02005S/TXT — SL — 18.12.2009 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B POGODBA MED KRALJEVINO BELGIJO, ČEŠKO REPUBLIKO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, HELENSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, IRSKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO CIPER, REPUBLIKO LATVIJO, REPUBLIKO LITVO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, REPUBLIKO MADŽARSKO, REPUBLIKO MALTO, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, REPUBLIKO POLJSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO, REPUBLIKO FINSKO, KRALJEVINO ŠVEDSKO, ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE (DRŽAVE ČLANICE EVROPSKE UNIJE) TER REPUBLIKO BOLGARIJO IN ROMUNIJO O PRISTOPU REPUBLIKE BOLGARIJE IN ROMUNIJE K EVROPSKI UNIJI (UL L 157 21.6.2005, str. 11)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

POGODBA

MED

KRALJEVINO BELGIJO, ČEŠKO REPUBLIKO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, HELENSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, IRSKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO CIPER, REPUBLIKO LATVIJO, REPUBLIKO LITVO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, REPUBLIKO MADŽARSKO, REPUBLIKO MALTO, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, REPUBLIKO POLJSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO, REPUBLIKO FINSKO, KRALJEVINO ŠVEDSKO, ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE

(DRŽAVE ČLANICE EVROPSKE UNIJE)

TER

REPUBLIKO BOLGARIJO IN ROMUNIJO

O PRISTOPU REPUBLIKE BOLGARIJE IN ROMUNIJE K EVROPSKI UNIJI







NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJ BELGIJCEV, REPUBLIKA BOLGARIJA, PREDSEDNIK ČEŠKE REPUBLIKE, NJENO VELIČANSTVO KRALJICA DANSKE, PREDSEDNIK ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE ESTONIJE, PREDSEDNIK HELENSKE REPUBLIKE, NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJ ŠPANIJE, PREDSEDNIK FRANCOSKE REPUBLIKE, PREDSEDNICA IRSKE, PREDSEDNIK ITALIJANSKE REPUBLIKE, PREDSEDNIK REPUBLIKE CIPER, PREDSEDNICA REPUBLIKE LATVIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE LITVE, NJEGOVA KRALJEVA VISOKOST VELIKI VOJVODA LUKSEMBURŠKI, PREDSEDNIK REPUBLIKE MADŽARSKE, PREDSEDNIK MALTE, NJENO VELIČANSTVO KRALJICA NIZOZEMSKE, ZVEZNI PREDSEDNIK REPUBLIKE AVSTRIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE POLJSKE, PREDSEDNIK PORTUGALSKE REPUBLIKE, PREDSEDNIK ROMUNIJE, PREDSEDNIK REPUBLIKE SLOVENIJE, PREDSEDNIK SLOVAŠKE REPUBLIKE, PREDSEDNICA REPUBLIKE FINSKE, VLADA KRALJEVINE ŠVEDSKE, NJENO VELIČANSTVO KRALJICA ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE ZDRUŽENI v želji prizadevati si za doseganje ciljev Evropske unije, ODLOČENI nadaljevati proces vse tesnejše unije med narodi Evrope na že postavljenih temeljih, KER I-58. člen Pogodbe o Ustavi za Evropo kot tudi člen 49 Pogodbe o Evropski uniji evropskim državam dajeta možnost, da postanejo članice Unije, KER sta Republika Bolgarija in Romunija zaprosili za članstvo v Uniji, KER se je Svet, po pridobitvi mnenje Komisije in privolitvi Evropskega parlamenta, izrekel za sprejem teh držav, KER je bila ob podpisu te pogodbe Pogodba o Ustavi za Evropo podpisana, vendar je vse članice Unije še niso ratificirale, in ker se bosta Republika Bolgarija in Romunija pridružili Evropski uniji kot je v sestavi na dan 1. januarja 2007, SO SE DOGOVORILI o pogojih in načinu sprejema in v ta namen imenovali svoje pooblaščence: SO SE DOGOVORILI o pogojih in načinu sprejema in v ta namen imenovali svoje pooblaščence: ZA NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJA BELGIJCEV, Karel DE GUCHT minister za zunanje zadeve Didier DONFUT državni sekretar za evropske zadeve pri ministrstvu za zunanje zadeve ZA REPUBLIKO BOLGARIJO, Georgi PARVANOV predsednik republike Simeon SAXE-COBURG predsednik vlade Solomon PASSY minister za zunanje zadeve Meglena KUNEVA ministrica za evropske zadeve ZA PREDSEDNIKA ČEŠKE REPUBLIKE, Vladimír MÜLLER namestnik ministra za zadeve unije Jan KOHOUT izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Češke republike pri Evropski uniji ZA NJENO VELIČANSTVO KRALJICO DANSKE, Friis Arne PETERSEN stalni državni sekretar Claus GRUBE izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Kraljevine Danske pri Evropski uniji ZA PREDSEDNIKA ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE, Hans Martin BURY državni minister za evropske zadeve Wilhelm SCHÖNFELDER izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Zvezne republike Nemčije pri Evropski uniji ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE ESTONIJE, Urmas PAET minister za zunanje zadeve Väino REINART, izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Republike Estonije pri Evropski uniji ZA PREDSEDNIKA HELENSKE REPUBLIKE, Yannis VALINAKIS namestnik ministra za zunanje zadeve Vassilis KASKARELIS izredni in pooblaščeni veleposlanik, Stalni predstavnik Helenske Republike pri Evropski uniji ZA NJEGOVO VELIČANSTVO KRALJA ŠPANIJE, Miguel Angel MORATINOS CUYAUBÉ minister za zunanje zadeve in sodelovanje Alberto NAVARRO GONZÁLEZ državni sekretar za Evropsko unijo ZA PREDSEDNIKA FRANCOSKE REPUBLIKE, Claudie HAIGNERÉ ministrica za evropske zadeve pri ministrstvu za zunanje zadeve Pierre SELLAL izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Francoske republike pri Evropski uniji ZA PREDSEDNICO IRSKE, Dermot AHERN minister za zunanje zadeve Noel TREACY državni minister za evropske zadeve ZA PREDSEDNIKA ITALIJANSKE REPUBLIKE, Roberto ANTONIONE državni podsekretar za zunanje zadeve Rocco Antonio CANGELOSI izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Italijanske republike pri Evropski uniji ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE CIPER, George IACOVOU minister za zunanje zadeve Nicholas EMILIOU izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Republike Ciper pri Evropski uniji ZA PREDSEDNICO REPUBLIKE LATVIJE, Artis PABRIKS minister za zunanje zadeve Eduards STIPRAIS izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Republike Latvije pri Evropski uniji ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE LITVE, Antanas VALIONIS minister za zunanje zadeve Albinas JANUSKA podsekretar pri ministrstvu za zunanje zadeve ZA NJEGOVO KRALJEVO VISOKOST VELIKEGA VOJVODO LUKSEMBURŠKEGA, Jean-Claude JUNCKER predsednik vlade, „Ministre d'Etat“, minister za finance Jean ASSELBORN podpredsednik vlade, minister za zunanje zadeve in priseljevanje ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE MADŽARSKE, Dr. Ferenc SOMOGYI minister za zunanje zadeve Dr. Etele BARÁTH minister brez resorja, pristojen za evropske zadeve ZA PREDSEDNIKA MALTE, The Hon Michael FRENDO minister za zunanje zadeve Richard CACHIA CARUANA izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Malte pri Evropski uniji ZA NJENO VELIČANSTVO KRALJICO NIZOZEMSKE, Dr. B.R. BOT minister za zunanje zadeve Atzo NICOLAÏ minister za evropske zadeve ZA ZVEZNEGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE AVSTRIJE, Hubert GORBACH podkancler Dr. Ursula PLASSNIK zvezna ministrica za zunanje zadeve ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE POLJSKE, Adam Daniel ROTFELD minister za zunanje zadeve Jarosław PIETRAS državni sekretar za evropske zadeve ZA PREDSEDNIKA PORTUGALSKE REPUBLIKE, Diogo PINTO DE FREITAS DO AMARAL državni minister in minister za zunanje zadeve Fernando Manuel de MENDONÇA D'OLIVEIRA NEVES državni sekretar za evropske zadeve ZA PREDSEDNIKA ROMUNIJE, Traian BĂSESCU predsednik Romunije Călin POPESCU - TĂRICEANU predsednik vlade Romunije Mihai - Răzvan UNGUREANU minister za zunanje zadeve Leonard ORBAN glavni pogajalec z Evropsko unijo ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE, Božo CERAR državni sekretar pri ministrstvu za zunanje zadeve ZA PREDSEDNIKA SLOVAŠKE REPUBLIKE, Eduard KUKAN minister za zunanje zadeve József BERÉNYI državni sekretar za zunanje zadeve ZA PREDSEDNICO REPUBLIKE FINSKE, Eikka KOSONEN izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Republike Finske pri Evropski uniji ZA VLADO KRALJEVINE ŠVEDSKE, Laila FREIVALDS ministrica za zunanje zadeve Sven-Olof PETERSSON izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Kraljevine Švedske pri Evropski uniji ZA NJENO VELIČANSTVO KRALJICO ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, Sir John GRANT KCMG izredni in pooblaščeni veleposlanik, stalni predstavnik Združenega kraljestva Velika Britanija in severna Irska pri Evropski uniji KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki DOGOVORILI O NASLEDNJEM:







Člen 1

1. Republika Bolgarija in Romunija postaneta članici Evropske unije.

2. Republika Bolgarija in Romunija postaneta stranki Pogodbe o Ustavi za Evropo in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, kakor sta bili spremenjeni ali dopolnjeni.

3. Pogoji in podrobnosti sprejema so navedeni v protokolu, ki je priložen tej pogodbi. Določbe tega protokola so sestavni del te pogodbe.

4. Protokol se skupaj s prilogami in dodatki priloži k Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, njegove določbe pa so sestavni del teh pogodb.

Člen 2

1. V primeru, če Pogodba o Ustavi za Evropo na dan pristopa še ni v veljavi, Republika Bolgarija in Romunija postaneta stranki pogodb, na katerih temelji Unija, kakor so bile spremenjene ali dopolnjene.

V tem primeru se členi 1(2) do (4) začnejo uporabljati na dan začetka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo.

2. Pogoji sprejema in prilagoditev pogodb, na katerih temelji Unija, ki so potrebne zaradi sprejema in se bodo uporabljale od dne pristopa do začetka veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo, so določeni v aktu, priloženem k tej pogodbi. Določbe tega akta so sestavni del te pogodbe.

3. Če začne Pogodba o Ustavi za Evropo veljati po pristopu, protokol iz člena 1(3) nadomesti akt iz člena 2(2) na dan začetka veljavnosti navedene pogodbe. V tem primeru se za določbe omenjenega protokola ne šteje, da vzpostavljajo nov pravni učinek, temveč da pod pogoji, določenimi v Pogodbi o Ustavi za Evropo, Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in tem protokolu, ohranijo pravne učinke, ki so že bili vzpostavljeni na podlagi določb akta iz člena 2(2).

Akti, sprejeti pred začetkom veljavnosti protokola iz člena 1(3) na podlagi te pogodbe, ali akt iz odstavka 2 ostanejo v veljavi, njihovi pravni učinki pa se ohranijo, dokler ti akti niso spremenjeni ali razveljavljeni.

