02014R0651 — SL — 10.07.2017 — 001.004

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (Besedilo velja za EGP) (UL L 187 26.6.2014, str. 1)

spremenjena z:





popravljena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 651/2014

z dne 17. junija 2014

o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe

(Besedilo velja za EGP)







KAZALO POGLAVJE I – Skupne določbe POGLAVJE II – Spremljanje POGLAVJE III – Posebne določbe za različne vrste pomoči Oddelek 1 – Regionalna pomoč Oddelek 2 – Pomoč za MSP Oddelek 3 – Pomoč za dostop do finančnih sredstev za MSP Oddelek 4 – Pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije Oddelek 5 – Pomoč za usposabljanje Oddelek 6 – Pomoč za prikrajšane in invalidne delavce Oddelek 7 – Pomoč za varstvo okolja Oddelek 8 – Pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče Oddelek 9 – Socialna pomoč za prevoz za prebivalce oddaljenih regij Oddelek 10 – Pomoč za širokopasovno infrastrukturo Oddelek 11 – Pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine Oddelek 12 – Pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo Oddelek 13 – Pomoč za lokalno infrastrukturo Oddelek 14 – Pomoč za regionalna letališča Oddelek 15 – Pomoč za pristanišča POGLAVJE IV – Končne določbe







POGLAVJE I

Skupne določbe

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za naslednje vrste pomoči:

(a) regionalno pomoč;

(b) pomoč za MSP v obliki pomoči za naložbe, pomoči za tekoče poslovanje in pomoči za dostop do finančnih sredstev za MSP;

(c) pomoč za varstvo okolja;

(d) pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije;

(e) pomoč za usposabljanje;

(f) pomoč za zaposlovanje prikrajšanih in invalidnih delavcev;

(g) pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče;

(h) socialno pomoč za prevoz za prebivalce oddaljenih regij;

(i) pomoč za širokopasovno infrastrukturo;

(j) pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine;

▼M1

(k) pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo;

(l) pomoč za lokalno infrastrukturo;

▼M1

(m) pomoč za regionalna letališča in

(n) pomoč za pristanišča.

▼B

2. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) sheme v oddelkih 1 (razen člena 15), 2, 3, 4, 7 (razen člena 44) in 10 poglavja III te uredbe, če povprečni letni proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti. Komisija se lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za daljše obdobje za vsako od teh shem pomoči, potem ko preuči ustrezne načrte ocenjevanja, ki jih države članice priglasijo Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme;

(b) vse spremembe shem iz člena 1(2)(a), razen preoblikovanja, ki ne morejo vplivati na združljivost sheme pomoči na podlagi te uredbe ali ne morejo znatno vplivati na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja;

(c) pomoč za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

(d) pomoč, ki je odvisna od prednostne uporabe domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga.

3. ►M1 Ta uredba se ne uporablja za:

(a) pomoč, dodeljeno v sektorju ribištva in akvakulture, kakor jo zajema Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ), z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za dostop MSP do finančnih sredstev, pomoči na področju raziskav in razvoja, pomoči za inovacije za MSP, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje;

(b) pomoč, dodeljeno v primarnem sektorju kmetijske proizvodnje, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči za svetovanje v korist MSP, pomoči za financiranje tveganja, pomoči za raziskave in razvoj, pomoči za inovacije za MSP, pomoči za varstvo okolja, pomoči za usposabljanje ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide;

(c) pomoč za sektor predelave in trženja kmetijskih proizvodov, v naslednjih primerih:

(i) kadar je znesek pomoči določen na podlagi cene oziroma količine takih proizvodov, ki so kupljeni od primarnih proizvajalcev ali jih je na trg dalo zadevno podjetje;

(ii) kadar je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce;

(d) pomoč za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov, kakor jo zajema Sklep Sveta 2010/787/EU ( 2 );

(e) vrste regionalne pomoči iz člena 13. ◄

Če je podjetje dejavno v izključenih sektorjih iz točk (a), (b) ali (c) prvega pododstavka ter sektorjih, ki sodijo na področje uporabe te uredbe, se ta uredba uporablja za pomoč, dodeljeno v zvezi s slednjimi sektorji ali dejavnostmi, če države članice na ustrezen način, kot je ločevanje dejavnosti ali razlikovanje med stroški, zagotovijo, da dejavnosti v izključenih sektorjih ne prejemajo pomoči, dodeljene v skladu s to uredbo.

4. Ta uredba se ne uporablja za:

▼M1

(a) sheme pomoči, ki izrecno ne izključujejo plačil individualne pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči iste države članice za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile nekatere naravne nesreče;

▼B

(b) ad hoc pomoč za podjetje iz točke (a);

▼M1

(c) pomoč podjetjem v težavah, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile nekatere naravne nesreče, shem zagonske pomoči in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, če te sheme podjetij v težavah ne obravnavajo bolj ugodno od drugih podjetij.

▼B

5. Ta uredba se ne uporablja za ukrepe državne pomoči, ki so sami po sebi, zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi metode njihovega financiranja neločljivo povezani s kršitvijo prava Unije, zlasti za:

(a) ukrepe pomoči, pri katerih je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo upravičenca, da ima svoj sedež v zadevni državi članici ali da ima tam večino poslovnih enot; vendar se dovoli zahteva, da je v trenutku plačila pomoči poslovna enota ali podružnica v državi članici, ki dodeli pomoč;

(b) ukrepe pomoči, kadar je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve;

(c) ukrepe pomoči, ki upravičencem omejujejo možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „pomoč“ pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) Pogodbe;

2. „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz Priloge I;

3. „invalidni delavec“ pomeni vsako osebo, ki:

(a) ima status invalidnega delavca v skladu z nacionalno zakonodajo; ali

(b) ima dolgotrajne telesne, duševne, intelektualne ali senzorične okvare, ki jo v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da bi polno in učinkovito sodelovala v delovnem okolju na isti ravni kot drugi delavci;

4. „prikrajšani delavec“ pomeni vsako osebo, ki:

(a) v preteklih šestih mesecih ni imela redno plačane zaposlitve; ali

(b) je stara od 15 do 24 let; ali

(c) nima dokončane višje srednje stopnje izobrazbe ali poklicne kvalifikacije (mednarodna standardna klasifikacija izobrazbe 3) ali je v obdobju dveh let po zaključku rednega izobraževanja in še ni pridobila prve redne plačane zaposlitve; ali

(d) je starejša od 50 let; ali

(e) živi sama in ima enega ali več vzdrževanih članov; ali

(f) dela v sektorju ali ima poklic v državi članici, kjer je neravnovesje med spoloma vsaj 25 % višje od povprečnega neravnovesja med spoloma v vseh gospodarskih sektorjih v zadevni državi članici, in spada v skupino, ki je zastopana v manjšem številu; ali

(g) je član etnične manjšine v državi članici in ki hoče razvijati svoj lingvistični profil, poklicno usposabljanje ali delovne izkušnje, da poveča svoje možnosti dostopa do redne zaposlitve;

5. „prevoz“ pomeni prevoz potnikov z letalom, pomorski promet, cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh ali storitve komercialnega prevoza tovora;

6. „stroški prevoza“ pomeni stroške komercialnega prevoza, ki jih upravičenci dejansko plačajo za vožnjo, ki vključuje:

(a) prevoznino, manipulativne stroške in stroške začasnega skladiščenja, če se ti stroški nanašajo na vožnjo;

(b) stroške zavarovanja za tovor;

(c) davke, dajatve ali prelevmane za tovor in, če je ustrezno, za nosilnost, tako na kraju porekla kot na namembnem kraju; in

(d) stroške nadzora varnosti in zaščite, doplačila za povečanje stroškov goriva;

7. „oddaljene regije“ pomenijo najbolj oddaljene regije, Malto, Ciper, Ceuto in Melillo, otoke, ki so del ozemlja držav članic, in redko poseljena območja;

8. „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati na trg, razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsako dejavnost, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja končnemu potrošniku, ki jo opravi primarni proizvajalec, se obravnava kot trženje, če poteka v ločenih, za to namenjenih prostorih;

9. „primarna kmetijska proizvodnja“ pomeni proizvodnjo rastlinskih in živinorejskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi brez kakršnih koli nadaljnjih postopkov, ki bi spremenili naravo takih proizvodov;

10. „predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

11. „kmetijski proizvod“ pomeni proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013;

12. „najbolj oddaljene regije“ pomeni regije iz člena 349 Pogodbe. V skladu s Sklepom Evropskega sveta 2010/718/EU je Saint-Barthélemy 1. januarja 2012 prenehal biti najbolj oddaljena regija. V skladu s Sklepom Evropskega sveta 2012/419/EU je 1. januarja 2014 Mayotte postal najbolj oddaljena regija;

13. „premog“ pomeni premog visoke, srednje in nizke kakovosti kategorije A in B v smislu sistema mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo, in pojasnjen v sklepu Sveta z dne 10. decembra 2010 o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov ( 3 );

14. „individualna pomoč“ pomeni:

(i) ad hoc pomoč in

(ii) pomoč, ki je dodeljena posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči;

15. „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku;

16. „načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki vsebuje vsaj naslednje elemente: cilje sheme pomoči, ki se ocenjuje, vprašanja pri ocenjevanju, kazalnike rezultatov, predvideno metodologijo za izvedbo ocene, zahteve za zbiranje podatkov, predlagani časovni okvir ocene, vključno z datumom predložitve končnega ocenjevalnega poročila, opis neodvisnega organa, ki izvaja ocenjevanje, ali meril, ki se bodo uporabila za njegovo izbiro, ter načine za zagotavljanje obveščanja javnosti o ocenjevanju;

17. „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

18. „podjetje v težavah“ pomeni podjetje, za katerega velja vsaj ena od naslednjih okoliščin:

(a) če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta ali, za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja, MSP v 7 letih po njegovi prvi komercialni prodaji in ki je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu izbranega finančnega posrednika) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. Za namene te določbe se „družba z omejeno odgovornostjo“ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge I k Direktivi 2013/34EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ), „osnovni kapital“ pa vključuje po potrebi vse vplačane presežke kapitala;

(b) če je v primeru družbe, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta ali, za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja, MSP v 7 letih po njegovi prvi komercialni prodaji in ki je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu izbranega finančnega posrednika), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica njenega kapitala, kot prikazujejo računovodski izkazi družbe. Za namene te določbe se „družba, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe“ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU;

(c) če je podjetje v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali če v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov;

(d) če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in posojila še ni vrnilo ali prekinilo jamstva ali če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in je še vedno predmet načrta prestrukturiranja;

(e) če je v primeru podjetja, ki ni MSP, v zadnjih dveh letih:

(1) knjigovodsko razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom večje od 7,5 in

(2) razmerje med dobičkom podjetja pred obrestmi in davki (EBIT) in kritjem obresti nižje od 1,0.

