02006X0325(01) — SL — 01.02.2020 — 002.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

spremenjena z:









▼B

SPORAZUM

z dne 16. marca 2006

med Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic zunaj euroobmočja o določitvi operativnih postopkov za mehanizem deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije

2006/C 73/08













I.

OSREDNJI TEČAJI IN RAZPONI NIHANJA

Člen 1

Dvostranski osrednji tečaji in interventni tečaji med eurom in sodelujočimi valutami zunaj euroobmočja

1.1. Stranke tega sporazuma sodelujejo pri skupnem obveščanju trga o dvostranskih osrednjih tečajih med sodelujočimi valutami zunaj euroobmočja in eurom, kakor so bili dogovorjeni po skupnem postopku, določenem v odstavku 2.3 Resolucije, ter o njihovih spremembah.

1.2. V skladu z razponi nihanja, določenimi na podlagi odstavkov 2.1, 2.3 in 2.4 Resolucije, ECB in vsaka sodelujoča NCB zunaj euroobmočja v medsebojnem soglasju vzpostavijo dvostranske devizne tečaje na zgornji in spodnji meji med eurom in sodelujočimi valutami zunaj euroobmočja za samodejno intervencijo. ECB in sodelujoče NCB zunaj euroobmočja skupaj obvestijo trg o teh tečajih, ki se navajajo v skladu z dogovorom iz Priloge I.







II.

INTERVENCIJE

Člen 2

Splošne določbe

2.1. Intervencije se načeloma izvedejo v euru in sodelujočih valutah zunaj euroobmočja. ECB in sodelujoče NCB zunaj euroobmočja se medsebojno obvestijo o vseh intervencijah na deviznem trgu, ki so namenjene zaščiti kohezije ERM II.

2.2. ECB in NCB zunaj euroobmočja se medsebojno obvestijo o vseh drugih intervencijah na deviznem trgu.

Člen 3

Intervencije na dovoljenih mejah nihanja

3.1. Intervencije na dovoljenih mejah nihanja so načeloma samodejne in neomejene. Vendar pa lahko ECB in sodelujoče NCB zunaj euroobmočja začasno ustavijo samodejne intervencije, če bi to nasprotovalo njihovemu poglavitnemu cilju ohranitve stabilnosti cen.

3.2. ECB ali sodelujoča NCB zunaj euroobmočja pri odločitvi o začasni ustavitvi intervencij ustrezno upošteva tudi vse druge relevantne dejavnike, vključno z verodostojnim delovanjem ERM II. ECB in/ali posamezna sodelujoča NCB zunaj euroobmočja sprejmeta vsako odločitev na podlagi dejanskih dokazov in pri tem upoštevata tudi morebitne zaključke drugih pristojnih organov. ECB in/ali posamezna sodelujoča NCB zunaj euroobmočja obvestita, kolikor mogoče vnaprej in strogo zaupno, druge posamezne denarne organe in denarne organe vseh drugih sodelujočih držav članic zunaj euroobmočja o vsaki nameri začasne ustavitve intervencij.

3.3. V primeru intervencij na dovoljenih mejah nihanja se uporabi postopek zaporednih plačil, kot je določen v Prilogi I.

Člen 4

Usklajene intervencije znotraj dovoljenih meja nihanja

ECB in sodelujoče NCB zunaj euroobmočja se lahko dogovorijo o usklajenih intervencijah znotraj dovoljenih meja nihanja.

Člen 5

Postopki za intervencije in druge transakcije

5.1. Predhodno soglasje NCB zunaj euroobmočja, ki izdaja intervencijsko valuto, je treba pridobiti v vseh primerih, kadar namerava druga centralna banka Evropskega sistema centralnih bank v zvezi z neobveznimi intervencijami, vključno z enostranskimi intervencijami znotraj dovoljenih meja nihanja, uporabiti njeno valuto v zneskih, ki presegajo medsebojno dogovorjene omejitve.

5.2. NCB zunaj euroobmočja mora nemudoma obvestiti ECB, kadar je v zvezi z neobveznimi intervencijami, vključno z enostranskimi intervencijami znotraj dovoljenih meja nihanja, uporabila euro v zneskih, ki presegajo medsebojno dogovorjene omejitve.

5.3. Pred izvedbo transakcij, razen intervencij, ki vključujejo vsaj eno valuto zunaj euroobmočja ali euro in ki presegajo medsebojno dogovorjene omejitve, mora stranka, ki namerava opraviti takšne transakcije, predhodno obvestiti posamezno centralno banko oziroma posamezne centralne banke. V takšnih primerih se te centralne banke sporazumejo o pristopu, ki zmanjša morebitne zaplete, vključno z možnostjo poravnave transakcije — v celoti ali delno — neposredno med centralnima bankama.