Člen 3

V zvezi s to pogodbo se uporabljajo določbe o pravicah in obveznostih držav članic ter o pooblastilih in pristojnostih institucij Unije, kakor so navedene v pogodbah, h katerima sta pristopili Republika Bolgarija in Romunija.

Člen 4

1. Visoke pogodbenice ratificirajo to pogodbo skladno s svojimi ustavnimi pravili. Listine o ratifikaciji se deponirajo pri Vladi Italijanske republike najpozneje do 31. decembra 2006.

2. Ta pogodba začne veljati 1. januarja 2007 pod pogojem, da so vse listine o ratifikaciji deponirane pred tem datumom.

Če ena od držav iz člena 1(1) listine o ratifikaciji ne deponira pravočasno, začne ta pogodba veljati za drugo državo, ki je svojo listino deponirala. V tem primeru Svet nemudoma soglasno odloči o nujnih prilagoditvah členov te pogodbe, ter 10., drugega odstavka 11., 12., prvega odstavka 21., 22., 31., 34. in 46. člena Protokola iz člena 1(3) in točk 2(1)(b), 2(2) in 2(3) Priloge III in B. oddelka Priloge IV k Protokolu in po potrebi členov 9 do 11, 14(3), 15, 24(1), 31, 34, 46 in 47, točk 2(1)(b), 2(2) in 2(3) Priloge III in oddelka B Priloge IV Akta iz člena 2(2); s soglasno odločitvijo lahko tudi razglasi, da je prenehala veljavnost določb navedenega protokola vključno s prilogami in dodatki, in po potrebi določb navedenega akta, vključno s prilogami in dodatki, ki se izrecno nanašajo na državo, ki ni deponirala svoje listine o ratifikaciji, ali jih prilagodi.

Ne glede na deponiranje vseh potrebnih listin o ratifikaciji v skladu z odstavkom 1 začne ta pogodba veljati 1. januarja 2008, če Svet pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo sprejme odločitev v zvezi z obema pristopnima državama v skladu z 39. členom Protokola iz člena 1(3) ali v skladu s členom 39 Akta iz člena 2(2).

Če je takšna odločitev sprejeta v zvezi s samo eno pristopno državo, začne ta pogodba za to državo veljati 1. januarja 2008.

3. Ne glede na odstavek 2 lahko institucije Unije pred pristopom sprejmejo ukrepe iz drugega pododstavka drugega odstavka 6. člena, drugega pododstavka četrtega odstavka 6. člena, drugega in tretjega pododstavka sedmega odstavka 6. člena, drugega pododstavka osmega odstavka 6. člena, tretjega pododstavka devetega odstavka 6. člena, 17. člena, 19. člena, drugega in četrtega odstavka 27. člena, četrtega in petega odstavka 28. člena, 29. člena, tretjega odstavka 30. člena, četrtega odstavka 31. člena, petega odstavka 32. člena, tretjega in četrtega odstavka 34. člena, 37. člena, 38. člena, četrtega odstavka 39. člena, 41. člena, 42. člena, 55. člena, 56. člena in 57. člena Protokola iz člena 1(3) ter prilog IV do VIII Protokola.. Takšni ukrepi se sprejmejo po ustreznih določbah členov 3(6), drugega pododstavka 6(2), drugega pododstavka 6(4), drugega in tretjega pododstavka 6(7), drugega pododstavka 6(8), tretjega pododstavka 6(9), 20, 22, 27(1) in (4), 28(4) in (5), 29, 30(3), 31(4), 32(5), 34(3) in (4), 37, 38, 39(4), 41, 42, 55, 56, 57 in Prilog IV do VIII Akta iz člena 2(2) pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo.

Ti ukrepi začnejo veljati le pod pogojem začetka veljavnosti in z dnem začetka veljavnosti te pogodbe.

Člen 5

Besedili Pogodbe o Ustavi za Evropo, sestavljeni v bolgarskem in romunskem jeziku, se priložita tej pogodbi. Ti besedili sta enako verodostojni kakor besedila Pogodbe o Ustavi za Evropo, sestavljena v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Vlada Italijanske republike izroči vladama Republike Bolgarije in Romunije overjeno kopijo Pogodbe o Ustavi za Evropo v vseh jezikih iz prvega odstavka.

Člen 6

Ta pogodba, ki je sestavljena v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v teh jezikih enako verodostojna, se deponira v arhivu Vlade Italijanske republike, ki bo overjeno kopijo izročila vladam drugih držav podpisnic.

В ПОТВЪРЖДЕНИЕ НА КОЕТО, долуподписаните упълномощени представители подписаха настоящия договор.

EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Tratado.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne traktat.

ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diesen Vertrag gesetzt.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι κάτωθι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι υπέγραψαν την παρούσα Συνθήκη.

IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Treaty.

EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent traité.

DÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gConradh seo.

IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente trattato.

TO APLIECINOT, Pilnvarotie ir parakstījuši šo Līgumu.

TAI PALIUDYDAMI šią Sutartį pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a szerződést.

B'XIEHDA TA' DAN il-Plenipotenzjarji sottoskritti iffirmaw dan it-Trattat.

TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Verdrag hebben gesteld.

W DOWÓD CZEGO niżej podpisani pełnomocnicy złożyli swoje podpisy pod niniejszym Traktatem.

EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Tratado.

DREPT CARE subsemnații plenipotențiari au semnat prezentul tratat.

NA DÔKAZ TOHO splnomocnení zástupcovia podpísali túto zmluvu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI ALLA MAINITUT täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

SOM BEKRÄFTELSE PÅ DETTA har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta fördrag.

Съставено в Люксембург на двадесет и пети април две хиляди и пета година.

Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de abril del dos mil cinco.

V Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět.

Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende april to tusind og fire.

Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten April zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta aprillikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.

Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Luxembourg on the twenty‐fifth day of April in the year two thousand and five.

Fait à Luxembourg, le vingt‐cinq avril deux mille cinq.

Arna dhéanamh i Lucsamburg, an cúigiú lá fichead d'Aibreán sa bhliain dhá mhíle is a cúig.

Fatto a Lussembourgo, addi' venticinque aprile duemilacinque.

Luksemburgā, divtūkstoš piektā gada divdesmit piektajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų balandžio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer ötödik év április huszonötödik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' April tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste april tweeduizend vijf.

Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego kwietnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Luxemburgo, em vinte e cinco de Abril de dois mil e cinco.

Întocmit la Luxemburg la douăzecișicinci aprilie anul două mii cinci.

V Luxembourgu, petindvajsetega aprila leta dva tisoč pet.

V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho apríla dvetisícpäť.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Luxemburg den tjugofemte april tjugohundrafem.

Pour Sa Majesté le Roi des Belges

Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen

Für Seine Majestät den König der Belgier

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za prezindenta České republiky

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi Presidendi nimel

Για τον Пρόεδρο της Еλληνικής Δημοκρατίας

Por Su Majestad el Rey de España

Pour le Président de la République française

Thar ceann Uachtarán na hÉireann

For the President of Ireland

Per il Presidente della Repubblica italiana

Για τον Пρόεδρο της Кυπριαкής Δημοκρατίας

Latvijas Republikas Valsts prezidentes vārdā

Lietuvos Respublikos Prezidento vardu

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

A Magyar Köztársaság Elnöke részéről

Għall-President ta' Malta

Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Pelo Presidente da República Portuguesa

Pentru Președintele României

Za predsednika Republike Slovenije

Za prezidenta Slovenskej republiky

Suomen Tasavallan Presidentin puolesta

För Republiken Finlands President

För Konungariket Sveriges regering

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

PROTOKOL

O pogojih in načinu sprejema ►C1 Republika Bolgarija ◄ in Romunije v Evropsko unijo







VISOKE POGODBENICE SO SE OB UPOŠTEVANJU, da bosta Republika Bolgarija in Romunija postali članici Evropske unije 1. januarja 2007, OB UPOŠTEVANJU, da I-58. člen Pogodbe o Ustavi za Evropo določa, da so pogoji in način sprejema urejeni s sporazumom med državo članico in državo kandidatko, DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki se priložijo Pogodbi o Ustavi za Evropo in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:







PRVI DEL

NAČELA

1. Člen

1. V tem protokolu:

— izraz „Ustava“ pomeni Pogodbo o Ustavi za Evropo;

— izraz „Pogodba ESAE“ pomeni Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, kakor je bila dopolnjena ali spremenjena s pogodbami ali drugimi akti, ki so začeli veljati pred pristopom;

— izraz „sedanje države članice“ pomeni Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske;

— izraz „novi državi članici“ pomeni Republiko Bolgarijo in Romunijo;

— izraz „institucije“ pomeni institucije, ustanovljene z Ustavo.

2. Sklicevanja na Ustavo in na Unijo se v tem protokolu glede na sobesedila štejejo za sklicevanja na Pogodbo ESAE oziroma na Skupnost, ustanovljeno s Pogodbo ESAE.

2. Člen

Z dnem pristopa so določbe Ustave, Pogodbe ESAE in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, za Bolgarijo in Romunijo zavezujoče in se v njiju uporabljajo pod pogoji, ki jih določajo Ustava, Pogodba ESAE in ta protokol.

3. Člen

1. Bolgarija in Romunija pristopata k sklepom in sporazumom, ki so jih sprejeli predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta.

2. Bolgarija in Romunija sta v zvezi z izjavami ali resolucijami ali drugimi stališči Evropskega sveta ali Sveta in v zvezi s tistimi, ki zadevajo Unijo in ki so jih države članice sprejele v medsebojnem soglasju, v enakem položaju kakor sedanje države članice; ustrezno temu bosta spoštovali načela in smernice, izhajajoče iz navedenih izjav, resolucij ali drugih stališč, ter sprejeli ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja.

3. Bolgarija in Romunija pristopata h konvencijam in protokolom, naštetim v Prilogi I. Te konvencije in protokoli začnejo za Bolgarijo in Romunijo veljati na dan, ki ga določi Svet v sklepih iz četrtega odstavka.

4. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme evropske sklepe o prilagoditvah konvencij in protokolov iz tretjega odstavka, potrebnih zaradi pristopa, ter prilagojena besedila objavi v Uradnem listu Evropske unije.

5. Bolgarija in Romunija se glede na konvencije in protokole iz tretjega odstavka zavezujeta, da bosta uvedli upravne in druge ukrepe, kot so jih do dne pristopa sprejele sedanje države članice ali Svet, in olajšali dejansko sodelovanje med institucijami in organi ter telesi držav članic.

6. Svet lahko na predlog Komisije soglasno sprejme evropske sklepe o dopolnitvi Priloge I s konvencijami, sporazumi in protokoli, podpisanimi pred pristopom.

7. Med instrumente iz tega členu, štejejo tudi tisti iz IV- 438. člena Ustave.

4. Člen

1. Določbe schengenskega pravnega reda iz Protokola št. 17 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, priloženem k Ustavi, in akti, ki temeljijo na njem oziroma so z njim kako drugače povezani, navedeni v Prilogi II, kakor tudi vsi nadaljnji takšni akti, sprejeti pred dnem pristopa, so za Bolgarijo in Romunijo zavezujoči in se v njiju uporabljajo z dnem pristopa.

