2011O0023 — SL — 01.06.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE z dne 9. decembra 2011 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (prenovitev) (ECB/2011/23) (2012/120/EU) (UL L 065, 3.3.2012, p.1)

spremenjena z:









▼B

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 9. decembra 2011

o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike

(prenovitev)

(ECB/2011/23)

(2012/120/EU)







SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE – ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 3.1 in 3.3, členov 5.1, 12.1 in 14.3 ter člena 16 Statuta, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke ( 1 ) ter zlasti členov 4 in 8 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Smernica ECB/2004/15 z dne 16. julija 2004 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti ( 2 ) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. (2) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) za izpolnitev svojih nalog zahteva celovito in zanesljivo zunanjo statistiko, ki obsega statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah, ki prikazujeta glavne postavke z vplivom na denarne pogoje in devizne trge v euroobmočju, in statistiko o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev. (3) Prvi stavek člena 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) zahteva, da Evropska centralna banka (ECB) ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) zbira bodisi od pristojnih organov, ki niso NCB, bodisi neposredno od gospodarskih subjektov statistične informacije, ki so potrebne za izpolnjevanje nalog ESCB. Drugi stavek člena 5.1 določa, da v te namene ECB sodeluje z institucijami ali organi Unije in s pristojnimi organi držav članic ali tretjih držav ter z mednarodnimi organizacijami. Člen 5.2 določa, da NCB izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče. (4) Informacije, ki so potrebne za izpolnjevanje zahtev ECB na področju zunanje statistike, lahko zbirajo in/ali pripravljajo pristojni organi, ki niso NCB. Zato nekatere od nalog, ki jih je treba opraviti po tej smernici, zahtevajo sodelovanje med ECB ali NCB in takimi pristojnimi organi. Člen 4 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB. (5) Del potrebnih statističnih informacij se nanaša na finančni račun plačilne bilance, s tem povezane dohodke in stanje mednarodnih naložb, za katere je primarno odgovoren Eurosistem. Treba bi bilo zagotoviti, da NCB razpolagajo s potrebnim statističnim strokovnim znanjem in izkušnjami, zlasti glede konceptov in metodologije ter zbiranja, pripravljanja, analize in posredovanja podatkov, da bi lahko na tem področju pomagale ECB. (6) Po sprejetju Smernice ECB/2004/15 so bili mednarodni statistični standardi, ki so referenca za pripravljanje statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb, spremenjeni. Zlasti je Mednarodni denarni sklad (MDS) objavil šesto izdajo Priročnika za plačilno bilanco in stanje mednarodnih naložb (Balance of Payments and International Investment Position Manual; v nadaljnjem besedilu: BPM6), Statistična komisija Združenih narodov pa je v svoji zadnji verziji sistema nacionalnih računov iz leta 2008 (System of National Accounts) spremenila mednarodni statistični standard za nacionalne račune. Poleg tega je Evropska komisija predlagala uredbo o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (ESR 2010) ( 3 ). (7) Zaradi težav, povezanih s pripravljanjem statistike naložb v vrednostne papirje, je bilo treba opredeliti skupne pristope za zbiranje teh informacij v euroobmočju. Sistemi v euroobmočju za zbiranje podatkov o naložbah v vrednostne papirje bi se morali prilagoditi skupnemu standardu, tj. enemu od štirih modelov, ki kot minimum zajemajo zbiranje četrtletnih podatkov o stanju po posameznih vrednostnih papirjih, kot je določeno v tabeli v Prilogi VI. (8) Poročanje podatkov o transakcijah in stanjih terjatev in/ali obveznosti rezidentov euroobmočja do rezidentov drugih držav članic euroobmočja je potrebno za izpolnitev statističnih zahtev ECB na področju naložb v vrednostne papirje (in s tem povezanega dohodka). Podatki se uporabljajo za pripravo agregatnih podatkov za euroobmočje o transakcijah in stanjih iz naslova obveznosti iz naložb v vrednostne papirje ter knjiženjih v breme iz dohodkov od tovrstnih naložb. Navedena uporaba je v skladu z nacionalnimi zahtevami ali uveljavljeno prakso. (9) Četrtletna statistika plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb euroobmočja se uporablja za pripravljanje računa tujine v četrtletnih finančnih računih euroobmočja. Za ta namen je treba zbrati in pripraviti informacije o transakcijah in stanjih do rezidentov drugih držav članic euroobmočja, kot je opisano v tej smernici. (10) Centralizirana baza vrednostnih papirjev (Centralised Securities Database; v nadaljnjem besedilu: CSDB) je na voljo NCB in drugim pristojnim organom na podlagi dovoljenja in ob upoštevanju drugih ustreznih omejitev. CSDB bo glavni vir referenčnih podatkov o vrednostnih papirjih, ki se uporabijo pri zahtevanih podatkih za pripravo statistike za euroobmočje o transakcijah in stanjih v zvezi z naložbami v vrednostne papirje. S kombiniranjem informacij iz CSDB s podatki, zbranimi po posameznih vrednostnih papirjih, bi moralo biti zlasti mogoče natančno pripraviti podatke o transakcijah in stanjih naložb v vrednostne papirje, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja in jih imajo rezidenti drugih držav euroobmočja. To bo končno omogočilo pripravljanje podatkov za euroobmočje o obveznostih iz naložb v vrednostne papirje po sektorski razčlenitvi. (11) Kot prispevek k letni oceni mednarodne vloge eura so za presojo vloge eura kot naložbene valute potrebni statistični podatki o transakcijah in stanjih dolžniških vrednostnih papirjev, razčlenjeni po valutah. (12) ESCB potrebuje celovito statistiko za ocenjevanje eurobankovcev, ki jih imajo subjekti zunaj euroobmočja. V ta namen so posebnega pomena statistične informacije o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev med državami članicami, katerih valuta je euro, in državami zunaj euroobmočja. Taka statistika je potrebna za lažje odločanje na področju izdajanja eurobankovcev glede načrtovane proizvodnje eurobankovcev, upravljanja z zalogami ter usklajevanja izdajanja in prenosov eurobankovcev s strani NCB in ECB v skladu z njihovimi pristojnostmi. Statistika o pošiljanju eurobankovcev prispeva k oceni denarnih in deviznih gibanj ter je potrebna za presojo vloge eura kot naložbene valute zunaj euroobmočja. (13) Ocenjevanje kakovosti za statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah euroobmočja bi bilo treba izvajati v skladu z okvirom ECB o kakovosti statistike (Statistics Quality Framework). NCB bi morale v sodelovanju z drugimi pristojnimi organi, kjer je to primerno, oceniti kakovost podatkov, ki jih posredujejo. (14) V skladu s členom 3a Uredbe (ES) št. 2533/98 in javno zavezo Evropskega sistema centralnih bank o evropski statistiki za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike s strani ESCB veljajo načela nepristranskosti, objektivnosti, poklicne neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti, zaupnosti statističnih informacij, čim manjšega bremena poročanja in visoke kakovosti izdelkov. (15) Posredovanje zaupnih statističnih informacij od NCB k ECB poteka v takem obsegu in tako podrobno, kot je potrebno za izvrševanje nalog ESCB. Če so viri statističnih informacij, ki so označene kot zaupne, pristojni organi, ki niso NCB, bi morala ECB take zaupne statistične informacije uporabljati v skladu z Uredbo (ES) št. 2533/98. (16) Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej smernici, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. V tem postopku se bodo upoštevala stališča Odbora ESCB za statistiko. NCB lahko take tehnične spremembe predlagajo prek Odbora ESCB za statistiko – ob upoštevanju naslednjega: SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:







Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej smernici:

1. „zunanja statistika“ pomeni statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb, predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah ter statistiko o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev;

2. „plačilna bilanca“ pomeni statistični izkaz, ki z ustrezno razčlenitvijo prikazuje mednarodne transakcije v opazovanem obdobju;

3. „stanje mednarodnih naložb“ pomeni bilanco stanja, ki z ustrezno razčlenitvijo prikazuje stanje mednarodnih finančnih imetij in obveznosti na referenčni datum;

4. „predloga za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah“ pomeni statistični izkaz, ki z ustrezno razčlenitvijo prikazuje stanja rezervnih imetij, drugih deviznih imetij in obveznosti, povezanih z rezervami, ki jih ima Eurosistem na referenčni datum;

5. „čezmejna pošiljka eurobankovcev“ pomeni izvoz in/ali uvoz eurobankovcev;

6. „izvoz eurobankovcev“ pomeni katero koli dobavo eurobankovcev od NCB ali druge denarne finančne institucije (MFI), ki je rezident euroobmočja, h kateri koli pravni osebi zunaj euroobmočja;

7. „uvoz eurobankovcev“ pomeni katero koli dobavo eurobankovcev za NCB ali drugo MFI, ki je rezident euroobmočja, od katere koli pravne osebe zunaj euroobmočja;

8. „rezident“ in „rezidenčen“ imata enak pomen, kot je opredeljen v členu 1(4) Uredbe (ES) št. 2533/98;

9. „tujina“ pomeni vse mednarodne organizacije in rezidente na vseh ozemljih, ki niso ozemlje določene države članice euroobmočja, ki nastopajo kot partnerji rezidentov v tej državi članici;

10. „mednarodna transakcija“ pomeni katero koli transakcijo, ki ustvari ali odplača, v celoti ali delno, terjatve ali dolgove, ali katero koli transakcijo, s katero se prenese pravica na stvari med rezidenti države članice euroobmočja in nerezidenti te države članice;

11. „mednarodna stanja“ pomenijo stanje finančnih terjatev in obveznosti do nerezidentov države članice euroobmočja. Mednarodna stanja zajemajo tudi: (a) zemljišča, druga opredmetena neproizvedena sredstva in druge nepremičnine, ki se fizično nahajajo zunaj države članice euroobmočja in so v lasti rezidentov te države članice in/ali se fizično nahajajo v državi članici euroobmočja in so v lasti nerezidentov; ter (b) denarno zlato in posebne pravice črpanja v lasti rezidentov;

12. „prevrednotenja“ pomenijo dobičke in izgube v mednarodnih stanjih, ki so posledica sprememb deviznih tečajev in/ali drugih cen;

13. „rezervna imetja“ pomenijo visoko likvidne in tržne terjatve ter terjatve do kreditno sposobnih subjektov, ki jih ima Eurosistem do rezidentov zunaj euroobmočja v valutah, različnih od eura, ter zlato, rezervne pozicije pri MDS in imetja posebnih pravic črpanja;

14. „druga devizna imetja“ pomenijo (a) terjatve, ki jih ima Eurosistem do rezidentov euroobmočja v valutah, različnih od eura; in (b) terjatve, ki jih ima Eurosistem do rezidentov zunaj euroobmočja v valutah, različnih od eura, ki ne ustrezajo merilom likvidnosti, tržnosti in kreditne sposobnosti v zvezi z rezervnimi imetji;

15. „obveznosti, povezane z rezervami“ pomenijo vnaprej določena in potencialna kratkoročna neto črpanja pri Eurosistemu, podobna rezervnim imetjem in drugim deviznim imetjem Eurosistema;

16. zbiranje podatkov „po posameznih vrednostnih papirjih“ pomeni zbiranje podatkov, razčlenjenih po posameznih vrednostnih papirjih.

Člen 2

Statistične obveznosti nacionalnih centralnih bank

1. NCB dajo ECB na voljo podatke o mednarodnih transakcijah, stanjih in prevrednotenjih ter o stanjih rezervnih imetij, drugih deviznih imetij in obveznosti, povezanih z rezervami, ki so potrebni, da ECB lahko pripravi agregatno statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah za euroobmočje. Podatki se dajo na voljo, kot je opredeljeno v tabelah 1 do 5 v Prilogi II, in v rokih iz člena 3.

2. NCB dajo ECB na voljo tudi podatke o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev, kot je opredeljeno v tabeli 6 v Prilogi II. NCB poročajo podatke o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev, kadar najboljša ocena skupnega zneska vseh čezmejnih pošiljk v preteklem letu presega 1 000 milijonov EUR.

3. Podatkom se priložijo razpoložljive informacije o posameznih pomembnejših dogodkih in o razlogih za popravke, kadar je sprememba podatkov zaradi takšnih posameznih pomembnejših dogodkov in popravkov pomembna ali kadar tako zahteva ECB. Razpoložljive informacije o posameznih pomembnejših dogodkih se tudi izmenjujejo z drugimi NCB euroobmočja v okviru obstoječih dogovorov, na primer v okviru neposrednih tujih naložb.

4. Zahtevani mesečni in četrtletni podatki o transakcijah ter četrtletni podatki o stanjih se dajo na voljo ECB, kot je določeno v prilogah I, II in III, ki so v skladu s trenutno veljavnimi mednarodnimi standardi, zlasti tistimi iz BPM6. Zahtevani podatki iz predloge za dajanje mesečnih podatkov o mednarodnih rezervah se dajo na voljo ECB, kot je določeno v prilogah I, II in III, ki so v skladu s priročnikom MDS Mednarodne rezerve in devizna likvidnost: smernice za predlogo za dajanje podatkov (International Reserves and Foreign Currency Liquidity: Guidelines for a Data Template).

5. Zahtevani podatki o plačilni bilanci se dajo na voljo mesečno in četrtletno. Zahtevani podatki iz predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah se dajo na voljo mesečno. Zahtevani podatki o stanju mednarodnih naložb se dajo na voljo četrtletno. Zahtevani podatki o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev se dajo na voljo mesečno.

