2011R1178 — SL — 17.02.2014 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

►B UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 311, 25.11.2011, p.1)

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1178/2011

z dne 3. novembra 2011

o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)







EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES ( 1 ) ter zlasti členov 7(6), 8(5) in 10(5) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Cilj Uredbe (ES) št. 216/2008 je vzpostaviti in vzdrževati visoko enotno stopnjo varnosti civilnega letalstva v Evropi. Ta uredba določa sredstva za doseganje tega cilja in drugih ciljev na področju varnosti civilnega letalstva. (2) Piloti, ki upravljajo nekatere zrakoplove, naprave za simulacijo letenja za usposabljanje, osebje in organizacije, ki sodelujejo pri usposabljanju, preizkušanju ali preverjanju teh pilotov, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 216/2008. V skladu z navedeno uredbo je treba pilote ter osebe in organizacije, ki sodelujejo pri njihovem usposabljanju, certificirati, potem ko je ugotovljeno, da izpolnjujejo bistvene zahteve. (3) Prav tako je treba pilotom izdati zdravniško spričevalo, zdravnika letalske medicine, odgovornega za pregled zdravstvene sposobnosti pilotov, je treba certificirati, ko se ugotovi, da izpolnjuje potrebne zahteve. Vendar Uredba (ES) št. 216/2008 določa možnost, da zdravniki splošne medicine pod določenimi pogoji in če to dopušča nacionalna zakonodaja opravljajo naloge zdravnikov letalske medicine. (4) Kabinsko osebje, ki sodeluje pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, mora izpolnjevati potrebne zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. V skladu s to uredbo mora kabinsko osebje redno opravljati preglede zdravstvene sposobnosti, da lahko varno opravlja varnostne naloge. Skladnost se dokaže z ustreznim pregledom, ki se opravi na podlagi najboljše prakse letalske medicine. (5) Uredba (ES) št. 216/2008 zahteva, da Komisija sprejme potrebne izvedbene določbe za določitev pogojev za certifikacijo pilotov ter oseb, ki sodelujejo pri usposabljanju, preizkušanju ali preverjanju, za potrditev članov kabinskega osebja ter za oceno njihove zdravstvene sposobnosti. (6) Zahteve in postopki za spremembo nacionalnih licenc za pilote in nacionalnih licenc za letalske inženirje v licence za pilote morajo biti določene, da se zagotovi, da lahko upravljajo dejavnosti v skladu z usklajenimi pogoji; kvalifikacije za preizkušanje letov je prav tako treba spremeniti v skladu s to Uredbo. (7) Državam članicam mora biti omogočeno, da sprejmejo licence, izdane v tretjih državah, kadar lahko zagotovijo raven varnosti, določeno z Uredbo (ES) št. 216/2008. Pogoje za sprejetje licence, ki jo izda tretja država, je treba določiti. (8) Za zagotovitev, da je za pridobitev licence pilota mogoče upoštevati usposabljanje, ki se je začelo pred začetkom uporabe te uredbe, je treba določiti pogoje za priznavanje že zaključenega usposabljanja. Pogoje za priznavanje vojaških licenc je treba priznati. (9) Zagotoviti je treba dovolj časa, da se letalska industrija in organi držav članic prilagodijo temu novemu regulativnemu okviru, da imajo države članice čas za izdajo specifičnih vrst licenc za pilota in zdravniških spričeval, ki niso vključena v JAR, ter da pod določenimi pogoji priznajo veljavnost izdanih licenc in spričeval ter opravljenih zdravniških pregledov, preden se začne ta uredba uporabljati. (10) Direktiva Sveta 91/670/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju licenc osebja za opravljanje funkcij v civilnem letalstvu ( 2 ) se razveljavi v skladu s členom 69(2) Uredbe (ES) št. 216/2008. Ukrepi iz te uredbe se štejejo za ustrezne (11) Za zagotovitev nemotenega prehoda in visoke enotne ravni varnosti civilnega letalstva v Uniji, morajo izvedbeni ukrepi odražati najsodobnejšo tehnologijo, vključno z najboljšimi praksami, ter znanstveni ni tehnični napredek na področju usposabljanja pilotov in zdravstvene sposobnosti letalskega osebja. V skladu s tem je treba upoštevati tehnične zahteve in upravne postopke, dogovorjene med Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo (ICAO) in Združenimi letalskimi organi do 30. junija 2009 ter veljavno nacionalno zakonodajo. (12) Agencija je pripravila osnutek izvedbenih predpisov in jih je predložila Komisiji kot mnenje v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. (13) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa natančna pravila za:

1. različne ratinge za licence pilotov, pogoje za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasni odvzem ali preklic licenc, privilegije in odgovornosti imetnikov licenc, pogoje za spremembo veljavnih nacionalnih licenc pilotov in nacionalnih licenc letalskih inženirjev v licence za pilote ter pogoje za sprejetje licenc iz tretjih držav;

2. certifikacijo oseb, ki so odgovorne za usposabljanje ali usposabljanje s simulacijo letenja ter za ocenjevanje spretnosti pilotov;

3. različna zdravniška spričevala za pilote, pogoje za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic zdravniških spričeval, privilegije in odgovornosti imetnikov zdravniških spričeval ter pogoje za spremembo nacionalnih zdravniških spričeval v splošno priznana zdravniška spričevala;

4. certifikacijo zdravnikov letalske medicine ter pogoje, pod katerimi lahko splošni zdravniki opravljajo naloge zdravnikov letalske medicine;

5. redne zdravniške preglede kabinskega osebja ter kvalifikacije oseb, odgovornih za takšne preglede;

▼M1

6. pogoje za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic potrdil kabinskega osebja ter privilegije in odgovornosti imetnikov potrdil kabinskega osebja;

7. pogoje za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic certifikatov organizacij za usposabljanje pilotov in zdravstvenih centrov za letalsko osebje, ki sodelujejo pri kvalificiranju in zdravniških pregledih letalskega osebja v civilnem letalstvu;

8. zahteve za certifikacijo naprav za simulacijo letenja za usposabljanje in organizacij, ki upravljajo in uporabljajo navedene naprave;

9. zahteve za upravni sistem in sistem upravljanja, ki jih morajo države članice, Agencija in organizacije izpolnjevati v zvezi s pravili iz odstavkov 1 do 8.