2. Določbe schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije, in akti, ki na njem temeljijo oziroma so z njim kako drugače povezani in jih prvi odstavek ne vsebuje, so za Bolgarijo in Romunijo zavezujoči z dnem pristopa, vendar se v vsaki od teh državah uporabljajo šele na podlagi evropskega sklepa Sveta, sprejetega v ta namen po preveritvi v skladu z ustreznimi schengenskimi postopki ocenjevanja, da so v tej državi izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda.

Svet odloča po posvetovanju z Evropskim parlamentom s soglasjem svojih članov, ki predstavljajo vlade držav članic, za katere določbe tega odstavka že veljajo, in predstavnika vlade države članice, za katero se morajo te določbe še uveljaviti. Člani Sveta, ki predstavljajo vladi Irske in Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, sodelujejo pri taki odločitvi, kolikor se ta nanaša na določbe schengenskega pravnega reda in na akte, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, pri katerih ti državi članici sodelujeta.

5. Člen

Bolgarija in Romunija od dne pristopa sodelujeta v ekonomski in monetarni uniji kot državi članici s posebno ureditvijo v smislu III-197. člena Ustave.

6. Člen

1. Sporazumi ali konvencije, ki jih sklene ali začasno uporablja Unija z eno ali več tretjimi državami, mednarodno organizacijo ali državljanom tretje države, so pod pogoji iz Ustave in tega protokola zavezujoči za Bolgarijo in Romunijo.

2. Bolgarija in Romunija se zavezujeta, da bosta pod pogoji iz tega protokola pristopili k sporazumom in konvencijam, ki so jih skupaj sklenile ali podpisale Unija in sedanje države članice.

Pristop Bolgarije in Romunije k sporazumom ali konvencijam, ki so jih Unija in sedanje države članice skupaj sklenile ali podpisale z določenimi tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, se opravi s sklenitvijo protokolov k tem sporazumom ali konvencijam med Svetom, ki nastopa soglasno v imenu držav članic in tretjo državo oziroma tretjimi državami ali zadevno mednarodno organizacijo. O teh protokolih se v imenu držav članic na podlagi pogajalskih smernic, ki jih s soglasjem odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, pogaja Komisija. Komisija Svetu predloži osnutke protokolov, ki jih je treba skleniti.

Ta postopek ne posega v izvajanje pristojnosti Unije in ne vpliva na razdelitev pristojnosti med Unijo in državami članicami glede sklenitve takih sporazumov v prihodnje ali glede katerih koli drugih sprememb, ki niso povezane s pristopom.

3. Ob pristopu k sporazumom in konvencijam iz prejšnjega odstavka pridobita Bolgarija in Romunija enake pravice in obveznosti iz teh sporazumov in konvencij, kot jih imajo sedanje države članice.

4. Od dne pristopa in dokler ne začnejo veljati potrebni protokoli iz drugega odstavka, Bolgarija in Romunija uporabljata določbe sporazumov ali konvencij, ki so jih pred pristopom skupaj sklenile Unija in sedanje države članice, z izjemo sporazuma o prostem pretoku oseb, sklenjenega s Švico. Ta obveznost velja tudi za tiste sporazume ali konvencije, za katere so se Unija in sedanje države članice dogovorile, da jih bodo uporabljale začasno.

Do začetka veljavnosti protokolov iz drugega odstavka, Unija in države članice skupaj v okviru svojih pristojnosti sprejmejo ustrezne ukrepe.

5. Bolgarija in Romunija pristopita k Sporazumu o partnerstvu med člani afriške, karibske in pacifiške skupine držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani ( 1 ), ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Cotonouju.

6. Bolgarija in Romunija se zavezujeta, da pod pogoji iz tega protokola pristopita k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru ( 2 ) v skladu s členom 128 tega sporazuma.

7. Od dne pristopa Bolgarija in Romunija uporabljata dvostranske sporazume in dogovore o tekstilu, ki jih je Unija sklenila s tretjimi državami.

Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil, se prilagodijo tako, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k Uniji. V ta namen se lahko Unija o spremembah zgoraj omenjenih dvostranskih sporazumov in dogovorov dogovori v pogajanjih z zadevnimi tretjimi državami pred dnem pristopa.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov o tekstilu ne začnejo veljati do dne pristopa, Unija sprejme potrebne prilagoditve svojih pravil za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil iz tretjih držav, tako da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k Uniji.

8. Količinske omejitve, ki jih Unija uporablja pri uvozu jekla in izdelkov iz jekla, se prilagodijo na podlagi uvoza izdelkov iz jekla s poreklom iz zadevnih držav dobaviteljic v Bolgarijo in Romunijo v zadnjih letih.

V ta namen se pred dnem pristopa v pogajanjih dogovori o potrebnih spremembah dvostranskih sporazumov in dogovorov za jeklo, ki jih je Unija sklenila s tretjimi državami.

Če spremembe dvostranskih sporazumov in dogovorov ne začnejo veljati do dne pristopa, se uporabijo določbe prvega pododstavka.

9. S sporazumi o ribolovu, ki sta jih Bolgarija in Romunija sklenili s tretjimi državami pred pristopom, upravlja Unija.

Pravice in obveznosti Bolgarije in Romunije, ki izhajajo iz teh sporazumov, ostanejo v obdobju, v katerem se določbe teh sporazumov prehodno ohranjajo, nespremenjene.

Čim prej, vsekakor pa pred prenehanjem veljavnosti sporazumov iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije za vsak posamezen primer ustrezno odloči o nadaljevanju ribolovne dejavnosti, ki izhaja iz teh sporazumov, vključno z možnostjo podaljšanja nekaterih sporazumov za čas največ enega leta.

10. Z učinkom z dnem pristopa Bolgarija in Romunija odstopita od sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih s tretjimi državami, vključno s Srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini.

Kolikor sporazumi med Bolgarijo, Romunijo ali obema državama na eni strani in eno ali več tretjimi državami na drugi niso združljivi z obveznostmi, ki izhajajo iz tega protokola, Bolgarija in Romunija ukreneta vse potrebno, da odpravita ugotovljene neskladnosti. Če se Bolgarija ali Romunija sooči s težavami pri prilagoditvi sporazuma, ki ga je pred pristopom sklenila z eno ali več tretjimi državami, od tega sporazuma odstopi v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu.

11. Bolgarija in Romunija pod pogoji iz tega protokola pristopita k notranjim sporazumom med sedanjimi državami članicami, ki so bili sklenjeni za izvajanje sporazumov ali konvencij iz drugega, petega in šestega odstavka.

12. Bolgarija in Romunija, kolikor je to potrebno, sprejmeta ustrezne ukrepe, da svoj položaj v razmerju do mednarodnih organizacij in do tistih mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenica je tudi Unija ali druge države članice, prilagodita glede na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz njunega pristopa k Uniji.

Na dan pristopa ali takoj, ko je to mogoče, odstopita od mednarodnih sporazumov o ribolovu in izstopita iz mednarodnih ribolovnih organizacij, katerih pogodbenica oziroma članica je tudi Unija, razen če se njuno članstvo nanaša na zadeve, ki niso povezane z ribolovom.

13. Med konvencije in sporazume iz tega člena, ki jih je sklenila ali podpisala Unija, štejejo tudi tisti iz IV-438. člena Ustave.

7. Člen

Z evropskim zakonom Sveta se lahko razveljavijo prehodne določbe iz tega protokola, ki se več ne uporabljajo. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

8. Člen

1. Akti institucij na katere se nanašajo prehodne določbe iz tega protokola, ohranijo svojo pravno naravo; zlasti se še naprej uporabljajo postopki za spremembe navedenih aktov.

2. Določbe tega protokola, katerih namen ali učinek je, drugače kakor v obliki prehodnega ukrepa, razveljaviti ali spremeniti akte institucij, imajo isto pravno naravo kakor določbe, ki jih razveljavljajo ali spreminjajo, in zanje veljajo enaka pravila kot za navedene določbe.

9. Člen

Pri uporabi Ustave in aktov institucij, veljajo odstopanja, predvidena v tem protokolu kot prehodni ukrep.







DRUGI DEL

PRILAGODITVE USTAVE







I. NASLOV

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

10. Člen

1. Prvi odstavek 9. člena Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„Ko se vsaka tri leta izvede delna zamenjava sodnikov, se izmenično zamenja štirinajst in trinajst sodnikov.“.

2. 48. člen Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„48. Člen

Sodišče splošne pristojnosti ima sedemindvajset sodnikov.“.

11. Člen

Protokol št. 5 o Statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen Ustavi, se spremeni, kot sledi:

1. V prvem pododstavku prvega odstavka 4. člena 4:

(a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„1. Kapital banke je 164 795 737 000 EUR, države članice pa so vpisale naslednje deleže ( *1 ):“;

(b) med vnosa za Irsko in Slovaško se vstavi naslednje:

„Romunija 846 000 000 “;

in

(c) med vnosa za Slovenijo in Litvo se vstavi naslednje:

„Bolgarija 296 000 000 “.

2. V drugem odstavku 9. člena se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

„2. Svet direktorjev sestavlja osemindvajset direktorjev in osemnajst namestnikov direktorjev.

Direktorje imenuje Svet guvernerjev za pet let, po enega predlaga vsaka država članica in enega predlaga Komisija.

Namestnike direktorjev imenuje Svet guvernerjev za pet let, kakor sledi:

— dva namestnika predlaga Zvezna republika Nemčija,

— dva namestnika predlaga Francoska republika,

— dva namestnika predlaga Italijanska republika,

— dva namestnika predlaga Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske,

— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagata Kraljevina Španija in Portugalska republika,

— enega namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Belgija, Veliko vojvodstvo Luksemburg in Kraljevina Nizozemska,

— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Kraljevina Danska, Helenska republika, Irska in Romunija,

— dva namestnika v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska,

— tri namestnike v medsebojnem soglasju predlagajo Republika Bolgarija, Češka republika, Republika Ciper, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika,

— enega namestnika predlaga Komisija.“.

12. Člen

Prvi pododstavek člena 134(2) Pogodbe ESAE o sestavi Znanstveno-tehničnega odbora se nadomesti z naslednjim:

„2. Odbor ima enainštirideset članov, ki jih Svet imenuje po posvetovanju s Komisijo.“.







II. NASLOV

DRUGE PRILAGODITVE

13. Člen

Zadnji stavek prvega odstavka III-157. člena Ustave se nadomesti z naslednjim:

„Ob upoštevanju omejitev, ki obstajajo v nacionalni zakonodaji Bolgarije, Estonije in Madžarske, je zadevni datum 31. december 1999.“.

14. Člen

Prvi odstavek IV- 440. člena Ustave se nadomesti z naslednjim:

„1. Ta pogodba velja za Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.“.

15. Člen

1. V prvemu odstavku IV-448. člena (1) Ustave se doda naslednji pododstavek:

„V skladu s Pristopno pogodbo sta verodostojni tudi različici te pogodbe v bolgarskem in romunskem jeziku.“.

2. Drugi odstavek člena 225 Pogodbe ESAE se nadomesti z naslednjim:

„Verodostojne so tudi različice te pogodbe v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, grškem, irskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.“.







TRETJI DEL

TRAJNE DOLOČBE







I. NASLOV

PRILAGODITVE AKTOV INSTITUCIJ

16. Člen

Akti, našteti v Prilogi III k temu protokolu, se prilagodijo, kakor je določeno v navedeni prilogi.

