ki je 24. in 25. oktobra 2002 zasedal v Bruslju,določiti prilagoditev neposrednih pla čil, kadar predvidevanja za financi-
ranje ukrepov iz podnaslova 1a za zadevno prora čunsko leto, pove čana
za zneske iz členov 143d in 143e, in pred uporabo modulacije iz člena
10(2), ka žejo, da bo zgoraj navedena letna zgornja meja, upo števajo č
mejo v vi šini 300 milijonov evrov pod to zgornjo mejo, prese žena. To
ne vpliva na finan čne perspektive za obdobje 2007 –2013.
▼
B
2. Svet na predlog Komisije, ki ga predstavi najkasneje do 31. marca
v koledarskem letu, za katero veljajo prilagoditve iz odstavka 1, dolo či
prilagoditve najkasneje do 30. junija v koledarskem letu, za kateroveljajo.
Člen 12
Dodaten znesek pomo či
1. Dodaten znesek pomo či se odobri kmetom, ki prejemajo nepo-
sredna pla čila v skladu s to uredbo.
Dodaten znesek pomo či je enak znesku, ki se dobi z uporabo odstotkov
znižanja za tisto koledarsko leto v skladu s členom 10 za prvih
5 000 EUR neposrednih pla čil ali manj.
2. Celotni dodatni zneski pomo či, ki se lahko odobrijo v dr žavi
članici v koledarskem letu, ne smejo presegati zgornjih mej, dolo čenih
v Prilogi II. Kadar je potrebno dr žave članice preidejo na linearno
odstotno uskladitev dodatnih zneskov pomo či, da bi se dr žale zgornjih
mej, dolo čenih v Prilogi II.
3. Za dodaten znesek pomo či ne veljajo zni žanja iz člena 10.
4. Z za četkom od prora čuna za leto 2007 Komisija v skladu s
postopkom iz člena 144(2) pregleda zgornje meje, dolo čene v Prilogi
II, da bi upo števala strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev.
▼
M2
5. Komisija dolo či zgornje meje iz odstavka 2 za dr žavečlanice v
skladu s postopkom iz člena 144(2).
Člen 12a
Uporaba v novih dr žavah članicah
1. Člena 10 in 12 se ne uporabljata za nove dr žave članice do
začetka koledarskega leta, v zvezi s katerim je raven neposrednih pla čil,
ki se uporablja v novih dr žavah članicah, enaka vsaj ravni, ki se
uporablja za takrat veljavno raven takih pla čil v Skupnosti v njeni
sestavi na dan 30. aprila 2004.
2. V okviru uporabe razporeda pove čanj, dolo čenega v členu 143a za
vsa neposredna pla čila, ki se dodelijo v novih dr žavah članicah, se člen
11 ne uporablja za nove dr žavečlanice do za četka koledarskega leta, v
zvezi s katerim je raven neposrednih pla čil, ki se uporablja v novih
državah članicah, enaka vsaj ravni, ki se uporablja za takrat veljavno
raven takih pla čil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —15
POGLAVJE 3
SISTEM KMETIJSKEGA SVETOVANJA
Člen 13
Sistem kmetijskega svetovanja
1. S 1. januarjem 2007 dr žavečlanice vzpostavijo sistem svetovanja
kmetom glede upravljanja z zemlji šči in s kmetijami (v nadaljnjem
besedilu „sistem kmetijskega svetovanja “), ki ga vodi en ali ve čimeno-
vanih organov ali zasebnih subjektov.
2. Svetovalna dejavnost zajema vsaj predpisane zahteve ravnanja ter
dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Poglavja I.
Člen 14
Pogoji
1. Kmetje lahko sodelujejo v sistemu kmetijskega svetovanja prosto-
voljno.
2. Dr žave članice dajo prednost kmetom, ki prejemajo ve čkot
15 000 EUR neposrednih pla čil na leto.
Člen 15
Obveznosti odobrenih zasebnih subjektov in imenovanih organov
Brez vpliva na nacionalno zakonodajo v zvezi z dostopom javnosti do
dokumentov, dr žavečlanice zagotovijo, da zasebni subjekti in imeno-
vani organi iz člena 13 ne razkrijejo osebnih ali posameznikovih infor-
macij in podatkov, ki jih pridobijo med dejavnostjo svetovanja, drugimosebam, razen kmetu, ki upravlja zadevno kmetijsko gospodarstvo, zizjemo kakr šne koli nepravilnosti ali kr šitve, ki je ugotovljena med
njihovo dejavnostjo, in ki je zajeta v obveznosti, dolo čeni v zakonodaji
Skupnosti ali nacionalni zakonodaji, o obve ščanju javne oblasti, zlasti v
primeru kaznivih dejanj.
Člen 16
Pregled
Komisija najkasneje do 31. decembra 2010 predlo ži poro čilo o uporabi
sistema kmetijskega svetovanja, ki mu po potrebi prilo ži ustrezne pred-
loge za obvezno sodelovanje v sistemu.
POGLAVJE 4
INTEGRIRAN ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM
Člen 17
Podro čje uporabe
Vsaka dr žavačlanica vzpostavi integrirani administrativni in kontrolni
sistem, v nadaljnjem besedilu: „integrirani sistem “.
Integrirani sistem se uporablja za sheme podpor, vzpostavljene v skladu
z naslovi III in IV te uredbe ter členom 2a Uredbe (ES) št. 1259/1999.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —16
V potrebnem obsegu se uporablja tudi za administracijo in kontrolo
pravil, dolo čenih v poglavjih 1, 2 in 3.
Člen 18
Elementi integriranega sistema
1. Integriran sistem vsebuje naslednje elemente:
(a) ra čunalni ško zbirko podatkov,
(b) identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine,
(c) sistem za identifikacijo in registracijo pravic do pla čila iz člena 21,
(d) zahtevke za pomo č,
(e) integriran kontrolni sistem,
(f) enoten sistem za registracijo identitete vsakega kmeta, ki vlo ži
zahtevek za pomo č.
▼M1
2. V primeru uporabe členov 67, 68, 69, 70 in 71 integrirani sistem
zajema sistem identifikacije in registracije živali, vzpostavljen v skladu,
na eni strani, z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in regi-stracijo govedi ter o ozna čevanju govejega mesa in proizvodov iz gove-
jega mesa (
1), in na drugi strani z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 z dne
17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovcin koz (
2).
▼B
Člen 19
Računalni ška zbirka podatkov
1. V ra čunalni ško zbirko podatkov se za vsako kmetijsko gospodar-
stvo zapisujejo podatki, pridobljeni iz zahtevkov za pomo č.
▼M3
Ta zbirka podatkov omogo ča zlasti neposreden in takoj šen vpogled prek
pristojnega organa dr žavečlanice v podatke za koledarsko in/ali tr žno
leto od za četka leta 2000 in za pomo č, dodeljeno na podlagi poglavja
10b naslova IV, od 1. maja 1998.
▼B
2. Dr žavečlanice lahko vzpostavijo decentralizirane zbirke podatkov,
pod pogojem, da se te baze podatkov kakor tudi administrativnipostopki za zapisovanje in dostopanje do podatkov, oblikovani homo-geno na vsem ozemlju dr žavečlanice in da so medsebojno zdru žljivi,
tako da omogo čajo navzkri žno preverjanje.
▼
M3
Člen 20
Identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine
1. Vzpostavi se identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine na
podlagi kart in katastrskih dokumentov ali drugih kartografskih virov.Uporabljajo se tehnike ra čunalni škega geografskega informacijskega
sistema, vklju čujočpo mo žnosti zra čne ali prostorske ortoposnetke z
enotnim standardom, ki zagotavlja natan čnost, ki ustreza kartografskemu
merilu najmanj 1:10 000.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —17
(1) UL L 204, 11.8.2000, str. 1.
(2) UL L 5, 9.1.2004, str. 8.
2. Za dr žave članice, ki uporabljajo pomo čza olj čne nasade iz
poglavja 10b naslova IV, identifikacijski sistem vklju čuje geografski
informacijski sistem za pridelovanje oljk, ki je sestavljen iz ra čunalni ške
alfanumeri čne zbirke podatkov ter ra čunalni ške referen čne zbirke
podatkov za zadevna olj čna drevesa in obmo čja.
3. Dr žave članice, ki ne uporabljajo pomo či za olj čne nasade iz
poglavja 10b naslova IV, se lahko odlo čijo za vklju čitev geografskega
informacijskega sistema za gojenje oliv iz odstavka 2, v identifikacijskisistem za kmetijske parcele.
▼
B
Člen 21
Sistem za identifikacijo in registracijo pravic do pla čila
1. Vzpostavi se sistem za identifikacijo in registracijo pravic do
plačila, ki omogo ča preverjanje pravic in navzkri žno preverjanje z
zahtevki za pomo čin identifikacijskim sistemom za enote rabe ali
poljine.
2. Ta sistem omogo ča neposreden in takoj šen vpogled prek pristoj-
nega organa dr žavečlanice v podatke za najmanj tri zaporedna pred-
hodna koledarska in/ali tr žna leta.
Člen 22
Zahtevki za pomo č
1. Vsako leto kmet vlo ži zahtevek za neposredna pla čila, za katerega
velja integriran sistem, pri čemer navede, kadar je primerno:
—vse enote rabe ali poljine gospodarstva,
▼M13
—v primeru zahtevka za pomo čza olj čne nasade iz poglavja 10b
naslova IV, ali kadar dr žavačlanica uporablja mo žnost iz člena 20
(3),število olj čnih dreves in njihov polo žaj na parceli,
▼B
—število in znesek pravic do pla čila,
—vse druge informacije, predvidene s to uredbo ali ki jih dolo či
zadevna dr žavačlanica.
▼M3
2. Dr žavačlanica lahko dolo či, da mora zahtevek za pomo čvsebo-
vati le spremembe glede na zahtevek za pomo č, vložen predhodno leto.
Država članica razdeli prej tiskane obrazce na podlagi ugotovljenih
površin iz predhodnega leta ter zagotovi grafi čni material, ki prikazuje
lokacijo teh povr šin in, kadar je to primerno, polo žaj olj čnih dreves.
▼B
3. Dr žavačlanica lahko dolo či, da enoten zahtevek za pomo čzajema
večshem podpor ali vse sheme podpore iz Priloge I ali druge sheme
podpore.
Člen 23
Preverjanje pogojev za upravi čenost
1. Dr žave članice opravijo administrativne kontrole zahtevkov za
pomo čvklju čno s preverjanjem upravi čenih povr šin in ustreznih pravic
do pla čila.
2. Administrativne kontrole se dopolnijo s sistemom preverjanja na
kraju samem, da se preveri upravi čenost do pomo či. V ta namen dr žave
članice sestavijo na črt vzor čenja kmetijskih gospodarstev.▼M132003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —18
Države članice lahko uporabijo tehnike daljinskega zaznavanja za
kontrolo enot rabe ali poljin na kraju samem.
3. Vsaka dr žavačlanica imenuje organ, ki je odgovoren za usklaje-
vanje kontrol, predvidenih v tem poglavju.
Kadar dr žavačlanica predvideva prenos nekaterih vidikov dela, ki ga je
treba opraviti v skladu s tem poglavjem, na specializirane agencije alipodjetja, imenovani organ zadr ži kontrolo nad in odgovornost za to
delo.
Člen 24
Znižanja ali izklju čitve
1. Kadar se ugotovi, da kmet ne izpolnjuje pogojev za upravi čenost,
ki se nana šajo na odobritev pomo či, predvidene v tej uredbi ali v členu
2a Uredbe (ES) št. 1259/1999, se brez vpliva na zni žanja in izklju čitve,
predvidene v členu 6 te uredbe, za pla čilo ali del pla čila, ki je odobreno
ali se bo odobrilo in za katero so izpolnjeni pogoji za upravi čenost,
opravijo zni žanja in izklju čitve, ki se dolo čijo v skladu s postopkom iz
člena 144(2) te uredbe.
2. Odstotek zni žanja se postopoma dviguje glede na resnost, obseg,
trajnost in ponavljanje ugotovljenega neskladja do popolne izklju čitve iz
ene ali ve čshem pomo či za eno ali ve čkoledarskih let.
Člen 25
Kontrola navzkri žne skladnosti
1. Dr žavečlanice opravljajo kontrolo na kraju samem, da bi preve-
rile, ali kmet izpolnjuje obveznosti, navedene v poglavju 1.
2. Dr žavečlanice lahko uporabijo svoje obstoje če administrativne in
kontrolne sisteme, da zagotovijo upo števanje predpisanih zahtev
ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, kot so opredeljena vpoglavju 1.
▼
M1
Ti sistemi in predvsem sistem za identifikacijo in registracijo živali,
vzpostavljeni v skladu z Direktivo 92/102/EGS, Uredbo (ES)št. 1760/2000 in Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 o uvedbi sistema za
identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES)št. 1782/2003, so zdru žljivi z integriranim sistemom v smislu člena 26
te uredbe.
▼
B
Člen 26
Zdru žljivost
Za namene uporabe shem podpore, navedenih v Prilogi V, morajo
državečlanice zagotoviti, da so administrativni in kontrolni postopki,
ki se uporabljajo za te sheme, zdru žljivi z integriranim sistemom v
naslednjih vidikih:
(a) ra čunalni ško zbirko podatkov,
(b) identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine,
(c) adminsitrativnimi kontrolami.V ta namen se sistemi vzpostavijo tako, da je brez kakr šnih koli te žav
ali navzkri žij mogo če njihovo skupno delovanje ali izmenjava podatkov
med njimi.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —19
Državečlanica lahko za namene uporabe shem podpor Skupnosti ali
nacionalnih shem podpor, ki niso navedene v Prilogi V, vklju čijo v
njihove administrativne in kontrolne postopke eno ali ve čsestavin inte-
griranega sistema.
Člen 27
Obve ščanje in preverjanje
1. Komisijo je treba redno obve ščati o uporabi integriranega sistema.
Komisija organizira izmenjavo mnenj v zvezi s tem z dr žavami člani-
cami.
2. Poobla ščeni predstavniki, ki jih imenuje Komisija, lahko potem,
ko o tem pravo časno obvestijo pristojne organe, ki jih to zadeva, opra-
vijo:
—kakršen koli pregled ali kontrolo v zvezi z ukrepi, sprejetimi z
namenom vzpostavitve in izvajanja integriranega sistema,
—preglede specializiranih agencij in podjetij, navedenih v členu 23(3).
Uradniki iz zadevne dr žavečlanice lahko sodelujejo pri takih pregledih.
Navedena pooblastila za izvajanje pregledov ne vplivajo na uporabo
določb nacionalne zakonodaje, v katerih so dolo čeni ukrepi rezervirani
za uradnike, ki so posebej dolo čeni z nacionalno zakonodajo. Poobla-
ščeni predstavniki, ki jih imenuje Komisija, zlasti ne smejo sodelovati v
obiskih na domu ali pri uradnih zasli ševanjih osumljenih oseb v skladu
z nacionalno zakonodajo dr žave članice. Imajo pa dostop do tako
pridobljenih informacij.
3. Brez vpliva na odgovornosti dr žavčlanic za izvajanje in uporabo
integriranega sistema lahko Komisija zahteva pomo čspecializiranih
organov ali oseb, da bi olaj šala vzpostavitev, spremljanje in uporabo
integriranega sistema in zlasti da bi pristojnim organom dr žavčlanic
zagotovila tehni čno svetovanje, če bi zanj zaprosile.
POGLAVJE 5
DRUGE SPLO ŠNE DOLO ČBE
Člen 28
Plačilo
1. Pla čila v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I, se v celoti
izpla čajo upravi čencem, razen kjer ta uredba dolo ča druga če.
2. Pla čila se opravijo enkrat letno v obdobju od 1. decembra do 30.
junija naslednjega koledarskega leta.
Dodaten znesek pomo či, naveden v členu 12, pa se izpla ča najkasneje
do 30. septembra v koledarskem letu, ki sledi zadevnemu koledarskemuletu.
3. Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena in v skladu s postopkom
izčlena 144(2) lahko Komisija:
(a) podalj ša rok izpla čila za pla čila, predvidena v členu 5(1) Uredbe
Sveta 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupneureditve trga za olja in ma ščobe (
1);
(b) dolo či predpla čila;▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —20
(1) UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena
z Uredbo (ES) št. 1513/2001 (UL L 201, 26.7.2001, str. 4).
(c) dr žavečlanice glede na prora čunski polo žaj pooblasti, da pred 1.
decembrom pla čajo predpla čila v regijah, kjer so zaradi izjemnih
razmer kmetje v hudih finan čnih te žavah:
—vv išini do 50 % pla čil,
ali
—vv išini do 80 % pla čil v primeru, ko so predpla čilaže pred-
videna.
Člen 29
Omejitve pla čila
Brez vpliva na kakr šne koli posebne dolo čbe v posameznih shemah
podpore se pla čilo ne izpla ča upravi čencem, za katere se ugotovi, da
so umetno ustvarili pogoje, ki so potrebni za pridobitev takih pla čil, da
bi pridobili korist v nasprotju s cilji zadevne sheme podpore.
Člen 30
Pregled
Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez vpliva na mo žnost
pregleda v katerem koli trenutku glede na razvoj trga in prora čunske
razmere.
Člen 31
Ocena
Za presojo u činkovitosti pla čil v okviru shem podpore, navedenih v
Prilogi I, se opravi ocena teh pla čil, s katero se dolo či njihov u činek
glede na njihove cilje in analizira njihov vpliv na ustrezne trge.
Člen 32
Intervencije v skladu z Uredb (ES) št. 1258/1999
Sheme podpore iz Priloge I se obravnavajo kot „intervencija “, kot je
opredeljena v členu 1(2)(b) in členu 2(2) Uredbe (ES) št. 1258/1999.
NASLOV III
SHEMA ENOTNEGA PLA ČILA
POGLAVJE 1
SPLO ŠNE DOLO ČBE
Člen 33
Upravi čenost
1. Kmetje so upravi čeni iz sheme enotnega pla čila,če:
▼M16
(a) jim je bilo odobreno pla čilo v referen čnem obdobju, navedenem
včlenu 38, v okviru vsaj ene izmed shem podpore, navedene
v Prilogi VI, ali, za olj čno olje, v tr žnih letih iz drugega
pododstavka člena 37(1) ali, za sladkorno peso, sladkorni trs in
cikorijo, če jim je bila odobrena tr žna podpora v reprezentativnem
obdobju iz to čke K Priloge VII, ali, za banane, če so prejeli nado-▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —21
mestilo za izgubo dohodka v reprezentativnem obdobju iz to čke
L Priloge VII, ali, za sadje in zelenjavo, jedilni krompir in dreves-nice, če so bili v reprezentativnem obdobju, ki ga dr žavečlanice
uporabljajo za te proizvode v skladu s to čko M Priloge VII, proiz-
vajalci sadja in zelenjave, jedilnega krompirja in drevesnic
▼
B
(b) so kmetijsko gospodarstvo ali del kmetijskega gospodarstva prejeli
kot dejansko ali pri čakovano dedi ščino od kmeta, ki je izpolnjeval
pogoje, navedene pod to čko (a), ali
(c) so prejeli pravico do pla čila iz nacionalne rezerve ali s prenosom.
2. Če kmet, ki mu je bilo odobreno neposredno pla čilo v refe-
renčnem obdobju, spremeni svoj pravni status ali ime v tem obdobju
ali najkasneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enot-nega pla čila, je upravi čen do sheme enotnega pla čila pod enakimi
pogoji, kot kmet, ki je prvotno upravljal s kmetijskim gospodarstvom.
3. V primeru zdru žitev v referen čnem obdobju ali najkasneje do 31.
decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega pla čila, je kmet, ki
upravlja z novim kmetijskim gospodarstvom, upravi čen do sheme enot-
nega pla čila pod enakimi pogoji, kot kmetje, ki so upravljali s prvotnimi
kmetijskimi gospodarstvi.
V primeru cepitev v referen čnem obdobju ali najkasneje do 31.
decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega pla čila, so kmetje,
ki upravljajo s kmetijskimi gospodarstvi, pro rata upravi čeni do sheme
enotnega pla čila pod enakimi pogoji, kot kmet, ki je upravljal s
prvotnim kmetijskim gospodarstvom.
Člen 34
Uporaba
1. V prvem letu uporabe sheme enotnega pla čila pristojni organ
države članice po šlje obrazec zahtevka kmetom, navedenim v členu
33(1)(a), z navedbo:
(a) zneska, navedenega v poglavju 2 (v nadaljnjem besedilu: „refe-
renčni znesek “);
(b)števila hektarjev, navedenih v členu 43;
(c)števila in vrednosti pravic do pla čila, kot so opredeljene v
poglavju 3.
2. Kmetje vlo žijo zahtevke za shemo enotnega pla čila do datuma, ki
ga dolo čijo dr ž
avečlanice, vendar najkasneje do 15. maja.
Vendar pa lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) dovoli,
da se datum 15. maj v nekaterih obmo čjih, kjer so zaradi izjemnih
podnebnih razmer obi čajni datumi neprimerni, odlo ži.
3. Razen v primeru vi šje sile in izjemnih okoli ščin v smislu člena 40
(4) se pravice ne dodelijo kmetom, navedenim v členu 33(1)(a) in (b),
ter tistim, ki prejemajo pravice do pla čila iz nacionalne rezerve, čen e
vložijo zahtevka za shemo enotnega pla čila do 15. maja prvega leta
uporabe sheme enotnega pla čila.
Zneski, ustvarjeni iz navedenih nedodeljenih pravic, se vrnejo v nacio-
nalno rezervo, navedeno v členu 42, in se lahko ponovno dodelijo do
datuma, ki ga dolo čid ržavačlanica, vendar najkasneje do 15. avgusta
prvega leta uporabe sheme enotnega pla čila.▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —22
Člen 35
Dvojni zahtevki
1. Povr šina, ki ustreza številu upravi čenih hektarjev, kakor je dolo-
čeno v členu 44(2), za katero se vlo ži zahtevek za enotno pla čilo, je
lahko tudi predmet zahtevka za katero koli drugo neposredno pla čilo
kakor tudi za katero koli drugo pomo č, ki ni zajeta v tej uredbi, razen če
je dolo čeno druga če.
2. Kmetje, ki so sodelovali pri programu odkupa kvot v skladu z
Uredbo (EGS) št. 2075/92, so upravi čeni bodisi do enotnega pla čila
ali do cene za odkup kvot. Vendar če je cena za odkup kvot vi šja
kakor znesek, izra čunan za tobak, ki ga je treba vklju čiti v referen čni
znesek, je kmet poleg enotnega pla čila upravi čenše do dela odkupne
cene, ki ustreza razliki med zneskom cene in zneskom, izra čunanem v
skladu s to čko I Priloge VII k tej uredbi.
▼B
Člen 36
Plačilo
1. Pomo čv okviru sheme enotnega pla čila se izpla ča glede na
pravice do pla čila, kot je dolo čeno v poglavju 3, za ustrezno število
upravi čenih hektarjev, kot je dolo čeno v členu 44(2).
2. Dr žave članice se lahko odlo čijo kombinirati pla čila v okviru
sheme enotnega pla čila s pla čili v okviru katerega koli druge sheme
podpore.
POGLAVJE 2
DOLO ČITEV ZNESKA
Člen 37
Izračun referen čnega zneska
1. Referen čni znesek je triletno povpre čje celotnih zneskov pla čil, ki
so bila odobrena kmetu v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi VI,izračunan in prilagojen v skladu s Prilogo VII v vsakem koledarskem
letu referen čnega obdobja, navedenega v členu 38.
▼
M3
Vendar referen čni znesek za olj čno olje zna šaštiriletno povpre čje
skupnih zneskov pla čil, dodeljenih kmetu v tr žnih letih 1999/2000,
2000/2001, 2001/2002 in 2002/2003 v okviru programa podpore zaoljčno olje iz Priloge VI, ki se izra čuna in prilagodi v skladu s Prilogo
VII.
▼
M8
Za sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, ki se uporabljajo za proiz-
vodnjo sladkorja ali inulinskega sirupa, se referen čni znesek izra čuna in
prilagodi v skladu s to čko K Priloge VII.
▼M14
Referen čni znesek za banane se izra čuna in prilagodi v skladu s to čko L
Priloge VII.
▼M16
Za sadje in zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice se referen čni znesek
izračuna in prilagodi v skladu s to čko M Priloge VII.
▼B
2. Z odstopanjem od odstavka 1, kadar kmet pri čne opravljati
kmetijsko dejavnost v referen čnem obdobju, povpre čje temelji na
plačilih, ki so mu bila odobrena v koledarskem letu ali koledarskih
letih, v katerih je opravljal kmetijsko dejavnost.▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —23
Člen 38
Referen čno obdobje
Referen čno obdobje zajema koledarska leta 2000, 2001 in 2002.
Člen 39
Uporaba modulacije in navzkri žne skladnosti, dolo čene z Uredbo
(ES) št. 1259/1999
Kadar se uporabljata člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 1259/1999 med
referen čnim obdobjem, so zneski, navedeni v Prilogi VII, taki, kot bi
bili odobreni pred uporabo navedenih členov.
Člen 40
Težavni primeri
1. Z odstopanjem od člena 37 ima kmet, čigar proizvodnja je bila
oškodovana med referen čnim obdobjem zaradi vi šje sile ali izjemnih
okoli ščin, ki so se pojavile pred ali med navedenim referen čnim
obdobjem, pravico zaprositi, da se referen čni znesek izra čuna na podlagi
koledarskega leta ali koledarskih let v referen čnem obdobju, ko ni bila
prizadejana škoda zaradi vi šje sile ali izjemnih okoli ščin.
▼M16
2. Če je bila med celotnim referen čnim obdobjem proizvodnja priza-
deta zaradi vi šje sile ali izjemnih okoli ščin, izra čuna dr žava članica
referen čni znesek na podlagi obdobja od leta 1997 do leta 1999.
Za sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo se referen čni znesek izra-
čuna na podlagi najbli žjega tr žnega leta pred reprezentativnim
obdobjem, ki se izbere v skladu s to čko K Priloge VII. Za banane se
izračuna na podlagi najbli žjega tr žnega leta pred reprezentativnim
obdobjem, ki se izbere v skladu s to čko L Priloge VII. Za sadje in
zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice se izra čuna na podlagi najbli ž-
jega tr žnega leta pred reprezentativnim obdobjem, ki se izbere v skladu
st očko M Priloge VII. V teh primerih se odstavek 1 uporablja smiselno.
▼B
3. O primeru vi šje sile ali izjemnih okoli ščinah, o katerem se
pristojen organ prepri ča na podlagi ustreznih dokazov, mora zadevni
kmet pisno obvestiti organ v roku, ki ga dolo či vsaka dr žavačlanica.
4. Vi šja sila ali izjemne okoli ščine prizna pristojen organ v primerih,
kot so:
(a) smrt kmeta;
(b) kmetova dolgotrajna nezmo žnost za delo;
(c) huda naravna katastrofa, ki resno vpliva na kmetijsko zemlji šče
gospodarstva;
(d) uni čenje prostorov za živali na kmetijskem gospodarstvu zaradi
nesre če;
(e) epidemija živalske bolezni, ki prizadene del ali vso kmetovo živino.
▼M3
5. Odstavki 1, 2 in 3 tega člena se s potrebnimi spremembami
uporabljajo za kmete, ki so med referen čnim obdobjem morali izpolnje-
vati kmetijsko-okoljske obveznosti v skladu z uredbama (EGS)št. 2078/92 (
1)i n( E S ) št. 1257/1999, za hmeljarje, ki so med istim
obdobjem morali izpolnjevati obveznosti glede kr čenja nasadov v skladu▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —24
(1) UL L 215, 30.7.1992, str. 85.
z Uredbo (ES) št. 1098/98 (1), kakor tudi za pridelovalce tobaka, ki so
sodelovali pri programu odkupa kvot v skladu z Uredbo (EGS)št. 2075/92.
V primeru, do so ukrepi iz prvega pododstavka zajemali referen čno
obdobje in obdobje iz odstavka 2, dr žavečlanice v skladu z objektiv-
nimi merili in na na čin, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne
povzro ča motenj trga in izkrivljanj konkurence, dolo čijo referen čni
znesek v skladu s podrobnimi pravili, ki jih opredeli Komisija v skladus postopkom iz člena 144(2).
▼
B
Člen 41
Zgornja meja
1. Za vsako dr žavo članico se števek referen čnih zneskov ne sme
presegati nacionalne zgornje meje, navedene v Prilogi VIII.
▼M8
V zvezi s cikorijo in ob upo števanju najnovej ših podatkov, ki jih do
31 marca 2006 dajo na voljo dr žave članice, Komisija v skladu
s postopkom iz člena 144(2) lahko prenese nacionalne koli čine iz
točke K(2) Priloge VII in ustrezno prilagodi nacionalne zgornje meje
iz Priloge VIII, ne da bi s tem spremenila skupne koli čine oziroma
skupne zgornje meje.
1a. Kjer so bile nekatere koli čine kvote za sladkor ali kvote za
inulinski sirup proizvedene v dr žavičlanici iz sladkorne pese, sladkor-
nega trsa in cikorije, pridelanih v drugi dr žavičlanici v katerem koli od
tržnih let 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 ali
2005/2006, se zgornje meje iz to čke K Priloge VII in nacionalne
zgornje meje iz Prilog VIII in VIIIa zadevnih dr žavčlanic prilagodijo
s prenosom koli čin, ki ustrezajo zadevnim koli činam, z nacionalnih
zgornjih mej dr žavčlanic, kjer sta bila zadeven sladkor ali inulinski
sirup proizvedena, na nacionalne zgornje meje dr žavečlanice, kjer so
bile pridelane zadevne koli čine sladkorne pese, sladkornega trsa ali
cikorije.
Zadevne dr žavečlanice najpozneje do 31. marca 2006 Komisiji sporo-
čijo zadevne koli čine.
O prenosu odlo či Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).
▼B
2. Kadar je potrebno dr žava članica preide na linearno odstotno
znižanje referen čnih zneskov, da zagotovi spo štovanje zgornje meje.
Člen 42
Nacionalna rezerva
1. Dr žavečlanice po odbitku vseh mo žnih zni žanj po členu 41(2)
preidejo na linearno odstotno zni žanje referen čnih zneskov, da bi ustva-
rile nacionalno rezervo. To zni žanje ne sme presegati 3 %.
2. Nacionalna rezerva poleg tega zajema razliko med zgornjo mejo,
navedeno v Prilogi VIII, in se števkom referen čnih zneskov, ki naj bi se
odobrili kmetom v okviru sheme enotnega pla čila, pred zni žanjem,
navedenim v drugem stavku odstavka 1.
3. Dr žavečlanice lahko uporabijo nacionalno rezervo za prednostno
dodelitev referen čnih zneskov kmetom, ki so za čeli opravljati kmetijsko
dejavnost po 31. decembru 2002 ali v letu 2002, vendar niso prejelinobenega neposrednega pla čila v navedenem letu, v skladu z objektiv-▼
M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —25
(1) UL L 157, 30.5.1998, str. 7.
nimi merili in na na čin, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne
povzro ča motenj trga in konkurence.
4. Dr žavečlanice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v
skladu z objektivnimi merili in na na čin, ki zagotavlja enako obravnavo
kmetov in ne povzro ča motenj trga in konkurence, dolo čile referen čne
zneske za kmete, ki so se zna šli v posebnih razmerah, kot jih opredeli
Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2).
5. Dr žavečlanice lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da
bi dolo čile v skladu z objektivnimi merili in na na čin, ki zagotavlja
enako obravnavo kmetov in ne povzro ča motenj trga in konkurence,
referen čne zneske za kmete na obmo čjih, na katerih se izvajajo
programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z dolo čeno obliko
javne intervencije, ki so namenjeni prepre čitvi opu ščanja zemlji ščin/
ali kompenzaciji dolo čene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih
obmo čjih.
6. Pri uporabi odstavkov 3 do 5 lahko dr žave članice pove čajo
znesek na enoto v mejah regionalnega povpre čja vrednosti pravic, in/
alištevilo pravic, dodeljenih kmetom.
7. Dr žave članice preidejo na linearno zni žanje pravic, v kolikor
njihova nacionalna rezerva ne zadostuje za pokrivanje primerov izodstavkov 3 in 4.
8.►
M13 Razen v primeru prenosa na podlagi dejanske ali pri čako-
vane dedi ščine in v primerih zdru žitve in delitve ter z odstopanjem od
člena 46 se pravice, dolo čene z uporabo nacionalne rezerve, ne prene-
sejo pet let od njihove dodelitve. V primeru zdru žitve ali delitve je(so)
kmet(-je), ki upravlja(-jo) novo kmetijo/nove kmetije, še naprej upravi-
čeni do sredstev, ki so jim bila na za četku dodeljena iz nacionalne
rezerve do preteka obdobja petih let. ◄
Z odstopanjem od člena 45(1) se vsaka pravica, ki se ni uporabila med
vsakim letom petletnega obdobja, takoj vrne v nacionalno rezervo.
▼M16
Vendar pa se lahko dr žavečlanice v primeru uporabe odstavka 5 odlo-
čijo, da se pravice do pla čila, ki ustrezajo enakemu številu hektarjev
zemlje, ki jih je kmet prijavil in na katerih se prideluje jedilni krompirali sadje in zelenjava, in v letu 2007 niso bile izkori ščene, ne bodo
vrnile v nacionalno rezervo.
▼
B
9. Z odstopanjem od členov 33 in 34 se v primeru, če se kmetijsko
gospodarstvo, del kmetijskega gospodarstva ali pravice do premijeprodajo ali oddajo v zakup za šest let ali ve čmed referen čnim
obdobjem ali najkasneje ►
M3 15. maj 2004 ◄, del pravic, ki naj
bi se dodelile prodajalcu ali zakupodajalcu, lahko vrne v nacionalnorezervo pod pogoji, ki jih dolo či Komisija v skladu s postopkom iz
člena 144(2).
POGLAVJE 3
PRAVICE DO PLA ČILA
Oddelek 1
Pravice do pla či l an ap o v r šino
Člen 43
Določitev pravic do pla čila
1. Brez vpliva na člen 48 kmet prejme pravico do pla čila na hektar,
ki se izra čuna tako, da se referen čni znesek deli s triletnim povpre čnim
številom vseh hektarjev, na podlagi katerih je imel kmet med refe-▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —26
renčnim obdobjem pravico do neposrednih pla čil, navedenih v Prilogi
VI.
Celotno število pravic do pla čila je enako zgoraj navedenemu povpre č-
nemu številu hektarjev.
Vendar pa je v primeru, navedenem v členu 37(2), celotno število pravic
do pla čila enako povpre čnemu številu hektarjev v enakem obdobju, kot
se uporabi za dolo čitev referen čnih zneskov, in za te pravice do pla čila
se uporabi člen 42(8).
2. Število hektarjev, navedeno v odstavku 2, poleg tega zajema še:
▼M16
(a) v primeru pomo či za krompirjev škrob, posu šeno krmo, semena,
oljčne nasade in tobak iz Priloge VII, število hektarjev, za proiz-
vodnjo katerih je bila odobrena pomo čmed referen čnim
obdobjem, kot se izra čuna v skladu s to čkami B, D, F, H in
I Priloge VII;
(aa) v primeru sladkorne pese, sladkornega trsa in cikorije, število
hektarjev, kot se izra čuna v skladu s to čko 4 to čke K Priloge VII;
(ab) v primeru banan, število hektarjev, kot se izra čuna v skladu
st očko L Priloge VII;
(ac) v primeru sadja in zelenjave, jedilnega krompirja in drevesnic,
število hektarjev, kot se izra čuna v skladu s to čko M Priloge VII;
▼B
(b) vsa krmna povr šina v referen čnem obdobju.
3. Za namen odstavka 2(b) tega člena „krmna povr šina“pomeni
površino kmetijskega gospodarstva, ki je bila celo koledarsko leto v
skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 (1) na voljo
za rejo živali, vklju čno s povr šinami v skupni rabi in povr šinami, ki
so se uporabljale za me šano obdelovanje. Krmna povr šina ne zajema:
—zgradb, gozdov, ribnikov, poti,
—površin, ki se uporabljajo za druge pridelke, ki so upravi čeni do
pomo či Skupnosti, ali za trajne ali hortikulturne nasade,
—površin, ki izpolnjujejo pogoje za sistem podpor pridelovalcem
nekaterih polj ščin, ki se uporabljajo za shemo pomo či za posu šeno
krmo ali za katere velja nacionalna shema ali shema Skupnosti zapraho.
4. Pravice do pla čila na hektar se ne spreminjajo, razen če je dolo-
čeno druga če.
Člen 44
Uporaba pravic do pla čila
1. Na podlagi vsake pravice do pla čila, ki vklju čuje upravi čen hektar,
se pridobi pravica do pla čila zneska, ki ga dolo ča pravica do pla čila.
2. „Upravi čen hektar “pomeni vsako kmetijsko povr šino kmetijskega
gospodarstva, ki se uporablja kot orno zemlji šče in trajni travnik, razen
površin, ki se uporabljajo za trajne nasade, gozdove ali nekmetijske
dejavnosti.
▼
M16
’Upravi čen hektar ’pomeni tudi eno od naslednjega:▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —27
(1) Uredba Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih
pravilih za uporabo integriranega administrativnega in kontrolnega sistema,
uvedenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 327, 12.12.2001,
str. 11). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št.
2550/2001 (UL L 341, 22.12.2001, str. 105).
(a) povr šine, zasajene s hmeljem, ali povr šine, ki morajo za časno po či-
vati;
(b) povr šine z oljkami;
(c) povr šine, zasajene z bananami;
(d) povr šine s trajnimi nasadi sadja in zelenjave;
(e) drevesnice.
▼B
3. Kmet prijavi parcele, ki ustrezajo upravi čenemu hektarju, ki je
vklju čen v katero koli pravico do pla čila.►M18 Razen v primeru
višje sile ali izjemnih okoli ščin so te enote rabe ali poljine na razpolago
kmetu na datum, ki ga je dolo čila dr žavačlanica, vendar ne po datumu,
ki ga je dr žavačlanica dolo čila za spremembo vloge za pomo č.◄
4. Dr žavečlanice lahko v ustrezno utemeljenih okoli ščinah poobla-
stijo kmeta, da spremeni svojo prijavo, v kolikor spo štuještevilo hekta-
rjev, ki ustrezajo njegovim pravicam do pla čila, ter pogoje za dodelitev
enotnega pla čila za zadevno povr šino.
Člen 45
Neuporabljene pravice do pla čila
1. Vsaka pravica do pla čila, ki ni bila uporabljena v obdobju 3 let, se
dodeli v nacionalno rezervo.
2. Vendar pa se neuporabljene pravice do pla čila ne vrnejo v nacio-
nalno rezervo v primeru vi šje sile ali izjemnih okoli ščin v smislu člena
40(4).
▼M16
3. Vendar pa se v dr žavah članicah, ki niso izkoristile mo žnosti iz
člena 71 in ne izkori ščajo mo žnosti iz drugega pododstavka člena 51,
pravice do pla čila, ki ustrezajo enakemu številu hektarjev zemlje, ki jih
je kmet prijavil in na katerih se prideluje jedilni krompir ali sadje inzelenjava, in v letu 2007 niso bile izkori ščene, ne bodo vrnili
v nacionalno rezervo.
▼
B
Člen 46
Prenos pravic do pla čila
1. Pravice do pla čila se lahko prenesejo le na drugega kmeta s
sedežem v isti dr žavičlanici, razen v primeru prenosa na podlagi
dejanske ali pri čakovane dedi ščine.
Vendar pa se tudi v primeru dejanske ali pri čakovane dedi ščine lahko
pravice do pla čila uporabijo le v dr žavičlanici, kjer so bile ugotovljene.
Državačlanica lahko dolo či, da se pravice do pla čila lahko prenesejo ali
uporabijo le v isti regiji.
2. Pravice do pla čila se lahko prenesejo s prodajo ali katero koli
drugo obliko dokon čnega prenosa, z ali brez zemlji šča. Po drugi strani
pa se zakup ali podobne vrste prenosa dovolijo le, če prenos pravic do
plačila vklju čuje prenos ustreznega števila upravi čenih hektarjev.
