02015R0096 — SL — 15.04.2017 — 002.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/96 z dne 1. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema kmetijskih in gozdarskih vozil (Besedilo velja za EGP) (UL L 016 23.1.2015, str. 1)

spremenjena z:









▼B

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/96

z dne 1. oktobra 2014

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema kmetijskih in gozdarskih vozil

(Besedilo velja za EGP)







POGLAVJE I

VSEBINA IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa podrobne tehnične zahteve in preskusne postopke za okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema v zvezi z emisijami onesnaževal in dovoljenimi ravnmi hrupa zunaj vozila ter za homologacijo in tržni nadzor kmetijskih in gozdarskih vozil, njihovih motorjev in sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013.

Člen 2

Opredelitve pojmov

▼M1

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Priloge XXXIII k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/208 ( 1 ). Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

▼B

1. „emisije onesnaževal“ pomenijo emisije plinastih in trdnih onesnaževal v izpušnih plinih;

▼M1

2. „sistem za naknadno obdelavo emisij onesnaževal v izpušnih plinih“ pomeni prehod izpušnih plinov skozi napravo ali sistem, katerega namen je kemično ali fizično spremeniti emisije onesnaževal, preden se izpustijo v ozračje, vključno s katalizatorji, lovilniki delcev ali drugimi sestavnimi deli, sistemi ali samostojnimi tehničnimi enotami za zmanjšanje ali obdelavo emisij plinastih in trdnih onesnaževal v izpušnih plinih motorja;

▼B

3. „sistem za zmanjšanje emisij hrupa zunaj vozila“ pomeni vse sestavne dele in samostojne tehnične enote, ki sestavljajo izpušni sistem in sistem za dušenje zvoka, vključno z izpušnim sistemom, sesalnim sistemom za dovajanje zraka, dušilcem zvoka ali sistemi, sestavnimi deli in samostojnimi tehničnimi enotami, pomembnimi za dovoljene ravni hrupa zunaj vozila, ki ga oddaja kmetijsko ali gozdarsko vozilo, tipa, kakršen je vgrajen na vozilu ob homologaciji ali njeni razširitvi;

▼M1

4. naprava za uravnavanje onesnaževanja pomeni sestavni del, sistem ali samostojno tehnično enoto, ki je del sistema za naknadno obdelavo emisij onesnaževal v izpušnih plinih;

5. „nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni sestavni del, sistem ali samostojno tehnično enoto, ki je namenjena za delno ali popolno nadomestitev sistema za naknadno obdelavo emisij onesnaževal v izpušnih plinih na vozilu, homologiranem v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 in to uredbo;

▼B

6. „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so navedene v Dodatku 1 Priloge II k Direktivi 97/68/ES;

7. „osnovni motor“ pomeni vzorčni motor pogonskega sistema ali družine motorjev, kot je določeno v točki 7 Priloge I k Direktivi 97/68/ES;

8. „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev v skladu s točko 6 Priloge I k Direktivi 97/68/ES, za katere se pričakuje, da imajo zaradi svoje zasnove podobne značilnosti emisij onesnaževal v izpušnih plinih, in ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe;

9. „nadomestni motor“ pomeni nov motor, ki je namenjen za nadomestitev motorja v kmetijskem ali gozdarskem vozilu in je bil dobavljen samo za ta namen;

10. „dodatna oprema“ pomeni vso opremo, aparature in naprave, navedene v tabeli 1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 120 (spremembe 01);

11. „moč motorja“ pomeni moč, doseženo na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi ali enakovrednega dela pri ustrezni vrtilni frekvenci;

▼M1

12. „neto moč“ pomeni moč motorja, doseženo na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi ali enakovrednega dela pri ustrezni vrtilni frekvenci z dodatno opremo, navedeno v tabeli 1 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 120 (spremembe 01) ( 2 ), in izmerjeno pri referenčnih atmosferskih pogojih.

▼B







POGLAVJE II

OBVEZNOSTI PROIZVAJALCEV

Člen 3

Splošne obveznosti

1. Proizvajalec zagotovi, da so vsa nova vozila, ki so dana na trg, registrirana ali se dajejo v uporabo v Uniji, vsi novi in nadomestni motorji, ki so dani na trg ali se dajejo v uporabo v Uniji, ter vsi novi sistemi, sestavni deli in samostojne tehnične enote, ki lahko vplivajo na okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema vozila ter so dani na trg ali v uporabo v Uniji, zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da omogočajo vozilu, ki se normalno uporablja in vzdržuje ob upoštevanju predpisov proizvajalca, da izpolnjuje zahteve iz te uredbe.

2. Proizvajalec vozil, motorjev, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot z dejanskim prikazom in preskušanjem homologacijskemu organu dokaže, da vozila, motorji, sistemi, sestavni deli in samostojne tehnične enote, ki so na voljo na trgu, registrirani ali se dajejo v uporabo v Uniji, izpolnjujejo podrobne tehnične zahteve in ustrezajo preskusnim postopkom iz členov 6 do 9a ter prilog I in II k Direktivi 97/68/ES.

3. Ta člen se ne uporablja za tipe vozil, namenjene za izvoz v tretje države.

Člen 4

Splošne zahteve za emisije onesnaževal in ravni hrupa zunaj vozila

1. Proizvajalec izpolnjuje zahteve glede emisij onesnaževal iz prilog I in II.

Proizvajalec izpolnjuje zahteve glede ravni hrupa zunaj vozila iz Priloge III.

▼M1

2. Homologacijski organi lahko homologacijo glede zahtev za emisije onesnaževal v izpušnih plinih in raven hrupa zunaj vozila razširijo na različne variante in različice vozil ter tipe in družine motorjev pod pogojem, da so parametri variante in različice vozila, pogonskega sistema in sistema za uravnavanje onesnaževanja isti ali ostanejo znotraj vrednosti iz člena 19(3) in (4) Uredbe (EU) št. 167/2013.