6. Sistemi zbiranja podatkov o naložbah v vrednostne papirje se prilagodijo enemu od modelov, navedenih v tabeli v Prilogi VI.

7. V primeru širitve euroobmočja NCB zadevne države članice in NCB vseh drugih držav članic euroobmočja v času, ko ta država članica sprejme euro, zagotovijo ECB pretekle podatke, da se omogoči priprava agregatov za euroobmočje v novi sestavi. Te NCB zagotovijo pretekle podatke od leta 2008 na podlagi najboljše ocene. Postavke in razčlenitve, ki se poročajo, določi Izvršilni odbor ECB na predlog Odbora ESCB za statistiko za vsak primer posebej.

Če je država članica, ki sprejme euro, vstopila v Unijo po letu 2007, pretekli podatki zajemajo najmanj obdobje od datuma, na katerega je ta država članica vstopila v Unijo.

8. V primeru širitve euroobmočja tiste države članice euroobmočja, ki so bile del monetarne unije v obdobju pred fizično uvedbo eura, zagotovijo za to obdobje pretekle podatke za to monetarno unijo kot celoto.

Z odstopanjem od člena 2(7) se od centralne banke Banque centrale du Luxembourg ne zahteva posredovanje preteklih podatkov za obdobje do decembra 2001. Centralna banka Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique posreduje skupne pretekle podatke za Belgijo in Luksemburg za obdobje do decembra 2001. Enak postopek se uporablja v primeru vseh preteklih podatkov, ki se nanašajo na obdobje pred fizično uvedbo eura in se zahtevajo v primeru metodoloških sprememb ali katerih koli drugih spremenjenih zahtev.

Člen 3

Roki

1. Podatki, ki se zahtevajo za pripravo mesečne plačilne bilance euroobmočja, in podatki o prevrednotenjih rezervnih imetij euroobmočja se dajo na voljo ECB do 14.00 po srednjeevropskem času ( 4 ) na 44. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se nanašajo.

2. Podatki, ki se zahtevajo za pripravo četrtletne plačilne bilance in četrtletnega stanja mednarodnih naložb euroobmočja, se dajo na voljo ECB do 14.00 na:

(a) 85. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se nanašajo, od leta 2014 do leta 2016;

(b) 82. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se nanašajo, v letih 2017 in 2018;

(c) 80. koledarski dan po koncu četrtletja, na katero se nanašajo, od leta 2019 naprej.

3. Podatki, ki se zahtevajo za pripravo predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah Eurosistema, se dajo na voljo ECB do 14.00 na 10. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se nanašajo.

4. Podatki, ki se zahtevajo o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev, kot je opredeljeno v tabeli 6 v Prilogi II, se dajo na voljo ECB do 14.00 na 35. koledarski dan po koncu meseca, na katerega se nanašajo.

5. Kadar se rok iz odstavkov 1 do 4 ujema z dnem, ko je sistem TARGET2 zaprt, se rok podaljša na naslednji dan delovanja sistema TARGET2 ( 5 ).

6. Nacionalno zbiranje podatkov iz odstavkov 1 do 5 se organizira tako, da se je navedenih rokov mogoče držati.

Člen 4

Sodelovanje s pristojnimi organi, ki niso NCB

1. Če so vir dela ali vseh podatkov iz člena 2 pristojni organi, ki niso NCB, vzpostavijo NCB ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za posredovanje podatkov, ki izpolnjuje standarde ECB, zlasti glede kakovosti podatkov, in vse druge zahteve ECB, kot so določene v tej smernici, razen če je enak rezultat že dosežen z nacionalno zakonodajo.

2. NCB so odgovorne za ohranjanje in nadaljnji razvoj standardov glede konceptov in metodologije ter zbiranja, pripravljanja, analize in posredovanja podatkov o finančnem računu plačilne bilance in s tem povezanih dohodkih ter stanju mednarodnih naložb.

3. Če so vir statističnih informacij, ki so označene kot zaupne, pristojni organi, ki niso NCB, uporablja ECB take informacije v skladu z Uredbo (ES) št. 2533/98.

Člen 5

Standard posredovanja

Zahtevane statistične informacije se dajo na voljo ECB v obliki, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge IV.

Člen 6

Kakovost statističnih informacij

1. Brez poseganja v naloge spremljanja, ki jih izvaja ECB in so določene v Prilogi V, NCB v sodelovanju z drugimi pristojnimi organi, kot je navedeno v členu 4 in kadar je to primerno, zagotavljajo spremljanje in ocenjevanje kakovosti statističnih informacij, ki so bile dane na voljo ECB. ECB ocenjuje te podatke na podoben način. Ocenjevanje se izvede pravočasno. Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti podatkov.

2. Ocena kakovosti podatkov o transakcijah in stanjih naložb v vrednostne papirje ter o s tem povezanih dohodkih je odvisna od zadostnega zajetja in kakovosti informacij o vrednostnih papirjih v CSDB.

3. Kadar so podatki za postavko v tabelah 1 do 5 v Prilogi II zanemarljive ali nepomembne velikosti za statistiko euroobmočja in nacionalno statistiko ali kadar podatkov za to postavko ni mogoče zbrati z razumnimi stroški, so dopustne najboljše ocene na podlagi zanesljivih statističnih metodologij, pod pogojem, da analitična vrednost statistike ni ogrožena. Poleg tega so najboljše ocene dopustne za naslednje razčlenitve v tabelah 1, 2 in 6 v Prilogi II:

(a) podpostavke primarnega dohodka od drugih naložb;

(b) podpostavke drugega primarnega dohodka in sekundarnega dohodka;

(c) podpostavke kapitalskih transferjev v kapitalskem računu;

(d) geografska razčlenitev obveznosti iz izvedenih finančnih instrumentov;

(e) knjiženja v dobro reinvestiranih dohodkov od delnic investicijskih skladov brez kode ISIN;

(f) razčlenitev čezmejnih pošiljk eurobankovcev po apoenski sestavi.

4. Spremljanje kakovosti statističnih informacij, ki ga izvaja ECB, lahko vključuje natančno preverjanje popravkov teh podatkov: prvič, za vključitev zadnje ocene statističnih informacij, s čimer se izboljša kakovost; drugič, za zagotovitev, kolikor je mogoče, usklajenosti med ustreznimi postavkami plačilne bilance za vsako od različnih frekvenc poročanja.

Člen 7

Poenostavljen postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB je ob upoštevanju stališč Odbora ESCB za statistiko upravičen izvesti tehnične spremembe prilog k tej smernici, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah.

Člen 8

Prvo posredovanje podatkov Evropski centralni banki

1. Prvo posredovanje podatkov v zvezi s statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah se opravi junija 2014.

2. Prvo posredovanje podatkov v zvezi s čezmejnimi pošiljkami eurobankovcev se opravi marca 2013.

Člen 9

Razveljavitev

1. Smernica ECB/2004/15 se razveljavi s 1. junijem 2014.

2. Sklicevanja na Smernico ECB/2004/15 se razlagajo kot sklicevanja na to smernico.

Člen 10

Začetek veljavnosti

1. Ta smernica začne veljati 1. marca 2012.

2. Brez poseganja v člen 8(2) se ta smernica uporablja od 1. junija 2014.

Člen 11

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.









PRILOGA I

STATISTIČNE ZAHTEVE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

1. Statistika plačilne bilance

Evropska centralna banka (ECB) zahteva statistiko plačilne bilance z dvema frekvencama: mesečno in četrtletno, glede na ustrezna referenčna koledarska obdobja. Letni podatki se pripravijo kot vsota četrtletnih podatkov, ki so jih države članice poročale za ustrezno leto. Kolikor je mogoče, bi morala biti statistika plačilne bilance v skladu z drugimi statistikami, ki so bile zagotovljene za izvajanje denarne politike.

1.1 Mesečna statistika plačilne bilance

Cilj

Cilj mesečne statistike plačilne bilance euroobmočja je prikaz glavnih postavk, ki vplivajo na denarne pogoje in devizne trge (glej Prilogo II, tabela 1).

Zahteve

Bistveno je, da so podatki primerni za uporabo pri izračunavanju plačilne bilance euroobmočja.

Glede na kratek rok za predložitev mesečnih podatkov plačilne bilance, njihovo visoko agregirano naravo in uporabo za namene denarne politike ter za devizne operacije, ECB dovoljuje določen odmik od mednarodnih standardov (glej člen 2(4) te smernice), če je to neizogibno. Pri zajemanju se ne zahteva strogo upoštevanje obračunskega ali transakcijskega načela. ECB bo sprejela tudi ocene ali predhodne podatke, če je to potrebno za izpolnitev v roku.

Zahteva za vsako široko skupino transakcij so terjatve in obveznosti (ali knjiženja v dobro in v breme za postavke tekočega računa). Na splošno morajo zato NCB pri mednarodnih transakcijah razlikovati med transakcijami z rezidenti drugih držav članic euroobmočja in transakcijami zunaj euroobmočja. NCB morajo to dosledno upoštevati.

Če pride do spremembe članstva v euroobmočju, morajo NCB ustrezno spremeniti opredelitev sestave euroobmočja po državah od datuma uveljavitve spremembe članstva. NCB euroobmočja v njegovi prejšnji sestavi in NCB novih držav članic euroobmočja morajo za zgodovinske podatke, ki se nanašajo na razširjeno euroobmočje, predložiti najboljše ocene.

Da bi se omogočilo smiselno agregiranje mesečnih podatkov za euroobmočje o naložbah v vrednostne papirje, je treba razlikovati med transakcijami z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, in transakcijami z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto transakcijah iz naslova imetij naložb v vrednostne papirje euroobmočja se pripravi z agregiranjem poročanih neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto transakcijah iz naslova obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje se pripravi s konsolidacijo neto transakcij skupnih nacionalnih obveznosti in neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

Podobna zahteva za poročanje in metoda pripravljanja agregatnih podatkov se uporabljata za dohodek od naložb v vrednostne papirje.

Za pripravo denarne predstavitve plačilne bilance morajo NCB predložiti podatke, ki so razčlenjeni po institucionalnih sektorjih. Za mesečno plačilno bilanco je sektorska razčlenitev naslednja:

— za neposredne naložbe: (a) družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke; (b) skladi denarnega trga, (c) država; (d) drugi sektorji,

— za imetja naložb v vrednostne papirje in druge naložbe: (a) centralna banka; (b) družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke; (c) skladi denarnega trga; (d) država; (e) drugi sektorji.

Za pripravo sektorske razčlenitve plačilne bilance, s čimer bi se omogočila priprava denarne predstavitve, bodo morale NCB posredovati podatke o neto transakcijah z vrednostnimi papirji pri naložbah v vrednostne papirje, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, razčlenjene po institucionalnem sektorju, ki mu izdajatelj pripada. Poleg tega bodo obveznosti iz naložb v vrednostne papirje vključevale razčlenitev po institucionalnem sektorju domačega izdajatelja.

Statistika o neto transakcijah iz naslova obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje, razčlenjenih po sektorjih, se nato pripravi s konsolidacijo neto skupnih nacionalnih obveznosti posameznih sektorjev in ustreznih neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

NCB (in drugi pristojni nacionalni organi, ker je to primerno) zbirajo podatke o naložbah v vrednostne papirje v skladu z enim od modelov, določenih v tabeli v Prilogi VI.

1.2 Četrtletna statistika plačilne bilance

Cilj

Cilj četrtletne plačilne bilance euroobmočja je zagotoviti bolj podrobne informacije za nadaljnjo analizo mednarodnih transakcij.

Ta statistika pomembno prispeva k pripravljanju sektorskih in finančnih računov euroobmočja in skupnemu objavljanju plačilne bilance Unije/euroobmočja v sodelovanju s Evropsko komisijo (Eurostat).

Zahteve

Četrtletna statistika plačilne bilance je, kolikor je to mogoče, usklajena z mednarodnimi standardi (glej člen 2(4) te smernice). Zahtevana razčlenitev četrtletne statistike plačilne bilance je prikazana v Prilogi II, tabela 2. Usklajeni koncepti in opredelitve, ki se uporabljajo v kapitalskem in finančnem računu, so navedeni v Prilogi III.

Razčlenitev četrtletnega tekočega računa je podobna razčlenitvi, ki se zahteva za mesečne podatke. Vendar pa je za dohodke potrebna podrobnejša razčlenitev na četrtletni ravni.

V finančnem računu ECB sledi zahtevam iz šeste izdaje priročnika Mednarodnega denarnega sklada (MDS) za plačilno bilanco in stanje mednarodnih naložb (Balance of Payments and International Investment Position Manual; v nadaljnjem besedilu: BPM6) za postavko „druge naložbe“. Spremenjena je predstavitev razčlenitve (tj. sektor kot prva prioriteta). Vendar pa je ta sektorska razčlenitev v skladu z razčlenitvijo po BPM6, ki daje prednost instrumentom. Tako kot pri predstavitvi po BPM6 se gotovina in vloge razlikujejo od posojil in drugih naložb.

NCB morajo razlikovati med transakcijami z državami članicami euroobmočja in vsemi drugimi mednarodnimi transakcijami. Statistika o neto transakcijah iz naslova imetij naložb v vrednostne papirje euroobmočja se pripravi z agregiranjem poročanih neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Podatki o neto transakcijah iz naslova obveznosti euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje se pripravijo s konsolidacijo neto transakcij skupnih nacionalnih obveznosti in neto transakcij z vrednostnimi papirji, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

Podobna zahteva za poročanje in metoda pripravljanja agregatnih podatkov se uporabljata za dohodke od naložb v vrednostne papirje.