Razen v primeru vi šje sile ali izjemnih okoli ščin, kot je navedeno v
členu 40(4), lahko kmet prenese svoje pravice do pla čila brez zemlji šča
le, ko je v smislu člena 44 uporabil najmanj 80 % svojih pravic do
plačila v najmanj enem koledarskem letu ali ko seje prostovoljno
odrekel v korist nacionalne rezerve vsem pravicam do pla čila, ki jih
ni uporabil v prvem letu izvajanja sheme enotnega pla čila.▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —28
3. V primeru prodaje pravic do pla čila, z ali brez zemlji šča, lahko
državečlanice v skladu s splo šnimi na čeli zakonodaje Skupnosti dolo-
čijo, da se del prodanih pravic do pla čila vrne v nacionalno rezervo, ali
da se njihov znesek na enoto zmanj ša v prid nacionalne rezerve v
skladu z merili, ki jih dolo či Komisija v skladu s postopkom iz člena
144(2).
Oddelek 2
Pravice do pla čila, za katere veljajo posebni
pogoji
Člen 47
Plačila, iz katerih izhajajo pravice do pla čila, za katere veljajo
posebni pogoji
1. Z odstopanjem od členov 43 in 44 se naslednji zneski, ki izhajajo
iz pla čil, odobrenih v referen čnem obdobju, vklju čijo v referen čni
znesek v skladu s pogoji, dolo čenimi v členu 48 in to čki C Priloge VII:
(a) izvensezonska premija, dolo čena v členu 5 Uredbe (ES) št.
1254/1999;
(b) klavna premija, dolo čena v členu 11 Uredbe (ES) št. 1254/1999;
(c) posebna premija za mo ško govedo in premija za krave dojilje, kadar
je bil kmet opro ščen zahteve o obremenitvi v skladu s členom 12(1)
Uredbe (ES) št. 1254/1999, če kmet ni zaprosil za ekstenzifikacijsko
plačilo, dolo čeno v členu 13 navedene uredbe;
(d) dodatna pla čila, dolo čena v členu 14 Uredbe (ES) št. 1254/1999,
kadar se pla čajo poleg pomo či, dolo čene v to čkah (a), (b) in (c) tega
odstavka;
(e) pomo či, dolo čene v okviru sheme pomo či za ovce in koze:
—v koledarskih letih 2000 in 2001 v členu 5 Uredbe (ES) št.
2467/98 in v členu 1 Uredbe (EGS) št. 1323/90 (1),
—v koledarskem letu 2002 v členih 4, 5 in 11(1) ter v prvi, drugi
inčetrti alinei člena 11(2) Uredbe (ES) št. 2529/2001.
2. Z odstopanjem od členov 33, 43 in 44 se z za četkom od leta 2007
zneski, ki izhajajo iz mle čnih premij in dodatnih pla čil, kot je dolo čeno
včlenih 95 in 96, in ki naj bi se odobrili v letu 2007, vklju čijo v shemo
enotnega pla čila v skladu s pogoji, dolo čenimi v členih 48 do 50.
Člen 48
Določitev pravic do pla čila, za katere veljajo posebni pogoji
Ko so kmetu odobrena pla čila iz člena 47, vendar v referen čnem
obdobju nima hektarjev, opredeljenih v členu 43, ali upravi čenost na
hektar predstavlja znesek, ki presega 5 000 EUR, je kmet ustreznoupravi čen do pravice do pla čila:
(a) ki je enaka referen čnemu znesku, ki ustreza neposrednim pla čilom,
ki so mu bila odobrena v triletnem povpre čnem obdobju;
(b) za vsakih 5 000 EUR ali del referen čnega zneska, ki ustreza nepo-
srednim pla čilom, ki so mu bila odobrena v triletnem povpre čnem
obdobju.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —29
(1) UL L 132, 23.5.1990, str. 17. Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo
(ES) št. 2529/2001 (UL 341, 22.12.2001, str. 3).
Člen 49
Pogoji
1. Če ni v tem oddelku druga če dolo čeno, za pravice do pla čila, za
katere veljajo posebni pogoji, veljajo druge dolo čbe tega naslova.
2. Z odstopanjem od členov 36(1) in 44(1), kmetu, ki ima take
pravice do pla čila, za katere v referen čnem obdobju ni imel hektarjev,
država članica dovoli odstopanje od obveznosti, da zagotovi število
upravi čenih hektarjev, enako številu pravic, pod pogojem, da ohrani
najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal v referen čnem
obdobju, izra žene v glavah velike živine (GV Ž).
V primeru prenosa pravic do pla čila ima prevzemnik pravico do tega
odstopanja le, če se prenesejo vse pravice do pla čila, za katero velja
odstopanje.
3. Pravice za pla čilo, dolo čene v skladu s členom 48, se ne spremi-
njajo.
Člen 50
Mlečna premija in dodatna pla čila
1. Brez vpliva na člen 48 in z odstopanjem od členov 37 in 43 kmet
prejme dodaten znesek na pravico, ki ga dobimo, ko delimo zneske, kise odobrijo v skladu s členi 95 in 96, s številom pravic, ki jih ima v letu
2007, razen pravic do pla čila za praho.
Znesek na enoto vsake pravice do pla čila, ki jo ima v letu 2007, se
pove ča za ta dodatni znesek.
2. V primerih, ko kmet nima nobene pravice se uporabljata člena 48
in 49 s potrebnimi spremembami. V tem primeru za namen uporabečlena 48 izraz „hektarji “pomeni upravi čene hektarje, ki jih ima kmet v
letu 2007.
POGLAVJE 4
RABA ZEMLJI ŠČV OKVIRU SHEME ENOTNEGA PLA ČILA
Oddelek 1
Raba zemlji šč
▼M16
Člen 51
Kmetijska raba zemlji šč
Kmetje lahko uporabljajo parcele, prijavljene v skladu s členom 44(3),
za katero koli kmetijsko dejavnost, razen za trajne nasade. Vendar lahko
kmetje uporabljajo parcele za naslednje:
(a) hmelj;
(b) oljke;(c) banane;
(d) trajne nasade sadja in zelenjave;
(e) drevesnice.Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko dr žave članice do
1. novembra 2007 odlo čijo, da se do datuma, ki ga dolo čid ržava
članica, vendar najpozneje do 31. decembra 2010, parcele v eni ali
večregijah dr žavečlanice še vedno ne smejo uporabljati za:▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —30
(a) proizvodnjo enega ali ve čproizvodov iz člena 1(2) Uredbe (ES)
št. 2200/96 in člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96. Vendar se
lahko dr žavečlanice v tem primeru odlo čijo, da omogo čijo pride-
lavo naknadnih posevkov na upravi čenih hektarjih v obdobju najve č
treh mesecev, ki se vsako leto za čne 15. avgusta; vendar je za
regije, kjer se zaradi podnebnih razlogov žitažanjejo prej, ta
datum na zahtevo dr žave članice mo žno spremeniti v skladu
s postopkom iz člena 144(2) in/ali
(b) pridelavo jedilnega krompirja in/ali(c) drevesnice.
▼
M10
Člen 52
Proizvodnja konoplje
1. V proizvodnji konoplje pri uporabljenih sortah vsebnost tetrahi-
drokanabinola ne sme presegati 0,2 %. Dr žave članice vzpostavijo
sistem preverjanja vsebnosti tetrahidrokanabinola pri polj ščinah na
vsaj 30 % povr šin, ki so posejane s konopljo. Čep ad r žavačlanica
uvede sistem predhodne odobritve za tako gojenje, se preverjanje opravina vsaj 20 % povr šin s konopljo.
2. V skladu s postopkom iz člena 144(2) je dodelitev pla čil pogojena
z uporabo certificiranih semen nekaterih sort.
▼
B
Oddelek 2
Pravice za pla čilo za praho
Člen 53
Določitev pravic za pla čilo za praho
1. Z odstopanjem od členov 37 in 43 te Uredbe se, ko je v refe-
renčnem obdobju za kmeta veljala obveznost, da opusti obdelavo dela
zemlji šča svojega kmetijskega gospodarstva v skladu s členom 6(1)
Uredbe (ES) št. 1251/1999, triletni povpre čni znesek, ki ustreza pla čilu
za obvezno praho, izra čunano in prilagojeno v skladu s prilogo VII, in
triletno povpre čnoštevilo hektarjev v obvezni prahi ne vklju čita v dolo-
čitev pravic, navedenih v členu 43 te uredbe.
2. V primeru, navedenem v odstavku 1, kmet prejme pravico na
hektar (v nadaljnjem besedilu „pravica za praho “), ki se izra čuna
tako, da se deli triletni povpre čni znesek za praho s triletnim
povpre čnim številom hektarjev v prahi, kot je navedeno v odstavku 1.
Celotno število pravic za praho je enako povpre čnemu številu hektarjev
v obvezni prahi.
Člen 54
Uporaba pravic za praho
1. Na podlagi vsake pravice za praho, ki vklju čuje hektar, upravi čen
do pravice za praho, se pridobi pravica do pla čila zneska, ki ga dolo ča
pravica za praho.
2. Z odstopanjem od člena 44(2) „hektar, upravi čen do pravice za
praho “pomeni katero koli kmetijsko povr šino kmetijskega gospodar-
stva, ki se uporablja kot orno zemlji šče, razen povr šin, ki so se na
datum, ki je predviden za zahtevke za pomo čna povr šino za leto
2003, uporabljale za trajne nasade, gozdove, nekmetijske dejavnostiali trajne travnike. ►
M2 Za nove dr žave članice se sklicevanje na
datum, ki je dolo čen za zahtevke za pomo čna povr šino za leto 2003,▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —31
šteje kot sklicevanje na 30. junij 2003 ◄►A2Vendar pa je datum, ki
je za Bolgarijo in Romunijo predviden za zahtevke za pomo čna
površino, 30. junij 2005 ◄
Vendar pa se lahko na podlagi zahtevka, oddanega po 28. juniju 1995,
naslednje povr šine obravnavajo, kot da so v prahi:
—površine v prahi v skladu s členi 22 do 24 Uredbe (ES) št.
1257/1999, ki se ne uporabljajo v nobene kmetijske niti pridobitnenamene, razen tistih, ki so dopustni za druga zemlji šča v prahi v
skladu s to uredbo, ali
—površine, pogozdene v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št.
1257/1999.
3. Kmetje opustijo pridelavo na hektarjih, upravi čenih do pravic za
praho.
4. Povr šine v prahi morajo zajemati najmanj 0,1 ha po velikosti in 10
metrov po širini. Iz ustrezno utemeljenih okoljskih razlogov lahko
državečlanice sprejmejo povr šine, ki so široke najmanj 5 metrov in
velike najmanj 0,05 ha.
5. Dr žave članice lahko pod pogoji, ki se dolo čijo v skladu s
postopkom iz člena 144(2), odstopajo od prvega pododstavka odstavka
2 tega člena, če sprejmejo ukrepe za prepre čitev kakr šnega koli znat-
nega pove čanja celotne kmetijske povr šine, upravi čene do pravic za
praho.
6. Z odstopanjem od členov 36(1) in 44(1) se pravice za praho
uveljavljajo pred vsemi drugimi pravicami.
7. Obveznost prahe velja še naprej v zvezi s prenesenimi pravicami
za praho.
Člen 55
Izvzetje iz prahe
Za kmeta ne velja obveznost iz člena 54, če:
(a) se njegovo celotno kmetijsko gospodarstvo s celotno proizvodnjo
upravlja v skladu z obveznostmi, opredeljenimi v Uredbi Sveta(EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 oorganski pridelavi kmetij-
skih proizvodov in ozna čbah, ki opozarjajo na tovrstno pridelavo
kmetijskih proizvodov in živil (1);
(b) se zemlji šče v prahi uporablja za preskrbo materialov za proiz-
vodnjo izdelkov znotraj Skupnosti, ki niso prvotno namenjeni zaprehrano ljudi ali živali, pod pogojem, da se uporabljajo u činkoviti
kontrolni sistemi.
Člen 56
Uporaba zemlji ščv prahi
1. Zemlji šče v prahi je treba ohranjati v skladu z dobrimi kmetijskimi
in okoljskimi pogoji, kot je dolo čeno v členu 5.
Brez vpliva na člen 55 se zemlji šče v prahi ne sme uporabljati za
kmetijske namene niti za proizvodnjo kakr šnega koli pridelka za komer-
cialne namene.
2. Na njih se lahko kolobari.
3. Če bo koli čina stranskih proizvodov, namenjenih živalski krmi ali
človeški hrani, ki bo verjetno nastala kot posledica pridelave oljnic na▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —32
(1) UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
zemlji šču v prahi v skladu s členom 55(b), na podlagi predvidenih
količin, zajetih v pogodbe, sklenjene s kmeti, presegala 1 milijon ton
letno, izra ženih v protivrednosti sojine moke, se, da bi omejili tako
količino na 1 milijon ton, zmanj ša znesek predvidene koli čine po
vsaki pogodbi, ki se lahko uporabi za živalsko krmo ali človeško hrano.
▼M13
4. Dr žavečlanice lahko pla čajo nacionalno pomo čvv išini do 50 %
stroškov, povezanih z uvedbo trajnih nasadov, namenjenih proizvodnji
biomase na zemlji šču v prahi.
▼B
Člen 57
Uporaba drugih dolo čb
Če ni druga če dolo čeno v tem oddelku se za pravice za praho uporab-
ljajo druge dolo čbe iz tega naslova.
POGLAVJE 5
REGIONALNO IN NEOBVEZNO IZVAJANJE
Oddelek 1
Regionalno izvajanje
Člen 58
Regionalna dodelitev zgornje meje, navedene v členu 41
1. Dr žavačlanica se lahko najkasneje do 1. avgusta 2004 odlo či, da
bo uporabila shemo enotnega pla čila, predvideno v poglavjih 1 do 4, na
regionalni ravni pod pogoji, dolo čenimi v tem oddelku.
2. Dr žavečlanice opredelijo regije v skladu z objektivnimi merili.
Državečlanice z manj kot tremi milijoni upravi čenih hektarjev se lahko
obravnavajo kot ena regija.
3. Dr žavačlanica porazdeli zgornjo mejo, navedeno v členu 41, med
regije v skladu z objektivnimi merili.
Člen 59
Regionalizacija sheme enotnega pla čila
1. V ustrezno utemeljenih primerih in v skladu z objektivnimi merili
lahko dr žavečlanice razdelijo celoten znesek regionalne zgornje meje,
določene v členu 58, ali njen del med vse kmete, katerih kmetijska
gospodarstva se nahajajo v zadevni regiji, vklju čno s tistimi, ki ne
izpolnjujejo meril za upravi čenost iz člena 33.
2. V takem primeru delitve celotnega zneska regionalne zgornje meje
kmetje prejmejo pravice, katerih znesek na enoto se izra čuna tako, da se
regionalna zgornja meja, dolo čena v členu 58, deli s številom upravi-
čenih hektarjev v smislu člena 44(2), ki so dolo čeni na regionalni ravni.
3. V primeru delne delitve celotnega zneska regionalne zgornje meje
kmetje prejmejo pravice, katerih znesek na enoto se izra čuna tako, da se
ustrezni del regionalne zgornje meje, dolo čene v členu 58, deli s
številom upravi čenih hektarjev v smislu člena 44(2), ki so dolo čeni
na regionalni ravni.
V primeru, ko je kmet upravi čen tudi do pravic, izra čunanih na podlagi
ostalega dela regionalnih zgornjih mej, se regionalni znesek na enoto▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —33
vsake njegove pravice, razen pravic za praho, pove ča za znesek, ki
ustreza referen čnemu znesku, ki se deli s številom pravic kmeta, dolo-
čenih v skladu z odstavkom 4.
Člena 48 in 49 se uporabljata s potrebnimi spremembami.
4. Število pravic na kmeta je enako številu hektarjev, ki jih prijavi v
skladu s členom 44(2) v prvem letu uporabe sheme enotnega pla čila,
razen v primeru vi šje sile ali izjemnih okoli ščin v smislu člena 40(4).
Člen 60
Uporaba zemlji šč
▼M13
1. Kadar dr žavačlanica izkoristi mo žnost, predvideno v členu 59,
lahko kmetje z odstopanjem od člena 51(b) in (c) in v skladu s tem
členom uporabljajo tudi parcele, prijavljene v skladu s členom 44(3), za
pridelavo proizvodov iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 ali iz člena
1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 in krompirja, ki ni namenjen izdelavi
krompirjevega škroba, za katerega se odobri pomo čv skladu s členom
93 te uredbe, z izjemo nasadov iz člena 51(a).
▼B
2. Dr žavačlanica dolo čištevilo hektarjev, ki se lahko uporabijo v
skladu z odstavkom 1 tega člena, tako, da v skladu z objektivnimi merili
razdeli povpre čnoštevilo hektarjev, ki so se uporabljali za proizvodnjo
proizvodov iz odstavka 1 na nacionalni ravni med triletnim obdobjem
od leta 2000 do leta 2002, med regije, opredeljene v skladu s členom 58
(2). Povpre čnoštevilo hektarjev na nacionalni ravni in število hektarjev
na regionalni ravni dolo či Komisija v skladu s postopkom iz člena 144
(2) in na podlagi podatkov, ki jih sporo čid ržavačlanica.
3. V mejah, dolo čenih po odstavku 2 za zadevno regijo lahko kmet
izkoristi mo žnost iz odstavka 1:
(a) v mejah števila hektarjev, ki jih je uporabil za proizvodnjo proiz-
vodov iz odstavka 1 v letu 2003;
(b) v primeru uporabe členov 40 in 42(4) s potrebnimi spremembami, v
mejah števila hektarjev, ki se dolo čijo v skladu z objektivnimi
merili in na na čin, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in prepre-
čuje izkrivljanje trga in konkurence.
4. V mejah števila hektarjev, ki ostanejo na razpolago po uporabi
odstavka 3, lahko kmetje proizvajajo proizvode iz odstavka 1 na številu
hektarjev, razen števila hektarjev iz odstavka 3, v mejah števila hekta-
rjev, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvodov iz odstavka 1 v letu2004 in/ali 2005, pri čemer imajo prednost kmetje, ki so že v letu 2004
proizvajali proizvode v mejah števila hektarjev, uporabljenih v 2004.
V primeru uporabe člena 71 se leti 2004 in 2005 nadomestita v tem
zaporedju z letom pred letom uporabe sheme enotnega pla čila, in s
samim letom uporabe.
5. Za dolo čitev individualnih omejitev iz odstavkov 3 in 4 dr žave
članice uporabijo individualne podatke kmeta, če so na razpolago, ali
vse druge zadovoljive dokaze, ki jih kmet predlo ž
i.
6. Število hektarjev, za katero se v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega
člena ugotovi, da se lahko odobrijo, nikakor ne sme prese čištevila
upravi čenih hektarjev, dolo čenih v členu 44(2), ki so prijavljeni v
prvem letu uporabe sheme enotnega pla čila.
7. Odobritev se uporabi v zadevni regiji skupaj z ustrezno pravico do
plačila.
▼M16
8. Čes ed r žava članica odlo či za uporabo odstopanja iz drugega
pododstavka člena 51, se lahko do 1. novembra 2007 odlo či tudi, da▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —34
bo v istem časovnem obdobju uporabljala odstavke 1 do 7 tega člena.
Odstavki 1 do 7 tega člena se ne uporabljajo v nobenem drugem
primeru.
▼B
Člen 61
Travinje
V primeru uporabe člena 59 lahko dr žavečlanice v skladu z objektiv-
nimi merili v okviru regionalnih zgornjih mej ali dela regionalnih zgor-njih mej dolo čijo tudi razli čne vrednosti na enoto pravic, ki se dodelijo
kmetom, kot so navedeni v členu 59(1), za hektarje, ki se uporabljajo
kot travinje na datum, ki je predviden za zahtevke za pomo čna
površino za leto 2003, in za vse druge upravi čene hektarje ali pa za
hektarje, ki se uporabljajo kot trajni travniki na datum, ki je predvidenza zahtevke za pomo čna povr šino za leto 2003, ter za vse druge
upravi čene hektarje.
Člen 62
Mlečna premija in dodatna pla čila
Z odstopanjem od člena 47(2) lahko dr žavačlanica dolo či, da se zneski,
ki izhajajo iz mle čnih premij in dodatnih pla čil, predvidenih v členih 95
in 96, na nacionalni ali regionalni ravni v celoti ali delno vklju čijo v
shemo enotnega pla čila z za četkom od leta 2005. Pravice, dolo čene na
podlagi tega odstavka, se ustrezno spremenijo.
Referen čni znesek za ta pla čila je enak zneskom, ki se odobrijo v skladu
sčlenoma 95 in 96 in ki se izra čunajo na podlagi individualne refe-
renčne koli čine za mleko, ki je na voljo na kmetijskem gospodarstvu na
dan 31. marca v letu popolne ali delne vklju čitve teh pla čil v shemo
enotnega pla čila.
Členi 48 do 50 se uporabljajo s potrebnimi spremembami.
Člen 63
Pogoji za pravice, dolo čene v skladu s tem oddelkom
1. V primeru uporabe č
lena 59 se lahko pravice, dolo čene v skladu s
tem oddelkom, prenesejo ali uporabijo le v eni regiji ali med regijami,kjer so pravice na hektar enake.
2. V primeru uporabe člena 59 in z odstopanjem od člena 53 vsak
kmet v zadevni regiji prejme pravice za praho.
Število pravic za praho se dolo či tako, da se kmetovo upravi čeno
zemlji šče v smislu člena 54(2), prijavljeno v prvem letu uporabe
sheme enotnega pla čila, pomno ži s stopnjo prahe.
Stopnja prahe se izra čuna tako, da se osnovna stopnja obvezne prahe v
višini 10 % pomno ži z dele žem v zadevni regiji med zemlji ščem, za
katero so odobrena pla čila na povr šino s polj ščinami iz Priloge VI v
referen čnem obdobju, in upravi čenim zemlji ščem v smislu člena 54(2) v
referen čnem obdobju.
Vrednost pravic za praho je regionalna vrednost za pravice do pla čila,
kot so dolo čene v skladu s členom 59(2) ali, odvisno od primera, prvim
pododstavkom člena 59(3).
Pravic za praho ne prejmejo kmetje, ki prijavijo manj kot je število
hektarjev v smislu člena 54(2), ki bi bilo potrebno, da se proizvede
število ton, ki je enako 92 tonam žita, kot je opredeljeno v Prilogi
IX, na podlagi donosov, dolo čenih v skladu z na črtom regionalizacije,
ki velja za zadevno regijo v letu pred letom uporabe sheme enotnega▼
M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —35
plačila, deljeno z dele žem, navedenim v tretjem pododstavku odstavka 2
tega člena.
3. Z odstopanjem od členov 43(4) in 49(3) lahko dr žave članice
najkasneje do 1. avgusta 2004 in v skladu s splo šnimi na čeli zakonodaje
Skupnosti dolo čijo tudi, da se za pravice, dolo čene po tem oddelku,
opravijo postopne spremembe v skladu s predhodno dolo čenimi koraki
in objektivnimi merili.
▼M8
Vendar pa se glede na vklju čitev pla čil za sladkorno peso, sladkorni trs
in cikorijo v shemo enotnega pla čila lahko dr žavečlanice najpozneje do
30. aprila 2006 odlo čijo za uporabo odstopanja, predvidenega v prvem
pododstavku.
▼M16
Državečlanice se lahko v zvezi z vklju čitvijo pla čil za sadje in zele-
njavo, jedilni krompir in drevesnice v shemo enotnega pla čila do
1. aprila 2008 odlo čijo za uporabo odstopanja, predvidenega v prvem
pododstavku.
▼B
4. Če ni druga če dolo čeno v tem oddelku se uporabljajo druge
določbe iz tega naslova.
Oddelek 2
Delno izvajanje
Člen 64
Splošne dolo čbe
1. Dr žavačlanica se lahko najkasneje do 1. avgusta 2004 odlo či, da
bo na nacionalni ali regionalni ravni uporabila shemo enotnega pla čila,
predvideno v poglavjih 1 do 4, pod pogoji, dolo čenimi v tem oddelku.
▼M16
2. Glede na odlo čitev, ki jo sprejme posamezna dr žava članica,
Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) dolo či zgornjo mejo
za vsako od neposrednih pla čil iz členov 66 do 69.
Ta zgornja meja je enaka dele žu vsake vrste neposrednega pla čila
v nacionalnih zgornjih mejah iz člena 41, pomno ženo s stopnjo
znižanja, ki ga uporabijo dr žavečlanice v skladu s členi 66 do 69.
Skupni znesek dolo čenih zgornjih mej se od šteje od nacionalnih zgor-
njih mej iz člena 41 v skladu s postopkom iz člena 144(2).
▼B
3. Komisija najkasneje dve leti po izvajanju sheme enotnega pla čila s
strani vseh dr žavčlanic ali najkasneje do 31. decembra 2009 Svetu
predlo ži poro čilo in po potrebi prilo ži ustrezne predloge v zvezi z
možnimi posledicami izvajanja mo žnosti, predvidenih v oddelkih 2 in
3, s strani dr žavčlanic za tr žne in strukturne razvoje.
Člen 65
Določitev pravic v skladu s tem oddelkom
▼M16
1. Dele žreferen čnega zneska, ki izvira iz vsakega neposrednega
plačila, dolo čenega v členih 66 do 69, se za pravice, ki se –po more-
bitnem zni žanju v skladu s členom 41 –podelijo kmetom, zni žaz a
odstotek, ki ga dolo čijo dr žave članice v okviru meje, dolo čene
včlenih 66 do 69; za neposredna pla čila, dolo čena v členu 68b, tudi
veljajo časovna obdobja, ki jih v skladu z navedenim členom dolo čijo
državečlanice.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —36
2. Če ni druga če dolo čeno v tem oddelku se za pravice, dolo čene za
preostali del referen čnega zneska, uporabljajo druge dolo čbe iz tega
naslova.
Člen 66
Plačila za polj ščine
V primeru pla čil za polj ščine lahko dr žavečlanice:
(a) zadr žijo do 25 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v
členu 41, ki ustreza pla čilom na povr šino za polj ščine, navedenim v
Prilogi VI, razen obveznega pla čila za praho.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s
členom 64(2), zadevna dr žavačlanica kmetom vsako leto izpla ča
dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri pridelovalcem polj ščin iz Priloge IX, in, v
primeru dr žavčlanic, kjer koruza ni tradicionalen pridelek, travno
silažo na hektarski osnovi, do najve č25 % pla čil na hektar, nave-
denih v Prilogi VI, ki se dodelijo pod pogoji iz poglavja 10 naslovaIV.
ali
(a) zadr žijo do 40 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v
členu 41, ki ustreza dodatnemu pla čilu za trdo p šenico iz Priloge VI.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s
členom 64(2), zadevna dr žavačlanica kmetom vsako leto izpla ča
dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri pridelovalcem trde p šenice iz Priloge IX
na hektarski osnovi do najve č40 % dodatnega pla čila na hektar za
trdo p šenico, navedenega v Prilogi VI, ki je dodeljeno ali se bo
dodelilo pod pogoji iz poglavja 10 naslova IV.
Člen 67
Plačila za ovce in koze
Državečlanice lahko zadr žijo do 50 % sestavine nacionalnih zgornjih
mej, navedenih v členu 41, ki ustreza pla čilom za ovce in koze iz
Priloge VI.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s členom 64
(2), zadevna dr žavačlanica kmetom vsako leto izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri kmetom, ki redijo ovce in koze, do najve č
50 % pla čil za ovce in koze, navedenih v Prilogi VI, ki se dodelijo pod
pogoji iz poglavja 11 naslova IV.
Člen 68
Plačila za govedo in teleta
1. V primeru pla čil za govedo in teleta lahko dr žavečlanice zadr žijo
do 100 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih v členu 41, ki
ustreza klavni premiji iz Priloge VI za teleta.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s členom 64
(2), zadevna dr žavačlanica kmetom vsako leto izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri pri zakolu telet do najve č100 % klavne
premije za teleta, navedene v Prilogi VI, ki se dodeli pod pogoji izpoglavja 12 naslova IV.
2. Dr žavečlanice lahko tudi:▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —37
(a) (i) zadr žijo do 100 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, nave-
denih v členu 41, ki ustreza premiji za krave dojilje iz Priloge
VI.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s
členom 64(2), zadevna dr žava članica kmetom vsako leto
izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri za ohranjanje krav dojilj do najve č
100 % premije za krave dojilje, navedene v Prilogi VI, ki sedodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslova IV;
in
(ii) zadr žijo do 40 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih
včlenu 41, ki ustreza klavni premiji iz Priloge VI za goveje
živali, razen za teleta.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s
členom 64(2), zadevna dr žava članica kmetom vsako leto
izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri pri zakolu govejih živali, razen telet,
do najve č40 % klavne premije iz Priloge VI za goveje živali,
razen za teleta, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslovaIV;
ali
(b) (i) zadr žijo do 100 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, nave-
denih v členu 41, ki ustreza klavni premiji iz Priloge VI za
goveje živali, razen za teleta.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s
členom 64(2), zadevna dr žava članica kmetom vsako leto
izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri pri zakolu govejih živali, razen telet,
do najve č100 % klavne premije iz Priloge VI za goveje živali,
razen za teleta, ki se dodeli pod pogoji iz poglavja 12 naslovaIV;
ali
(ii) zadr žijo do 75 % sestavine nacionalnih zgornjih mej, navedenih
vč
lenu 41, ki ustreza posebni premiji za mo ško govedo iz
Priloge VI.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s
členom 64(2), zadevna dr žava članica kmetom vsako leto
izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri do najve č75 % posebne premije za
moško govedo, navedene v Prilogi VI, ki se dodeli pod pogoji
iz poglavja 12 naslova IV.
▼M3
Člen 68a
Plačila za hmelj
Državečlanice lahko pri pla čilih za hmelj zadr žijo do 25 % dele ža
nacionalnih zgornjih mej iz člena 41, ki ustreza pla čilom na povr šino
za hmelj in pomo čiz az a časno mirovanje iz Priloge VI.
V tem primeru in do zgornje meje, ki se dolo či v skladu s členom 64(2),
zadevne dr žavečlanice vsako leto izvedejo dodatno pla čilo kmetom in/
ali skupinam proizvajalcev, ki so priznane v skladu s členom 7(3)
Uredbe (EGS) št. 1696/71.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —38
Dodatno pla čilo se dodeli kmetom, ki proizvajajo hmelj, na hektar do
najve č25 % pla čil na hektar iz Priloge VI, ki jih je treba dodeliti pod
pogoji iz Poglavja 10d Naslova IV.
Plačila priznanim skupinam proizvajalcev se dodelijo za financiranje
dejavnosti iz člena 7(1)(a) do (d) Uredbe (ES) št. 1696/71.
▼M16
Člen 68b
Prehodna pla čila za sadje in zelenjavo
1. Dr žavečlanice se lahko do 1. novembra 2007 odlo čijo, da do
31. decembra 2011 zadr žijo do 50 % dele ža nacionalnih zgornjih mej
izčlena 41, ki pripada nekaterim paradi žnikom, ki se dobavljajo za
predelavo in so bili upravi čeni do sredstev v okviru sheme pomo čii z
Uredbe (ES) št. 2201/96.
V tem primeru zadevna dr žavačlanica v okviru zgornje meje, dolo čene
v skladu s členom 64(2), kmetom vsako leto izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se pridelovalcem teh paradi žnikov odobri pod pogoji iz
poglavja 10g naslova IV.
2. Dr žavečlanice se lahko do 1. novembra 2007 odlo čijo:
(a) da do 31. decembra 2010 zadr žijo do 100 % dele ža nacionalnih
zgornjih mej iz člena 41, ki pripada dolo čenim nasadom sadja in
zelenjave, z izjemo enoletnih nasadov iz tretjega pododstavka tega
odstavka, ki se dobavljajo za predelavo in so bili upravi čeni do
sredstev v okviru shem pomo či iz uredb (ES) št. 2201/96 in (ES)
št. 2202/96 in
(b) da od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012 zadr žijo do 75 %
deleža nacionalnih zgornjih mej iz člena 41, ki pripada dolo čenim
nasadom sadja in zelenjave, z izjemo enoletnih nasadov iz tretjegapododstavka tega odstavka, ki se dobavljajo za predelavo in so biliupravi čeni do sredstev v okviru shem pomo či iz uredb (ES)
št. 2201/96 in (ES) št. 2202/96.
V tem primeru zadevna dr žava
članica v okviru zgornje meje, dolo čene
v skladu s členom 64(2), kmetom vsako leto izpla ča dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se pod pogoji iz poglavja 10g naslova IV odobri pride-
lovalcem ene ali ve čnaslednjih vrst sadja in zelenjave, ki se dobavlja za
predelavo in je bilo upravi čeno do sredstev v okviru shem pomo čii z
uredb (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 2202/96:
(a) sve že fige;
(b) sve ži agrumi;
(c) namizno grozdje;(d) hru ške;
(e) breskve in nektarine ter(f) nekatere vrste sliv, pridobljene iz sliv, sorte „d'Ente “.
3. Dele žnacionalnih zgornjih mej iz odstavka 1, ki odpade na para-
dižnike, je slede č:
DržavačlanicaZnesek
(v milijonih EUR na koledarsko leto)
Bolgarija 5,394
Češka 0,414
Grčija 35,733
Španija 56,233▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —39
DržavačlanicaZnesek
(v milijonih EUR na koledarsko leto)
Francija 8,033
Italija 183,967
Ciper 0,274
Malta 0,932Madžarska 4,512
Romunija 1,738Poljska 6,715Portugalska 33,333Slova ška 1,018
4. Dele žnacionalnih zgornjih mej iz odstavka 2, ki odpade na nasade
sadja in zelenjave, razen enoletne nasade, je slede č:
DržavačlanicaZnesek
(v milijonih EUR na koledarsko leto)
Bolgarija 0,851
Češka 0,063
Grčija 153,833
Španija 110,633
Francija 44,033Italija 131,700Ciper v letu 2008: 4,793
v letu 2009: 4,856
v letu 2010: 4,919v letu 2011: 4,982v letu 2012: 5,045
Madžarska 0,244
Romunija 0,025
Portugalska 2,900Slova ška 0,007
▼B
Člen 69
Neobvezno izvajanje za posebne vrste kmetovanja in kakovostno
proizvodnjo
Državečlanice lahko zadr žijo do 10 % sestavine nacionalnih zgornjih
mej, navedenih v členu 41, ki ustreza vsakemu sektorju Priloge VI. V
primeru sektorjev polj ščin, goveda in telet ter ovc in koz se to zadr žanje
upošteva za namene uporabe najvi šjih odstotkov, dolo čenih v členih 66,
67 in 68 v tem zaporedju.
V tem primeru in v okviru zgornje meje, dolo čene v skladu s členom 64
(2), zadevna dr žavačlanica vsako leto izpla ča dodatno pla čilo kmetom v
sektorju ali sektorjih, na katere se nana ša zadr ževanje.
Dodatno pla čilo se odobri za posebne vrste kmetovanja, ki so
pomembne za za ščito in izbolj šanje okolja ali za izbolj šanje kakovosti
in trženja kmetijskih proizvodov, pod pogoji, ki jih dolo či Komisija v
skladu s postopkom iz člena 144(2).▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —40
Oddelek 3
Neobvezne izklju čitve
Člen 70
Neobvezna izklju čitev nekaterih neposrednih pla čil
1. Dr žavačlanica se lahko najkasneje do 1. avgusta 2004 odlo čii z
sheme enotnega pla čila izklju čiti:
(a) eno ali ve čneposrednih pla čil, odobrenih v referen čnem obdobju v
skladu s:
—členom 4(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999,
—členom 3 Uredbe (ES) št. 2358/71.
V tem primeru se uporabljata člena 64 in 65 s potrebnimi spremem-
bami;
▼M11
(b) vsa druga neposredna pla čila, opredeljena v Prilogi VI, ki se
odobrijo kmetom v referen čnem obdobju v francoskih čezmorskih
departmajih, na Azorih in Madeiri, Kanarskih otokih in Egejskihotokih.
2. Dr žavečlanice dodelijo neposredna pla čila iz odstavka 1 v okviru
zgornjih mej, dolo čenih v skladu s členom 64(2), pod pogoji, dolo če-
nimi v poglavjih 3, 6 in 7 do 13 naslova IV.
▼
B
Celotni znesek dolo čenih zgornjih mej se od šteje od nacionalnih zgor-
njih mej iz člena 41 v skladu s postopkom iz člena 144(2).
Oddelek 4
Neobvezen prenos
Člen 71
Obdobje neobveznega prenosa
1. Kadar tako narekujejo posebne kmetijske razmere, se lahko dr žava
članica najkasneje do 1. avgusta 2004 odlo či uporabiti shemo enotnega
plačila po prehodnem obdobju, ki pote če bodisi 31. decembra 2005
bodisi 31. decembra 2006.
Kadar se zadevna dr žava članica odlo či uporabiti shemo enotnega
plačila pred iztekom prehodnega obdobja, se mora odlo čiti najkasneje
do 1. avgusta v koledarskem letu pred koledarskim letom, v zvezi skaterim se bo shema enotnega pla čila uporabljala.
▼
M3
Prehodno obdobje za hmelj iz prvega pododstavka se izte če
31. decembra 2005. Prehodno obdobje iz prvega pododstavka ne veljaza bomba ž, oljčno olje in namizne oljke ter tobak.
▼
M11
2. Brez poseganja v člen 70(2) zadevna dr žavačlanica v prehodnem
obdobju izvr ši neposredna pla čila, predvidena v Prilogi VI, pod pogoji,
določenimi v poglavjih 3, 6 in 7 do 13 naslova IV, v okviru prora čun-
skih zgornjih mej, ki ustrezajo delu teh neposrednih pla čil v nacionalni
zgornji meji, navedeni v členu 41 te uredbe in dolo čeni v skladu s
postopkom iz člena 144(2).
▼B
V primeru pla čila za posu šeno krmo dr žavečlanice dodelijo pomo čpod
pogoji, ki se dolo čijo v skladu s postopkom iz člena 144(2) v okviru
zgoraj navedenih prora čunskih omejitev.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —41
3. Shema enotnega pla čila se uporablja od 1. januarja v koledarskem
letu, ki sledi koledarskemu letu, v katerem se izte če prehodno obdobje.
V tem primeru zadevna dr žavačlanica sprejme odlo čitve, navedene v
členih 58(1), 63(3), 64(1) in 70, do 1. avgusta 2005 ali 2006 glede na
rok, dolo čen v odstavku 1 tega člena.
4. Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) sprejme potrebne
ukrepe v primeru, ko uporaba navedenega prehodnega obdobja povzro či
hude motnje konkurence na trgu Skupnosti, in z namenom, da bi zago-tovila spo štovanje mednarodnih obveznosti Skupnosti.
▼
M2
POGLAVJE 6
IZVAJANJE V NOVIH DR ŽAVAH ČLANICAH
Člen 71a
1. Če ni druga če dolo čeno v tem poglavju, se dolo čbe iz tega naslova
uporabljajo za nove dr žavečlanice.
Členi 33, 34, 37, 38, 39, 40(1), (2), (3) in (5), 41, 42, 43, 47 do 50, 53
ter 58 do 63 se ne uporabljajo.
2. Vsaka nova dr žavačlanica, ki uporablja shemo enotnih pla čil na
površino, sprejme sklepe iz členov 64(1) in 71(1) do 1. avgusta tistega
leta, v zvezi s katerim bo prvi čuporabljala shemo enotnih pla čil.
▼M8
3. Vsaka nova dr žava članica, ki je uporabljala shemo enotnega
plačila na povr šino, lahko dolo či, da poleg pogojev za upravi čenost iz
člena 44(2) „upravi čen hektar “pomeni vsako kmetijsko povr šino gospo-
darstva, ki je bila na dan 30. junija 2003 vzdr ževana v dobrem kmetij-
skem stanju, ne glede na to, ali je bila na ta dan v obdelavi ali ne.
Vsaka nova dr žavačlanica, ki je uporabljala shemo enotnega pla čila na
površino, lahko dolo či tudi, da je najmanj ša velikost upravi čene
površine na gospodarstvo, za katero se dolo čijo pravice do pla čila in
za katere se dodelijo pla čila, najmanj ša velikost upravi čene povr šine
gospodarstva, ki je bila dolo čena v skladu z drugim pododstavkom
člena 143b(5).
▼M2
Člen 71b
Zahtevek za podporo
1. Kmetje vlo žijo zahtevke za podporo v okviru enotne sheme pla čil
do datuma, ki ga dolo čijo nove dr žavečlanice, vendar najkasneje 15.
maja.
2. Razen v primeru vi šje sile in izjemnih okoli ščinah v smislu člena
40(4), se kmetom ne dodelijo nobene pravice, če ne vlo žijo zahtevka za
shemo enotnih pla čil do 15. maja prvega leta veljavnosti sheme enotnih
plačil.