▼B

3. Proizvajalec homologacijskemu organu takoj sporoči vse spremembe sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, ki lahko vplivajo na okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema kmetijskega in gozdarskega vozila, potem ko je homologiran tip vozila že bil dan na trg v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 167/2013. Obveznost poročanja vključuje naslednje:

▼M1

(a) parametre tipa ali družine motorjev, kot je določeno v Prilogi II k Direktivi 97/68/ES in v točki 9.1 Priloge I k tej uredbi;

(b) sistem za naknadno obdelavo emisij onesnaževal v izpušnih plinih motorja, kot je opisano v točki 6.10 Priloge I k Direktivi 97/68/ES in v točki 9.1.10 Priloge I k tej uredbi ter v točki 3.3 Priloge II k tej uredbi;

▼B

(c) sistem vozila za zmanjšanje emisij hrupa zunaj vozila, v skladu z zahtevami iz Priloge III.

4. Proizvajalec poleg določb iz odstavkov 1, 2 in 3 ter člena 14 izpolnjuje naslednje zahteve za okoljske značilnosti in pogonski sistem:

▼M1

(a) zahteve iz Priloge 7 k Pravilniku UN/ECE št. 120 (spremembe 01) ali Priloge V k Direktivi 97/68/ES, kar zadeva referenčna goriva;

(b) zahteve iz Dodatka 5 Priloge III k Direktivi 97/68/ES, kar zadeva naprave za uravnavanje onesnaževanja in nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;

(c) zahteve iz Priloge III k Direktivi 97/68/ES, kar zadeva preskusno opremo.

▼B

5. Proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokaze, da spremembe iz odstavka 3 ne poslabšajo okoljskih značilnosti vozila v primerjavi z okoljskimi značilnostmi, ki so bile dokazane pri homologaciji.

6. Proizvajalec dokaže, da so nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki morajo biti homologirane v skladu s členi 9 do 13 te uredbe in ki se dajo na trg ali v uporabo v Uniji, homologirane v skladu s podrobnimi tehničnimi zahtevami in preskusnimi postopki iz točke 4.1.1 Priloge I k Direktivi 97/68/ES, kjer je primerno.

7. Vozila, opremljena z nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, izpolnjujejo enake zahteve za okoljske preskuse in mejne vrednosti emisij onesnaževal kot vozila, opremljena z originalno napravo za uravnavanje onesnaževanja.

Člen 5

Posebne obveznosti glede homologacije vozil ali motorjev

1. Proizvajalec zagotovi, da emisije plinastih in trdnih onesnaževal v izpušnih plinih tipa motorja ne presegajo emisij plinastih in trdnih onesnaževal v izpušnih plinih, ki so bile navedene za kategorije motorjev in kategorije moči v področju uporabe Direktive 97/68/ES.

2. Proizvajalec zagotovi, da zmogljivost pogonskega sistema ustreza vrednosti, ki je bila v opisni mapi predložena homologacijskemu organu, ko se vozilo daje na trg ali preden se začne uporabljati.

Uporaba odklopnih naprav, kot je opredeljeno v točki 2.8c Priloge I k Direktivi 97/68/ES, ki zmanjšajo učinkovitost opreme za uravnavanje emisij, je prepovedana v skladu s točko 4.1.1 Priloge III k Direktivi 97/68/ES.

3. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki nastanejo po homologaciji, homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove prvotne značilnosti ali tehnični parametri spremenijo tako, da to vpliva na funkcionalnost motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.

Člen 6

Zahteve za homologacijo motorjev kot samostojne tehnične enote

Če želi proizvajalec dobiti EU-homologacijo za motor ali družino motorjev kot samostojno tehnično enoto, v skladu z določbami iz Priloge I k tej uredbi dokaže, da se na motorjih opravljajo preskusi in da izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in Direktive 97/68/ES.







POGLAVJE III

OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC

Člen 7

Enakovrednost nadomestnih homologacij

1. Nacionalni organi nadomestne homologacije priznajo kot enakovredne homologaciji na podlagi te uredbe v skladu s Prilogo IV.

▼M1

2. Če proizvajalec želi, da se nadomestna homologacija prizna kot enakovredna homologaciji na podlagi te uredbe, poleg izpolnjevanja zahtev iz prvega odstavka zagotovi nediskriminatoren dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, kot je zahtevano v poglavju XV Uredbe (EU) št. 167/2013 in členu 8 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1322/2014 ( 3 ).

▼B

Člen 8

Merjenje emisij onesnaževal

Tehnične službe izmerijo emisije onesnaževal v izpušnih plinih kmetijskih in gozdarskih vozil v skladu z določbami Direktive 97/68/ES, kot je bila prilagojena z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi.

▼M1

Člen 9

Merjenje ravni hrupa zunaj vozila

1. Tehnične službe za namene homologacije v skladu s preskusnimi pogoji in metodami iz točke 1.3.1 Priloge III izmerijo raven hrupa zunaj vozila pri kmetijskih in gozdarskih vozilih kategorije T, ki so opremljena s pnevmatikami, in vozilih kategorije C, ki so opremljena s premikajočimi se goseničnimi trakovi.

2. Tehnične službe uporabljajo tudi preskusne pogoje in metode iz točke 1.3.2 Priloge III za mirujoča kmetijska in gozdarska vozila kategorij T in C, ki so opremljena z goseničnimi trakovi, ter zabeležijo rezultate v skladu z določbami točke 1.3.2.4 Priloge III.

3. Tehnične službe za namene homologacije v skladu s pogoji in metodami za preskus med mirovanjem iz točke 1.3.2 Priloge III izmerijo raven hrupa zunaj vozila pri kmetijskih in gozdarskih vozilih kategorije C, ki so opremljena z goseničnimi verigami.