Za neposredne naložbe morajo NCB na četrtletni ravni predložiti naslednjo sektorsko razčlenitev: (a) družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke; (b) država; (c) finančne družbe razen MFI; (d) nefinančne družbe, gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva. Za postavki „imetja naložb v vrednostne papirje“ in „druge naložbe“ razčlenitev poročil glede na institucionalne sektorje sledi standardnim elementom MDS, ki zajemajo (a) centralno banko; (b) družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke; (c) sklade denarnega trga; (d) državo; (e) finančne družbe razen MFI; (f) nefinančne družbe, gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva.

Za pripravo statistike o neto transakcijah euroobmočja iz naslova obveznosti iz naložb v vrednostne papirje po sektorju izdajateljev rezidentov euroobmočja so zahteve za četrtletne podatke podobne zahtevam za podatke o mesečni plačilni bilanci.

V skladu s sistemom nacionalnih računov BPM6 priporoča, da se obresti knjižijo po obračunskem načelu. Ta zahteva vpliva na tekoči račun (dohodki od naložb) in na finančni račun.

2. Predloga za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah

Cilj

Predloga za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah je mesečno poročilo o rezervnih imetjih, drugih deviznih imetjih in obveznostih, povezanih z rezervami, ki jih imajo NCB in ECB, ki sledi predlogi MDS za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti, kot je opredeljena v priročniku MDS Mednarodne rezerve in devizna likvidnost: smernice za predlogo za dajanje podatkov (International Reserves and Foreign Currency Liquidity: Guidelines for a Data Template). Te informacije dopolnjujejo podatke o rezervnih imetjih, ki so vključeni v plačilno bilanco euroobmočja.

Zahteve

Rezervna imetja euroobmočja so visoko likvidne in tržne terjatve ter terjatve do kreditno sposobnih subjektov, ki jih imajo ECB (t. i. združene rezerve) in NCB (t. i. nezdružene rezerve) do rezidentov zunaj euroobmočja ter so izražene in poravnane v konvertibilni tuji valuti (tj. valuti, različni od eura), zlato, rezervne pozicije pri MDS in imetja posebnih pravic črpanja. Vključujejo lahko neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih. Praviloma se podatki o rezervnih imetjih pripravijo na bruto osnovi brez neto izravnave obveznosti, povezanih z rezervami. Izjemoma se pozicije v izvedenih finančnih instrumentih zajamejo na neto osnovi. Razčlenitev podatkov, ki se zahteva od NCB, je prikazana v Prilogi II, tabela 3, oddelek I.A.

Imetja Eurosistema v tuji valuti, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, tj. terjatve do rezidentov euroobmočja in imetja za namene denarne politike ali za druge namene, ki niso povezani s politiko plačilne bilance ali politiko deviznega tečaja, so vključena pod postavko „druga devizna imetja“ v predlogi za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah (Priloga II, tabela 3, oddelek I.B).

Terjatve do nerezidentov v eurih in stanja v tuji valuti, katerih imetniki so vlade držav članic euroobmočja, se ne štejejo za rezervna imetja; taki zneski niso vključeni v predlogo Eurosistema za dajanje podatkov o rezervah in se zajamejo kot „druge naložbe“ v okviru stanja mednarodnih naložb, če predstavljajo terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja.

Dodatno je treba v skladu s Prilogo II, tabela 3, oddelki II do IV poročati informacije o vnaprej določenih in potencialnih kratkoročnih neto črpanjih pri Eurosistemu, povezanih z rezervnimi imetji in drugimi deviznimi imetji Eurosistema, tako imenovane „obveznosti, povezane z rezervami“.

3. Statistika stanja mednarodnih naložb

Cilj

Stanje mednarodnih naložb je poročilo o zunanjih imetjih in obveznostih euroobmočja kot celote za potrebe analize denarne politike in deviznega trga. Zlasti prispeva k oceni zunanje občutljivosti držav članic in k spremljanju gibanj v zvezi z likvidnimi sredstvi, ki jih ima sektor imetnikov denarja v tujini. Te statistične informacije so ključne za pripravo računa tujine v četrtletnih finančnih računih euroobmočja in lahko pomagajo tudi pri pripravi tokov plačilne bilance.

Zahteve

NCB morajo predložiti statistiko stanja mednarodnih naložb na četrtletni ravni glede na stanje ob koncu obdobja in prevrednotenja zaradi sprememb deviznega tečaja ali drugih sprememb cene.

Podatki o stanju mednarodnih naložb so v skladu, kolikor je mogoče, z mednarodnimi standardi (glej člen 2(4) te smernice). ECB pripravi stanje mednarodnih naložb za euroobmočje kot celoto. Razčlenitev stanja mednarodnih naložb za euroobmočje je prikazana v Prilogi II, tabela 4.

Stanje mednarodnih naložb prikazuje finančno stanje na koncu referenčnega obdobja, vrednoteno na podlagi cen ob koncu obdobja. Spremembe v vrednosti stanj so lahko posledica naslednjih dejavnikov. Prvič, del sprememb vrednosti v referenčnem obdobju bodo povzročile finančne transakcije, ki so se izvršile in so bile zajete v plačilni bilanci. Drugič, del sprememb stanj na začetku in na koncu določenega obdobja bo posledica sprememb cen prikazanih finančnih terjatev in obveznosti. Tretjič, če je stanje izraženo v valutah, ki so različne od obračunske enote, uporabljene za prikaz stanja mednarodnih naložb, bodo na vrednosti vplivale tudi spremembe deviznih tečajev do drugih valut. Končno, vse druge spremembe, ki jih ne povzročijo zgoraj navedeni dejavniki, se bodo štele kot posledica drugih sprememb obsega v obdobju.

Pravilno izravnavanje finančnih tokov in stanja euroobmočja zahteva razlikovanje med spremembami vrednosti zaradi cen, zaradi sprememb deviznih tečajev in zaradi drugih sprememb obsega.

Zajetje podatkov o stanju mednarodnih naložb mora biti čim bolj usklajeno z zajetjem za četrtletne tokove plačilne bilance. Koncepti, opredelitve in razčlenitve so v skladu s tistimi, ki se uporabljajo za četrtletne tokove plačilne bilance.

Podatki o stanju mednarodnih naložb morajo biti, kolikor je mogoče, v skladu z drugimi statistikami, kot so denarna in bančna statistika, finančni računi in nacionalni računi.

Pri mesečni in četrtletni plačilni bilanci morajo NCB v svoji statistiki stanja mednarodnih naložb razlikovati med imetji v razmerju do držav članic euroobmočja in vsemi drugimi mednarodnimi stanji. V računih naložb v vrednostne papirje se zahteva razlikovanje med imetji vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti euroobmočja, in imetji vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto imetjih euroobmočja v zvezi z naložbami v vrednostne papirje se pripravi z agregiranjem poročanih neto imetij vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti zunaj euroobmočja. Statistika o neto obveznostih euroobmočja iz naložb v vrednostne papirje se pripravi s konsolidacijo neto skupnih nacionalnih obveznosti in neto imetij vrednostnih papirjev, ki so jih izdali in kupili rezidenti euroobmočja.

Imetja in obveznosti v zvezi z naložbami v vrednostne papirje v okviru stanja mednarodnih naložb se pripravijo izključno iz podatkov o stanjih.

NCB (in drugi pristojni nacionalni statistični organi, kjer je to primerno) zbirajo najmanj četrtletna stanja iz naslova imetij in obveznosti v zvezi z naložbami v vrednostne papirje po posameznih vrednostnih papirjih v skladu z enim od modelov, navedenih v tabeli v Prilogi VI.

4. Mesečna prevrednotenja rezervnih imetij zaradi sprememb deviznih tečajev ali drugih sprememb cene

Cilj

Mesečna prevrednotenja rezervnih imetij euroobmočja prispevajo k oceni zunanje občutljivosti euroobmočja.

Zahteve

NCB morajo predložiti statistiko o prevrednotenjih rezervnih imetij, ki so posledica sprememb deviznih tečajev ali drugih sprememb cene, na mesečni ravni. Ti podatki so v skladu z mednarodnimi standardi (glej člen 2(4) te smernice).

Zahtevana razčlenitev tega poročila je prikazana v Prilogi II, tabela 5.

Prevrednotenja rezervnih imetij vsebujejo dobičke ali izgube, tj. spremembe v denarni vrednosti rezervnih imetij, ki nastanejo kot posledica sprememb v ravni in strukturi njihovih cen.

5. Mesečne čezmejne pošiljke eurobankovcev po apoenski sestavi

Cilj

ESCB potrebuje celovito statistiko za ocenjevanje imetij eurobankovcev s strani subjektov zunaj euroobmočja. V ta namen so posebnega pomena statistične informacije o čezmejnih pošiljkah eurobankovcev med euroobmočjem in državami zunaj euroobmočja. Taka statistika je potrebna za lažje odločanje na področju izdajanja eurobankovcev glede načrtovane proizvodnje eurobankovcev, upravljanja z zalogami ter usklajevanja izdajanja in prenosov eurobankovcev s strani NCB in ECB v skladu z njihovimi pristojnostmi. Statistika o pošiljkah eurobankovcev prispeva k oceni denarnih in deviznih gibanj ter je potrebna za presojo vloge eura kot naložbene valute zunaj euroobmočja.

Zahteve

NCB morajo predložiti informacije o mesečnem uvozu in izvozu eurobankovcev, ki ju opravijo države članice euroobmočja v države zunaj euroobmočja oziroma iz teh držav, kot je določeno v Prilogi II, tabela 6. Razčlenitev po apoenskih sestavi se zahteva na podlagi najboljše ocene.









PRILOGA II

ZAHTEVANE RAZČLENITVE







Tabela 1 Mesečna plačilna bilanca V dobro V breme 1. Tekoči račun (1) Blago (2) Geo 3 (3) Geo 3 Storitve Geo 3 Geo 3 Primarni dohodek Sredstva za zaposlene Geo 3 Geo 3 Investicijski dohodek Neposredne naložbe Lastniški kapital Geo 3 Geo 3 Od tega: reinvestirani dohodki po rezidenčnem sektorju (Sek 1) (4) Geo 2 Geo 2 Dolžniški instrumenti Geo 3 Geo 3 Naložbe v vrednostne papirje Lastniški kapital in delnice investicijskih skladov Geo 3 Geo 1 Dolžniški vrednostni papirji Geo 3 Geo 1 Druge naložbe Geo 3 Geo 3 Od tega: obresti Geo 2 Geo 2 Rezervna imetja Geo 3 Geo 3 Od tega: obresti Geo 2 Geo 2 Drugi primarni dohodek Geo 3 Geo 3 Sekundarni dohodek Geo 3 Geo 3 2. Kapitalski račun Geo 3 Geo 3 Neto pridobitev finančnih imetij Neto prevzem obveznosti Neto 3. Finančni račun Neposredne naložbe Lastniški kapital po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 2 Geo 2 Dolžniški instrumenti po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 2 Geo 2 Naložbe v vrednostne papirje Lastniki vrednostni papirji in delnice investicijskih skladov Po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 2 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 1) Geo 2 Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 2 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 1) Geo 2 Dolgoročni Po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 2 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 1) Geo 2 Izvedeni finančni instrumenti (razen rezerv) in delniške opcije za zaposlene Geo 2 Druge naložbe Po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 2 Geo 2 Od tega: gotovina in vloge Geo 2 Geo 2 Rezervna imetja Denarno zlato Naložbeno zlato Geo 1 Nedodeljeni računi za zlato Geo 1 Posebne pravice črpanja Geo 1 Rezervne pozicije pri Mednarodnem denarnem skladu (MDS) Geo 1 Druga rezervna imetja Gotovina in vloge Terjatve do denarnih oblasti, MDS in Banke za mednarodne poravnave (BIS) Geo 1 Terjatve do drugih subjektov (banke) Geo 1 Vrednostni papirji Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Geo 1 Dolgoročni Geo 1 Lastniški kapital in delnice investicijskih skladov Geo 1 Izvedeni finančni instrumenti (neto) Geo 1 Druge terjatve Geo 1 (1) Koncepti in opredelitve izbranih postavk so navedeni v Prilogi III. (2) Vključuje prilagoditev zaradi blagovne znamke – neprave tranzitne trgovine. (3) Podrobnosti o zahtevanih geografskih razčlenitvah so navedene v tabeli 7. (4) Podrobnosti o zahtevanih razčlenitvah po institucionalnih sektorjih so navedene v tabeli 8.