3. Zneski, ki ustrezajo nedodeljenim pravicam, se vrnejo v nacio-
nalno rezervo iz člena 71d in so na razpolago za prerazporeditev.
▼M8
Člen 71c
Zgornja meja
Nacionalne zgornje meje novih dr žavčlanic so navedene na seznamu
v Prilogi VIIIa. Zgornje meje se z izjemo komponent za su šeno krmo,▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —42
sladkor in cikorijo izra čunajo z upo števanjem razporeda pove čanj, dolo-
čenega v členu 143a, in jih zato ni treba zni ževati.
▼M12
V primeru Bolgarije in Romunije razpored pove čanj iz člena 143a velja
za sladkor in cikorijo.
▼M8
Smiselno se uporablja člen 41(1a).
▼M2
Člen 71d
Nacionalna rezerva
▼M8
1. Vsaka nova dr žavačlanica izvede linearno zmanj šanje odstotka
svoje nacionalne zgornje meje zaradi oblikovanja nacionalne rezerve.Brez poseganja v uporabo člena 71b(3) to zmanj šanje ne sme biti
večje kakor 3 %. Vendar pa lahko prese že 3 %, pod pogojem, da je
potrebno ve čje zmanj šanje za uporabo odstavka 3 tega člena.
▼
M2
2. Nove dr žavečlanice uporabljajo nacionalno rezervo za –glede na
objektivna merila in tako, da zagotovijo enako obravnavo med kmeti terprepre čijo izkrivljanje trga in konkurence –namene dodelitve pravic do
plačil kmetom, ki se znajdejo v posebnih razmerah, ki jih bo Komisija
določila v skladu s postopkom iz člena 144(2).
3. V prvem letu veljavnosti sheme enotnih pla čil lahko nove dr žave
članice uporabljajo nacionalno rezervo za –glede na objektivna merila
in tako, da zagotovijo enako obravnavo med kmeti ter prepre čijo izkriv-
ljanje trga in konkurence –namene dodelitve pravic do pla čil kmetom v
posameznih sektorjih, ki se znajdejo v posebnih razmerah zaradiprehoda na shemo enotnih pla čil. Te pravice do pla čila se porazdelijo
v skladu s pravili, ki jih bo Komisija dolo čila v skladu s postopkom iz
člena 144(2).
4. Pri uporabi odstavkov 2 in 3 lahko nove dr žavečlanice pove čajo
vrednost pravic na enoto do najve č5 000 evrov in/ali število pravic, ki
se dodelijo kmetom.
5. Nove dr žavečlanice linearno zmanj šajo pravice, če njihova nacio-
nalna rezerva ni zadostna za kritje primerov iz odstavkov 2 in 3.
▼
M13
6. Razen v primeru prenosa na podlagi dejanske ali pri čakovane
dediščine, v primerih zdru žitve in delitve ter uporabe odstavka 3 in z
odstopanjem od člena 46 se pravice, dolo čene z uporabo nacionalne
rezerve, ne prenesejo pet let od njihove dodelitve. V primeru zdru žitve
ali delitve je(so) kmet(-je), ki upravlja(-jo) novo kmetijo/nove kmetije,še naprej upravi čeni do sredstev, ki so jim bila na za četku dodeljena iz
nacionalne rezerve do preteka obdobja petih let.
▼
M2
Z odstopanjem od člena 45(1) se vsaka pravica, ki se ne uporabi med
posameznim letom petletnega obdobja, vrne v nacionalno rezervo.
▼M8
7. Nove dr žavečlanice lahko uporabljajo nacionalno rezervo za –
glede na objektivna merila in tako, da zagotovijo enako obravnavomed kmeti ter prepre čijo izkrivljanje na trgu in izkrivljanje konkurence
–določanje referen čnih zneskov za kmete na obmo čjih, ki so predmet
prestrukturiranja in/ali razvojnih programov, povezanih z eno od oblikjavne intervencije, z namenom da se zemlja ne bi zapu ščala in/ali da bi
se kmete na teh obmo čjih od škodovalo zaradi posebnih omejitev.▼
M82003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —43
Člen 71e
Regionalna porazdelitev zgornje meje iz člena 71c
1. Nove dr žavečlanice uporabljajo shemo enotnih pla čil na regio-
nalni ravni.
2. Nove dr žavečlanice dolo čijo regije na podlagi objektivnih meril.
Nove dr žavečlanice z manj kakor tri milijona hektarjev zemlji šč, upra-
vičenih do pomo či, se lahko obravnavajo kot ena regija.
▼M8
Vendar pa se lahko nove dr žavečlanice, ki uporabljajo shemo enotnega
plačila na povr šino, obravnavajo kot ena regija.
▼M2
3. Po katerem koli zmanj šanju v skladu s členom 71d vsaka nova
država članica porazdeli nacionalno zgornjo mejo iz člena 71c med
regije na podlagi objektivnih meril.
Člen 71f
Regionalizacija sheme enotnih pla čil
1. Vsem kmetom, ki imajo gospodarstva v dani regiji, se dodelijo
pravice, katerih vrednost na enoto se izra čuna z deljenjem regionalne
zgornje meje, dolo čene v skladu s členom 71e, s številom hektarjev
zemlji šč, upravi čenih do pomo či v smislu člena 44(2), na regionalni
ravni.
2. Število pravic na kmetovalca je enako številu hektarjev, ki jih le-ta
prijavi v skladu s členom 44(2) za prvo leto uporabe sheme enotnih
plačil, razen v primeru vi šje sile in izjemnih okoli ščinah v smislu člena
40(4).
3. Pravice do izpla čila na hektar se ne smejo spreminjati, čen i
druga če dolo čeno.
▼M16__________
▼M18
Člen 71h
Travinje
Nove dr žavečlanice lahko na podlagi objektivnih meril tudi dolo čijo, v
okviru regionalne zgornje meje ali njenega dela, razli čne vrednosti
pravic na enoto, ki jih je treba dodeliti kmetom iz člena 71f(1), za
hektare travinja, ki so bili popisani 30. junija 2006, in za kateri kolidrug hektar, ki je upravi čen do pomo či, ali hektare trajnih pa šnikov, ki
so bili popisani 30. junija 2006, in za kateri koli drugi hektar, ki jeupravi čen do pomo či.
Za Bolgarijo in Romunijo je datum popisa 1. januar 2008.
▼
M2
Člen 71i
Mlečna premija in dodatna pla čila
Začenši z letom 2007, se zneski –ki izhajajo iz mle čne premije in
dodatnih pla čil, dolo čenih v členih 95 in 96, in ki jih je treba dodeliti
v letu 2007 –vklju čijo v shemo enotnih pla čil.
Vendar lahko dr žavečlanice sklenejo, da zneske, ki izhajajo iz mle čne
premije in dodatnih pla čil, dolo čenih v členih 95 in 96, vklju čijo, delno
ali v celoti, v shemo enotnih pla čil, za čenši z letom 2005. Pravice, ki se
določijo na podlagi tega odstavka, se skladno s tem spremenijo.▼M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —44
Znesek, ki se uporabi za dolo čitev pravic v zvezi z navedenimi pla čili,
je enak zneskom, ki jih je treba dodeliti na podlagi členov 95 in 96,
izračunano na podlagi individualne referen čne koli čine za mleko, ki je
na razpolago na gospodarstvu 31. marca tistega leta, v katerem sonavedena pla čila, delno ali v celoti, vklju čena v shemo enotnih pla čil.
Z odstopanjem od člena 71a(1) se smiselno uporabljajo členi 48, 49 in
50.
Člen 71j
Pravice na podlagi prahe
1. Kmetje prejmejo del svojih pravic do pla čila v obliki pravic na
podlagi prahe.
2. Število pravic na podlagi prahe se dolo čizm n o ženjem kmetovega
zemlji šča–upravi čenega do pomo či v smislu člena 54(2) in prijavlje-
nega v prvem letu uporabe sheme enotnih pla čil–z veljavno stopnjo
prahe.
Stopnja prahe se izra čuna z mno ženjem osnovne stopnje 10-odstotne
obvezne prahe z razmerjem v zadevni regiji med regijsko osnovnopovršino ali povr šinami iz tretjega odstavka člena 101 in zemlji šča,
upravi čenega do pomo či v smislu člena 54(2).
3. Vrednost pravic na podlagi prahe ustreza regionalni vrednosti
pravic do pla čila, kakor je dolo čena na podlagi člena 71f(1).
4. Odstavki 1 do 3 se ne uporabljajo za kmete, ki prijavijo manj še
število hektarjev v smislu člena 54(2), potrebnih za proizvodnjo števila
ton, enakovrednih 92 tonam žit, kakor so opredeljene v Prilogi IX na
podlagi referen
čnega donosa iz Priloge XIb, ki se uporablja za dr žavo
članico, kjer se nahaja gospodarstvo, deljenega z razmerjem iz drugega
pododstavka odstavka 2.
Člen 71k
Pogoji za pravice
1. Z odstopanjem od člena 46(1) se pravice, dolo čene v skladu s tem
poglavjem, lahko prenesejo znotraj iste regije ali med regijami, v katerihso pravice na hektar enake.
2. Nove dr žave članice lahko tudi sklenejo –najkasneje do 1.
avgusta leta pred prvim letom uporabe sheme enotnih pla čil in delujo č
v skladu s splo šnimi na čeli zakonodaje Skupnosti –da za pravice, ki se
določijo v skladu s tem poglavjem, veljajo progresivne spremembe na
podlagi vnaprej dolo čenih in objektivnih kriterijev.
▼
M16
Nove dr žavečlanice pa se lahko v zvezi z vklju čitvijo pla čil za sadje in
zelenjavo v shemo enotnega pla čila do 1. aprila 2008 ali do 1. avgusta
pred prvim letom uporabe sheme enotnega pla čila odlo čijo za uporabo
odstopanja, predvidenega v prvem pododstavku.
▼M2
Člen 71l
Neobvezno izvajanje
1. Oddelki 2, 3 in 4 poglavja 5 se uporabljajo za nove dr žavečlanice
v skladu s pogoji iz tega člena. Vendar se oddelek 4 ne uporablja za
nove dr žavečlanice, ki uporabljajo shemo enotnih pla čil na povr šino iz
člena 143b.▼M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —45
2. Vsako sklicevanje v oddelkih 2 in 3 poglavja 5 na člen 41, zlasti v
zvezi z nacionalno zgornjo mejo ali mejami, se šteje kot sklicevanje na
člen 71c.
3. Poro čilo iz člena 64(3) vklju čuje mo žnosti, ki so dolo čene v tem
poglavju.
▼M8
Člen 71m
Kmetje brez upravi čenih hektarjev
Z odstopanjem od členov 36 in 44(2) dr žavačlanica kmetu, ki so mu
bila dodeljena pla čila iz člena 47 ali ki je opravljal dejavnosti v sektorju
izčlena 47 in je dele žen pravic do pla čil v skladu s členom 71d, za
katera v prvem letu izvajanja sheme enotnih pla čil nima upravi čenih
hektarjev v smislu člena 44(2), dovoli odstopanje od obveznosti, da
zagotovi število upravi čenih hektarjev, enako številu pravic do pla čil,
pod pogojem, da ohrani najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, izra žene
v glavah velike živine (GV Ž), ki jo je opravljal pred prehodom na
shemo enotnih pla čil.
V primeru prenosa pravic do pla čil ima prevzemnik pravico do tega
odstopanja le, če se prenesejo vse pravice do pla čila, za katero velja
odstopanje.
▼M13
Ne glede na to se za Malto drugi pododstavek ne uporablja, odstopanje
iz prvega pododstavka pa se uporablja brez pogoja, da kmet ohrani
najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal pred prehodom
na shemo enotnega pla čila, izra žene v glavah velike živine.
▼B
NASLOV IV
DRUGE SHEME POMO ČI
POGLAVJE 1
PREMIJA ZA TRDO P ŠENICO POSEBNE KAKOVOSTI
Člen 72
Podro čje uporabe
Pomo čse odobri pridelovalcem trde p šenice, ki sodi v oznako KN
1001 10 00, pod pogoji, opredeljenimi v tem poglavju.
Člen 73
Znesek in upravi čenost
1. Pomo čznaša 40 EUR na hektar.
2. Odobritev pla čil je pogojena z uporabo dolo čenih koli čin certifi-
ciranih semen sort, ki so v proizvodnem obmo čju priznane kot visoke
kakovosti za proizvodnjo p šeničnega zdroba ali testenin.
Člen 74
Obmo čja
▼A2
1. Pomo čse dodeli za nacionalne osnovne povr šine v tradicionalnih
proizvodnih obmo čjih, navedenih v Prilogi X.▼M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —46
Osnovne povr šine so naslednje
Bolgarija 21 800 ha
Grčija 617 000 ha
Španija 594 000 ha
Francija 208 000 haItalija 1 646 000 haCiper 6 183 ha
Madžarska 2 500 ha
Avstrija 7 000 haPortugalska 118 000 ha
▼B
2. Dr žavačlanica lahko v skladu z objektivnimi merili razdeli svojo
osnovno povr šino na podosnovne povr šine.
Člen 75
Prekora čitev povr šine
1. Če povr šina, za katero se zaprosi pomo č, prekora či osnovno
površino, se povr šina na kmeta, za katero se zaprosi pomo č, v tem
letu sorazmerno zmanj ša.
2. Kadar dr žavačlanica razdeli svojo osnovno povr šino na podos-
novne povr šine, se zmanj šanje, predvideno v odstavku 1, uporabi le za
kmete na podosnovnih povr šinah, kjer je omejitev bila prekora čena. To
zmanj šanje se opravi, kadar so v zadevni dr žavičlanici povr šine na
podosnovnih povr šinah, ki niso dosegle omejitev, ponovno razdeljene
na podosnovne povr šine, na katerih so te omejitve prese žene.
POGLAVJE 2
PREMIJA ZA STRO ČNICE
Člen 76
Podro čje uporabe
Pomo čse odobri pridelovalcem stro čnic pod pogoji, opredeljenimi v
tem poglavju.
Stročnice zajemajo:
—grah iz oznake KN 0713 10,
—bob iz oznake KN 0713 50,
—sladko lupino iz oznake KN ex 1209 29 50.
Člen 77
Znesek in upravi čenost
Pomo čznaša 55,57 EUR na hektar stro čnic, ki se poberejo po fazi
mlečne zrelosti.
Vendar pa je do pomo či upravi čen pridelek, ki se goji na povr šinah, ki
so v celoti posejane in se obdelujejo v skladu z lokalnimi standardi,vendar ne dose že faze mle čne zrelosti zaradi izjemnih vremenskih
pogojev, ki so jih zadevne dr žavečlanice priznale, v kolikor se zadevne
površine ne uporabljajo v noben drug namen do te faze rasti.▼
A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —47
Člen 78
Povr šina
▼A2
1. Maksimalna zajam čena povr šina, v zvezi s katero se lahko dodeli
pomo č, je 1 648 000 ha.
▼B
2. Če povr šina, za katero se zaprosi pomo č, presega najve čjo zajam-
čeno povr šino, se povr šina na kmeta, za katero se zaprosi pomo č, v tem
letu sorazmerno zmanj ša v skladu s postopkom iz člena 144(2).
POGLAVJE 3
POSEBNO PLA ČILO ZA RI Ž
Člen 79
Podro čje uporabe
Pomo čse odobri proizvajalcem ri ža, ki sodi v oznako KN 1006 10, pod
pogoji, opredeljenimi v tem poglavju.
Člen 80
Znesek in upravi čenost
1. Pomo čse odobri na hektar zemlji šča, posejanega z ri žem, kadar se
pridelek ohrani vsaj do za četka cvetenja pod obi čajnimi pogoji rasti.
Vendar pa je do pomo či upravi čen pridelek, ki se goji na povr šinah, ki
so v celoti posejane in se obdelujejo v skladu z lokalnimi standardi,vendar ne dose že faze cvetenja zaradi izjemnih vremenskih pogojev, ki
so jih zadevne dr žavečlanice priznale, v kolikor se zadevne povr šine ne
uporabljajo v noben drug namen do te faze rasti.
▼
A2
2. Pomo čje glede na donose v zadevnih dr žavah članicah naslednja:
Tržno leto 2004/2005 in
v primeru uporabe člena 71
(EUR/ha)Tržno leto 2005/2006 in
kasneje
(EUR/ha)
Bolgarija - 345,225
Grčija 1 323,96 561,00
Španija 1 123,95 476,25
Francija:
—matično ozemlje 971,73 411,75
—Francoska Gvajana 1 329,27 563,25
Italija 1 069,08 453,00Madžarska 548,70 232,50
Portugalska 1 070,85 453,75Romunija - 126,075
Člen 81
Povr šine
Nacionalna osnovna povr šina se uvede za vsako dr žavočlanico proiz-
vajalko. Vendar se za Francijo uvedeta dve osnovni povr šini. Osnovne
površine so naslednje:▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —48
Bolgarija 4 166 ha
Grčija 20 333 ha
Španija 104 973 ha
Francija:
—matično ozemlje19 050 ha
—Francoska Gvajana 4 190 ha
Italija 219 588 haMadžarska 3 222 ha
Portugalska 24 667 haRomunija 500 ha
Država članica lahko v skladu z objektivnimi merili razdeli svojo
osnovno povr šino ali povr šine v podosnovne povr šine.
▼B
Člen 82
Prekora čitev povr šin
1. Kadar v neki dr žavičlanici povr šina, na kateri se prideluje ri ž,v
danem letu prese že osnovno povr šino, navedeno v členu 81, se povr šina
na kmeta, za katero se zaprosi pomo č, sorazmerno zmanj ša v tem letu.
2. Kadar dr žavačlanica razdeli svojo osnovno povr šino ali povr šine
na podosnovne povr šine, se zmanj šanje, predvideno v odstavku 1,
uporabi le za kmete na podosnovnih povr šinah, kjer je omejitev bila
prekora čena. To zmanj šanje se opravi, kadar so v zadevni dr žavičlanici
površine na podosnovnih povr šinah, ki niso dosegle omejitev, ponovno
razdeljene na podosnovne povr šine, na katerih so te omejitve prese žene.
POGLAVJE 4
PLAČILO NA POVR ŠINO ZA LUPINARJE
Člen 83
Pomo čSkupnosti
1. Pomo čSkupnosti se odobri proizvajalcem lupinarjev pod pogoji,
opredeljenimi v tem poglavju.
Lupinarji so:—mandlji iz oznak KN 0802 11 in 0802 12,
—lešniki iz oznak KN 0802 21 in 0802 22,
—orehi iz oznak KN 0802 31 in 0802 32,
—pistacije iz oznake KN 0802 50,
—rožiči iz oznake KN 1212 10 10.
2. Dr žave
članice lahko pomo črazlikujejo glede na proizvode ali s
pove čevanjem ali zmanj ševanjem nacionalnih zajam čenih povr šin (v
nadaljnjem besedilu: „NZP “), dolo čenih v členu 84(3). Vendar pa v
vsaki dr žavičlanici celoten znesek pomo či, odobrene v danem letu,
ne sme presegati zgornje meje, navedene v členu 84(1).▼A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —49
Člen 84
Povr šine
1. Dr žavačlanica odobri pomo čSkupnosti v okviru zgornje meje, ki
se izra čuna tako, da se število hektarjev NZP v tej dr žavičlanici, kot je
določeno v odstavku 3, pomno ži s povpre čnim zneskom v vi šini 120,75
evrov.
2. S tem se dolo či najve čja zajam čena povr šina v velikosti 829 229
ha.
3. Najve čja zajam čena povr šina iz odstavka 2 se razdeli v naslednje
Nacionalne zajam čene povr šine (NZP)
Nacionalne zajam čene povr šine (NZP)
Belgija 100 ha
Bolgarija 11 984 haNem čija 1 500 ha
Grčija 41 100 ha
Španija 568 200 ha
Francija 17 300 haItalija 130 100 ha
Ciper 5 100 ha
Luksemburg 100 haMadžarska 2 900 ha
Nizozemska 100 haAvstrija 100 haPoljska 4 200 haPortugalska 41 300 haRomunija 1 645 haSlovenija 300 haSlova ška 3 100 ha
Zdru ženo kraljestvo 100 ha
4. Dr žavačlanica lahko razdeli svoje NZP v podpovr šine v skladu
z objektivnimi merili, zlasti na regionalni ravni ali glede na proizvodnjo.
▼B
Člen 85
Prekora čitev podosnovnih povr šin
Kadar dr žavačlanica razdeli svoje NZP na podosnovne povr šine in je
pri tem ena ali ve čpodosnovnih povr šin prekora čenih, se povr šina na
kmeta, za katero se zaprosi pomo čSkupnosti, sorazmerno zmanj šav
tem letu za kmete na podosnovnih povr šinah, kjer so prese žene
omejitve. To zmanj šanje se opravi, kadar so v zadevnih dr žavah
članicah povr šine na podosnovnih povr šinah, ki niso dosegle omejitev,
ponovno razdeljene na podosnovne povr šine, na katerih so te omejitve
prese žene.▼A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —50
Člen 86
Pogoji za upravi čenost
1. Pla čilo pomo či Skupnosti je pogojeno zlasti z minimalno veli-
kostjo parcele in gostoto dreves.
2. Povr šine iz na črtov za izbolj šanje v smislu člena 14(b) Uredbe
Sveta (EGS) št. 1035/72 z dne 18. maja 1972 o vzpostavitvi skupne
tržne ureditve za sadje in zelenjavo (1) postanejo upravi čene do pomo či
iz te sheme 1. januarja v letu, ki sledi letu, ko se je na črt za izbolj šanje
iztekel.
3. Dr žavečlanice lahko odobritev pomo či Skupnosti pogojijo s član-
stvom kmetov v organizaciji proizvajalcev, ki je priznana v skladu sčlenom 11 ali 14 Uredbe (ES) št. 2200/96.
4. Če se uporabi dolo čba iz odstavka 3, lahko dr žavečlanice dolo-
čijo, da se pla čilo pomo či iz odstavka 1 opravi organizaciji proizva-
jalcev v korist njenih članov. Znesek pomo či, ki ga prejme organizacija
proizvajalcev, se pla ča njenim članom. Vendar pa lahko dr žavečlanice
pooblastijo organizacijo proizvajalcev, da kot pla čilo za storitve, ki jih
opravlja za svoje člane, od zneska pomo či Skupnosti odbije do najve č
2% .
Člen 87
Državna pomo č
1. Dr žave članice lahko odobrijo dr žavno pomo čpoleg pomo či
Skupnosti do najve č120,75 EUR na hektar na leto.
2. Dr žavna pomo čse lahko pla ča le za povr šine, za katere se prejema
pomo čSkupnosti.
3. Dr žavečlanice lahko odobritev dr ž
avne pomo či pogojijo s član-
stvom kmetov v organizaciji proizvajalcev, ki je priznana v skladu sčlenom 11 ali 14 Uredbe (ES) št. 2200/96.
POGLAVJE 5
POMO ČZA ENERGETSKE RASTLINE
Člen 88
Pomo č
Pomo čvv išini 45 EUR na hektar na leto se odobri za povr šine, pose-
jane z energetskimi rastlinami, ki se uporabljajo v skladu s pogoji,določenimi v tem poglavju.
Energetske rastline so pridelki, ki se dobavljajo posebno za proizvodnjo
naslednjih energentov:
—proizvodov, ki se obravnavajo kot biogoriva, navedena v to čki 2
člena 2 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/30/ES z
dne 8. maja 2003 o spodbujanju uporabe biogoriv ali drugih obnov-ljivih goriv za prevoz (
2),
—elektri čne ali toplotne energije, ki se proizvaja iz biomase.
▼M13
Člena 143a in 143c se ne uporabljata za pomo čza energetske rastline v
Skupnosti, kakor je bila dolo čena 1. januarja 2007.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —51
(1) UL L 118, 20.5.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 1363/95 (UL L 132, 16.6.1995, str. 8).
(2) UL L 123, 17.5.2003, str. 42.
Člen 89
Povr šine
▼M13
1. Najve čja zajam čena povr šina, za katero se lahko odobri pomo č,j e
2 000 000 hektarjev.
▼B
2. Če povr šina, za katero se zaprosi pomo č, presega najve čjo zajam-
čeno povr šino, se povr šina na kmeta, za katero se zaprosi pomo č, v tem
letu sorazmerno zmanj ša v skladu s postopkom iz člena 144(2).
▼M2
Člen 90
Pogoji za upravi čenost
▼M8
Pomo čse dodeli le v zvezi s povr šinami, katerih proizvodnja je zajeta
v pogodbi med kmetom in predelovalno industrijo ali v pogodbi med
kmetom in zbiralcem, razen v primeru predelave, ki jo izvaja kmet samna svojem gospodarstvu.
▼
M2
Površine, ki so bile predmet zahtevka v zvezi s shemo za energetske
posevke, se ne smejo obravnavati kot praha za namene zahteve za prahoizčlena 6(1) Uredbe (ES) št. 1251/1999 ter členov 54(2), 63(2), 71j in
107(1) te uredbe.
▼
M13
Article 90a
Nacionalna pomo č
Državečlanice so poobla ščene za izpla čilo nacionalne pomo čivv i šini
do 50 % stro škov, povezanih z uvedbo trajnih nasadov za povr šine, za
katere je vlo žen zahtevek za pomo čza energetske rastline.
▼B
Člen 91
Pregled seznama energetskih rastlin
Proizvodi se lahko dodajo ali črtajo iz člena 88 v skladu s postopkom iz
člena 144(2).
Člen 92
Pregled sheme za energetske rastline
Komisija mora Svetu do 31. decembra 2006 poslati poro čilo o izvajanju
sheme in mu, kadar je to primerno, prilo žiti predloge ob upo števanju
izvajanja pobude EU za biogoriva.
POGLAVJE 6
POMO ČZAŠKROBNI KROMPIR
Člen 93
Pomo č
Pomo čse dolo či za kmete, ki proizvajajo krompir, namenjen proiz-
vodnji krompirjevega škroba. Znesek pla čila velja za koli čino krompirja,
ki je potrebna za proizvodnjo ene tone škroba. Pla čilo zna ša:▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —52
—110,54 EUR za tr žno leto 2004/2005 in v primeru uporabe člena 71,
—66,32 EUR od tr žnega leta 2005/2006 dalje.
Prilagodi se glede na vsebnost škroba v krompirju.
▼M2
Člen 94
Pogoji
Pomo čse izpla ča le v zvezi s koli čino krompirja iz pogodbe o pridelavi
med proizvajalcem krompirja in proizvajalcem škroba v mejah kvote,
dodeljene takemu podjetju v skladu s členom 2(2) ali (4) Uredbe (ES)
št. 1868/94.
▼B
POGLAVJE 7
MLE ČNA PREMIJA IN DODATNO PLA ČILO
Člen 95
Mlečna premija
1. Od leta 2004 do leta 2007 so proizvajalci mleka upravi čeni do
mlečne premije. Odobri se na koledarsko leto, na kmetijsko gospodar-
stvo in na tono individualne referen čne koli čine, upravi čene do premije
in ki je na voljo na kmetijskem gospodarstvu.
2. Brez vpliva na odstavek 3 in na zni žanja, ki izhajajo iz uporabe
odstavka 4, se individualna referen čna koli čina za mleko, ki je na voljo
na kmetijskem gospodarstvu na dan 31. marca v zadevnem koledarskemletu, izra žena v tonah, pomno žiz :
—8,15 EUR/t za koledarsko leto 2004,
—16,31 EUR/t za koledarsko leto 2005,
—24,49 EUR/t za koledarski leti 2006 in 2007, in
v primeru uporabe člena 70, za naslednja koledarska leta.
▼
A1
For Poland and Slovenia, the amount per tonne for the dairy premiumfor 2004 shall be multiplied by the provisional individual referencequantity available on the holding on 1 May 2004.
▼
B
3. Individualne referen čne koli čine, ki so bile predmet za časnih
prenosov v skladu s členom 6 Uredbe Sveta (EGS) št. 3950/92 z dne
28.decembra 1992 o uvedbi dodatne dajatve v sektorju mleka inmlečnih proizvodov (
1) ali s členom 16 Uredbe Sveta (ES) št.
1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorjumleka in mle čnih proizvodov (
2) na dan 31. marca v zadevnem koledar-
skem letu, se obravnavajo, kot da so na voljo na kmetijskem gospodar-stvu prevzemnika za to koledarsko leto.
4. Za namene uporabe odstavka 2, kjer na dan 31. marca v koledar-
skem letu vsota vseh individualnih referen čnih koli čin v dr žavičlanici
presega vsoto ustreznih celotnih koli čin te dr žavečlanice, navedenih v
Prilogi I Uredbe (EGS) št. 3950/92, za 12-mese čno obdobje v letu
1999/2000, zadevna dr žavačlanica na podlagi objektivnih meril sprejme
potrebne ukrepe, da bi ustrezno zmanj šala celoten znesek individualnih
referen čnih koli čin na svojem ozemlju, ki so upravi čene do premije.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —53
(1) UL L 405, 31.12.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 572/2003 (UL L 82, 29.3.2003, str. 20).
(2) Glej stran 123 tega Uradnega lista.
Vendar zna šaz aN e m čijo in Avstrijo zgornja meja, ki se dolo čin a
podlagi referen čnih koli čin za 12-mese čno obdobje v letu 1999/2000,
27 863 827,288 in 2 750 389,712 ton.
▼A1
For the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary,
Malta, Poland, Slovenia and Slovakia the total quantities referred to inthe first subparagraph are set out in table (f) of Annex I of CouncilRegulation (EC) No 1788/2003 (
1).
For the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary,
Malta, Poland, Slovenia and Slovakia the 12 month period referred to inthe first subparagraph shall be that of 2004/2005.
▼
A2
Za Bolgarijo in Romunijo so celotne koli čine iz prvega pododstavka
določene v tabeli (f) Priloge I Uredbe Sveta št. 1788/2003 in ponoven
pregled je opravljen v skladu s šestim pododstavkom člena 6(1) Uredbe
Sveta (ES) št. 1788/2003.
Za Bolgarijo in Romunijo je dvanajstmese čno obdobje iz prvega
pododstavka obdobje 2006/2007.
▼B
Člen 96
Dodatna pla čila
1. Od leta 2004 do leta 2007 dr žave članice vsako leto odobrijo
dodatna pla čila proizvajalcem na svojih ozemljih v skupnem letnem
znesku, kot je dolo čeno v odstavku 2. Taka pla čila se izpla čajo v skladu
z objektivnimi merili in na na čin, ki zagotavlja enako obravnavo proiz-
vajalcev in prepre čuje izkrivljanja trga in konkurence. Taka pla čila tudi
ne smejo biti povezana z nihanji tr žnih cen.
Premijski dodatki se odobrijo le kot dodaten znesek na znesek premije,
kot je dolo čeno v členu 95(2).
▼A1
2. Additional payments: global amounts expressed in EUR million:
2004 2005 2006 and 2007 (1)
Belgium 12,12 24,30 36,45
Czech Republic 9,817 19,687 29,530Denmark 16,31 32,70 49,05
▼M4
Nem čija 101,99 204,52 306,78
▼A1
Estonia 2,286 4,584 6,876
Greece 2,31 4,63 6,94
Spain 20,38 40,86 61,29France 88,70 177,89 266,84Ireland 19,20 38,50 57,76Italy 36,34 72,89 109,33Cyprus 0,531 1,066 1,599Latvia 2,545 5,104 7,656Lithuania 6,028 12,089 18,133Luxembourg 0,98 1,97 2,96Hungary 7,127 14,293 21,440▼M42003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —54
(1) OJ L 270, 21.10.2003, p. 123.
2004 2005 2006 and 2007 (1)
Malta 0,178 0,357 0,536
Netherlands 40,53 81,29 121,93
▼M4
Avstrija 10,06 20,19 30,28
▼A1
Poland 32,808 65,796 98,694Portugal 6,85 13,74 20,62
Slovenia 2,051 4,114 6,170
Slovakia 3,709 7,438 11,157Finland 8,81 17,66 26,49Sweden 12,09 24,24 36,37United Kingdom 53,40 107,09 160,64
(1) And, in case of application of Article 70, for the following calendar years.
In the new Member States the global amounts shall be applied in
accordance with the schedule of increments as set out in Article 143a.
▼B
Člen 97
Opredelitev
V tem poglavju se uporablja opredelitev pojma „proizvajalec “, kot je
določena v členu 5 Uredbe (ES) št. 1788/2003.
POGLAVJE 8
POSEBNA REGIONALNA POMO ČZA POLJ ŠČINE
Člen 98
Pomo č
V primeru uporabe člena 70 se na Finskem in Švedskem severno od 62.
vzporednika in v nekaterih sosednjih obmo čjih s primerljivimi klimat-
skimi pogoji, ki še posebej ote žujejo kmetijsko dejavnost, kmetom, ki
proizvajajo žita, oljnice, laneno seme ter lan in konopljo, ki se ju goji za
vlakna, odobri posebna pomo čvv išini 24 EUR/t, ki se pomno žiz
donosi, dolo čenimi v na črtu regionalizacije za zadevno regijo v okviru
zgornje meje, ki jo dolo či Komisija v skladu s členom 64(2), glede na
element te pomo či v zgornji meji, navedeni v členu 41.
Kadar celoten znesek pomo či, za katero se zaprosi, prekora či dolo čeno
zgornjo mejo, se pomo čna kmeta v tistem letu sorazmerno zmanj ša.▼A12003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —55
POGLAVJE 9
POMO ČZA SEME
Člen 99
Pomo č
1. V primeru uporabe člena 70 dr žave članice na letni osnovi
odobrijo pomo či, dolo čene v Prilogi XI, za proizvodnjo osnovnega
semena ali certificiranih semen ene ali ve čvrst, navedenih v prilogi XI.
2. V primeru, ko se za povr šino, sprejeto za certificiranje, za katero
se je zaprosilo za pomo čza seme, zaprosi tudi za pomo čv okviru
sheme enotnega pla čila, se zmanj ša znesek pomo či za seme, razen v
primeru vrst, navedenih v to čkah 1 in 2 Priloge XI, vendar ne na manj
kot ni č, za znesek pomo či v okviru sheme enotnega pla čila, ki se v
danem letu odobri za zadevno povr šino.
▼M2
3. Znesek pomo či ne sme presegati zgornje meje, dolo čene s strani
Komisije v skladu s členom 64(2), ki ustreza komponenti pomo čiz a
seme zadevnih vrst v okviru nacionalne zgornje meje iz člena 41.
Vendar za nove dr žave članice ta zgornja meja ustreza zneskom iz
Priloge XIa.
Kadar skupni znesek zahtevane pomo či presega dolo čeno zgornjo mejo,
se pomo čna kmeta v tem letu sorazmerno zmanj ša.
▼B
4. Sorte Cannabis sativa L., za katere se pla ča pomo č, predvidena s
temčlenom, se dolo čijo v skladu s postopkom iz člena 144(2).
POGLAVJE 10
PLAČILO NA POVR ŠINO ZA POLJ ŠČINE
Člen 100
Podro čje uporabe in opredelitve
1. V primeru uporabe člena 66 dr žavečlanice odobrijo pridelovalcem
poljščin pomo č, ki jo zadevna dr žavačlanica izbere v skladu z nave-
denim členom, pod pogoji, dolo čenimi v tem poglavju, razen čen i
druga če dolo čeno.
2. V tem poglavju:
—traja tr žno leto od 1. julija do 30. junija,
—„ poljščine“pomenijo polj ščine, ki so navedene v Prilogi IX.
3. V dr žavah članicah, kjer koruza ni tradicionalna polj ščina, se
lahko pla čilo na povr šino za polj ščine uveljavlja za travno sila žo pod
enakimi pogoji, kot veljajo za polj ščine.
Člen 101
Osnovne povr šine
Plačilo na povr šino se dolo či na hektarski osnovi in se razlikuje po▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —56
regijah.
Plačilo na povr šino se odobri za povr šino, ki je posejana s polj ščinami,
ali povr šino v prahi v skladu s členom 107 te uredbe, in ki ne presega
skupnega števila hektarov regionalne osnovne povr šine ali povr šin,
kakor je dolo čeno v Prilogi VI Uredbe Komisije (ES) št. 2316/1999
(1), ob upo števanju uporabe Uredbe (ES) št. 1017/94.
▼M2
Vendar regionalno povr šino ali povr šine v novih dr žavah članicah
določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 144(2) in v mejah
nacionalnih osnovnih povr šin s seznama v Prilogi XIb.
▼B
Regija v tem smislu pomeni dr žavo članico ali regijo znotraj dr žave
članice po izbiri zadevne dr žavečlanice. V primeru uporabe člena 66 te
uredbe se povr šina ali povr šine, dolo čene v Prilogi VI k Uredbi (ES) št.
2316/1999, zmanj šajo za število hektarov, ki ustreza pravicam za praho,
določenim v skladu s členom 53 in 63(2) te uredbe, v zadevni regiji.
Člen 102
Prekora čitev osnovnih povr šin in zgornje meje
1. Kadar se števek povr šin, za katere se uveljavlja pla čilo po shemi za
poljščine, vklju čno s praho, predvideno v skladu z navedeno shemo v
primeru uporabe člena 71, presega osnovno povr šino, se med istim
tržnim letom v zadevni regiji upravi čena povr šina na kmeta sorazmerno
zniža za vsa pla čila, odobrena v skladu s tem poglavjem.
2. Se števek zahtevanih pla čil ne sme biti vi šji od zgornje meje, ki jo
je dolo čila Komisija v skladu s členom 64(2). Kadar skupni znesek
zahtevane pomo či presega dolo čeno zgornjo mejo, se pomo čna
kmeta v tistem letu sorazmerno zni ža.
3. V primeru uporabe člena 71 se povr šine, ki v skladu s tem
poglavjem niso predmet zahtevka za pla čilo, temve čse uporabljajo za
namene zahtevka za pomo čv skladu s poglavjem 12, prav tako upo šte-
vajo pri izra čunu povr šin, za katere se zahteva pla čilo.
4. Čej evd r žavičlanici travna sila ža upravi čena do pla čil na
površino za polj ščine, se opredeli lo čena osnovna povr šina. Čes e
osnovna povr šina za polj ščine ali travno sila žo v dolo čenem tr žnem
letu ne dose že, se za isto tr žno leto razlika v hektarjih dodeli na
ustrezno osnovno povr šino.
5. Kadar se dr žavačlanica odlo či, da bo dolo čila eno ali ve čnacio-
nalnih osnovnih povr šin, lahko vsako nacionalno osnovno povr šino
razdeli na podosnovne povr šine v skladu z objektivnimi merili, ki jih
določid ržavačlanica.
Za uporabo tega odstavka se osnovni povr šini„Secano “in„Regadío “
upoštevata kot nacionalni osnovni povr šini.
V primeru prekora čitve nacionalne osnovne povr šine lahko zadevna
državačlanica v skladu z objektivnimi merili v celoti ali delno usmeri
izvajanje ukrepa iz odstavka 1 na podosnovne povr šine, pri katerih je
bila ugotovljena prekora čitev.
Državečlanice, ki so se odlo čile uporabiti mo žnosti, predvidene s tem
odstavkom, kmete in Komisijo do 15. septembra obvestijo o svojihodločitvah in podrobnih pravilih za njihovo uporabo.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —57
(1) Uredba Komisije (ES) št. 2316/1999 z dne 22. oktobra 1999 o podrobnih
pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o ustanovitvi sistema
podpor za proizvajalce dolo čenih polj ščin (UL L 280, 30.10.1999, str. 43).
Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1035/2003 (UL
L 150, 18.6.2003, str. 24).
Člen 103
Regionalizacijski na črt
Uporablja se regionalizacijski na črt, ki ga dolo čijo dr žave članice
skladno s členom 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999.
▼M2
Druga mo žnost je, da se za vsako novo dr žavočlanico –ki v letu 2004
uporablja shemo enotnih pla čil na povr šino iz člena 143b in sklene
uporabiti člen 66 –na podlagi objektivnih meril pripravi regionaliza-
cijski na črt najkasneje 1. avgusta tistega leta, v katerem se za čne
uporabljati shema enotnih pla čil na povr šino. V tem primeru se pri
kombiniranih regionalnih osnovnih povr šinah in ponderiranem
povpre čju referen čnega donosa v regijah spo štujejo meje nacionalne
osnovne povr šine in referen čni donos iz seznama v Prilogi XIb. ►A2
Vendar pa bo za Bolgarijo in Romunijo pogoj za uporabo tegaodstavka, da se shema enotnih pla čil zanj uporabi v letu 2007 in je
bila izbrana uporaba člena 66. ◄
▼
B
Zadevna dr žavačlanica lahko regionalizacijski na črt revidira na zahtevo
Komisije ali na lastno pobudo v skladu z objektivnimi merili.