4. Tehnične službe uporabljajo preskusne pogoje in metode iz točke 1.3.3 Priloge III za kmetijska in gozdarska vozila kategorije C, ki so opremljena z goseničnimi verigami, ter zabeležijo rezultate.

Člen 10

Zahteve za zmogljivost pogonskega sistema

V okviru ocenjevanja zmogljivosti pogonskega sistema kmetijskih in gozdarskih vozil se izvajajo meritve neto moči, navora motorja in specifične porabe goriva v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 120 (spremembe 01).

▼B

Člen 11

Posebne določbe za homologacijo vozil ali motorjev

1. Homologacija se lahko podeli vozilom, ki so opremljena z motorji, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 97/68/ES.

2. Po 24 mesecih po začetku veljavnosti zakonodaje, ki razširja področje uporabe Direktive 97/68/ES na vozila, ki so opremljena z motorji, ki trenutno ne spadajo v področje uporabe navedene direktive, [ali najpozneje 1. januarja 2018] države članice začnejo zavračati podelitev homologacije na podlagi te uredbe vozilom, ki ne izpolnjujejo vseh zahtev te uredbe.

3. Homologacije, podeljene na podlagi odstavka 1, nehajo veljati tri leta po začetku veljavnosti zakonodaje, ki razširja področje uporabe Direktive 97/68/ES na navedene motorje [ali najpozneje 31. decembra 2018].

S 1. januarjem 2019 države članice obravnavajo certifikate o skladnosti v zvezi z novimi vozili kot neveljavne za namene člena 38 Uredbe (EU) št. 167/2013 ter prepovejo registracijo, prodajo in začetek uporabe takšnih vozil.

▼M2

4. Za namene homologacije in dajanja na trg se:

(a) roki iz člena 9(3c) in (3d) Direktive 97/68/ES za kmetijska in gozdarska vozila kategorij T2, T4.1 in C2, kot je opredeljeno v členu 4(3), (6) in (9) Uredbe (EU) št. 167/2013, prestavijo za štiri leta;

(b) roki iz člena 9(4a) Direktive 97/68/ES za kmetijska in gozdarska vozila kategorij T2, T4.1 in C2, kot je opredeljeno v členu 4(3), (6) in (9) Uredbe (EU) št. 167/2013, prestavijo za tri leta;

(c) določbe o prehodnem obdobju in odstopanju iz člena 9(4a) in člena 10(5) Direktive 97/68/ES ter člena 39 Uredbe (EU) št. 167/2013 za kmetijska in gozdarska vozila kategorij T2, T4.1 in C2, kot je opredeljeno v členu 4(3), (6) in (9) Uredbe (EU) št. 167/2013, prav tako prestavijo za tri leta.

▼B

5. Nadomestni motorji izpolnjujejo enake mejne vrednosti, ki jih je moral izpolnjevati zamenjani motor, ko je bil prvotno dan na trg.

6. Nadomestni motorji so označeni v skladu z Dodatkom Priloge I.

▼M1

Člen 12

Postopki EU-homologacije

Ne glede na člen 11 nacionalni organi na zahtevo proizvajalca ne smejo zaradi razlogov, povezanih z emisijami vozil, zavrniti podelitve EU-homologacije ali nacionalne homologacije za novi tip vozila ali motorja ali prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil in prodaje ali uporabe novih motorjev, če so zadevna vozila ali motorji skladni z Uredbo (EU) št. 167/2013 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/504 ( 4 ).

▼B

Člen 13

Dajanje na trg ali vgrajevanje nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja v vozilo

Za nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki jih zajema tudi homologacija sistema v povezavi z vozilom, se ne zahteva dodatna homologacija sestavnega dela ali samostojne tehnične enote v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) št. 167/2013.

Člen 14

Sistem prožnosti

▼M1

1. Države članice z odstopanjem od člena 4(1) v zvezi z emisijami onesnaževal dovolijo dajanje na trg omejenega števila vozil, opremljenih z motorji, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 9 Direktive 97/68/ES, v okviru sistema prožnosti v skladu z določbami iz Priloge V k tej uredbi, in sicer na zahtevo proizvajalca in pod pogojem, da je homologacijski organ podelil ustrezno dovoljenje za začetek uporabe.

▼B

2. Sistem prožnosti iz odstavka 1 se uporablja od začetka trajanja posamezne stopnje in traja enako dolgo kot stopnja.

Sistem prožnosti iz točke 1.2 Priloge V je omejen na trajanje stopnje III B ali na obdobje treh let, če naslednja stopnja ne obstaja.

3. Tipi vozil, ki se dajejo v uporabo v okviru sistema prožnosti, so opremljeni s tipi motorjev, ki izpolnjujejo določbe iz Priloge V.







POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.









SEZNAM PRILOG







Številka priloge Naslov priloge Stran I Zahteve za EU-homologacijo tipa motorja ali družine motorjev za tip kmetijskega in gozdarskega vozila kot samostojne tehnične enote glede na emisije onesnaževal 15 II Zahteve za EU-homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila, opremljenega s tipom motorja ali družino motorjev, glede na emisije onesnaževal 21 III Zahteve za emisije hrupa zunaj vozila 23 IV Priznavanje nadomestnih homologacij 27 V Določbe za kmetijska in gozdarska vozila ter motorje, ki so dani na trg v okviru sistema prožnosti iz člena 14 28









PRILOGA I

Zahteve za EU-homologacijo tipa motorja ali družine motorjev za tip kmetijskega in gozdarskega vozila kot samostojne tehnične enote glede na emisije onesnaževal

1. Splošno

Določbe Direktive 97/68/ES se uporabljajo za EU-homologacijo tipa motorja ali družine motorjev za tip kmetijskega in gozdarskega vozila kot samostojne tehnične enote glede na emisije onesnaževal z naslednjimi prilagoditvami:

1.1 Za namene te uredbe sklicevanja na necestno mobilno mehanizacijo v Direktivi 97/68/ES pomenijo sklicevanja na kmetijsko in gozdarsko vozilo.