19. „obveznosti teritorializacije porabe“ pomeni obveznosti, ki jih organ, ki dodeljuje pomoč, naloži upravičencem, da porabijo minimalni znesek in/ali opravijo minimalen obseg proizvodne dejavnosti na določenem ozemlju;

20. „prilagojeni znesek pomoči“ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:

najvišji znesek pomoči = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)

kjer je R največja intenzivnost pomoči, ki velja na zadevnem območju in je določena v odobreni regionalni karti, ki je v veljavi na dan dodelitve pomoči, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP, A je začetnih 50 milijonov EUR upravičenih stroškov, B je del upravičenih stroškov med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR, C pa je del upravičenih stroškov nad 100 milijonov EUR;

21. „vračljiva predplačila“ pomeni posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta;

22. „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni znesek pomoči, predano upravičencu v obliki nepovratnih sredstev pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev;

23. „začetek del“ pomeni bodisi začetek gradbenih del v okviru naložbe bodisi prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali vsako drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati, če slednja nastopi pred začetkom omenjenih gradbenih del. Nakup zemljišča in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s kupljeno poslovno enoto;

24. „velika podjetja“ pomeni podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I;

25. „naslednica davčne sheme“ pomeni shemo v obliki davčnih ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčnih ugodnosti in ki jo nadomešča;

26. „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev;

27. „območja, ki prejemajo pomoč“ pomeni območja, določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 1. julij 2014–31. december 2020 pri uporabi člena 107(3)(a) in (c) Pogodbe;

28. „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se zakonska pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima;

29. „opredmetena sredstva“ pomeni sredstva, ki jih sestavljajo zemljišča, stavbe in obrati, stroji in oprema;

30. „neopredmetena sredstva“ pomeni sredstva, ki nimajo fizične ali finančne oblike, kot so patenti, licence, strokovno znanje ali druga intelektualna lastnina;

31. „stroški plač“ pomeni celoten znesek, ki ga mora prejemnik pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo in vključuje v določenem obdobju bruto plačo pred obdavčitvijo ter obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost, ter stroški otroškega in starševskega varstva;

32. „neto povečanje števila zaposlenih“ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v določenem obdobju; vsako delovno mesto, izgubljeno v navedenem obdobju, je zato treba odšteti; poleg tega je število oseb, zaposlenih s polnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in na sezonsko pogodbo, treba obravnavati glede na njihove deleže delovnih enot na leto;

33. „namenska infrastruktura“ pomeni infrastrukturo, ki je zgrajena za predhodno prepoznavna podjetja in prilagojena njihovim potrebam;

34. „finančni posrednik“ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, skladi zasebnega lastniškega kapitala, državnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;

35. „vožnja“ pomeni premik blaga od kraja porekla do namembnega kraja, vključno z vsemi vmesnimi postanki ali fazami v zadevni državi članici ali zunaj nje z enim ali več prevoznimi sredstvi;

36. „primerna stopnja donosa“ pomeni pričakovano stopnjo donosa, ki je enaka tveganju prilagojeni diskontni stopnji, ki odraža stopnjo tveganja projekta ter vrsto in višino kapitala, ki ga nameravajo vložiti zasebni vlagatelji;

37. „skupno financiranje“ pomeni celotni znesek naložbe v upravičeno podjetje ali projekt v skladu z oddelkom 3 ali členoma 16 ali 39 te uredbe, izključene pa so povsem zasebne naložbe, ki so na voljo pod tržnimi pogoji in so zunaj področja uporabe zadevnega ukrepa državne pomoči;

38. „konkurenčni postopek zbiranja ponudb“ pomeni nediskriminatorni postopek zbiranja ponudb, ki določa sodelovanje zadostnega števila podjetij, pomoč pa je dodeljena na podlagi prve ponudbe, ki jo predloži ponudnik, ali pa končne cene. Poleg tega je proračun ali obseg v zvezi s postopkom zbiranja ponudb zavezujoča omejitev, tako da vsi upravičenci ne morejo prejeti pomoči;

▼M1

39. „poslovni dobiček“ pomeni razliko med diskontiranimi prihodki in diskontiranimi stroški poslovanja v ekonomski življenjski dobi naložbe, kadar je ta razlika pozitivna. Stroški poslovanja vključujejo stroške, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine, administracijo, ne zajemajo pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja, če so ti vključeni v pomoč za naložbe. Diskontiranje prihodkov in stroškov poslovanja po ustrezni diskontni stopnji omogoča ustvarjanje razumnega dobička;

▼B

Opredelitve pojmov, ki se uporabljajo za regionalno pomoč

40. Opredelitve pojmov, ki se uporabljajo za pomoč za širokopasovno infrastrukturo (oddelek 10), se uporabljajo za določbe ustrezne regionalne pomoči;

41. „regionalna pomoč za naložbe“ pomeni regionalno pomoč, dodeljeno za začetno naložbo ali začetno naložbo v korist nove gospodarske dejavnosti;

▼M1

42. „regionalna pomoč za tekoče poslovanje“ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja. To vključuje kategorije stroškov, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine, administracijo, ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja, če so ti vključeni v upravičene stroške ob dodelitvi pomoči za naložbe;

▼B

43. „sektor jeklarstva“ pomeni vse dejavnosti, povezane s proizvodnjo enega ali več naslednjih proizvodov:

(a) surovo železo in fero-zlitine:

surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih fero-zlitin;

(b) surovi izdelki in polizdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla:

tekoče jeklo, lito ali nelito v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz malih in srednje velikih livarn;

(c) vroče valjani končni izdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla:

tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene ali neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov;

(d) hladno valjani končni proizvodi:

pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih;

(e) cevi:

vse brezšivne cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm;

44. „sektor sintetičnih vlaken“ pomeni:

(a) iztiskanje/tkanje vseh generičnih vrst vlaken in preje na podlagi poliestra, poliamida, akrila ali polipropilena, ne glede na njihovo končno uporabo; ali

(b) polimerizacijo (vključno s polikondenzacijo), kadar je ta vključena v iztiskanje v smislu uporabljenih strojev; ali

(c) vsak postopek, ki spada zraven in je povezan z istočasno namestitvijo zmogljivosti iztiskanja/tkanja, ki jo opravi prihodnji upravičenec ali drugo podjetje v skupini, ki ji pripada, ter ki je pri zadevni posebni poslovni dejavnosti običajno vključen v to zmogljivost na ravni uporabljenih strojev;

45. „prevozni sektor“ pomeni prevoz potnikov z letalom, pomorski promet, cestni ali železniški prevoz in prevoz po celinskih plovnih poteh ali storitve komercialnega prevoza tovora; „prevozni sektor“ natančneje pomeni naslednje dejavnosti v skladu z NACE Rev. 2:

(a) NACE 49: Kopenski promet in cevovodni transport, razen NACE 49.32 Obratovanje taksijev, 49.42 Selitvena dejavnost, 49.5 Cevovodni transport;

(b) NACE 50: Vodni promet;

(c) NACE 51: Zračni prevoz, razen NACE 51.22 Vesoljski promet;

46. „shema, namenjena omejenemu številu posebnih sektorjev gospodarske dejavnosti“ pomeni shemo, ki zajema dejavnosti v obsegu manj kot 5 razredov (štirimestna številčna koda) statistične klasifikacije NACE Rev. 2;

47. „turistična dejavnost“ pomeni naslednje dejavnosti v skladu z NACE Rev. 2:

(a) NACE 55: Nastanitev;

(b) NACE 56: Dejavnosti storitev pijače in hrane;

(c) NACE 79: Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in s potovanji povezanih dejavnosti;

(d) NACE 90: Kulturne in razvedrilne dejavnosti;

(e) NACE 91: Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti;

(f) NACE 93: Športne in druge dejavnosti za prosti čas;

▼M1

48. „redko poseljena območja“ pomeni regije NUTS 2 z manj kot 8 prebivalcev na km2 ali regije NUTS 3 z manj kot 12,5 prebivalca na km2 ali območja, ki jih Komisija priznava kot taka v posameznem sklepu o karti regionalne pomoči, ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli;

▼M1

48a. „zelo redko poseljena območja“ pomeni regije NUTS 2 z manj kot 8 prebivalcev na km2 ali območja, ki jih Komisija priznava kot taka v posameznem sklepu o karti regionalne pomoči, ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli;

▼B

49. „začetna naložba“ pomeni:

(a) naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na vzpostavitev nove poslovne enote, širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote, diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote v nove proizvode, ki niso bili predhodno proizvedeni v poslovni enoti, ali bistvene spremembe v celotnem proizvodnem procesu obstoječe poslovne enote; ali

(b) pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, ter jo kupi vlagatelj, ki ni povezan s prodajalcem, pri čemer je izključena samo pridobitev delnic podjetja;

50. „enaka ali podobna dejavnost“ pomeni dejavnosti, zajete v istem razredu (štirimestni številčni šifri) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih ( 5 );

51. „začetna naložba za potrebe nove gospodarske dejavnosti“ pomeni:

(a) naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki zadevajo vzpostavitev nove poslovne enote ali diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote, pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki jo je poslovna enota že opravljala;

(b) pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki je zaprta ali bi bila zaprta, če ne bi bila kupljena, ter jo kupi vlagatelj, ki ni povezan s prodajalcem, pod pogojem, da nova dejavnost, ki se bo izvajala z uporabo pridobljenih sredstev, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je izvajala v poslovni enoti pred pridobitvijo;

52. „velik naložbeni projekt“ pomeni začetno naložbo z upravičenimi stroški, ki presegajo 50 milijonov EUR, izračunano na osnovi cen in menjalnih tečajev na dan dodelitve pomoči;

53. „namembni kraj“ pomeni kraj, kjer se blago raztovori;

54. „kraj porekla“ pomeni kraj, kjer se blago natovarja za prevoz;

▼M1

55. „območja, upravičena do pomoči za tekoče poslovanje“ pomenijo najbolj oddaljeno regijo iz člena 349 Pogodbe, redko poseljeno območje ali zelo redko poseljeno območje;

▼B

56. „prevozno sredstvo“ pomeni železniški prevoz, cestni tovorni prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh, pomorski prevoz, letalski prevoz in intermodalni prevoz;

57. „sklad za razvoj mestnih območij“ pomeni specializiran naložbeni nosilec, vzpostavljen za naložbe v projekte za razvoj mestnih območij na podlagi ukrepa pomoči za razvoj mestnih območij. Sklade za razvoj mestnih območij upravljajo upravljavci sklada za razvoj mestnih območij;

58. „upravljavec sklada za razvoj mestnih območij“ pomeni pravno osebo v obliki podjetja za strokovno upravljanje, ki izbira naložbe in vlaga v upravičene projekte za razvoj mestnih območij;