17. Člen

Prilagoditve aktov, naštetih v Prilogi IV k temu protokolu, ki so potrebne zaradi pristopa, se oblikujejo skladno s smernicami iz navedene priloge.







II. NASLOV

DRUGE DOLOČBE

18. Člen

Ukrepi, našteti v Prilogi V k temu protokolu, se uporabijo pod pogoji, ki jih določa navedena priloga.

19. Člen

Z evropskim zakonom Sveta se lahko sprejmejo prilagoditve določb tega protokola glede skupne kmetijske politike, ki bi se izkazale kot potrebne zaradi spremembe prava Unije. Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom odloča soglasno.







ČETRTI DEL

ZAČASNE DOLOČBE







I. NASLOV

PREHODNI UKREPI

20. Člen

Ukrepi, navedeni v prilogah VI in VII k temu protokolu, se uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo pod pogoji, določenimi v teh prilogah.







II. NASLOV

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

21. Člen

1. V drugem odstavku 1. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se vstavi naslednji pododstavek:

„Ne glede na največje možno število članov Evropskega parlamenta, določenega v drugem odstavku I-20. člena Ustave, se zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije število članov Evropskega parlamenta poveča za naslednje število članov iz teh držav za obdobje od dne pristopa do začetka mandatne dobe Evropskega parlamenta 2009-2014:

Bolgarija 18

Romunija 35“.

2. Bolgarija in Romunija do 31. decembra 2007 vsaka posebej izvedeta splošne neposredne volitve v Evropski parlament, na katerih njuni državljani izvolijo število članov iz prejšnjega odstavka v skladu z določbami Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami ( 3 )

3. Ne glede na tretji odstavek I-20. člena Ustave, v primeru, da so volitve izvedene po dnevu pristopa, imenujejo člane Evropskega parlamenta, ki zastopajo državljane Bolgarije in Romunije za obdobje od dne pristopa do volitev iz prejšnjega odstavka, parlamenti teh držav med svojimi predstavniki postopku, ki ga določita državi sami.

22. Člen

1. V drugem pododstavku drugega odstavka 2. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 10“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 14“.

2. Tretji pododstavek drugega odstavka 2. člena Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se nadomesti z naslednjim:

„Za sprejetje odločitev je potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo večino članov, kadar Ustava določa, da morajo biti sprejete na predlog Komisije. V drugih primerih je za sprejetje odločitev potrebnih najmanj 255 glasov za, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članov.“.

23. Člen

V 6. členu Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 12“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 15“.

24. Člen

V 7. členu Protokola št. 34 o prehodnih določbah v zvezi z institucijami in organi Unije, priloženega Ustavi in Pogodbi ESAE, se med vnosa za Belgijo in Češko vstavi:

„Bolgarija 12“

in med vnosa za Portugalsko in Slovenijo:

„Romunija 15“.







III. NASLOV

FINANČNE DOLOČBE

25. Člen

4

Bolgarija 14 800 000 EUR

Bolgarija 14 800 000 EUR

Romunija 42 300 000 EUR.

1. Z dnem pristopa Bolgarija in Romunija vplačata naslednje zneske, ki ustrezajo njunim deležem v kapitalu, vplačanem kot vpisani kapital, kakor je opredeljen v 4. členu Protokola št. 5 Statuta Evropske investicijske banke, priloženega Ustavi (

4

).

Bolgarija 14 800 000 EUR

Romunija 42 300 000 EUR.

Ti prispevki se vplačajo v osmih enakih obrokih, ki zapadejo 31. maja 2007, 31. maja 2008, 31. maja 2009, 30. novembra 2009, 31. maja 2010, 30. novembra 2010, 31. maja 2011 in 30. novembra 2011.

(4)

Bolgarija 0,181 %

Bolgarija 0,181 %

Romunija 0,517 %.

2. Bolgarija in Romunija v osmih enakih obrokih, ki zapadejo na datume iz prejšnjega odstavka, prispevata k rezervam in zalogam, ki ustrezajo rezervam, ter tudi k znesku, ki ga je še treba nameniti rezervam in zalogam in ki ustreza bilanci uspeha, ugotovljeni ob koncu meseca pred pristopom, kakor je navedena v bilanci stanja banke, z zneski, ki ustrezajo naslednjim odstotkom rezerv in zalog

:

Bolgarija 0,181 %

Romunija 0,517 %.

3. Bolgarija in Romunija kapital in plačila iz prvega in prejšnjega odstavka vplačata v gotovini v eurih, razen če svet guvernerjev soglasno določi posebno ureditev.

26. Člen

1. Bolgarija in Romunija vplačata naslednje zneske v Raziskovalni sklad za premog in jeklo iz Sklepa 2002/234/ESPJ predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. februarja 2002 o finančnih posledicah izteka Pogodbe ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo ( 5 ):







(v milijonih EUR, po tekočih cenah) Bolgarija 11,95 Romunija 29,88 .

2. Prispevek v Raziskovalni sklad za premog in jeklo se opravi v štirih obrokih z začetkom v letu 2009, vplačanih kot sledi, vedno na prvi delovni dan prvega meseca v letu:

2009: 15 %

2010: 20 %

2011: 30 %

2012: 35 %.

27. Člen

1. Z dnem pristopa z javnimi razpisi, oddajanjem naročil in izplačili predpristopne pomoči v okviru programa Phare ( 6 ), programa Phare za čezmejno sodelovanje ( 7 ) ter pomoči v okviru prehodnega vira iz 30. člena upravljajo izvajalske agencije v Bolgariji in Romuniji.

V skladu z merili in pogoji iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije in o spremembah Uredbe (EGS) št. 3906/89 ( 8 ) in iz člena 164 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 9 ), akreditacijskemu postopku, ki ga vodi Komisija, in pozitivno ocenjenemu razširjenemu decentraliziranemu izvajalskemu sistemu (EDIS) sledi sklep Komisije o opustitvi naknadnega nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

Če Komisija sklepa o opustitvi naknadnega nadzora ne sprejme pred dnem pristopa, pogodbe, podpisane med dnem pristopa in dnem sprejetja sklepa Komisije, niso upravičene do predpristopne pomoči.

Če sklep Komisije o opustitvi naknadnega nadzora ni sprejet do dne pristopa iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati organom Bolgarije ali Romunije, lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih dopusti, da so pogodbe, podpisane med dnem pristopom in dnem sklepa Komisije, upravičene do predpristopne pomoči in da se v omejenem obdobju nadaljuje izvajanje predpristopne pomoči, ob upoštevanju naknadnega nadzora Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

2. Za finančne obveznosti, prevzete pred pristopom v okviru predpristopnih finančnih instrumentov iz prvega odstavka, kot tudi tiste v okviru prehodnega vira iz 31. člena, prevzete po pristopu, vključno s sklepanjem in registracijo naknadnih posamičnih pravnih zavez in plačil, opravljenih po pristopu, se še naprej uporabljajo pravila in uredbe o predpristopnih instrumentih financiranja in se do zaključka zadevnih programov in projektov zaračunajo ustreznim proračunskim poglavjem. Ne glede na to se postopki javnih naročil po pristopu vodijo v skladu z ustreznimi predpisi Unije.

3. Zadnje programiranje za predpristopno pomoč iz prvega odstavka se izvede v zadnjem letu pred pristopom. Pogodbe za oddajo naročil v okviru teh programov bo treba skleniti v naslednjih dveh letih. Roka za oddajo naročil ni mogoče podaljšati. Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko odobri omejeno podaljšanje roka za izvedbo pogodb.

Ne glede na to se lahko predpristopna sredstva za kritje upravnih stroškov, kot je opredeljeno v četrtem odstavku dodelijo v prvih dveh letih po pristopu. Za stroške revizije in vrednotenja se lahko predpristopna sredstva dodelijo za največ pet let po pristopu.

4. Da bi se zagotovilo potrebno postopno ukinjanje predpristopnih finančnih instrumentov iz prvega odstavka in programa ISPA ( 10 ), lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v obdobju največ devetnajst mesecev po pristopu zagotovi ohranitev potrebnih dejavnosti statutarnih uslužbencev v Bolgariji in Romuniji. V tem obdobju uradniki ter začasni in pogodbeni uslužbenci, ki so bili na delovna mesta v Bolgariji in Romuniji razporejeni pred pristopom in ki morajo po dnevu pristopa ostati v službi v teh državah, delajo izjemoma pod istimi finančnimi in materialnimi pogoji, kot jih je uporabljala Komisija pred pristopom v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 11 ). Odhodki za poslovanje, vključno s plačami za drugo potrebno osebje, se krijejo iz postavke „Postopno ukinjanje predpristopne pomoči za nove države članice“ ali enakovredne postavke v okviru ustreznega področja politike splošnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na širitev.

28. Člen

1. Ukrepi, za katere na dan pristopa veljajo sklepi o pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. 1267/99 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v pred-pristopnem obdobju in katerih izvajanje se do dne pristopa še ni zaključilo, se štejejo za odobrene s strani Komisije na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada ( 12 ). Še nedodeljeni zneski za namene izvajanja teh ukrepov, se dodelijo na podlagi uredbe o Kohezijskem skladu, ki velja na dan pristopa, in se dodelijo poglavju splošnega proračuna Evropske unije, ki ustreza tej uredbi. Če drugi do peti odstavek ne določajo drugače, se za te ukrepe uporabljajo določbe o izvajanju ukrepov, sprejetih s to uredbo.

2. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz prejšnjega odstavka, v katerih je bil do dne pristopa že objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, se izvedejo v skladu s pravili iz tega razpisa. Ne uporabljajo pa se določbe iz člena 165 Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Postopki javnih naročil v zvezi z ukrepom iz prejšnjega odstavka, v katerih do dne pristopa še ni bil objavljen javni razpis v Uradnem listu Evropske unije, so v skladu z določbami Ustave, akti, sprejetimi v skladu z Ustavo in politikami Unije, vključno s politikami varstva okolja, prometa, vseevropskih omrežij, konkurence in oddaje javnih naročil.

3. Plačila Komisije v okviru ukrepa iz prvega odstavka se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, nastalo najprej v skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999, nato pa v skladu z Uredbo o Kohezijskem skladu, ki je takrat v veljavi.

4. Razen v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih na zaprosilo zadevne države članice določi Komisija, se za ukrepe iz prvega odstavka še naprej uporabljajo pravila o upravičenosti izdatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1267/1999.

5. Komisija lahko za ukrepe iz prvega odstavka v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih odobri posebne izjeme od pravil, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo o Kohezijskem skladu, v veljavi na dan pristopa.

29. Člen

Kadar se obdobje za večletne obveznosti, prevzete v okviru programa SAPARD ( 13 ) v zvezi s pogozdovanjem kmetijskih zemljišč, pomočjo za ustanovitev skupin pridelovalcev ali kmetijsko-okoljskimi shemami, podaljša preko zadnjega dovoljenega datuma za plačila v okviru SAPARD, se bodo neporavnane obveznosti pokrile v okviru programa za razvoj podeželja 2007-2013. ►M1 Če so s tem v zvezi potrebni posebni prehodni ukrepi, se ti sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 90(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 14 ). ◄

30. Člen

1. Bolgarija, ki je — v skladu s svojo zavezo — zaradi nadaljnje razgradnje pred letom 2003 dokončno zaprla reaktor 1 in reaktor 2 jedrske elektrarne Kozloduj, se zaveže, da bo leta 2006 dokončno zaprla reaktor 3 in reaktor 4 te elektrarne in ju nato razgradila.