III.

SREDSTVA ZELO KRATKOROČNEGA FINANCIRANJA

Člen 6

Splošne določbe

6.1. Za intervencije v euru in sodelujočih valutah zunaj euroobmočja si ECB in vsaka sodelujoča NCB zunaj euroobmočja medsebojno zagotovijo sredstva zelo kratkoročnega kreditiranja. Začetna zapadlost za zelo kratkoročne operacije financiranja je tri mesece.

6.2. Operacije financiranja v okviru teh sredstev imajo obliko prodaj in nakupov s takojšnjo dobavo in takojšnjim plačilom sodelujočih valut, ki imajo za posledico nastanek ustreznih zahtevkov in obveznosti med ECB in sodelujočimi NCB zunaj euroobmočja, izraženih v upnikovi valuti. Datum valute operacij financiranja je enak datumu valute intervencij na trgu. ECB vodi evidenco o vseh transakcijah, izvršenih v okviru teh sredstev.

Člen 7

Financiranje intervencij na dovoljenih mejah nihanja

7.1. Sredstva zelo kratkoročnega financiranja za financiranje intervencij na dovoljenih mejah nihanja sodelujočih valut so načeloma na voljo samodejno in v neomejenem znesku.

7.2. Pred črpanjem teh sredstev mora centralna banka dolžnik ustrezno uporabiti svoje devizne rezerve.

7.3. ECB in sodelujoče NCB zunaj euroobmočja lahko začasno ustavijo nadaljnjo samodejno financiranje, če bi to nasprotovalo njihovemu poglavitnemu cilju ohranitve stabilnost cen. Za začasno ustavitev samodejnega financiranja bodo veljale določbe člena 3.2 tega sporazuma.

Člen 8

Financiranje intervencij znotraj dovoljenih meja nihanja

Za intervencije znotraj dovoljenih meja nihanja se lahko s soglasjem centralne banke, ki izdaja intervencijsko valuto, in pod naslednjimi pogoji dajo na voljo sredstva zelo kratkoročnega financiranja.

(a) kumulativni znesek takega financiranja, ki se da na voljo centralni banki dolžnici, ne sme presegati njene zgornje meje, določene v Prilogi II.

(b) pred črpanjem sredstev mora centralna banka dolžnica ustrezno uporabiti svoje devizne rezerve.

Člen 9

Obrestovanje

9.1. Dolgovana sredstva iz naslova zelo kratkoročnega financiranja se obrestujejo po reprezentativni domači trimesečni obrestni meri denarnega trga za upnikovo valuto, veljavni na trgovalni datum prvotne operacije financiranja ali, v primeru obnovitve na podlagi členov 10 in 11 tega sporazuma, po trimesečni obrestni meri denarnega trga za upnikovo valuto, veljavni dva delovna dneva pred datumom, na katerega zapade prvotna operacija financiranja, ki naj se obnovi.

9.2. Natečene obresti se plačajo v upnikovi valuti na datum začetne zapadlosti sredstev ali po potrebi na dan predčasne izravnave dolžnikovega salda. V primeru obnovitve financiranja na podlagi členov 10 in 11 tega sporazuma se obresti kapitalizirajo ob koncu vsakega trimesečnega obdobja in se plačajo na datum končnega odplačila dolžnikovega salda.

9.3. Za namen člena 9.1 tega sporazuma vsaka sodelujoča NCB zunaj euroobmočja obvesti ECB o svoji reprezentativni domači trimesečni obrestni meri denarnega trga. Reprezentativno domačo trimesečno obrestno mero denarnega trga v euru uporablja ECB in jo sporoči sodelujočim NCB zunaj euroobmočja.

Člen 10

Samodejna obnovitev

Na zahtevo centralne banke dolžnice se lahko začetna zapadlost za operacije financiranja podaljša za tri mesece.

Vendar:

(a) se lahko začetna zapadlost samo enkrat samodejno podaljša za največ tri mesece;

(b) skupni znesek zadolženosti, ki je posledica uporabe tega člena, v nobenem trenutku ne sme preseči zgornje meje centralne banke dolžnice, kakor je za vsako centralno banko določena v Prilogi II .

Člen 11

Obnovitev z medsebojnim sporazumom

11.1. Vsak dolg, ki preseže zgornjo mejo iz Priloge II, se lahko s soglasjem centralne banke upnice enkrat obnovi za tri mesece.

11.2. Vsak dolg, ki je samodejno že bil obnovljen za tri mesece, se lahko s soglasjem centralne banke upnice obnovi še enkrat za nadaljnje tri mesece.