Tabela 2 Četrtletna plačilna bilanca V dobro V breme 1. Tekoči račun (1) Blago Geo 4 (2) Geo 4 Splošno trgovsko blago na osnovi plačilne bilance Geo 3 Geo 3 Neto izvoz blaga za preprodajo Geo 3 Blago, pridobljeno pri preprodaji (negativni kredit) Geo 3 Blago, prodano pri preprodaji Geo 3 Nedenarno zlato Geo 3 Geo 3 Prilagoditev zaradi blagovne znamke – neprave tranzitne trgovine Geo 4 Geo 4 Storitve Geo 4 Geo 4 Proizvodne storitve s fizičnimi vložki v lasti drugih Geo 4 Geo 4 Storitve vzdrževanja in popravil, ki niso vključene drugje Geo 4 Geo 4 Promet Geo 4 Geo 4 Potovanja Geo 4 Geo 4 Gradbeništvo Geo 4 Geo 4 Zavarovalne storitve in storitve pokojninskega zavarovanja Geo 4 Geo 4 Finančne storitve Geo 4 Geo 4 Izrecno zaračunane in druge finančne storitve Geo 3 Geo 3 Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) Geo 3 Geo 3 Nadomestila za uporabo intelektualne lastnine, ki niso vključena drugje Geo 4 Geo 4 Telekomunikacijske, računalniške in informacijske storitve Geo 4 Geo 4 Druge poslovne storitve Geo 4 Geo 4 Raziskovalne in razvojne storitve Geo 3 Geo 3 Storitve strokovnega in podjetniškega svetovanja Geo 3 Geo 3 Tehnične, s trgovino povezane in druge poslovne storitve Geo 3 Geo 3 Osebne, kulturne in rekreacijske storitve Geo 4 Geo 4 Javno blago in storitve, ki niso vključeni drugje Geo 4 Geo 4 Primarni dohodek Sredstva za zaposlene Geo 4 Geo 4 Investicijski dohodek Neposredne naložbe Lastniški kapital Geo 4 Geo 4 Dividende in dohodek, odtegnjen iz nepravih družb Pri podjetjih z neposrednimi naložbami Geo 3 Geo 3 Pri neposrednem vlagatelju (povratne naložbe) Geo 3 Geo 3 Med sestrskimi podjetji Geo 3 Geo 3 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) (3) Geo 2 Geo 2 Reinvestirani dohodki Geo 4 Geo 4 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Dolžniški instrumenti Geo 4 Geo 4 Pri podjetjih z neposrednimi naložbami Geo 3 Geo 3 Pri neposrednem vlagatelju (povratne naložbe) Geo 3 Geo 3 Med sestrskimi podjetji Geo 3 Geo 3 Od tega: obresti Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Naložbe v vrednostne papirje Lastniški kapital in delnice investicijskih skladov Geo 4 Geo 1 Lastniški vrednostni papirji Dividende Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Delnice investicijskih skladov Dividende Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Reinvestirani dohodki Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Geo 4 Geo 1 Obresti Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Dolgoročni Geo 4 Geo 1 Obresti Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Druge naložbe Geo 4 Geo 4 Dohodek, odtegnjen iz nepravih družb Geo 3 Geo 3 Obresti Geo 3 Geo 3 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Od tega: obresti na posebne pravice črpanja Geo 1 Od tega: obresti pred PMSFP Geo 3 Geo 3 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Investicijski dohodek, ki ga je mogoče pripisati imetnikom polic v shemah zavarovanja, pokojninskih in standardiziranih jamstvenih shemah Geo 3 Geo 3 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Rezervna imetja Geo 3 Od tega: obresti Geo 3 Drugi primarni dohodek Geo 4 Geo 4 Država Geo 3 Geo 3 Davki na proizvodnjo in na uvoz Institucije Unije Institucije Unije Davki na proizvode Institucije Unije Institucije Unije Drugi davki na proizvodnjo Institucije Unije Institucije Unije Subvencije Institucije Unije Institucije Unije Subvencije na proizvode Institucije Unije Institucije Unije Druge subvencije na proizvodnjo Institucije Unije Institucije Unije Najemnine Geo 3 Geo 3 Drugi sektorji Geo 3 Geo 3 Davki na proizvodnjo in na uvoz Institucije Unije Institucije Unije Davki na proizvode Institucije Unije Institucije Unije Drugi davki na proizvodnjo Institucije Unije Institucije Unije Subvencije Institucije Unije Institucije Unije Subvencije na proizvode Institucije Unije Institucije Unije Druge subvencije na proizvodnjo Institucije Unije Institucije Unije Najemnine Geo 3 Geo 3 Sekundarni dohodki Geo 4 Geo 4 Država Geo 3 Geo 3 Tekoči davki na dohodke, premoženje itd. Geo 3 Geo 3 Socialni prispevki Geo 3 Geo 3 Socialni prejemki Geo 3 Geo 3 Tekoče mednarodno sodelovanje Geo 3 Geo 3 Od tega: v razmerju do institucij Unije (razen ECB) Institucije Unije Institucije Unije Raznovrstni tekoči transferji Geo 3 Geo 3 Lastna sredstva Unije iz davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka Institucije Unije Institucije Unije Drugi sektorji Geo 3 Geo 3 Tekoči davki na dohodke, premoženje itd. Geo 3 Geo 3 Socialni prispevki Geo 3 Geo 3 Socialni prejemki Geo 3 Geo 3 Neto premije neživljenjskega zavarovanja Geo 3 Geo 3 Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Geo 3 Geo 3 Raznovrstni tekoči transferji Geo 3 Geo 3 Od tega: osebni transferji (med rezidenčnimi in nerezidenčnimi gospodinjstvi) Geo 3 Geo 3 Od tega: nakazila delavcev Geo 4 Geo 4 Popravek za spremembo pokojninskih pravic Geo 3 Geo 3 2. Kapitalski račun Geo 4 Geo 4 Bruto pridobitve/odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Geo 3 Geo 3 Kapitalski transferji Geo 3 Geo 3 Država Geo 3 Geo 3 Davki na kapital Geo 3 Geo 3 Investicijske podpore Geo 3 Geo 3 Drugi kapitalski transferji Geo 3 Geo 3 Od tega: oprostitev dolga Geo 3 Geo 3 Drugi sektorji Geo 3 Geo 3 Davki na kapital Geo 3 Geo 3 Investicijske podpore Geo 3 Geo 3 Drugi kapitalski transferji Geo 3 Geo 3 Od tega: oprostitev dolga Geo 3 Geo 3 Neto pridobitev finančnih imetij Neto prevzem obveznosti Neto 3. Finančni račun Geo 1 Geo 1 Neposredne naložbe Geo 4 Geo 4 Lastniški kapital Geo 4 Geo 4 Lastniški kapital razen reinvesticije dohodkov Pri podjetjih z neposrednimi naložbami Geo 3 Geo 3 Pri neposrednem vlagatelju (povratne naložbe) Geo 3 Geo 3 Med sestrskimi podjetji Geo 3 Geo 3 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Ki kotirajo na borzi Geo 2 Geo 2 Ki ne kotirajo na borzi Geo 2 Geo 2 Drugo (npr. nepremičnine) Geo 2 Geo 2 Reinvesticija dohodkov Geo 4 Geo 4 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Dolžniški instrumenti Geo 4 Geo 4 Pri podjetjih z neposrednimi naložbami Geo 3 Geo 3 Pri neposrednem vlagatelju (povratne naložbe) Geo 3 Geo 3 Med sestrskimi podjetji Geo 3 Geo 3 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Naložbe v vrednostne papirje Geo 4 Geo 1 Lastniški kapital in delnice investicijskih skladov Geo 4 Geo 1 Lastniški vrednostni papirji Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Ki kotirajo na borzi Geo 2 Geo 1 Ki ne kotirajo na borzi Geo 2 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Ki kotirajo na borzi Geo 2 Ki ne kotirajo na borzi Geo 2 Delnice investicijskih skladov Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Od tega: reinvesticija dohodkov Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Od tega: reinvesticija dohodkov Geo 2 Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Geo 4 Geo 1 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Dolgoročni Geo 4 Geo 1 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Izvedeni finančni instrumenti (razen rezerv) in delniške opcije za zaposlene Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Druge naložbe Geo 4 Geo 4 Po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 4 Geo 4 Drugi lastniški kapital Geo 3 Geo 3 Gotovina in vloge Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročni Geo 3 Geo 3 Dolgoročni Geo 3 Geo 3 Posojila Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročna Geo 3, MDS Geo 3, MDS Dolgoročna Geo 3, MDS Geo 3, MDS Zavarovalne, pokojninske in standardizirane jamstvene sheme Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 3 Komercialni krediti in predujmi Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročni Geo 3 Geo 3 Dolgoročni Geo 3 Geo 3 Druge terjatve/obveznosti Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročne Geo 3 Geo 3 Dolgoročne Geo 3 Geo 3 Posebne pravice črpanja Geo 1 Rezervna imetja Geo 3 4. Izravnalne postavke Saldo blaga in storitev Geo 4 Saldo tekočega računa Geo 1 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) (saldo tekočega in kapitalskega računa) Geo 1 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) (iz finančnega računa) Geo 1 Neto napake in opustitve Geo 1 (1) Koncepti in opredelitve izbranih postavk so navedeni v Prilogi III. (2) Podrobnosti o zahtevanih geografskih razčlenitvah so navedene v tabeli 7. (3) Podrobnosti o zahtevanih razčlenitvah po institucionalnih sektorjih so navedene v tabeli 8.

Tabela 3

Predloga za dajanje mesečnih podatkov o mednarodnih rezervah







I. Uradna rezervna imetja in druga devizna imetja (približna tržna vrednost) Vse zapadlostix A. Rezervna imetja (1) Denarno zlato (vključno z vlogami v zlatu in zamenjavami zlata) Od tega: denarno zlato, ki je predmet zamenjave za gotovinsko zavarovanje Geo 0 Naložbeno zlato Geo 1 (2) Pojasnilo: obseg v milijonih unč čistega zlata Geo 1 Nedodeljeni računi za zlato Geo 1 Pojasnilo: obseg v milijonih unč čistega zlata Geo 1 Posebne pravice črpanja Geo 1 Rezervna pozicija pri MDS Geo 1 Druga rezervna imetja Gotovina in vloge Terjatve do drugih centralnih bank zunaj euroobmočja, MDS in BIS Geo 1 Terjatve do subjektov (banke) S sedežem v državah članicah, katerih valuta je euro Geo 1 S sedežem zunaj držav članic, katerih valuta je euro Geo 1 Vrednostni papirji Od tega: vrednostni papirji, ki so predmet začasne prodaje za gotovinsko zavarovanje Geo 0 Od tega: izdajatelj s sedežem v državah članicah, katerih valuta je euro Geo 1 Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Geo 1 Dolgoročni Geo 1 Lastniški vrednostni papirji in delnice investicijskih skladov Geo 1 Izvedeni finančni instrumenti (neto) Geo 1 Druge terjatve Posojila nebančnim subjektom Geo 1 Drugo Geo 1 B. Druga devizna imetja (ki niso vključena v rezervna imetja) Vrednostni papirji Geo 0 Vloge s sedežem v državah članicah, katerih valuta je euro Geo 0 s sedežem zunaj držav članic, katerih valuta je euro Geo 0 Posojila Geo 0 Izvedeni finančni instrumenti (neto) Geo 0 Zlato Geo 0 Drugo Geo 0

▼M1







II. Vnaprej določena kratkoročna neto črpanja deviznih imetij (nominalna vrednost) Preostala zapadlost Do enega meseca Več kakor en mesec in do treh mesecev Več kakor tri mesece in do enega leta Vse zapadlosti Posojila, vrednostni papirji in vloge v tuji valuti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Odlivi (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Glavnica Geo 0 Geo 0 Geo 0 Obresti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Prilivi (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Glavnica Geo 0 Geo 0 Geo 0 Obresti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Agregatne kratke in dolge pozicije v nestandardiziranih in standardiziranih terminskih pogodbah v tujih valutah v razmerju do domače valute (vključno s terminskim delom pri valutnih zamenjavah) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratke pozicije (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolge pozicije (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugo Geo 0 Geo 0 Geo 0 Odlivi, povezani z začasno prodajo (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Prilivi, povezani z začasnim nakupom (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Komercialni krediti (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Komercialni krediti (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Druge obveznosti (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Druge terjatve (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 III. Potencialna kratkoročna neto črpanja deviznih imetij Potencialne obveznosti v tuji valuti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Jamstva za zavarovanje dolgov, ki zapadejo v enem letu Geo 0 Geo 0 Geo 0 Druge potencialne obveznosti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Vrednostni papirji v tuji valuti z vgrajeno opcijo, ki imetniku omogoča predčasno unovčenje (puttable bonds) Geo 0 Nečrpane brezpogojne kreditne linije pri: Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugih nacionalnih denarnih oblasteh, BIS, MDS in drugih mednarodnih organizacijah Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugih nacionalnih denarnih oblasteh (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 BIS (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 MDS (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugih mednarodnih organizacijah (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Nečrpane brezpogojne kreditne linije, dane: Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugim nacionalnim denarnim oblastem, BIS, MDS in drugim mednarodnim organizacijam Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugim nacionalnim denarnim oblastem (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 BIS (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 MDS (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugim mednarodnim organizacijam (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Agregatne kratke in dolge pozicije v opcijah v tujih valutah v razmerju do domače valute Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratke pozicije Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kupljene prodajne opcije Geo 0 Geo 0 Geo 0 Izdane nakupne opcije Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolge pozicije Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kupljene nakupne opcije Geo 0 Geo 0 Geo 0 Izdane prodajne opcije Geo 0 Geo 0 Geo 0 PRO MEMORIA: opcije „in-the-money“ Geo 0 Geo 0 Geo 0 Po tekočem deviznem tečaju Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratka pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolga pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 + 5 % (5-odstotna depreciacija) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratka pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolga pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 – 5 % (5-odstotna apreciacija) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratka pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolga pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 + 10 % (10-odstotna depreciacija) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratka pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolga pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 – 10 % (10-odstotna apreciacija) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratka pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolga pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Drugo Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kratka pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Dolga pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0