2. V obdobju 2007-2009 Skupnost Bolgariji zagotovi finančno pomoč v podporo njenim naporom za razgradnjo in za soočenje s posledicami zaprtja in razgradnje reaktorjev 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj.

Pomoč med drugim vključuje: ukrepe v podporo razgradnji reaktorjev 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj; ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU, ukrepe za posodobitev konvencionalne proizvodnje energije, področjev prenosa in distribucije v Bolgariji, ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti, spodbujanje izrabe obnovljivih virov energije ter za izboljšanje varnosti dobave energije.

V obdobju 2007-2009 bo pomoč znašala 210 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004) odobrenih pravic za prevzem obveznosti, ki se bodo odobrile v enakih letnih tranšah po 70 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004).

Pomoč ali deli pomoči so lahko na razpolago kot prispevek Skupnosti k Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo elektrarne Kozloduj, s katerim upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj.

3. Komisija lahko sprejme pravila za izvajanje pomoči iz prejšnjega odstavka. Pravila se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 15 ). V ta namen Komisiji pomaga odbor. Uporabljata se člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je šest tednov. Odbor sprejme svoj poslovnik.

31. Člen

1. Prvo leto po pristopu Unija Bolgariji in Romuniji zagotavlja začasno finančno pomoč, v nadaljnjem besedilu „prehodni vir“, za razvoj in okrepitev njune upravne in sodne usposobljenosti za izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije in v podporo izmenjave najboljše prakse. S to pomočjo se financirajo projekti za vzpostavljanje institucij in z njimi povezane dodatne omejene naložbe majhnega obsega.

2. Pomoč je namenjena stalni potrebi po okrepitvi institucionalne usposobljenosti na določenih področjih z ukrepi, ki jih ni mogoče financirati iz strukturnih skladov ali skladov za razvoj podeželja.

3. Za projekte tesnega medinstitucionalnega sodelovanja med javnimi upravami z namenom vzpostavljanja institucij se še naprej uporablja postopek zbiranja ponudb preko mreže kontaktnih točk v državah članicah, kakor ga predvidevajo okvirni sporazumi z državami članicami za predpristopno pomoč.

Odobrene pravice za prevzem obveznosti za prehodni vir za Bolgarijo in Romunijo v prvem letu po pristopu znašajo 82 milijonov EUR, po cenah iz leta 2004, in so namenjene obravnavanju nacionalnih in horizontalnih prednostnih področij. Organi, pristojni za proračun, odobrijo odobrene pravice v okviru omejitev iz finančne perspektive.

4. Pomoč v okviru prehodnega vira se določi in izvede v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 o gospodarski pomoči nekaterim državam Srednje in Vzhodne Evrope.

32. Člen

1. Kot začasni instrument se ustanovita zneska za krepitev denarnega toka in schengenski vir za pomoč Bolgariji in Romuniji med dnem pristopa in koncem leta 2009 za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah in za izboljšanje denarnega toka v nacionalnih proračunih.

2. Za obdobje 2007-2009 so Bolgariji in Romuniji na razpolago naslednji zneski (po cenah iz leta 2004) pavšalnih plačil v okviru začanega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira:







(v milijonih EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 Bolgarija 121,8 59,1 58,6 Romunija 297,2 131,8 130,8

3. Vsaj 50 % sredstev, dodeljenih vsaki državi v okviru začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira, se porabi kot pomoč Bolgariji in Romuniji za njune obveznosti financiranja ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih meja.

4. Dvanajstina vsakoletnega zneska se izplača Bolgariji in Romuniji prvi delovni dan vsakega meseca ustreznega leta. Pavšalna plačila se porabijo v treh letih od prvega izplačila. Najkasneje šest mesecev po izteku tega triletnega roka Bolgarija in Romunija predložita izčrpno poročilo o končni porabi pavšalnih plačil v okviru schengenskega dela začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira vključno z izkazi, ki opravičujejo odhodke. Morebitna neporabljena ali neupravičeno porabljena sredstva se povrnejo Komisiji.

5. Komisija lahko sprejme potrebne tehnične določbe za delovanje začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira.

33. Člen

1. Ne glede na prihodnje politične odločitve so celotne odobrene pravice za prevzem obveznosti za strukturne ukrepe, ki so Bolgariji in Romuniji na voljo v triletnem obdobju 2007‐2009, naslednje:







(v milijonih EUR, po cenah iz leta 2004) 2007 2008 2009 Bolgarija 539 759 1 002 Romunija 1 399 1 972 2 603

2. V triletnem obdobju 2007-2009 se obseg in narava posegov v okviru teh določenih sredstev za vsako državo določijo na podlagi določb, ki se takrat uporabljajo za odhodke strukturnih ukrepov.

34. Člen

▼M1

1. Poleg predpisov o razvoju podeželja, veljavnih na dan pristopa, se določbe iz oddelkov I, II in III Priloge VIII uporabljajo za Bolgarijo in Romunijo v obdobju 2007–2009, razen točke D oddelka I navedene priloge, ki se glede opravljanja svetovalnih storitev za kmete, ki prejemajo podporo za delno samooskrbo, uporablja tudi za obdobje 2010–2013. Posebne finančne določbe iz oddelka IV Priloge VIII pa se za Bolgarijo in Romunijo uporabljajo skozi celotno programsko obdobje 2007–2013.

▼B

2. Ne glede na prihodnje politične odločitve odobrene pravice za prevzem obveznosti iz Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja v Bolgariji in Romuniji v triletnem obdobju 2007-2009 znašajo 3 041 milijonov EUR (po cenah iz leta 2004).

▼M1

3. Po potrebi se po postopku iz člena 90(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005 sprejmejo izvedbena pravila za uporabo določb Priloge VIII.

▼B

4. Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom po potrebi prilagodi določbe Priloge VIII, da zagotovi skladnost s predpisi o razvoju podeželja.

35. Člen

Zneske iz 30., 31., 32., 33. in 34. člena Komisija vsako leto prilagodi glede na gibanje cen v okviru letnih tehničnih prilagoditev finančne perspektive.







IV. NASLOV

DRUGE DOLOČBE

36. Člen

1. Če se do konca obdobja, ki traja največ tri leta po pristopu, na katerem koli gospodarskem področju pojavijo resne težave, ki bi utegnile trajati dalj časa ali ki bi lahko resno poslabšale gospodarske razmere na določenem območju, lahko Bolgarija ali Romunija zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov, da bi nastale razmere popravila in da bi to področje prilagodila gospodarstvu notranjega trga.

V enakih razmerah lahko vsaka sedanja država članica zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov proti Bolgariji, Romuniji ali obema državama.

2. Na zaprosilo zadevne države Komisija po hitrem postopku sprejme evropske uredbe ali sklepe o zaščitnih ukrepih, ki so po njenem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in način njihovega izvajanja.

V primeru resnih gospodarskih težav in na izrecno zaprosilo zadevne države članice Komisija odloči v petih delovnih dneh po prejemu zaprosila, ki so mu priloženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se začnejo uporabljati takoj, upoštevajo interese vseh zadevnih strank in nimajo za posledico mejnih kontrol.

3. Ukrepi, dovoljeni na podlagi prejšnjega odstavka, lahko vsebujejo odstopanja od pravil Ustave in zlasti tega protokola v takšnem obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev iz prvega odstavka. Prednost imajo ukrepi, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga.

37. Člen

Če Bolgarija ali Romunija ni izpolnila zavez, ki jih je prevzela v okviru pristopnih pogajanj, vključno z obveznostmi v vseh področnih politikah, povezanih z gospodarskimi aktivnostmi s čezmejnim učinkom, in je s tem povzročila hujšo nepravilnost v delovanju notranjega trga ali grozečo nevarnost take nepravilnosti, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno prošnjo države članice ali na lastno pobudo sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi določi ustrezne ukrepe.

Ukrepi so sorazmerni, prednost pa imajo tisti, ki kar najmanj ovirajo delovanje notranjega trga, in, kjer je to primerno, uporaba obstoječih področnih zaščitnih mehanizmov. Ti zaščitni ukrepi se ne smejo uveljavljati kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne predvidevajo kasnejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno, in so v vsakem primeru ukinjeni, ko je ustrezna zaveza izpolnjena. Dokler ustrezne zaveze niso izpolnjene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je določeno v prvem odstavku. Ob upoštevanju napredka zadevne nove države članice pri izpolnjevanju zavez lahko Komisija ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb in sklepov, s katerimi so določeni zaščitni ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.

38. Člen

Če v Bolgariji ali Romuniji obstajajo hujše pomanjkljivosti ali obstaja nevarnost takih pomanjkljivosti pri prenosu, stanju izvajanja ali uporabi okvirnih sklepov ali drugih ustreznih zavez, instrumentov sodelovanja in sklepov o vzajemnem priznavanju na področju kazenskega prava iz Naslova VI Pogodbe o Evropski uniji ter direktiv in uredb o vzajemnem priznavanju v civilnih zadevah iz Naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter evropskih zakonov in okvirnih zakonov, sprejetih na podlagi 3. in 4. oddelka, IV. poglavja, III. naslova, III. dela Ustave, lahko Komisija do konca obdobja, ki lahko traja največ tri leta po pristopu, na utemeljeno zaprosilo države članice ali na lastno pobudo in po posvetovanju z državami članicami sprejme evropske uredbe ali sklepe, s katerimi določi ustrezne ukrepe, ter podrobno opredeli pogoje in načine njihovega izvajanja.

Ne da bi to vplivalo na nadaljevanje tesnega pravosodnega sodelovanja so ti ukrepi lahko sprejeti v obliki začasne odložitve izvajanja ustreznih določb in sklepov v odnosih med Bolgarijo ali Romunijo in katero koli drugo oz. drugimi državami članicami. Na podlagi ugotovitev spremljanja se lahko zaščitna klavzula uveljavlja tudi pred pristopom, sprejeti ukrepi pa začnejo veljati z dnem pristopa, razen če ne predvidevajo kasnejšega datuma. Ukrepi se ohranijo le toliko časa, kolikor je to nujno potrebno, in so v vsakem primeru ukinjeni, ko so pomanjkljivosti odpravljene. Dokler te pomanjkljivosti niso odpravljene, pa se ukrepi lahko uporabljajo tudi po izteku obdobja, ki je določeno v prvem odstavku. Ob upoštevanju napredka zadevne države članice pri odpravljanju opredeljenih pomanjkljivosti lahko Komisija po posvetovanju z državami članicami ukrepe ustrezno prilagodi. Pred preklicem evropskih uredb in sklepov, s katerimi so določeni zaščitni ukrepi, Komisija pravočasno obvesti Svet in ustrezno upošteva morebitne pripombe Sveta v tej zvezi.

39. Člen

1. Če na podlagi stalnega spremljanja Komisije glede obveznosti, ki sta jih prevzeli Bolgarija in Romunija v okviru pristopnih pogajanj, in zlasti na podlagi poročil Komisije o spremljanju obstajajo jasni dokazi, da je stanje pripravljenosti za sprejem in izvajanje pravnega reda EU v Bolgariji in Romuniji tako, da obstaja resna nevarnost, da je katera koli izmed teh dveh držav na številnih pomembnih področjih očitno nepripravljena za soočenje s pogoji članstva do dne pristopa 1. januarja 2007, lahko Svet soglasno in na priporočilo Komisije odloči, da se datum pristopa te države odloži za eno leto, na 1. januar 2008.