Člen 104
Osnovni znesek
1. Pla čilo na povr šino se izra čuna tako, da se osnovni znesek na tono
pomno ži s povpre čnim donosom žit, dolo čenim v regionalizacijskem
načrtu za zadevno regijo.
2. Izra čun iz odstavka 1 se izvede z uporabo povpre čnega donosa žit.
Vendar se donos „koruze “uporablja za koruzo, kadar se koruza obrav-
nava lo čeno, donos „žit z izjemo koruze “pa se uporablja za žita,
oljnice, laneno seme ter lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna.
3. Osnovni znesek za polj ščine in, v primeru uporabe člena 71, za
praho, zna šao dt r žnega leta 2005/2006 naprej 63,00 EUR/t.
▼M2
Člen 105
Dodatek za p šenico durum
▼A2
1. Dodatek pla čilu na povr šino v vi šini:
—291 EUR na hektar za tr žno leto 2005/2006 ter
—285 EUR na hektar za tr žno leto 2006/2007 in kasneje
se izpla ča za povr šino, posejano s trdo p šenico na tradicionalnih proiz-
vodnih obmo čjih, navedenih v Prilogi X, ob upo števanju naslednjih
omejitev:
(hektarji)
Bolgarija 21 800
Grčija 617 000
Španija 594 000
Francija 208 000Italija 1 646 000Ciper 6 183Madžarska 2 500
Avstrija 7 000▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —58
Portugalska 118 000
▼M2
2. Če so skupne povr šine, za katere se zahteva dodatek pla čilu na
površino, med tr žnim letom ve čje kakor omejitev iz odstavka 1, se
površina na kmeta, za katero se lahko izpla ča dodatek, sorazmerno
zmanj ša.
Vendar lahko dr žavečlanice, upo števajo čomejitve na dr žavočlanico iz
odstavka 1, porazdelijo povr šine iz tega odstavka med proizvodna
obmo čja iz Priloge X ali, v zvezi z dr žavami članicami Skupnosti v
njeni sestavi na dan 30. aprila 2004, če je to nujno, proizvodna obmo čja
iz regionalizacijskega na črta, na podlagi koli čine proizvodnje p šenice
durum v obdobju 1993 do 1997. V tem primeru in če so skupne
površine v regiji, za katere se zahteva dodatek k pla čilu na povr šino,
med tr žnim letom ve čje kakor ustrezna regionalna omejitev, se povr šina
na kmeta v tem proizvodnem obmo čju, za katero se lahko izpla ča
dodatek, sorazmerno zmanj ša. To zmanj šanje se opravi, kadar se znotraj
državečlanice povr šine v regijah, ki niso dosegle regionalnih omejitev,
porazdelijo regijam, v katerih so te omejitve prese žene.
3. V regijah, kjer je proizvodnja p šenice durum ustaljena, razen v
tistih iz Priloge X, se dodeli posebna pomo čv znesku 46 evrov na
hektar za tr žno leto 2005/06 do vi šine naslednjih omejitev:
Nem čija 10 000 ha
Španija 4 000 ha
Francija 50 000 haItalija 4 000 haMadžarska 4 305 ha
Slova ška 4 717 ha
Zdru ženo kraljestvo 5 000 ha.
▼B
Člen 106
Lan in konoplja
Za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna, se pla čilo na povr šino glede
na okoli ščine opravi samo ob sklenitvi pogodbe ali sprejetju zaveze,
kakor je predvideno v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1673/2000.
Za konopljo, ki se goji za vlakna, se pla čilo na povr šino opravi po
pogojih, predvidenih v členu 52.
Člen 107
Praha
1. V primeru uporabe člena 71 so kmetje, ki zaprosijo za pla čilo na
površino, obvezani del zemlji šča na njihovem kmetijskem gospodarstvu
dati v praho, za to obveznost pa prejmejo nadomestilo.
2. Obveznost prahe za vsakega kmeta, ki vlo ži zahtevek za pla čila na
površino, se dolo či kot sorazmerni dele žnjegove povr šine, posejane s
poljščinami, za katero se vlaga zahtevek za pla čilo in ki se v skladu s
tem poglavjem pusti v prahi.
Osnovna stopnja obvezne prahe za tr žni leti 2005/2006 in 2006/2007 je
10 %.
3. Zemlji šče v prahi se lahko uporabi za:
—proizvodnjo materialov za izdelavo proizvodov na obmo čju Skup-
nosti, ki niso neposredno namenjeni prehrani ljudi ali živali, čes e
uporabijo u činkoviti kontrolni sistemi;▼A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —59
—gojenje metuljnic na kmetijskem gospodarstvu, katerega celotna
njegova proizvodnja je skladna z obveznostmi, dolo čenimi v Uredbi
(EGS) št. 2092/91.
Državečlanice so poobla ščene, da pla čajo nacionalno pomo čdo vi šine
50 % stro škov, povezanih z uvedbo ve čletnih nasadov, namenjenih za
proizvodnjo biomase na zemlji šču v prahi.
4. Za spo štovanje omejitve v vi šini enega milijona ton iz člena 56(3)
se upo števa koli čina stranskih proizvodov, namenjenih živalski krmi ali
človeški hrani, ki bi lahko bili na voljo kot posledica gojenja oljnic na
zemlji šču v prahi v skladu s prvo alineo odstavka 3.
5. Ko se za namakano zemlji šče dolo čijo druga čni pridelki kot za
nenamakano, se uporabi pla čilo za praho za nenamakano zemlji šče.
6. Kmetom se lahko odobri pla čilo za praho na zemlji šču, ki ga
prostovoljno pustijo v prahi v obsegu, ki presega njihovo obveznost.Državečlanice lahko kmetom dovolijo pustiti v prahi do najmanj 10 %
površine, posejane s polj ščinami, za katero je vlo žen zahtevek za
plačilo, ter v skladu s tem členom, pu ščeno v prahi. Dr žavačlanica
lahko dolo čiv išje odstotke ob upo števanju posebnih razmer in ob zago-
tavljanju zadostne zasedbe kmetijskega zemlji šča.
V primeru uporabe
člena 66 se ta odstavek uporablja ob upo števanju
podrobnih pravil, ki jih sprejme Komisija, v skladu s postopkom, nave-denim v členu 144(2).
7. Kmetje, ki vlo žijo zahtevek za pla čilo na povr šino, ki ne presega
površine, potrebne za proizvodnjo 92 ton žit na podlagi donosov, dolo-
čenih za njihovo regijo, niso zavezani obveznosti prahe. Za te kmete se
uporablja odstavek 6.
8. Brez poseganja v člen 108 se povr šine:
—pod praho v skladu s kmetijskim okoljem ( členi 22 do 24 Uredbe
Sveta (ES) št. 1257/1999), ki niso uporabljene v kmetijske niti v
druge pridobitne namene, razen sprejetih za druga zemlji šča pod
praho skladno s to uredbo, ali
—pogozdene v skladu s pogozdovanjem ( člen 31 Uredbe (ES) št.
1257/1999),
na podlagi zahtevka, vlo ženega po 28. juniju 1995, do katere koli
omejitve na kmetijsko gospodarstvo, ki jo lahko postavi zadevna dr žava
članica, lahko štejejo kot praha, zato da zadostijo zahtevi glede prahe iz
odstavka 1. Ta omejitev je dolo čena zgolj do mere, ki je potrebna, da bi
se izognili nesorazmernemu znesku razpolo žljivih prora čunskih sredstev,
ki se nana šajo na zadevno shemo, osredoto čeno na majhno število
kmetij.
Vendar se na teh povr šinah pla čilo na povr šino, opredeljeno v členu 104
te uredbe, ne odobri in podpora, odobrena v skladu s členom 24(1) ali
drugo alineo člena 31(1) Uredbe (ES) št. 1257/1999, se omeji na
znesek, ki je kve čjemu enak pla čilu na povr šino pod praho, opredelje-
nemu v členu 104 te uredbe.
Države
članice se lahko odlo čijo, da sheme, predvidene v tem odstavku,
ne izvajajo pri novem prosilcu v kateri koli regiji, kjer obstaja stalnanevarnost ob čutne prekora čitve regionalne osnovne povr šine.
9. Povr šine v prahi ne smejo biti manj še od 0,1 hektarja in širšeo d
10 metrov. Dr žavečlanice lahko zaradi ustrezno utemeljenih okoljskih
razlogov sprejmejo povr šine, ki so široke najmanj 5 metrov in velike
0,05 hektarja.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —60
Člen 108
Upravi čena zemlji šča
Ni mogo če vlo žiti zahtevkov za pla čila v zvezi z zemlji ščem, ki je na
datum, dolo čen za zahtevke za pomo čna povr šino za leto 2003, trajni
pašnik, trajni nasad ali gozd ali se uporablja za nekmetijske namene.
Za nove dr žavečlanice velja, da ni mogo če vlo žiti zahtevkov za pla čila
v zvezi z zemlji ščem, ki je bilo 30. junija 2003 trajni pa šnik, trajni
nasad ali gozd ali se uporablja za nekmetijske namene.►
A2V Bolgariji in Romuniji do zahtevkov za pla čila niso upravi čena
zemlji šča, ki so bila dne 30. junija 2005 trajni pa šniki, trajni nasadi,
poraščena z drevjem ali uporabljena v nekmetijske namene. ◄
Državečlanice lahko –pod pogoji, ki jih je treba dolo čiti v skladu s
postopkom iz člena 144(2) –odstopijo od prvega ali drugega
pododstavka tega člena, pod pogojem, da sprejmejo ukrepe za prepre-
čitev ob čutnega pove čanja upravi čenih kmetijskih zemlji šč.
▼B
Člen 109
Sejanje in zahtevek
Da bi kmet izpolnil pogoje za pridobitev pla čila na povr šino, mora
najkasneje do 31. maja pred ustrezno žetvijo posejati semena in najkas-
neje do 15. maja vlo žiti zahtevek.
Člen 110
Izvedbene dolo čbe
Podrobna pravila za uporabo tega poglavja se sprejmejo v skladu s
postopkom iz člena 144(2); gre zlasti za pravila, ki:
—se nana šajo na dolo čitev in upravljanje osnovnih povr šin,
—se nana šajo na dolo čitev regionalizacijskih na črtov proizvodnje,
—se nana šajo na travno sila žo,
—se nana šajo na odobritev pla čila na povr šino,
—se nana šajo na najmanj šo povr šino, upravi čeno do pla čila; pri takih
pravilih se upo števajo zlasti zahteve glede spremljanja in za želene
učinkovitosti zadevne sheme,
—pri trdi p šenici dolo čajo upravi čenost do dodatka k pla čilu na
površino in pogoje za upravi čenost do posebne pomo či, ter zlasti
opredelitev regij, ki jih je treba upo števati,
—se nana šajo na praho, in zlasti tista, ki se nana šajo na člen 107(3); ti
pogoji opredelijo, katere krmne metuljnice se lahko gojijo nazemlji šču v prahi in lahko glede na prvo alineo prvega odstavka
navedenega odstavka vklju čujejo gojenje posevkov brez nadome-
stila.
V skladu z istim postopkom lahko Komisija:
—pogojuje odobritev pla čil z uporabo:
(i) posebnih semen;
(ii) certificiranih semen pri trdi p šenici ter lanu in konoplji, ki se ju
goji za vlakna;
(iii) nekaterih vrst pri oljnicah, trdi p šenici, lanenemu semenu ter
lanu in konoplji, ki se ju goji za vlakna;▼
M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —61
—ali predvidi mo žnost, da dr žavečlanice odobritev pla čil pogojijo s
takimi pogoji,
—dovoli spreminjanje datumov iz člena 109 v nekaterih obmo čjih, kjer
so zaradi izjemnih klimatskih razmer obi čajni datumi neprimerni.
▼M3
POGLAVJE 10a
PROIZVODNO VEZANO PLA ČILO ZA BOMBA Ž
Člen 110a
Podro čje uporabe
Pomo čse dodeli kmetom, ki proizvajajo bomba žiz oznake KN
5201 00, pod pogoji iz tega poglavja.
Člen 110b
Upravi čenost do pomo či
1. Pomo čse dodeli na hektar povr šine, ki izpolnjuje pogoje za prido-
bitev pomo či. Da bi bila povr šina upravi čena do pomo či, mora biti
locirana na kmetijskem zemlji šču, ki ga je dr žavačlanica odobrila za
proizvodnjo bomba ža, ter zasajena z dovoljenimi sortami in vzdr ževana
v obi čajnih rastnih razmerah vsaj do odpiranja semenskih me šičkov.
Vendar če bomba žne dose že stopnje odpiranja semenskih me šičkov
zaradi izjemnih vremenskih razmer, ki jih kot take potrdi dr žavačlanica,
so povr šine, zasajene z bomba žem,še naprej upravi čene do pomo či, pod
pogojem, da se zadevne povr šine do odpiranja semenskih me šičkov ne
uporabljajo za noben drug namen, razen za proizvodnjo bomba ža.
2. Dr žavečlanice potrdijo zemlji šče in sorte iz odstavka 1 v skladu s
podrobnimi pravili in pogoji, ki se sprejmejo v skladu s postopkom iz
člena 144(2).
Člen 110c
Osnovne povr šine in zneski
▼A2
1. Nacionalna osnovna povr šina je:
—Bolgarija: 10 237 ha
—Grčija: 370 000 ha
—Španija: 70 000 ha
—Portugalska: 360 ha.
2. Znesek pomo či na hektar, ki izpolnjuje pogoje za pomo č,j e
naslednji:
—Bulgaria: EUR 263
—Greece: EUR 594 for 300 000 hectares and EUR 342,85 for the
remaining 70 000 hectares
—Spain: EUR 1 039
—Portugal: EUR 556.
▼M3
3. Če povr šina z bomba žem v dani dr žavi in v danem letu prese že
osnovno povr šino iz odstavka 1, se pomo čiz odstavka 2 za to dr žavo
članico zmanj ša v sorazmerju s prese žkom osnovne povr šine.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —62
Vendar se za Gr čijo uporablja sorazmerno zmanj šanje v zvezi z
zneskom pomo či, ki je dolo čen za dele žnacionalne osnovne povr šine
v velikosti 70 000 hektarjev, da bi upo števali celotni znesek v vi šini
202,2 milijona evrov.
4. Podrobna izvedbena pravila za ta člen se sprejmejo v skladu s
postopkom iz člena 144(2).
Člen 110d
Potrjene medpano žne organizacije
1. Za namene tega poglavja „potrjena medpano žna organizacija “
pomeni pravno osebo, sestavljeno iz kmetov proizvajalcev bomba ža,
katerih poglavitni cilj je oskrbovati obrate za odzrnjevanje z neodzr-njenim bomba žem ustrezne kakovosti in vsaj enega obrata za odzrnje-
vanje. Dr žavačlanica, na katere ozemlju so ustanovljeni obrati za odzr-
njevanje, potrdi organizacijo, ki izpolnjuje merila, sprejeta v skladu spostopkom iz člena 144(2).
2. Potrjeno medpano žno organizacijo financirajo njeni člani.
Člen 110e
Porazdelitev pomo či s strani medpano žnih organizacij
1. Potrjena medpano žna organizacija lahko sklene, da najve čpolo-
vico skupnega zneska pomo či, do katere so kmetje, ki so njeni člani,
upravi čeni na podlagi povr šin, ki izpolnjujejo pogoje za pomo čv skladu
sčlenom 110b(1), porazdeli po lestvici, ki jo sama dolo či.
2. Dr žavačlanica potrdi lestvico iz odstavka 1 in upo števa merila, ki
se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2). Ta merila zadevajo
zlasti kakovost dobavljenega neodzrnjenega bomba ža ter so prilagojena
okoljskim in ekonomskim pogojem na zadevnem obmo čju.
Člen 110f
Plačilo pomo či
1. Kmetom se dodeli pomo čna upravi čen hektar v skladu s členom
110c.
2. Kmetom, ki so člani potrjene medpano žne organizacije, se dodeli
pomo čna upravi čen hektar v skladu s členom 110c, pove čana za 10
evrov. Vendar se pomo čv primeru porazdelitve dodeli na upravi čen
hektar v skladu s členom 110c, prilagojena v skladu s členom 110e
(1). Prilagojeni znesek se pove ča za 10 evrov.
POGLAVJE 10b
POMO ČZA OLJ ČNE NASADE
Člen 110g
Podro čje uporabe
Pomo čse dodeli kmetom kot prispevek za vzdr ževanje olj čnih nasadov,
ki imajo okoljsko ali dru žbeno vrednost, v skladu s pogoji iz tega
poglavja.▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —63
Člen 110h
Upravi čenost do pomo či
Za pla čilo pomo či veljajo naslednji pogoji:
(a) olj čni nasad mora biti vpisan v evidenco geografskega informacij-
skega sistema iz člena 20(2);
(b) pogoje za pomo čizpolnjujejo samo obmo čja, ki so bila zasajena z
oljčnimi drevesi pred 1. majem 1998, pri čemer za Ciper in Malto
velja datum 31. december 2001, ali na katerih se nadome ščajo
oljčna drevesa ali ki jih zajema program, ki ga je odobrila Komisija;
(c)število olj čnih dreves v olj čnem nasadu se ne sme razlikovati za ve č
kakor 10 % od števila, evidentiranega na dan 1. januarja 2005 v
geografskem informacijskem sistemu iz člena 20(2);
(d) olj čni nasad mora biti v skladu z zna čilnostmi kategorije olj čnega
nasada, na podlagi katere se zahteva pomo č;
(e) zahtevana pomo čmora zna šati vsaj 50 evrov na posamezni
zahtevek.
Člen 110i
Znesek
1. Pomo čza olj čne nasade se dodeli na hektar po GIS za oljke. GIS
za oljke mora biti povr šinska enota, ki se uporablja pri skupni metodi,
določeni v skladu s postopkom iz člena 144(2) na podlagi podatkov
geografskega informacijskega sistema za pridelovanje oljk iz člena 20
(2).
2. V okviru najvi šjega zneska, dolo čenega v odstavku 3, in po
odštetju zneska, zadr žanega v skladu z odstavkom 4, dr žavečlanice
določijo pomo čna hektar po GIS za oljke najve čpetim kategorijam
obmo čij z olj čnimi nasadi.
Te kategorije se dolo čijo v skladu s skupnim okvirom za okoljska in
družbena merila, ki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2)
in vklju čujejo dejavnike, povezane s krajino in dru žbeno tradicijo. V
tem okviru je treba posebno pozornost posvetiti olj čnim nasadom v
obrobnih obmo čjih.
3. Če se uporablja koeficient 0,4, ki izhaja iz uporabe koeficienta 0,6
iz Priloge VII(H), je najvi šji znesek iz odstavka 2 naslednji:
▼M15
v milijonih EUR
Španija 103,14
Ciper 2,93
▼M3
Državečlanice razdelijo najvi šji znesek med razli čne kategorije v skladu
z objektivnimi merili in nediskriminatorno. Pomo čna hektar po GIS za
oljke lahko za vsako kategorijo dosega, vendar ne sme presegati, vi šine
vzdrževalnih stro škov, izklju čujočstroške obiranja.
Čes ed r žavečlanice odlo čijo, da zmanj šajo koeficient 0,4, se najvi šji
znesek pomo či iz zgornje preglednice ter iz prilog VIII in VIIIa prila-
godi v skladu s postopkom iz člena 144(2).
Najvi šji zneski za Ciper in Malto so za časni. Lahko se popravijo v letu
2005 v skladu s postopkom iz člena 144(2) in po uvedbi geografskega
informacijskega sistema iz člena 20(2), da bi na podlagi tega sistema
prilagodili najvi šje zneske za Ciper in Malto.
4. Dr žavečlanice lahko zadr žijo do 10 % zneskov iz odstavka 3, da
bi zagotovile finan čna sredstva Skupnosti za programe dela, ki jih▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —64
popravijo potrjene organizacije proizvajalcev iz člena 8 Uredbe Sveta
(ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za olj čno
olje in namizne oljke (1).
Vendar čes ed r žavačlanica odlo či, da uporabi vi šje koeficiente kakor
0,6, kakor je dolo čeno v Prilogi VII(H), lahko zadr ži najve č10
odstotkov dele ža olj čnega olja v nacionalni zgornji meji iz člena 41,
da bi zagotovila finan čna sredstva Skupnosti za programe dela iz prvega
pododstavka. Ta najvi šji znesek se dolo či v skladu s postopkom iz člena
144(2).
POGLAVJE l0c
POMO ČZA TOBAK
Člen 110j
Podro čje uporabe
Za pridelovalna leta 2006, 2007, 2008 in 2009 se lahko pod pogoji iz
tega poglavja dodeli pomo čkmetom, ki proizvajajo surovi tobak iz
oznake KN 2401.
Člen 110k
Upravi čenost do pomo či
Pomo čse dodeli kmetom, ki jim je bila izpla čana premija za tobak v
skladu z Uredbo (EGS) št. 2075/92 v koledarskih letih 2000, 2001 in
2002, ter kmetom, ki so pridobili proizvodne kvote med obdobjem od1. januarja 2002 do 31. decembra 2005. Za izpla čilo pomo či veljajo
naslednji pogoji:
(a) tobak mora biti pridelan na proizvodnem obmo čju iz Priloge 11 k
Uredbi Komisije (ES) št. 2848/98 (
2);
(b) izpolnjene morajo biti zahteve glede kakovosti iz Uredbe (ES)
št. 2848/98;
(c) kmet mora dostaviti tobak v listih do prostorov prvega predelovalca
po pogodbi o pridelavi;
(d) zagotoviti je treba enako obravnavo kmetov, in/ali na podlagi objek-
tivnih meril, kakor so lokacija proizvajalcev tobaka v regiji iz Cilja1 ali proizvodnja sort dolo čene kakovosti.
Člen 110l
Znesek
1. Če se uporablja koeficient 0.6, ki izhaja iz uporabe koeficienta 0.4
iz Priloge VII(I), je najvi šji znesek celotne pomo či, vklju čno z zneski, ki
se prenesejo na Sklad skupnosti za tobak iz člena 110m, naslednji:
▼
M9
(v milijonih EUR)
2006 –2009
Nem čija 21,287
Španija 70,599
Francija 48,217▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —65
(1) UL L 203, 9.6.2004, str. 97.
(2) UL L 358, 31.12.1998, str. 17. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1983/2002 (UL L 306, 8.11.2002, str. 8).
2006 –2009
Italija (razen Apulije) 189,366
Portugalska 8,468
▼M3
Čes ed r žavečlanice odlo čijo, da zmanj šajo koeficient 0,6, se najvi šji
znesek pomo či iz zgornje preglednice in iz Priloge VIII prilagodi v
skladu s postopkom iz člena 144(2).
Člen 110m
Prenos sredstev na Sklad Skupnosti za tobak
Znesek, ki za koledarsko leto 2006 zna ša 4 % in za koledarsko leto
2007 5 % pomo či, dodeljene v skladu s tem poglavjem, se uporabi za
financiranje informativnih akcij v okviru Sklada Skupnosti za tobak izčlena 13 Uredbe (ES) št. 2075/92.
POGLAVJE 10d
POMO ČNA POVR ŠINO ZA HMELJ
Člen 110n
Podro čje uporabe
Pomo čse dodeli kmetom, ki proizvajajo hmelj iz oznake KN 1210, pod
pogoji iz tega poglavja.
Člen 110o
Upravi čenost do pomo či
Osnovne povr šine so povr šine, ki:
—se nahajajo na proizvodnem obmo čju za hmelj, kakor je navedeno v
objavi Komisije v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (EGS)
št. 1784/77 (
1),
—so zasajene s hmeljem, ter
—so dejansko pospravljene.
▼M8
POGLAVJE 10e
PLAČILO ZA SLADKOR
Člen 110p
Prehodno pla čilo za sladkor
1. Če se uporablja člen 71, so lahko kmeti upravi čeni do prehodnega
plačila za sladkor za leto 2006. Prehodno pla čilo za sladkor se odobri
v mejah zneskov, dolo čenih v to čki K Priloge VII.
2. Brez poseganja v člen 71(2) dr žave članice dolo čijo znesek
prehodnega pla čila za sladkor na kmeta na podlagi objektivnih in nedi-
skriminatornih meril, kakr šna so:▼M92003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —66
(1) UL L 200, 8.8.1977, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Aktom o pristopu 2003.
—količine sladkorne pese, sladkornega trsa ali cikorije, zajete
v pogodbah o dobavi, sklenjenih v skladu s členom 19 Uredbe
(ES) št. 1260/2001,
—količine sladkorja ali inulinskega sirupa, proizvedenega v skladu
z Uredbo (ES) št. 1260/2001,
—povpre čnoštevilo hektarjev, posejanih s sladkorno peso, sladkornim
trsom ali cikorijo, ki se uporabljajo za proizvodnjo sladkorja aliinulinskega sirupa in so zajeti v pogodbah o dobavi, sklenjenihv skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001,
ter ob upo števanju reprezentativnega obdobja enega ali ve čtržnih let
2004/2005, 2005/2006 in 2006/2007, ki je lahko razli čno za vsak
proizvod in ki ga dolo čijo dr žavečlanice pred 30. aprilom 2006.
Vendar se pri kmetih, ki jih je prizadela opustitev kvote v tr žnem letu
2006/2007, kot je dolo čeno v členu 3 Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006
z dne 20. februarja 2006 o ustanovitvi za časne sheme za prestrukturi-
ranje industrije sladkorja v Skupnosti (
1),če reprezentativno obdobje
vklju čuje tr žno leto 2006/2007, to tr žno leto nadomesti s tr žnim letom
2005/2006.
Če je izbrano tr žno leto 2006/2007, se sklicevanja na člen 19 Uredbe
(ES) št. 1260/2001 iz prvega pododstavka nadomestijo s sklicevanji na
člen 6 Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006
o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (2).
3. Člena 143a in 143c se ne uporabljata za prehodno pla čilo za
sladkor.
POGLAVJE 10f
POMO ČSKUPNOSTI ZA PROIZVAJALCE SLADKORNE PESE
IN SLADKORNEGA TRSA
Člen 110q
Podro čje uporabe
▼M13
1. V dr žavah članicah, ki so odobrile pomo čza prestrukturiranje iz
člena 3 Uredbe (ES) št. 320/2006 za vsaj 50 % kvote za sladkor,
določene 20. februarja 2006 v Prilogi III Uredbe (ES) št. 318/2006,
se pomo čSkupnosti dodeli proizvajalcem sladkorne pese in sladkornega
trsa.
▼M8
2. Pomo čse odobri za najve čpet zaporednih let od tr žnega leta,
v katerem je bil dose žen prag 50 % iz odstavka 1, vendar ne za dlje
kot za tr žno leto 2013/2014.
Člen 110r
Pogoji za upravi čenost
Pomo čse odobri ob upo števanju koli čine kvotnega sladkorja, ki je
pridobljen iz sladkorne pese ali sladkornega trsa ter dobavljen popogodbah, sklenjenih v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 318/2006.▼
M82003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —67
(1) UL L 58, 28.2.2006, str. 42.
(2) UL L 58, 28.2.2006, str. 1.
Article 110s
Amount of the aid
Pomo čje izra žena v tonah belega sladkorja standardne kakovosti.
Znesek pomo či je enak polovici zneska, ki se dobi tako, da se znesek
zgornje meje iz to čke 2 to čke K Priloge VII za zadevno dr žavočlanico
za ustrezno leto deli s celotno kvoto za sladkor in inulinski sirup,določeno 20. februarja 2006 v Prilogi III Uredbe (ES) št. 318/2006.
Člena 143a in 143c se ne uporabljata za pomo čza proizvajalce slad-
korne pese in sladkornega trsa.
▼
M16
POGLAVJE 10g
PREHODNA PLA ČILA ZA SADJE IN ZELENJAVO
Člen 110t
Prehodna pomo čna povr šino
1. V primeru uporabe člena 68b(1) ali člena 143bc(1) se lahko
v obdobju, dolo čenem v teh členih, pridelovalcem nekaterih vrst para-
dižnika, ki se dobavljajo za predelavo in jih dolo čijo dr žavečlanice, pod
pogoji iz tega poglavja odobri prehodna pomo čna povr šino.
2. V primeru uporabe člena 68b(2) ali 143bc(2) se lahko v obdobju,
določenem v teh členih, pridelovalcem nekaterih vrst sadja in zelenjave,
navedenih v tretjem pododstavku člena 68b(2), ki jih dolo čijo dr žave
članice in se dobavljajo za predelavo, pod pogoji iz tega poglavja odobri
prehodna pomo čna povr šino.
Člen 110u
Višina pomo či in upravi čenost
1. Dr žavečlanice na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
določijo pomo čna hektar povr šine, na kateri se pridelujejo
paradi žniki ter sadje in zelenjava, navedena v tretjem pododstavku
člena 68b(2).
2. Skupni znesek pla čil v nobenem primeru ne sme presegati zgornje
meje, dolo čene v skladu s členom 64(2) ali členom 143bc.
3. Pomo čse odobri le za povr šine, na katerih se pridelujejo proiz-
vodi, ki so dobavljeni v okviru pogodbe o predelavi v enega od proiz-vodov, navedenega v č
lenu 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/1996.
4. Dr žave članice lahko odobritev pomo či Skupnosti pogojujejo
z dodatnimi objektivnimi in nediskriminatornimi merili, med drugimlahko dolo čijo, da se ta odobri samo kmetom, članom organizacije
proizvajalcev ali skupine proizvajalcev, ki je priznana v skladusčlenom 4 oziroma členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne
26. septembra 2007 o dolo čitvi posebnih pravil za sektor sadja in zele-
njave (
1).
5. Dr žavečlanice do 1. novembra 2007 obvestijo Komisijo o svoji
odločitvi o uporabi členov 68b ali 143bc, zadr žanem znesku v skladu
sčlenom 68b ali 43bc in merilih iz odstavka 1 tega člena.▼M132003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —68
(1) UL L 273, 17.10.2007, str. 1
POGLAVJE 10h
PREHODNA PLA ČILA ZA JAGODI ČJE
Člen 110v
Plačila za jagodi čje
1. Za jagode pod oznako KN 0810 10 00 in maline pod oznako KN
0810 20 10, ki so namenjene za predelavo, se prehodna pomo čna
površino uporablja do 31. decembra 2012.
2. Pomo čse odobri le za povr šine, na katerih je pridelava urejena
s pogodbo za predelavo v enega od proizvodov, navedenih v členu 1(2)
Uredbe (ES) št. 2201/1996.
3. Pomo čSkupnosti zna ša 230 EUR na hektar na leto.
4. Dr žavečlanice lahko poleg pomo či Skupnosti izpla čajo dr žavno
pomo č. Skupni znesek pomo či Skupnosti in dr žavne pomo či ne presega
400 EUR na hektar na leto.
5. Pomo čse izpla ča le nacionalnim najve čjim zajam čenim
površinam, ki so dr žavam članicam dodeljene na naslednji na čin:
DržavačlanicaNacionalna zajam čena povr šina
(v hektarjih)
Bolgarija 2 400
Madžarska 1 700
Latvija 400Litva 600Poljska 48 000
Če upravi čena povr šina v dolo čeni dr žavičlanici in v dolo čenem letu
presega nacionalno najve čjo zajam čeno povr šino, se znesek pomo čii z
odstavka 3 sorazmerno zni ža na prekora čitev nacionalne najve čje zajam-
čene povr šine.
6. Člena 143a in 143c se ne uporabljata za prehodno pla čilo za
jagodi čje.
▼B
POGLAVJE 11
PREMIJE ZA OVCE IN KOZE
Člen 111
Podro čje uporabe
V primeru uporabe člena 67 dr žavečlanice letno odobrijo premije ali
dodatna pla čila kmetom, ki redijo ovce in koze pod pogoji, predvide-
nimi s tem poglavjem, če ni dolo čeno druga če.
Člen 112
Opredelitve
V tem poglavju se uporabljata naslednji opredelitvi:
(a)„ovca “pomeni katero koli ov čjo samico, ki je vsaj enkrat jagnjila
ali ki je stara vsaj eno leto;▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —69
(b)„koza “pomeni katero koli kozjo samico, ki je vsaj enkrat jarila ali
ki je stara vsaj eno leto.
Člen 113
Premije za ovce in koze
1. Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi ovce, je lahko
na podlagi zahtevka upravi čen do premije za rejo ovc samic (premija za
ovce).
2. Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi koze, je lahko
na podlagi zahtevka upravi čen do premije za rejo koz (premija za koze).
Ta premija se dodeli kmetom na specifi čnih obmo čjih, kjer sta pri
proizvodnji izpolnjeni dve merili:
(a) vzreja koz je usmerjena predvsem v proizvodnjo kozjega mesa;
(b) tehnike vzreje koz in ovc so si po naravi podobne.
Seznam tak šnih obmo čij se dolo či ob uporabi postopka, navedenega v
členu 144(2).
3. Premija za ovce in premija za koze se dodelita v obliki letnega
plačila na upravi čeno žival na koledarsko leto in na kmeta v okviru
omejitev individualnih zgornjih meja. Minimalno število živali, v zvezi
s katerimi se vlo ži zahtevek za premijo, dolo čid ržava članica. Ta
minimum ne sme biti manj ši od 10 oziroma ve čji od 50.
4. Znesek premije na ovco je 21 EUR. Za kmete, ki tr žijo ov čje
mleko ali proizvode, ki temeljijo na ov čjem mleku, pa zna ša premija
na ovco 16,8 EUR.
5. Znesek premije na kozo je 16,8 EUR.
Člen 114
Dodatna premija
1. Dodatna premija se pla ča kmetom na obmo čjih, kjer pomeni
vzreja ovc in koz tradicionalno dejavnost ali pomembno prispeva kpode želskemu gospodarstvu. Dr žavečlanice opredelijo ta obmo čja. V
vsakem primeru se dodatna premija odobri kmetu, čigar kmetijsko
gospodarstvo ima na obmo čjih z omejenimi mo žnostmi, opredeljenih
v skladu z Uredbo (ES) š
t. 1257/1999, vsaj 50 odstotkov zemlji šča,
ki se uporablja za kmetijstvo.
2. Dodatna premija se odobri tudi kmetu, ki izvaja sezonsko selitev
živali, če:
(a) se vsaj 90 odstotkov živali, v zvezi s katerimi se zaprosi za premijo,
pase vsaj 90 zaporednih dni na obmo čjih, ki izpolnjujejo pogoje in
so dolo čena v skladu z odstavkom 1, in
(b) se sede žkmetijskega gospodarstva nahaja na natan čno opredeljenem
geografskem obmo čju, za katerega je dr žavačlanica dolo čila, da je
sezonska selitev živali tradicionalna praksa reje ovac in/ali koz ter
da so te selitve živali potrebne zaradi pomanjkanja zadostne koli čine
krme med obdobjem sezonske selitve živali.
3. Znesek dodatne premije se dolo či na 7 EUR na ovco in kozo.
Dodatna premija se odobri pod enakimi pogoji, kakor so dolo čeni za
dodeljevanje premije za ovce in koze.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —70
Člen 115
Skupne dolo čbe
1. Premije se kmetom prejemnikom pla čajo na podlagi števila ovc in/
ali koz, ki jih redijo na svojem kmetijskem gospodarstvu prek minimal-nega obdobja, ki se dolo či v skladu s postopkom, navedenim v členu
144(2).
▼
M1
2. Ko za čne veljati Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 o uvedbi sistema
za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES)
št. 1782/2003, mora biti žival, da je upravi čena do premije, identifici-
rana in registrirana v skladu s temi pravili.
▼B
Člen 116
Individualne omejitve
1. 1. januarja 2005 se individualna zgornja meja na kmeta, navedena
včlenu 113(3), izena čisštevilom pravic do premije, ki jih je kmet imel
na dan 31. decembra 2004 v skladu z ustreznimi pravili Skupnosti.
▼M2
2. Dr žavečlanice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da vsota
pravic do premije na njihovem ozemlju ne presega nacionalnih zgornjihmej iz odstavka 4 ter da se lahko ohranijo nacionalne rezerve iz člena
118.
Razen v primerih, kadar se uporablja člen 143b, nove dr žavečlanice
dodelijo individualne zgornje meje za proizvajalce in ustanovijo nacio-nalne rezerve iz skupnega števila pravic do premije, namenjenih vsaki
izmed teh novih dr žavčlanic iz odstavka 4, najkasneje eno leto po
datumu pristopa.
Po koncu obdobja uporabe sheme enotnih pla čil na povr šino po členu
143b in kadar se uporablja člen 67, se najkasneje do konca prvega leta
uporabe sheme enotnih pla čil dodelijo individualne zgornje meje za
proizvajalce in ustanovi nacionalna rezerva iz drugega pododstavka.
▼
B
3. Pravice do premije, ki so bile umaknjene v skladu z ukrepom,
sprejetim v skladu z odstavkom 2, se ukinejo.
▼A2
4. Uporabljajo se naslednje zgornje meje:
Državačlanica Pravice (x 1 000)
Belgija 70
Bolgarija 2 058,483Češka 66,733
Danska 104
Nem čija 2 432
Estonija 48Grčija 11 023
Španija 19 580
Francija 7 842Irska 4 956Italija 9 575Ciper 472,401▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —71
Državačlanica Pravice (x 1 000)
Latvija 18,437
Litva 17,304Luksemburg 4Madžarska 1 146
Malta 8,485Nizozemska 930Avstrija 206
Poljska 335,88
Portugalska 2 690Romunija 5 880,620Slovenija 84,909Slova ška 305,756
Finska 80Švedska 180
Zdru ženo kraljestvo 19 492
Skupaj 89 607,008
▼B
Člen 117
Prenos pravic do premije
1. Če kmet proda ali kako druga če prenese svoje kmetijsko gospo-
darstvo, lahko prenese vse svoje pravice do premije na osebo, kiprevzame njegovo kmetijsko gospodarstvo.
2. Kmet tudi lahko v celoti ali delno prenese svoje pravice na druge
kmete, ne da bi prenesel svoje kmetijsko gospodarstvo.
V primeru prenosa pravic brez prenosa kmetijskega gospodarstva se del
prenesenih pravic do premije, ki ne presega 15 odstotkov, brez nado-mestila preda nacionalni rezervi dr žave članice, v kateri se nahaja
njegovo kmetijsko gospodarstvo, za brezpla čno prerazporeditev.
Državečlanice lahko pridobijo pravice do premije od kmetov, ki se
prostovoljno strinjajo, da bodo v celoti ali delno predali svoje pravice.V tem primeru se lahko pla čila za pridobitev tak šnih pravic tak šnim
kmetom pla čajo ali iz dr žavnih prora čunov ali pa v skladu z dolo čili
pete alinee člena 119(2).
Z odstopanjem od odstavka 1 in v ustrezno utemeljenih okoli ščinah
lahko dr žave članice dolo čijo, da v primeru prodaje ali druga čnega
prenosa kmetijskega gospodarstva opravi prenos pravic posrednik nacio-nalne rezerve.
3. Dr žavečlanice lahko sprejmejo potrebne ukrepe, da se izognejo
umiku pravic do premije iz ob čutljivih obmo čij ali regij, kjer je ov čje-
rejaše posebej pomembna za lokalno gospodarstvo.
4. Dr žave članice lahko pred datumom, ki ga dolo čijo, odobrijo
začasne prenose tistega dela pravic do premije, ki ga kmet, ki mu ta
del pripada, nima namena uporabiti.▼
A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —72
Člen 118
Nacionalna rezerva
1. Vsaka dr žava članica vzdr žuje nacionalno rezervo pravic do
premije.
2. Vsaka pravica do premije, ki se umakne v skladu s členom 117(2)
ali z drugimi dolo čbami Skupnosti, se doda nacionalni rezervi.
3. Dr žavečlanice lahko dodelijo pravice do premije kmetom v okviru
meja svojih nacionalnih rezerv. Pri dodeljevanju dajejo prednost zlastinovincem, mladim kmetom ali drugim prednostnim kmetom.
Člen 119
Dodatna pla čila
1. V primeru uporabe člena 71 dr žavečlanice letno pla čujejo dodatna
plačila, katerih celotni obseg je enak zneskom, dolo čenim v odstavku 3
tega člena.