▼B







IV. Pojasnjevalne postavke Preostala zapadlost Do enega leta Več kakor eno leto Vse zapadlosti Kratkoročni dolg v domači valuti, indeksiran z deviznimi tečaji (nominalna vrednost) Geo 0 Finančni instrumenti, izraženi v tuji valuti in poravnani z drugimi sredstvi (npr. v domači valuti) (nominalna vrednost) Geo 0 Izvedeni finančni instrumenti (nestandardizirane terminske pogodbe, standardizirane terminske pogodbe in opcijske pogodbe) Geo 0 Kratke pozicije Geo 0 Dolge pozicije Geo 0 Drugi instrumenti Geo 0 Zastavljeno premoženje Geo 0 Vključeno v rezervna imetja Geo 0 Vključeno v druga devizna imetja Geo 0 Vrednostni papirji, ki so posojeni in predmet začasne prodaje (tržna vrednost) Geo 0 Posojeni ali predmet začasne prodaje in vključeni v oddelek I (–) Geo 0 Posojeni ali predmet začasne prodaje, vendar niso vključeni v oddelek I (–) Geo 0 Izposojeni ali pridobljeni in vključeni v oddelek I (+) Geo 0 Izposojeni ali pridobljeni, vendar niso vključeni v oddelek I (+) Geo 0 Imetja izvedenih finančnih instrumentov (neto, po dnevni tržni ceni) Geo 0 Nestandardizirane terminske pogodbe Geo 0 Standardizirane terminske pogodbe Geo 0 Zamenjave Geo 0 Opcije Geo 0 Drugo Geo 0 Izvedeni finančni instrumenti (nestandardizirane terminske pogodbe, standardizirane terminske pogodbe ali opcijske pogodbe) s preostalo zapadlostjo, daljšo od enega leta (nominalna vrednost) Geo 0 Agregatne kratke in dolge pozicije v nestandardiziranih terminskih pogodbah in standardiziranih terminskih pogodbah v tujih valutah v razmerju do domače valute (vključno s terminskim delom pri valutnih zamenjavah) Geo 0 Kratke pozicije (–) Geo 0 Dolge pozicije (+) Geo 0 Agregatne kratke in dolge pozicije v opcijah v tujih valutah v razmerju do domače valute Geo 0 Kratke pozicije (–) Geo 0 Kupljene prodajne opcije Geo 0 Izdane nakupne opcije Geo 0 Dolge pozicije (+) Geo 0 Kupljene nakupne opcije Geo 0 Izdane prodajne opcije Geo 0 Valutna struktura rezervnih imetij (po skupinah valut) Geo 1 Valute, vključene v košarico valut za posebne pravice črpanja Geo 1 Valute, ki niso vključene v košarico valut za posebne pravice črpanja Geo 1







Tabela 4 Četrtletno stanje mednarodnih naložb Imetja Obveznosti Stanja Prevrednotenja zaradi sprememb deviznih tečajev Prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene Stanja Prevrednotenja zaradi sprememb deviznih tečajev Prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene Finančni račun (1) Geo 1 (2) Geo 1 Neposredne naložbe Geo 4 Geo 4 Lastniški kapital Geo 4 Geo 2 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Pri podjetjih z neposrednimi naložbami Geo 2 Geo 2 Pri neposrednem vlagatelju (povratne naložbe) Geo 2 Geo 2 Med sestrskimi podjetji Geo 2 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) (3) Geo 2 Geo 2 Ki kotira na borzi Geo 2 Geo 2 Ki ne kotira na borzi Geo 2 Geo 2 Drugo (npr. nepremičnine) Geo 2 Geo 2 Dolžniški instrumenti Geo 4 Geo 2 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Pri podjetjih z neposrednimi naložbami Geo 2 Geo 2 Pri neposrednem vlagatelju (povratne naložbe) Geo 2 Geo 2 Med sestrskimi podjetji Geo 2 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Naložbe v vrednostne papirje Geo 4 Geo 1 Lastniški kapital in delnice investicijskih skladov Geo 4 Geo 1 Lastniški kapital Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Ki kotirajo na borzi Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Ki ne kotirajo na borzi Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Ki kotirajo na borzi Geo 2 Geo 2 Geo 2 Ki ne kotirajo na borzi Geo 2 Geo 2 Geo 2 Delnice investicijskih skladov Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Geo 4 Geo 1 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Po valuti: Euro Geo 2 Geo 1 Ameriški dolar Geo 2 Geo 1 Druge valute Geo 2 Geo 1 Dolgoročni Geo 4 Geo 1 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Z odkupom v enem letu ali prej Geo 1 Z odkupom po več kakor enem letu Geo 1 Po nasprotnem sektorju izdajatelja (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Z odkupom v enem letu ali prej Geo 2 Z odkupom po več kakor enem letu Geo 2 Po valuti: Euro Geo 2 Geo 1 Ameriški dolar Geo 2 Geo 1 Druge valute Geo 2 Geo 1 Izvedeni finančni instrumenti (razen rezerv) in delniške opcije za zaposlene Geo 4 Geo 4 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Druge naložbe Geo 4 Geo 4 Po rezidenčnem sektorju (Sek 1) Geo 4 Geo 4 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Drugi lastniški kapital Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Gotovina in vloge Geo 4 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročni Geo 3 Geo 3 Dolgoročni Geo 3 Geo 3 Posojila Geo 4 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročni Geo 3, MDS Geo 3, MDS Dolgoročni Geo 3, MDS Geo 3, MDS Zavarovalne, pokojninske in standardizirane jamstvene sheme Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Geo 3 Geo 3 Komercialni krediti in predujmi Geo 4 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročni Geo 3 Geo 3 Dolgoročni Geo 3 Geo 3 Druge terjatve/obveznosti Geo 2 Geo 2 Po rezidenčnem sektorju (Sek 2) Kratkoročne Geo 3 Geo 3 Dolgoročne Geo 3 Geo 3 Posebne pravice črpanja Geo 1 Geo 1 (1) Koncepti in opredelitve izbranih postavk so navedeni v Prilogi III. (2) Podrobnosti o zahtevanih geografskih razčlenitvah so navedene v tabeli 7. (3) Podrobnosti o zahtevanih razčlenitvah po institucionalnih sektorjih so navedene v tabeli 8.







Tabela 5 Mesečna prevrednotenja rezervnih imetij Prevrednotenja zaradi sprememb deviznih tečajev Prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene Rezervna imetja (1) Denarno zlato Naložbeno zlato Geo 1 (2) Nedodeljeni računi za zlato Geo 1 Posebne pravice črpanja Geo 1 Rezervna pozicija pri MDS Geo 1 Druga rezervna imetja Gotovina in vloge Geo 1 Vrednostni papirji Dolžniški vrednostni papirji Kratkoročni Geo 1 Geo 1 Dolgoročni Geo 1 Geo 1 Lastniški kapital in delnice investicijskih skladov Geo 1 Geo 1 Izvedeni finančni instrumenti (neto) Geo 1 Druge terjatve Geo 1 Geo 1 (1) Koncepti in opredelitve izbranih postavk so navedeni v Prilogi III. (2) Podrobnosti o zahtevanih geografskih razčlenitvah so navedene v tabeli 7.







Tabela 6 Mesečne čezmejne pošiljke eurobankovcev Izvoz (skupaj) Zunaj euroobmočja Po apoenski sestavi: 5 eurov Zunaj euroobmočja 10 eurov Zunaj euroobmočja 20 eurov Zunaj euroobmočja 50 eurov Zunaj euroobmočja 100 eurov Zunaj euroobmočja 200 eurov Zunaj euroobmočja 500 eurov Zunaj euroobmočja Uvoz (skupaj) Zunaj euroobmočja Po apoenski sestavi: 5 eurov Zunaj euroobmočja 10 eurov Zunaj euroobmočja 20 eurov Zunaj euroobmočja 50 eurov Zunaj euroobmočja 100 eurov Zunaj euroobmočja 200 eurov Zunaj euroobmočja 500 eurov Zunaj euroobmočja







Tabela 7 Geografske razčlenitve Geo 0 Geo 1 Geo 2 Geo 3 Geo 4 Domači + tujina Tujina Tujina Tujina Tujina Znotraj euroobmočja Znotraj euroobmočja Znotraj euroobmočja Zunaj euroobmočja Zunaj euroobmočja Zunaj euroobmočja Znotraj Unije Znotraj Unije Zunaj Unije Zunaj Unije Države članice Unije zunaj euroobmočja (1) Brazilija Kanada Kitajska Hongkong Indija Japonska Ruska federacija Švica Združene države Amerike Institucije Unije (razen ECB) Evropska investicijska banka Eksteritorialna finančna središča Mednarodne organizacije (razen institucij Unije) MDS (1) Zahteva se posamezna razčlenitev po državi.







Tabela 8 Razčlenitve po sektorjih Sek 1 Sek 2 Centralna banka Centralna banka Druge MFI Druge MFI Družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke Družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke Skladi denarnega trga Skladi denarnega trga Država Država Drugi sektorji Drugi sektorji Finančne družbe razen MFI Nefinančne družbe, gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva









PRILOGA III

KONCEPTI IN OPREDELITVE ZA UPORABO V STATISTIKI PLAČILNE BILANCE IN STANJA MEDNARODNIH NALOŽB TER V PREDLOGI ZA DAJANJE PODATKOV O MEDNARODNIH REZERVAH

Za pripravo smiselne agregirane zunanje statistike za euroobmočje so bili določeni koncepti in opredelitve na področju statistike plačilne bilance, statistike stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah. Trenutno veljavni mednarodni standardi, na primer šesta izdaja priročnika Mednarodnega denarnega sklada (MDS) za plačilno bilanco in stanje mednarodnih naložb (Balance of Payments and International Investment Position Manual; v nadaljnjem besedilu: BPM6) in smernice MDS za predlogo za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti (Guidelines for the Data Template International Reserves and Foreign Currency Liquidity), ter predlog Evropske komisije glede nove uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (ESR 2010) ( 8 ) predstavljajo referenco za te koncepte in opredelitve.

V primeru euroobmočja gospodarsko ozemlje sestavljata: (i) gospodarsko ozemlje držav članic, katerih valuta je euro; in (ii) Evropska centralna banka, ki se šteje kot rezidenčna enota euroobmočja.

Tujino sestavljajo vse tretje države in mednarodne organizacije, vključno s tistimi, ki se fizično nahajajo v euroobmočju. Vse institucije Unije, razen ECB, se štejejo kot rezidenti zunaj euroobmočja. Posledično se vse transakcije držav članic euroobmočja v razmerju do institucij Unije, razen ECB, v statistiki plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb za euroobmočje zajamejo in razvrščajo kot transakcije zunaj euroobmočja.

V primerih, navedenih v nadaljevanju, je rezidenčnost določena, kot sledi:

(a) pri opravljanju mednarodnih transakcij iz naslova zemljišč in/ali zgradb (npr. počitniških stanovanj) se lastniki obravnavajo, kakor da so prenesli svoje lastništvo na namišljeno institucionalno enoto, ki je dejansko rezident države, v kateri se lastnina nahaja. Namišljena enota se obravnava, kakor da jo ima v lasti in nadzira nerezidenčni lastnik;

(b) ob odsotnosti kakršnega koli pomembnega fizičnega elementa pravnega subjekta, npr. investicijski skladi (ločeni od svojih upravljavcev), instrumenti listinjenja ali nekateri subjekti za posebne namene, se rezidenčnost takega subjekta določi po gospodarskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt registriran. Če subjekt ni registriran, se šteje kot rezident države, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta.

1. Koncepti in opredelitve izbranih postavk

A. Tekoči račun

Tekoči račun prikazuje tokove blaga, storitev ter primarnih in sekundarnih dohodkov med rezidenti in nerezidenti.

1. BLAGO

Ta komponenta zajema premično blago, pri katerem se zamenja lastništvo med rezidenti in nerezidenti.

1.1 Splošno trgovsko blago na osnovi plačilne bilance

Splošno trgovsko blago na osnovi plačilne bilance zajema blago, pri katerem se zamenja ekonomsko lastništvo med rezidentom in nerezidentom in ki ni vključeno v druge posebne kategorije, kot sta blago, ki je namenjeno preprodaji (glej oddelek 1.2) in nedenarno zlato (glej oddelek 1.3), ali kot del storitve. Splošno trgovsko blago je treba meriti po tržni vrednosti na osnovi franko ladja (fob). Med prispevke držav k pripravljanju agregatov Unije je treba vključiti uvoz in izvoz blaga v nepravi tranzitni trgovini, za trgovino znotraj Unije pa je treba partnersko državo opredeliti skladno s konsignacijskim načelom.

1.2 Neto izvoz blaga za preprodajo

Preprodaja je opredeljena kot nakup blaga, ki ga opravi rezident (gospodarstva priprave podatkov) pri nerezidentu in nadaljnja prodaja istega blaga drugemu nerezidentu, pri čemer zadevno blago ne vstopi v gospodarstvo priprave podatkov. Neto izvoz blaga za preprodajo predstavlja razliko med prodajo in nakupom blaga, ki je namenjeno preprodaji. Ta postavka vključuje trgovske marže, dobičke in izgube iz lastnine ter spremembe v zalogah blaga, ki je namenjeno preprodaji.

1.2.1 BLAGO, PRIDOBLJENO PRI PREPRODAJI

Blago, pridobljeno pri preprodaji, se prikazuje kot negativni izvoz/knjiženje v dobro gospodarstva trgovca.