▼B

Člen 2

Opredelitve pojmov

Opredelitev pojmov V tej uredbi:

1. „licenca iz dela FCL“ pomeni licenco za kabinsko osebje, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge I;

2. „JAR“ pomeni skupne letalske zahteve, ki so jih sprejeli Združeni letalski organi in veljajo od 30. junija 2009;

3. „licenca pilota lahkega zrakoplova (LAPL)“ pomeni licenco za rekreacijske pilote iz člena 7 Uredbe (ES) št. 216/2008;

4. „licenca v skladu z JAR“ pomeni licenco pilota in zadevne ratinge, potrdila, pooblastila, dovoljenja in/ali kvalifikacije, ki jih v skladu z nacionalno zakonodajo, v kateri so upoštevani JAR in postopki, izda ali prizna država članica, ki je uvedla zadevne JAR, ter je priporočena za vzajemno priznanje v okviru sistema Združenih letalskih organov v zvezi s takšnimi JAR;

5. „licenca, ki ni v skladu z JAR“ pomeni licenco pilota, ki jo izda ali prizna država članica v skladu z nacionalno zakonodajo in ki ni priporočena za vzajemno priznanje v zvezi z zadevnimi JAR;

6. „upoštevanje“ pomeni priznavanje predhodnih izkušenj ali kvalifikacij;

7. „poročilo o upoštevanju“ pomeni poročilo, na podlagi katerega je mogoče priznati predhodne izkušnje ali kvalifikacije;

8. „poročilo o spremembi“ pomeni poročilo, na podlagi katerega je licenco mogoče spremeniti v licenco iz dela FCL;

9. „zdravniško spričevalo pilotov in pooblastilo zdravnikov letalske medicine v skladu z JAR“ pomeni spričevalo oziroma pooblastilo, ki ga v skladu z nacionalno zakonodajo, v kateri so upoštevani JAR in postopki, izda ali prizna država članica, ki je uvedla zadevne JAR, ter je priporočeno za vzajemno priznanje v okviru sistema združenih letalskih organov v zvezi s takšnimi JAR;

10. „zdravniško spričevalo pilotov in pooblastilo zdravnikov letalske medicine, ki ni v skladu z JAR“, pomeni spričevalo oziroma pooblastilo, ki ga izda ali prizna država članica v skladu z nacionalno zakonodajo in ki ni priporočeno za vzajemno priznanje v zvezi z zadevnimi JAR;

▼M1

11. „član kabinskega osebja“ pomeni ustrezno usposobljenega člana osebja, ki ni član letalske ali tehnične posadke in je bil s strani operatorja izbran za opravljanje nalog, povezanih z varnostjo potnikov in leta med operacijami;

12. „letalsko osebje“ pomeni letalsko posadko in kabinsko osebje;

13. „certifikat, odobritev ali organizacija v skladu z JAR“ pomeni certifikat ali odobritev, ki jo v skladu z nacionalno zakonodajo, v kateri so upoštevani JAR in postopki, izda ali prizna država članica, oziroma organizacijo, ki jo certificira, odobri, registrira ali prizna država članica, ki je uvedla zadevne JAR, ter je priporočena za vzajemno priznanje v okviru sistema Združenih letalskih organov v zvezi s takšnimi JAR.

▼B

Člen 3

Izdaja licenc in zdravniških spričeval za pilote

Ne glede na člen 7 piloti zrakoplova iz člena 4(1)(b) in (c) ter člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008 izpolnjujejo tehnične zahteve in upravne postopke iz Priloge I in Priloge IV k tej Uredbi.

Člen 4

Veljavne nacionalne licence pilotov

1. Licence, ki jih izdajo ali priznajo države članice pred ►M1 začetkom uporabe te uredbe ◄ in so v skladu z JAR, se štejejo za izdane v skladu s to uredbo. Države članice te licence nadomestijo z licencami, ki so v skladu z obliko, določeno v delu ARA, najpozneje do ►M1 8. aprila 2018 ◄ .

2. Licence, ki niso v skladu z JAR, vključno z vsemi zadevnimi ratingi, spričevali, dovoljenji in/ali kvalifikacijami, ki jih izda ali prizna država članica pred začetkom uporabe te uredbe, država članica, ki je licence izdala, spremeni v licence iz dela FCL.

3. Licence, ki niso v skladu z JAR, se spremenijo v licence iz dela FCL ter v zadevne ratinge ali spričevala ali pooblastila v skladu z:

(a) določbami Priloge II ali

(b) elementi, določeni v poročilu o spremembi.

4. Poročilo o spremembi:

(a) pripravi država članica, ki je izdala licenco pilota po posvetovanju z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (Agencija);

(b) opisuje nacionalne zahteve, na podlagi katerih so bile izdane licence pilota;

(c) vsebuje opis področja uporabe privilegijev, izdanih pilotom;

(d) navaja, za katere zahteve iz Priloge I se upoštevajo predhodne izkušnje;

(e) navaja vse omejitve, ki jih je treba vključiti v licence iz dela FCL, in vse zahteve, ki jih mora izpolnjevati pilot za odpravo teh omejitev.

5. Poročilo o spremembi vsebuje kopije vseh dokumentov, ki so potrebni za prikaz elementov iz točk (a) do (e) odstavka 4, vključno s kopijami zadevnih nacionalnih zahtev in postopkov. Pri pripravi poročila o spremembi si države članice prizadevajo, da pilotom čim bolj omogočijo ohraniti obstoječi obseg dejavnosti.

6. Ne glede na prvi in tretji odstavek se imetnikom potrdila inštruktorja za rating za razred letal ali potrdila člana izpitne komisije, ki imajo privilegije za kompleksna visoko zmogljiva enopilotska letala, ti privilegiji spremenijo v potrdilo inštruktorja za rating za tip ali potrdilo člana izpitne komisije za enopilotska letala.