Države članice se lahko odlo čijo dopolniti celotni obseg, dolo čen v
odstavku 3 tega člena, tako da zni žajo zneske pla čil, navedene v
členu 113. Zni žanje zneskov, ki se lahko uporablja na regionalni osnovi,
ne sme presegati enega eura.
Plačila se izvr šujejo letno v skladu z objektivnimi merili, ki zlasti
vklju čujejo ustrezne proizvodne strukture in pogoje, ter na na čin, ki
zagotavlja enako obravnavanje proizvajalcev ter prepre čevanje izkriv-
ljanje trga in konkurence. Tak šna pla čila tudi ne smejo biti povezana
z nihanji tr žnih cen. Lahko se izvr šijo na regionalni osnovi.
2. Pla čila lahko še zlasti vklju čujejo naslednje:
—plačila kmetom, ki se ukvarjajo s specifi č
nimi tipi proizvodnje, zlasti
v zvezi s kakovostjo, ki so pomembni za lokalno gospodarstvo alivarstvo okolja;
—pove čanje premije, dolo čene v členu 113. Dodatni zneski so lahko
posledica uporabe zahtev glede obremenitve, ki jih dolo čid ržava
članica v skladu z lokalnimi pogoji;
—podporo za prestrukturiranje kmetijskih gospodarstev kmetov ali
razvoj organizacij proizvajalcev;
—plačila na povr šino, namenjena kmetom, ki se dodelijo na hektar
krmne povr šine, ki jo ima kmet na voljo skozi celotno zadevno
koledarsko leto in v zvezi s katero se za isto leto ne zahteva nobenihplačil v okviru sistema podpor proizvajalcem nekaterih polj ščin,
sistema pomo či za posu šeno krmo in shem pomo či Skupnosti za
trajne ali hortikulturne nasade;
—plačila kmetom, ki prostovoljno predajo svoje pravice v skladu s
členom 117(2);
—podporo za izbolj šanje in racionalizacijo predelave in tr ženja ov čjega
in kozjega mesa.
▼
M2
3. Uporabljajo se naslednji skupni zneski:
(1 000 EUR)
Belgija 64
Češka republika 71
Danska 79Nem čija 1 793
Estonija 51▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —73
Grčija 8 767
Španija 18 827
Francija 7 083
Irska 4 875
Italija 6 920
Ciper 441
Latvija 19Litva 18
Luksemburg 4
Madžarska 1 212
Malta 9
Nizozemska 743
Avstrija 185Poljska 355
Portugalska 2 275
Slovenija 86
Slova ška 323
Finska 61Švedska 162
Zdru ženo kraljestvo 20 162
4. V novih dr žavah članicah se skupni zneski uporabljajo v skladu z
razporedom pove čanj iz člena 143a.
▼B
Člen 120
Zgornje meje
Vsota zneskov vsake premije ali dodatnega pla čila, ki se zahteva, ne
sme presegati zgornje meje, ki jo je dolo čila Komisija v skladu s
členom 64(2).
Če celoten znesek zahtevane pomo či presega dolo čeno zgornjo mejo, se
v zadevnem letu pomo čna kmeta sorazmerno zni ža.
POGLAVJE 12
PLAČILA ZA GOVEDO IN TELETA
Člen 121
Podro čje uporabe
V primeru uporabe člena 68 dr žavečlanice pod pogoji, dolo čenimi v
tem poglavju, razen če ni dolo čeno druga če, odobrijo pomo čali pomo či,
ki jo(jih) je zadevna dr žava članica izbrala v skladu z navedenim
členom.▼M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —74
Člen 122
Opredelitve
V tem poglavju:
(a)„regija “pomeni dr žavočlanico ali regijo v dr žavičlanici, po izbiri
zadevne dr žavečlanice,
(b)„bik“pomeni nekastrirano govedo mo škega spola,
(b)„vol“pomeni kastrirano govedo mo škega spola,
(d)„krava dojilja “pomeni kravo, ki pripada mesni pasmi ali izhaja iz
križanja z mesno pasmo ter pripada čredi, namenjeni vzreji telet za
proizvodnjo mesa,
(e)„telica “pomeni govedo ženskega spola v starosti od osmih
mesecev, ki še ni telila.
Člen 123
Posebna premija
1. Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi govedo
moškega spola, je lahko na podlagi zahtevka upravi čen do posebne
premije. Ta premija se odobri v obliki letne premije na koledarskoleto in na kmetijsko gospodarstvo v okviru omejitev regionalnih zgor-njih meja za najve č90živali za vsako starostno obdobje, navedeno v
odstavku 2.
2. Posebna premija se odobri najve č:
(a) enkrat v življenju vsakega bika, starej šega od devet mesecev, ali
(b) dvakrat v življenju vsakega vola:
—prvičv starosti devetih mesecev,
—drugi čpo tem, ko je dopolnil 21 mesecev.
3. Da postane upravi čena do posebne premije:
(a) mora imeti kmet vsako žival, zajeto v zahtevku, na pitanju dolo čeno
obdobje, ki se ga opredeli;
(b) mora imeti vsaka
žival do zakola ali izvoza živalski potni list iz
člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 17. julija o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijogovedi ter ozna čevanju govejega mesain proizvodov iz govejega
mesa (
1), ki vsebuje vse ustrezne informacije o njenem premijskem
statusu, ali, če ta ni na voljo, enakovreden uradni dokument.
4. Če v dolo čeni regiji skupno število bikov, starej ših od devet
mesecev, in volov v starosti od devet do dvajset mesecev, za katereje bil vlo žen zahtevek in ki zadovoljujejo pogoje za dodelitev posebne
premije, presega regionalno zgornjo mejo, navedeno v odstavku 8, seštevilo vseh upravi čenih živali iz odstavkov 2(a) in (b) na kmeta za
zadevno leto sorazmerno zmanj ša.
V smislu tega člena pomeni „regionalna zgornja meja “število živali, ki
so v regiji in na koledarsko leto upravi čene do koristi, ki jih prina ša
posebna premija.
5. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 4, (se) lahko dr žavečlanice:
—na podlagi objektivnih meril, ki so del politike razvoja pode želja, in
samo pod pogojem, da upo števajo okoljske in zaposlitvene vidike,
spremenijo ali opustijo omejitev 90 živali na kmetijsko gospodarstvo
in starostno obdobje, in▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —75
(1) UL L 204, 11.8.2000, str. 1.
—pri izvr ševanju tega pooblastila odlo čijo za uporabo člena 4 tako, da
se dose že obseg zahtevanih zni žanj za uskladitev z veljavno regio-
nalno zgornjo mejo, ne da bi dr žave tak šne omejitve uporabile za
male kmete, ki glede zadevnega leta niso predlo žili zahtevkov za
posebno premijo za ve čkot minimalno število živali, ki ga je dolo-
čila zadevna dr žavačlanica.
6. Dr žave članice se lahko odlo čijo, da bodo posebno premijo
odobrile ob zakolu. V tem primeru se za bike starostno merilo, nave-deno v odstavku 2(a), nadomesti z minimalno maso klavnega trupa, kije 185 kilogramov.
Premija se pla ča ali vrne kmetom.
Zdru ženemu kraljestvu se odobri, da v Severni Irski uporabi sistem
dodeljevanja posebne premije, ki se razlikuje od sistema, uporabljenegana preostalem delu njegovega ozemlja.
7. Znesek posebne premije se dolo či pri:
(a) 210 EUR za upravi čenega bika;
(b) 150 EUR za upravi čenega vola in starostno obdobje.
▼
A2
8. Uporabljajo se naslednje regionalne zgornje meje:
Belgija 235 149
Bolgarija 90 343Češka 244 349
Danska 277 110Nem čija 1 782 700
Estonija 18 800Grčija 143 134
Španija 713 999 (
1)
Francija 1 754 732 (2)
Irska 1 077 458Italija 598 746Ciper 12 000Latvija 70 200Litva 150 000Luksemburg 18 962
Madžarska 94 620
Malta 3 201Nizozemska 157 932Avstrija 373 400Poljska 926 000Portugalska 175 075 (
3)
Romunija 452 000
Slovenija 92 276
Slova ška 78 348
Finska 250 000Švedska 250 000
Zdru ženo kraljestvo 1 419 811 (
4)
(1) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1454/2001.
(2) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1452/2001.
(3) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1453/2001.
(4) Ta zgornja meja se za časno pove ča za 100 000 glav na 1 519 811 glav, dokler se živih
živali, mlaj ših od šest mesecev, ne izvozi.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —76
Člen 124
Izvensezonska premija
1. V primeru uporabe člena 71, kadar v dr žavičlanici število volov:
(a) zaklanih v dolo čenem letu, prese že 60 % celotnega letnega zakola
goveda mo škega spola, in
(b) zaklanih v obdobju od 1. septembra do 30. novembra v dolo čenem
letu, prese že 35 % celotnega letnega zakola volov,
so lahko kmetje na podlagi zahtevka upravi čeni do dodatne premije k
posebni premiji (izvensezonska premija). Vendar če se oba zgoraj nave-
dena spro žitvena odstotka dose žeta na Irskem ali v Severni Irski, se
premija uporabi na Irskem in v Severni Irski.
Za uporabo tega člena v Zdru ženem kraljestvu se Severna Irska šteje za
ločeno enoto.
2. Znesek te premije zna ša:
—72,45 EUR na žival, zaklano v prvih petnajstih tednih v dolo čenem
letu,
—54,34 EUR na žival, zaklano v šestnajstem in sedemnajstem tednu v
določenem letu,
—36,23 EUR na žival, zaklano v obdobju od 18. do 21. tedna v
določenem letu, in
—18,11 EUR na žival, zaklano v 22. in 23. tednu v dolo čenem letu.
3. Kadar se odstotek iz odstavka 1(b) ne dose že ob upo števanju
predzadnjega stavka odstavka 1, se lahko dr žavečlanice, katerih kmetje
so predhodno prejeli izvensezonsko premijo, odlo čijo, da to premijo
odobrijo v vi šini 60 % zneskov, dolo čenih v odstavku 2.
V tem primeru zadevna dr žavačlanica:
(a) lahko odlo či, da odobri to premijo samo za prva dva ali tri zadevna
obdobja,
(b) zagotavlja, da je ukrep finan čno nevtralen glede na isto prora čunsko
leto, tako da ustrezno zmanj ša:
—znesek drugega starostnega obdobja posebne premije, ki velja za
vole, odobren v navedeni dr žavičlanici, in/ali
—dodatna pla čila v skladu z oddelkom 2, in obvesti Komisijo o
uporabljenem ukrepu zmanj šanja.
Za uporabo tega ukrepa se Irska in Severna Irska pri izra čunu odstotka
iz odstavka 1(a) in torej tudi pri upravi čenosti do premije štejeta za eno
enoto.
4. Da bi ugotovili, ali so bili odstotki iz tega člena prese ženi, je treba
upoštevati zakole, opravljene v drugem letu pred tistim, v katerem je
bilažival, ki izpolnjuje pogoje za premijo, zaklana.
Člen 125
Premija za krave dojilje
1. Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi krave dojilje, je
lahko na podlagi zahtevka upravi čen do premije za rejo krav dojilj
(premija za krave dojilje). Dodeli se v obliki letne premije na kole-
darsko leto in na kmeta v okviru omejitev individualnih zgornjih meja.
2. Premija za krave dojilje se dodeli kateremu koli kmetu:(a) ki dvanajst mesecev od dneva vlo žitve zahtevka ne oddaja mleka ali
mlečnih proizvodov s svoje kmetije.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —77
Vendar pa oddaja mleka ali mle čnih proizvodov potro šniku nepo-
sredno s kmetijskega gospodarstva ne prepre čuje odobritve premije,
(b) ki oddaja mleko ali mle čne proizvode, katerega skupna individualna
referen čna koli čina, kot je navedena v členu 4 Uredbe (EGS) št.
3950/92, ne presega 120 000 kilogramov. Vendar se lahko dr žave
članice na podlagi objektivnih meril, ki jih dolo čijo same, odlo čijo,
da spremenijo ali opustijo to koli činsko omejitev,
če ima kmet v reji najmanj šest zaporednih mesecev od dneva, ko vlo ži
zahtevek, tako število krav dojilj, da to zna ša najmanj 60 % števila, in
tako število telic, da ne presega 40 % števila, za katero se je zahtevala
premija.
Da bi ugotovili, koliko živali izpolnjuje pogoje v skladu s to čkama (a)
in (b) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, se na podlagi prejem-
nikove individualne referen čne koli čine, kot je opredeljena v členu 95
(2), in povpre čne mle čnosti ugotavlja, ali krave spadajo v čredo dojilj
ali v mle čnočredo.
3. Upravi čenost kmetov do premije je omejena z uporabo indivi-
dualne zgornje meje, kot je opredeljena v členu 126.
4. Za upravi čenožival zna ša znesek premije 200 EUR.
5. V primeru uporabe člena 68(a)(i) lahko dr žavečlanice odobrijo
dodatno nacionalno premijo za krave dojilje do najve č50 EUR na žival,
če to ne povzro ča diskriminacije med živinorejci zadevne dr žave
članice.
Za kmetijska gospodarstva v regiji, kot je opredeljena v členih 3 in 6
Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splo šnih
določbah o strukturnih skladih (1), se prvih 24,15 EUR na žival te
dodatne premije financira iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetij-skega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS).
Za kmetijska gospodarstva kjer koli na ozemlju dr žavečlanice, čei m a
populacija goved v zadevni dr žavičlanici visok dele žkrav dojilj, tj. vsaj
30 % celotnega števila krav, in če vsaj 30 % zaklanega goveda mo škega
spola pripada razredoma konformacije S in E, financira Jamstvenioddelek EKUJS dodatno premijo v celoti. Vsaka prekora čitev teh
odstotkov se ugotavlja na podlagi povpre čja dveh let pred tistim, za
katero se odobri premija.
6. Za namene tega člena se upo števajo le telice, ki pripadajo mesni
pasmi ali izhajajo iz kri žanja z mesno pasmo in pripadajo čredi, name-
njeni za vzrejo telet za proizvodnjo mesa.
Člen 126
Individualna zgornja meja za krave dojilje
▼
M2
1. Pomo čse dodeli vsakemu kmetu, ki ima krave dojilje, do indivi-
dualnih zgornjih mej, dolo čenih v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št.
1254/1999 ali drugim pododstavkom odstavka 2.
2. Dr žavečlanice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da vsota
pravic do premije na njihovem ozemlju ne presega nacionalnih zgornjihmej iz odstavka 5 ter da se lahko ohranijo nacionalne rezerve iz člena
128.
Razen v primerih, kadar se uporablja člen 143b, nove dr žavečlanice
dodelijo individualne zgornje meje za proizvajalce in ustanovijo nacio-nalne rezerve iz skupnega števila pravic do premije, namenjenih vsaki
izmed teh novih dr žavčlanic iz odstavka 5, najkasneje eno leto po
datumu pristopa.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —78
(1) UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 1105/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 3).
Po koncu obdobja uporabe sheme enotnega pla čila na povr šino po členu
143b in kadar se uporablja člen 68(2)(a)(i), se najkasneje do konca
prvega leta uporabe sheme enotnih pla čil dodelijo individualne zgornje
meje za proizvajalce in ustanovi nacionalna rezerva iz drugegapododstavka.
▼
B
3. Kadar zahteva prilagoditev iz odstavka 2 zni žanje individualnih
zgornjih mej, ki jih imajo kmetje, se prilagoditev izvede brez kompen-zacijskega pla čila in mora odlo čitev temeljiti na objektivnih merilih, ki
vklju čujejo zlasti:
—stopnjo, po kateri so kmetje uporabili svoje individualne zgornje
meje v treh referen čnih letih pred letom 2000,
—izvajanje investicijskega ali ekstenzifikacijskega programa v sektorju
govejega in tele čjega mesa,
—posebne naravne okoli ščine ali izrekanje kazni, kar ima za posledico
nepla čilo ali zmanj šano pla čilo premije za najmanj eno referen čno
leto,
—dodatne izjemne okoli ščine, ki vplivajo tako, da pla čila, izvedena za
vsaj eno referen čno leto, ne ustrezajo dejanskemu polo žaju, ugotov-
ljenemu v prej šnjih letih.
4. Pravice do premij, ki so bile odvzete skladno z ukrepom, pred-
videnim v odstavku 2, se ukinejo.
▼
A2
5. Uporabljajo se naslednje nacionalne zgornje meje:
Belgija 394 253
Bolgarija 16 019
Češka 90 300
Danska 112 932Nem čija 639 535
Estonija 13 416
Grčija 138 005
Španija (
1) 1 441 539
Francija (2) 3 779 866
Irska 1 102 620
Italija 621 611Ciper 500Latvija 19 368
Litva 47 232
Luksemburg 18 537Madžarska 117 000
Malta 454
Nizozemska 63 236Avstrija 375 000
Poljska 325 581
Portugalska (
3) 416 539
Romunija 150 000▼M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —79
Slovenija 86 384
Slova ška 28 080
Finska 55 000
Švedska 155 000
Zdru ženo kraljestvo 1 699 511
(1) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1454/2001.
(2) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1452/2001.
(3) Brez poseganja v posebna pravila iz Uredbe (ES) št. 1453/2001.
▼B
Člen 127
Prenos pravic do premij za krave dojilje
1. Če kmet proda ali kako druga če prenese svoje kmetijsko gospo-
darstvo, lahko prenese vse svoje pravice do premije za krave dojilje naosebo, ki prevzame njegovo kmetijsko gospodarstvo. Prav tako lahko vceloti ali delno prenese svoje pravice na druge kmete, ne da bi preneselsvoje kmetijsko gospodarstvo.
Pri prenosu pravic do premij brez prenosa kmetijskega gospodarstva se
del prenesenih pravic, ki ne presega 15 odstotkov, vrne brez kompen-
zacijskega pla čila nacionalni rezervi dr žavečlanice, v kateri je kmetijsko
gospodarstvo, za brezpla čno prerazporeditev.
2. Dr žavečlanice:
(a) sprejmejo potrebne ukrepe, da prepre čijo prena šanje pravic do
premij iz ob čutljivih obmo čij ali regij, kjer je proizvodnja govejega
in tele čjega mesa posebno pomembna za lokalno gospodarstvo;
(b) lahko predvidijo, da se prenos pravic brez prenosa kmetijskega
gospodarstva opravi neposredno med kmeti ali da se opravi prekposrednika nacionalne rezerve.
3. Dr žave članice lahko pred datumom, ki ga dolo čijo, dovolijo
začasne prenose dela pravic do premij, ki jih kmet imetnik ne namerava
izkoristiti.
Člen 128
Nacionalna rezerva pravic do premij za krave dojilje
1. Vsaka dr žavačlanica vzdr žuje nacionalno rezervo pravic do premij
za krave dojilje.
2. Vsakr šne pravice do premij, odvzete skladno s členom 127(1) ali
drugimi predpisi Skupnosti, se dodajo v nacionalno rezervo brez pose-
ganja v člen 126(4).
3. Dr žave članice uporabljajo svoje nacionalne rezerve, da bi v
okviru omejitev navedenih rezerv dodelile pravice do premij zlastinovincem, mladim kmetom in drugim prednostnim kmetom.
Člen 129
Telice
1. Z odstopanjem od člena 125(3) se lahko dr žavečlanice, ki ve čkot
60 % krav dojilj in telic redijo na gorskih obmo čjih v smislu člena 18
Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999, odlo čijo, da vodijo dodelitev premije
za krave dojilje lo čeno za telice in lo čeno za krave dojilje v okviru
omejitev lo čene nacionalne zgornje meje, ki jo postavi zadevna dr žava
članica.▼A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —80
Taka lo čena nacionalna zgornja meja ne sme presegati 40 % nacionalne
zgornje meje zadevne dr žavečlanice, dolo čene v členu 126(5). Nave-
dena nacionalna zgornja meja se zni ža za znesek, ki je enak lo čeni
nacionalni zgornji meji. Kadar v dr žavičlanici, ki uporablja mo žnost,
predvideno v tem odstavku, skupno število telic, za katere je bil vlo žen
zahtevek in ki izpolnjujejo pogoje za odobritev premije za krave dojilje,presega lo čeno nacionalno zgornjo mejo, se število upravi čenih telic na
kmeta za zadevno leto sorazmerno zni ža.
2. Za namene tega člena se upo števajo le telice, ki pripadajo mesni
pasmi ali izhajajo iz kri žanja z mesno pasmo.
Člen 130
Klavna premija
1. Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi govedo, je
lahko na podlagi zahtevka upravi čen do klavne premije. Odobri se ob
zakolu živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije, ali ob njihovem izvozu
v tretjo dr žavo in v okvirih nacionalnih zgornjih mej, ki jih je treba
določiti.
Klavna premija se lahko dodeli za naslednje živali:
(a) bike, vole, krave in telice od starosti osmih mesecev,(b) teleta, stara ve čkot en mesec in manj kot osem mesecev in z maso
klavnega trupa do 185 kilogramov,
če jih je kmet redil dolo čeno obdobje, ki ga je treba dolo čiti.
2. Znesek premije zna ša:
(a) 80 EUR za upravi čenožival, kakor je opredeljeno v odstavku 1(a);
(b) 50 EUR za upravi čenožival, kakor je opredeljeno v odstavku 1(b).
3. Nacionalne zgornje meje iz odstavka 1 se dolo čijo za dr žavo
članico in lo čeno za obe skupini živali, kot sta opredeljeni v to č
kah
(a) in (b) tega odstavka. Posamezna zgornja meja je enaka številu živali
vsake od obeh skupin, ki so bile v letu 1995 zaklane v zadevni dr žavi
članici, h kateremu se pri štejejo živali, izvo žene v tretje dr žave, po
podatkih Eurostata ali katerih koli drugih objavljenih uradnih statisti čnih
podatkih za tisto leto, ki jih je Komisija sprejela.
▼A2
Za nove dr žavečlanise so nacionalne zgornje meje, tiste, ki so zapisane
v naslednji tabeli:
Biki, voli, krave in teliceTeleta, stara ve čkot en
mesec in manj kot osem
mesecev in s te žo trupa do
185 kilogramov
Bolgarija 22 191 101 542
Češka 483 382 27 380
Estonija 107 813 30 000
Ciper 21 000 -
Latvija 124 320 53 280Litva 367 484 244 200Madžarska 141 559 94 439
Malta 6 002 17Poljska 1 815 430 839 518Romunija 1 148 000 85 000Slovenija 161 137 35 852▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —81
Biki, voli, krave in teliceTeleta, stara ve čkot en
mesec in manj kot osem
mesecev in s te žo trupa do
185 kilogramov
Slova ška 204 062 62 841
▼B
4. Kadar v neki dr žavičlanici skupno število živali, za katere je bil
poslan zahtevek za eno od dveh skupin živali, opredeljenih v to čki (a)
ali (b) odstavka 1, in ki izpolnjujejo pogoje za odobritev klavne premije,
presega nacionalno zgornjo mejo, predpisano za navedeno skupino, seštevilo vseh upravi čenih živali iz navedene skupine na kmeta za
zadevno leto sorazmerno zni ža.
Člen 131
Obremenitev
1. V primeru uporabe člena 71 je skupno število živali, ki izpolnju-
jejo pogoje za posebno premijo in premijo za krave dojilje, omejeno zuporabo obremenitve na kmetijskem gospodarstvu na dve glavi velikeživine (GV Ž) na hektar in koledarsko leto. Od 1. januarja 2003 zna ša
obremenitev 1,8 GV Ž. Ta obremenitev se izra žavG V Žna enoto krmne
površine kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za živali na gospo-
darstvu. Vendar je kmet izvzet iz uporabe obremenitve, češtevilo živali,
ki jih redi na svojem kmetijskem gospodarstvu in ki jih je treba upo šte-
vati pri dolo čitvi obremenitve, ni ve čje od 15 GV Ž.
2. Pri dolo čanju obremenitve na kmetijskem gospodarstvu je treba
upoštevati:
(a) govedo mo škega spola, krave dojilje in telice, ovce in/ali koze, za
katere so bili vlo ženi zahtevki, kakor tudi krave molznice, potrebne
za proizvodnjo skupne referen čne koli čine mleka, dodeljene kmetu.
Število živali se pretvori v GV Ž, pri čemer se uporabi naslednja
pretvorbena tabela:
Govedo mo škega spola in telice, starej še
od 24 mesecev, krave dojilje, kravemolznice1,0 GV Ž
Govedo mo škega spola in telice v starosti
od 6 do 24 mesecev0,6 GV Ž
Ovce 0,15 GV Ž
Koze 0,15 GV Ž
(b) krmno povr šino, ki pomeni povr šino kmetijskega gospodarstva na
voljo za rejo goved in ovc in/ali koz skozi vse koledarsko leto.Krmna povr šina ne vklju čuje:
—poslopij, gozdov, ribnikov, poti,
—površin, ki se uporabljajo za druge posevke, ki so upravi čeni do
pomo či Skupnosti, ali za trajne ali hortikulturne nasade, razen
trajnih travnikov, za katere se pla čila na povr šino odobrijo
skladno s členom 136, ali odvisno od primera, s členom 96,
—površin, ki izpolnjujejo pogoje za sistem podpor, namenjen
pridelovalcem nekaterih polj ščin, ki se uporabljajo v okviru
sheme pomo či za posu šeno krmo ali so vklju čeni v nacionalno
shemo ali shemo Skupnosti za praho.
Krmna povr šina zajema tudi povr šine v skupni uporabi in povr šine, na
katerih je me šano gojenje.▼
A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —82
Člen 132
Ekstenzifikacijsko pla čilo
1. V primeru uporabe člena 71 so kmetje, ki prejemajo posebno
premijo in/ali premijo za krave dojilje, lahko upravi čeni do ekstenzifi-
kacijskega pla čila.
2. Ekstenzifikacijsko pla čilo zna ša 100 EUR na odobreno posebno
premijo in premijo za krave dojilje, če je obremenitev na zadevnem
kmetijskem gospodarstvu za zadevno koledarsko leto manj ša ali enaka
1,4 GV Žna hektar.
Vendar se lahko dr žavečlanice odlo čijo, da odobrijo ekstenzifikacijsko
plačilo v vi šini 40 EUR za obremenitev 1,4 GV Žna hektar ali ve čin
manj ali enako 1,8 GV Žna hektar ter v znesku 80 EUR za obremenitev,
ki je manj ša od 1,4 GV Žna hektar.
3. Za namene uporabe odstavka 2:(a) se z odstopanjem od člena 131(2)(a) obremenitev na kmetijskem
gospodarstvih dolo či tako, da se upo števa govedo mo škega spola,
krave in telice, ki so na gospodarstvu med zadevnim koledarskimletom, kakor tudi ovce in/ali koze, za katere so bili vlo ženi zahtevki
za premije za isto koledarsko leto. Število živali se pretvori v GV Ž,
pričemer se uporablja pretvorbena tabela iz člena 131(2)(a);
(b) se brez poseganja v tretjo alineo člena 131(2)(b) povr šine, ki se
uporabljajo za proizvodnjo polj ščin, opredeljenih v Prilogi IX, ne
štejejo za „krmno povr šino“;
(c) je krmna povr šina, ki se upo števa za izra čun obremenitve, sestav-
ljena iz najmanj 50 % pa
šnikov.
„Pašnike“opredelijo dr žavečlanice. Opredelitev mora vsebovati vsaj
merilo, da je pa šnik travnik, ki se mu skladno z lokalno kmetijsko
prakso prizna, da je namenjen za pa šo goved in/ali ovc. To pa ne
izklju čuje me šane uporabe pa šnika v istem letu (pa ša, seno, travna
silaža).
4. Brez poseganja v zahteve glede obremenitve, dolo čene v odstavku
2 tega člena, lahko kmetje v dr žavah članicah, v katerih se ve čkot 50 %
mleka proizvede na gorskih obmo čjih v smislu člena 18 Uredbe (ES) št.
1257/1999 in katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo na takihobmo čjih, prejmejo ekstenzifikacijska pla čila, kakor je dolo čeno v nave-
denem odstavku, za krave molznice, ki jih redijo na teh obmo čjih.
5. V skladu s postopkom iz člena 144(2), Komisija po potrebi prila-
godi zneske, dolo čene v odstavku 2 tega člena, ob upo števanju zlasti
števila živali, ki izpolnjujejo pogoje za pla čilo za prej šnje koledarsko
leto.
Člen 133
Dodatna pla čila
1. V primeru uporabe člena 71 dr žavečlanice letno opravijo kmetom
na svojem ozemlju dodatna pla čila v skupni vi šini zneskov, dolo čenih v
odstavku 3 tega člena. Taka pla č
ila se opravijo v skladu z objektivnimi
merili, ki zlasti vklju čujejo zadevne proizvodne strukture in pogoje, ter
na na čin, ki zagotavlja enako obravnavanje kmetov in prepre čevanje
izkrivljanja trga in konkurence. Poleg tega tak šna pla čila ne smejo
biti povezana z nihanji tr žnih cen.
2. Dodatna pla čila se opravijo v obliki pla čil na glavo in/ali pla čil na
površino.
▼M2
3. Uporabljajo se naslednji skupni zneski:
(V milijonih evrov)▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —83
Belgija 39,4
Češka republika 8,776017
Danska 11,8Nem čija 88,4
Estonija 1,13451Grčija 3,8
Španija 33,1
Francija 93,4
Irska 31,4Italija 65,6Ciper 0,308945Latvija 1,33068Litva 4,942267Luksemburg 3,4Madžarska 2,936076
Malta 0,0637Nizozemska 25,3
Avstrija 12,0
Poljska 27,3Portugalska 6,2Slovenija 2,964780Slova ška 4,500535
Finska 6,2Švedska 9,2
Zdru ženo kraljestvo 63,8
▼B
Člen 134
Plačila na glavo
1. Pla čila na glavo se lahko odobrijo za:
(a) govedo mo škega spola,
(b) krave dojilje,
(c) krave molznice,(d) telice.
2. Pla čila na glavo se lahko odobrijo kot dodatni zneski na enoto
klavne premije, kakor je dolo čeno v členu 130, razen za teleta. V drugih
primerih je odobritev pla čil na glavo odvisna od:
(a) posebnih pogojev, dolo čenih v členu 135,
(b) posebnih zahtev glede obremenitve, ki jih dolo čijo dr žavečlanice.
3. Posebne zahteve glede obremenitve se dolo čijo:
—na podlagi krmne povr šine iz člena 131(2)(b), razen povr šin, za
katere se odobrijo pla čila na povr šino v skladu s členom 136,
—z upo števanjem zlasti vpliva vrste zadevne proizvodnje na okolje,
okoljske ob čutljivosti zemlji šč, uporabljenih za rejo goved, in
ukrepov, ki so bili izvedeni zaradi stabilizacije ali izbolj šanja okolj-
skih razmer teh zemlji šč.▼
M22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —84
Člen 135
Pogoji za pla čilo na glavo
1. Pla čila na glavo za govedo mo škega spola se lahko odobrijo na
koledarsko leto za ne ve čkot je število živali v dr žavičlanici, ki je:
—enako regionalni zgornji meji zadevne dr žavečlanice, dolo čeni v
členu 123(8), ali
—enako številu govedi mo škega spola, za katere so bile premije
odobrene leta 1997, ali
—enako povpre čnemu številu zakolov govedi mo škega spola v letih
1997, 1998 in 1999, po statistiki Eurostata za ta leta ali po katerihkoli drugih objavljenih uradnih statisti čnih podatkih za ta leta, ki jih
prejme Komisija, ali
▼
M2
—za nove dr žavečlanice: enako zgornjim mejam iz člena 123(8) ali
enako povpre čnemu številu zakolov mo škega goveda v letih 2001,
2002 in 2003 po statistiki Eurostata za ta leta ali po katerih kolidrugih objavljenih uradnih statisti čnih podatkih za ta leta, ki jih
sprejme Komisija.
▼
B
Države članice lahko predvidijo tudi omejitev glav števila goveda
moškega spola na kmetijsko gospodarstvo, ki ga dr žavačlanica dolo či
na nacionalni ali regionalni osnovi.
Upravi čeni je samo govedo mo škega spola, starej še od osem mesecev.
Če se pla čila na glavo izvedejo ob zakolu, lahko dr žavečlanice dolo-
čijo, da se ta pogoj nadomesti z najmanj šo maso klavnega trupa 180 kg.
2. Pla čila na glavo za krave dojilje in telice, ki izpolnjujejo pogoje za
premijo za krave dojilje v skladu s členom 125(4) in členom 129, se
lahko odobrijo samo kot dopolnilni znesek na premijsko enoto za kravodojiljo, kakor je dolo čeno v členu 125(4).
3. Pla čila na glavo za krave molznice se lahko odobrijo samo kot
znesek na tono referen čne koli čine, upravi čene do premije, ki je na
voljo na kmetijskem gospodarstvu, ki jo je treba dolo čiti v skladu s
členom 95(2).
Člen 134(2)(b) se ne uporablja.
4. Pla čila na glavo se za telice, razen tistih iz odstavka 2, lahko
odobrijo na dr žavočlanico in koledarsko leto, in sicer za ne ve čkot
zaštevilo telic, ki je enako povpre čnemu številu zakolov telic v letih
1997, 1998 in 1999 po statistiki Eurostata za ta leta ali po katerih kolidrugih objavljenih uradnih statisti čnih podatkih za ta leta, ki jih prejme
Komisija. ►
M2 Referen čna leta za nove dr žavečlanice so 2001, 2002
in 2003. ◄
Člen 136
Plačila na povr šino
1. Pla čila na povr šino se odobrijo na hektar trajnega pa šnika:
(a) ki je kmetu na voljo v zadevnem koledarskem letu,
(b) ki se ne uporablja tako, da bi izpolnjeval posebne zahteve glede
obremenitve iz člena 134(3), in
(c) za katerega se za isto leto ne zahtevajo pla čila v okviru sistema
podpor, namenjenega proizvajalcem nekaterih polj ščin, v okviru
sistema pomo či za posu šeno krmo in v okviru sheme pomo či Skup-
nosti za druge trajne ali hortikulturne nasade.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —85
2. Povr šina trajnega travnika v regiji, za katerega se lahko odobrijo
plačila na povr šino, ne sme presegati ustrezne regionalne osnovne
površine.
Regionalne osnovne povr šine dolo čijo dr žave članice kot povpre čno
število hektarov trajnega travnika, ki je bil na voljo za rejo govedi v
letih 1995, 1996 in 1997. ►M2 Referen čna leta za nove dr žavečlanice
so 1999, 2000 in 2001. ◄
3. Najvi šje pla čilo na povr šino na hektar, ki se lahko odobri,
vklju čno, odvisno od primera, s pla čili na povr šino skladno s členom
96 ne sme presegati 350 EUR.
▼M2
Člen 136a
Pogoji uporabe v novih dr žavah članicah
V novih dr žavah članicah se skupni zneski iz člena 133(3) in maksi-
malno pla čilo na povr šino na hektar v vi šini 350 evrov iz člena 136(3)
uporabljajo v skladu z razporedom pove čanj iz člena 143a.
▼B
Člen 137
Pošiljanje podatkov
Kakr šne koli spremembe nacionalnih ureditev v zvezi z odobritvijo
dodatnih pla čil je treba poslati Komisiji najkasneje en mesec po
njihovem sprejetju.
Člen 138
Skupne dolo čbe
Da je žival upravi čena do neposrednih pla čil po tem poglavju, mora biti
označena in registrirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000.
Člen 139
Zgornje meje
Vsota zneskov vsakega neposrednega pla čila, zahtevanega po tem
poglavju, ne sme presegati zgornje meje, ki jo je dolo čila Komisija v
skladu s členom 64(2) in ustreza sestavnemu delu vsakega od teh nepo-
srednih pla čil v zgornji meji iz člena 41. ►M2 Vendar v zvezi z
novimi dr žavami članicami zgornja meja, ki jo dolo či Komisija v skladu
sčlenom 64(2), ustreza komponenti vsakega zadevnega neposrednega
plačila v okviru zgornje meje iz člena 71c. ◄▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —86
Kadar skupni znesek zahtevane pomo či presega dolo čeno zgornjo mejo,
se pomo čna kmeta v navedenem letu sorazmerno zni ža.
Člen 140
Prepovedane snovi v skladu z Direktivo 96/22/ES
1. Kadar se v živali, ki pripada čredi goved kmeta, v skladu z dolo č-
bami Direktive 96/23/ES (1) odkrijejo ostanki snovi, ki so prepovedane
po Direktivi 96/22/ES (2), ali ostanki snovi, ki so sicer dovoljene po
navedenem predpisu, vendar pa se uporabljajo nezakonito, ali kadar sena kmetovem kmetijskem gospodarstvu v kakr šni koli obliki najde
nedovoljena snov ali proizvod oziroma snov ali proizvod, ki je dovoljenpo Direktivi Sveta 96/22/ES, vendar je na gospodarstvu nezakonito, jekmet za koledarsko leto, ko je bilo to odkrito, izklju čen iz prejemanja
zneskov, predvidenih v tem poglavju.
Pri ponovni kr šitvi se lahko dol žina obdobja izklju čenosti glede na te žo
kršitve podalj ša do pet let, ra čunano od leta, v katerem je bila ponovna
kršitev odkrita.
2. Če lastnik ali imetnik živali ovira delo med in špekcijskimi
pregledi in med jemanjem vzorcev, potrebnih za izvajanje nacionalnihnačrtov za spremljanje ostankov snovi, ali med izvajanjem raziskav in
pregledov, predvidenih v skladu z Direktivo 96/23/ES, se uporabijokazni, predvidene v odstavku 1 tega člena.
POGLAVJE 13
POMO ČZA ZRNATE STRO ČNICE
Člen 141
Podro čje uporabe
V primeru uporabe člena 71 zadevne dr žavečlanice odobrijo pomo čza
proizvodnjo naslednjih zrnatih stro čnic:
(a) le čo, razen semenske iz oznake KN ex 0713 40 00;
(b)čičeriko, razen semenske iz oznake KN ex 0713 20 00;
(c) gra šico vrste Vicia sativa L. inVicia ervilla Willd. iz oznake KN
ex 0713 90 90 (drugo).
Člen 142
Pomo č
1. Pomo čse odobri za tr žno leto za proizvodnjo zrnatih stro čnic, ki
jih zajema člen 141. Tr žno leto traja od 1. julija do 30. junija.
Orna parcela, ki je predmet zahtevka za pomo čna hektar v okviru
sistema, financiranega v skladu s členom 1(2)(b) Uredbe (ES)
št.
1258/1999, je izklju čena iz upravi čenosti do pla čila pomo či, predvidene
s tem sistemom.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —87
(1) Direktiva Sveta 96/22/ES z dne 29. aprila 1996 o prepovedi uporabe v
živinoreji nekaterih snovi, ki u činkujejo kot hormoni ali tireostatiki, ali beta
agonistov, in o razveljavitvi direktiv 81/602/EGS, 88/146/EGS in 88/299/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 3).
(
2) Direktiva Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje
nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in živalskih proizvodih
ter o razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS ter sklepov 89/187/EGS in 91/664/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 10). Direktiva, kakor je bilaspremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
2. Brez poseganja v člen 143 zna ša pomo čna hektar posejane in
požete povr šine 181 EUR na hektar.
▼M2
Člen 143
Zgornja meja
Znesek zahtevane pomo či ne sme presegati zgornje meje, dolo čene s
strani Komisije v skladu s členom 64(2), ki ustreza komponenti pla čil
na povr šino za stro čnice iz Priloge VI v okviru nacionalne zgornje meje
izčlena 41. Vendar v zvezi z novimi dr žavami članicami zgornja meja,
ki jo dolo či Komisija v skladu s členom 64(2), ustreza komponenti
plačila na povr šino za stro čnice iz Priloge VI v okviru nacionalne
zgornje meje iz člena 71c.
Kadar skupni znesek zahtevane pomo či presega dolo čeno zgornjo mejo,
se pomo čna kmeta v tem letu sorazmerno zmanj ša.
▼A1
TITLE IVA
IMPLEMENTATION OF SUPPORT SCHEMES IN THE NEW
MEMBER STATES
Article 143a
Introduction of support schemes
In the new Member States direct payments shall be introduced in accor-
dance with the following schedule of increments expressed as a percen-tage of the then applicable level of such payments in the Community asconstituted on 30 April 2004:
—25 % in 2004,
—30 % in 2005,
—35 % in 2006,
—40 % in 2007,
—50 % in 2008,
—60 % in 2009,
—70 % in 2010,
—80 % in 2011,
—90 % in 2012,
—100 % as from 2013.