1.2.2 BLAGO, PRODANO PRI PREPRODAJI

Prodaja blaga se prikazuje pod postavko blago, prodano pri preprodaji, kot pozitivni izvoz/kredit gospodarstva trgovca.

1.3 Nedenarno zlato

Nedenarno zlato zajema vse zlato razen denarnega zlata. Denarno zlato je v lasti denarnih oblasti in pomeni rezervna imetja (glej oddelek 6.5.1). Nedenarno zlato je lahko v obliki naložbenega zlata (tj. kovanci, ingoti ali palice s čistostjo najmanj 995 delov na 1 000, vključno s takim zlatom na dodeljenih računih za zlato), zlata v prahu in zlata v drugih surovih ali polizdelanih oblikah.

1.4 Prilagoditev zaradi blagovne znamke – neprave tranzitne trgovine

Neprava tranzitna trgovina je pojem, ki se uporablja za opredelitev blaga, ki ga je subjekt, ki ne šteje kot rezidenčna institucionalna enota, uvozil v državo članico in dal ocariniti za prosti promet znotraj Unije (in predložil za odmero uvoznih dajatev), nato pa je bilo odposlano v drugo državo članico.

Države članice, ki jih zadeva „neprava tranzitna trgovina“, morajo zajeti blagovno znamko, da poročajo razliko med vrednostjo splošnega trgovskega blaga, prijavljenega ob prvotnem uvozu blaga iz tretje države, in njegovo vrednostjo ob odpošiljanju v drugo državo članico. Geografska razčlenitev se mora pripraviti na podlagi rezidenčne države matičnega podjetja, ki nadzira družbo, ki vodi carinski postopek v zvezi s tem blagom v gospodarstvu, ki poroča podatke.

2. STORITVE

Storitve so rezultat proizvodne dejavnosti, ki spremeni pogoje enot porabnic ali olajša izmenjavo proizvodov ali finančnih sredstev. Storitve na splošno niso ločene postavke, nad katerimi bi se lahko vzpostavila lastninska pravica, in na splošno jih ni mogoče ločiti od njihove proizvodnje.

2.1 Proizvodne storitve s fizičnimi vložki v lasti drugih

Proizvodne storitve s fizičnimi vložki v lasti drugih zajemajo obdelovanje, sestavljanje, označevanje, embaliranje in tako naprej, ki jih izvajajo podjetja, ki niso lastniki zadevnega blaga. Predelovalno dejavnost opravlja subjekt, ki za to od lastnika prejme nadomestilo. Ker se lastništvo blaga ne spreminja, se med obdelovalcem in lastnikom ne zajame nobena transakcija s splošnim trgovskim blagom. Vrednost nadomestil, zaračunanih za predelavo fizičnih vložkov v lasti drugih, ni nujno enaka razliki med vrednostjo blaga, ki se pošlje v predelavo, in vrednostjo blaga po predelavi. Izključeni so sestavljanje montažnih konstrukcij (vključeno v gradbeništvo) ter označevanje in embaliranje, ki sta povezana s prometom (vključeno v promet).

2.2 Storitve vzdrževanja in popravil, ki niso vključene drugje

Storitve vzdrževanja in popravil, ki niso vključene drugje, zajemajo vzdrževalna in popravljalna dela, ki jih opravijo rezidenti na blagu v lasti nerezidentov (in obratno). Popravila je mogoče izvesti na mestu popravljavca ali drugje. Vrednost vzdrževanja in popravil vključuje vse dele ali materiale, ki jih dobavi popravljavec in so vključeni v zaračunano storitev. Deli in materiali, ki se zaračunajo ločeno, morajo biti vključeni v splošno trgovsko blago. Popravila in vzdrževanje ladij, zrakoplovov in druge transportne opreme so vključena v to postavko. Čiščenje transportne opreme je izključeno, ker je vključeno v prometne storitve. Vzdrževanje in popravila gradenj so izključena, ker so vključena v gradbeništvo. Vzdrževanje in popravila računalnikov so izključena, ker so vključena v telekomunikacijske, računalniške in informacijske storitve.

2.3 Promet

Promet pomeni prevoz ljudi in predmetov z ene lokacije na drugo ter s tem povezane podporne in pomožne storitve. Promet vključuje tudi poštne in kurirske storitve. Prometne storitve se zajamejo v plačilni bilanci, kadar jih opravijo rezidenti enega gospodarstva v korist rezidentov drugega gospodarstva.

2.4 Potovanja

Knjiženja v dobro iz naslova potovanj zajemajo blago in storitve za lastno uporabo ali za izročitev, ki jih nerezidenti pridobijo od gospodarstva med obiskom v tem gospodarstvu. Knjiženja v breme iz naslova potovanj zajemajo blago in storitve za lastno uporabo ali za oddajo, ki jih rezidenti pridobijo od drugih gospodarstev med obiskom v teh drugih gospodarstvih. Potovanja vključujejo lokalni promet (tj. promet znotraj obiskanega gospodarstva, ki ga zagotavlja rezident tega gospodarstva), vendar pa izključujejo mednarodni promet (ki je vključen v promet). Izključeno je tudi blago, ki ga potnik kupi za nadaljnjo prodajo v svojem ali drugem gospodarstvu.

2.5 Gradbeništvo

Gradbeništvo zajema izgradnjo, obnovo, popravilo ali razširitev osnovnih sredstev v obliki zgradb, izboljšav zemljišča, ki so tehnične narave, in druge tehnične gradnje (vključno s cestami, mostovi, jezovi itd.). Vključuje s tem povezana inštalacijska in montažna dela, pripravljalna dela na gradbišču in splošno gradbeništvo, specializirane storitve, kot so pleskanje, vodovodne inštalacije, rušenje ter vodenje gradbenih projektov. Gradbene pogodbe, ki so zajete v mednarodni trgovini s storitvami, so na splošno kratkoročne narave. Velik gradbeni projekt, ki ga je pridobilo nerezidenčno podjetje in ki za dokončanje potrebuje več kot eno leto, bo običajno vodil do rezidenčne podružnice.

2.6 Zavarovalne storitve in storitve pokojninskega zavarovanja

Obsegajo neposredno zavarovanje, pozavarovanje, pomožne zavarovalne storitve, storitve pokojninskega zavarovanja in standardiziranega jamstva. Te storitve se ocenijo ali vrednotijo glede na stroške, vključene v celotne premije, in ne glede na skupno vrednost premij.

2.7 Finančne storitve

Finančne storitve zajemajo posredniške in pomožne storitve, razen zavarovalnih storitev in storitev pokojninskih skladov, običajno pa jih opravljajo banke in druge finančne družbe.

2.7.1 IZRECNO ZARAČUNANE IN DRUGE FINANČNE STORITVE

Finančne storitve se v mnogo primerih zaračunajo na podlagi določene tarife in ne zahtevajo posebnega izračuna. Vključujejo nadomestila za sprejemanje vlog in posojanje, nadomestila za enkratna jamstva, nadomestila ali kazni za zgodnje ali prepozno odplačilo, stroške za vodenje računa, nadomestila, povezana z akreditivi, storitve kreditnih kartic, provizije in nadomestila, povezana s finančnim najemom, prevzemom prodaje vrednostnih papirjev (underwriting) ter obračunom plačil. Vključene so tudi storitve finančnega svetovanja, skrbništvo finančnih sredstev ali naložbenega zlata, upravljanje s finančnimi sredstvi, storitve nadzorovanja, storitve zagotavljanja likvidnosti, storitve prevzemanja tveganj (razen zavarovanja), storitve v zvezi z združitvami in prevzemi, storitve bonitetnega ocenjevanja, borzne storitve in fiduciarne storitve. Trgovci s finančnimi instrumenti lahko v celoti ali delno zaračunajo svoje storitve tako, da obstaja razlika med njihovo nakupno in prodajno ceno. Marže na transakcije nakupa in prodaje so vključene v izrecno zaračunane in druge finančne storitve.

2.7.2 POSREDNO MERJENE STORITVE FINANČNEGA POSREDNIŠTVA (PMSFP)

Za dejanske obresti se lahko šteje, da vključujejo element prihodkov in nadomestilo za storitev. Posojilodajalci in tisti, ki sprejemajo vloge, delujejo tako, da svojim deponentom ponujajo obrestne mere, ki so nižje od obrestnih mer, ki jih zaračunajo svojim posojilojemalcem. Finančne družbe uporabijo nastale obrestne marže za pokrivanje svojih stroškov in za zagotavljanje poslovnega presežka. Po dogovoru se ta posredna nadomestila v zvezi z obrestmi uporabijo zgolj za posojila in vloge ter samo v primeru, kadar ta posojila zagotovijo finančne družbe oziroma so te vloge deponirane pri finančnih družbah.

2.8 Nadomestila za uporabo intelektualne lastnine, ki niso vključena drugje

Nadomestila za uporabo intelektualne lastnine, ki niso vključena drugje, vključujejo:

(a) nadomestila za uporabo lastniških pravic (kot so patenti, blagovne znamke, avtorske pravice, industrijski postopki in dizajni, vključno s poslovnimi skrivnostmi in franšizami). Te pravice lahko izvirajo iz raziskav, razvoja in trženja; in

(b) nadomestila za licence za reproduciranje ali distribuiranje intelektualne lastnine iz proizvedenih izvirnikov ali prototipov (kot so avtorske pravice za knjige in rokopise, računalniško programsko opremo, kinematografska dela in nosilce zvoka) in sorodne pravice (kot so pravice za predvajanja v živo ter za televizijsko, kabelsko ali satelitsko razširjanje programov).

2.9 Telekomunikacijske, računalniške in informacijske storitve

Telekomunikacijske storitve obsegajo prenos zvoka, podob ali drugih informacij po telefonu, teleksu, s telegramom, po radijskem ali televizijskem kablu in z oddajanjem, preko satelitskega razširjanja, po elektronski pošti, s faksimilom ipd., vključno s poslovnimi omrežnimi storitvami, telekonferencami in podpornimi storitvami. Vrednost prenesenih informacij ni vključena. Vključene so tudi storitve mobilne telefonije, glavne internetne storitve in storitve spletnega dostopa, vključno z zagotavljanjem dostopa do interneta. Izključene so storitve nameščanja opreme telefonskega omrežja, ker so vključene v gradbeništvo.

Računalniške storitve sestavljajo storitve, povezane s strojno in/ali programsko opremo, ter storitve obdelave podatkov. Vključene so tudi storitve svetovanja in izvedbe v zvezi s strojno in programsko opremo; vzdrževanje in popravilo računalnikov in periferne opreme; storitve vzpostavljanja stanja po nesrečah, svetovanje in pomoč pri zadevah, povezanih z upravljanjem računalniških virov; analiza, oblikovanje in programiranje sistemov, pripravljenih za uporabo (vključno z razvojem in oblikovanjem spletnih strani) ter tehnično svetovanje v zvezi s programsko opremo; licence za uporabo neprirejene programske opreme; razvoj, izdelava, dobava in dokumentiranje programske opreme po meri, vključno z operacijskimi sistemi, izdelanimi po naročilu določenih uporabnikov; vzdrževanje sistemov in druge podporne storitve, na primer izobraževanje kot del svetovanja; storitve obdelave podatkov, na primer vnos podatkov, izdelava tabel in obdelava na osnovi časovnega zakupa; storitve gostovanja na spletnih straneh (tj. zagotavljanje strežniškega prostora na internetu za gostovanje spletnih strani strank); in upravljanje računalniških zmogljivosti. Izključena so nadomestila za licence za reproduciranje in/ali distribuiranje programske opreme, ki so vključena med nadomestila za uporabo intelektualne lastnine, ki niso vključena drugje. Najem računalnikov brez upravljavca je vključen med tehnične, s trgovino povezane in druge poslovne storitve.

Informacijske storitve obsegajo storitve tiskovnih agencij, storitve podatkovnih zbirk (zasnovo podatkovnih zbirk, hranjenje podatkov ter razširjanje podatkov in podatkovnih zbirk, vključno z direktoriji in seznami naslovnikov), na spletu in prek magnetnih, optičnih ali tiskanih medijev; in spletne iskalne portale (storitve iskalnikov, ki najdejo spletne naslove za stranke, ki vnesejo povpraševanje s ključnimi besedami). Vključene so tudi neposredne, osebne naročnine na časopise in periodični tisk po pošti, z elektronskim prenosom ali drugače; druge storitve zagotavljanja spletnih vsebin; ter knjižnične storitve in storitve arhiviranja. Množični časopisi in periodični tisk so vključeni v splošno trgovsko blago.

2.10 Druge poslovne storitve

Te vključujejo: raziskovalne in razvojne storitve, storitve strokovnega in podjetniškega svetovanja, tehnične, s trgovino povezane in druge poslovne storitve.

2.10.1 RAZISKOVALNE IN RAZVOJNE STORITVE

Raziskovalne in razvojne storitve sestavljajo storitve, ki so povezane s temeljnimi raziskavami, uporabnimi raziskavami in eksperimentalnim razvojem novih proizvodov in procesov. Načeloma so take dejavnosti v fizikalnih, družbenih in humanističnih vedah zajete znotraj te kategorije, vključno z razvojem operacijskih sistemov, ki pomenijo tehnološki napredek. Vključeno je tudi komercialno raziskovanje, povezano z elektroniko, farmacevtskimi izdelki in biotehnologijo.