59. „projekt za razvoj mestnih območij“ pomeni naložbeni projekt, ki lahko podpira izvajanje intervencij, predvidenih v celovitem pristopu k trajnostnemu razvoju mestnih območij ter prispeva k doseganju ciljev, opredeljenih v tem projektu, vključno s projekti z notranjo stopnjo donosa, ki morda ni zadostna za pridobitev financiranja na zgolj komercialni podlagi. Projekt za razvoj mestnih območij je lahko organiziran kot poseben sveženj financiranja v pravni strukturi upravičenega zasebnega vlagatelja ali kot ločena pravna oseba, npr. pravni subjekt s posebnim namenom;

60. „celostna strategija trajnostnega razvoja mestnih območij“ pomeni uradno predloženo strategijo, potrjeno s strani ustreznega lokalnega organa ali agencije javnega sektorja, ki je opredeljena za določeno geografsko mestno območje in obdobje ter ki določa celostne ukrepe za reševanje gospodarskih, okoljskih, podnebnih demografskih in socialnih izzivov, s katerimi se soočajo mestna območja;

61. „stvarni prispevek“ pomeni prispevek zemljišča ali nepremičnin, pri čemer zemljišče ali nepremičnine tvorijo del projekta za razvoj mestnih območij;

▼M1

61a. „premestitev“ pomeni prenos enake ali podobne dejavnosti ali njenega dela iz poslovne enote v eni pogodbenici Sporazuma EGP (začetna poslovna enota) v poslovno enoto v drugi pogodbenici Sporazuma EGP, v kateri se izvede naložba, ki prejme pomoč (poslovna enota, ki prejme pomoč). Do prenosa pride, če izdelek ali storitev v začetni poslovni enoti in poslovni enoti, ki prejme pomoč, vsaj delno služi istemu namenu in izpolnjuje zahteve ali potrebe iste vrste strank, pri tem pa pride tudi do izgube delovnih mest pri enaki ali podobni dejavnosti v eni od začetnih poslovnih enot upravičenca v EGP;

▼B

Opredelitve pojmov na področju pomoči za MSP

62. „delovna mesta, ustvarjena neposredno z naložbenim projektom“ pomeni delovna mesta, povezana z dejavnostjo, na katero se naložba nanaša, vključno z delovnimi mesti, ki so bila ustvarjena, potem ko se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ustvarjenih z naložbo, povečala;

63. „organizacijsko sodelovanje“ pomeni razvoj skupnih poslovnih strategij ali struktur za upravljanje, zagotavljanje skupnih storitev ali storitev za olajšanje sodelovanja, usklajene dejavnosti, kot so raziskave ali trženje, podpora mrež in grozdov, izboljšanje dostopnosti in komunikacije, uporaba skupnih instrumentov za spodbujanje podjetništva ter trgovanje z MSP;

64. „svetovalne storitve povezane s sodelovanjem“ pomeni svetovanje, pomoč in usposabljanje za izmenjavo znanja in izkušenj ter za izboljšanje sodelovanja;

65. „podporne storitve povezane s sodelovanjem“ pomeni zagotavljanje pisarniških prostorov, spletišč, bank podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, priročnikov, delovnih in vzorčnih dokumentov;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za dostop do finančnih sredstev za MSP

66. „naložba v navidezni lastniški kapital“ pomeni vrsto financiranja, ki se uvršča med lastniškim kapitalom in dolgom, ima večje tveganje kot dolg, ki se plačuje prednostno, in manjše tveganje kot navaden lastniški kapital ter katerega donos za imetnika temelji predvsem na dobičku ali izgubah zadevnega ciljnega podjetja in ki je nezavarovan v primeru neizpolnitve obveznosti. Naložbe v navidezni lastniški kapital so lahko strukturirane kot nezavarovani in podrejeni dolg, vključno z dolžniško-lastniškim dolgom, ki se v nekaterih primerih lahko preoblikuje v lastniški kapital ali prednostni kapital;

67. „jamstvo“ v smislu oddelkov 1, 3 in 7 Uredbe pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti od tretje strani za vse ali nekatere nove transakcije posojil, kot so dolžniški instrumenti in instrumenti zakupa ter instrumenti navideznega lastniškega kapitala;

68. „stopnja jamstva“ pomeni delež kritja izgube s strani javnega vlagatelja za vsako posamezno transakcijo, upravičeno na podlagi zadevnega ukrepa državne pomoči;

69. „izstop“ pomeni likvidacijo holdingov prek finančnega posrednika ali vlagatelja, ki vključuje prodajo deleža, odpise, odplačilo delnic/posojil, prodajo drugemu finančnemu posredniku ali vlagatelju, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno prodajo;

70. „finančna sredstva“ pomeni vračljivo javno naložbo, dodeljeno finančnemu posredniku za naložbe na podlagi ukrepa za financiranje tveganja, pri čemer se vsi prihodki vrnejo javnemu vlagatelju;

71. „naložba za financiranje tveganja“ pomeni naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, posojila, ki vključujejo zakup, in jamstva ali kombinacijo le-teh za nove naložbe upravičenih podjetij;

72. „neodvisni zasebni vlagatelj“ pomeni zasebnega vlagatelja, ki ni delničar v upravičenem podjetju, v katerega vlaga, vključno s poslovnimi angeli in finančnimi institucijami, ne glede na njihovo lastništvo, če nosijo celotno tveganje v zvezi s svojo naložbo. Ob ustanovitvi nove družbe se zasebni vlagatelji, vključno z ustanovitelji, štejejo za neodvisne od navedene družbe;

73. „fizična oseba“ v smislu členov 21 in 23 pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe;

74. „naložba v kapital“ pomeni zagotovitev kapitala podjetju, ki se vloži neposredno ali posredno v zameno za lastništvo ustreznega deleža navedenega podjetja;

75. „prva komercialna prodaja“ pomeni prvo prodajo podjetja na trgu proizvodov ali storitev, razen omejene prodaje za preverjanje trga;

76. „MSP, ki ne kotira na borzi,“ pomeni MSP, ki ni sprejeto v uradno borzno kotacijo, z izjemo alternativnih platform za trgovanje;

77. „nadaljnja naložba“ pomeni dodatno naložbo za financiranje tveganja v podjetje, ki sledi enemu ali več prejšnjim krogom naložb za financiranje tveganja;

78. „nadomestni kapital“ pomeni nakup obstoječih delnic v podjetju od prejšnjega vlagatelja ali delničarja;

79. „pooblaščeni subjekt“ pomeni Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v katerih je kakšna država članica udeležena, ali finančno institucijo, ustanovljeno v državi članici, za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo; pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( 6 ) ali katere koli poznejše zakonodaje, ki v celoti ali delno nadomešča navedeno direktivo;

80. „inovativno podjetje“ pomeni podjetje:

(a) ki lahko dokaže z oceno, ki jo izvede zunanji strokovnjak, da bo v bližnji prihodnosti razvilo proizvode, storitve ali procese, ki so novi ali znatno boljši v primerjavi z najsodobnejšimi postopki v svoji gospodarski panogi, in tvega tehnološki ali industrijski neuspeh; ali

(b) katerega stroški raziskav in razvoja pomenijo najmanj 10 % njegovih skupnih stroškov poslovanja v vsaj enem od treh let pred dodelitvijo pomoči, ali v primeru novoustanovljenega podjetja brez kakršne koli finančne preteklosti, v reviziji trenutnega finančnega obdobja, ki jih potrdi zunanji revizor;

81. „alternativna platforma za trgovanje“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES, v katerem večino finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP;

82. „posojilo“ pomeni sporazum, ki zavezuje posojilodajalca, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje in ki posojilojemalca zavezuje, da ta znesek v dogovorjenem obdobju odplača. Lahko je v obliki posojila ali drugega instrumenta financiranja, vključno z zakupom, in ki posojilodajalcu zagotavljajo poglavitni del najnižjega povračila. Refinanciranje obstoječih posojil se ne šteje za upravičeno posojilo;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije

83. „organizacija za raziskovanje in širjenje znanja“ pomeni subjekt (kot so univerze ali raziskovalni inštituti, agencije za prenos tehnologije, posredniki za inovacije ali v raziskave usmerjeni fizični ali virtualni skupni subjekti), ne glede na njegov pravni status (organiziran po javnem ali zasebnem pravu) ali način financiranja, katerega glavni cilj je neodvisna izvedba temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali obsežno razširjanje rezultatov teh dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa znanja. Kadar tak subjekt opravlja tudi gospodarske dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke navedenih gospodarskih dejavnosti knjižiti ločeno. Podjetja, ki imajo lahko odločilen vpliv na tak subjekt, npr. v vlogi delničarjev ali članov, nimajo prednostnega dostopa do rezultatov raziskav, ki jih je subjekt izvedel;

84. „temeljna raziskava“ pomeni eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi pridobivanja novega znanja o temeljnih principih pojavov in opazovanih dejstev, ne da bi bilo neposredno usmerjeno v tržno uporabo;

85. „industrijska raziskava“ pomeni načrtovano raziskavo ali kritično preiskavo, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov in lahko zajema izdelavo prototipov v laboratorijskem okolju ali okolju s simuliranimi vmesniki obstoječih sistemov ter pilotnih linij, kadar je to potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije;

86. „eksperimentalni razvoj“ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega in drugega ustreznega znanja in spretnosti, katerih cilj je razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev. Ti lahko vključujejo npr. tudi dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov ali storitev.

Eksperimentalni razvoj lahko vključuje izdelavo prototipov, predstavitve, pilotne projekte, preskušanje in potrjevanje novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev v okoljih, ki so tipični za vsakdanje pogoje obratovanja, kadar je osnovni cilj nadalje tehnično izboljšati proizvode, procese ali storitve, ki niso v veliki meri ustaljeni. To lahko vključuje razvoj prototipa ali pilotnega projekta za tržno uporabo, ki je obvezno končni tržni izdelek in je predrag, da bi ga izdelali samo za namene predstavitve in potrjevanja.

Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če takšne spremembe lahko pomenijo izboljšanje;

87. „študija izvedljivosti“ pomeni oceno in analizo potenciala projekta, katerih cilj je podpora procesu odločanja z objektivnim in razumnim ugotavljanjem prednosti in slabosti ter priložnosti in nevarnosti projekta, poleg tega pa tudi opredelitev virov, ki so potrebni pri njegovem izvajanju, in ne nazadnje možnosti, da bo uspešen;

88. „stroški osebja“ pomeni stroške raziskovalcev, tehnikov in drugega podpornega osebja v obsegu, v katerem so zaposleni v okviru zadevnega projekta ali dejavnosti;

89. „strogo poslovni odnos“ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo običajnih tržnih pogojev;

90. „učinkovito sodelovanje“ pomeni sodelovanje vsaj dveh neodvisnih strani za izmenjavo znanja ali tehnologije ali za uresničitev skupnega cilja na podlagi delitve dela, pri čemer strani skupaj opredelijo obseg skupnega projekta, prispevajo k njegovi izvedbi ter si delijo tveganje in rezultate. Ena ali več strani lahko nosijo celotne stroške projekta in tako razbremenijo druge strani glede svojega finančnega tveganja. Pogodbene raziskave in zagotavljanje raziskovalnih storitev se ne obravnavajo kot oblike sodelovanja;

91. „raziskovalna infrastruktura“ pomeni objekte in naprave, vire in s tem povezane storitve, ki jih znanstvena skupnost uporablja za izvajanje raziskav na zadevnih področjih, ter zajema znanstveno opremo ali sklope instrumentov, na znanju temelječe vire, kot so zbirke, arhivi ali strukturirane znanstvene informacije, zagotavljanje infrastruktur, temelječih na informacijski in komunikacijski tehnologiji, kot so infrastruktura GRID ter računalniške, programske in komunikacijske infrastrukture, ali kakršna koli druga edinstvena sredstva, bistvena za izvajanje raziskav. Take infrastrukture so lahko „na enem mestu“ ali „razpršene“ (organizirana mreža virov) v skladu s členom 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) ( 7 );

92. „inovacijski grozdi“ pomenijo strukture ali organizirane skupine neodvisnih strani (npr. inovativnih novoustanovljenih podjetij, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi organizacij za razširjanje raziskav in znanja, neprofitnih organizacij in drugih povezanih ekonomskih udeležencev), namenjene podpori inovativne dejavnosti s spodbujanjem souporabe zmogljivosti in izmenjave znanja in izkušenj ter učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mreženju, razširjanju informacij in sodelovanju med podjetji in drugimi organizacijami v grozdu;

93. „visokokvalificirano osebje“ pomeni osebje z diplomo terciarnega izobraževanja in vsaj petimi leti ustreznih strokovnih izkušenj, kar lahko vključuje tudi doktorsko usposabljanje;

94. „svetovalne storitve za inovacije“ pomeni svetovanje, pomoč in usposabljanje na področju prenosa znanja, pridobitve, zaščite in izkoriščanja neopredmetenih sredstev ter uporabe standardov in predpisov, ki jih zajemajo;

95. „podporne storitve za inovacije“ pomeni zagotavljanje pisarniških prostorov, bank podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, laboratorijev, kakovostnega označevanja, preverjanja in certificiranja, da se razvijejo učinkovitejši proizvodi, procesi ali storitve;

96. „organizacijske inovacije“ pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod v poslovnih praksah podjetja, organizaciji delovnega mesta ali zunanjih odnosih, pri čemer so izključene spremembe, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzeme, prenehanje uporabe procesa, preproste kapitalske zamenjave ali razširitve, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditve, lokalizacija, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;

97. „procesne inovacije“ pomeni izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod (vključno z znatnimi spremembami tehnik, opreme ali programske opreme), ne pomeni pa manjših sprememb ali izboljšav, povečanja proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so že v uporabi, prenehanja uporabe procesa, preproste kapitalske zamenjave ali razširitve, sprememb, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, lokalizacije, rednih sezonskih in drugih cikličnih sprememb ter trgovanja z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;

98. „napotitev“ pomeni začasno zaposlitev osebja s strani upravičenca in s pravico osebja, da se vrne k prejšnjemu delodajalcu;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za prikrajšane in invalidne delavce

99. „resno prikrajšani delavec“ pomeni vsako osebo, ki:

(a) v preteklih 24 mesecih ni imela redno plačane zaposlitve; ali

(b) ni imela redno plačane zaposlitve najmanj 12 mesecev in spada v eno od kategorij (b) do (g), ki so navedene pod opredelitvijo „prikrajšani delavec“;

100. „zaščitena zaposlitev“ pomeni zaposlitev v podjetju, v katerem je od vseh zaposlenih vsaj 30 % invalidnih delavcev;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za varstvo okolja

101. „varstvo okolja“ pomeni vsak ukrep, s katerim se odpravi ali prepreči škoda, ki nastane v fizičnem okolju ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca, s katerim se zmanjša tveganje take škode ali ki vodi k učinkovitejši rabi naravnih virov, vključno z ukrepi varčevanja z energijo in uporabo obnovljivih virov energije;

102. „standard Unije“ pomeni:

(a) obvezni standard Unije, ki določa stopnje, ki jih morajo posamezna podjetja doseči pri varstvu okolja; ali

(b) obveznost na podlagi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 8 ), da se uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije in zagotovi, da vrednosti emisij onesnaževal niso višje kot pri uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij; kadar so bile vrednosti emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu z Direktivo 2010/75/EU, se navedene vrednosti uporabljajo za namene te uredbe; če so te vrednosti izražene kot razpon, se uporablja meja, ki se prvič doseže z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami;

103. „energetska učinkovitost“ pomeni količino prihranjene energije, določeno z meritvijo in/ali oceno porabe pred izvedbo ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti in po njej, ob zagotovljenih normalnih zunanjih pogojih, ki vplivajo na porabo energije;

104. „projekt energetske učinkovitosti“ pomeni naložbeni projekt, ki povečuje energetsko učinkovitost neke stavbe;

105. „sklad za energetsko učinkovitost“ pomeni specializiran naložbeni nosilec, vzpostavljen za naložbe v projekte energetske učinkovitosti, da se izboljša energetska učinkovitost stavb v gospodinjskem in negospodinjskem sektorju. Sklade za energetsko učinkovitost upravljajo upravljavci sklada za energetsko učinkovitost;

106. „upravljavec sklada za energetsko učinkovitost“ pomeni pravno osebo v obliki podjetja za strokovno upravljanje, ki izbira naložbe in jih vlaga v upravičene projekte energetske učinkovitosti;

107. „soproizvodnja z visokim izkoristkom“ pomeni soproizvodnjo, ki ustreza opredelitvi pojma soproizvodnje z visokim izkoristkom iz člena 2(34) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES ( 9 );

108. „soproizvodnja“ ali soproizvodnja toplotne in električne energije pomeni postopek sočasne proizvodnje toplotne in električne in mehanske energije;

109. „energija iz obnovljivih virov energije“ pomeni energijo, ki jo proizvedejo obrati, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije, ter delež v smislu kalorične vrednosti energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi klasične vire energije. Taka proizvodnja vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje;

110. „obnovljivi viri energije“ pomeni naslednje obnovljive nefosilne vire energije: veter, sončno energijo, aerotermalno energijo, geotermalno energijo, hidrotermalno energijo in energijo oceanov, hidroelektrarne, biomaso, odlagališčni plin, plin iz naprav za čiščenje odplak in biopline;

111. „biogorivo“ pomeni tekoče ali plinasto gorivo za prevoz, pridobljeno iz biomase;

112. „trajnostno biogorivo“ pomeni biogorivo, ki izpolnjuje trajnostna merila, določena v členu 17 Direktive 2009/28/ES;

113. „biogorivo iz poljščin“ pomeni proizvodnjo biogoriva iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, kot je opredeljeno v predlogu Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ( 10 );

114. „nova in inovativna tehnologija“ pomeni novo in nepreizkušeno tehnologijo v primerjavi z najsodobnejšimi v tej industriji, tvega tehnološki ali industrijski neuspeh in ni optimizacija ali povečanje obstoječe tehnologije;

115. „odgovornosti za izravnavo odstopanj“ pomeni odgovornost za odstopanja (odklone med proizvodnjo, porabo in tržnimi pogodbami) udeleženca na trgu ali njegovega izbranega zastopnika, tj. „osebe, odgovorne za odstopanja“, v določenem časovnem obdobju, tj. „obdobju izravnave odstopanj“;

116. „standardne odgovornosti za izravnavo odstopanj“ pomeni nediskriminatorne odgovornosti za izravnavo odstopanj za vse tehnologije, pri čemer iz teh odgovornosti ni izvzet noben proizvajalec;

117. „biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov iz kmetijstva (vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora) in gozdarstva ter z njima povezanih industrijskih panog, vključno z ribištvom in ribogojstvom, ter biopline in biološko razgradljive dele industrijskih in komunalnih odpadkov;

118. „diskontirana lastna cena proizvodnje energije“ je izračun stroškov proizvodnje elektrike na priključni točki napetostnega ali električnega omrežja. To vključuje ustanovni kapital, diskontno stopnjo ter tudi stroške neprekinjenega delovanja, goriva in vzdrževanja;

119. „okoljski davek“ pomeni davek s posebno davčno osnovo, ki ima jasen negativen vpliv na okolje ali ki skuša obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno in/ali da so proizvajalci in potrošniki usmerjeni v dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje;

120. „najnižja davčna stopnja Unije“ pomeni najnižjo stopnjo davkov, ki je določena v zakonodaji Unije; za energente in električno energijo to pomeni najnižjo davčno stopnjo, določeno v Prilogi I k Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije ( 11 );

121. „onesnaženo območje“ pomeni območje, na katerem je potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki jih je povzročil človek, do take stopnje, da predstavljajo precejšnje tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ob upoštevanju trenutne in odobrene prihodnje uporabe zemljišča;

122. „načelo ‚onesnaževalec plača‘“ pomeni, da mora stroške ukrepov za boj proti onesnaževanju nositi onesnaževalec, ki onesnaževanje povzroča.