▼
A2
Za Bolgarijo in Romunijo se uvedejo neposredna pla čila, dodeljena
v skladu z naslednjim razporedom pove čanj, izra ženih kot odstotek
ravni takih pla čil, ki se takrat uporablja v Skupnosti v njeni sestavi
na dan 30. aprila 2004:
—25 % v letu 2007,
—30 % v letu 2008,
—35 % v letu 2009,
—40 % v letu 2010,
—50 % v letu 2011,
—60 % v letu 2012,
—70 % v letu 2013,
—80 % v letu 2014,▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —88
—90 % v letu 2015,
—100 % od leta 2016.
▼A1
Article 143b
Single Area Payment scheme
▼M16
1. Nove dr žavečlanice lahko najkasneje na dan pristopa sklenejo, da
med obdobjem uporabe iz odstavka 9 neposredna pla čila, z izjemo
pomo či za energetske rastline, ki je dolo čena v poglavju 5
naslova IV, in pla čila za jagodi čje, vzpostavljenega v poglavju 10h
naslova IV, nadomestijo z enotnim pla čilom na povr šino, ki se izra čuna
v skladu z odstavkom 2.
▼A1
2. The single area payment shall be made once a year. It shall becalculated by dividing the annual financial envelope establishedaccording to paragraph 3 by the agricultural area of each new MemberState established according to paragraph 4.
3. For any new Member State, the Commission shall establish an
annual financial envelope:
—as the sum of the funds that would be available in respect of the
calendar year concerned for granting direct payments in the newMember State,
—according to the relevant Community rules and on the basis of the
quantitative parameters, such as base areas, premium ceilings andMaximum Guaranteed Quantities (MGQ), specified in the Act ofAccession and subsequent Community legislation for each directpayment, and
▼
M16
—prilagojeno z uporabo ustreznega odstotka, navedenega
včlenu 143a, za postopno uvedbo neposrednih pla čil; izvzeti so
zneski, ki so na razpolago v skladu s to čko K(2) Priloge VII ali
v skladu z razliko med temi zneski in zneski, ki se dejansko uporab-ljajo, kakor je navedeno v členu 143ba(4), in zneski za sektor sadja
in zelenjave v skladu z odstavkoma 3 in 4 člena 68b ali v skladu
z razliko med temi zneski in zneski, ki se dejansko uporabljajo,kakor je navedeno v členu 143bb(4) in členu 143bc(3).
▼
A1
4. The agricultural area of a new Member State under the single areapayment scheme shall be the part of its utilised agricultural area whichhas been maintained in good agricultural condition at 30 June 2003,whether in production or not at that date, and, where appropriate, adju-sted in accordance with the objective criteria to be set by that newMember State after approval by the Commission.
“Utilised agricultural area ”shall mean the total area taken up by arable
land, permanent grassland, permanent crops and kitchen gardens asestablished by the Commission (EUROSTAT) for its statisticalpurposes.
▼
A2
Za Bolgarijo in Romunijo je kmetijska povr šina za namene sheme
enotnega pla čila na povr šino tisti del kmetijske povr šine v uporabi, ki
je vzdr ževana v dobrem kmetijskem stanju, ne glede na to, ali je
v obdelavi ali ne, in se, če je to primerno, prilagodi v skladu
z objektivnimi merili, ki jih po dovoljenju Komisije dolo čita Bolgarija
in Romunija.▼A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —89
5.►M13 Do dodelitve pla čil po shemi enotnega pla čila na povr šino
so upravi čene vse kmetijske parcele, ki ustrezajo merilom iz odstavka 4,
pa tudi kmetijske parcele, zasajene s panjevci s kratko rotacijo (oznakaKN ex 0602 90 41), ki so bile na dan 30. junija 2003 vzdr ževane v
dobrem kmetijskem stanju ter za katere je bil vlo žen zahtevek za
pomo čza energetske rastline iz člena 88. Ne glede na to so v primeru
Bolgarije in Romunije upravi čene vse kmetijske parcele, ki ustrezajo
merilom iz odstavka 4, pa tudi kmetijske parcele, zasajene s panjevci
s kratko rotacijo (oznaka KN ex 0602 90 41), za katere je bil vlo žen
zahtevek za pomo čza energetske rastline iz člena 88. ◄
The minimum size of eligible area per holding for which payments may
be requested shall be 0,3 ha. However, any new Member State maydecide, on the basis of objective criteria and after approval by the
Commission, to set the minimum size at a higher level not exceeding
1 ha.
▼
M18
Razen v primeru višje sile ali izjemnih okoli ščin so enote rabe ali
poljine iz prvega pododstavka na razpolago kmetu na datum, ki ga jedoločila dr žavačlanica, vendar ne po datumu, ki ga je dr žavačlanica
določila za spremembo vloge za pomo č.
▼
A1
6. There shall be no obligation to produce or to employ the factors ofproduction. However, farmers may use the land referred to in paragraph4 for any agricultural purpose. In the case of production of hemp fallingwithin CN code 5302 10 00, Article 5a(2) of Council Regulation (EC)No 1251/1999 (
1) and Article 7b of Commission Regulation (EC)
No 2316/1999 (2) as well as Article 52(1) of this Regulation shall apply.
Any land benefiting from payments under the single area payment
scheme shall be maintained in good agricultural condition compatiblewith the protection of the environment.
▼
M18
Od 1. januarja 2005 in do 31. decembra 2008 je uporaba členov 3, 4, 6,
7 in 9 za nove dr žavečlanice neobvezna, v kolikor se navedene dolo čbe
nanašajo na predpisane zahteve ravnanja. Od 1. januarja 2009 mora
kmet, ki prejema pla čila v okviru sheme enotnega pla čila na povr šino
v teh dr žavah članicah, spo štovati predpisane zahteve ravnanja iz
Priloge III v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
(a) zahteve iz to čke A Priloge III se uporabljajo od 1. januarja 2009;
(b) zahteve iz to čke B Priloge III se uporabljajo od 1. januarja 2011;
(c) zahteve iz to čke C Priloge III se uporabljajo od 1. januarja 2011.
Vendar je za Bolgarijo in Romunijo uporaba členov 3, 4, 6, 7 in 9 do
31. decembra 2011 neobvezna, v kolikor se navedene dolo čbe nana šajo
na predpisane zahteve ravnanja. Od 1. januarja 2012 mora kmet, kiprejema pla čila v okviru sheme enotnega pla čila na povr šino v teh
državah članicah, spo štovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge III
v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
(a) zahteve iz to čke A Priloge III se uporabljajo od 1. januarja 2012;
(b) zahteve iz to čke B Priloge III se uporabljajo od 1. januarja 2014;
(c) zahteve iz to čke C Priloge III se uporabljajo od 1. januarja 2014.
Nove dr žavečlanice lahko mo žnost iz tretjega pododstavka uporabijo
tudi, če se odlo čijo prenehati uporabljati shemo enotnega pla čila na
površino pred koncem roka iz odstavka 9.▼
A12003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —90
(1) Council Regulation (EC) No 1251/1999 establishing a support system for
producers of certain arable crops (OJ L 160, 26.6.1999, p. 1).
(2) Commission Regulation (EC) No 2316/1999 laying down detailed rules for
the application of Council Regulation (EC) No 1251/1999 establishing asupport system for producers of certain arable crops (OJ L 280,30.10.1999, p. 43).
7. Where in a given year the single area payments in a new Member
State would exceed its annual financial envelope, the national amountper hectare applicable in that new Member State shall be reducedproportionately by application of a reduction coefficient.
8. The Community rules on the integrated system laid down respec-
tively in Council Regulation (EEC) No 3508/92 (
1), and in particular
Article 2 thereof, and in Chapter 4 of Title II of this Regulation, and inparticular Article 18, shall apply to the single area payment scheme tothe extent necessary. Accordingly, any new Member State choosing thisscheme shall:
—prepare and process farmers' annual aid applications. Such applica-
tions shall contain data on applicants and on declared agriculturalparcels (identification number and area);
—put in place a land parcel identification system so as to ensure that
the parcels for which aid applications have been made can be iden-tified and their area established, that the parcels concern agricultural
land and that they are not the subject of another application;
—have in place a computerised database for agricultural holdings,
parcels and aid applications;
—check the aid applications pertaining to the year 2004 in accordance
with Articles 7 and 8 of Regulation (EEC) No 3508/92 and thosepertaining to any year as from 2005 in accordance with Article 23 of
this Regulation.
The application of the single area payment scheme shall not in any way
affect the obligation of any new Member State with regard to the
implementation of Community rules on the identification and registra-
tion of animals as provided for by Council Directive 92/102/EEC (
2) and
Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of theCouncil (
3).
▼M13
9.►M18 Za vse nove dr žavečlanice bo shema enotnega pla čila na
površino na voljo za uporabo do konca leta 2010. ◄Ne glede na to je
za Bolgarijo in Romunijo shema enotnega pla čila na povr šino na voljo
za obdobje uporabe do konca leta 2011. Nove dr žavečlanice, ki ne
želijo ve čuporabljati sheme, o svoji nameri obvestijo Komisijo do 1.
avgusta zadnjega leta uporabe.
▼M18__________
▼A1
12. After the end of the period of application of the single areapayment scheme, the direct payments shall be applied according tothe relevant Community rules and on the basis of the quantitative para-meters, such as base area, premium ceilings and Maximum GuaranteedQuantities (MGQ), specified in the Act of Accession (
4) for each direct
payment and subsequent Community legislation. The percentage ratesset out in Article 143a for the relevant years shall subsequently apply.
13. New Member States shall inform the Commission in detail of the
measures taken to implement this Article and in particular the measurestaken pursuant to paragraph 7.▼
A12003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —91
(1) Council Regulation (EEC) No 3508/92 establishing an integrated administra-
tion and control system for certain Community aid schemes (OJ L 355,5.12.1992, p. 1).
(
2) Council Directive 92/102/EEC on the identification and registration of
animals (OJ L 355, 5.12.1992, p. 32).
(3) Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of the
Council establishing a system for the identification and registration of bovine
animals and regarding the labelling of beef and beef products and repealingCouncil Regulation (EC) No 820/97 (OJ L 204, 11.8.2000, p. 1).
(
4) OJ L 236, 23.9.2003, p. 33.
Člen 143ba
Ločeno pla čilo za sladkor
1.►M13 Z odstopanjem od člena 143b se lahko nove dr žave
članice, ki uporabljajo shemo enotnega pla čila na povr šino, do 30. aprila
2006 odlo čijo, da za obdobje 2006 –2010 dodelijo lo čeno pla čilo za
sladkor kmetom, ki so upravi čeni do sredstev iz sheme enotnega pla čila
na povr šino.◄►M12 Odobri se ob upo števanju reprezentativnega
obdobja enega ali ve čtržnih let 2004/05, 2005/06 in 2006/07, ki je
lahko razli čno za vsak proizvod in ga dolo čijo dr žave članice pred
30. aprilom 2006, ter na podlagi meril, ki so objektivna in niso diskri-minacijska, kot so:
—količine sladkorne pese, sladkornega trsa ali cikorije, zajete v
pogodbah o dobavi, sklenjenih v skladu s členom 19 Uredbe (ES)
št. 1260/2001 ali členom 6 Uredbe (ES) št. 318/2006, kot je
ustrezno,
—količine sladkorja ali inulinskega sirupa, proizvedenega v skladu z
Uredbo (ES) št. 1260/2001 ali Uredbo (ES) št. 318/2006, kot je
ustrezno,
—povpre čnoštevilo hektarjev, na katerih se prideluje sladkorna pesa,
sladkorni trs ali cikorija, ki se uporabljajo za proizvodnjo sladkorjaali inulinskega sirupa in so zajeti v pogodbah o dobavi, sklenjenih vskladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1260/2001 ali členom 6 Uredbe
(ES) št. 318/2006, kot je ustrezno.
Vendar se pri kmetih, ki jih je prizadela opustitev kvote v tr žnem letu
2006/07, kot je dolo čeno v členu 3 Uredbe (ES) št. 320/2006, če repre-
zentativno obdobje vklju čuje tr žno leto 2006/07, to tr žno leto nadomesti
st ržnim letom 2005/06.
V primeru Bolgarije in Romunije:
(a) se datum 30. aprila 2006 iz prvega pododstavka nadomesti z
datumom 15. februar 2007;
(b) se lahko lo čeno pla čilo za sladkor odobri za leta od 2007 do 2011;
(c) reprezentativno obdobje enega ali ve čtržnih let 2004/05, 2005/06,
2006/07 in 2007/08 iz prvega pododstavka je lahko razli čno za vsak
proizvod;
(d) pri kmetih, ki jih je prizadela opustitev kvote v tr žnem letu 2007/08,
kot je dolo čeno v členu 3 Uredbe (ES) št. 320/2006, če reprezenta-
tivno obdobje vklju čuje tr žno leto 2007/08, se to tr žno leto nado-
mesti s tr žnim letom 2006/07. ◄
2. Lo čeno pla čilo za sladkor se odobri v okviru zgornjih mej, dolo-
čenih v to čki K Priloge VII.
▼M13
3. Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko vsaka nova dr žavačlanica
do 31. marca tistega leta, v zvezi s katerim se dodeli lo čeno pla čilo za
sladkor, ter na podlagi objektivnih meril odlo či, da bo za lo čeno pla čilo
za sladkor uporabila ni žjo zgornjo mejo kot je meja, navedena v to čki K
Priloge VII. Kjer vsota zneskov, dolo čena v skladu z odstavkom 1,
prese že zgornjo mejo, o kateri odlo či zadevna dr žavačlanica, se sora-
zmerno zni ža letni znesek, ki bo dodeljen kmetom.
▼M12
3a. Za leto 2007 se za Bolgarijo in Romunijo datum 31. marec iz
odstavka 3 nadomesti z F20datumom 15. februar 2007.
▼M8
4. Sredstva, ki se v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena namenijo
za dodelitev lo čenega pla čila za sladkor, se ne vklju čijo v letni finan čni
okvir iz člena 143b(3). V primeru uporabe odstavka 3 tega člena se
razlika med zgornjo mejo iz to čke K Priloge VII in dejansko uporab-
ljeno zgornjo mejo vklju či v letni finan čni okvir iz člena 143b(3).▼M82003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —92
5. Člena 143a in 143c se ne uporabljata za lo čeno pla čilo za sladkor.
▼M13
6. V primeru dejanske ali predvidene dedi ščine se lo čeno pla čilo za
sladkor odobri kmetu, ki je podedoval kmetijo, in sicer pod pogojem, daje kmet upravi čen do sredstev iz sheme enotnega pla čila na povr šino.
▼
M16
Člen 143bb
Ločena pla čila za sadje in zelenjavo
1. Z odstopanjem od člena 143b lahko nove dr žave članice, ki
uporabljajo shemo enotnega pla čila na povr šino, do 1. novembra 2007
sklenejo, da kmetom, ki so upravi čeni do sredstev iz sheme enotnega
plačila na povr šino, dodelijo lo čeno pla čilo za sadje in zelenjavo.
Odobri se na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kot sotista iz prvega odstavka to čke M Priloge VII, ter ob upo števanju repre-
zentativnega obdobja, dolo čenega v tem odstavku.
2. Lo čeno pla čilo za sadje in zelenjavo se odobri v okviru omejitev
deleža nacionalne zgornje meje iz člena 71c, ki odpade na sadje in
zelenjavo.
3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko vsaka zadevna dr žavačlanica
do 1. novembra 2007 na podlagi objektivnih meril sklene, da bo zaločeno pla čilo za sadje in zelenjavo uporabila ni žjo zgornjo mejo, kot
je meja, dolo čena v tem odstavku.
4. Sredstva, ki se v skladu z odstavki 1, 2 in 3 namenijo za odobritev
ločenega pla čila za sadje in zelenjavo, se ne vklju čijo v letni finan čni
okvir iz člena 143b(3).
5. Člena 143a in 143c se ne uporabljata za lo čeno pla čilo za sadje in
zelenjavo.
6. V primeru dejanske ali predvidene dedi ščine se lo čeno pla čilo za
sadje in zelenjavo dodeli kmetu, ki je podedoval kmetijsko gospodar-stvo, in sicer pod pogojem, da je kmet upravi čen do sredstev iz sheme
enotnega pla čila na povr š
ino.
Člen 143bc
Prehodno pla čilo za sadje in zelenjavo
1. Z odstopanjem od člena 143b lahko dr žavečlanice, ki uporabljajo
shemo enotnega pla čila na povr šino, do 1. novembra 2007 sklenejo, da
do 31. decembra 2011 zadr žijo do 50 % dele ža nacionalnih zgornjih mej
izčlena 41, ki pripada paradi žnikom pod oznako KN 0702 00 00.
V tem primeru zadevna dr žavačlanica v okviru zgornje meje, dolo čene
v skladu s postopkom iz členom 144(2), kmetom vsako leto izpla ča
dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se pridelovalcem paradi žnikov odobri pod pogoji iz
poglavja 10g naslova IV.
2. Z odstopanjem od člena 143b se lahko nove dr žavečlanice, ki
uporabljajo shemo enotnega pla čila na povr šino, do 1. novembra odlo-
čijo:
(a) da do 31. decembra 2010 zadr žijo do 100 % dele ža nacionalnih
zgornjih mej iz člena 71c, ki pripada nasadom sadja in zelenjave,
z izjemo enoletnih nasadov, iz tretjega pododstavka člena 68b(2);
(b) da od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012 zadr žijo do 75 %
deleža nacionalnih zgornjih mej iz člena 71c, ki pripada nasadom
sadja in zelenjave, z izjemo enoletnih nasadov, iz tretjegapododstavka člena 68b(2).▼
M82003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —93
V tem primeru zadevna dr žavačlanica v okviru zgornje meje, dolo čene
v skladu s postopkom iz členom 144(2), kmetom vsako leto izpla ča
dodatno pla čilo.
Dodatno pla čilo se odobri pridelovalcem ene ali ve čvrst sadja in zele-
njave, ki jih dolo čijo zadevne dr žavečlanice in so navedene v tretjem
pododstavku člena 68b(2).
3. Sredstva, ki se v skladu z odstavkoma 1 in 2 namenijo za
odobritev prehodnega pla čila za sadje in zelenjavo, se ne vklju čijo
v letni finan čni okvir iz člena 143b(3).
4. Člena 143a in 143c se ne uporabljata za prehodno pla čilo za sadje
in zelenjavo.
▼A1
Article 143c
Complementary national direct payments and direct payments
1. For the purposes of this Article: “CAP-like national scheme ”shall
mean any national direct payment scheme applicable prior to the date ofaccession of the new Member States under which the support wasgranted to farmers in respect of production covered by one of the direct
payments.
▼
A2
2. Po dovoljenju Komisije imajo nove dr žavečlanice mo žnost dopol-
njevati neposredna pla čila do:
(a) glede vseh neposrednih pla čil, 55 % ravni neposrednih pla čil
v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004 v letu 2004,60 % v letu 2005, 65 % v letu 2006 in od leta 2007 do 30 odstotnihtočkv ečod ravni iz člena 143a, ki se uporablja za zadevno leto. Za
Bolgarijo in Romunijo se uporablja naslednje: 55 % ravni nepo-srednih pla čil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004
v letu 2007, 60 % v letu 2008, 65 % v letu 2009 in od leta 2010 do30 odstotnih to čkv ečod ravni iz člena 143a, ki se uporablja za
zadevno leto. V sektorju krompirjevega škroba pa lahko Češka
dopla čuje do 100 % ravni neposrednih pla čil v Skupnosti v njeni
sestavi na dan 30. aprila 2004. Vendar za pla čila iz poglavja 7
naslova IV te uredbe veljajo naslednje najvi šje stopnje: 85 %
v letu 2004, 90 % v letu 2005, 95 % v letu 2006 in 100 % odleta 2007. Za Bolgarijo in Romunijo veljajo naslednje najvi šje
stopnje: 85 % v letu 2007, 90 % v letu 2008, 95 % v letu 2009in 100 % od leta 2010;
ali
(b) (i) glede neposrednih pla čil, ki niso sheme enotnega pla čila, za 10
odstotnih to čk pove čane skupne ravni neposrednih pla čil, do
katere bi bil kmet v novi dr žavičlanici v koledarskem letu
2003 upravi čen po posameznih proizvodih v skladu s s SKP
primerljivo nacionalno shemo. Za Litvo je referen čno leto kole-
darsko leto 2002. Za Bolgarijo in Romunijo je referen čno leto
koledarsko leto 2006. Za Slovenijo je pove čanje 10 odstotnih
točk v letu 2004, 15 odstotnih to čk v letu 2005, 20 odstotnih
točk v letu 2006 in 25 odstotnih to čk od leta 2007;
(ii) glede sheme enotnega pla čila je skupni znesek dopolnilnih
nacionalnih neposrednih pomo či, ki jih nove dr
žave članice
lahko dodelijo v dolo čenem letu, omejen s posebnim finan čnim
okvirjem. Okvir je enak razliki med:
—skupnim zneskom neposredne s SKP primerljive nacionalne
pomo či, ki je na razpolago zadevni novi dr žavičlanici za
koledarsko leto 2003 ali v primeru Litve za leto 2003,vsakokrat pove čan za 10 odstotnih to čk. Za Bolgarijo in
Romunijo je referen čno leto koledarsko leto 2006. Za Slove-▼
M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —94
nijo je pove čanje 10 odstotnih to čk v letu 2004, 15
odstotnih to čk v letu 2005, 20 odstotnih to čk v letu 2006
in 25 odstotnih to čk od leta 2007,
in
—je nacionalna zgornja meja te nove dr žavečlanice s seznama
iz Priloge VIIIa, kadar je to primerno, prilagojena v skladusčlenom 64(2) in 70(2).
V izra čunavanje skupnega zneska iz prve alinee zgoraj se vklju čijo
nacionalna neposredna pla čila in/ali njegovi sestavni deli, ki ustrezajo
neposrednim pla čilom Skupnosti, in/ali njegovi sestavni deli, ki so bili
upoštevani pri izra čunavanju dejanske zgornje meje za zadevne nove
državečlanice v skladu s členi 64(2), 70(2) in 71c.
Za vsako zadevno neposredno pla čilo lahko nova dr žavačlanica izbere
bodisi mo žnost (a) ali (b) zgoraj.
Skupna neposredna podpora, ki se po pristopu lahko dodeli kmetom iz
nove dr žavečlanice v skladu z ustreznim neposrednim pla čilom EU,
vklju čno z vsemi dopolnilnimi nacionalnimi neposrednimi pla čili, ne
prese že ravni neposredne podpore, do katere bi bil upravi čen kmet
v skladu z ustreznim neposrednim pla čilom EU, ki se takrat uporablja
za dr žavečlanice Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004.
▼
A1
3. Cyprus may complement direct aid paid to a farmer under anydirect payments listed in Annex I up to the total level of support thefarmer would have been entitled to receive in Cyprus in 2001.
The Cypriot authorities shall ensure that the total direct support the
farmer is granted after accession in Cyprus under the relevant directpayment including all complementary national direct payments in nocase exceeds the level of direct support the farmer would be entitledto receive under that direct payment in the relevant year in the Commu-nity as constituted on 30 April 2004.
The total amounts of complementary national aid to be granted shall be
those indicated in Annex XII.
The complementary national aid to be granted shall be subject to any
adjustments which may be rendered necessary by developments in thecommon agricultural policy.
The paragraphs 2 and 5 shall not apply to Cyprus.4. If a new Member State decides to apply the single area payment
scheme, that new Member State may grant complementary nationaldirect aid under the conditions referred to in paragraphs 5 and 8.
5. In respect of the year 2004, the total amount per (sub)sector of
complementary national aid granted in that year when applying the
single area payment scheme shall be limited by a specific financialenvelope per (sub)sector. This envelope shall be equal to the differencebetween:
—the total amount of support per (sub)sector resulting from the appli-
cation of the points (a) or (b) of paragraph 2, as appropriate, and
—the total amount of direct support that would be available in the
relevant new Member State for the same (sub)sector in the yearconcerned under the single area payment scheme.
In respect of any year as from 2005 the requirement to operate the
above limitation by means of applying (sub)sector specific financialenvelopes shall not apply. However, the new Member States shall retainthe right to apply (sub)sector specific financial envelopes, provided thatsuch a (sub)sector specific financial envelope may only relate to
—the direct payments combined to the single payment scheme, and/or▼
A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —95
—one or more of the direct payments that are excluded or may be
excluded from the single payment scheme in accordance withArticle 70(2) or may be subject to partial implementation as referredto in Article 64(2).
6. The new Member State may decide on the basis of objective
criteria and after authorisation by the Commission, on the amounts ofcomplementary national aid to be granted.
7. The authorisation by the Commission shall:—where point (b) of paragraph 2 applies, specify the relevant CAPlike
national direct payment schemes,
—define the level up to which the complementary national aid may be
paid, the rate of the complementary national aid and, where appro-
priate, the conditions for the granting thereof,
—be granted subject to any adjustments which may be rendered neces-
sary by developments in the common agricultural policy.
8. No complementary national payments or aid shall be granted for
agricultural activities in respect of which direct payments are not fore-seen in the Community as constituted on 30 April 2004.
9. Cyprus may, in addition to the complementary national direct
payments, grant transitional and degressive national aid until the endof 2010. This State aid shall be granted in a form similar to Communityaid, such as decoupled payments.
Taking into account the nature and amount of national support granted
in 2001, Cyprus may grant State aid to the (sub)sectors listed inAnnex XIII and up to the amounts specified in that Annex.
The State aid to be granted shall be subject to any adjustments which
may be rendered necessary by developments in the common agriculturalpolicy. Should such adjustments prove necessary, the amount of the aidor the conditions for the granting thereof shall be amended on the basisof a decision by the Commission.
Cyprus shall submit an annual report to the Commission on the imple-
mentation of the State aid measures, indicating the aid forms andamounts per (sub)sector.
10. Latvia may, in addition to the complementary national direct
payments, grant transitional and degressive national aid until the end
of 2008. This State aid shall be granted in a form similar to Community
aid, such as decoupled payments.
Latvia may grant State aid to the (sub)sectors listed in Annex XIV up to
the amounts specified in that Annex.
The State aid to be granted shall be subject to any adjustments which
may be rendered necessary by developments in the common agriculturalpolicy. Should such adjustments prove necessary, the amount of the aidor the conditions for the granting thereof shall be amended on the basisof a decision by the Commission.
Latvia shall submit an annual report to the Commission on the imple-
mentation of the State aid measures, indicating the aid forms andamounts per (sub)sector.▼
A12003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —96
NASLOV IVB
FINAN ČNI PRENOSI
Člen 143d
Finan čni prenosi za prestrukturiranje v proizvodnih regijah
bomba ža
Od prora čunskega leta 2007 dalje bo znesek v vi šini [22 milijonov]
evrov, ki izhaja iz povpre čnih izdatkov za bomba žv letih 2000, 2001
in 2002, na voljo za vsako posamezno koledarsko leto kot dodatnapomo čSkupnosti za ukrepe v proizvodnih regijah bomba ža v okviru
načrtovanja razvoja pode želja, ki se financira iz EKUJS, jamstveni
oddelek, v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999.
Člen 143e
Finan čni prenos za prestrukturiranje v proizvodnih regijah tobaka
Od prora čunskega leta 2011 dalje bo znesek v vi šini 484 milijonov
evrov, ki predstavlja 50 % triletnega povpre čnega skupnega zneska
pomo či v letih v letih 2000, 2001 in 2002 za subvencionirani tobak,
na voljo kot dodatna pomo čSkupnosti za ukrepe v proizvodnih regijah
tobaka v okviru na črtovanja razvoja pode želja, ki se financira iz
EKUJS, jamstveni oddelek, v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999, za
tiste dr žavečlanice, v katerih so proizvajalci v letih 2000, 2001 in 2002
prejeli pomo čv skladu z Uredbo (ES) št. 2075/92.
▼
B
NASLOV V
PREHODNE IN KON ČNE DOLO ČBE
Člen 144
Upravljalni odbor za neposredna pla čila
1. Komisiji pomaga Upravljalni odbor za neposredna pla čila, ki je
sestavljen iz predstavnikov dr žavčlanic in ki mu predseduje predstavnik
Komisije.
2. Kadar je navedeno sklicevanje na ta odstavek, se uporabljata člena
4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.
Obdobje, predvideno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je dolo čeno na
en mesec.
3. Odbor sprejme svoj poslovnik.
Člen 145
Izvedbena pravila
V skladu s postopkom iz člena 144(2) se sprejmejo podrobna pravila za
izvajanje te uredbe. Vklju čujejo zlasti:
(a) podrobna pravila, povezana z vzpostavitvijo sistema kmetijskega
svetovanja;
(b) podrobna pravila, povezana z opredelitvijo meril za dodelitev
zneskov, ki se ustvarijo zaradi uporabe modulacije;
(c) podrobna pravila, povezana z odobritvijo pomo či, predvidenih s to
uredbo, vklju čno s pogoji za upravi čenost, datumi za predlo žitev▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —97
zahtevkov in pla čil, dolo čbami o kontroli ter pravili o pregledih in
upravi čenosti do pomo či, vklju čno z vsako potrebno izmenjavo
podatkov z dr žavami članicami, ter dolo čitvijo prekora čitve
osnovnih povr šin ali maksimalnih zajam čenih povr šin kakor tudi
podrobna pravila o umiku in prerazporeditvi neporabljenih pravicdo premije, dolo čenih v skladu s poglavjem 11 in 12;
▼
M2
(d) upo števajo čshemo enotnih pla čil, podrobna pravila, ki so pove-
zana zlasti z ustanovitvijo nacionalne rezerve, prenosom pravic,opredelitvijo trajnih nasadov, trajnih pa šnikov, kmetijskega
zemlji šča in travinja, z mo žnostmi iz poglavij 5 in 6 naslova III
ter seznamom nasadov, ki so dovoljeni v prahi, kakor tudipodrobna pravila, ki so povezana s skladnostjo z memorandumomo soglasju o nekaterih oljnicah, sklenjenim med Evropsko gospo-darsko skupnostjo in Zdru ženimi dr žavami Amerike v okviru
Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, potrjenega z Odlo čbo
93/355/EGS (
1);
▼A1
(d)a) detailed rules relating to the implementation of the provisions in
Title IVa;
▼M8
(d)b) podrobna pravila v zvezi z vklju čitvijo podpore za sladkorno peso,
sladkorni trs in cikorijo v shemo enotnega pla čila, ter v zvezi
s pla čili iz Poglavij 10e in 10f;
▼M14
(dc) podrobna pravila, ki se nana šajo na vklju čitev pomo či za banane v
shemo enotnih pla čil;
▼M16
(d)d) podrobnaizvedbena pravila v zvezi z vklju čitvijo podpore za sadje
in zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice v shemo enotnegaplačila in v zvezi s pla čili iz poglavij 10g in 10h naslova IV;
▼
B
(e) kar zadeva trdo p šenico, podrobna pravila o koli činah certifici-
ranih semen in priznanih vrst;
(f) kar zadeva energetske rastline, podrobna pravila o opredelitvi
pridelkov, ki jih zajema shema, minimalne zahteve za pogodbo,kontrolne ukrepe o predelani koli čini in predelavi na kmetijskem
gospodarstvu;
(g) kar zadeva konopljo, ki se goji za vlakna, podrobna pravila o
posebnih kontrolnih ukrepih in metodah za dolo čanje ravni tetra-
hidrokanabinola, vklju čno z zahtevami v zvezi s pogodbami in
obveznostmi iz člena 52;
(h) take spremembe Priloge I, ki bi se izkazale za potrebne zaradi
upoštevanja meril, dolo čenih v členu 1;
▼
M2
(i) tiste spremembe prilog II, VI, VII, IX, X in XI, ki bi se izkazale
za potrebne, upo števajo čzlasti nov e predpise Skupnosti in, čet o
zadeva prilogi VIII in VIIIa, v primeru uporabe členov 62 in 71i,
v tem zaporedju, ter, odvisno od primera, glede na informacije, kijih dr žavečlanice sporo čijo v zvezi z delom referen čnih zneskov,
ustrezajo čih pla čilom za polj ščine, kakor tudi z zneski zgornjih
mej, ki jih je treba pove čati glede na razliko med povr šino,
dejansko dolo čeno, in povr šino, za katero so bile izpla čana
premije za polj ščine v letih 2000 in 2001, ob uporabi člena 9(2)
in (3) Uredbe Komisije (EGS) št. 3887/92 (
2), v mejah osnovnih
površin (ali maksimalne zajam čene povr šine za p šenico durum) in
upoštevajo čpovpre čni nacionalni donos, uporabljen za izra čun
Priloge VIII;▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —98
(1) UL L 147, 18.6.1993, str. 25.
(2) UL L 327, 12.12.2001, str. 11.
(j) osnovne zna čilnosti identifikacijskega sistema za enote rabe ali
poljine in njihovo opredelitev;
(k) vse spremembe, ki se lahko naredijo na zahtevku za pomo čin
oprostitvi zahteve za predlo žitev zahtevka za pomo č;
(l) pravila o minimalni koli čini podatkov, ki jih je treba vklju čiti v
zahtevke za pomo č;
(m) pravila o administrativnih kontrolah in kontrolah na kraju samem
ter kontrolah z daljinskim zaznavanjem;
(n) pravila za uporabo zni žanj in izklju čitev iz pla čil v primeru neiz-
polnjevanja obveznosti iz členov 3 in 24, vklju čno s primeri opro-
stitve zni žanj in izklju čitev;
(o) take spremembe Priloge V, ki bi se izkazale za potrebne zaradi
upoštevanja meril, dolo čenih v členu 26;
(p) sporo čila med dr žavami članicami in Komisijo;
▼M2
(q) ukrepi, ki so potrebni in ustrezno utemeljeni, za re šitev prakti čnih
in posebnih problemov v najnujnej ših primerih, zlasti tistih v zvezi
z izvajanjem poglavja 4 naslova II ter poglavij 5 in 6 naslova III.Ti ukrepi lahko odstopajo od nekaterih delov te uredbe, vendar letoliko in tako dolgo, kolikor je nujno potrebno;
▼
M3
(r) kar zadeva bomba ž, podrobna pravila v zvezi z:
—izračunom zmanj šanja pomo či v skladu s členom 110c(3) in
—potrjenimi medpano žnimi organizacijami, predvsem glede
njihovega financiranja ter nadzora in sistema sankcij;
(s) kar zadeva shemo enotnega pla čila, podrobna pravila za izra čun
in/ali prilagoditev pravic do pla čila za namene vklju čitve pomo či
za proizvodnjo bomba ža, olj čnega olja, tobaka in hmelja v to
shemo.
▼M2
Člen 146
Pošiljanje informacij Komisiji
Državečlanice podrobno obve ščajo Komisijo o ukrepih, sprejetih za
izvedbo te uredbe, in zlasti tistih v zvezi s členi 5, 13, 42, 58, 71d in
71e.
▼B
Člen 147
Spremembe uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št.
1453/2001, (ES) št. 1454/2001
(1) Člen 6 Uredbe (EGS) št. 2019/93 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 6
1. V primeru uporabe izklju čitve, predvidene v členu 70 Uredbe
Sveta (ES) št. 1782/2003 (*)z dne 29. septembra 2003 o skupnih
pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijskepolitike in uvedbi nekaterih shem podpore za kmete, Helenskarepublika predlo ži Komisiji program za pomo čtradicionalnim
dejavnostim, povezanimi s proizvodnjo govejega in tele čjega
mesa ter ovc in koz, v okviru omejitev potreb porabe manj ših
Egejskih otokov.
Program pripravijo in izvajajo pristojni organi, ki jih imenuje
državačlanica.▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —99
2. Program financira Skupnost v vi šini letnega zneska, ki je
enak vsoti dejansko pla čanih premij v letu 2003 za proizvajalce
s sede žem na manj ših Egejskih otokih skladno z Uredbo (ES) št.
1254/1999 (**), s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2529/2001 (***).
Komisija tak znesek pove ča, da bi upo števala razvoj lokalne proiz-
vodnje. Vendar letni znesek v nobenem primeru ne sme biti vi šji
od vsote zgornjih meja, ki veljajo v letu 2003 za premije za govejemeso skladno s to uredbo, ki se pomno žijo z osnovnimi in dopol-
nilnimi premijami in pla čili, ki veljajo v letu 2003, in od vsote
vseh pravic do premij, ki jih imajo proizvajalci s sede žem na
manj ših Egejskih otokih na dan 30. junija 2003 skladno z Uredbo
(ES) št. 2529/2001, ter od primernega dela nacionalne rezerve, ki
se pomno ži s premijami in pla čili, veljavnimi v letu 2003.
3. Komisija sprejme izvedbene dolo čbe, odobri in spremeni
program ter dolo či in pove ča znesek, predviden v prvem
pododstavku odstavka 2 tega člena, v skladu s postopkom iz
člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Komisija lahko v skladu
z istim postopkom popravi omejitev, dolo čeno v drugem
pododstavku odstavka 2.
4. Gr ške oblasti vsako leto pred 15. aprilom predlo žijo poro čilo
o izvajanju programa.
___________
(*) UL L 270, 21.10.2003, str. 1.
(**) UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spreme-
njena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
(***) UL L 341, 22.12.2001, str. 3. “
(2) Člen 9 Uredbe (ES) št. 1452/2001 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 9
1. V primeru uporabe izklju čitve, predvidene v členu 70 Uredbe
(ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za
sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike inuvedbi nekaterih shem podpore za kmete (*), Francija predlo ži
Komisiji programe za pomo čtradicionalnim dejavnostim, pove-
zanim s proizvodnjo govejega in tele čjega mesa ter ovc in koz,
in ukrepe za izbolj šanje kakovosti proizvodov v okviru omejitev
potreb porabe francoskih čezmorskih departmajev.
Program pripravijo in izvajajo pristojni organi, ki jih imenuje
državačlanica.
2. Programe financira Skupnost v vi šini letnega zneska, ki je
enak vsoti dejansko pla čanih premij v letu 2003 za proizvajalce s
sedežem v francoskih čezmorskih departmajih skladno z Uredbo
(ES) št. 1254/1999 (**), s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2529/2001
(***).
Komisija tak znesek pove ča, da bi upo števala razvoj lokalne proiz-
vodnje. Vendar letni znesek v nobenem primeru ne sme biti vi šji
od vsote zgornjih meja, ki veljajo v letu 2003 za premije za govejemeso skladno z Uredbo (ES) št. 1452/2001, ki se pomno žijo z
osnovnimi in dopolnilnimi premijami in pla čili, ki veljajo v letu
2003, in od vsote vseh pravic do premij, ki jih imajo proizvajalci ssedežem v francoskih čezmorskih departmajih na dan 30. junija
2003 skladno z Uredbo (ES) št. 2529/2001, ter od primernega
dela nacionalne rezerve, ki se pomno ži s premijami in pla čili,
veljavnimi v letu 2003.
3. Komisija sprejme izvedbene dolo čbe, odobri in spremeni
programe ter dolo či in pove ča znesek, predviden v prvem
pododstavku odstavka 2 tega člena, v skladu s postopkom iz
člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Komisija lahko v skladu▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —100
z istim postopkom popravi omejitev, dolo čeno v drugem
pododstavku odstavka 2.
4. Francoske oblasti vsako leto pred 15. aprilom predlo žijo
poročilo o izvajanju programov.
___________
(*) UL L 270, 21.10.2003, str. 1.
(**) UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spreme-
njena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
(***) UL L 341, 22.12.2001, str. 3. “
(3) Uredba (ES) št. 1453/2001 se spremeni:
(a)člen 13 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 13
1. V primeru uporabe izklju čitve, predvidene v členu 70
Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003
o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviruskupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podporeza kmete (*), Portugalska republika predlo ži Komisiji program
za pomo čtradicionalnim dejavnostim, povezanim s proiz-
vodnjo govejega in tele čjega mesa ter ovc in koz, in ukrepe
za izbolj šanje kakovosti proizvodov v okviru omejitev potreb
porabe Madeire.
Program pripravijo in izvajajo pristojni organi, ki jih imenuje
državačlanica.
2. Program financira Skupnost v vi šini letnega zneska, ki je
enak vsoti dejansko pla čanih premij v letu 2003 za proizva-
jalce s sede žem na Madeiri skladno z Uredbo (ES) št.
1254/1999 (**), s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2529/2001
(***).
Komisija tak znesek pove ča, da bi upo števala razvoj lokalne
proizvodnje. Vendar letni znesek v nobenem primeru ne smebiti vi šji od vsote zgornjih meja, ki veljajo v letu 2003 za
premije za goveje meso skladno z Uredbo (ES) št.