Člen 12

Predčasno odplačilo

Saldo, voden v skladu s členi 6, 10 in 11 tega sporazuma, se lahko na zahtevo centralne banke dolžnice v vsakem trenutku predčasno poravna.

Člen 13

Neto izravnava medsebojnih zahtevkov in obveznosti

Medsebojni zahtevki in obveznosti med ECB in sodelujočo NCB zunaj euroobmočja, ki izhajajo iz operacij, predvidenih v členih 6 do 12 tega sporazuma, se lahko z medsebojnim sporazumom med vključenima strankama medsebojno neto izravnajo.

Člen 14

Sredstva poravnave

14.1. Ob zapadlosti operacije financiranja ali v primeru predčasnega poplačila se poravnava načeloma opravi s sredstvi v upnikovi valuti.

14.2. Ta določba ne posega v druge oblike poravnav, dogovorjene med centralno banko upnico in dolžnico.







IV.

TESNEJŠE SODELOVANJE GLEDE DEIVZNIH TEČAJEV

Člen 15

Tesnejše sodelovanje glede deviznih tečajev

15.1. Sodelovanje glede politike deviznih tečajev med sodelujočimi NCB zunaj euroobmočja in ECB se lahko še bolj krepi; zlasti se lahko na pobudo zainteresirane sodelujoče države članice zunaj euroobmočja v posameznih primerih dogovorijo tesnejše tečajne povezave.

15.2. Na zahtevo zadevne sodelujoče države članice zunaj euroobmočja se lahko v posameznih primerih po postopku, določenem v odstavku 2.4 tega sporazuma, določijo uradno dogovorjeni razponi nihanja, ki so ožji od standardnega razpona in načeloma podprti s samodejnimi intervencijami in financiranjem.

15.3. Med ECB in sodelujočimi NCB zunaj euroobmočja se lahko vzpostavijo tudi druge neformalne oblike tesnejših tečajnih povezav.







V.

SPREMLJANJE DELOVANJA SISTEMA

Člen 16

Naloge Razširjenega sveta ECB

16.1. Razširjeni svet ECB nadzoruje delovanje ERM II in služi kot forum tako za usklajevanje denarne politike in politike deviznega tečaja kot tudi za upravljanje mehanizma intervencij in financiranja, določenega v tem sporazumu. Natančno in stalno nadzoruje vzdržljivost dvostranskih tečajnih razmerij med vsako sodelujočo valuto zunaj euroobmočja in eurom.

16.2. Razširjeni svet ECB redno pregleduje izvajanje tega sporazuma v luči pridobljenih izkušenj.

Člen 17

Ponovna preučitev osrednjih tečajev in sodelovanje v ožjih razponih nihanja

17.1. Vse stranke medsebojnega dogovora, doseženega na podlagi odstavka 2.3 Resolucije, vključno z ECB, imajo pravico sprožiti zaupni postopek, katerega cilj je ponovna preučitev osrednjih tečajev.

17.2. V primeru uradno dogovorjenih razponov nihanja, ki so ožji od standardnega razpona, imajo vse stranke skupne odločitve, sprejete na podlagi odstavka 2.4. Resolucije, vključno z ECB, pravico sprožiti zaupno ponovno preučitev ustreznosti sodelovanja ustrezne valute v ožjem razponu.







VI.

NESODELOVANJE

Člen 18

Področje uporabe

Določbe členov 1, 2.1, 3, 4, 6 do 15 in 17 tega sporazuma se ne uporabljajo za NCB zunaj euroobmočja, ki ne sodelujejo v ERM II.

Člen 19

Sodelovanje v postopku dogovarjanja

NCB zunaj evro območja, ki ne sodelujejo v ERM II, sodelujejo z ECB in sodelujočimi NCB zunaj euroobmočja v postopku dogovarjanja in/ali pri drugih izmenjavah informacij, potrebnih za pravilno delovanje ERM II.







VII.

KONČNE DOLOČBE

Člen 20

Končne določbe

20.1. Ta sporazum začne veljati 1. aprila 2006.

20.2. Sporazum z dne 1. septembra 1998 se razveljavi z veljavnostjo od 1. aprila 2006. Sklicevanja na razveljavljeni sporazum se štejejo kot sklicevanja na ta sporazum.

20.3. Ta sporazum je sestavljen v angleškem jeziku in pravilno podpisan s strani strank. ECB, ki mora hraniti izvirni sporazum, pošlje overjeno kopijo sporazuma vsaki NCB v euroobmočju in zunaj euroobmočja. Sporazum se prevede v vse druge uradne jezike Skupnosti in se objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

▼M3

PRILOGA I

DOGOVOR O OBJAVI ZA VALUTE, KI SODELUJEJO V ERM II, IN O POSTOPKU ZAPOREDNIH PLAČIL V PRIMERU INTERVENCIJ NA DOVOLJENIH MEJAH NIHANJA

A. Dogovor o objavi

Za valute vseh držav članic zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II, se dvostranski osrednji tečaj glede na euro objavi tako, da je euro osnovna valuta. Devizni tečaj je izražen kot vrednost E1, z uporabo šestih relevantnih cifer za vse valute.