123. „onesnaževanje“ pomeni škodo, ki jo povzroči onesnaževalec s tem, da neposredno ali posredno škoduje okolju ali ustvarja pogoje za takšno škodovanje fizičnemu okolju ali naravnim virom;

124. „energetsko učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki ustreza opredelitvi pojma sistema učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja iz člena 2(41) in (42) Direktive 2012/27/EU. Opredelitev vključuje proizvodne obrate za ogrevanje/hlajenje in omrežje (vključno s povezanimi obrati), potrebno za distribucijo ogrevanja/hlajenja iz proizvodnih enot v prostore odjemalca;

125. „onesnaževalec“ pomeni nekoga, ki neposredno ali posredno škoduje okolju ali ki ustvarja pogoje za takšno onesnaževanje;

126. „ponovna uporaba“ pomeni vsak postopek, pri katerem se proizvodi ali sestavni deli, ki niso odpadki, ponovno uporabijo za enak namen, za katerega so bili prvotno izdelani;

127. „priprava za ponovno uporabo“ pomeni postopke preverjanja, čiščenja ali popravljanja, s katerimi se proizvodi ali sestavni deli proizvodov, ki so postali odpadki, pripravijo za ponovno uporabo brez kakršne koli druge predobdelave;

128. „recikliranje“ pomeni vsak postopek predelave, pri katerem se odpadne snovi ponovno predelajo v proizvode, materiale ali snovi za prvotni namen ali druge namene. Opredelitev vključuje ponovno predelavo organskih snovi, ne vključuje pa energetske predelave in ponovne predelave v snovi, ki se bodo uporabile kot gorivo ali za zasipanje;

129. „najsodobnejši postopek“ pomeni postopek, v katerem je ponovna uporaba odpadnega proizvoda za proizvodnjo končnega proizvoda gospodarsko učinkovita običajna praksa. Kjer je to primerno, je treba pojem „najsodobnejšega postopka“ razlagati s tehnološkega vidika Unije in vidika notranjega trga;

130. „energetska infrastruktura“ pomeni vso fizično opremo ali obrat, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki sodi v naslednje kategorije:

(a) za električno energijo:

(i) infrastruktura za prenos, kot je opredeljen v členu 2(3) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo ( 12 );

(ii) infrastruktura za distribucijo, kot je opredeljena v členu 2(5) Direktive 2009/72/ES;

(iii) skladišče električne energije, ki je opredeljeno kot skladišče za stalno ali začasno shranjevanje električne energije v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah, če so neposredno povezana z visokonapetostnimi daljnovodi, načrtovanimi za napetost 110 kV ali več;

(iv) kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točk (i) do (iii), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora, na vseh ravneh napetosti in razdelilno-transformatorske postaje; in

(v) inteligentna energetska omrežja, opredeljena kot kakršna koli oprema, vod, kabel ali naprava na ravni prenosa in distribucije pri srednji napetosti za dvosmerno digitalno komunikacijo v realnem času ali čim bolj realnem času, interaktivno in inteligentno spremljanje ter upravljanje proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe električne energije v elektroenergetskem omrežju za razvoj omrežja, ki učinkovito povezuje ravnanje in dejanja vseh z njim povezanih uporabnikov, tj. proizvajalcev, odjemalcev in subjektov, ki opravljajo obe nalogi, da se zagotovi ekonomsko učinkovit, trajnosten elektroenergetski sistem z majhnimi izgubami ter visoko stopnjo kakovosti in zanesljivosti oskrbe in varnosti;

(b) za plin:

(i) prenosni in distribucijski plinovodi za prenos zemeljskega plina in bioplina, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi;

(ii) podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi plinovodi iz točke (i);

(iii) naprave za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje ali raztezanje za utekočinjeni zemeljski plin („LNG“) ali stisnjeni zemeljski plin („CNG“); in

(iv) kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali ki omogoča dvosmerno zmogljivost, vključno s kompresorskimi postajami;

(c) za nafto:

(i) naftovodi za prenos surove nafte;

(ii) črpalne postaje in skladišča, ki so potrebni za delovanje naftovodov za surovo nafto; in

(iii) kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter napravami za povratni tok;

(d) za CO2: omrežja plinovodov, vključno s pripadajočimi kompresorskimi postajami za prenos CO2 v skladišča z namenom vbrizgavanja CO2 v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje;

131. „zakonodaja na področju notranjega energetskega trga“ vključuje Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo, Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom ( 13 ), Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev ( 14 ), Uredbo (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije ( 15 ) in Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ( 16 ) ali katero koli poznejšo zakonodajo, ki v celoti ali delno nadomešča te akte;

Opredelitve pojmov na področju socialne pomoči za prevoz za prebivalce oddaljenih regij

132. „običajno prebivališče“ pomeni kraj, kjer oseba živi vsaj 185 dni na koledarsko leto zaradi osebnih ali poklicnih vezi; za osebo, katere poklicne in osebne vezi so v različnih krajih in ki živi v dveh ali več državah članicah, velja za kraj običajnega prebivališča kraj, kjer so njene osebne vezi, pod pogojem, da se tja redno vrača; za osebo, ki v določeni državi članici živi zato, da bi izvedla nalogo z omejenim trajanjem, velja za kraj prebivališča še vedno kraj, kjer so njene osebne vezi, ne glede na to, ali se v času opravljanja te naloge vrača tja; študij in šolanje v drugi državi članici ne pomenita prenosa običajnega prebivališča; „običajno prebivališče“ ima lahko tudi pomen, ki ga določajo nacionalne zakonodaje držav članic;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za širokopasovno infrastrukturo

133. „osnovna širokopasovna omrežja“ pomeni omrežja z osnovnimi funkcijami, ki temeljijo na tehnoloških platformah, kot so asimetrični digitalni naročniški vodi (do omrežij ADSL2+), standardni kabli (npr. DOCSIS 2.0), mobilna omrežja tretje generacije (UMTS) in satelitski sistemi;

134. „gradbena dela v povezavi s širokopasovno infrastrukturo“ pomeni gradbena dela, ki so potrebna za izgradnjo širokopasovnega omrežja, na primer izkopavanje, da se omogoči postavitev (širokopasovnih) vodov;

135. „vodi“ pomeni podzemne cevi ali kabelske kanale za namestitev (optičnih, bakrenih ali koaksialnih) kablov širokopasovnih omrežij;

136. „fizična razvezava“ zagotavlja dostop do dostopovnega voda končnih uporabnikov in omogoča, da sistemi prenosa konkurentov prek njega neposredno prenašajo podatke;

137. „pasivna širokopasovna infrastruktura“ pomeni širokopasovno omrežje brez aktivnih komponent. Običajno obsega gradbeno infrastrukturo, vode in kable iz temnih optičnih vlaken ter ulične priključne omarice;

138. „dostopovna omrežja naslednje generacije (NGA)“ pomenijo napredna omrežja, ki imajo vsaj naslednje značilnosti: (a) zanesljivo zagotavljanje zelo hitrih storitev na naročnika prek optičnih zalednih omrežij (ali omrežjih, ki temeljijo na enakovredni tehnologiji), dovolj blizu prostorov uporabnikov za dejansko zagotovitev zelo hitre povezave; (b) podpora različnim naprednim digitalnim storitvam, vključno s konvergiranimi storitvami, ki temeljijo izključno na internetnem protokolu, ter (c) znatno višje hitrosti nalaganja (v primerjavi z osnovnimi širokopasovnimi omrežji). Na trenutni stopnji tržnega in tehnološkega razvoja so dostopovna omrežja naslednje generacije: (a) optična dostopovna omrežja (FTTx); (b) napredna nadgrajena kabelska omrežja in (c) nekatera napredna brezžična dostopovna omrežja, ki omogočajo zanesljivo zagotavljanje zelo hitrih storitev na naročnika;

139. „veleprodajni dostop“ pomeni dostop, ki operatorju omogoča uporabo zmogljivosti drugega operaterja. Najširši možen dostop do zadevnega omrežja na podlagi tekočega tehnološkega razvoja vključuje vsaj naslednje proizvode na področju dostopa. Za omrežja FTTH/FTTB: dostop do vodov, temnih vlaken, razvezani dostop do krajevne zanke in dostop do bitnega toka. Za kabelska omrežja: dostop do vodov in bitnega toka. Za omrežja FTTC: dostop do vodov, razvezava podzank in dostop do bitnega toka. Za pasivno omrežno infrastrukturo: dostop do vodov, temnih vlaken in/ali razvezani dostop do krajevne zanke. Za širokopasovna omrežja, ki temeljijo na ADSL: razvezani dostop do krajevne zanke in dostop do bitnega toka. Za mobilna ali brezžična omrežja: bitni tok, souporaba fizičnih drogov in dostop do zalednih omrežij. Za satelitske platforme: dostop do bitnega toka;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine

140. „zahtevna avdiovizualna dela“ pomeni dela, ki jih kot taka opredeli država članica pri vzpostavitvi shem ali dodeljevanju pomoči, in sicer na podlagi vnaprej določenih meril, zajemajo pa lahko filme, katerih edina prvotna različica je v nacionalnem jeziku države članice z zelo omejenim ozemljem, prebivalstvom in jezikovnim področjem, kratke filme, režiserske prvence in druge filme režiserjev, dokumentarne filme ali nizkoproračunska ali drugače komercialno zahtevna dela;

141. „seznam Odbora za razvojno pomoč OECD“ pomeni vse države in ozemlja, ki so upravičeni do uradne razvojne pomoči in vključeni na seznam, ki ga sestavi Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD);

142. „razumen dobiček“ se določi glede na običajni dobiček za zadevni sektor. V vsakem primeru se bo stopnja donosa kapitala, ki ne presega ustrezne menjalne obrestne mere in premije 100 baznih točk, štela za razumno;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo

143. „profesionalni šport“ pomeni ukvarjanje s športom v obliki redne zaposlitve ali plačane storitve ne glede na to, ali je bila med profesionalnim športnikom in zadevno športno organizacijo sklenjena formalna pogodba o zaposlitvi ali ne, kadar plačilo presega stroške sodelovanja ter predstavlja znatni delež športnikovih dohodkov. Potni stroški in stroški nastanitve pri sodelovanju na športnem dogodku se za namene te uredbe ne štejejo za plačilo.

▼M1

Opredelitve pojmov na področju pomoči za regionalna letališča

144. „letališka infrastruktura“ pomeni infrastrukturo in opremo, s katero letališče zagotavlja letališke storitve letalskim prevoznikom in različnim ponudnikom storitev, vključuje pa vzletno-pristajalne steze, terminale, letališke ploščadi, vozne steze, centralizirano infrastrukturo za zemeljsko oskrbo in vse druge objekte, naprave in sredstva, ki neposredno podpirajo letališke storitve, ne vključuje pa infrastrukture in opreme, ki je potrebna predvsem za opravljanje neletalskih dejavnosti;

145. „letalski prevoznik“ pomeni vsakega letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica ali država, ki je članica skupnega evropskega zračnega prostora, v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 17 );

146. „letališče“ pomeni subjekt ali skupino subjektov, ki izvajajo gospodarsko dejavnost zagotavljanja letaliških storitev letalskim prevoznikom;

147. „letališke storitve“ pomenijo storitve, ki jih letalskim prevoznikom zagotavlja letališče ali njegove podružnice, za zagotovitev upravljanja zrakoplovov od pristanka do vzleta ter potnikov in tovora, da se letalskim prevoznikom omogoči zagotavljanje storitev zračnega prevoza, vključno z zagotavljanjem storitev zemeljske oskrbe in zagotavljanjem centralizirane infrastrukture za zemeljsko oskrbo;

148. „povprečni letni potniški promet“ pomeni podatek, določen na podlagi prihodnega in odhodnega potniškega prometa v dveh finančnih letih pred letom, v katerem je pomoč dodeljena;

149. „centralizirana infrastruktura za zemeljsko oskrbo“ pomeni infrastrukturo, ki jo običajno upravlja upravljavec letališča in je na voljo različnim ponudnikom storitev zemeljske oskrbe, ki delujejo na letališču v zameno za plačilo, ne vključuje pa opreme, ki je v lasti ponudnikov storitev zemeljske oskrbe ali jo ti upravljajo;

150. „hitri vlak“ pomeni vlak, ki lahko doseže hitrost več kot 200 km/h;