1453/2001, ki se pomno žijo z osnovnimi in dopolnilnimi
premijami in pla čili, ki veljajo v letu 2003, in od vsote vseh
pravic do premij, ki jih imajo proizvajalci s sede žem na
Madeiri na dan 30. junija 2003 skladno z Uredbo (ES) št.
2529/2001, ter od primernega dela nacionalne rezerve, ki sepomno ži s premijami in pla čili, veljavnimi v letu 2003.
3. Komisija sprejme izvedbene dolo čbe, odobri in spremeni
program ter dolo či in pove ča znesek, predviden v prvem
pododstavku odstavka 2 tega člena, v skladu s postopkom iz
člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Komisija lahko v
skladu z istim postopkom popravi omejitev, dolo čeno v
drugem pododstavku odstavka 2.
4. Oblasti Portugalske republike vsako leto pred 15. aprilom
predlo ž
ijo poro čilo o izvajanju programa.
___________
(*) UL L 270, 21.10.2003, str. 1.
(**) UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122,
16.5.2003, str. 1).
(***) UL L 341, 22.12.2001, str. 3. “
(b)Člen 22(2) do (5) se nadomesti z naslednjim:
„2. V primeru uporabe izklju čitve, predvidene v členu 70
Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, Portugalska republika pred-
loži Komisiji program za pomo čtradicionalnim dejavnostim,▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —101
povezanim s proizvodnjo govejega in tele čjega mesa ter ovc in
koz, in ukrepe za izbolj šanje kakovosti proizvodov.
Program pripravijo in izvajajo pristojni organi, ki jih imenuje
državačlanica.
3. Program financira Skupnost v vi šini letnega zneska, ki je
enak vsoti dejansko pla čanih premij v letu 2003 za proizva-
jalce s sede žem na Azorih skladno z Uredbo (ES) št.
1254/1999, s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2529/2001.
Komisija tak znesek pove ča, da bi upo števala razvoj lokalne
proizvodnje. Vendar letni znesek v nobenem primeru ne sme
biti vi šji od vsote zgornjih meja, ki veljajo v letu 2003 za
premije za goveje meso skladno s to uredbo, ki se pomno žijo
z osnovnimi in dopolnilnimi premijami in pla čili, ki veljajo v
letu 2003, in od vsote vseh pravic do premij, ki jih imajoproizvajalci s sede žem na Azorih na dan 30. junija 2003
skladno z Uredbo (ES) št. 2529/2001 in Uredbo (ES) št.
1254/1999 o premijah za krave dojilje, ter od primernihdelov nacionalnih rezerv, ki se pomno žijo s premijami in
plačili, veljavnimi v letu 2003.
V primeru uporabe člena 68(a)(i) Uredbe (ES) št. 1782/2003
lahko oblasti Portugalske republike pove čajo za Azore zgornjo
mejo za krave dojilje tako, da pravice do premije za krave
dojilje prenesejo iz nacionalne zgornje meje. V tem primeru
se pripadajo či znesek prenese iz zgornje meje, dolo čene z
uporabo člena 68(a)(i) Uredbe (ES) št. 1782/2003, v zgornjo
mejo iz drugega pododstavka odstavka 3 tega člena.
4. Komisija sprejme izvedbene dolo čbe, odobri in spremeni
program ter dolo či in pove ča znesek, predviden v prvem
pododstavku odstavka 3 tega člena, v skladu s postopkom iz
člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Komisija lahko v
skladu z istim postopkom popravi omejitev, dolo čeno v
drugem pododstavku odstavka 2.
5. Oblasti Portugalske republike vsako leto pred 15. aprilom
predlo žijo poro
čilo o izvajanju programa. “;
(c)Člen 22(6) se razveljavi.
(d)Člen 23 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 23
Za prehodno obdobje, ki zajema tr žna leta od 1999/2000 do
2004/2005, se zaradi razdelitve dodatne dajatve med proizva-
jalce iz drugega stavka člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3950/92
(*)šteje, da so samo proizvajalci, kakor so opredeljeni v členu
9(c) navedene uredbe, s sede žem in proizvodnjo na Azorih,
katerih tr žne koli čine presegajo njihovo referen čno koli čino,
pove čano za odstotek iz tretjega pododstavka, prispevali k
prekora čitvi.
Dodatna dajatev je namenjena koli činam, ki presegajo pove-
čano referen čno koli čino po prerazporeditvi neporabljenih
količin v okviru meje, ki izhaja iz pove čanja med proizvajalci
iz prvega odstavka, in sorazmerno z referen čno koli čino, ki je
na voljo vsakemu proizvajalcu.
Odstotek iz prvega odstavka je enak razmerju med koli činami
vv išini 73 000 ton za tr žna leta v obdobju od 1999/2000 do
2003/2004 in 61 500 ton za tr žno leto 2004/2005 ter skupnemu
številu referen čnih koli čin, ki so 31. marca 2000 na voljo na
vsakem kmetijskem gospodarstvu. Za vsakega proizvajalca▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —102
odstotek velja samo v vi šini referen čnih koli čin, ki so navede-
nemu proizvajalcu na voljo 31. marca 2000.
___________
(*) UL L 405, 31.12.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 572/2003 (UL L 82,
29.3.2003, str. 20). “
(4) Uredba (ES) št. 1454/2001 se spremeni:
(a)Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 5
1. V primeru uporabe izklju čitve, predvidene v členu 70
Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003
o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviruskupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podporeza kmete (*), Kraljevina Španija predlo ži Komisiji program za
pomo čtradicionalnim dejavnostim, povezanim s proizvodnjo
govejega in tele čjega mesa ter ovc in koz, in ukrepe za izbolj-
šanje kakovosti proizvodov v okviru omejitev potreb porabe
Kanarskih otokov.
Program pripravijo in izvajajo pristojni organi, ki jih imenuje
državačlanica.
2. Program financira Skupnost v vi šini letnega zneska, ki je
enak vsoti dejansko pla čanih premij v letu 2003 za proizva-
jalce s sede žem na Kanarskih otokih skladno z Uredbo (ES) št.
1254/1999 (**), s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2529/2001
(***).
Komisija tak znesek pove ča, da bi upo števala razvoj lokalne
proizvodnje. Vendar letni znesek v nobenem primeru ne smebiti vi šji od vsote zgornjih meja, ki veljajo v letu 2003 za
premije za goveje meso skladno z Uredbo (ES) št.
1454/2001, ki se pomno žijo z osnovnimi in dopolnilnimi
premijami in pla čili, ki veljajo v letu 2003, in od vsote vseh
pravic do premij, ki jih imajo proizvajalci s sede žem na Kanar-
skih otokih na dan 30. junija 2003 skladno z Uredbo (ES) št.
2529/2001, ter od primernega dela nacionalne rezerve, ki sepomno ži s premijami in pla čili, veljavnimi v letu 2003.
3. Komisija sprejme izvedbene dolo čbe, odobri in spremeni
program ter dolo či in pove ča znesek, predviden v prvem
pododstavku odstavka 2 tega člena, v skladu s postopkom iz
člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Komisija lahko v
skladu z istim postopkom popravi omejitev, dolo čeno v
drugem pododstavku odstavka 2.
4. Oblasti Kraljevine Š
panije vsako leto pred 15. aprilom
predlo žijo poro čilo o izvajanju programa.
___________
(*) UL L 270, 21.10.2003, str. 1.
(**) UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122,
16.5.2003, str. 1).
(***) UL L 341, 22.12.2001, str. 3. “
(b)Člen 6 se razveljavi.
Člen 148
Spremembe Uredbe (ES) št. 1868/94
Uredba (ES) št. 1868/94 se spremeni:▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —103
(1) Vstavi se naslednji člen 4:
„Člen 4a
Najni žja cena za krompir, namenjen za proizvodnjo krompirjevega
škroba, zna šao dt r žnega leta 2004/2005 dalje 178,31 EUR na tono.
Ta cena velja za koli čino krompirja, dobavljenega v tovarno, ki je
potreben za izdelavo ene tone škroba.
Najni žja cena se prilagodi glede na vsebnost škroba krompirja. “
(2)Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 5
Premija v vi šini 22,25 EUR na tono proizvedenega škroba se pla ča
podjetjem, ki proizvajajo krompirjev škrob, za koli čino krompirje-
vega škroba, ki ustreza najvi šji kvoti iz člena 2(2), če so proizva-
jalcem krompirja pla čali najni žjo ceno iz člena 4a za ves krompir, ki
je potreben za proizvodnjo škroba do navedene vi šine kvote. “
(3)Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 7
Dolo čbe te uredbe ne zajemajo krompirjevega škroba, ki ga proiz-
vedejo podjetja, za katera ne velja člen 2(2) te uredbe in ki kupijo
krompir, za katerega proizvajalci ne prejmejo pla čila, predvidenega
včlenu 93 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra
2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviruskupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpore zakmete (*)
___________
(*) UL L 270, 21.10.2003, str. 1. “
Člen 149
Spremembe Uredbe (ES) št. 1251/1999
Uredba (ES) št. 1251/1999 se spremeni:
(1) V členu 4(3) se prva alinea nadomesti z naslednjim:
„za stro čnice:
—63,00 EUR/t od tr žnega leta 2004/2005 naprej “.
(2) V členu 4(4) se znesek „19 EUR/t “nadomesti s „24 EUR/t “.
(3) V členu 5:
(a) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Dodatek k pla čilu na povr šino v vi šini 313 EUR/ha za tr žno
leto 2004/2005 se pla ča za povr šino, posejano s trdo p šenico na
tradicionalnih proizvodnih obmo čjih, navedenih v Prilogi II, ob
upoštevanju omejitev, dolo čenih v Prilogi III. “;
(b) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
„V regijah, kjer je proizvodnja trde p šenice dobro uveljavljena,
razen regijah iz Priloge II, se odobri posebna pomo čvv išini
93 EUR/ha za tr žno leto 2004/2005 do omejitve števila
hektarov, dolo čenega v Prilogi IV. “▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —104
Člen 150
Spremembe Uredbe (ES) št. 1254/1999
Uredba (ES) št. 1254/1999 se spremeni:
(1) V drugem pododstavku člena 10(1) se „20 % “nadomesti s „40 % “.
(2) V Prilogi I se v tabeli v zvezi s posebno premijo številka za
Avstrijo nadomesti s „373 400 “.
(3) V Prilogi II se v tabeli v zvezi s premijo za krave dojilje številke za
Avstrijo in Portugalsko nadomestijo s „375 000 “in„416 539 “.
Člen 151
Spremembe Uredbe (ES) št. 1673/2000
Uredba (ES) št. 1673/2000 se spremeni:
(1)Člen 1 se spremeni:
(a) V odstavku 2 se to čka (a) nadomesti z naslednjim:
„(a)‚kmet ‘pomeni kmet, kakor je opredeljen v členu 2(a)
Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra
2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor vokviru skupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem
podpore za kmete (*).
___________
(*) UL L 270, 21.10.2003, str. 1 “
(b) V odstavku 3 se „Uredba (ES) št. 1251/1999 “nadomesti s „člen
52 Uredbe (ES) št. 1782/2003. “
(2) V prvi in drugi alinei člena 5(2) se „člen 5a Uredbe (ES) št.
1251/1999 “nadomesti s „člen 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003 “.
▼M3
Člen 151a
Spremembe Uredbe (ES) št. 546/2002
Uredba (ES) št. 546/2002 se spremeni na naslednji na čin:
1. v členih 1 in 2 ter v Prilogi I se „žetve 2002, 2003 in 2004 “
nadomestijo z „žetve 2002, 2003, 2004 in 2005 “
2. Naslov druge preglednice iz Priloge II se nadomesti z naslednjim:
„Zajam čeni pragi za žetve 2003, 2004 in 2005 “.
Člen 151b
Sprememba Uredbe (ES) št. 2075/92
včlenu 13(1) se doda naslednja alinea:
„— 3 % premije za žetev 2005. “.
▼B
Člen 152
Spremembe drugih uredb
Črtajo se naslednje dolo čbe:
(a)člen 3 Uredbe (EGS) št. 2358/71;▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —105
(b)členi 3 do 25 Uredbe (ES) št. 1254/1999;
(c)členi 3 do 11 Uredbe (ES) št. 2529/2001;
▼M3
(d) naslov I in II Uredbe (EGS) št. 2075/92. Vendar se še naprej
uporabljata za zahtevke za neposredna pla čila v zvezi z žetvijo
leta 2005;
(e)člena 12 in 13 Uredbe (EGS) št. 1696/71 (1). Vendar se še naprej
uporabljata za zahtevke za neposredna pla čila v zvezi z žetvijo leta
2004 in 2005, čes ed r žavačlanica odlo či, da uporabi shemo enot-
nega pla čila po prehodnem obdobju za hmelj iz tretjega
pododstavka člena 71(1) te uredbe.
Člen 153
Razveljavitve
1. Uredba (EGS) št. 3508/92 se razveljavi. Vendar se še naprej
uporablja za zahtevke za neposredna pla čila v zvezi s koledarskim
letom pred letom 2005.
2. Uredba (ES) št. 1017/94 se razveljavi s 1. januarjem 2005.
3. Uredba (ES) št. 1577/96 in Uredba (ES) št. 1251/1999 se razve-
ljavita. Vendar se še naprej uporabljata za tr žno leto 2004/2005.
4. Uredba (ES) št. 1259/1999 se razveljavi s 1. majem 2004. Vendar
sečlena 2a in 11 Uredbe (ES) št. 1259/1999 ter, za namene uporabe
navedenih členov, Priloga navedene uredbe še naprej uporabljajo do
31. decembra 2005. Poleg tega se členi 3, 4, 5 in, za namene uporabe
navedenih členov, Priloga Uredbe (ES) št. 1259/1999, še naprej uporab-
ljajo do 31. decembra 2004. ►A1The simplified scheme referred to in
Article 2a of that Regulation shall not apply to the new MemberStates.◄
▼
M3
4a. Uredba Sveta (ES) št. 1051/2001 (2) se razveljavi. Vendar se še
naprej uporablja za tr žno leto 2005/2006.
4b. Uredba (ES) št. 1098/98 se razveljavi. Vendar se še naprej
uporablja do 31. decembra 2005, čes ed r žavačlanica odlo či, da uporabi
shemo enotnega pla čila po prehodnem obdobju za hmelj iz tretjega
pododstavka člena 71(1) te uredbe.
▼B
5. Sklicevanja na razveljavljene uredbe se razlagajo kot sklicevanjana to uredbo.
Člen 154
Prehodne dolo čbe za poenostavljeno shemo
Kadar dr žavačlanica uporabi poenostavljeno shemo iz člena 2a Uredbe
(ES) št. 1259/1999, se uporabljajo naslednje dolo čbe:
(a) Leto 2003 je zadnje leto, v katerem lahko sodelujo či vlo žijo nove
zahtevke;
(b) Sodelujo čiše naprej prejemajo znesek, dolo čen v okviru poenostav-
ljene sheme, do leta 2005;
(c) Poglavja 1 in 2 naslova II te uredbe ne veljajo za zneske, odobrene
v okviru poenostavljene sheme med sodelovanjem v shemi;▼
B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —106
(1) UL L 175, 4.8.1971, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (ES) št. 2320/2003 (UL L 345, 31.12.2003, str. 18).
(2) UL L 148, 1.6.2001, str. 3.
(d) Kmetje, ki sodelujejo v poenostavljeni shemi, niso upravi čeni, da
zaprosijo za enotno pla čilo, dokler sodelujejo v poenostavljeni
shemi. V primeru zahtevka za shemo enotnega pla čila se znesek,
odobren v okviru poenostavljene sheme, vklju či v referen čni znesek
izčlena 37 in izra čuna ter prilagodi v skladu s poglavjem 2 naslova
III te uredbe.
▼M2
Člen 154a
Prehodna ureditev za nove dr žavečlanice
1. Če so potrebni prehodni ukrepi, ki bi novim dr žavam članicam
olajšali prehod iz sheme enotnih pla čil na povr šino na shemo enotnih
plačil ter druge sheme pomo či iz naslovov III in IV, se ti ukrepi spre-
jmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2).
▼A2
2. Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo med 1. majem 2004 in30. junijem 2009 ter se ne uporabljajo po tem datumu. Za Bolgarijo inRomunijo je to obdobje med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2011.Svet lahko na predlog Komisije s kvalificirano ve čino podalj šat o
obdobje.
▼
M16
Člen 155
Druge prehodne dolo čbe
Nadaljnji ukrepi, potrebni za la žji prehod z ureditve, predvidene
v uredbah iz členov 152 in 153 ter uredbah (EGS) št. 404/93, (ES)
št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 2202/96 in (ES) št. 1260/2001,
na ureditev, vzpostavljeno s to uredbo, zlasti ureditev v zvezi z uporabočlenov 4 in 5 ter Priloge k Uredbi (ES) št. 1259/1999 in člena 6 Uredbe
(ES) št. 1251/1999, ter za prehod z dolo čb, povezanih z na črti za
izbolj šanje iz Uredbe (EGS) št. 1035/72, na dolo čbe iz členov 83 do
87 te uredbe, se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2)
te uredbe. Uredbe in členi iz členov 152 in 153 se še naprej uporabljajo,
da se dolo čijo referen čni zneski iz Priloge VII.
▼
M3
Člen 155a
Komisija do 31. decembra 2009 Svetu predlo ži poro čilo o izvajanju te
uredbe v zvezi z bomba žem, olj čnim oljem, namiznimi oljkami in olj č-
nimi nasadi, tobakom ter hmeljem, ki mu po potrebi prilo ži ustrezne
predloge.
▼B
Člen 156
Začetek veljavnosti in uporaba
1. Ta uredba za čne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu
Evropske unije .
2. Uporablja se od za četka njene veljavnosti z naslednjimi izjemami:
(a) Poglavja 4 in 5 naslova II se uporabljata za zahtevke za pla čila,
vložene od koledarskega leta 2005 naprej. Vendar se člen 28(2)
uporablja za zahtevek za pla čila v okviru poglavij 1 do 7 naslova
IV od 1. januarja 2004.
(b) Poglavja 1, 2, 3, 6 in člen 149 naslova IV se uporabljajo od tr žnega
leta 2004/2005 naprej.
(c) Poglavja 4, 5, 7 in člen 150 naslova IV se uporabljajo od 1. januarja
2004.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —107
(d)Člen 20 poglavja 1 naslova II, naslov III, poglavja 8, 10, 11 in 13
terčlen 147 poglavja IV se uporabljajo od 1. januarja 2005, razen
člena 147(3)(d), ki se uporablja od 1. aprila 2003.
(e) Poglavje 9 naslova IV se uporablja od tr žnega leta 2005/2006
naprej.
(f)Člena 151 in 152 se uporabljata od 1. januarja 2005, razen člena
152(a), ki se uporablja od tr žnega leta 2005/2006 naprej.
▼M3
(g) Poglavje 10a naslova IV se uporablja od 1. januarja 2006 za
bomba ž, ki je posajen od tega datuma dalje.
(h) Poglavje 10b naslova IV se uporablja od tr žnega leta 2005/2006.
▼B
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh
državah članicah.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —108
PRILOGA I
Seznam shem podpore, ki izpolnjujejo merila iz člena 1
Sektor Pravna podlaga Opombe
Enotno pla čilo Naslov III te uredbe Nevezano pla čilo (glej
Prilogo VI) (*)
Enotno pla čilo na
površinoNaslov IVa, člen 143b
te uredbeNevezano pla čilo, ki
nadomesti vsa nepo-sredna pla čila, navedena
v tej prilogi
Trda p šenica (t. durum) Naslov IV, poglavje 1 te
uredbePlačilo na povr šino
(premija za kakovost)
Stročnice Naslov IV, poglavje 2 te
uredbePlačilo na povr šino
Riž Naslov IV, poglavje 3 te
uredbePlačilo na povr šino
Lupinarji Naslov IV, poglavje 4 te
uredbePlačilo na povr šino
Energetske rastline Naslov IV, poglavje 5 te
uredbePlačilo na povr šino
Škrobni krompir Naslov IV, poglavje 6 te
uredbePomo čza pridelavo
Mleko in mle čni proiz-
vodiNaslov IV, poglavje 7 te
uredbeMlečna premija in
dodatno pla čilo
Poljščine na Finskem in v
nekaterih regijah ŠvedskeNaslov IV, poglavje 8 te
uredbe (**) (*****)Posebna regionalna
pomo čza polj ščine
Semena Naslov IV, poglavje 9 te
uredbe (**) (*****)Pomo č
za pridelavo
Poljščine Naslov IV, poglavje 10
te uredben (***)
(*****)Plačilo na povr šino,
vklju čno s pla čili za
praho, pla čili za travno
silažo, dodatnimi zneski
(**), dodatkom inposebno pomo čjo za
trdo p šenico
Ovčje in kozje meso Naslov IV, poglavje 11
te uredbe (***) (*****)Premija za ovce in koze,
dodatna premija in neka-tera dodatna pla čila
Goveje in tele čje meso Naslov IV, poglavje 12
te uredbe (*****)Posebne premije (***),
zunajsezonske premije,
premije za krave dojilje
(vklju čno z nakazili za
telice in dodatno nacio-nalno premijo za krave
dojilje, kadar je sofinan-
cirana) (***), premije zazakol (***), ekstenzifika-cijska pla čila, dodatna
plačila▼M72003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —109
Sektor Pravna podlaga Opombe
Stročnice Naslov IV, poglavje 13
te uredbe (*****)Plačilo na povr šino
Posebne vrste kmetijstva
in kakovostna proiz-
vodnjaČlen 69 te uredbe
(****)
Suha krma Člen 71(2), drugi
pododstavek te uredbe(*****)
Shema za male kmete Člen 2a
Uredbe (ES) št. 1259/
1999Prehodna pomo č na
površino za kmete, ki
prejemajo manj kot1 250 EUR
▼M13
Oljčno olje Naslov IV, poglavje 10b
te uredbePomo čna povr šino
Člen 48a(11) Uredbe
Komisije (ES) št. 795/
2004 (UL L 141,30.4.2004, str. 1)Za Malto in Slovenijo v
letu 2006
▼M7
Sviloprejke Člen 1
Uredbe (EGS) št. 845/
72Pomo čza gojenje
▼M14__________
▼M16__________
▼M7
Tobak Naslov IV, poglavje 10c
te uredbePomo čza pridelavo
▼M13
Hmelj Naslov IV, poglavje 10d
te uredbe (***) (*****)Pomo čna povr šino
Člen 48a(12) Uredbe
(ES) št. 795/2004Za Slovenijo v letu 2006
▼M8
Sladkorna pesa, sladkorni
trs in cikorija, ki se
uporabljajo za proiz-vodnjo sladkorja aliinulinskega sirupaNaslov IV, poglavje 10e
te uredbe (*****)
Naslov IVa, člen 143ba
te uredbeNevezana pla čila▼M72003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —110
Sektor Pravna podlaga Opombe
Sladkorna pesa in slad-
korni trs, ki se uporab-
ljata za proizvodnjo slad-korjaNaslov IV, poglavje 10f
te uredbePomo čza proizvodnjo
▼M16
Sadje in zelenjava za
predelavoNaslov IV, Poglavje
10g te uredbePrehodna pla čila za sadje
in zelenjavo
Jagode in maline za pred-
elavoNaslov IV, Poglavje
10h te uredbePrehodno pla čilo za jago-
dičje
Sadje in zelenjava Člen 143bb te uredbe Lo čeno pla čilo za sadje
in zelenjavo
▼M7
Posei Naslov III Uredbe Sveta
št. 247/2006 (******)Neposredna pla čila v
smislu člena 2 v okviru
ukrepov, dolo čenih po
programih
▼M11__________
▼M7
Bomba ž Naslov IV, poglavje 10a
te uredbePlačilo na povr šino
(*) Od 1. januarja 2005 ali kasneje v primeru uporabe člena 71. Za 2004 ali kasneje v
primeru uporabe člena 71 se neposredna pla čila, navedena v Prilogi VI, vklju čijo v
Prilogo I, razen posu šene krme.
(**) V primeru uporabe člena 70.
(***) V primeru uporabe členov 66, 67, 68 ali 68a.
(****) V primeru uporabe člena 69.
(*****) V primeru uporabe člena 71.
(******) UL L 42, 14.2.2006, str. 1.▼M82003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —111
PRILOGA II
Nacionalne zgornje meje iz člena 12(2)
(v milijonih EUR)
Državačlanica 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012
Belgija 4,7 6,4 8,0 8,0 8,1 8,1 8,1 8,1
Danska 7,7 10,3 12,9 12,9 12,9 12,9 12,9 12,9Nem čija 40,4 54,6 68,3 68,3 68,3 68,3 68,3 68,3
Grčija 45,4 61,1 76,4 79,7 79,7 79,7 79,7 79,7
Španija 56,9 77,3 97,0 103,8 103,9 103,9 103,9 103,9
Francija 51,4 68,7 85,9 87,0 87,0 87,0 87,0 87,0Irska 15,3 20,5 25,6 25,6 25,6 25,6 25,6 25,6Italija 62,3 84,5 106,4 116,5 116,6 116,6 116,6 116,6Luksemburg 0,2 0,3 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4Nizozemska 6,8 9,5 12,0 12,0 12,0 12,0 12,0 12,0Avstrija 12,4 17,1 21,3 21,4 21,4 21,4 21,4 21,4Portugalska 10,8 14,6 18,2 19,6 19,6 19,6 19,6 19,6Finska 8,0 10,9 13,7 13,8 13,8 13,8 13,8 13,8
Švedska 6,6 8,8 11,0 11,0 11,0 11,0 11,0 11,0
Zdru ženo kraljestvo 17,7 23,6 29,5 29,5 29,5 29,5 29,5 29,5▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —112
PRILOGA III
Predpisane zahteve ravnanja, navedene v členih 3 in 4
A. Velja od 1.1.2005 ►A2 (1)◄
Okolje
1. Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o
ohranjanju prosto živečih pticČleni 3, 4(1), (2), (4),
5, 7 in 8
2. Direktiva Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979
o varstvu podzemne vode pred onesna ževanjem z
nekaterimi nevarnimi snovmi (UL L 20, 26.1.1980,
str.43)Člena 4 in 5
3. Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o
varovanju okolja, še zlasti tal pri uporabi blata iz
čistilnih naprav v kmetijstvuČlen 3
4. Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra
1991 o varstvu voda pred onesna ževanjem z nitrati
iz kmetijskih virovČlena 4 in 5
5. Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne21. maja 1992 o
ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih
živalskih in rastlinskih vrstČleni 6, 13, 15 in 22
(b)
Javnozdravstveno varstvo in zdravstveno varstvo živali
Identifikacija in registracija živali
6. Direktiva Sveta 92/102/EGS z dne 27. novembra
1992 o identifikaciji in registraciji živali (UL
L 355, 5.12.1992, str. 32)Členi 3, 4 in 5
7. Uredba Komisije (ES) št. 2629/97 z dne
29. decembra 1997 o dolo čitvi podrobnih pravil za
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 820/97 v zvezi z u šes-
nimi znamkami, registri gospodarstev in potnimi listi
v okviru sistema za identifikacijo in registracijo
govedi (UL L 354, 30.12.1997, str. 19)Člena 6 in 8
8. Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta
in Sveta z dne 17. julija 2000 o dolo čitvi sistema za
identifikacijo in registracijo govedi in o ozna čevanju
govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in orazveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L,
11.8.2000, str. 1)Člena 4 in 7
▼M1
8a. Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra
2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registra-
cijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št.
1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS(UL L 5, 9.1.2004, str. 8).Členi 3, 4 in 5▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —113
(1) Za Bolgarijo in Romunijo je sklicevanje na leto 2005 prvo leto veljavnosti sheme enotnih
plačil.
B. Velja od 1.1.2006 ►A2 (1)◄
Javnozdravstveno varstvo, zdravstveno varstvo živali in rastlin
9. Direktiva Sveta 94/414/EGS z dne 15. julija 1991 o
dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL
L 230, 19.8.1991, str. 1)Člen 1
10. Direktiva Sveta 96/22/ES z dne 29. aprila 1996 o
prepovedi uporabe nekaterih snovi s hormonskim intireostati čnim u činkovanjem in agonistov beta v živi-
noreji ter o razveljavitvi Direktive 81/602/EGS,
Direktive 88/146/EGS in Direktive 88/299/EGS
(UL L 125, 23.5.1996, str. 3)Členi 3, 4, 5 in 7
11. Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 28. januarja 2002 o dolo čitvi splo šnih
načel in zahtev za živilsko zakonodajo, o ustanovitvi
Evropske agencije za varnost živil in o dolo čitvi
postopkov glede varnosti živil (UL L 31, 1.2.2002,
str. 1)Členi 14, 15, 17(1),
18, 19 in 20
12. Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 22. maja 2001 o dolo čitvi podrobnih
pravil za prepre čevanje, obvladovanje in izkoreni-
njenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefa-lopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1)Členi 7, 11, 12, 13 in
15
Obve ščanje o boleznih
13. Direktiva Sveta 85/511/EGS z dne 18. novembra
1985 o uvedbi ukrepov Skupnosti za obvladovanje
slinavke in parkljevke (UL L 315, 26.11.1985,str. 11)Člen 3
14. Direktiva Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra
1992 o splo šnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad
določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih
ukrepih v primeru vezikularne bolezni pra šičev
(UL L 62, 15.3.1993, str. 69)Člen 3
15. Direktiva Sveta 2000/75/EGS z dne 20. novembra
2000 o posebnih dolo čbah za obvladovanje in izko-
reninjenje bolezni modrikastega jezika (UL L 327,22.12.2000, str. 74)Člen 3
C. Velja od 1.1.2007 ►
A2 (2)◄
Dobro po čutje živali
16. Direktiva Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra
1991 o minimalnih standardih za za ščito telet (UL
L 340, 11.12.1991, str. 28)Člena 3 in 4
17. Direktiva Sveta 91/630/EGS z dne 19. novembra
1991 o minimalnih standardih za za ščito pra šičev
(UL L 340, 11.12.1991, str. 33)Člena 3 in 4(1)
18. Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o
zaščitiživali za kmetijsko rejo (UL L 221,
8.8.1998, str. 23)Člen 4▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —114
(1) Za Bolgarijo in Romunijo je sklicevanje na leto 2006 drugo leto veljavnosti sheme
enotnih pla čil.
(2) Za Bolgarijo in Romunijo je sklicevanje na leto 2007 tretje leto veljavnosti sheme
enotnih pla čil.
PRILOGA IV
Dobri kmetijski in okoljski pogoji, navedeno v členu 5
Zadeva Standardi
Erozija tal:
Zaščita tal s primernimi ukrepi—Minimalna talna odeja
—Minimalno upravljanje zemlji šč,k i
odraža specifi čne razmere na
zemlji ščih
—Ohranjanje teras
Organska snov v tleh:
Ohranjanje ravni organske snovi v tlehs primerno dejavnostjo—Standardi za kolobar, kjer je
primerno
—Upravljanje z ornimi strni šči
Struktura tal:
Ohranjanje strukture tal s primernimi
ukrepi—Ustrezna raba strojev
Minimalna raven vzdr ževanja:
Zagotavljati minimalno raven vzdr že-
vanja in izogibati se slab šanju habi-
tatov—Minimalne obremenitve živine in/
ali ustrezni re žimi
—Zaščita trajnega travnika
►
M3 —Ohranitev krajinskih zna čil-
nosti, vklju čujoč,čej et o
primerno, prepoved kr čenja
oljčnih dreves
—Prepre čevanje rasti neza želene
vegetacije na kmetijskem
zemlji šču
—Vzdr ževanje olj čnih nasadov v
dobrem vegetacijskem stanju ◄▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —115
PRILOGA V
Zdru žljive sheme pomo čii zčlena 26
Sektor Pravna podlaga Opombe
▼M16__________
▼M3
Kmetijsko okoljePoglavje VI Naslova II ( členi 22 do
24) in člen 55(3) Uredbe (ES) št.
1257/1999Podpora na povr šino
GozdarstvoČlen 31 in člen 55(3) Uredbe (ES)
št. 1257/1999Podpora na povr šino
Obmo čja z omejenimi mo žnostmi in
podro čja z okoljskimi omejitvamiPoglavje V Naslova II ( členi 13 do
21) in člen 55(3) Uredbe (ES) št.
1257/1999Podpora na povr šino
Posu šena krmaČlena 10 in 11 Uredbe (ES) št. 603/
95Pomo čza proizvodnjo
▼M16__________
▼M3
VinoČlena 11 in 15 Uredbe (ES) št.
1493/1999Pomo čza prestrukturiranje▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —116
PRILOGA VI
Seznam neposrednih pla čil v povezavi z enotnim pla čilom iz člena 33
Sektor Pravna podlaga Opombe
Poljščine Členi 2, 4 in 5
Uredbe (ES) št. 1251/1999Plačilo na povr šino, vklju čno s
plačili za praho, pla čili za sili-
ranje trave, dodatnimi zneski
(1), dodatek in posebna pomo č
za trdo p šenico
Krompirjev škrob Člen 8(2)
Uredbe (EGS) št. 1766/92Plačilo za kmete, ki pridelujejo
krompir, namenjen za proiz-
vodnjo krompirjevega škroba
Stročnice Člen 1
Uredbe (ES) št. 1577/96Plačilo na povr šino
RižČ len 6
Uredbe (ES) št. 3072/95Plačilo na povr šino
Semena (1) Člen 3
Uredbe (EGS) št. 2358/71Pomo čza pridelavo
Goveje in tele čje meso Členi 4, 5, 6, 10, 11, 13 in 14
Uredbe (ES) št. 1254/1999Posebne premije, zunajsezonske
premije, premije za krave dojilje(vklju čno z nakazili za telice in
dodatno nacionalno premijo za
krave dojilje, kadar je sofinanci-rana), premije za zakol, eksten-zifikacijska pla čila, dodatna
plačila
Mleko in mle čni proizvodi Naslov IV, poglavje 7 te
uredbePremija za mle čne proizvode in
dodatna pla čila (
2)
Ovčje in kozje meso Člen 5
Uredbe (ES) št. 2467/98
Člen 1
Uredbe (EGS) št. 1323/90
Členi 4, 5 in 11(1) in alinee 1,
2i n4 člena 11(2)
Uredbe (ES) št. 2529/2001Premija za ovce in koze,
dodatna premija in nekateradodatna pla čila
▼M11__________
▼M7
Suha krma Člen 3
Uredbe (ES) št. 603/95Premija za predelane proizvode
(uporabljena v skladu s to čko D
Priloge VII k tej uredbi)
Bomba ž Odstavek 3 Protokola 4 o
bomba žu, prilo žen Aktu o
pristopu Gr čijePodpora v obliki pla čila za
nepre čiščen bomba ž
Oljčno olje Člen 5
Uredbe št. 136/66/EGSPomo čza pridelavo
Tobak Člen 3
Uredbe (EGS) št. 2075/92Pomo čza pridelavo▼M72003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —117
Sektor Pravna podlaga Opombe
Hmelj Člen 12
Uredbe (EGS) št. 1696/71Plačilo na povr šino
Člen 2
Uredbe (EGS) št. 1098/98Pomo čza za časno premeno
▼M8
Sladkorna pesa, sladkorni trs in
cikorija, ki se uporabljajo zaproizvodnjo sladkorja ali inulin-
skega sirupaUredba (ES) št. 1260/2001 Tr žna podpora pridelovalcev
sladkorne pese, sladkornegatrsa in cikorije, ki se uporabljajo
za proizvodnjo sladkorja ali
inulinskega sirupa
▼M14
Banane Člen 12 Uredbe (EGS) št. 404/
93Nadomestilo za izgubo dohodka
(1) Razen v primeru uporabe člena 70.
(2) Od 2007, razen v primeru uporabe člena 62.▼M72003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —118
PRILOGA VII
Izračun referen čnega zneska, navedenega v členu 37
A.Pomo čna povr šino
1. Kadar kmet prejema pomo čna povr šino, se število hektarjev, zaokro-
ženih na dve decimalni mesti, za katero je bilo izpla čilo odobreno v
vsakem letu referen čnega obdobja, pomno ži z naslednjimi zneski:
1.1. Za žita, vklju čno s trdo p šenico, oljnice, stro čnice, laneno seme, lan in
konopljo, gojeno za vlakna, travno sila žo in praho:
—63 EUR na tono, pomno ženo z donosom, kot dolo čačlen 4(2)
Uredbe (ES) št. 1251/1999, predpisanim v na črtu regionalizacije
za zadevno regijo, ki se uporablja v koledarskem letu 2002.
Ta to čka se uporablja ne glede na dolo čbe, dolo čene v dr žavah članicah
pri uporabi člena 6(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999.
Z odstopanjem od člena 38 se povpre čje za lan in konopljo izra čuna na
podlagi števila hektarjev, za katero je pla čilo odobreno v koledarskem
letu 2001 in 2002.
1.2. Za ri ž:
—102 EUR na tono pomno ženo z naslednjimi povpre čnimi donosi:
Državečlanice donos (t/ha)
Španija 6,35
Francija—- mati čno ozemlje 5,49
—- Francoska Gvajana 7,51
Grčija 7,48
Italija 6,04Portugalska 6,05
1.3. Za zrnate stro čnice:
—za le čoi n čičerko, 181 EUR/ha
—za gra šico, 175,02 EUR/ha leta 2000, 176,60 EUR/ha leta 2001 in
150,52 EUR/ha leta 2002.
2. Kadar kmet prejme dodatek za trdo p šenico ali posebno pomo č,s e
število hektarjev, zaokro ženih na dve decimalni mesti, katerim je bilo
izpla čilo odobreno v vsakem letu referen čnega obdobja, pomno žiz
naslednjimi zneski:
V obmo čjih, navedenih v Prilogi II Uredbe (ES) št. 1251/1999 in v
Prilogi IV Uredbe (ES) št. 2316/1999:
—291 EUR/ha za enotno pla čilo, ki se odobri za koledarsko leto 2005,
—285 EUR/ha za enotno pla čilo, ki se odobri za koledarsko leto 2006
in za naknadna koledarska leta.
V obmo čjih, navedenih v Prilogi V Uredbe (ES) št. 2316/1999:
—46 EUR/ha za enotno pla čilo, ki se dodeli za koledarsko leto 2005,
3. V prej šnjih to čkah pomeni „število hektarjev “točno dolo čeno število
hektarjev, ki ustrezajo razli čnim vrstam pomo či na povr šino, navedenim
v Prilogi VI te Uredbe, za katero so izpolnjeni vsi pogoji, dolo čeni v
pravilih za dodeljevanje pomo či, ob upo š
tevanju uporabe členov 2(4) in
5 Uredbe (ES) št. 1251/1999. Pri ri žu se z odstopanjem od člena 6(5)
Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95, kjer obmo čja, namenjena ri žu, v eni
državičlanici v referen čnem obdobju presegajo njeno najve čjo zajam-
čeno povr šino za to obdobje, znesek na hektar sorazmerno zmanj ša.
B.Izpla čilo za krompirjev škrob
Kadar kmet prejme pla čilo za krompirjev škrob, se znesek izra čuna tako, da se
število ton, za katero je tako pla čilo odobreno v vsakem letu referen čnega▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —119
obdobja, pomno ži z 44,22 EUR na tono krompirjevega škroba. Dr žavečlanice
izračunajo število hektarjev, ki so vklju čeni v izra čunu enotnega izpla čila, sora-
zmerno s številom ton proizvedenega krompirjevega škroba, za katero je bila
pomo č, predvidena v členu 8(2) Uredbe (EGS) št. 1766/92, odobrena za vsako
leto referen čnega obdobja in v okviru omejitev osnovne povr šine, ki jo dolo či
Komisija na podlagi števila hektarjev, ki jih zajema pogodba o pridelavi v
referen čnem obdobju, ki ga sporo čijo dr žavečlanice.
C.Premije in dodatki za živino
Kadar kmet prejme premije in/ali dodatke za živino, se znesek izra čuna tako, da
seštevilo dolo čenih živali, za katere je tako pla čilo odobreno v vsakem letu
referen čnega obdobja, pomno ži z zneski na glavo, dolo čenimi za koledarsko
leto 2002 z ustreznimi členi, navedenimi v Prilogi VI, ob upo števanju uporabe
člena 4(4), člena 7(2) in člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999 ali člena 8(3)
Uredbe (ES) št. 2529/2001.
Z odstopanjem od člena 38 se pri dodatnih pla čilih za koze in ovce, ki se
odobrijo na podlagi prve, druge in četrte alinee člena 11(2) Uredbe (ES) št.
2529/2001, povpre čje izra čuna na podlagi števila živali, za katere je bilo pla čilo
odobreno v koledarskem letu 2002.