7. Država članica lahko dovoli študentu pilotu, da pred izpolnitvijo zahtev za izdajo LAPL brez nadzora uveljavlja omejene privilegije, pod naslednjimi pogoji:

(a) privilegiji so omejeni na njeno nacionalno ozemlje ali del tega ozemlja;

(b) privilegiji so omejeni na omejeno geografsko območje, letala z enim batnim motorjem, katerih največja vzletna masa ne presega 2 000 kg, in ne veljajo za prevoz potnikov;

(c) ta dovoljenja se izdajo na podlagi posamezne ocene varnostnega tveganja, ki jo opravi inštruktor po splošni oceni varnostnega tveganja, ki jo opravi država članica;

(d) država članica Komisiji in Agenciji vsake tri leta predloži redno poročilo.

Člen 5

Veljavna nacionalna zdravniška spričevala za pilote in veljavna pooblastila za zdravnike letalske medicine

1. Zdravniška spričevala za pilote in pooblastila zdravnikov letalske medicine v skladu z JAR, ki jih izda ali prizna država članica pred začetkom uporabe te uredbe, se štejejo za izdane v skladu s to uredbo.

2. Države članice zdravniška spričevala za pilote in pooblastila zdravnikov letalske medicine nadomestijo s spričevali in pooblastili, ki so v skladu z obliko, določeno v delu ARA, najpozneje 8. aprila 2017.

3. Zdravniška spričevala za pilote in pooblastila zdravnikov letalske medicine, ki niso v skladu z JAR in jih izda država članica pred začetkom uporabe te uredbe, so veljavni do datuma njihove naslednje ponovne potrditve veljavnosti oziroma do 8. aprila 2017, kar je prej.

4. Ponovna potrditev spričeval in pooblastil iz prvega in drugega odstavka poteka v skladu z določbami Priloge IV.

Člen 6

Pretvorba kvalifikacij za preizkušanje letov

1. Pilotom, ki so pred začetkom uporabe te Uredbe opravljali preizkusne lete kategorij 1 in 2 v skladu s Prilogo k Uredbi (ES) št. 1702/2003 ( 3 ), ali ki so pilote usposabljali za preizkusne lete, država članica, ki je izdala kvalifikacije za opravljanje preizkusnih letov, te kvalifikacije spremeni v ratinge za preizkusne lete v skladu s Prilogo I k tej Uredbi ter po potrebi potrdila inštruktorja za preizkusne lete.

2. Ta sprememba se opravi v skladu z elementi, določenimi v poročilu o spremembi, ki je v skladu z zahtevami iz člena 4(4) in (5).

Člen 7

Veljavne nacionalne licence letalskih inženirjev

1. Za pretvorbo licence letalskega inženirja, izdane v skladu s Prilogo 1 k Čikaški konvenciji, v licenco dela FCL imetniki vložijo vlogo za pretvorbo pri državi članici, ki je izdala licenco.

2. Licence letalskih inženirjev se pretvorijo v licence dela FCL v skladu s poročilom o pretvorbi, ki je v skladu z zahtevami iz člena 4(4) in (5).

3. Kadar se zaprosi za licenco za pilota linijskih prevozov (ATPL) za letala, morajo biti izpolnjene določbe o upoštevanju iz FCL.510.A(c)(2) Priloge I.

Člen 8

Pogoji za sprejetje licenc iz tretjih držav

1. Brez poseganja v člen 12 Uredbe (ES) št. 216/2008, in če Unija in tretja država nista sklenili sporazuma, ki bi urejal izdajo pilotskih licenc, lahko države članice v skladu z določbami Priloge III k tej Uredbi sprejmejo licence tretje države in s tem povezana zdravniška spričevala, ki jih izdajo tretje države ali se izdajo v njihovem imenu.

2. Vlagatelji vlog za licence iz dela FCK, ki že imajo vsaj enakovredno licenco, rating, spričevalo, pooblastilo ali potrdilo, ki ga v skladu s Prilogo 1 k Čikaški konvenciji izda tretja država, so v skladu z vsemi zahtevami Priloge I k tej uredbi, pri tem pa lahko znižajo zahteve glede trajanja tečaja, števila učnih ur in posebnih ur usposabljanja.

3. Država članica, v kateri pilot vloži vlogo, odloči, ali bo upoštevala vlagateljeve izkušnje na podlagi priporočila odobrene organizacije za usposabljanje.

4. Imetnikom licence ATPL, ki jo je izdala tretja država ali je bila izdana v njenem imenu v skladu s Prilogo 1 k Čikaški konvenciji, ki izpolnjujejo zahteve glede izkušenj za izdajo licence ATPL za ustrezno kategorijo zrakoplova iz poddela F Priloge I k tej Uredbi, se lahko v celoti prizna, da izpolnjujejo zahteve, da se lahko pred opravljanjem preizkusov iz teoretičnega znanja in preverjanjem praktične usposobljenosti udeležijo tečaja usposabljanja, če licenca tretje države vsebuje veljavni rating za tip zrakoplova, predvidenega za preizkus praktične usposobljenosti za licenco ATPL.

5. Ratingi za tip letala ali helikopterja se lahko izdajo imetnikom licenc iz dela FCL, ki izpolnjujejo zahteve za izdajo navedenih ratingov, ki jih določi tretja država. Ti ratingi so omejeni na zrakoplove, registrirane v zadevni tretji državi. Ta omejitev se lahko prekliče, če pilot izpolni zahteve iz točke C.1 Priloge III.

Člen 9

Upoštevanje usposabljanja, začetega pred začetkom uporabe te uredbe

1. Za izdajo licenc iz dela FCL v skladu s Prilogo I se usposabljanje, ki se je začelo pred začetkom uporabe te uredbe v skladu zahtevami in postopki Združenih letalskih organov pod regulativnim nadzorom države članice ter je priporočeno za vzajemno priznanje znotraj sistema Združenih letalskih organov v zvezi s takšnimi JAR, upošteva v celoti, če sta bila usposabljanje in preizkušanje zaključena najpozneje 8. aprila 2016.