2. Ne glede na prejšnji odstavek lahko Svet na priporočilo Komisije s kvalificirano večino sprejme odločitev iz prejšnjega odstavka glede Romunije, če so bile ugotovljene hujše pomanjkljivosti pri izpolnjevanju ene ali več obveznosti in pogojev, navedenih v I. točki Priloge IX, s strani Romunije.

3. Ne glede na prvi odstavek in 37. člen lahko Svet na priporočilo Komisije in po podrobni oceni napredka Romunije na področju politike konkurence, ki bo opravljena jeseni 2005, s kvalificirano večino sprejme odločitev iz prvega odstavka glede Romunije, če so bile ugotovljene hujše pomanjkljivosti pri izpolnjevanju obveznosti iz Evropskega sporazuma ( 16 ) ali ene ali več obveznosti in pogojev, navedenih v II. točki Priloge IX, s strani Romunije.

4. V primeru odločitve, sprejete na podlagi prvega, drugega ali tretjega odstavka, Svet s kvalificirano večino nemudoma sprejme odločitev o nujnih prilagoditvah tega protokola ter njegovih prilog in dodatkov, ki so potrebne zaradi odločitve o odložitvi.

40. Člen

Da ne bi bilo ovirano pravilno delovanje notranjega trga, izvrševanje nacionalnih predpisov Bolgarije in Romunije v prehodnih obdobjih iz Prilog VI in VII ne sme imeti za posledico mejnih kontrol med državami članicami.

41. Člen

Če so potrebni prehodni ukrepi za olajšanje prehoda iz obstoječe ureditve v Bolgariji in Romuniji na ureditev, ki izhaja iz uporabe skupne kmetijske politike pod pogoji iz tega protokola, Komisija sprejme take ukrepe po postopku iz člena 25(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita ( 17 ) ali, če je to primerno, iz ustreznih členov drugih uredb o skupni organizaciji kmetijskih trgov ali evropske zakonodaje, ki jih nadomešča, ali v skladu z ustreznim postopkom, kot je opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja. Prehodni ukrepi iz tega člena se lahko sprejmejo v obdobju treh let od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba. Evropski zakon Sveta lahko podaljša to obdobje. Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Prehodni ukrepi v zvezi z izvajanjem instrumentov skupne kmetijske politike, ki v tem protokolu niso določeni, so pa potrebni zaradi pristopa, se določijo pred dnem pristopa z evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih sprejme Svet na predlog Komisije, ali evropskimi uredbami ali sklepi, ki jih sprejme Komisija, če vplivajo na instrumente, ki jih je prvotno sprejela Komisija, v skladu z zahtevanim postopkom za sprejetje zadevnih instrumentov.

42. Člen

Če so potrebni prehodni ukrepi za olajšanje prehoda iz obstoječe ureditve v Bolgariji in Romuniji na ureditev, ki izhaja iz uporabe veterinarskih in fitosanitarnih pravil Unije ter njenih pravil o varnosti hrane, Komisija sprejme take ukrepe v skladu z ustreznim postopkom, kakor je opredeljen v zakonodaji, ki se uporablja. Ti ukrepi se sprejmejo v obdobju treh let od dne pristopa, na to obdobje pa je omejena tudi njihova uporaba.







PETI DEL

DOLOČBE O IZVAJANJU TEGA PROTOKOLA







I. NASLOV

VZPOSTAVITEV INSTITUCIJ IN ORGANOV

43. Člen

Evropski parlament prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

44. Člen

Svet prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

45. Člen

Državljan vsake nove države članice je imenovan v Komisijo z dnem pristopa. Nova člana Komisije imenuje Svet v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in v skladu z merili iz četrtega odstavka I-26. člena Ustave.

Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

46. Člen

1. Imenujeta se dva sodnika Sodišča in dva sodnika Sodišča splošne pristojnosti.

2. Mandat enega sodnika Sodišča, imenovanega v skladu s prejšnjim odstavkom, se izteče 6. oktobra 2009. Ta sodnik se izbere z žrebom. Mandat drugega sodnika se izteče 6. oktobra 2012.

Mandat enega sodnika Sodišča splošne pristojnosti, imenovanega v skladu s prejšnjim odstavkom, se izteče 31. avgusta 2007. Ta sodnik se izbere z žrebom. Mandat drugega sodnika se izteče 31. avgusta 2010.

3. Sodišče prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

Sodišče splošne pristojnosti v soglasju s Sodiščem prilagodi svoj poslovnik glede na pristop.

Tako prilagojeni poslovnik mora odobriti Svet.

4. Pri razsojanju na dan pristopa nerešenih zadev, za katere se je ustni postopek začel pred tem dnem, sodišči na občnih sejah ali v senatih zasedata v enaki sestavi kakor pred pristopom in uporabljata poslovnik, veljaven na dan pred dnem pristopa.

47. Člen

Državljan vsake nove države članice je imenovan v Računsko sodišče z dnem pristopa z mandatom šest let.

48. Člen

Odbor regij se razširi z imenovanjem 27 članov, ki predstavljajo regionalne in lokalne organe v Bolgariji in Romuniji in ki imajo predstavniški mandat regionalnih ali lokalnih oblasti ali so politično odgovorni voljeni skupščini. Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

49. Člen

Ekonomsko-socialni odbor se razširi z imenovanjem 27 članov, ki predstavljajo različne ekonomske in socialne komponente organizirane civilne družbe v Bolgariji in Romuniji. Mandat tako imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

50. Člen

Prilagoditve statutov in poslovnikov odborov, ustanovljenih z Ustavo in njihovih poslovnikov, ki so potrebne zaradi pristopa, se opravijo čim prej po pristopu.

51. Člen

1. Novi člani odborov, skupin ali drugih organov, ustanovljenih z Ustavo ali aktom institucij, se imenujejo pod pogoji in po postopkih, predvidenimi za imenovanje članov teh odborov, skupin ali drugih organov. Mandat novo imenovanih članov se izteče hkrati z mandatom članov, ki opravljajo funkcijo na dan pristopa.

2. Članstvo v odborih ali skupinah, ustanovljenih z Ustavo ali aktom institucij, katerih število članov je stalno in neodvisno od števila držav članic, se ob pristopu v celoti obnovi, razen če se mandat sedanjih članov izteče v roku enega leta po pristopu.







II. NASLOV

UPORABA AKTOV INSTITUCIJ

52. Člen

Od pristopa se šteje, da so evropski okvirni zakoni, uredbe in sklepi v smislu I-33. člena Ustave in direktive in odločbe v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE naslovljene na Bolgarijo in Romunijo, če so omenjeni evropski okvirni zakoni, uredbe in sklepi in omenjene direktive in odločbe naslovljene na vse sedanje države članice. Z izjemo evropskih sklepov, ki začnejo veljati skladno z drugim odstavkom I-39. člena Ustave, in direktiv in odločb, ki začnejo veljati skladno s členoma 254(1) in (2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, za katere se šteje, da sta bili Bolgarija in Romunija o teh evropskih sklepih, direktivah in odločbah uradno obveščeni ob pristopu.

53. Člen

1. Bolgarija in Romunija izvajata ukrepe, potrebne za to, da z dnem pristopa upoštevata določbe evropskih okvirnih zakonov in tiste določbe evropskih uredb, ki so zavezujoče glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar je izbira oblike in načina prepuščena nacionalnim organom v smislu I-33. člena Ustave in direktiv in odločb v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE, če v tem protokolu ni predviden drugačen rok. O teh ukrepih obvestita Komisijo najkasneje do dne pristopa, ali, kadar je to primerno, do roka, predvidenega s tem protokolom.

2. V kolikor spremembe direktiv v smislu člena 249 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 161 Pogodbe ESAE, uvedene s tem protokolom, zahtevajo prilagoditev zakonov in drugih predpisov sedanjih držav članic, sedanje države članice izvajajo ukrepe, potrebne za to, da z dnem pristopa upoštevajo spremenjene direktive, če v tem protokolu ni predviden drugačen rok. O teh ukrepih obvestijo Komisijo najkasneje do dne pristopa, ali, kadar je to primerno, do roka, predvidenega s tem protokolom.

54. Člen

O določbah zakonov in drugih predpisov za zagotovitev varovanja zdravja delavcev in prebivalstva na ozemljih Bolgarije in Romunije pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja ti državi po členu 33 Pogodbe ESAE obvestita Komisijo v treh mesecih po pristopu.

55. Člen

Na ustrezno utemeljeno zaprosilo Bolgarije ali Romunije, predloženo Komisiji najkasneje do dne pristopa, lahko Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme evropske uredbe ali sklepe, ki vsebujejo začasna odstopanja od aktov institucij, sprejetih med 1. oktobrom 2004 in dnem pristopa. Ukrepi se sprejmejo po pravilih glasovanja, ki urejajo sprejemanje akta, za katerega se zahteva začasno odstopanje. Kadar so ta odstopanja sprejeta po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

56. Člen

Kadar je treba akte institucij, sprejetih pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi, ta protokol ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije oziroma Komisija, če je sama sprejela izvirni akt, sprejme potrebne akte v ta namen. Kadar so te prilagoditve sprejete po pristopu, se lahko uporabljajo z dnem pristopa.

57. Člen

Razen če ni določeno drugače, Svet na predlog Komisije sprejme potrebne evropske uredbe ali sklepe za izvajanje določb tega protokola.

58. Člen

Besedila aktov institucij, ki so sprejeta pred pristopom in ki so jih Svet, Komisija ali Evropska centralna banka sestavila v bolgarskem in romunskem jeziku, so od dne pristopa enako verodostojna kot besedila, sestavljena v sedanjih uradnih jezikih. Besedila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije, če so bila v njem objavljena v sedanjih jezikih.







III. NASLOV

KONČNE DOLOČBE

59. Člen

Priloge I do IX in dodatki k tem prilogam so sestavni del tega protokola.

60. Člen

Vlada Italijanske republike izroči vladam Republike Bolgarije in Romunije overjen izvod Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter pogodb, ki jo spreminjajo ali dopolnjujejo, v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Besedilo te pogodbe, sestavljeno v bolgarskem in romunskem jeziku, se priloži k temu protokolu. Ta besedila so enako verodostojna kakor besedila pogodbe iz prejšnjega odstavka, sestavljena v sedanjih jezikih.