1.2 Za namene te uredbe sklicevanja na proizvajalca originalne opreme (OEM) v Direktivi 97/68/ES pomenijo proizvajalca vozil.

1.3 Za namene te uredbe datumi dajanja motorjev na trg iz Direktive 97/68/ES pomenijo datume začetka uporabe motorjev in vozil.

1.4 Za namene te uredbe datumi homologacije tipa in družin motorjev v Direktivi 97/68/ES pomenijo datume EU-homologacije ali nacionalne homologacije tipa ali družine motorjev ali tipa vozila.

2. Vloga za EU-homologacijo tipa ali družine motorjev kot samostojne tehnične enote

2.1 Vlogo za homologacijo tipa motorja ali družine glede na emisije onesnaževal vloži proizvajalec motorja ali njegov zastopnik.

▼M1

2.2 Vlogi za homologacijo se priloži opisna mapa v skladu s členoma 2 in 6 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504.

2.3 Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži motor, skladen z značilnostmi tipa motorja ali osnovnega motorja, opisanimi v prilogah I in II k Direktivi 97/68/ES.

▼B

3. Specifikacije in preskusi

Uporabljajo se določbe iz Priloge I, oddelkov 4, 8 in 9, dodatkov 1 in 2, ter prilog III, IV in V k Direktivi 97/68/ES.

4. Homologacija sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot

Ob upoštevanju določb za EU-homologacijo iz poglavij IV do VII ter IX in X Uredbe (EU) št. 167/2013 so samostojne tehnične enote, sestavni deli in sistemi, ki vplivajo na okoljske značilnosti in zmogljivost pogonskega sistema kmetijskih in gozdarskih vozil, pred dajanjem na trg ali začetkom uporabe homologirani.

V skladu s členoma 19 in 52 Uredbe (EU) št. 167/2013 navedene zahteve veljajo zlasti za:

— motorje,

— sisteme za naknadno obdelavo emisij izpušnih plinov in onesnaževal,

— sistem za zmanjšanje emisij hrupa zunaj vozila.

▼M1

Opisni listi za homologacijo so v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504.

▼B

5. Označevanje motorja

Motor je označen v skladu z zahtevami iz člena 34 Uredbe (EU) št. 167/2013 in izvedbenega akta, sprejetega v skladu s členom 68(h) navedene uredbe.

▼M1

6. Skladnost proizvodnje

Poleg določb iz člena 28 Uredbe (EU) št. 167/2013, člena 7 Delegirane uredbe (EU) 1322/2014 in Priloge IV k Delegirani uredbi (EU) 1322/2014 se skladnost proizvodnje motorjev preveri v skladu z določbami iz oddelka 5 Priloge I k Direktivi 97/68/ES.

▼B

7. Obvestilo o izdaji homologacije

Proizvajalec mora o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni opustitvi proizvodnje tipa motorja v skladu s to prilogo ali tipa kmetijskega in gozdarskega vozila v skladu s Prilogo II obvestiti države članice v skladu z določbami iz člena 31 in poglavja XVI Uredbe (EU) št. 167/2013.

▼M1

8. Nadzor trga

Ob upoštevanju člena 7 Uredbe (EU) št. 167/2013 se nadzor trga izvaja v skladu s členi 4, 6 in 10 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504 in prilogami III, V in IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/504.

▼B

9. Družina motorjev

9.1 Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

Družina motorjev se lahko opredeli z osnovnimi konstrukcijskimi parametri, ki morajo biti skupni vsem motorjem v družini. V nekaterih primerih lahko parametri medsebojno vplivajo drug na drugega. Za zagotovitev, da se v določeno družino motorjev vključijo samo motorji s podobnimi značilnostmi emisij onesnaževal v izpušnih plinih, je treba upoštevati tudi te vplive.

Da lahko motorji pripadajo isti družini motorjev, morajo imeti skupne naslednje osnovne parametre.

9.1.1 Način delovanja: dvotaktni/štiritaktni

9.1.2 Hladilno sredstvo: zrak/voda/olje

9.1.3 Gibna prostornina posameznega valja

— med 85 % in 100 % največje gibne prostornine v družini motorjev

9.1.4 Način polnjenja z zrakom: naravno polnjenje/tlačno polnjenje

9.1.5 Vrsta goriva: dizelsko gorivo/bencin

9.1.6 Tip/zasnova zgorevalne komore

9.1.7 Ventili in kanali – konfiguracija, velikost in število

9.1.8 Sistem za gorivo

Za dizelsko gorivo:

— vbrizgavanje prek skupnega voda

— vrstna tlačilka

— razdelilna tlačilka

— enojni element

— injektorska enota

Za bencin:

— uplinjač

— posredno vbrizgavanje

— neposredno vbrizgavanje

9.1.9 Različne značilnosti

— vračanje izpušnih plinov v valj

— vbrizgavanje vode/emulzije

— vbrizgavanje zraka

— sistem za hlajenje polnilnega zraka

— vrsta vžiga (kompresijski, prisilni)

9.1.10 Naknadna obdelava izpušnih plinov

— oksidacijski katalizator

— redukcijski katalizator

— tristezni katalizator

— toplotni reaktor

— lovilnik delcev

9.2 Izbira osnovnega motorja

9.2.1 Pri izbiri osnovnega motorja družine motorjev se kot primarno merilo uporabi največja dobava goriva na gib pri navedeni vrtilni frekvenci pri največjem navoru v skladu z bistvenimi značilnostmi družine motorjev iz Dodatka 2 Priloge II k Direktivi 97/68/ES. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, tj. na podlagi največje dobave goriva na gib pri nazivni vrtilni frekvenci. V nekaterih okoliščinah lahko homologacijski organ sklene, da je mogoče najslabšo raven emisije najbolje določiti s preskušanjem drugega motorja. Tako lahko homologacijski organ izbere dodaten motor za preskuse na podlagi lastnosti, ki kažejo na to, da bi ta motor lahko imel najvišjo raven emisije med motorji v tej družini motorjev.