2. Usposabljanje, ki se je začelo pred začetkom uporabe te uredbe v skladu s Prilogo 1 k Čikaški konvenciji, se upošteva pri izdaji licenc iz dela FCL na podlagi poročila o upoštevanju, ki ga pripravi država članica po posvetovanju z Agencijo.

3. V poročilu o upoštevanju se opiše obseg usposabljanja in navede, za katere zahteve za licence iz dela FCL se izkušnje upoštevajo ter po potrebi, katere zahteve morajo vlagatelji izpolnjevati za pridobitev licenc iz dela FCL. Poročilo vsebuje kopije vseh potrebnih dokazil o obsegu usposabljanja ter kopije nacionalnih predpisov in postopkov, v skladu s katerimi se je usposabljanje začelo.

▼M2

Člen 9a

Usposabljanje za rating za tip in podatki o operativni ustreznosti

1. Če priloge k tej Uredbi vsebujejo sklicevanje na podatke o operativni ustreznosti, določene v skladu z Uredbo (EU) št. 748/2012, in če za zadevni tip zrakoplova navedeni podatki niso na voljo, mora vlagatelj prijave za usposabljanje za rating za tip upoštevati samo določbe iz prilog k Uredbi (EU) št. 1178/2011.

2. V tečaje usposabljanja za rating za tip, odobrene pred odobritvijo minimalnega programa usposabljanja za pridobitev ratinga za tip za pilote v podatkih o operativni ustreznosti za zadevni tip zrakoplova v skladu z Uredbo (EU) št. 748/2012, se vključijo obvezni elementi usposabljanja najpozneje do 18. decembra 2017 ali v dveh letih po odobritvi podatkov o operativni ustreznosti, kar nastopi pozneje.

▼B

Člen 10

Upoštevanje licenc pilota, pridobljenih med služenjem vojaške obveznosti

1. Da bi imetniki vojaških licenc za letalsko posadko pridobili licence iz dela FCL, morajo državam članicam sporočiti, kje so služili vojaško obveznost.

2. Znanje, izkušnje in spretnosti, pridobljene v vojaški službi, se upoštevajo za zadevne zahteve iz Priloge I v skladu z elementi poročila o upoštevanju, ki ga pripravijo države članice po posvetovanju z Agencijo.

3. Poročilo o upoštevanju:

(a) vsebuje opis nacionalnih zahtev, na podlagi katerih so bili izdani vojaške licence, ratingi, spričevala in potrdila, pooblastila in/ali kvalifikacije;

(b) vsebuje opis področja uporabe privilegijev, izdanih pilotom;

(c) navaja, pri katerih zahtevah Priloge I se lahko upoštevajo;

(d) navaja vse omejitve, ki jih je morda treba vključiti v licence iz dela FCL, ter vse zahteve, ki jih morajo izpolnjevati piloti za preklic navedenih omejitev;

(e) vsebuje kopije vseh potrebnih dokazil za navedene elemente, vključno s kopijami ustreznih nacionalnih zahtev in postopkov.

▼M1

Člen 10a

Organizacije za usposabljanje pilotov

1. Organizacije za usposabljanje pilotov izpolnjujejo tehnične zahteve in upravne postopke iz prilog VI in VII ter morajo biti certificirane.

2. Za organizacije za usposabljanje pilotov, ki imajo certifikate, ki so v skladu z JAR ter jih je država članica izdala ali priznala pred začetkom uporabe te uredbe, velja, da imajo certifikate, izdane v skladu s to uredbo.

V takih primerih so privilegiji teh organizacij omejeni na privilegije, vključene v odobritev, ki jo izda država članica.

Ne glede na člen 2 organizacije za usposabljanje pilotov prilagodijo svoje sisteme upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike ter jih najpozneje do 8. aprila 2014 uskladijo s Prilogo VII.

3. Organizacijam za usposabljanje, ki so skladne z JAR in so bile registrirane v državi članici pred začetkom uporabe te uredbe, se omogoči zagotavljanje usposabljanja za licenco športnega pilota (PPL), ki je v skladu z JAR.

4. Države članice najpozneje do 8. aprila 2017 nadomestijo certifikate iz prvega pododstavka odstavka 2 s certifikati, ki so v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI.

Člen 10b

Simulacijske naprave za usposabljanje

1. Simulacijske naprave za usposabljanje (FSTD), ki se uporabljajo za usposabljanje, preizkušanje in preverjanje pilotov, razen razvojnih naprav za usposabljanje, ki se uporabljajo za usposabljanje za preskusne lete, izpolnjujejo tehnične zahteve in upravne postopke iz prilog VI in VII ter imajo certifikat o ustreznosti.

2. Za certifikate o ustreznosti FSTD, ki so v skladu z JAR in so bili izdani ali priznani pred začetkom uporabe te uredbe, se šteje, da so bili izdani v skladu s to uredbo.

3. Države članice najpozneje do 8. aprila 2017 nadomestijo certifikate iz odstavka 2 s certifikati o ustreznosti, ki so v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI.

Člen 10c

Zdravstveni centri za letalsko osebje

1. Zdravstveni centri za letalsko osebje izpolnjujejo tehnične zahteve in upravne postopke iz prilog VI in VII ter morajo biti certificirani.

2. Odobritve zdravstvenih centrov za letalsko osebje v skladu z JAR, ki jih izda ali prizna država članica pred začetkom uporabe te uredbe, se štejejo za izdane v skladu s to uredbo.

Zdravstveni centri za letalsko osebje prilagodijo svoje sisteme upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike ter jih najpozneje do 8. aprila 2014 uskladijo s Prilogo VII.

3. Države članice najpozneje do 8. aprila 2017 nadomestijo odobritve zdravstvenih centrov za letalsko osebje iz prvega pododstavka odstavka 2 s certifikati, ki so v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI.