61. Člen

Generalni sekretar izroči vladam Republike Bolgarije in Romunije overjeno kopijo mednarodnih sporazumov, deponiranih v arhivu Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

PRILOGA I

Seznam konvencij in protokolov, h katerim pristopita Bolgarija in Romunija po pristopu (iz tretjega odstavka 3. člena Protokola)

1. Konvencija z dne 19. junija 1980 o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, dana na voljo za podpis v Rimu 19. junija 1980 (UL L 266, 9. 10. 1980, str. 1)

— Konvencija z dne 10. aprila 1984 o pristopu Helenske republike h Konvenciji o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, dana na voljo za podpis v Rimu 19. junija 1980 (UL L 146, 31. 5. 1984, str. 1)

— Prvi protokol z dne 19. decembra 1988 o razlagi Konvencije o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, dane na voljo za podpis v Rimu 19. junija 1980, s strani Sodišča Evropskih skupnosti (UL L 48, 20. 2. 1989, str. 1)

— Drugi protokol z dne 19. decembra 1988 o dodelitvi določenih pooblastil Sodišču Evropskih skupnosti za razlago Konvencije o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, dane na voljo za podpis v Rimu 19. junija 1980 (UL L 48, 20. 2. 1989, str. 17)

— Konvencija z dne 18. maja 1992 o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike h Konvenciji o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, dani na voljo za podpis v Rimu 19. junija 1980 (UL L 333, 18. 11. 1992, str. 1)

— Konvencija z dne 29. novembra 1966 o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske h Konvenciji o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, dani na voljo za podpis v Rimu 19. junija 1980, ter k Prvemu in Drugemu protokolu o njeni razlagi s strani Sodišča (UL L 15, 15. 1. 1997, str. 10)

2. Konvencija z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL L 225, 20. 8. 1990, str. 10)

— Konvencija z dne 21. decembra 1995 o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske h Konvenciji o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL C 26, 31. 1. 1996, str. 1)

— Protokol z dne 25. maja 1999 o spremembi Konvencije z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL C 202, 16. 7. 1999, str. 1)

▼M10

— Konvencija z dne 8. decembra 2004 o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike h Konvenciji o odpravi dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij (UL C 160, 30.6.2005, str. 1).

▼B

3. Konvencija z dne 26. julija 1995, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL C 316, 27. 11. 1995, str. 49)

— Protokol z dne 27. septembra 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL C 313, 23. 10. 1996, str. 2)

— Protokol z dne 29. novembra 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti (UL C 151, 20. 5. 1997, str. 2)

— Drugi protokol z dne 19. junija 1997, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL C 221, 19. 7. 1997, str. 12)

4. Konvencija z dne 26. julija 1995, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) (UL C 316, 27. 11. 1995, str. 2)

— Protokol z dne 24. julija 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti (UL C 299, 9. 10. 1996, str. 2)

— Protokol z dne 19. junija 1997, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 41(3) Konvencije o Europolu, o privilegijih in imunitetah Europola, članov njegovih organov, namestnikov direktorja ter uslužbencev Europola (UL C 221, 19. 7. 1997, str. 2)

— Protokol z dne 30. novembra 2000, pripravljen na podlagi člena 43(1) Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu), o spremembi člena 2 in Priloge k tej konvenciji (UL C 358, 13. 12. 2000, str. 2)

— Protokol z dne 28. novembra 2002 o spremembi Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) in Protokola o privilegijih in imunitetah Europola, članov njegovih organov, namestnikov direktorja ter uslužbencev Europola (UL C 312, 16. 12. 2002, str. 2)

— Protokol z dne 27. novembra 2003, sestavljen na podlagi člena 43(1) Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu), o spremembi te konvencije (UL C 2, 6. 1. 2004, str. 3)

5. Konvencija z dne 26. julija 1995, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene (UL C 316, 27. 11. 1995, str. 34)

— Protokol z dne 29. novembra 1996, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti (UL C 151, 20. 5. 1997, str. 16)

— Protokol z dne 12. marca 1999, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, glede pranja premoženjske koristi v Konvenciji o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene in vključitvi registrske številke prevoznega sredstva v Konvencijo (UL C 91, 31. 3. 1999, str. 2)

— Protokol z dne 8. maja 2003, pripravljen na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o spremembi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek (UL C 139, 13. 6. 2003, str. 2)

6. Konvencija z dne 26. maja 1997, pripravljena na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (UL C 195, 25. 6. 1997, str. 2)

7. Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (UL C 24, 23. 1. 1998, str. 2)

8. Konvencija z dne 17. junija 1998 o prepovedi vožnje, sestavljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (UL C 216, 10. 7. 1998, str. 2)

9. Konvencija z dne 29. maja 2000, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, (UL C 197, 12. 7. 2000, str. 3)

— Protokol z dne 16. oktobra 2001 o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, ki ga je pripravil Svet v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji (UL C 326, 21. 11. 2001, str. 2)

PRILOGA II

Seznam določb schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije, in aktov, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, ki so za nove države članice zavezujoči in se v njih uporabljajo od pristopa (iz prvega odstavka 4. člena Protokola)

1. Sporazum med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah z dne 14. junija 1985 ( 18 ).

2. Naslednje določbe Konvencije, podpisane v Schengenu dne 19. junija 1990 ( 19 ), o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, ter z njo povezana Sklepna listina in skupne izjave, kakor so bile spremenjene z določenimi akti iz odstavka 8 spodaj:

Člen 1, v kolikor je povezan z določbami tega odstavka; členi od 3 do 7, razen člena 5(1)(d); člen 13; člena 26 in 27; člen 39; členi od 44 do 59; členi od 61 do 63; členi od 65 do 69; členi od 71 do 73; člena 75 in 76; člen 82; člen 91; členi od 126 do 130, kolikor so povezani z določbami tega odstavka; člen 136; Skupni izjavi 1 in 3 Sklepne listine.

3. Naslednje določbe sporazumov o pristopu h Konvenciji, podpisani v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, njihovih sklepnih listin in z njimi povezanih izjav, kakor so bile spremenjene z določenimi akti iz odstavka 8 spodaj:

(a) Sporazum, podpisan dne 27. novembra 1990, o pristopu Italijanske republike:

— člen 4,

— Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine;

(b) Sporazum, podpisan dne 25. junija 1991, o pristopu Kraljevine Španije:

— člen 4,

— Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine,

— Izjava 2 v Delu III Sklepne listine;

(c) Sporazum, podpisan dne 25. junija 1991, o pristopu Portugalske republike:

— členi 4, 5 in 6,

— Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine;

(d) Sporazum, podpisan dne 6. novembra 1992, o pristopu Helenske republike:

— členi 3, 4 in 5,

— Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine,

— Izjava 2 v Delu III Sklepne listine;

(e) Sporazum, podpisan dne 28. aprila 1995, o pristopu Republike Avstrije:

— člen 4,

— Skupna izjava 1 v Delu II Sklepne listine;

(f) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Kraljevine Danske:

— členi 4, 5(2) in 6,

— Skupni izjavi 1 in 3 v Delu II Sklepne listine;

(g) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Republike Finske:

— člena 4 in 5,

— Skupni izjavi 1 in 3 v Delu II Sklepne listine,

— Izjava vlade Republike Finske o Ålandskih otokih v Delu III Sklepne listine;

(h) Sporazum, podpisan dne 19. decembra 1996, o pristopu Kraljevine Švedske:

— člena 4 in 5,

— Skupni izjavi 1 in 3 v Delu II Sklepne listine.

4. Naslednji sporazumi, ki jih je Svet sklenil na podlagi člena 6 Schengenskega protokola:

— Sporazum z dne 18. maja 1999 med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, vključno s prilogami, Sklepno listino Sporazuma in priloženimi izjavami in izmenjavami pisem ( 20 ), odobren s Sklepom Sveta 1999/439/ES ( 21 )

— Sporazum z dne 30. junija 1999, sklenjen med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o določitvi pravic in obveznosti med Irsko ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na eni strani ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško na drugi strani na področjih schengenskega pravnega reda, ki velja za te države ( 22 ), odobren s Sklepom Sveta 2000/29/ES ( 23 )

— Sporazum o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sta ga dne 25. oktobra 2004 podpisala Svet Evropske unije in Švicarska konfederacija ( 24 ).

5. Določbe naslednjih sklepov Izvršnega odbora, ustanovljenega s Konvencijo, podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, kakor so bile spremenjene z določenimi akti iz odstavka 8 spodaj:

SCH/Com-ex (93) 10 Sklep Izvršnega odbora z dne 14. decembra 1993 o izjavah ministrov in državnih sekretarjev

SCH/Com-ex (93) 14 Sklep Izvršnega odbora z dne 14. decembra 1993 o izboljšanju praktičnega sodelovanja sodstva v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedano drogo

SCH/Com-ex (94) 16 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 21. novembra 1994 o nabavi enotnih vstopnih in izstopnih žigov

SCH/Com-ex (94) 28 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o potrdilu iz člena 75 za prenašanje prepovedanih drog in psihotropnih substanc

SCH/Com-ex (94) 29 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o uveljavitvi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990

SCH/Com-ex (95) 21 Sklep Izvršnega odbora z dne 20. decembra 1995 o hitri izmenjavi statističnih in specifičnih podatkov med schengenskimi državami o možnih nepravilnostih na zunanjih mejah

SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 21. aprila 1998 o dejavnostih delovne skupine, v kolikor se nanašajo na določbe odstavka 2 zgoraj

SCH/Com-ex (98) 26 def Sklep Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma

SCH/Com-ex (98) 35 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o posredovanju Skupnega priročnika državam kandidatkam za vstop v EU

SCH/Com-ex (98) 37 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 27. oktobra 1998 o sprejetju ukrepov za boj proti ilegalnim migracijam, v kolikor se nanašajo na določbe odstavka 2 zgoraj

SCH/Com-ex (98) 51 rev 3 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o čezmejnem policijskem sodelovanju pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj

SCH/Com-ex (98) 52 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o Priročniku o čezmejnem policijskem sodelovanju, kolikor se nanaša na določbe odstavka 2 zgoraj

SCH/Com-ex (98) 57 Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o uvedbi enotnega obrazca za dokazovanje vabil, garantnih izjav in izjav o namestitvi

SCH/Com-ex (98) 59 rev Sklep Izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o usklajeni napotitvi svetovalcev za dokumente

SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o schengenskih pravilih na področju prepovedanih drog

SCH/Com-ex (99) 6 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o schengenskem pravnem redu na področju telekomunikacij

SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o uradnikih za zvezo

SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o splošnih načelih glede plačevanja informatorjev

SCH/Com-ex (99) 10 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o nezakoniti trgovini z orožjem

SCH/Com-ex (99) 13 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o dokončnih različicah Skupnega priročnika in Skupnih konzularnih navodil:

— Priloge 1-3, 7, 8 in 15 Skupnih konzularnih navodil

— Skupni priročnik, če je povezan z določbami iz odstavka 2 zgoraj, vključno s prilogami 1, 5, 5A, 6, 10 in 13

SCH/Com-ex (99) 18 Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o izboljšanju policijskega sodelovanja pri preprečevanju in odkrivanju kaznivih dejanj.