9.2.2 Če imajo motorji v isti družini motorjev še druge spremenljive lastnosti, ki bi lahko vplivale na emisije onesnaževal, je treba pri izbiri osnovnega motorja te lastnosti prepoznati in upoštevati.









Dodatek

Označevanje motorjev

1. Motor, homologiran kot samostojna tehnična enota, mora imeti naslednje oznake:

(a) blagovno znamko ali trgovsko ime proizvajalca motorja;

(b) tip motorja, družino motorjev (če je primerno) in enotno identifikacijsko številko motorja;

▼M1

(c) oznako EU-homologacije v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504.

▼B

2. Oznake iz točke 1 morajo zdržati vso življenjsko dobo motorja ter morajo ostati jasno berljive in neizbrisne. Če se uporabljajo nalepke ali ploščice, morajo biti pritrjene tako, da zdržijo vso življenjsko dobo motorja in da jih ni mogoče odstraniti, ne da bi se uničile ali izbrisale.

3. Oznake iz točke 1 je treba namestiti na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja. Navedene oznake morajo biti na takem mestu, da so povprečnemu opazovalcu dobro vidne, potem ko je motor z vso dodatno opremo, potrebno za njegovo delovanje, vgrajen v kmetijsko in gozdarsko vozilo. Če je oznaka vidna samo pri odstranjenem pokrovu motorja, se šteje, da je ta zahteva izpolnjena, če je odstranitev tega pokrova preprosta.

V primeru dvoma glede izpolnjevanja te zahteve se šteje, da je zahteva izpolnjena, če je dodana dodatna oznaka z vsaj identifikacijsko številko in imenom motorja, trgovskim imenom ali logotipom proizvajalca. Navedena dodatna oznaka mora biti pritrjena na glavni sestavni del, ki ga običajno ni treba zamenjati med življenjsko dobo motorja, ali zraven takega dela, ter zlahka dostopna, brez uporabe orodja, med rednim vzdrževanjem; v nasprotnem primeru mora biti ustrezno oddaljena od originalne oznake na okrovu ročične gredi. Originalna oznaka in dodatna oznaka, če je nameščena, morata biti jasno vidni, potem ko je vgrajena vsa dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja. Pokrov motorja, ki izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka, mora biti odobren. Dodatna oznaka mora biti trajno pritrjena, po možnosti neposredno na zgornjo stran motorja, na primer z gravuro ali nalepko ali ploščico, ki izpolnjuje zahteve iz točke 2.

4. Motorji morajo biti razvrščeni z identifikacijskimi številkami, tako da je mogoče nedvoumno določiti proizvodno serijo.

5. Preden motorji zapustijo proizvodno linijo, morajo biti opremljeni z vsemi zahtevanimi oznakami.

▼M1

6. Natančna lokacija oznak motorja se navede v opisnem listu v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504.

▼B

7. V primeru nadomestnega motorja se na oznako na motorju pritrdi napis „NADOMESTNI MOTOR“ v obliki kovinske ploščice.









PRILOGA II

Zahteve za EU-homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila, opremljenega s tipom motorja ali družino motorjev, glede na emisije onesnaževal

1. Splošno

Če v tej uredbi ni določeno drugače, se uporabljajo opredelitve pojmov, simboli, okrajšave, specifikacije in preskusi, zahteve za presojanje skladnosti proizvodnje, parametri, ki opredeljujejo družino motorjev, in izbira osnovnega motorja, ki so določeni v Prilogi I k Direktivi 97/68/ES.

2. Vloga za EU-homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila

2.1 Vloga za EU-homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila glede na emisije onesnaževal

2.1.1 Vlogo za homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila glede na emisije onesnaževal vloži proizvajalec kmetijskega in gozdarskega vozila ali njegov zastopnik.

▼M1

2.1.2 Vlogi se priloži opisni list, ki mora biti v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504.

2.1.3 Proizvajalec tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, predloži motor za kmetijsko in gozdarsko vozilo, skladen z značilnostmi tipa motorja ali osnovnega motorja, predpisanimi v Prilogi I k tej uredbi in Prilogi II k Direktivi 97/68/ES.

▼B

2.2 Vloga za EU-homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila s homologiranim motorjem

2.2.1 Vlogo za homologacijo tipa kmetijskega in gozdarskega vozila glede na emisije onesnaževal vloži proizvajalec kmetijskega in gozdarskega vozila ali njegov zastopnik.

▼M1

2.2.2 Vlogi se priložita opisni list, ki mora biti v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2015/504, in izvod certifikata o EU-homologaciji za motor ali družino motorjev ter, če je primerno, za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote, ki so vgrajeni v tip kmetijskega in gozdarskega vozila.

▼B

3. Specifikacije in preskusi

3.1 Splošno

Uporabljajo se določbe iz Priloge I, oddelkov 4, 8 in 9, dodatkov 1 in 2, ter prilog III, IV in V k Direktivi 97/68/ES.