2.10.2 STORITVE STROKOVNEGA IN PODJETNIŠKEGA SVETOVANJA

Storitve strokovnega in podjetniškega svetovanja vključujejo: (a) pravne storitve, računovodske storitve, storitve podjetniškega svetovanja, podjetniške storitve in storitve v zvezi z odnosi z javnostmi; ter (b) storitve oglaševanja, raziskovanja trga in preučevanja javnega mnenja.

2.10.3 TEHNIČNE, S TRGOVINO POVEZANE IN DRUGE POSLOVNE STORITVE

Te vključujejo: (a) arhitekturne storitve in inženiring, znanstvene in druge tehnične storitve, (b) storitve ravnanja z odpadki in zmanjševanja onesnaževanja, kmetijske in rudarske storitve, (c) storitve operativnega lizinga, (d) s trgovino povezane storitve in (e) druge poslovne storitve, ki niso vključene drugje.

2.11 Osebne, kulturne in rekreacijske storitve

Vključujejo avdiovizualne in sorodne storitve ter druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve.

Avdiovizualne in sorodne storitve so storitve in stroški v zvezi s proizvodnjo filmov (na filmskem platnu ali videozapisu), radijskih in televizijskih programov (predvajanih v živo ali kot posnetek) ter glasbenih posnetkov. Vključeni so najemi avdiovizualnih in podobnih izdelkov ter dostop do kodiranih televizijskih kanalov (na primer kabelske ali satelitske storitve); množično proizvedeni avdiovizualni izdelki, kupljeni ali prodani za stalno uporabo, ki se dobavijo elektronsko (z nalaganjem); nadomestila izvajalcem (igralcem, glasbenikom, plesalcem), avtorjem, skladateljem itd. Izključeni so nadomestila ali licence za reproduciranje in/ali distribuiranje avdiovizualnih izdelkov, ker so vključeni med nadomestila za uporabo intelektualne lastnine, ki niso vključena drugje.

Druge osebne, kulturne in rekreacijske storitve so: (a) izobraževalne storitve, (b) zdravstvene storitve, (c) storitve v zvezi s kulturno dediščino in rekreacijske storitve ter (d) druge osebne storitve.

2.12 Državno blago in storitve, ki niso vključeni drugje

To je rezidualna kategorija, ki zajema transakcije države (vključno s transakcijami mednarodnih organizacij) z blagom in storitvami, ki jih ni mogoče razvrstiti pod druge postavke. Vključene so vse transakcije (z blagom in storitvami) enklav, kot so veleposlaništva, konzulati, vojaška oporišča in mednarodne organizacije, z rezidenti gospodarstev, v katerih so te enklave. Izključene so transakcije enklav z rezidenti domačih gospodarstev.

3. PRIMARNI DOHODEK

Primarni dohodek predstavlja donos institucionalnih enot, ki nastane zaradi njihovega prispevka k proizvodnemu procesu ali zaradi zagotavljanja finančnih sredstev ali ki izvira iz dajanja naravnih virov v najem drugim institucionalnim enotam. Obsega sredstva za zaposlene, investicijski dohodek in drugi primarni dohodek.

3.1 Sredstva za zaposlene

Sredstva za zaposlene se zajamejo, kadar sta delodajalec (proizvodna enota) in zaposleni rezidenta različnih gospodarstev. Za gospodarstvo, v katerem so proizvodne enote rezidenti, so sredstva za zaposlene vsa plačila (vključno s prispevki, ki jih plačajo delodajalci v sheme socialne varnosti ali v zasebne zavarovalne ali pokojninske sklade), v denarju ali v naravi, ki jih rezidenčna podjetja plačajo nerezidenčnim zaposlenim v zameno za delo, ki ga slednji opravijo v obračunskem obdobju. Za gospodarstvo, v katerem so posamezniki rezidenti, so sredstva za zaposlene vsa plačila, v denarju ali v naravi, ki jih posamezniki prejmejo od nerezidenčnih podjetij v zameno za delo, opravljeno v obračunskem obdobju. Pomembno je ugotoviti, ali obstaja delovno razmerje med delodajalcem in zaposlenim; če ne, plačilo pomeni nakup storitev.

3.2 Investicijski dohodek

Investicijski dohodek izvira iz rezidentovega lastništva zunanjih finančnih sredstev (knjiženja v dobro) in, simetrično, iz nerezidentovega lastništva domačih finančnih sredstev (knjiženja v breme). Investicijski dohodek vključuje dohodke od lastniškega kapitala (dividende, dohodek, odtegnjen iz nepravih družb, reinvestirani dohodki) in dohodke od dolžniškega kapitala (obresti) ter investicijski dohodek, ki ga je mogoče pripisati imetnikom polic v shemah zavarovanja, pokojninskih in standardiziranih jamstvenih shemah.

V plačilni bilanci se investicijski dohodek razvrsti tudi glede na funkcijo osnovne naložbe kot neposredne naložbe, naložbe v vrednostne papirje, druge naložbe ali rezervna imetja in nadalje glede na vrsto naložbe. Za opredelitev naložb po funkciji glej finančni račun.

Kadar je dobičke in izgube iz naslova (kapitalskih) deležev mogoče identificirati ločeno, se ne razvrstijo kot investicijski dohodek, temveč kot spremembe v vrednosti naložb zaradi gibanj cen na trgu. Neto tokovi, povezani z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se zajamejo izključno pod izvedenimi finančnimi instrumenti v finančnem računu.

3.2.1 OBRESTI

Obresti so oblika investicijskega dohodka, ki ga prejmejo lastniki določenih vrst finančnih sredstev, in sicer vlog, dolžniških vrednostnih papirjev, posojil in drugih terjatev, zaradi dajanja finančnih sredstev na razpolago drugi institucionalni enoti. Med obresti so vključeni tudi dohodki od imetij posebnih pravic črpanja in dodelitev posebnih pravic črpanja.

Na računu primarnega dohodka so zajete „čiste obresti“, tako da se iz „dejanskih obresti“ izločijo komponente PMSFP. Dohodek od obresti se zajame po obračunskem načelu.

3.2.2 RAZDELJENI DOHODEK DRUŽB

3.2.2.1 DIVIDENDE

Dividende so razdeljeni dohodki, ki se dodelijo imetnikom lastniških vrednostnih papirjev v zameno za dajanje sredstev na razpolago družbam. Dividende se zajemajo na presečni datum dividend.

3.2.2.2 DOHODEK, ODTEGNJEN IZ NEPRAVIH DRUŽB

Dohodek, odtegnjen iz nepravih družb (nekorporativna podjetja, ki delujejo, kakor da bi bila družbe, npr. podružnice, namišljene rezidenčne enote za zemljišča in druge naravne vire, ki so v lasti nerezidentov, skupna podjetja, skladi itd.), so tisti zneski, ki jih lastniki nepravih družb za namene lastne uporabe odtegnejo od dobičkov nepravih družb, ki jim pripadajo. Nastanek dohodka, odtegnjenega iz nepravih družb, se zajame na datum dejanske odtegnitve.

3.2.3 REINVESTIRANI DOHODKI OD NEPOSREDNIH TUJIH NALOŽB

Reinvestirani dohodki predstavljajo delež neposrednih vlagateljev, v smislu njihovega lastniškega kapitala, v dohodkih, ki jih tuje hčerinske družbe, pridružena podjetja in podružnice ne razdelijo kot dividende. Opredeljeni so kot delež neposrednega vlagatelja v celotnem konsolidiranem dobičku podjetja, v katero se neposredno vlaga, v referenčnem obdobju (po plačilu davkov, obresti ter amortizaciji), zmanjšanem za dividende, ki zapadejo v plačilo v referenčnem obdobju, četudi se te dividende nanašajo na dobiček iz prejšnjih obdobij. Reinvestirani dohodki se zajamejo v obdobju, v katerem nastanejo.

3.2.4 DOHODEK IZ DELNIC INVESTICIJSKIH SKLADOV

Investicijski dohodek, ki ga je mogoče pripisati delničarjem kolektivnih investicijskih skladov, vključno z vzajemnimi skladi in vzajemnimi naložbenimi skladi, je sestavljen iz dveh ločenih postavk:

3.2.4.1 DIVIDENDE (GLEJ ODDELEK 3.2.2.1) in

3.2.4.2 REINVESTIRANI DOHODKI

Dohodki iz investicijskih skladov se lahko obravnavajo, kakor da so prešli na njihove delničarje (ali imetnike enot), ker se zaslužijo v obliki investicijskega dohodka njihovega lastniškega kapitala. Investicijski skladi pridobijo dohodke z vlaganjem denarja, ki ga prejmejo od delničarjev. Dohodki delničarjev iz investicijskih skladov so opredeljeni kot investicijski dohodek, pridobljen iz naložbenega portfelja sklada po odbitju operativnih stroškov. Neto dohodki investicijskih skladov po odbitju operativnih stroškov pripadajo delničarjem. Kadar se samo del neto dohodkov razdeli delničarjem kot dividende, je treba zadržane dohodke obravnavati, kakor da so bili razdeljeni delničarjem, in jih nato šteti kot reinvestirane.

3.2.5 INVESTICIJSKI DOHODEK, KI GA JE MOGOČE PRIPISATI IMETNIKOM POLIC V SHEMAH ZAVAROVANJA, POKOJNINSKIH IN STANDARDIZIRANIH JAMSTVENIH SHEMAH

Investicijski dohodek, ki ga je mogoče pripisati imetnikom zavarovalnih polic, ustreza skupnim primarnim dohodkom, prejetim iz naložb zavarovalnih tehničnih rezervacij. Te rezervacije so tiste, za katere zavarovalnica prizna ustrezno obveznost do imetnikov polic.

Pokojninske pravice izvirajo bodisi iz shem s stalno višino premije ali iz shem z določenimi pravicami.

3.3 Drugi primarni dohodek

Razvrščen je glede na institucionalni sektor gospodarstva priprave podatkov (država ali drugi sektorji), in vključuje naslednje komponente: davki na proizvodnjo in uvoz, subvencije in najemnine.

3.3.1 DAVKI NA PROIZVODNJO IN UVOZ

Vključujejo naslednje komponente:

3.3.1.1 DAVKI NA PROIZVODE

Davki na proizvode se plačajo po enoti določenega blaga ali storitve, ki se proizvede ali trži čez mejo. Med primere spadajo DDV, uvozne dajatve, trošarine in davki na potrošnjo.

3.3.1.2 DRUGI DAVKI NA PROIZVODNJO

Druge davke na proizvodnjo sestavljajo vsi davki, ki nastanejo podjetjem zaradi njihove proizvodne dejavnosti, in vključujejo davke, plačane za poslovne in profesionalne licence.

3.3.2 SUBVENCIJE

Vključujejo naslednje komponente:

3.3.2.1 SUBVENCIJE NA PROIZVODE

Subvencije na proizvode se plačajo po enoti proizvedenega blaga ali storitve.

3.3.2.2 DRUGE SUBVENCIJE NA PROIZVODNJO

Druge subvencije na proizvodnjo obsegajo subvencije, razen subvencij na proizvode, ki jih lahko rezidenčne proizvodne enote prejmejo zaradi svoje proizvodne dejavnosti.

3.3.3 NAJEMNINE

Najemnine zajemajo dohodke, prejete zaradi dajanja naravnih virov na razpolago nerezidenčni institucionalni enoti. Primeri najemnin vključujejo zneske, ki se plačajo za uporabo zemljišč, na katerih so nahajališča rudnin in druga podzemna sredstva, ter za pravice do ribolova, gozdarjenja in paše. Redna plačila najemnikov naravnih virov, na primer podzemnih sredstev, se pogosto opisujejo kot licenčnine, vendar se razvrstijo med najemnine.

4. SEKUNDARNI DOHODEK

Račun sekundarnega dohodka prikazuje tekoče transferje med rezidenti in nerezidenti. Transfer je vnos, ki ustreza blagu, storitvi, finančnemu sredstvu ali drugemu neproizvedenemu sredstvu, ki ga institucionalna enota zagotovi drugi institucionalni enoti, kadar ni ustreznega nadomestila ekonomske vrednosti. Tekoči transferji obsegajo vse transferje, ki niso kapitalski transferji. Tekoči transferji se razvrstijo glede na institucionalni sektor, ki izvrši ali prejme transfer v gospodarstvu priprave podatkov (država ali drugi sektorji).

Tekoči transferji države obsegajo tekoče davke na dohodke, premoženje itd., socialne prispevke, socialne prejemke, tekoče mednarodno sodelovanje, raznovrstne tekoče transferje, lastna sredstva Unije iz DDV in bruto nacionalnega dohodka (BND).

Tekoči transferji drugih sektorjev obsegajo tekoče davke na dohodke, premoženje itd., socialne prispevke, socialne prejemke, raznovrstne tekoče transferje, neto premije neživljenjskega zavarovanja, odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja in popravke za spremembo pokojninskih pravic. Raznovrstni tekoči transferji vključujejo osebne transferje med rezidenčnimi in nerezidenčnimi gospodinjstvi (od tega nakazila delavcev).

4.1 Tekoči davki na dohodke, premoženje itd.

Tekoči davki na dohodke, premoženje itd. v mednarodnih računih obsegajo pretežno davke na dohodke, ki jih pridobijo nerezidenti z zagotavljanjem svoje delovne sile ali finančnih sredstev. Vključeni so tudi davki na kapitalske dobičke, ki izvirajo iz sredstev nerezidentov. Davke na dohodek in kapitalske dobičke iz finančnih sredstev na splošno plačajo „drugi sektorji“ (posamezniki, družbe in nepridobitne institucije), prejme pa jih „država“.