Isti dogovor se uporablja za objavo zgornjih in spodnjih interventnih tečajev nasproti euru za valute držav članic zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II. Interventni tečaji se določijo s prištevanjem ali odštevanjem dogovorjenega razpona, izraženega v odstotku, dvostranskim osrednjim tečajem. Tako dobljeni tečaji se zaokrožijo na šest relevantnih cifer.

B. Postopek zaporednih plačil

Postopek zaporednih plačil uporabljajo tako ECB kot nacionalne centralne banke (NCB) v euroobmočju v primeru intervencij na dovoljenih mejah nihanja. NCB zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II, uporabljajo postopek zaporednih plačil, kadar delujejo kot korespodenčna banka NCB v euroobmočju in ECB na podlagi te Priloge; NCB zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II, lahko po lastni presoji sprejmejo enak postopek zaporednih plačil pri poravnavi intervencij na dovoljenih mejah nihanja, ki so jih te NCB izvedle v svojem imenu.

(i) Splošna načela

— Postopek zaporednih plačil se uporabi pri intervencijah na dovoljenih mejah nihanja v ERM II med eurom in valutami držav članic zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II.

— Nasprotni stranki morata, da sta upravičeni do intervencij na dovoljenih mejah nihanja v ERM II, imeti račun pri NCB, na katero se le-te nanašajo, in obdržati SWIFT naslov. Od nasprotnih strank se kot dodatno merilo za primernost zahteva tudi, da zadevnim NCB vnaprej predložijo standardna navodila za poravnavo v valutah v mehanizmu ERM II in vse nadaljnje posodobitve teh navodil. Od primernih nasprotnih strank se lahko zahteva, da ECB ali NCB predložijo kontaktne podatke, kot jih ECB in zadevne NCB vsakokrat določijo.

— Nasprotni stranki, ki sta upravičeni do intervencij na dovoljenih mejah nihanja v ERM II, lahko te intervencije izvedeta tudi neposredno z ECB, pod pogojem, da sta upravičeni do izvajanja menjalniških poslov z ECB, na podlagi Smernice ECB/2008/5 z dne 20. junija 2008 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve ( 1 ).

— NCB zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II, delujejo kot korespondenčne banke za NCB v euroobmočju in za ECB.

— V primeru, da pride do intervencij na dovoljenih mejah nihanja, NCB, na katero se le-te nanašajo, ali ECB sprosti plačilo za posamezno transakcijo šele po prejemu potrdila svoje korespondenčne banke, da je bil dolgovani znesek vplačan na njen račun. Nasprotni stranki sta dolžni plačati pravočasno, da lahko NCB in ECB izpolnita vsaka svoje plačilne obveznosti. Posledično sta nasprotni stranki dolžni plačati pred vnaprej določenim rokom.

(ii) Rok za prejetje sredstev od nasprotnih strank

Nasprotni stranki morata plačati zneske intervencij najkasneje do 13.00 ure CET na dan zapadlosti.

▼M8

PRILOGA II

ZGORNJE MEJE DOSTOPA DO SREDSTEV ZELO KRATKOROČNEGA FINANCIRANJA IZ ČLENOV 8, 10 IN 11 SPORAZUMA MED CENTRALNIMI BANKAMI O ERM II







z učinkom od 1. februarja 2020 (v milijonih EUR) Centralne banke, ki so stranke tega sporazuma Zgornje meje (1) Българска народна банка (Bolgarska narodna banka) 780 Česká národní banka 1260 Danmarks Nationalbank 1190 Hrvatska narodna banka 600 Magyar Nemzeti Bank 1080 Narodowy Bank Polski 3480 Banca Națională a României 1760 Sveriges riksbank 1850 Evropska centralna banka ni (1) Zneski, ki so navedeni pri centralnih bankah, ki ne sodelujejo v ERM II, so namišljeni.







Nacionalne centralne banke euroobmočja Zgornje meje Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique ni Deutsche Bundesbank ni Eesti Pank ni Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ni Bank of Greece ni Banco de España ni Banque de France ni Banca d’Italia ni Central Bank of Cyprus ni Latvijas Banka ni Lietuvos bankas ni Banque centrale du Luxembourg ni Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta ni De Nederlandsche Bank ni Oesterreichische Nationalbank ni Banco de Portugal ni Banka Slovenije ni Národná banka Slovenska ni Suomen Pankki ni