3.2 Vgradnja motorja v vozilo

Pri vgradnji motorja v vozilo morata biti izpolnjeni naslednji zahtevi v zvezi s homologacijo motorja:

▼M1

3.2.1 podtlak v sesalni cevi ne presega najvišjega dovoljenega podtlaka v sesalni cevi, ki je določen za homologiran motor;

3.2.2 protitlak v izpušnem sistemu ne presega najvišjega dovoljenega protitlaka v izpušnem sistemu, ki je določen za homologiran motor;

▼M1

3.2.3 posebni pogoji za namestitev motorja v vozilo v skladu s certifikatom o homologaciji motorja.

▼B

3.3 Sestavni deli vozila, ki lahko vplivajo na emisije onesnaževal, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da so izpolnjene tehnične zahteve iz te uredbe pri normalnih delovnih pogojih vozila in kljub možni izpostavljenosti tresljajem.

▼M1

4. Homologacija

Za tip kmetijskega in gozdarskega vozila, ki je opremljeno z motorjem, za katerega je izdan certifikat o EU-homologaciji v skladu s Prilogo I k tej uredbi ali certifikat o enakovredni homologaciji v skladu s Prilogo IV k tej uredbi, se izda certifikat o EU-homologaciji v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/504.

▼B









PRILOGA III

Zahteve za emisije hrupa zunaj vozila

1. Dovoljene ravni hrupa zunaj vozila

1.1 Merilni instrumenti

Merilni sistem, vključno z mikrofoni, kabli in zaslonom proti vetru, če se uporablja, izpolnjuje zahteve za naprave razreda 1 iz standarda IEC 61672-1:2002. Filtri izpolnjujejo zahteve za naprave razreda 1 iz standarda IEC 61260:1995.

1.2 Merilni pogoji

Meritve se opravijo na kmetijskih in gozdarskih vozilih, ki so neobremenjena in pripravljena za vožnjo, na dovolj tihem in odprtem mestu (hrup iz okolja in šumenje vetra morata biti najmanj 10 dB(A) nižja od merjene ravni hrupa zunaj vozila).

To mesto je na primer lahko odprt prostor s polmerom 50 metrov, katerega središčni del s polmerom vsaj 20 metrov je skoraj raven. Površina je lahko izravnana z betonom, asfaltom ali podobnim materialom, ne sme pa biti pokrita s pršičem, visoko travo, rahlo zemljo ali pepelom.

Površina preskusne steze je takšna, da pnevmatike ne povzročajo prevelikega hrupa. Ta pogoj velja samo za meritev hrupa zunaj vozila, ki ga povzročajo premikajoča se kmetijska in gozdarska vozila.

Meritev se opravi ob lepem vremenu z malo vetra. V bližini kmetijskega in gozdarskega vozila ali mikrofona ne sme biti nobena druga oseba razen opazovalca, ki odčitava vrednosti z merilne naprave, saj lahko prisotnost opazovalcev v bližini kmetijskega in gozdarskega vozila ali mikrofona znatno vpliva na vrednosti, prikazane na merilni napravi. Pri odčitavanju vrednosti se zanemari vidno nihanje kazalca, ki se ne zdi povezano z značilnostmi splošne ravni hrupa.

1.3 Način merjenja

1.3.1 Meritev ravni hrupa zunaj vozila, ki ga povzročajo premikajoča se kmetijska in gozdarska vozila

Na vsaki strani kmetijskega in gozdarskega vozila se opravita najmanj dve meritvi. Zaradi uravnavanja se lahko opravijo predhodne meritve, vendar se zanemarijo.

Mikrofon se postavi 1,2 m nad tlemi na razdalji 7,5 m od središčnice kmetijskega in gozdarskega vozila (CC), ki se meri na premici PP′, ki je pravokotna na to premico (slika 1).

Na preskusni stezi se označita dve črti, AA′ in BB′, vzporedni s premico PP′ in razporejeni prva 10 metrov pred njo in druga 10 metrov za njo. Kmetijska in gozdarska vozila se približajo črti AA′ z enakomerno hitrostjo, kakor je določeno spodaj. Nato se loputa za plin čim hitreje odpre do konca in ta lega se ohrani, dokler zadnji del kmetijskih in gozdarskih vozil ne prečka črte BB′. Nato se loputa za plin spet čim hitreje zapre. Če je na kmetijsko ali gozdarsko vozilo priključen priklopnik, se to pri določanju, kdaj se prečka črta BB′, ne upošteva.

Rezultat meritve je največja zabeležena raven hrupa.

Slika 1

▼M1

1.3.1.1 Enakomerna hitrost, preden se vozilo približa črti AA', je enaka trem četrtinam največje konstrukcijsko določene hitrosti (vmax), kot jo je navedel proizvajalec, ki se lahko doseže v najvišji prestavi, ki se uporablja za vožnjo po cesti.

▼B

1.3.1.2 Razlaga rezultatov 1.3.1.2.1 Zaradi upoštevanja netočnosti merilnih instrumentov se rezultat vsake meritve določi tako, da se od odčitane vrednosti odšteje 1 dB(A). 1.3.1.2.2 Meritve so veljavne, če razlika med dvema zaporednima meritvama na isti strani kmetijskega in gozdarskega vozila ne presega 2 dB(A). 1.3.1.2.3 Rezultat preskusa je najvišja izmerjena raven hrupa. ►M1 Če ta rezultat za vsaj 1 dB(A) presega najvišjo dovoljeno raven hrupa za kategorijo kmetijskega in gozdarskega vozila, ki se preskuša, se opravita še dve meritvi. ◄ Pri tem morajo biti trije od štirih tako pridobljenih rezultatov meritev znotraj predpisanih mejnih vrednosti.

1.3.2 Meritev hrupa zunaj vozila pri mirujočem kmetijskem in gozdarskem vozilu

1.3.2.1 Položaj merilnika ravni hrupa

Meritve se opravijo v točki X (kot je prikazano na sliki 2) na razdalji 7 m od najbližje površine kmetijskega in gozdarskega vozila. Mikrofon se postavi 1,2 m nad tlemi.