4.2 Socialni prispevki

Socialni prispevki so dejanski ali pripisani prispevki gospodinjstev v sheme socialnega zavarovanja za zagotovitev izplačila socialnih prejemkov.

4.3 Socialni prejemki

Socialni prejemki vključujejo prejemke, ki se plačajo v okviru shem socialne varnosti in pokojninskih shem. Vključujejo pokojnine in nepokojninske prejemke na podlagi dogodkov ali okoliščin, kot so bolezen, brezposelnost, nastanitev, izobraževanje, in so lahko v denarju ali v naravi.

4.4 Neto premije neživljenjskega zavarovanja

Premije neživljenjskega zavarovanja sestavljajo bruto premije, ki jih plačajo imetniki polic za pridobitev zavarovanja v obračunskem obdobju (prihodki od premij), in premijski dodatki, ki se izplačajo iz investicijskega dohodka, ki ga je mogoče pripisati imetnikom zavarovalnih polic, po odbitju zaračunanih storitev zavarovalnic, ki organizirajo zavarovanje. Zaračunane storitve pomenijo nakupe storitev s strani imetnikov polic in se zajemajo kot zavarovalne storitve. Neto premije standardiziranih jamstev so vključene pod to postavko.

4.5 Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja

Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja so zneski, ki se plačajo za poravnavo terjatev, ki zapadejo v tekočem obračunskem obdobju. Odškodnine zapadejo v trenutku nastopa možnega dogodka, ki povzroči veljaven zahtevek. Odškodnine, ki se plačajo v okviru standardiziranih jamstev, se zajemajo pod to postavko.

4.6 Tekoče mednarodno sodelovanje

Tekoče mednarodno sodelovanje obsega tekoče transferje v denarju ali v naravi med vladami različnih držav ali med vladami in mednarodnimi organizacijami. Del tekočega mednarodnega sodelovanja poteka v razmerju do institucij Unije.

4.7 Raznovrstni tekoči transferji

Raznovrstni tekoči transferji, v denarju ali v naravi, vključujejo tekoče transferje nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, tekoče transferje med gospodinjstvi, druge raznovrstne tekoče transferje, vključno z globami in kaznimi, delom plačil za loterijske listke in igre na srečo, plačili nadomestil in drugo.

4.7.1 OSEBNI TRANSFERJI MED REZIDENČNIMI IN NEREZIDENČNIMI GOSPODINJSTVI

Osebni transferji med rezidenčnimi in nerezidenčnimi gospodinjstvi obsegajo vse tekoče transferje v denarju ali v naravi, ki jih izvršijo rezidenčna gospodinjstva nerezidenčnim gospodinjstvom ali ki jih rezidenčna gospodinjstva prejmejo od nerezidenčnih gospodinjstev. Osebni transferji vključujejo „od tega“ nakazila delavcev.

4.7.1.1 NAKAZILA DELAVCEV

Nakazila delavcev obsegajo osebne transferje, ki jih migranti, ki so rezidenti novih gospodarstev in so v njih zaposleni, izvršijo nerezidenčnim gospodinjstvom. Osebe, ki delajo za nova gospodarstva in v njih ostanejo manj kot leto, se štejejo za nerezidente, njihovo plačilo pa se zajema med sredstvi za zaposlene.

4.8 Lastni viri Unije iz DDV in BND

Tretji in četrti lastni vir Unije iz DDV in BND so tekoči transferji, ki jih institucijam Unije plača sektor država vsake države članice.

4.9 Popravek za spremembo pokojninskih pravic

Popravek za spremembo pokojninskih pravic je potreben zaradi uskladitve obravnavanja pokojnin kot tekočih transferjev z obravnavanjem pokojninskih pravic kot finančnih sredstev. Po popravku je stanje tekočega računa enako, kakor če se socialni prispevki in prejemki pokojnin ne bi zajemali kot tekoči transferji.

B. Kapitalski račun

Kapitalski račun zajema kapitalske transferje in pridobitev/odtujitev neproizvedenih nefinančnih sredstev. Kapitalski transferji so sestavljeni iz (a) prenosov lastništva osnovnih sredstev, (b) prenosov sredstev, ki so povezani ali pogojeni s pridobitvijo ali odtujitvijo osnovnih sredstev, in (c) odpisa obveznosti s strani upnikov, ne da bi v zameno prejeli nadomestilo. Kapitalski transferji so lahko v denarju ali v naravi (na primer oprostitev dolga). Razlika med tekočimi in kapitalskimi transferji je v praksi odvisna od uporabe transferjev v državi prejemnici. Pridobitev/odtujitev neproizvedenih nefinančnih sredstev zajema pretežno neopredmetena sredstva, kot so patenti, najemi ali druge prenosljive pogodbe. Pod to postavko kapitalskega računa se zajame le nakup/prodaja takih sredstev, ne pa njihova uporaba.

5.1 Bruto pridobitve in odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev

Neproizvedena nefinančna sredstva so sestavljena iz: (a) naravnih virov, (b) pogodb, najemov in licenc ter (c) trženjskih sredstev (tržna imena, blagovne znamke) in dobrega imena. Pridobitve in odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev se zajemajo ločeno na bruto osnovi in ne v neto vrednostih. Pod to postavko kapitalskega računa se zajame le nakup/prodaja takih sredstev, ne pa njihova uporaba.

5.2 Kapitalski transferji

Kapitalski transferji so sestavljeni iz (i) prenosov lastništva osnovnih sredstev, (ii) prenosov sredstev, ki so povezani ali pogojeni s pridobitvijo ali odtujitvijo osnovnih sredstev, in (iii) odpisa obveznosti s strani upnikov, ne da bi v zameno prejeli nadomestilo. Kapitalski transferji so lahko v denarju ali v naravi (na primer oprostitev dolga). Razlika med tekočimi in kapitalskimi transferji je v praksi odvisna od uporabe transferjev v državi prejemnici.

Kapitalski transferji se razvrstijo glede na institucionalni sektor, ki izvrši ali prejme transfer v gospodarstvu, v katerem se pripravljajo podatki (država ali drugi sektorji). Kapitalski transferji vključujejo: davke na kapital, investicijske podpore in druge kapitalske transferje.

5.2.1 DAVKI NA KAPITAL

Davki na kapital so sestavljeni iz davkov, ki se v neenakomernih in redkih intervalih odmerijo od vrednosti sredstev ali neto vrednosti, ki je v lasti institucionalnih enot, ali od vrednosti sredstev, prenesenih med institucionalnimi enotami. Vključujejo davke na dediščine in na darila med osebami, ki se odmerijo na kapital upravičencev.

5.2.2 INVESTICIJSKE PODPORE

Investicijske podpore so sestavljene iz kapitalskih transferjev, v denarju ali v naravi, ki se izvršijo za celotno ali delno financiranje stroškov pridobljenih osnovnih sredstev. Prejemniki so dolžni investicijske podpore, prejete v denarju, uporabiti za namene bruto povečanja osnovnih sredstev, podpore pa so pogosto povezane s posebnimi investicijskimi projekti, kot so veliki gradbeni projekti.

5.2.3 DRUGI KAPITALSKI TRANSFERJI

Vključujejo velika enkratna plačila kot nadomestilo za znatno škodo ali resne poškodbe, ki niso zajete z zavarovalnimi policami, velika darila, zapuščine in donacije, vključno s tistimi, namenjenimi nepridobitnim institucijam. Ta kategorija vključuje oprostitev dolga.

5.2.3.1 OPROSTITEV DOLGA

Oprostitev dolga je prostovoljni odpis celotne dolžniške obveznosti ali dela te obveznosti v okviru pogodbenega dogovora med upnikom in dolžnikom.

C. Finančni račun in stanje mednarodnih naložb

Na splošno se v finančnem računu zajamejo transakcije, ki vključujejo finančna imetja in obveznosti ter ki so bile izvedene med rezidenti in nerezidenti. Finančni račun prikazuje neto transakcije: neto pridobitve finančnih imetij ustrezajo pridobitvam sredstev, zmanjšanih za zmanjšanje sredstev.

Stanje mednarodnih naložb ob koncu vsakega četrtletja prikazuje vrednost finančnih imetij rezidentov gospodarstva, ki so terjatve do nerezidentov, in obveznosti rezidentov gospodarstva do nerezidentov, ter naložbeno zlato, ki se hrani kot rezervna imetja. Razlika med imetji in obveznostmi je neto stanje v stanju mednarodnih naložb in pomeni bodisi neto terjatev ali neto obveznost do tujine.

Vrednost stanja mednarodnih naložb ob koncu obdobja je rezultat stanj ob koncu prejšnjega obdobja, transakcij v tekočem obdobju in drugih sprememb, ki nastanejo zaradi drugih razlogov in ne zaradi transakcij med rezidenti in nerezidenti ter se lahko pripišejo drugim spremembam obsega in prevrednotenjem zaradi sprememb deviznih tečajev ali cen.

V skladu s funkcionalno podrazdelitvijo se čezmejne finančne transakcije in stanja razvrstijo kot neposredne naložbe, naložbe v vrednostne papirje, izvedeni finančni instrumenti (razen rezerv) in delniške opcije za zaposlene, druge naložbe in rezervna imetja. Čezmejne finančne transakcije in stanja se nadalje razvrstijo po vrsti instrumenta in institucionalnem sektorju.

Tržne cene so podlaga za vrednotenje transakcij in stanj. Nominalno vrednotenje se uporablja za stanja neprenosljivih instrumentov, in sicer posojil, vlog in drugih terjatev/obveznosti. Vendar pa se vse transakcije s temi instrumenti vrednotijo po tržnih cenah. Zaradi upoštevanja neusklajenosti med tržnim vrednotenjem transakcij in nominalnim vrednotenjem stanj prodajalec zajame prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene v obdobju, v katerem pride do prodaje, ki so enaka razliki med nominalno vrednostjo in vrednostjo transakcije, medtem ko zajame kupec nasprotni znesek kot prevrednotenje zaradi drugih sprememb cene. Podobno se zajamejo transakcije in stanja lastniškega kapitala pri neposrednih naložbah, kadar stanja odražajo lastna sredstva po knjigovodski vrednosti (glej naslednji oddelek).

Finančni račun plačilne bilance in stanje mednarodnih naložb vključujeta protipostavke nastalim dohodkom od instrumentov, ki so razvrščeni v ustrezne funkcionalne kategorije.

▼M1

6.1 Neposredne naložbe

Neposredne naložbe so povezane z rezidentom enega gospodarstva, ki ima nadzor ali pomembno stopnjo vpliva na upravljanje podjetja, ki je rezident drugega gospodarstva. V skladu z mednarodnimi standardi (BPM6) se kot dokazilo za tako razmerje uporablja merilo neposrednega ali posrednega lastništva 10 % glasovalnih pravic ali več v podjetju, ki je rezident enega gospodarstva, s strani vlagatelja, ki je rezident drugega gospodarstva. Na podlagi tega merila lahko neposredno naložbeno razmerje obstaja med različnimi povezanimi podjetji, ne glede na to, ali povezava vključuje eno verigo ali več. To razmerje se lahko razširi na družbe, ki so v razmerju do podjetja, v katero se neposredno vlaga, hčerinske družbe, hčerinske družbe teh hčerinskih družb in pridružena podjetja. Po vzpostavitvi neposredne naložbe se vsi nadaljnji finančni tokovi/imetja med povezanimi subjekti zajamejo kot transakcije/stanja neposrednih naložb.

Lastniški kapital obsega lastniški kapital v podružnicah ter vse deleže v hčerinskih družbah in pridruženih podjetjih. Reinvestirani dohodki so protipostavka deleža neposrednega vlagatelja v dohodkih, ki jih hčerinske družbe ali pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, in dohodkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju ter se zajamejo pod postavko „investicijski dohodek“ (glej oddelek 3.2.3).

Lastniški in dolžniški kapital pri neposrednih naložbah sta nadalje razčlenjena glede na vrsto razmerja med subjekti in glede na smer naložbe. Razlikovati je mogoče med tremi vrstami neposrednih naložbenih razmerij:

(a) naložbe neposrednih vlagateljev v podjetjih z neposrednimi naložbami. Ta kategorija vključuje tokove (in stanja) naložb od neposrednega vlagatelja v podjetja z njegovimi neposrednimi naložbami (ne glede na to, ali ima nad njimi neposredni ali posredni nadzor ali vpliv);

(b) povratne naložbe. Ta vrsta razmerja zajema tokove (in stanja) naložb od podjetij z neposredno naložbo k zadevnemu neposrednemu vlagatelju;

(c) razmerje med sestrskimi podjetji. To zajema tokove (in stanja) med podjetji, ki se medsebojno ne nadzirajo in ne vplivajo drugo na drugo, vendar so vsa pod nadzorom ali vplivom istega neposrednega vlagatelja.

Za vrednotenje stanj neposrednih naložb se stanje lastniškega kapitala, ki kotira na borzi vrednostnih papirjev, vrednoti po tržnih cenah. Nasprotno se v primeru družb, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, stanje lastniškega kapitala vrednoti na podlagi knjigovodskih vrednosti, pri čemer se uporabi enotna opredelitev, ki jo sestavljajo naslednje računovodske postavke:

(a) vplačani kapital (brez lastnih deležev in vključno z vplačanim presežkom kapitala);

(b) vse vrste rezerv (vključno z investicijskimi podporami, če jih računovodske smernice štejejo za rez