151. „storitve zemeljske oskrbe“ pomenijo storitve, ki se opravljajo za uporabnike letališč na letališčih, kot je opisano v Prilogi k Direktivi Sveta 96/67/ES ( 18 );

152. „neletalske dejavnosti“ pomenijo komercialne storitve za letalske prevoznike ali druge uporabnike letališča, vključno s pomožnimi storitvami za potnike, špediterje ali druge ponudnike storitev, dajanjem v najem pisarniških in trgovskih prostorov, parkirišči za avtomobile in hoteli;

153. „regionalno letališče“ pomeni letališče, katerega povprečni letni potniški promet obsega do 3 milijone potnikov;

Opredelitve pojmov na področju pomoči za pristanišča

154. „pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, ki ga sestavljata takšna infrastruktura in oprema, ki omogočata sprejem vodnih polovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, članov posadk in drugih oseb, ter katera koli druga infrastruktura, ki jo potrebujejo prevozniki v pristanišču;

155. „pomorsko pristanišče“ pomeni pristanišče, ki se uporablja predvsem za sprejem morskih plovil;

156. „pristanišče na celinskih vodah“ pomeni pristanišče, ki ni pomorsko pristanišče, namenjeno sprejemu plovil za celinsko plovbo;

157. „pristaniška infrastruktura“ pomeni infrastrukturo ter objekte, namenjene zagotavljanju pristaniških storitev, povezanih s prevozom, na primer priveze za privezovanje ladij, privezne zidove, pomole in plavajoče pontonske zapore na območjih plimovanja, notranje luke, zasipe in melioracijo zemljišč, infrastrukturo za alternativna goriva ter infrastrukturo za zbiranje ladijskih odpadkov in ostankov tovora;

158. „pristaniška nadgradnja“ pomeni ureditev površin (na primer za skladiščenje), nepremično opremo (na primer skladišča in zgradbe terminala) ter premično opremo (na primer žerjave), ki se nahaja v pristanišču za zagotavljanje pristaniških storitev, povezanih s prevozom;

159. „dostopovna infrastruktura“ pomeni vse vrste infrastrukture, potrebne za zagotovitev dostopa do pristanišča in vstopa vanj uporabnikom s kopnega ali morja in rek, zlasti ceste, železniške tire, kanale in zapornice;

160. „izkop“ pomeni odstranjevanje usedlin z dna dostopovne plovne poti do pristanišča ali v pristanišču;

161. „infrastruktura za alternativna goriva“ pomeni nepremično ali premično infrastrukturo ali infrastrukturo na morju, ki omogoča, da pristanišče plovila oskrbuje z viri energije, kot so elektrika, vodik, biogoriva, kakor so opredeljena v točki (i) člena 2 Direktive 2009/28/ES, sintetična in parafinska goriva, zemeljski plin, vključno z biometanom, v plinasti obliki (stisnjeni zemeljski plin (SZP) in utekočinjeni zemeljski plin (UZP)) ter utekočinjeni naftni plin (UNP), ki vsaj delno nadomeščajo fosilna goriva pri oskrbi z energijo za prevoz in lahko prispevajo k razogljičenju prevoza ter povečujejo okoljsko uspešnost prometnega sektorja;

162. „plovila“ pomenijo plavajoče konstrukcije z lastnim pogonom ali brez, z enim izpodrivnim trupom ali več;

163. „pomorska plovila“ pomenijo plovila, ki ne plujejo izključno ali predvsem po celinskih vodah ali vodah znotraj ali zelo blizu zaščitenih voda;

164. „plovila za celinsko plovbo“ pomenijo plovila, namenjena izključno ali predvsem za plovbo po celinskih plovnih poteh ali vodah znotraj ali zelo blizu zaščitenih voda;

165. „infrastruktura za zbiranje ladijskih odpadkov in ostankov tovora“ pomeni kakršno koli pritrjeno, plavajočo ali premično pristaniško napravo, ki lahko sprejme ladijske odpadke ali ostanke tovora, kot je opredeljeno v Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 19 ).

▼B

Člen 3

Pogoji za izvzetje

Sheme pomoči, individualna pomoč, dodeljena v okviru shem pomoči, in ad hoc pomoč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2) ali (3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogojem, da taka pomoč izpolnjuje vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter posebne pogoje za ustrezne vrste pomoči iz poglavja III te uredbe.

Člen 4

Pragovi za priglasitev

1. Ta uredba se ne uporablja za pomoč, ki presega naslednje pragove:

(a) regionalna pomoč za naložbe: „prilagojeni znesek pomoči“, kot je izračunan v skladu z mehanizmom, določenim v členu 2(20), za naložbo, katere upravičeni stroški znašajo 100 milijonov EUR;

(b) regionalna pomoč za razvoj mestnih območij: 20 milijonov EUR, kot je določeno v členu 16(3);

(c) pomoč za naložbe za MSP: 7,5 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(d) pomoč za svetovanje v korist MSP: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt;

(e) pomoč za MSP za udeležbo na sejmih: 2 milijona EUR letno na podjetje;

(f) pomoč za stroške sodelovanja MSP, ki sodelujejo v okviru projektov evropskega teritorialnega sodelovanja: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt;

(g) pomoč za financiranje tveganja: 15 milijonov EUR na upravičeno podjetje, kot je določeno v členu 21(9);

(h) pomoč za novoustanovljena podjetja: zneski na podjetje, določeni v členu 22(3), (4) in (5);

(i) pomoč za raziskave in razvoj:

(i) če je projekt pretežno temeljna raziskava: 40 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo temeljnih raziskav;

(ii) če je projekt pretežno industrijska raziskava: 20 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo industrijskih raziskav ali v kategorijo industrijskih in kategorijo temeljnih raziskav kot celoti;

(iii) če je projekt pretežno eksperimentalni razvoj: 15 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo eksperimentalnega razvoja;

(iv) če gre za projekt EUREKA ali se izvaja v okviru skupnega podjetja, ustanovljenega na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe, se lahko zneski iz točk (i) do (iii) podvojijo;

(v) če je pomoč za raziskovalne in razvojne projekte dodeljena v obliki vračljivih predplačil, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov in ukrep določa, da se bodo predplačila v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnila z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja v trenutku dodelitve, se lahko zneski iz točk (i) do (iv) povečajo za 50 %;

(vi) pomoč za študije izvedljivosti za pripravo na raziskovalne dejavnosti: 7,5 milijona EUR na študijo;

(j) pomoč za naložbe v raziskovalne infrastrukture: 20 milijonov EUR na infrastrukturo;

(k) pomoč za inovacijske grozde: 7,5 milijona EUR na grozd;

(l) pomoč za inovacije za MSP: 5 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

(m) pomoč za procesne in organizacijske inovacije: 7,5 milijona EUR na podjetje in na projekt;

(n) pomoč za usposabljanje: 2 milijona EUR na projekt usposabljanja;

(o) pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev: 5 milijonov EUR letno na podjetje;

(p) pomoč za zaposlovanje invalidnih delavcev v obliki subvencij plač: 10 milijonov EUR letno na podjetje;

(q) pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidnih delavcev: 10 milijonov EUR letno na podjetje;

(r) pomoč za nadomestilo stroškov pomoči za prikrajšane delavce: 5 milijonov EUR letno na podjetje;

(s) pomoč za naložbe za varstvo okolja, razen pomoči za naložbe za sanacijo onesnaženih območij in pomoči za distribucijsko mrežo, ki je del obrata energetsko učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja: 15 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(t) pomoč za naložbe v projekte za energetsko učinkovitost: 10 milijonov EUR, kot je določeno v členu 39(5);

(u) pomoč za naložbe v sanacijo onesnaženih območij: 20 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(v) pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov in pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov v obratih manjšega obsega: 15 milijonov EUR na podjetje in na projekt. Če je pomoč dodeljena na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb iz člena 42: 150 milijonov EUR na leto ob upoštevanju skupnega proračuna vseh shem iz člena 42;

(w) pomoč za naložbe v distribucijsko omrežje daljinskega ogrevanja ali hlajenja: 20 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(x) pomoč za naložbe v energetsko infrastrukturo: 50 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(y) pomoč za širokopasovno infrastrukturo: 70 milijonov EUR skupnih stroškov na projekt;

▼M1

(z) pomoč za naložbe v kulturo in ohranjanje kulturne dediščine: 150 milijonov EUR na projekt; pomoč za tekoče poslovanje za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine; 75 milijonov EUR letno na podjetje;

▼B

(aa) sheme pomoči za avdiovizualna dela: 50 milijonov EUR letno na shemo;

▼M1

(bb) pomoč za naložbe v šport in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo: 30 milijonov EUR ali skupni stroški, ki presegajo 100 milijonov EUR na projekt; pomoč za tekoče poslovanje za športno infrastrukturo: 2 milijona EUR letno na infrastrukturo;

▼B

(cc) pomoč za naložbe v lokalno infrastrukturo: 10 milijonov EUR ali skupni stroški, ki presegajo 20 milijonov EUR za isto infrastrukturo;

▼M1

(dd) pomoč za regionalna letališča: intenzivnosti in zneski pomoči iz člena 56a;

(ee) pomoč za pomorska pristanišča: upravičeni stroški v višini 130 milijonov EUR na projekt (ali 150 milijonov EUR na projekt v pomorskem pristanišču, vključenem v delovni načrt koridorja jedrnega omrežja iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 20 )); kar zadeva izkop, je projekt opredeljen kot ves izkop, ki se opravi v enem koledarskem letu; in

(ff) pomoč za pristanišča na celinskih vodah: upravičeni stroški v višini 40 milijonov EUR na projekt (ali 50 milijonov EUR na projekt v pristanišču na celinskih vodah, vključenem v delovni načrt koridorja jedrnega omrežja iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013); kar zadeva izkop, je projekt opredeljen kot ves izkop, ki se opravi v enem koledarskem letu.

▼B

2. Pragom, določenim ali navedenim v odstavku 1, se ni mogoče izogniti z namerno delitvijo shem ali projektov pomoči.

Člen 5

Preglednost pomoči

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja („pregledna pomoč“).