▼B

Člen 11

Zdravstvena sposobnost kabinskega osebja

1. Člani kabinskega osebja, ki sodelujejo pri upravljanju zrakoplova iz člena 4(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008, izpolnjujejo tehnične zahteve in upravne postopke iz Priloge IV.

2. Zdravniški pregledi kabinskega osebja, ki so bili opravljeni v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 ( 4 ) in na dan začetka uporabe te uredbe še veljajo, se štejejo za veljavne v skladu s to uredbo do prvega od naslednjih dogodkov:

(a) konca obdobja veljavnosti, ki ga določi pristojni organ v skladu z Uredbo (EGS) št. 3922/91, ali

(b) konca obdobja veljavnosti, določenega v točki MED.C.005 Priloge IV.

Obdobje veljavnosti se šteje od dne zadnjega zdravniškega pregleda.

Do konca obdobja veljavnosti se vsak nadaljnji ponovni pregled pri zdravniku letalske medicine opravi v skladu s Prilogo IV.

▼M1

Člen 11a

Kvalifikacije kabinskega osebja in z njimi povezana potrdila

1. Člani kabinskega osebja, ki sodelujejo pri komercialnem upravljanju zrakoplova iz člena 4(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008, so kvalificirani ter imajo s tem povezano potrdilo v skladu s tehničnimi zahtevami in upravnimi postopki iz priloge V in VI.

2. Člani kabinskega osebja, ki so imeli pred začetkom uporabe te uredbe potrdilo o varnostnem usposabljanju v skladu z Uredbo (EGS) št. 3922/91 (EU-OPS):

(a) se štejejo za skladne s to uredbo, če izpolnjujejo veljavne zahteve glede usposabljanja, preverjanja in zahteve po najnovejših izkušnjah iz EU-OPS, ali

(b) če ne izpolnjujejo veljavnih zahtev glede usposabljanja, preverjanja in zahtev po najnovejših izkušnjah iz EU-OPS, so opravili celotno zahtevano usposabljanje in preverjanje, preden se štejejo za skladne s to uredbo, ali

(c) če več kot 5 let niso bili dejavni pri komercialnem upravljanju letal, opravijo tečaj začetnega usposabljanja in s tem povezane izpite, ki se zahtevajo v skladu s Prilogo V, preden se štejejo za skladne s to uredbo.

3. Potrdila o varnostnem usposabljanju, ki so bila izdana v skladu z EU-OPS, se najpozneje do 8. aprila 2017 nadomestijo s potrdili kabinskega osebja, ki so v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI.

4. Člani kabinskega osebja, ki na dan začetka uporabe te uredbe sodelujejo pri komercialnem upravljanju helikopterjev:

(a) se štejejo za skladne z zahtevami glede začetnega usposabljanja iz Priloge V, če izpolnjujejo veljavne zahteve glede usposabljanja, preverjanja in zahteve po najnovejših izkušnjah iz JAR za komercialne zračne prevoze s helikopterji, ali

(b) če ne izpolnjujejo veljavnih zahtev glede usposabljanja, preverjanja in zahtev po najnovejših izkušnjah iz JAR za komercialne zračne prevoze s helikopterji, so opravili celotno zahtevano usposabljanje in preverjanje za upravljanje helikopterjev, razen začetnega usposabljanja, preden se štejejo za skladne s to uredbo, ali

(c) če več kot 5 let niso bili dejavni pri komercialnem upravljanju helikopterjev, opravijo tečaj začetnega usposabljanja in s tem povezane izpite, ki se zahtevajo v skladu s Prilogo V, preden se štejejo za skladne s to uredbo.

5. Ne glede na člen 2 se potrdila o varnostnem usposabljanju, ki so v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI, najpozneje do 8. aprila 2013 izdajo vsem članom kabinskega osebja, ki sodelujejo pri komercialnem upravljanju helikopterjev.

Člen 11b

Zmogljivosti nadzora

1. Države članice imenujejo enega ali več subjektov kot pristojni organ znotraj navedene države članice s potrebnimi pooblastili in dodeljenimi odgovornostmi za certificiranje in nadzor nad osebami in organizacijami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.

2. Če država članica imenuje več subjektov kot pristojni organ:

(a) se jasno opredelijo področja pristojnosti vsakega pristojnega organa v zvezi z odgovornostmi in geografskim omejevanjem;

(b) se vzpostavi usklajevanje med navedenimi subjekti, da se zagotovi učinkovit pregled nad vsemi organizacijami in osebami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila, ki so v okviru njihovih pristojnosti.

3. Države članice zagotovijo, da ima(-jo) pristojni organ(-i) potrebne zmogljivosti za zagotovitev nadzora nad vsemi osebami in organizacijami, ki jih zajema njihov program nadzora, vključno z zadostnimi viri za izpolnjevanje zahtev te uredbe.

4. Države članice zagotovijo, da osebje pristojnega organa ne opravlja dejavnosti nadzora, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko to posredno ali neposredno povzročilo navzkrižje interesov, zlasti v zvezi z družinskimi in finančnimi interesi.

5. Osebje, ki mu pristojni organ dovoli izvajanje nalog certificiranja in/ali nadzora, se pooblasti za izvajanje najmanj naslednjih nalog:

(a) pregled dokumentacije, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, ki zadeva opravljanje nalog certificiranja in/ali nadzora;

(b) pridobitev kopij ali izpiskov iz takšne dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva;

(c) zahteva po ustni razlagi na kraju samem;

(d) vstop v zadevne prostore, kraje delovanja ali prevozna sredstva;

(e) izvajanje revizij, preiskav, ocen in inšpekcijskih pregledov, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, ter

(f) po potrebi sprejemanje ali uvajanje izvršilnih ukrepov.