Vendar pa se pla čila v skladu s členom 4(2) drugega pododstavka Uredbe (ES)
št. 1254/1999 ne upo števajo.
Poleg tega z odstopanjem od člena 38 v primeru uporabe člena 32(11) in (12)
Uredbe Komisije (ES) št. 2342/1999 in člena 4 Uredbe Komisije (ES) št.
1458/2001 število živali, za katere je pla čilo odobreno v letu, ko so bili uporab-
ljeni ukrepi, ki jih je treba upo števati pri izra čunu referen čnega zneska, ni vi šje
od povpre čjaštevila živali, za katere je bilo odobreno pla čilo v letu/letih, ko se
taki ukrepi niso uporabljali.
D.Posu šena krma
Kadar kmet dobavi krmo v okviru pogodbe, dolo čene v členu 9(c) Uredbe ES !!!
error character !!! ο!!! error character !!! Ώ!!! error character !!! Ώt. 603/95, ali
prijave povr!!! error character !!! ο!!! error character !!! Ώ!!! error character !!!
Ώin skladno s členom 10 iste uredbe, dr!!! error character !!! ο!!! error character
!!!Ώ!!! error character !!! Ώavečlanice izra čunajo znesek, ki se vklju či v refe-
renčni znesek, sorazmerno s !!! error character !!! ο!!! error character !!! Ώ!!!
error character !!! Ώtevilom ton proizvedene posu!!! error character !!! ο!!! error
character !!! Ώ!!! error character !!! Ώene krme, za katero je bila odobrena
pomo č, dolo čena v členu 3 te uredbe, za vsako leto referen čnega obdobja in v
okviru omejitev naslednjih zgornjih meja, izra!!! error character !!! ο!!! error
character !!! Ώ!!! error character !!! Ώenih v milijonih EUR.
DržavačlanicaZgornja meja za
krmo, predelano v
proizvode, navedene
včlenu 3(2) Uredbe
(ES) št. 603/95
(dehidrirana krma)Zgornja meja za
krmo, predelano v
proizvode, navedene
včlenu 3(3) Uredbe
(ES) št. 603/95
(krma, su šena na
soncu)Skupna zgornja meja
BLEU 0,049 0,049
Danska 5,424 5,424Nem čija 11,888 11,888
Grčija 1,101 1,101
Španija 42,124 1,951 44,075
Francija 41,155 0,069 41,224
Irska 0,166 0,166Italija 17,999 1,586 19,585Nizozemska 6,804 6,804Avstrija 0,070 0,070Portugalska 0,102 0,020 0,122Finska 0,019 0,019Švedska 0,232 0,232▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —120
DržavačlanicaZgornja meja za
krmo, predelano v
proizvode, navedene
včlenu 3(2) Uredbe
(ES) št. 603/95
(dehidrirana krma)Zgornja meja za
krmo, predelano v
proizvode, navedene
včlenu 3(3) Uredbe
(ES) št. 603/95
(krma, su šena na
soncu)Skupna zgornja meja
Zdru ženo kralje-
stvo1,950 1,950
Državečlanice izra čunajo število hektarjev, ki se vklju čijo v izra čun referen čnih
zneskov, sorazmerno s številom ton proizvedene posu šene krme, za katero je bila
odobrena pomo č, dolo čena v členu 3 Uredbe (ES) št. 603/95, za vsako leto
referen čnega obdobja in v okviru omejitev osnovne povr šine, ki jo dolo či Komi-
sija na podlagi števila hektarjev, ki ga zajema pogodba o pridelavi ali prijava
površin v referen čnem obdobju, ki ga sporo čijo dr žavečlanice.
E.Regionalne pomo či
V zadevnih regijah se naslednji zneski vklju čijo v izra čun referen čnega zneska:
—24 EUR na tono, ki se pomno žijo z donosom, uporabljenim za pla čila na
površino za žita, oljnice, laneno seme ter lan in konopljo, ki se ju goji za
vlakna, v regijah, navedenih v členu 4(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999;
—znesek na glavo, kot je predvideno v členu 9(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št.
1452/2001, členih 13(2) in (3), 22(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1453/2001, členih
5(2) in (3), 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1454/2001, ki se pomno žisštevilom
živali, za katera je pla čilo odobreno v letu 2002;
—znesek na glavo, kot je predvideno v členu 6(2) in (3) Uredbe (EGS) št.
2019/93, ki se pomno žisštevilom živali, za katera je pla čilo odobreno v letu
2002;
F.Pomo či za seme
Kadar je kmet prejel pomo čza proizvodnjo semen, se znesek izra čuna tako, da se
število ton, za katero je pla čilo odobreno v vsakem letu referen čnega obdobja,
pomno ži z zneskom na tono, dolo čeno pri uporabi člena 3 Uredbe (EGS) št.
2358/71. Dr žave članice izra čunajo število hektarjev, ki se vklju či v izra čun
enotnega pla čila, sorazmerno s povr šino, sprejeto za certifikacijo, za katero je
bila dolo čena pomo čvčlenu 3 Uredbe (EGS) št. 2358/71 v vsakem letu refe-
renčnega obmo čja in v okviru omejitev osnovne povr šine, ki jo dolo či Komisija
na podlagi celotne povr šine, sprejete za certifikacijo, kot je sporo čeno Komisiji
skladno z Uredbo (EGS) št. 3083/73. Ta celotna povr šina ne vsebuje povr šine,
sprejete za certifikacijo za ri ž(Oryza sativa L.), piro ( Triticum spelta L.), ter
vlakna in lan za olje ( Linum usitatissimum L.) ter konopljo ( Cannabis sativa L.),
ki so že prijavljene za polj ščine.
▼M3
G.Bomba ž
Če kmet prijavi povr šine, zasajene z bomba žem, dr žave članice izra čunajo
znesek, katerega je treba vklju čiti v referen čni znesek z mno ženjem števila
hektarjev (z do dvema decimalnima mestoma), na katerih se je proizvajal
bomba ž, v zvezi s katerim je dodeljena pomo čv skladu z odstavkom 3 Protokola
št. 4 o bomba žu(1) v vsakem referen čnem obdobju, z naslednjimi zneski na
hektar:
—966 evrov za Gr čijo,
—1 509 evrov za Španijo,
—1 202 evrov za Portugalsko.
H.Oljčno olje▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —121
(1) UL L 291, 19.11.1979, str. 174.
Če je kmet prejel pomo čza proizvodnjo olj čnega olja, se znesek izra čuna z
množenjem števila ton, v zvezi s katerimi je to pla čilo izvr šeno v referen čnem
obdobju (tj. za vsako izmed tr žnih let 1999/2000, 2000/2001, 2001/2002 in
2002/2003), z ustreznim zneskom na enoto pomo či, ki je izra žen v evrih na
tono, kakor je dolo čeno v uredbah (ES) št. 1415/2001 (1), (ES) št. 1271/2002
(2), (ES) št. 1221/2003 (3)i n►M6 (ES) št. 1299/2004 (4)◄, ter pomno žis
koeficientom 0,6. Vendar se lahko dr žavečlanice do 1. avgusta 2005 odlo čijo, da
povišajo ta koeficient. Ta koeficient se ne uporablja za kmete, katerih povpre čno
število hektarov po GIS za oljke v referen čnem obdobju je manj še kakor 0,3,
izklju čujočštevilo hektarov po GIS za oljke, ki ustreza dodatnim drevesom,
posajenim po 1. maju 1998 izven katerega koli odobrenega programa sajenja.Število hektarov po GIS za oljke se izra čuna ob uporabi skupne metode, ki se
določi v skladu s postopkom iz člena 144(2), ter na podlagi podatkov iz geograf-
skega informacijskega sistema za pridelovanje oljk.
Če se pla čila pomo či med referen čnim obdobjem izvedejo z uporabo ukrepov iz
člena 2(3) Uredbe (EGS) št. 1638/98 (
5), se izra čun iz tretjega pododstavka
prilagodi na naslednji na čin:
—če so ukrepi uporabljeni samo za eno tr žno leto, je število ton, ki ga je treba
upoštevati za zadevno leto, enako številu ton, za katerega bi bila dodeljena
pomo č,če se ukrepi ne bi uporabljali,
—če se ukrepi uporabljajo za dve zaporedni tr žni leti, se število ton, ki ga je
treba upo števati za prvo zadevno leto, dolo či v skladu s prvo alineo, število
ton, ki ga je treba upo števati za naslednje leto, pa je enako številu ton, v
zvezi s katerim je pomo čdodeljena za tr žno leto pred referen čnim obdobjem
in na katero ni vplivala uporaba teh ukrepov.
Državečlanice izra čunajo število hektarov, ki jih je treba vklju čiti v izra čun
enotnega pla čila, kot število hektarov po GIS za oljke, ob uporabi skupne
metode, ki se dolo či v skladu s postopkom iz člena 144(2), ter na podlagi
podatkov iz geografskega informacijskega sistema za pridelovanje oljk, razen
števila hektarov po GIS za dodatna drevesa, posajena izven odobrenega programa
sajenja po 1. maju 1998, izklju čujočCiper in Malto, v zvezi s katerima velja
datum 31. december 2001.
I.Surovi tobak
Če je kmetu izpla čana premija za tobak, se znesek, ki ga je treba vklju čiti v
referen čni znesek, izra čuna z mno ženjem triletnega povpre čjaštevila kilogramov,
v zvezi s katerimi je to pla čilo dodeljeno, s ponderiranim triletnim povpre čjem
zneska pomo či, dodeljenega na kilogram, upo števajo čskupno koli čino surovega
tobaka vseh sortnih skupin, ter pomno ži s koeficientom 0,4. Dr žavečlanice se
lahko odlo čijo, da pove čajo ta koeficient.
Od leta 2010 je ta koeficient 0,5.Število hektarjev, ki jih je treba vklju čiti v izra čun enotnega pla čila, ustreza
površini, navedeni v evidentiranih pogodbah o pridelavi, v zvezi s katero je
odobreno pla čilo premije v vsakem posameznem letu v referen čnem obdobju
in v mejah osnovne povr šine, ki jo dolo či Komisija na podlagi skupne povr šine,
o kateri je Komisija obve ščena v skladu s to čko 1.3 Priloge 1 k Uredbi Komisije
(ES) št. 2636/1999 (
6).
Če se pla čila pomo či med referen čnim obdobjem izvedejo z uporabo ukrepov iz
člena 50 Uredbe (EGS) št. 2848/98, se izra čun iz tretjega pododstavka prilagodi
na naslednji na čin:
—če se premija delno ali v celoti zmanj ša, so zneski pla čila, ki jih je treba
upoštevati za zadevno leto, enaki zneskom, ki bi bili dodeljeni brez zmanj-
šanja,
—če se proizvodna kvota delno ali v celoti zmanj ša, so zneski pla čila, ki jih je
treba upo števati za zadevno leto, enaki zneskom premije, ki bi bila dodeljena
v prej šnjem letu brez zmanj šanja premije, pod pogojem, da se proizvodna
površina, navedena v zadnji pogodbi o pridelavi, ne uporablja za gojenje
kultur, ki ne izpolnjujejo pogojev po nobeni drugi shemi neposredne pomo či
v zadevnem letu.▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —122
(1) UL L 191, 13.7.2001, str. 10.
(2) UL L 184, 13.7.2002, str. 5.
(3) UL L 170, 9.7.2003, str. 8.
(4) UL L 244, 16.7.2004, str. 16.
(5) UL L 210, 28.7.1998, str. 32.
(6) UL L 323, 15.12.1999, str. 4.
J.Hmelj
Če je kmet prejel pomo čna povr šino za hmelj ali za časno mirovanje, dr žave
članice izra čunajo zneske, ki jih je treba vklju čiti v referen čni znesek, z mno že-
njem števila hektarov (z do dvema decimalnima mestoma), v zvezi s katerimi je
plačilo odobreno v vsakem letu referen čnega obdobju, z zneskom v vi šini 480
evrov na hektar.
▼M8
K.Sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija
1. Dr žavečlanice dolo čijo znesek, ki se vklju či v referen čni znesek posa-
meznega kmeta na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kot na
primer:
—količin sladkorne pese, sladkornega trsa ali cikorije, zajetih
v pogodbah o dobavi, sklenjenih v skladu s členom 19 Uredbe (ES)
št. 1260/2001,
—količin sladkorja ali inulinskega sirupa, proizvedenega v skladu
z Uredbo (ES) št. 1260/2001,
—povpre čnega števila hektarjev, zasejanih s sladkorno peso, sladkornim
trsom ali cikorijo, ki se uporabljajo za proizvodnjo sladkorja ali inulin-
skega sirupa in so zajeti v pogodbah o dobavi, sklenjenih v skladu
sčlenom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001,
ob upo števanju reprezentativnega obdobja, ki je lahko razli čno za vsak
proizvod, enega ali ve čtržnih let od tr žnega leta 2000/2001 oziroma
2004/2005 v primeru novih dr žavčlanic, do tr žnega leta 2006/2007, ki
ga dolo čijo dr žavečlanice pred 30. aprilom 2006.
Če pa reprezentativno obdobje vsebuje tr žno leto 2006/2007, se to tr žno
leto nadomesti s tr žnim letom 2005/2006 za kmete, ki jih je prizadela
opustitev kvote v tr žnem letu 2006/2007, kakor je dolo čena
včlenu 3 Uredbe 320/2006.
Kar zadeva tr žni leti 2000/2001 in 2006/2007, se sklicevanja na člen 19
Uredbe (ES) št. 1260/2001 nadomestijo s sklicevanji na člen 37 Uredbe
(ES) št. 2038/1999 (1)i nčlen 6 Uredbe (ES) št. 318/2006.
2. Kjer vsota zneskov, dolo čenih v skladu s to čko 1, v dr žavičlanici prese že
zgornjo mejo, izra ženo v tiso čih eurov, kakor je dolo čena v spodnji Tabeli
1, se znesek na kmeta sorazmerno zmanj ša.
▼M12
Tabela 1
Zgornje meje za zneske, ki se vklju čijo v referen čni znesek kmetov
(EUR '000)
Država
članica2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 20152016 in
naslednja
Belgija 47 429 60 968 74 508 81 752 81 752 81 752 81 752 81 752 81 752 81 752 81 752
Bolgarija — 84 121 154 176 220 264 308 352 396 440
Češka 27 851 34 319 40 786 44 245 44 245 44 245 44 245 44 245 44 245 44 245 44 245
Danska 19 314 25 296 31 278 34 478 34 478 34 478 34 478 34 478 34 478 34 478 34 478
Nem čija 154 974 203 607 252 240 278 254 278 254 278 254 278 254 278 254 278 254 278 254 278 254
Grčija 17 941 22 455 26 969 29 384 29 384 29 384 29 384 29 384 29 384 29 384 29 384
Španija 60 272 74 447 88 621 96 203 96 203 96 203 96 203 96 203 96 203 96 203 96 203
Francija 152 441 199 709 246 976 272 259 272 259 272 259 272 259 272 259 272 259 272 259 272 259Irska 11 259 14 092 16 925 18 441 18 441 18 441 18 441 18 441 18 441 18 441 18 441Italija 79 862 102 006 124 149 135 994 135 994 135 994 135 994 135 994 135 994 135 994 135 994Latvija 4 219 5 164 6 110 6 616 6 616 6 616 6 616 6 616 6 616 6 616 6 616Litva 6 547 8 012 9 476 10 260 10 260 10 260 10 260 10 260 10 260 10 260 10 260Madžarska 26 105 31 986 37 865 41 010 41 010 41 010 41 010 41 010 41 010 41 010 41 010▼M32003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —123
(1) UL L 252, 25.9.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES)
št. 1260/2001.
Država
članica2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 20152016 in
naslednja
Nizozemska 41 743 54 272 66 803 73 504 73 504 73 504 73 504 73 504 73 504 73 504 73 504
Avstrija 18 971 24 487 30 004 32 955 32 955 32 955 32 955 32 955 32 955 32 955 32 955Poljska 99 135 122 906 146 677 159 392 159 392 159 392 159 392 159 392 159 392 159 392 159 392Portugalska 3 940 4 931 5 922 6 452 6 452 6 452 6 452 6 452 6 452 6 452 6 452Romunija — 1 930 2 781 3 536 4 041 5 051 6 062 7 072 8 082 9 093 10 103
Slovenija 2 284 2 858 3 433 3 740 3 740 3 740 3 740 3 740 3 740 3 740 3 740Slova ška 11 813 14 762 17 712 19 289 19 289 19 289 19 289 19 289 19 289 19 289 19 289
Finska 8 255 10 332 12 409 13 520 13 520 13 520 13 520 13 520 13 520 13 520 13 520
Švedska 20 809 26 045 31 281 34 082 34 082 34 082 34 082 34 082 34 082 34 082 34 082
Zdru ženo
kraljestvo64 340 80 528 96 717 105 376 105 376 105 376 105 376 105 376 105 376 105 376 105 376
▼M8
3. Z odstopanjem od to čke 2, kjer v primerih Finske, Irske, Portugalske,
Španije in Zdru ženega kraljestva vsota zneskov, dolo čenih v skladu
st očko 1, prese že vsoto zgornjih mej, kakor so za zadevno dr žavočlanico
določene v spodnjih Tabelah 1 in 2, se znesek na kmeta sorazmerno
zmanj ša.
Tabela 2
Dodatni letni zneski, ki se vklju čijo v vsoto referen čnih zneskov
kmetov v obdobju štirih let od 2006 do 2009
(v tiso čih EUR)
Državačlanica Dodatni letni zneski
Španija 10 123
Irska 1 747Portugalska 611
Finska 1 281
Zdru ženo kraljestvo 9 985
Vendar pa lahko dr žavečlanice iz prvega pododstavka obdr žijo do 90 %
zneska iz Tabele 2 v prvem pododstavku in uporabijo vsote, ki iz tegaizvirajo, v skladu s členom 69. V tem primeru se ne uporablja odstopanje
iz prvega pododstavka.
4. Vsaka dr žava članica izra čuna število hektarjev iz člena 43(2)(a)
v sorazmerju z zneskom, dolo čenim v skladu s to čko 1 ter v skladu
z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, oblikovanimi v ta namen,ali na podlagi števila hektarov sladkorne pese, sladkornega trsa ali cikorije,
ki jih je kmet prijavil med reprezentativnim obdobjem, dolo čenim v skladu
st očko 1.
▼M14
L.Banane
Državečlanice dolo čijo znesek, ki se vklju či v referen čni znesek za vsakega
posameznega kmeta na podlagi naslednjih objektivnih in nediskriminacijskih
meril:
(a) koli čine banan, ki jo zadevni kmet proda in za katero je bilo v skladu s
členom 12 Uredbe (EGS) št. 404/93 pla čano nadomestilo za izgubo dohodka
med reprezentativnim obdobjem v tr žnih letih 2000 do 2005;
(b) obmo čij, na katerih so bile banane iz to čke (a) proizvedene; in
(c) znesek nadomestila za izgubo dohodka, ki je bil izpla čan kmetu med
obdobjem iz to čke (a).
Državečlanice izra čunajo upravi čene hektarje iz člena 43(2) te uredbe na podlagi
objektivnih in nediskriminacijskih meril, npr. obmo čij iz to čke (b).▼M122003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —124
M.Sadje in zelenjava, jedilni krompir in drevesnice
Državečlanice dolo čijo znesek, ki se vklju či v referen čni znesek posameznega
kmeta na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kot na primer:
—znesek tr žne podpore, ki jo je kmet neposredno ali posredno prejel za sadje in
zelenjavo, jedilni krompir in drevesnice,
—površina, ki se uporablja za pridelavo sadja in zelenjave, jedilnega krompirja
in za drevesnice,
—količine pridelanega sadja in zelenjave, jedilnega krompirja in drevesnic,
ob upo števanju reprezentativnega obdobja enega ali ve čtržnih let, ki je lahko
različno za vsak proizvod, od tr žnega leta z zaklju čkom v letu 2001, oziroma za
državečlanice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali po tem datumu,
od tr žnega leta z zaklju čkom v letu 2004, pa do tr žnega leta z zaklju čkom v letu
2007.
Državečlanice izra čunajo ustrezno število hektarjev iz člena 43(2) na podlagi
objektivnih in nediskriminatornih meril, kot so povr šine iz druge alinee prvega
odstavka,
Uporaba meril pri tej to čki je lahko razli čna za posamezne vrste sadja in zele-
njave, jedilni krompir in drevesnice, če je to ustrezno in objektivno utemeljeno.
Državečlanice lahko na isti podlagi odlo čijo, da pred koncem triletnega prehod-
nega obdobja, ki se zaklju či 31. decembra 2010, ne bodo dolo čile zneskov, ki jih
je treba vklju čiti v referen čni znesek, in upravi čenega števila hektarjev v skladu
st ot o čko.
V tej uredbi „sadje in zelenjava “pomeni proizvode iz člena 1(2) Uredbe (ES) št,
2200/96 in člena 1(2) Uredbe (ES) št, 2201/96, „jedilni krompir “pa pomeni
krompir pod oznako KN 0701, razen krompirja, namenjenega pridelavi krompi-rjevega škroba, za kar je dodeljena podpora v členu 93.▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —125
PRILOGA VIII
Nacionalne zgornje meje iz člena 41
(EUR '000)
Državačlanica 2005 2006 2007 2008 2009 2010 in pozneje
Belgija 411 053 580 376 593 395 606 935 614 179 611 805
Danska 943 369 1 015 479 1 021 296 1 027 278 1 030 478 1 030 478Nem čija 5 148 003 5 647 175 5 695 607 5 744 240 5 770 254 5 774 254
Grčija 838 289 2 143 603 2 171 217 2 365 298 2 367 713 2 178 382
Španija 3 266 092 4 635 365 4 649 913 4 830 954 4 838 536 4 840 413
Francija 7 199 000 8 236 045 8 282 938 8 382 272 8 407 555 8 415 555Irska 1 260 142 1 335 311 1 337 919 1 340 752 1 342 268 1 340 521Italija 2 539 000 3 791 893 3 813 520 4 151 330 4 163 175 4 184 720Luksemburg 33 414 36 602 37 051 37 051 37 051 37 051Nizozemska 386 586 428 329 833 858 846 389 853 090 853 090Avstrija 613 000 633 577 737 093 742 610 745 561 744 955Portugalska 452 000 504 287 ►
M17 570 997◄ 608 601 609 131 608 827
Finska 467 000 561 956 563 613 565 690 566 801 565 520
Švedska 637 388 670 917 755 045 760 281 763 082 763 082
Zdru ženo kralje-
stvo3 697 528 3 944 745 3 960 986 3 977 175 3 985 834 3 975 849▼M162003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —126
2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —127PRILOGA VIIIa
Nacionalne zgornje meje, navedene v členu 71c
(EUR '000)
Koledarsko leto Bolgarija Češka Estonija Ciper Latvija Litva Mad žarska Malta Romunija Poljska Slovenija Slova ška
2005 228 800 23 400 8 900 33 900 92 000 350 800 670 724 600 35 800 97 700
2006 294 551 27 300 12 500 43 819 113 847 446 305 830 980 835 44 184 127 2132007 200 384 377 919 40 400 17 660 60 764 154 912 540 286 1 668 441 930 1 263 706 59 026 161 3622008 246 766 470 463 50 500 27 167 75 610 193 076 677 521 3 017 532 444 1 579 292 73 618 201 9372009 287 399 559 622 60 500 31 670 90 016 230 560 807 366 3 434 623 399 1 877 107 87 942 240 0142010 327 621 645 222 70 600 36 173 103 916 267 260 933 966 3 851 712 204 2 162 207 101 959 276 5142011 407 865 730 922 80 700 40 676 117 816 303 960 1 060 666 4 268 889 814 2 447 207 115 976 313 1142012 488 209 816 522 90 800 45 179 131 716 340 660 1 187 266 4 685 1 067 425 2 732 307 129 993 349 6142013 568 553 902 222 100 900 49 682 145 616 377 360 1 313 966 5 102 1 245 035 3 017 407 144 110 386 2142014 648 897 902 222 100 900 49 682 145 616 377 360 1 313 966 5 102 1 422 645 3 017 407 144 110 386 214
2015 729 241 902 222 100 900 49 682 145 616 377 360 1 313 966 5 102 1 600 256 3 017 407 144 110 386 2142016 in
naslednja leta809 585 902 222 100 900 49 682 145 616 377 360 1 313 966 5 102 1 777 866 3 017 407 144 110 386 214▼M16
PRILOGA IX
Seznam polj ščin, navedenih v členu 66
Oznaka KN Poimenovanje
I. I. ŽITA
1001 10 00 Trda p šenica
1001 90 Druga p šenica in sor žica, razen trde
pšenice
1002 00 00 R ž
1003 00 Je čmen
1004 00 00 Oves1005 Koruza1007 00 Sirek v zrnju1008 Ajda, proso in pti čje seme; druga žita
0709 90 60 Sladka koruza
II. II. OLJNICE
1201 00 Soja
ex 1205 00 Seme oljne ogr ščice
ex 1206 00 10 Son čnično seme
III. III. STRO ČNICE
0713 10 Grah0713 50 Bob
ex 1209 29 50 Sladka lupina
IV. IV. LAN
ex 1204 00 Laneno seme ( Linum usitatissimum L.)
ex 5301 10 00 Lan, surov ali ro šen, gojen za vlakna
(Linum usitatissimum L.)
V. V. KONOPLJA
ex 5302 10 00 Konoplja, surova ali ro šena, gojena za
vlakna ( Cannabis sativa L.)▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —128
PRILOGA X
Tradicionalna proizvodna obmo čja za trdo p šenico, navedeno v členu 74
GRČIJA
Nomoi (prefekture) naslednjih regijOsrednja Gr čija
Peleponez
Jonski otoki
TesalijaMakedonijaEgejski otokiTrakija.
ŠPANIJA
ProvinceAlmería
BadajozBurgosCádiz
Córdoba
GranadaHuelvaJaén
Málaga
NavarraSalamancaSevillaToledo
Zamora
ZaragozaAVSTRIJA
Panonija:
1.Gebiete der Bezirksbauernkammern (Obmo čja kmetijskih obmo čnih zbornic)
2046 Tullnerfeld-Klosterneuburg
2054 Baden2062 Bruck/Leitha-Schwechat2089 Baden2101 Gänserndorf
2241 Hollabrunn
2275 Tullnerfeld-Klosterneuburg2305 Korneuburg2321 Mistelbach2330 Krems na Donavi
2364 Gänserndorf
2399 Mistelbach▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —129
2402 Mödling
2470 Mistelbach2500 Hollabrunn2518 Hollabrunn2551 Bruck/Leitha-Schwechat
2577 Korneuburg
2585 Tullnersfeld-Klosterneuburg2623 Dunajsko novo mesto2631 Mistelbach2658 Gänserndorf2.Gebiete der Bezirksreferate (Obmo čja okrajnih referatov)
3018 Neusiedl am See
3026 Železno
3034 Mattersburg3042 Oberpullendorf3.Gebiete der Landwirtschaftskammer (Obmo čja, ki jih pokriva kmetijska zbor-
nica)
1007 DunajFRANCIJA
RegijeSrednji Pireneji
Provence-Alpes-Côte d'AzurLanguedoc-Roussillon
Departmaji (
1)
Ardeche
DrômeITALIJA
RegijeAbruci
BazilikataKalabrijaKampanijaLazioMarche
Molise
UmbrijaApulijaSardinijaSicilijaToskana
PORTUGALSKA
Okro žja
Santarém▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —130
(1) Vsak od teh departmajev je lahko povezan z zgoraj omenjenimi regijami.
Lizbona
SetúbalPortalegre
Évora
BejaFaro
▼M2
CIPERMAD ŽARSKA
RegijeDél Dunamenti síkságDél-DunántúlKözép-Alföld
Mezőföld
Berettyo-K őrös-Maros vidéke
Györi medenceHajdúság
▼A2
BOLGARIJAStarozagorskiHaskovskiSlivenskiJambolskiBurgaskiDobri čki
Plovdivski▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —131
PRILOGA XI
Seznam vrst semen, navedenih v členu 99
(EUR/100 kg)
Oznaka KN Poimenovanje Znesek pomo či
1. 1. Ceres
1001 90 10 Triticum spelta L. 14,37
1006 10 10 Oryza saliva L. (1)
—dolgozrnate vrste: zrna, ki so po dol žini dalj ša od 6,0
milimetrov ter zrna, ki imajo razmerje med dol žino in
širino enako ali ve čje od 317,27
—druge vrste: zrna, ki po dol žini presegajo, ne presegajo
ali so enaka 6,0 milimetrom in ki imajo razmerje meddolžino in širino manj kot 314,85
2. 2. Oleaginae
ex 1204 00 10 Linum usitatissimum L. (lan za vlakna) 28,38
ex 1204 00 10 Linum usitatissimum L. (laneno seme) 22,46
ex 1207 99 10 Cannabis sativa L. (
2) (sorte z vsebnostjo tetrahidrokanabi-
nola, ki ne presega 0,2 %)20,53
3. 3. Graminae
ex 1209 29 10 Agrostis canina L. 75,95
ex 1209 29 10 Agrostis gigantea Roth. 75,95
ex 1209 29 10 Agrostis stolonifera L. 75,95
ex 1209 29 10 Agrostis capillaris L. 75,95
ex 1209 29 80 Arrhenatherum elatius (L.) P. Beaus. ex J.S. in K.B. Prest. 67,14ex 1209 29 10 Dactylis glomerata L. 52,77
ex 1209 23 80 Festuca arundinacea Schreb . 58,93
ex 1209 23 80 Festuca ovina L. 43,59
1209 23 11 Festuca pratensis Huds . 43,59
1209 23 15 Festuca rubra L. 36,83
ex 1209 29 80 Festulolium 32,36
1209 25 10 Lolium multiflorum Lam . 21,13
1209 25 90 Lolium perenne L. 30,99
ex 1209 29 80 Lolium χboucheanum Kunth 21,13
ex 1209 29 80 Phleum Bertolinii (DC) 50,96
1209 26 00 Phleum pratense L. 83,56
ex 1209 29 80 Poa nemoralis L. 38,88
1209 24 00 Poa pratensis L. 38,52
ex 1209 29 10 Poa palustris un Poa trivialis L. 38,88
4. 4. Leguminosae
ex 1209 29 80 Hedysarum coronarium L. 36,47
ex 1209 29 80 Medicago lupulina L. 31,88
ex 1209 21 00 Medicago saliva L. (ekotipi) 22,10
ex 1209 21 00 Medicago saliva L. (šķirnes) 36,59
ex 1209 29 80 Onobrkhis viaifolia Scop . 20,04
ex 0713 10 10 Pisum sativum L.(partim) (krmni grah) 0
ex 1209 22 80 Trifolium alexandrinum L. 45,76▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —132
Oznaka KN Poimenovanje Znesek pomo či
ex 1209 22 80 Trifolium hybridum L. 45,89
ex 1209 22 80 Trifolium incarnation L. 45,76
1209 22 10 Trifolium pratense L. 53,49
ex 1209 22 80 Trifolium repens L. 75,11
ex 1209 22 80 Trifolium repens L. var. giganteum 70,76
ex 1209 22 80 Trifolium resupinatum L. 45,76
ex 0713 50 10 Vicia faba L. (partim) (krmni grah) 0ex 1209 29 10 Viaa saliva L. 30,67
ex 1209 29 10 Viaa villosa Roth . 24,03
(1) Merjenje zrn poteka samo pri dobro bru šenem ri žu po naslednji metodi:
i) vzemite reprezentativni vzorec serije;
ii) vzorec presejte, da ohranite samo cela zrna, vklju čno z nezrelimi zrni;
iii) opravite dve merjenji, vsaki po 100 zrnc, in izra čunajte povpre čje;
iv) rezultate izrazite v milimetrih in zaokro žite na eno decimalno mesto.
(2) Vsebnost tetrahidrokanabinola (THC) sorte se dolo či z analizo vzorca, ki se ga vzdruje pri konstantni masi.
Masa THC glede na maso vzorca –za namen dodeljevanja pomo či–ne sme biti ve čja od 0,2 %. Vzorec mora
vsebovati zgornjo tretjino reprezentativnega tevila rastlin naklju čno izbranih ob koncu njihovega obdobja
cvetenja in z odstranjenimi stebelci in semeni.▼B2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —133
PRILOGA XIa
Zgornje meje pomo či za semena v novih dr žavah članic iz člena 99(3)
(v milijonih EUR)
Kole-
darsko
letoBolga-
rijaČeška Estonija Ciper Latvija LitvaMadžar-
skaMalta PoljskaRomu-
nijaSlove-
nijaSlova ška
2005 — 0,87 0,04 0,03 0,10 0,10 0,78 0,03 0,56 — 0,08 0,04
2006 — 1,02 0,04 0,03 0,12 0,12 0,90 0,03 0,65 — 0,10 0,04
2007 0,11 1,17 0,05 0,04 0,14 0,14 1,03 0,04 0,74 0,19 0,11 0,052008 0,13 1,46 0,06 0,05 0,17 0,17 1,29 0,05 0,93 0,23 0,14 0,062009 0,15 1,75 0,07 0,06 0,21 0,21 1,55 0,06 1,11 0,26 0,17 0,072010 0,17 2,04 0,08 0,07 0,24 0,24 1,81 0,07 1,30 0,30 0,19 0,082011 0,22 2,33 0,10 0,08 0,28 0,28 2,07 0,08 1,48 0,38 0,22 0,09
2012 0,26 2,62 0,11 0,09 0,31 0,31 2,33 0,09 1,67 0,45 0,25 0,11
2013 0,30 2,91 0,12 0,10 0,35 0,35 2,59 0,10 1,85 0,53 0,28 0,122014 0,34 2,91 0,12 0,10 0,35 0,35 2,59 0,10 1,85 0,60 0,28 0,122015 0,39 2,91 0,12 0,10 0,35 0,35 2,59 0,10 1,85 0,68 0,28 0,122016 0,43 2,91 0,12 0,10 0,35 0,35 2,59 0,10 1,85 0,75 0,28 0,12nasled-
nja leta0,43 2,91 0,12 0,10 0,35 0,35 2,59 0,10 1,85 0,75 0,28 0,12▼M122003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —134
PRILOGA XIB
Nacionalne bazne povr šine za polj ščine in referen čni donosi v novih dr žavah
članicah iz členov 101 in 103
Bazna povr šina
(hektari)Referen čni donos
(t/ha)
Bolgarija 2 625 258 2,90
Češka 2 253 598 4,20
Estonija 362 827 2,40Ciper 79 004 2,30Latvija 443 580 2,50Litva 1 146 633 2,70Madžarska 3 487 792 4,73
Malta 4 565 2,02
Poljska 9 454 671 3,00
Romunija 7 012 666 2,65Slovenija 125 171 5,27Slova ška 1 003 453 4,06▼A22003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —135
2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —136ANNEX XII
Table 1
Cyprus: Complementary national direct payments where the normal schemes for direct payments apply
Schedule of incre-
ments25% 30% 35% 40% 50% 60% 70% 80% 90%
Sector 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012
Arable crops
(durum wheat
excluded)7 913 822 7 386 234 6 858 646 6 331 058 75 881 4 220 705 3 165 529 2 110 353 1 055 176
Durum wheat 2 256 331 2 059 743 1 888 505 1 743 235 1 452 696 1 162 157 871 618 581 078 290 539
Grain legumes 30 228 28 273 26 318 24 363 20 363 16 362 12 272 8 181 4 091Milk and dairy 887 535 1 759 243 2 311 366 2 133 569 1 777 974 1 422 379 1 066 784 711 190 355 595Beef 3 456 709 3 226 262 2 995 814 2 765 367 2 304 473 1 843 578 1 382 684 921 789 460 895Sheep and goat 8 267 087 7 715 948 7 164 809 6 613 669 5 511 391 4 409 113 3 306 835 2 204 556 1 102 278Olive oil 5 951 250 5 554 500 5 157 750 4 761 000 3 967 500 3 174 000 2 380 500 1 587 000 793 500Tobacco 782 513 730 345 678 178 626 010 521 675 417 340 313 005 208 670 104 335Bananas 3 290 625 3 071 250 2 851 875 2 632 500 2 193 750 1 755 000 1 316 250 877 500 0Dried grapes 104 393 86 562 68 732 50 901 15 241 0000
Almonds 49 594 30 878 12 161 000000
Total 32 990 086 31 649 237 30 014 153 27 681 672 23 040 943 18 420 634 13 815 476 9 210 317 4 166 409
Complementary national direct payments under Single Payment Scheme:
The total amount of complementary national direct payments that may be granted under the Single Payment Scheme shall be equal to the sum of the
sectoral ceilings referred to in this table relating to the sectors that are covered by the Single Payment Scheme to the extent that the support in these
sectors is decoupled.▼A1
2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —137Table 2
Cyprus: Complementary national direct payments where the single area payment scheme for direct payments applies
Single area payment scheme
Sector 2004 2005 2006 2007 2008 ►M18 2009◄ ►M18 2010◄
Arable crops
(durum wheatexcluded)6 182 503 3 997 873 2 687 095 1 303 496 0 ►
M18 0◄ ►M18 0◄
Durum wheat 2 654 980 2 469 490 2 358 196 2 240 719 2 018 131 ►M18 1 795 543 ◄ ►M18 1 572 955 ◄
Grain legumes 27 346 20 566 16 498 12 204 4 068 ►M18 0◄ ►M18 0◄
Milk and dairy 1 153 380 2 323 212 3 501 948 3 492 448 3 474 448 ►M18 3 456 448 ◄ ►M18 3 438 488 ◄
Beef 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 ►M18 4 608 945 ◄ ►M18 4 608 945 ◄
Sheep and goat 10 932 782 10 887 782 10 860 782 10 832 282 10 778 282 ►M18 10 724 282 ◄►M18 10 670 282 ◄
Olive oil 7 215 000 6 855 000 6 639 000 6 411 000 5 979 000 ►M18 5 547 000 ◄ ►M18 5 115 000 ◄
Dried grapes 182 325 176 715 173 349 169 796 163 064 ►M18 156 332◄ ►M18 149 600◄
Bananas 4 368 300 4 358 700 4 352 940 4 346 860 4 335 340 ►M18 4 323 820 ◄ ►M18 4 312 300 ◄
Tobacco 1 049 000 1 046 750 1 045 400 1 043 975 1 041 275 ►M18 1 038 575 ◄ ►M18 1 035 875 ◄
Total 38 374 562 36 745 034 36 244 154 34 461 726 32 402 554 ►M18 31 650 945 ◄►M18 30 903 405 ◄▼A1
2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —138ANNEX XIII
STATE AID CYPRUS
Sector 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
Cereals (durum wheat
excluded)7 920 562 6 789 053 5 657 544 4 526 035 3 394 527 2 263 018 1 131 509
Milk and dairy 5 405 996 3 161 383 1 405 471 1 124 377 843 283 562 189 281 094
Beef 227 103 194 660 162 216 129 773 97 330 64 887 0Sheep and goats 3 597 708 3 083 750 2 569 791 2 055 833 1 541 875 1 027 917 513 958Pig sector 9 564 120 8 197 817 6 831 514 5 465 211 4 098 909 2 732 606 1 366 303Poultry and eggs 3 998 310 3 427 123 2 855 936 2 284 749 1 713 561 1 142 374 571 187Wine 15 077 963 12 923 969 10 769 974 8 615 979 6 461 984 4 307 990 2 153 995Olive oil 7 311 000 6 266 571 5 222 143 4 177 714 3 133 286 2 088 857 1 044 429
Table grapes 3 706 139 3 176 691 2 647 242 2 117 794 1 588 345 1 058 897 529 448
Processed tomatoes 411 102 352 373 293 644 234 915 176 187 117 458 58 729Bananas 445 500 381 857 318 214 254 571 190 929 127 286 63 643Deciduous fruit including
stone fruit9 709 806 8 322 691 6 935 576 5 548 461 4 161 346 2 774 230 1 387 115
Total 67 375 310 56 277 938 45 669 267 36 535 414 27 401 560 18 267 707 9 101 410▼A1
2003R1782 —SL—01.04.2008 —010.001 —139ANNEX XIV
STATE AID LATVIA
State aid
Sector 2004 2005 2006 2007 2008
Flax 654 000 523 200 392 400 261 600 130 800
Pigmeat sector 204 000 163 200 122 400 81 600 40 800
Sheep and goats 107 000 85 600 64 200 42 800 21 400Seeds 109 387 87 510 66 110 44 710 23 310
Total 1 074 387 859 510 645 110 430 710 216 310▼A1