1.3.2.2 Število meritev: opravita se najmanj dve meritvi.

1.3.2.3 Preskusni pogoji za kmetijsko in gozdarsko vozilo Motor kmetijskega in gozdarskega vozila brez regulatorja vrtilne frekvence deluje pri treh četrtinah vrtilne frekvence, pri kateri po podatkih proizvajalca kmetijskega in gozdarskega vozila razvije največjo moč. Vrtilna frekvenca motorja se izmeri s samostojnim instrumentom, na primer na preskusnih valjih z merilnikom vrtilne frekvence. Če je motor opremljen z regulatorjem, ki preprečuje, da bi motor presegel vrtilno frekvenco, pri kateri doseže največjo moč, deluje z največjo vrtilno frekvenco, ki jo omogoča regulator. Pred opravljanjem kakršnih koli meritev se motor ogreje na normalno delovno temperaturo.

1.3.2.4 Razlaga rezultatov V poročilu se navedejo vsi zabeleženi odčitki ravni hrupa zunaj vozila. ►M1 Število vrtljajev motorja se zabeleži v skladu z določbami iz člena 9. Zabeleži se tudi stanje obremenitve kmetijskega in gozdarskega vozila. ◄ Meritve so veljavne, če razlika med dvema zaporednima meritvama na isti strani kmetijskega in gozdarskega vozila ne presega 2 dB(A). Rezultat meritve je največja zabeležena vrednost.

▼M1

1.3.3 Določbe za merjenje hrupa zunaj vozila za premikajoča se vozila kategorije C z goseničnimi verigami

Pri premikajočih se kmetijskih in gozdarskih vozilih kategorije C z goseničnimi verigami se hrup izmeri tako, da se vozila, ki so neobremenjena in pripravljena za vožnjo, premikajo z enakomerno hitrostjo 5 km/h (+/– 0,5 km/h) po sloju vlažnega peska, kot je določeno v odstavku 5.3.2 standarda ISO 6395:2008, pri čemer motor deluje z nazivno vrtilno frekvenco. Mikrofon se postavi v skladu z določbami iz točke 1.3.1. Izmerjena raven hrupa se zabeleži v poročilu o preskusu.

▼B

2. Izpušni sistem (dušilnik zvoka)

2.1 Če je kmetijsko in gozdarsko vozilo opremljeno z napravo za zmanjšanje izpušnega hrupa (dušilnikom zvoka), veljajo zahteve iz tega oddelka. Če je dovod zraka v motor opremljen z zračnim filtrom, ki je potreben za zagotavljanje skladnosti z dovoljeno ravnijo hrupa, se šteje, da je filter del dušilnika zvoka, in zahteve iz točke 2 veljajo tudi za ta filter.

Zadnji del izpušne cevi mora biti nameščen tako, da izpušni plini ne morejo priti v kabino.

Slika 2

Merilni položaji za mirujoča kmetijska in gozdarska vozila

2.2 Certifikatu o homologaciji kmetijskega in gozdarskega vozila mora biti priložena risba izpušnega sistema.

2.3 Na dušilniku zvoka mora biti nameščena jasno berljiva in neizbrisna oznaka z navedbo proizvajalca in tipa.

2.4 Pri izdelavi dušilnikov zvoka je dovoljeno uporabiti vlaknati absorpcijski material samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

2.4.1 vlaknati absorpcijski material ne sme biti nameščen v tistih delih dušilnika zvoka, skozi katere prehajajo plini;

2.4.2 ustrezne naprave morajo zagotoviti, da vlaknati absorpcijski material ostane na mestu ves čas uporabe dušilnika zvoka;

2.4.3 vlaknati absorpcijski material mora biti odporen proti temperaturi, ki je vsaj 20 % višja od delovne temperature (v stopinjah C), ki se lahko pojavi v predelu dušilnika zvoka, kjer so nameščeni ti vlaknati absorpcijski materiali.

▼M1









PRILOGA IV

Priznavanje nadomestnih homologacij

Naslednje homologacije in, kjer je primerno, homologacijske oznake se priznavajo kot enakovredne homologaciji v skladu s to uredbo:

1. za kategorije motorjev H, I, J in K (stopnja IIIA), navedene v členu 9(3a) in (3b) Direktive 97/68/ES,

1.1 homologacije v skladu s točkami 3.1, 3.2 in 3.3 Priloge XII k Direktivi 97/68/ES;

1.2 homologacije stopnje IIIA v skladu z Direktivo 97/68/ES;

2. za kategorije motorjev L, M, N in P (stopnja IIIB), navedene v členu 9(3c) Direktive 97/68/ES,

2.1 homologacije v skladu s točkami 4.1, 4.2 in 4.3 Priloge XII k Direktivi 97/68/ES;

2.2 homologacije stopnje IIIB v skladu z Direktivo 97/68/ES;

3. za kategorije motorjev Q in R (stopnja IV), navedene v členu 9(3d) Direktive 97/68/ES,

3.1. homologacije v skladu s točkama 5.1 in 5.2 Priloge XII k Direktivi 97/68/ES;

3.2 homologacije stopnje IV v skladu z Direktivo 97/68/ES;

3.3 homologacije v skladu s spremembami 04 Pravilnika UN/ECE št. 96 za razpone moči Q in R iz odstavka 5.2.1 navedenega pravilnika.