6. Naloge iz odstavka 5 se izvajajo v skladu s pravnimi določbami zadevne države članice.

Člen 11c

Prehodni ukrepi

Glede organizacij, za katere je Agencija pristojni organ v skladu s členom 21(1)(b) Uredbe (ES) št. 216/2008:

(a) Države članice najpozneje do 8. aprila 2013 na Agencijo prenesejo vso dokumentacijo, povezano z nadzorom nad tovrstnimi organizacijami;

(b) postopke certifikacije, ki jih je država članica začela pred 8. aprilom 2012, mora navedena država članica končati z usklajevanjem z Agencijo. Agencija kot pristojni organ prevzame vse odgovornosti v zvezi s takšno organizacijo po tem, ko ji navedena država članica izda certifikat.

▼B

Člen 12

Začetek veljavnosti in uporaba

1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 8. aprila 2012.

▼M1

1b. Ne glede na odstavek 1 se lahko države članice odločijo, da do 8. aprila 2013 ne uporabljajo določb prilog I do IV.

▼B

2. Ne glede na prvi odstavek se lahko države članice odločijo, da do 8. aprila 2015 ne uporabljajo naslednjih določb Priloge I:

(a) določbe v zvezi z licencami pilota za zrakoplove z vertikalnim vzletanjem, zračne ladje, balone in jadralna letala;

(b) določbe poddela B;

(c) določbe točk FCL.800, FCL.805, FCL.815 in FCL.820;

(d) v primeru helikopterjev, določbe oddelka 8 poddela J;

(e) določbe oddelkov 10 in 11 (poddela J).

3. Ne glede na prvi odstavek se države članice lahko odločijo, da licenc za letala in helikopterje, ki niso v skladu z JAR in so jih izdale do 8. aprila 2014, ne spremenijo.

4. Ne glede na prvi odstavek se lahko države članice odločijo, da do 8. aprila 2014 ne uporabljajo določb te uredbe za pilote, ki imajo licenco in zadevno zdravniško spričevalo, ki ga izda tretja država, vključena v nekomercialno uporabo zrakoplova iz člena 4(1) (b) ali (c) Uredbe (ES) št. 216/2008.

5. Ne glede na prvi odstavek se lahko države članice odločijo, da do 8. aprila 2015 ne uporabljajo določb Oddelka 3 poddela B Priloge IV.

6. Ne glede na prvi odstavek se lahko države članice odločijo, da do 8. aprila 2014 ne uporabljajo določb poddela C Priloge IV.

7. Če država članica uporabi določbe iz ►M1 odstavkov 1b do 6 ◄ , o tem obvesti Komisijo in Agencijo. V obvestilu opiše razloge za takšno odstopanje ter program za izvajanje načrtovanih ukrepov in njihov časovni razpored.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

[DEL FCL]

PODDEL A

SPLOŠNE ZAHTEVE

FCL.001 Pristojni organ

V tem delu pristojni organ pomeni organ, ki ga imenuje država članica in pri katerem kandidat zaprosi za izdajo pilotskih licenc ali povezanih ratingov ali spričeval, certifikatov in potrdil.

FCL.005 Področje uporabe

Ta del določa zahteve za izdajo pilotskih licenc ter povezanih ratingov, spričeval, potrdil in certifikatov ter pogoje za njihovo veljavnost in uporabo.

FCL.010 Opredelitve pojmov

V tem delu se uporabljajo naslednje opredelitve:

„Akrobatsko letenje“ pomeni namerni manever, ki vključuje nenadno spremembo položaja zrakoplova, neobičajni položaj ali neobičajne pospeške, ki niso potrebni za običajno letenje ali za usposabljanje za licence ali ratinge, ki niso rating za akrobatsko letenje.

„Letalo“ pomeni zrakoplov na motorni pogon z nepremičnimi krili, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamičnih reakcij zraka na njegovih krilih.

„Letalo, ki ga upravlja posadka s kopilotom“ pomeni tip letala, ki ga upravlja posadka s kopilotom, kot je določeno v letalskem priročniku ali certifikatu letalskega prevoznika.

„Zrakoplov“ pomeni vsako napravo, ki se lahko obdrži v zraku zaradi reakcije zraka, ki ni reakcija zraka na zemeljsko površino.

„Veščina pilotiranja“ pomeni dosledno uporabo razsodnosti ter dobro razvitih znanj, veščin in ravnanj za uresničevanje ciljev letenja.

„Zračna ladja“ pomeni zrakoplov na motorni pogon, ki je lažji od zraka, razen toplozračnih zračnih ladij, ki so za namene tega dela vključene v opredelitev balona.

„Balon“ pomeni zrakoplov, lažji od zraka, ki ni na motorni pogon in leti z uporabo plina ali gorilnika. V tem delu se šteje za balon tudi toplozračna zračna ladja, čeprav ima motorni pogon.

„Naprava za usposabljanje za osnovno instrumentalno letenje“ (BITD) pomeni napravo za usposabljanje na tleh, ki predstavlja za pilota pripravnika postajo za razred letal. Lahko uporablja instrumentne plošče z zasloni in vzmetne kontrole za letenje, ki zagotavljajo pogoje za usposabljanje najmanj za postopkovne vidike instrumentnega letenja.

„Kategorija zrakoplova“ pomeni razvrstitev zrakoplovov po posebnih osnovnih značilnostih, na primer letalo, zrakoplov z navpičnim vzletanjem in pristajanjem, helikopter, zračna ladja, jadralno letalo, prostoleteči balon.

„Razred letala“ pomeni razvrstitev letal z enim pilotom, za katera se ne zahteva rating za tip.

„Razred balonov“ pomeni razvrstitev balonov glede na sredstvo za dvigovanje, ki se uporablja za ohranjanje vzgona.

„Komercialni zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, tovora ali pošte za plačilo ali najem.

„Usposobljenost“ pomeni kombinacijo veščin, znanja in ravnanja, ki se zahtevajo za izvedbo naloge po predpisanem standardu.

„Sestavina usposobljenosti“ pomeni poseg, ki je sestavni del naloge ter ima svoj začetni in končni del, ki jasno določata njegove meje, ter zaznaven učinek.

„Enota usposobljenosti“ pomeni samostojno delovanje, ki ga sestavlja več sestavin usposobljenosti.