6. Naslednji izjavi Izvršnega odbora, ustanovljenega s Konvencijo, podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, v kolikor sta povezani z določbami iz odstavka 2 zgoraj:

SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 Izjava Izvršnega odbora z dne 26. junija 1996 o izročitvi

SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 Izjava Izvršnega odbora z dne 9. februarja 1998 o ugrabitvah mladoletnikov

7. Naslednja sklepa Centralne skupine, ustanovljene s Konvencijo, podpisano v Schengenu dne 19. junija 1990, o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, v kolikor sta povezana z določbami odstavka 2 zgoraj:

SCH/C (98) 117 Sklep Centralne skupine z dne 27. oktobra 1998 o delovnem načrtu za boj proti ilegalnim migracijam

SCH/C (99) 25 Sklep Centralne skupine z dne 22. marca 1999 o splošnih načelih za plačevanje informatorjev

8. Naslednji akti, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu, ali so drugače z njim povezani:

Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (UL L 164, 14. 7. 1995, str. 1)

Odločba Sveta 1999/307/ES z dne 1. maja 1999 o podrobnem programu za vključitev schengenskega sekretariata v generalni sekretariat Sveta (UL L 119, 7. 5. 1999, str. 49)

Sklep Sveta 1999/435/ES z dne 20. maja 1999 o opredelitvi schengenskega pravnega reda za namen določanja pravne podlage za vsako določbo ali sklep, ki sestavlja schengenski pravni red, skladno z ustreznimi določbami iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji (UL L 176, 10. 7. 1999, str. 1)

Sklep Sveta 1999/436/ES z dne 20. maja 1999 o določitvi pravne podlage za vsako določbo ali sklep, ki sestavlja schengenski pravni red, skladno z ustreznimi določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji (UL L 176, 10. 7. 1999, str. 17)

Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10. 7. 1999, str. 31)

Sklep Sveta 1999/848/ES z dne 13. decembra 1999 o popolni uporabi schengenskega pravnega reda v Grčiji (UL L 327, 21. 12. 1999, str. 58)

Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1. 6. 2000, str. 43)

Sklep Sveta 2000/586/PNZ z dne 28. septembra 2000 o vzpostavitvi postopka za spremembo členov 40(4) in (5), 41(7) in 65(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 248, 3. 10. 2000, str. 1)

Sklep Sveta 2000/751/ES z dne 30. novembra 2000 o umiku zaupnosti za nekatere dele Skupnega priročnika, ki ga je sprejel Izvršni odbor, ustanovljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (UL L 303, 2. 12. 2000, str. 29)

Sklep Sveta 2000/777/ES z dne 1. decembra 2000 o uporabi schengenskega pravnega reda na Danskem, Finskem in Švedskem ter v Islandiji in na Norveškem (UL L 309, 9. 10. 2000, str. 24)

Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21. 3. 2001, str. 1)

Uredba Sveta št. 789/2001/ES z dne 24. aprila 2001, s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki preverjanja prošenj za vizume (UL L 116, 26. 4. 2001, str. 2)

Uredba Sveta št. 790/2001/ES z dne 24. aprila 2001, s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki izvajanja mejnih kontrol in nadzora (UL L 116, 26. 4. 2001, str. 5)

Odločba Sveta 2001/329/ES z dne 24. aprila 2001 o posodobitvi dela VI in prilog 3, 6 in 13 Skupnih konzularnih navodil in prilog 5(a), 6(a) in 8 k Skupnemu priročniku (UL L 116, 26. 4. 2001, str. 32), v kolikor je povezana s Prilogo 3 Skupnih konzularnih navodil in s Prilogo 5(a) Skupnega priročnika

Direktiva Sveta 2001/51/ES z dne 28. junija 2001 o dopolnitvi določb iz člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (UL L 187, 10. 7. 2001, str. 45)

Sklep Sveta 2001/886/PNZ z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 328, 13. 12. 2001, str. 1)

Uredba Sveta (ES) št. 2414/2001 z dne 7. decembra 2001 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 327, 12. 12. 2001, str. 1)

Uredba Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 328, 13. 12. 2001, str. 4)

Uredba Sveta (ES) št. 333/2002 z dne 18. februarja 2002 o enotni obliki obrazcev, na katere se nalepi vizum, ki ga je izdala država članica imetnikom potnih listin, ki jih država članica, katera je obrazec izdala, ne priznava (UL L 53, 23. 2. 2002, str. 4)

Uredba Sveta (ES) št. 334/2002 z dne 18. februarja 2002 o spremembi Uredbe (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume (UL L 53, 23. 2. 2002, str. 7)

Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7. 3. 2002, str. 20)

Odločba Sveta 2002/352/ES z dne 25. aprila 2002 o reviziji Skupnega priročnika (UL L 123, 9. 5. 2002, str. 47)

Sklep Sveta 2002/353/ES z dne 25. aprila 2002 o umiku zaupnosti za del II Skupnega priročnika, ki ga je sprejel Izvršni odbor, ustanovljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (UL L 123, 9. 5. 2002, str. 49)

Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15. 6. 2002, str. 1)

Odločba Sveta 2002/587/ES z dne 12. julija 2002 o reviziji Skupnega priročnika (UL L 187, 16. 7. 2002, str. 50)

Okvirni sklep Sveta 2002/946/PNZ z dne 28. novembra 2002 o krepitvi kazenskega okvirja na področju preprečevanja nudenja pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (UL L 328, 5. 12. 2002, str. 1)

Direktiva Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (UL L 328, 5. 12. 2002, str. 17)

Sklep Sveta 2003/170/PNZ z dne 27. februarja 2003 o skupni uporabi častnikov za zvezo, napotenih s strani organov pregona držav članic (UL L 67, 12. 3. 2003, str. 27)

Uredba Sveta (ES) št. 453/2003 z dne 6. marca 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o tretjih državah, katerih državljani morajo imeti pri prehodu zunanjih meja vizum, in tretjih državah, katerih državljani so oproščeni iz vizumske obveznosti (UL L 69, 13. 3. 2003, str. 10)

Sklep Sveta 2003/725/PNZ z dne 2. oktobra 2003 o spremembi določb členov 40(1) in (7) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 260, 11. 10. 2003, str. 37)

Direktiva Sveta 2003/110/ES z dne 25. novembra 2003 o pomoči v primeru tranzita za namene repatriacije po zračni poti (UL L 321, 6. 12. 2003, str. 26)

Uredba Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (UL L 64, 2. 3. 2004, str. 1)

Sklep Sveta 2004/466/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Skupnega priročnika, da bi vključili določbo o ciljno usmerjenih mejnih kontrolah mladoletnikov v spremstvu (UL L 157, 30. 4. 2004, str. 136)

Direktiva Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o obveznosti prevoznikov, da sporočajo podatke o potnikih (UL L 261, 6. 8. 2004, str. 24)

Odločba Sveta (ES) št. 2004/573/ES z dne 29. aprila 2004 o organizaciji skupnih letov za prisilno odstranitev državljanov tretjih držav, za katere so bili izvedeni posamični ukrepi prisilne odstranitve, z ozemlja dveh ali več držav članic (UL L 261, 6. 8. 2004, str. 28)

Odločba Sveta 2004/574/ES z dne 12. julija 2002 o reviziji Skupnega priročnika (UL L 261, 6. 8. 2004, str. 36)

Odločba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 15. 6. 2004, str. 5)

Uredba Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (UL L 349, 25. 11. 2004, str. 1)

Uredba Sveta (ES) št. 2133/2004 z dne 13. decembra 2004 o zahtevi, da pristojni organi držav članic sistematično žigosajo potne listine državljanov tretjih držav pri njihovem prehodu zunanjih meja držav članic, ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Skupnega priročnika v ta namen (UL L 369, 16. 12. 2004, str. 5)

Uredba Sveta (ES) št. 2252/2004 z dne 13. decembra 2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (UL L 385, 29. 12. 2004, str. 1).

PRILOGA III

Seznam iz 16. člena Protokola: Prilagoditve aktov institucij

1. PRAVO DRUŽB

PRAVICE INDUSTRIJSKE LASTNINE

I. BLAGOVNA ZNAMKA SKUPNOSTI

31994 R 0040: Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 11, 14. 1. 1994, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 31994 R 3288: Uredbo Sveta (ES) št. 3288/94 z dne 22. 12. 1994 (UL L 349, 31. 12. 1994, str. 83),

— 32003 R 0807: Uredbo Sveta (ES) št. 807/2003 z dne 14. 4. 2003 (UL L 122, 16. 5. 2003, str. 36),

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33),

— 32003 R 1653: Uredbo Sveta (ES) št. 1653/2003 z dne 18. 6. 2003 (UL L 245, 29. 9. 2003, str. 36),

— 32003 R 1992: Uredbo Sveta (ES) št. 1992/2003 z dne 27. 10. 2003 (UL L 296, 14. 11. 2003, str. 1),

— 32004 R 0422: Uredbo Sveta (ES) št. 422/2004 z dne 19. 2. 2004 (UL L 70, 9. 3. 2004, str. 1).

Člen 159a(1) se nadomesti z naslednjim:

„1. Z dnem pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se znamke Skupnosti, ki so bile registrirane ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na območje teh držav članic, da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.“.

II. DODATNI VARSTVENI CERTIFIKATI

1. 31992 R 1768: Uredba Sveta (EGS) št. 1768/92 z dne 18. junija 1992 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za zdravila (UL L 182, 2. 7. 1992, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 11994 N: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske (UL C 241, 29. 8. 1994, str. 21),

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).

(a) V členu 19a se doda naslednje:

„(k) vsem zdravilom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot zdravilo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Bolgariji sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa.

(l) vsem zdravilom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot zdravilo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Romuniji sme podeliti certifikat. V primeru, da se je rok iz člena 7(1) že iztekel, je možnost prijave za pridobitev certifikata v roku šestih mesecev od dne pristopa.“.

(b) Člen 20(2) se nadomesti z naslednjim:

„2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“.

2. 31996 R 1610: Uredba (ES) št. 1610/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za fitofarmacevtska sredstva (UL L 198, 8. 8. 1996, str. 30), kakor je bila spremenjena z:

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).

(a) V členu 19a se doda naslednje:

„(k) vsem fitofarmacevtskim sredstvom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot fitofarmacevtsko sredstvo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Bolgariji sme podeliti certifikat, pod pogojem, da je prijava za pridobitev certifikata vložena v šestih mesecih od dne pristopa.

(l) vsem fitofarmacevtskim sredstvom, ki so varovana z veljavnim osnovnim patentom in za katera je bila prva odobritev, da se izdelek da na trg kot fitofarmacevtsko sredstvo, pridobljena po 1. januarju 2000, se v Romuniji sme podeliti certifikat. V primeru, da se je rok iz člena 7(1) že iztekel, je možnost prijave za pridobitev certifikata v roku šestih mesecev od dne pristopa.“.

(b) Člen 20(2) se nadomesti z naslednjim:

„2. Ta uredba se uporablja za dodatne varstvene certifikate, pridobljene v skladu z nacionalno zakonodajo Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške pred zadevnim dnem pristopa.“.

III. MODELI SKUPNOSTI

32002 R 0006: Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (UL L 3, 5. 1. 2002, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 12003 T: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (UL L 236, 23. 9. 2003, str. 33).

Člen 110a(1) se nadomesti z naslednjim:

„1. Z dnem pristopa Bolgarije, Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške (v nadaljnjem besedilu ‚nove države članice‘) se modeli Skupnosti, ki so bili registrirani ali za katere je bila vložena prijava na podlagi te uredbe pred zadevnim dnem pristopa, razširijo na območje teh držav članic, da imajo enak učinek v celotni Skupnosti.“.

2. KMETIJSTVO

1. 31989 R 1576: Uredba Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (UL L 160, 12. 6. 1989, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

— 31992 R 3280: Uredbo Sveta (EGS) št. 3280/92 z dne 9. 11. 1992 (UL L 327, 13. 11. 1992, str. 3),

— 31994 R 3378: Uredbo (ES) št. 3378/94 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. 12. 1994 (UL L 366, 31. 12. 1994, str. 1),

— 11994 N: Aktom o pogojih pristopa in prilagoditvah Pogodb - p