▼B









PRILOGA V

Določbe za kmetijska in gozdarska vozila ter motorje, ki so dani na trg v okviru sistema prožnosti iz člena 14

1. Dejanja proizvajalca kmetijskih in gozdarskih vozil

1.1 Proizvajalec kmetijskih in gozdarskih vozil, ki želi uporabiti sistem prožnosti, homologacijski organ zaprosi za dovoljenje, razen v obdobju veljavnosti stopnje III B, za dajanje kmetijskih in gozdarskih vozil na trg v skladu z ustreznimi določbami iz te priloge. Število kmetijskih in gozdarskih vozil ne presega zgornjih mej iz točk 1.1.1 in 1.1.2. Motorji izpolnjujejo zahteve iz člena 9 Direktive 97/68/ES. ▼M2 1.1.1 Število kmetijskih in gozdarskih vozil, danih na trg v okviru sistema prožnosti, v posamezni kategoriji motorjev ne presega 20 % letnega števila vozil, ki jih je proizvajalec dal na trg, z motorji iz navedene kategorije moči motorja (izračunano kot povprečje prodaje na trgu Unije v zadnjih petih letih). Ne glede na prvi stavek tega odstavka število kmetijskih in gozdarskih traktorjev kategorij T2, T4.1 in C2, danih na trg v okviru sistema prožnosti na stopnji IV, v posamezni kategoriji motorjev ne presega 150 % letnega števila vozil, ki jih je proizvajalec dal na trg, z motorji iz navedene kategorije moči motorja (izračunano kot povprečje prodaje na trgu Unije v zadnjih petih letih). Če je proizvajalec vozil dajal na trg kmetijska in gozdarska vozila v Uniji manj kot pet let, se povprečje izračuna na podlagi dejanskega obdobja, v katerem je proizvajalec vozil dajal na trg kmetijska in gozdarska vozila v Uniji. ▼B 1.1.2 Namesto zahteve iz točke 1.1.1 se lahko uporabi tudi zahteva, da število kmetijskih in gozdarskih vozil, danih na trg v okviru sistema prožnosti, v posamezni kategoriji moči ne presega naslednjih zgornjih meja:



Kategorija moči motorja P (kW) Število vozil 19 ≤ P < 37 200 37 ≤ P < 75 150 75 ≤ P < 130 100 130 ≤ P ≤ 560 50

1.2 Proizvajalec vozil, ki želi uporabiti sistem prožnosti, v obdobju veljavnosti stopnje III B homologacijski organ zaprosi za dovoljenje za dajanje kmetijskih in gozdarskih vozil na trg v skladu z ustreznimi določbami iz te priloge. Število kmetijskih in gozdarskih vozil ne presega zgornjih mej iz točk 1.2.1 in 1.2.2. Motorji izpolnjujejo zahteve iz člena 9 Direktive 97/68/ES. 1.2.1 Število kmetijskih in gozdarskih vozil, danih na trg v okviru sistema prožnosti, v posamezni kategoriji moči motorja ne presega 40 % letnega števila kmetijskih in gozdarskih vozil, ki jih je proizvajalec vozil dal na trg, z motorji iz navedene kategorije motorjev (izračunano kot povprečje prodaje na trgu Unije v zadnjih petih letih). Če je proizvajalec vozil tržil kmetijska in gozdarska vozila v Uniji manj kot pet let, se povprečje izračuna na podlagi dejanskega obdobja, v katerem je proizvajalec vozil tržil kmetijska in gozdarska vozila v Uniji. 1.2.2 Namesto zahteve iz točke 1.2.1 se lahko uporabi tudi zahteva, da število kmetijskih in gozdarskih vozil, danih na trg v okviru sistema prožnosti, v posamezni kategoriji moči ne presega naslednjih zgornjih mej:



Kategorija moči motorja P (kW) Število vozil 19 ≤ P < 37 200 37 ≤ P < 75 175 75 ≤ P < 130 250 130 ≤ P ≤ 560 125

1.3 Proizvajalec vozil v vlogo, naslovljeno na homologacijski organ, vključi vse naslednje informacije: (a) vzorec oznak, ki se pritrdijo na vsako kmetijsko in gozdarsko vozilo, v katero se bo vgradil motor, dan na trg v okviru sistema prožnosti. Oznake vsebujejo naslednje besedilo: „kmetijsko in gozdarsko vozilo št. … (serija vozil) OD … (skupno število vozil v posamezni kategoriji moči) Z MOTORJEM št. … S HOMOLOGACIJO (npr. v skladu z določbami Direktive 97/68/ES ali s priznano nadomestno homologacijo v skladu s Prilogo IV k tej Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/96)“; (b) vzorec dodatne oznake, ki se pritrdi na motor, z besedilom iz točke 2.2.

1.4 Proizvajalec kmetijskih in gozdarskih vozil homologacijskemu organu predloži vse potrebne informacije o izvajanju sistema prožnosti, ki jih homologacijski organ lahko zahteva za sprejetje odločitve.

1.5 Proizvajalec vozil vsakih dvanajst mesecev homologacijskim organom vsake države članice, v kateri so kmetijska in gozdarska vozila dana na trg, pošlje poročilo o izvajanju sistemov prožnosti, ki jih uporablja. V poročilo vključi skupne podatke o številu kmetijskih in gozdarskih vozil, danih na trg v okviru sistema prožnosti, serijske številke motorjev in vozil ter države članice, v katerih se vozilo da v uporabo. Ta postopek se uporablja brez izjem, dokler se izvaja sistem prožnosti.

2. Dejanja proizvajalca motorjev

2.1 Proizvajalec motorjev lahko da na trg motorje v okviru sistema prožnosti, odobrenega v skladu z oddelkoma 1 in 3.

2.2 Proizvajalec motorjev te motorje označi z naslednjim besedilom: „motor, dan na trg v okviru sistema prožnosti“ v skladu z zahtevami iz Priloge XIII k Direktivi 97/68/ES.

3. Dejanja homologacijskega organa

Homologacijski organ oceni vsebino zahteve v zvezi s sistemom prožnosti in priložene dokumente. Proizvajalca kmetijskih in gozdarskih vozil obvesti o svoji odločitvi glede tega, ali se sme uporabiti zahtevani sistem prožnosti.