„Kopilot“ pomeni pilota, ki poleg glavnega pilota upravlja zrakoplov, za katerega se zahteva več pilotov, razen pilota, ki je v zrakoplovu izključno zaradi lastnega usposabljanja za letenje za pridobitev licence ali ratinga.

„Prelet med letališči“ pomeni let med točko odhoda in točko prihoda, ki poteka po vnaprej načrtovani ruti in standardnih navigacijskih postopkih.

„Nadomestni kopilot med križarjenjem“ pomeni pilota, ki nadomesti kopilota pri izvajanju njegovih nalog pri krmilu med fazo križarjenja pri operacijah z več piloti nad nivojem letenja (FL) 200.

„Letenje z inštruktorjem“ pomeni čas letenja ali čas simuliranega instrumentalnega letenja, med katerim kandidata usposablja za letenje ustrezno pooblaščeni inštruktor.

„Napaka“ pomeni, da letalska posadka stori ali opusti dejanje, ki povzroči odmik od organizacijskih ali letalskih namer ali pričakovanj.

„Obvladovanje napak“ pomeni postopek odkrivanja in odzivanja na napake s protiukrepi za zmanjšanje ali odpravo posledic napak in zmanjšanje verjetnosti napak ali neželenih razmer na zrakoplovu.

„Simulator letenja“ (FFS) pomeni popolno kopijo določenega tipa ali znamke, modela in serije pilotske kabine zrakoplova, vključno s postavitvijo celotne opreme in z računalniškimi programi, potrebnimi za ponazoritev operacij zrakoplova na tleh in v zraku, vizualnim sistemom, ki zagotavlja pogled iz kabine, in sistemom premikanja na podlagi sile („force cueing motion system“)

„Čas leta“: za letala, motorna jadralna letala ter zrakoplove z navpičnim vzletanjem/pristajanjem pomeni skupni čas od trenutka, ko se zrakoplov začne premikati za vzlet, do trenutka, ko se po končanem letu popolnoma ustavi; za helikopterje pomeni skupni čas od trenutka, ko se lopatice rotorja začnejo vrteti, do trenutka, ko se po končanem letu helikopter in lopatice rotorja popolnoma ustavijo; za zračne ladje pomeni skupni čas od trenutka, ko zračna ladja zapusti steber zaradi vzleta do trenutka, ko se po končanem letu popolnoma ustavi in pritrdi na steber; za jadralna letala pomeni skupni čas od trenutka, ko jadralno letalo med vzletnim postopkom začne vožnjo po tleh, do trenutka, ko se po končanem letu popolnoma ustavi; za balone pomeni skupni čas od trenutka, ko košara zapusti zemljo zaradi vzleta, do trenutka, ko se po končanem letu popolnoma ustavi.

„Čas leta po pravilih instrumentalnega letenja (IFR)“ pomeni celoten čas leta, ko se zrakoplov upravlja po pravilih instrumentalnega letenja.

„Naprava za usposabljanje za letenje (FTD)“ pomeni popolno kopijo instrumentov, opreme, plošč in komand določenega tipa zrakoplova v odprti ali zaprti pilotski kabini zrakoplova, vključno z izborom opreme in računalniških programov, potrebnih za ponazoritev pogojev delovanja zrakoplova na tleh in med letom, v obsegu, ki ga dopuščajo sistemi, vgrajeni v napravo. Ne zahteva se, da ima sistem premikanja na podlagi sile ali vizualni sistem, razen za napravo FTD za helikopterje na stopnji 2 in 3, ki mora imeti vizualne sisteme.

„Naprava za učenje letalskih in navigacijskih postopkov (FNPT)“ pomeni napravo za usposabljanje, ki predstavlja ureditev pilotske kabine, vključno z izborom opreme in računalniških programov, potrebnih za ponazoritev operacij tipa ali razreda zrakoplova med letom v obsegu, ki ustreza delovanju sistemov v zrakoplovu.

„Skupina balonov“ pomeni razvrstitev balonov po velikosti ali prostornini ovoja.

„Helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, ki dobi med letom oporo v zraku predvsem od reakcij zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor, na oseh, ki so pretežno navpične.

„Čas instrumentalnega letenja v zraku“ pomeni čas, ko pilot med letom upravlja zrakoplov izključno z instrumenti.

„Čas instrumentalnega letenja v simulatorju“ pomeni čas, ko pilot prejema navodila med simuliranim instrumentalnim letom v napravah za simulacijo letenja (FSTD).

„Čas instrumentalnega letenja“ pomeni čas letenja z uporabo instrumentov v zraku ali na zemlji.

„Operacija z veččlansko posadko“: za letala pomeni operacijo, ki zahteva najmanj dva pilota, usposobljena za delo v veččlanski posadki, na letalih z več ali enim pilotom; za helikopterje pomeni operacijo, ki zahteva najmanj dva pilota, usposobljena za delo v veččlanski posadki, na helikopterjih z več piloti.

„Delo v veččlanski posadki“ (MCC) pomeni skupinsko delo članov letalske posadke pod vodstvom glavnega pilota.

„Zrakoplov z več piloti“: za letala pomeni letala, certificirana za delovanje z minimalno posadko, ki jo sestavljata najmanj dva pilota; za helikopterje, zračne ladje in zrakoplove z navpičnim vzletanjem/pristajanjem pomeni tip zrakoplova, ki ga upravlja kopilot v skladu s helikopterskim priročnikom ali certifikatom letalskega prevoznika ali drugim enakovrednim dokumentom.

„Noč“ pomeni čas med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali tako drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše organ, kot določi država članica.

„Druge naprave za usposabljanje (OTD)“ pomenijo pripomočke za usposabljanje, razen simulatorjev letenja, naprav za usposabljanje za letenje ali naprav za učenje letalskih in navigacijskih postopkov, ki se lahko uporabljajo za usposabljanje, pri katerem se ne zahtevajo popolnoma enake okoliščine, kot so v pilotski kabini.