2. Naslednje vrste pomoči se obravnavajo kot pregledne:

(a) pomoč v obliki nepovratnih sredstev in subvencioniranih obrestnih mer;

(b) pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi nepovratnih sredstev;

(c) pomoč v obliki jamstev:

(i) kadar je bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih v obvestilu Komisije; ali

(ii) kadar je bila pred izvajanjem ukrepa metodologija za izračun jamstvenega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev sprejeta na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev ( 21 ) ali katerega koli naslednjega obvestila, po priglasitvi te metodologije Komisiji, na podlagi katere koli uredbe, ki jo je sprejela Komisija na področju državnih pomoči, ki so takrat veljale, in odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v smislu uporabe te uredbe;

(d) pomoč v obliki davčnih ugodnosti, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero se zagotovi, da veljavni prag ni presežen;

(e) pomoč za regionalni razvoj mestnih območij, če so izpolnjeni pogoji iz člena 16;

(f) pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 21;

(g) pomoč za novoustanovljena podjetja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 22;

(h) pomoč za projekte na področju energetske učinkovitosti, če so izpolnjeni pogoji iz člena 39;

(i) pomoč v obliki premij poleg tržne cene, če so izpolnjeni pogoji iz člena 42;

(j) pomoč v obliki vračljivih predujmov, če skupni nominalni znesek vračljivih predujmov ne presega pragov, ki se uporabljajo v skladu s to uredbo, ali če je bila pred izvajanjem ukrepa sprejeta metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivih predujmov po priglasitvi Komisiji;

▼M1

(k) pomoč v obliki prodaje ali zakupa opredmetenih sredstev po cenah, ki so nižje od tržnih, kadar se vrednost sredstev določi z neodvisno strokovno oceno pred transakcijo ali pa glede na javno dostopno, redno posodobljeno in splošno sprejemljivo referenčno merilo.

▼B

Člen 6

Spodbujevalni učinek

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, ki ima spodbujevalni učinek.

2. Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če upravičenec zadevni državi članici predloži pisni zahtevek za pomoč pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti. Zahtevek za odobritev pomoči mora vsebovati najmanj naslednje podatke:

(a) ime in velikost podjetja;

(b) opis projekta, vključno z datumi začetka in zaključka;

(c) lokacija projekta;

(d) seznam stroškov projekta;

(e) vrsta pomoči (nepovratna sredstva, posojilo, jamstvo, vračljivo predplačilo, kapitalski vložek ali drugo) in znesek javnega financiranja, potrebnega za projekt.

3. Ad hoc pomoč za velika podjetja ima spodbujevalni učinek, če je država članica zagotovila, da je izpolnjen pogoj iz odstavka 2 in da je pred dodelitvijo zadevne pomoči preverila, da dokumentacija, ki jo je pripravil upravičenec, potrjuje, da bo pomoč dosegla enega ali več naslednjih rezultatov:

(a) v primeru pomoči za regionalne naložbe: izvede se projekt, ki ne bi bil izveden na zadevnem območju, ali ne bi bil dovolj donosen za upravičenca na ustreznem območju, če ne bi bilo pomoči;

(b) v vseh drugih primerih, da je:

— bistvena razširitev obsega projekta/dejavnosti zaradi pomoči; ali

— bistveno povečanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt/dejavnost zaradi pomoči; ali

— bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta/dejavnosti.

4. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se za ukrepe v obliki davčnih ugodnosti domneva, da imajo spodbujevalni učinek, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) ukrep uvaja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, in

(b) ukrep je bil sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti.

5. Z odstopanjem od odstavkov 2, 3 in 4 se za naslednje vrste pomoči ne zahteva spodbujevalni učinek ali se zanje šteje, da imajo spodbujevalni učinek:

▼M1

(a) regionalna pomoč za tekoče poslovanje in regionalna pomoč za razvoj mestnih območij, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 15 in 16;

▼B

(b) pomoč za dostop MSP do finančnih sredstev, če so izpolnjeni pogoji iz členov 21 in 22;

(c) pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev v obliki subvencij plač ali pomoč za zaposlovanje invalidnih delavcev v obliki subvencij plač, če so izpolnjeni pogoji iz členov 32 oziroma 33;

▼M1

(d) pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidnih delavcev in pomoč za nadomestilo stroškov pomoči za prikrajšane delavce, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 34 in 35;

▼B

(e) pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES, če so izpolnjeni pogoji iz člena 44 te uredbe;

(f) pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče, če so izpolnjeni pogoji iz člena 50;

(g) socialna pomoč za prevoz za prebivalce oddaljenih regij, če so izpolnjeni pogoji iz člena 51;

(h) pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine, če so izpolnjeni pogoji iz člena 53.

Člen 7

Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški

1. Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo številčni podatki pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena.

▼M1

Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenih stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 22 ), če se dejavnost vsaj delno financira iz katerega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo teh možnosti poenostavljenih stroškov, in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi.

▼B

2. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev.

3. ►M1 Pomoč, za katero obveznost plačila nastane v prihodnosti, vključno s pomočjo, plačljivo v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. ◄ Upravičeni stroški se diskontirajo na vrednost, ki so jo imeli ob dodelitvi. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja ob dodelitvi pomoči.

▼M1 —————

▼B

5. Kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predplačil, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov in ukrep določa, da se bodo predplačila v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnila z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja v trenutku dodelitve, se lahko največja intenzivnost pomoči iz poglavja III poveča za 10 odstotnih točk.

6. Kadar je regionalna pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov, največje intenzivnosti pomoči, določene v karti regionalne pomoči in veljavne v trenutku dodelitve pomoči, ni mogoče povečati.

Člen 8

Kumulacija

1. Pri ugotavljanju, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev, določeni v členu 4, in največje intenzivnosti pomoči, določene v poglavju III, se upošteva skupni znesek državne pomoči za dejavnost, projekt ali podjetje, ki prejema pomoč.

2. Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, je treba upoštevati le slednjo pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije.

3. Pomoč z opredeljivimi upravičenimi stroški, ki je izvzeta v skladu s to uredbo, se lahko kumulira:

(a) z vsako drugo državno pomočjo, če se ti ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške;

(b) z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za to pomoč v skladu s to uredbo.

4. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta v skladu s členi 21, 22 in 23 te uredbe, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo, ki je brez opredeljivih upravičenih stroškov, in sicer do najvišjega zadevnega skupnega praga financiranja, določenega za posebne okoliščine vsakega primera s to ali katero koli drugo uredbo o skupinskih izjemah ali s sklepom, ki ga je sprejela Komisija.

5. Državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne kumulira z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi taka kumulacija povzročila intenzivnost pomoči, ki presega intenzivnost pomoči, določeno v poglavju III te uredbe.

6. Z odstopanjem od odstavka 3(b) se lahko pomoč za invalidne delavce, kakor je določena v členih 33 in 34, kumulira z drugo pomočjo, izvzeto v skladu s to uredbo, v zvezi z enakimi upravičenimi stroški nad najvišjim veljavnim pragom v skladu s to uredbo, če s tako kumulacijo intenzivnost pomoči ne preseže 100 % ustreznih stroškov za celotno obdobje, v katerem so zadevni delavci zaposleni.

▼M1

7. Z odstopanjem od odstavkov 1 do 6 se pri ugotavljanju, ali se upoštevajo zgornje meje za regionalno pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah, kakor so določene v členu 15(4), upoštevajo samo regionalne pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah, ki so izvedene v skladu s to uredbo.

▼B

Člen 9

Objave in informacije

1. Zadevna država članica zagotovi, da se na celovitem spletišču državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavi:

(a) povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega;

(b) celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

(c) informacije, določene v Prilogi III za vsako dodelitev individualne pomoči, ki presega 500 000 EUR.

Glede pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, se informacije iz tega odstavka objavijo na spletišču države članice, v kateri se nahaja organ upravljanja, kakor je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013. Druga možnost je, da se sodelujoče države članice odločijo, da vsaka zagotovi informacije v zvezi z ukrepi pomoči na svojem ozemlju na zadevnih spletiščih.

2. Za sheme v obliki davčnih ugodnosti in sheme, ki jih zajemata člena 16 in 21 ( 23 ), se šteje, da so pogoji iz odstavka 1(c) tega člena izpolnjeni, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualne pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

0,5–1;

1–2;

2–5;

5–10;

10–30; in

30 in več.

3. Za sheme iz člena 51 te uredbe se obveznost objave, določena v tem členu, ne uporablja za končne potrošnike.

4. Informacije iz odstavka 1(c) tega člena so organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočajo učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Informacije iz odstavka 1 se objavijo v 6 mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v 1 letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od dneva, ko je bila pomoč dodeljena.

5. Komisija objavi na svojem spletišču:

(a) povezave na spletišča državne pomoči iz odstavka 1 tega člena;

(b) povzetek informacij iz člena 11.

6. Država članica ravna v skladu z določbami tega člena najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe.







POGLAVJE II

Spremljanje

Člen 10

Odvzem ugodnosti skupinskih izjem

Kadar država članica dodeli pomoč, ki je domnevno izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo, ne da bi izpolnila pogoje iz poglavij I do III, lahko Komisija, potem ko zadevni državi članici omogoči, da izrazi svoja stališča, sprejme sklep, da je treba vse ali nekatere prihodnje ukrepe pomoči, ki jih sprejme zadevna država članica in ki bi sicer izpolnjevali zahteve iz te uredbe, priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Ukrepi, ki jih je treba priglasiti, se lahko omejijo na ukrepe, ki dodeljujejo določeno vrsto pomoči ali v korist določenih upravičencev, ali ukrepe pomoči, ki jih sprejmejo določeni organi zadevne države članice.

Člen 11

Poročanje

Države članice, ali v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, država članica, v kateri je organ upravljanja, kakor je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013, Komisiji posredujejo:

(a) prek elektronskega sistema obveščanja Komisije, povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe, v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ter povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči, vključno z njegovimi spremembami, in sicer v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepa;

(b) letno poročilo iz Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES ( 24 ), kakor je bila spremenjena, v elektronski obliki, o uporabi te uredbe, ki vsebuje informacije, navedene v Izvedbeni uredbi, in sicer za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja.

▼M1

Člen 12

Spremljanje

1. Da bi Komisija lahko spremljala pomoč, izvzeto iz priglasitve po tej uredbi, države članice, ali pa v primeru pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja, vodijo podrobno evidenco z informacijami in dodatno dokumentacijo, ki so potrebne za ugotovitev, da so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme.

2. Če gre za sheme, po katerih se davčna pomoč dodeli samodejno, kot so tiste na podlagi davčne napovedi upravičencev, in pri katerih se za posameznega upravičenca ne opravi predhodno preverjanje glede izpolnjevanja vseh pogojev glede združljivosti, država članica redno preverja vsaj naknadno in na podlagi vzorcev, da so vsi pogoji glede združljivosti izpolnjeni in sprejme potrebne sklepe. Države članice podrobne evidence o preverjanjih hranijo vsaj 10 let od datuma, ko so bila ta opravljena.

3. Komisija lahko od vsake države članice zahteva vse informacije in dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebne za spremljanje uporabe te uredbe, vključno z informacijami iz odstavkov 1 in 2. Zadevna država članica Komisiji predloži zahtevane informacije in dokazila v 20 delovnih dneh od prejema zahteve ali v daljšem obdobju, če je tako določeno v zahtevi.

▼B







POGLAVJE III

Posebne določbe za različne vrste pomoči







Oddelek 1

Regionalna pomoč







Pododdelek A

Regionalna pomoč za naložbe in pomoč za tekoče poslovanje

▼M1

Člen 13

Področje uporabe regionalne pomoči

Ta oddelek se ne uporablja za:

(a) pomoč v korist dejavnostim v sektorjih jeklarstva, premogovništva, ladjedelništva ali sintetičnih vlaken;

(b) pomoč v prometnem sektorju in povezani infrastrukturi ter pomoč za proizvodnjo in distribucijo energije ter energetsko infrastrukturo, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje;

(c) regionalno pomoč v obliki shem, ki so namenjene omejenemu številu posebnih sektorjev gospodarske dejavnosti; sheme, namenjene turističnim dejavnostim, širokopasovnim infrastrukturam ali predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, se ne štejejo za sheme, namenjene posebnim sektorjem gospodarskih dejavnosti;

(d) regionalno pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno podjetjem, katerih glavne dejavnosti spadajo v področje K (Finančne in zavarovalniške dejavnosti) NACE Rev. 2, ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine, katerih glavne dejavnosti spadajo v razreda 70.10 (Dejavnost uprav podjetij) ali 70.22 (Drugo podjetniško in poslovno svetovanje) NACE Rev. 2.

▼B

Člen 14

Regionalna pomoč za naložbe

1. Ukrepi regionalne pomoči za naložbe so združljivi z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in so izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2. Pomoč se dodeli na območjih, ki prejemajo pomoč.

3. Na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3)(a) Pogodbe, se pomoč lahko odobri za začetno naložbo, ne glede na velikost upravičenca. Na območjih, ki prejemajo pomoč, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3)(c) Pogodbe, se pomoč lahko dodeli MSP za kakršno koli obliko začetne naložbe. Pomoč za velika podjetja se dodeli samo za začetno naložbo v korist nove gospodarske dejavnosti na zadevnem območju.

4. Upravičeni stroški so naslednji:

(a) stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva;

(b) ocenjeni stroški plač, ki so posledica ustvarjanja delovnih mest zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let; ali

(c) kombinacija točk (a) in (b), ki ne presega zneska iz (a) ali (b), pri čemer se upošteva višja vrednost.

5. Naložba ostane na območju, ki prejema pomoč, najmanj pet let ali v primeru MSP najmanj tri leta po dokončani naložbi. To ne preprečuje nadomestitve obratov ali opreme, ki so zastareli ali se pokvarili v tem obdobju, če gospodarska dejavnost ostane na zadevnem območju za najkrajše ustrezno obdobje.

6. Pridobljena sredstva so nova, razen za MSP in za nakup poslovne enote. Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjimi pogoji:

(a) pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu zaključka naložbenega projekta, za MSP pa tri leta;

(b) pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja najema odkupi sredstvo.

►M1 V primeru prevzema sredstev poslovne enote v smislu člena 2(49) ali (51) se upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. ◄ Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Če je pomoč za pridobitev sredstev že bila odobrena pred njihovim nakupom, je treba nabavno vrednost teh sredstev odšteti od upravičenih stroškov, povezanih s prevzemom poslovne enote. Kadar član družine prvotnega lastnika ali eden od zaposlenih prevzame malo podjetje, se opusti pogoj, da se morajo sredstva kupiti od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Nakup delnic se ne šteje za začetno naložbo.

7. ►M1 Pri pomoči, dodeljeni velikim podjetjem za bistveno spremembo v proizvodnem procesu, morajo upravičeni stroški presegati znesek amortizacije sredstev, povezanih z dejavnostjo, ki naj bi se modernizirala, v zadnjih treh poslovnih letih. ◄ Pri pomoči, dodeljeni za diverzifikacijo obstoječe poslovne enote, morajo upravičeni stroški za vsaj 200 % presegati knjigovodsko vrednost sredstev, ki se ponovno uporabijo, kot je bila evidentirana v poslovnem letu pred začetkom del.

8. Neopredmetena sredstva so upravičena za izračun stroškov naložbe, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) uporabljati jih je treba izključno v ustanovi, ki je prejemnica pomoči;

(b) biti morajo taka, da se lahko amortizirajo;

(c) odkupiti jih je treba pod tržnimi pogoji od tretje osebe, ki ni povezana s kupcem; in

(d) vključiti jih je treba v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo ostati povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj pet let, v primeru MSP pa najmanj tri leta.

Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do mejne vrednosti v višini 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za začetno naložbo.

9. Kadar so upravičeni stroški izračunani glede na ocenjene stroške plač, kot je navedeno v odstavku 4(b), se morajo izpolniti naslednji pogoji:

(a) zaradi naložbenega projekta se neto poveča število zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem iz prejšnjih 12 mesecev. To pomeni, da se izguba zaposlitve odšteje od dozdevnega števila delovnih mest, ustvarjenih v navedenem obdobju;

(b) vsa delovna mesta se zasedejo v treh letih po zaključku del; in

(c) vsako delovno mesto, ustvarjeno z naložbo, se obdrži na zadevnem območju za obdobje najmanj pet let od datuma, ko je bilo prvič zasedeno, oziroma najmanj tri leta v primeru MSP.

10. Regionalna pomoč za razvoj širokopasovnih omrežij mora izpolniti vse naslednje pogoje:

(a) pomoč se dodeli le za območja, na katerih ni omrežja iste kategorije (osnovno širokopasovno omrežje ali omrežje naslednje generacije) in na katerih se v treh letih od sklepa o dodelitvi pomoči verjetno ne bo razvilo tako omrežje po komercialnih pogojih; in

(b) subvencioniran omrežni operater mora ponuditi aktiven in pasiven veleprodajni dostop v skladu s pravičnimi in nediskriminatornimi pogoji, vključno s fizično razvezavo v primeru omrežij naslednje generacije; in

(c) pomoč se dodeli na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka.

11. Regionalna pomoč za raziskovalno infrastrukturo se dodeli samo, če je pomoč pogojena s preglednim in nediskriminatornim dostopom do infrastrukture, ki prejema pomoč.

12. Intenzivnost pomoči, izražena v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje intenzivnosti pomoči, določene v karti regionalne pomoči in ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli na zadevnem območju. Kadar se intenzivnost pomoči izračuna na podlagi odstavka 4(c), največja intenzivnost pomoči ne presega najugodnejšega zneska, ki sledi iz uporabe navedene intenzivnosti na podlagi stroškov naložbe ali stroškov plač. Za velike naložbene projekte znesek pomoči ne presega prilagojenega zneska pomoči, izračunanega v skladu z mehanizmom iz člena 2(20).

13. Vsaka začetna naložba, ki jo je začel isti upravičenec (na ravni skupine) v obdobju treh let od datuma začetka del na drugi naložbi, ki prejema pomoč, v isti regiji na ravni 3 standardne klasifikacije teritorialnih enot, se šteje za del enotnega naložbenega projekta. Če gre pri takem enotnem naložbenem projektu za velik naložbeni projekt, skupni znesek pomoči za enoten naložbeni projekt ne presega prilagojenega zneska pomoči za velike naložbene projekte.

14. Upravičenec do pomoči mora zagotoviti finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov, in sicer z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ni povezana z javno pomočjo. V najbolj oddaljenih regijah lahko naložba MSP prejme pomoč z največjo intenzivnostjo pomoči nad 75 %, v takih primerih se preostanek zagotovi v obliki finančnega prispevka upravičenca do pomoči.

15. Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013, se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičeni do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če začetna naložba zadeva novo gospodarsko dejavnost.

▼M1

16. Upravičenec potrdi, da ni izvedel premestitve v poslovno enoto, v kateri naj bi se izvajala začetna naložba, za katero se zaprosi pomoč, v dveh letih pred zahtevkom za pomoč, in poda zavezo, da tega ne bo storil do dveh let po zaključku začetne naložbe, za katero se zaprosi pomoč.

17. Pomoč v sektorju ribištva in akvakulture se ne dodeli podjetjem, ki so storila eno ali več kršitev iz člena 10(1)(a) do (d) in člena 10(3) Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ( 25 ), in za operacije iz člena 11 navedene uredbe.

▼M1

Člen 15

Regionalna pomoč za tekoče poslovanje

1. Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah, na redko poseljenih območjih in na zelo redko poseljenih območjih so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2. Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje na redko poseljenih območjih so nadomestilo za dodatne stroške prevoza blaga, ki je bilo proizvedeno na območjih, upravičenih do pomoči za tekoče poslovanje, ter dodatne stroške prevoza blaga, dodatno predelanega na navedenih območjih, pod naslednjimi pogoji:

(a) pomoč je objektivno izmerljiva vnaprej na podlagi fiksnega zneska ali razmerja tona/kilometer ali druge ustrezne merske enote;

(b) dodatni prevozni stroški se izračunajo na podlagi opravljene poti blaga znotraj državnih meja zadevne države članice z uporabo prevoznega sredstva, ki upravičencu povzroči najnižje stroške.

Intenzivnost pomoči ne presega 100 % dodatnih prevoznih stroškov, kot so določeni v tem odstavku.

3. Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje na zelo redko poseljenih območjih preprečujejo ali zmanjšujejo odseljevanje pod naslednjimi pogoji:

(a) upravičenci imajo gospodarsko dejavnost v zadevni regiji;

(b) letni znesek pomoči na upravičenca na podlagi vseh shem pomoči za tekoče poslovanje ne presega 20 % letnih stroškov dela, ki jih ima upravičenec na zadevnem območju.

4. ►C2 Sheme pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah nadomestijo dodatne stroške poslovanja, ki nastanejo v navedenih regijah kot neposredna posledica ene ali več stalnih omejitev iz člena 349 Pogodbe, in sicer če upravičenci izvajajo svojo gospodarsko dejavnost v eni od najbolj oddaljenih regij, pod pogojem, da letni znesek pomoči na upravičenca na podlagi vseh shem pomoči za tekoče poslovanje, ki se izvajajo v okviru te uredbe, ne presega enega od naslednjih deležev: ◄

(a) 35 % bruto dodane vrednosti, ki jo letno ustvari upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji;

(b) 40 % letnih stroškov dela, ki jih je imel upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji;

(c) 30 % letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji.

▼B







Pododdelek B

Pomoč za razvoj mestnih območij

Člen 16

Regionalna pomoč za razvoj mestnih območij

1. Regionalna pomoč za razvoj mestnih območij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2. Projekti za razvoj mestnih območij izpolnjujejo naslednja merila:

(a) izvajajo se prek skladov za razvoj mestnih območij na območjih, ki prejemajo pomoč;

(b) so sofinancirani s strani evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

(c) podpirajo izvajanje „celostne strategije trajnostnega razvoja mestnih območij“.

3. Skupna naložba v projekt za razvoj mestnih območij v okviru katerega koli ukrepa pomoči za razvoj mestnih območij ne presega 20 milijonov EUR.

4. Upravičeni stroški so skupni stroški projekta za razvoj me