„Merila izvajanja“ pomenijo preprosto izjavo o oceni zahtevanih rezultatov sestavine usposabljanja in opis meril, na podlagi katerih se presodi, ali je bila dosežena zahtevana stopnja izvajanja.

„Glavni pilot (PIC)“ pomeni pilota, ki je imenovan za vodjo in odgovoren za varno izvajanje letenja.

„Glavni pilot pod nadzorom (PICUS)“ pomeni kopilota, ki pod nadzorom glavnega pilota opravlja dolžnosti in naloge glavnega pilota.

„Zrakoplov z navpičnim vzletanjem/pristajanjem“ pomeni zrakoplov, ki mu vertikalni dvig ter pogon/dvig med letom omogočijo rotorji s spremenljivo geometrijo ali motorji/pogonske naprave, ki so pritrjeni na trup ali krila ali jih ti vsebujejo.

„Jadralno letalo z motorjem“ pomeni zrakoplov, opremljen z enim ali več motorji, ki ima pri nedelujočih motorjih značilnosti jadralnega letala.

„Športni pilot“ pomeni pilota z licenco, ki prepoveduje pilotiranje zrakoplovov med letom proti plačilu ali kakršnemu koli nadomestilu, razen poučevanja ali preverjanja usposobljenosti v skladu s tem delom.

„Preverjanje strokovnosti“ pomeni prikaz usposobljenosti za podaljšanje veljavnosti ali obnovo ratingov, ki lahko vključuje tudi ustno preverjanje.

„Obnova“ (npr. ratinga ali spričevala ali certifikata) pomeni upravno dejanje po poteku veljavnosti ratinga ali spričevala ali certifikata, s katerim se privilegiji iz ratinga ali spričevala ali certifikata obnovijo za nadaljnje določeno obdobje po izpolnitvi določenih zahtev.

„Podaljšanje veljavnosti“ (npr. ratinga, spričevala ali certifikata) pomeni upravno dejanje, ki se izvede med veljavnostjo ratinga, spričevala ali certifikata in imetniku omogoča, da lahko po izpolnitvi določenih zahtev izvaja privilegije iz ratinga, spričevala ali certifikata v nadaljnjem določenem obdobju.

„Rutni sektor“ pomeni let, ki vključuje vzlet, odhod, letenje, ki ni krajše od 15 minut, prihod, prilet in pristanek.

„Jadralno letalo“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu od aerodinamične reakcije na fiksne dvižne površine, katerega prosti let ni odvisen od motorja.

„Zrakoplov z enim pilotom“ pomeni zrakoplov, certificiran za upravljanje s strani enega pilota.

„Preizkus praktične usposobljenosti“ pomeni prikaz usposobljenosti kandidata za izdajo licence ali vpis ratinga, ki lahko na zahtevo vključuje tudi ustno preverjanje.

„Čas samostojnega letenja“ pomeni čas letenja, ko je pilot pripravnik edina oseba na zrakoplovu.

„Pilot pripravnik za glavnega pilota“ pomeni pilota pripravnika, ki opravlja naloge glavnega pilota, na letu z inštruktorjem, ki zgolj opazuje pilota pripravnika in ne posreduje oziroma ne krmili zrakoplova.

„Grožnja“ pomeni dogodke ali napake, na katere letalska posadka ne more vplivati, ki povečajo zahtevnost operacije in jih je treba obvladovati, da se ohrani varnost.

„Obvladovanje grožnje“ pomeni postopek odkrivanja in odzivanja na grožnje s protiukrepi za zmanjšanje ali odpravo posledic groženj in zmanjšanje verjetnosti napak ali neželenih razmer na zrakoplovu.

„Motorno jadralno letalo (TMG)“ pomeni poseben razred jadralnega letala z motorjem, ki ima vgrajena motor in propeler, ki ju ni mogoče izvleči. Lahko vzleti in se vzpenja z lastnim pogonom v skladu s svojim letalskim priročnikom.

„Tip zrakoplova“ pomeni razvrstitev zrakoplovov, za katero se zahteva rating za tip v skladu s podatki o operativni ustreznosti iz dela 21 in ki vključujejo vse zrakoplove z enako osnovno konstrukcijo, vključno z vsemi njenimi spremembami, razen tistih, ki spremenijo značilnosti upravljanja zrakoplova ali letalne značilnosti.

FCL.015 Vloga za izdajo licenc, ratingov in spričeval, certifikatov in potrdil ter njihova izdaja

(a) Vloga za izdajo, podaljšanje ali obnovo pilotskih licenc ter povezanih ratingov in spričeval, certifikatov in potrdil se predloži pristojnemu organu v obliki in na način, ki ga določi navedeni organ. Vlogi se priložijo dokazila, da kandidat izpolnjuje zahteve za izdajo, podaljšanje ali obnovo licence, spričevala, certifikata ali potrdila ter povezanih ratingov ali zaznamkov, v skladu s tem delom in delom o zdravniških spričevalih.

(b) Vse omejitve ali razširitve privilegijev, ki jih zagotavljajo licenca, rating, spričevalo, potrdilo ali certifikat, pristojni organ vpiše v licenco, potrdilo, spričevalo ali certifikat.

(c) Naenkrat ni mogoče imeti več kot ene licence za kategorijo zrakoplovov, izdane v skladu s tem delom.

(d) Vloga za izdajo licence za drugo kategorijo zrakoplovov ali izdajo dodatnih ratingov, spričeval, potrdil ali certifikatov ter spremembo, podaljšanje veljavnosti ali obnovo navedenih licenc, ratingov, spričeval, potrdil in certifikatov se predloži pristojnemu organu, ki je prvotno izdal pilotsko licenco, razen če je pilot zaprosil za spremembo pristojnega organa ter prenos dokumentacije o licenci in zdravstvene kartoteke na ta organ.

FCL.020 Pilot pripravnik

Pilot pripravnik ne izvaja samostojnega leta, če mu tega ne dovoli inštruktor letenja in če ga ta ne nadzoruje.

Pilot pripravnik je pred prvim samostojnim letom star najmanj:

za letala, helikopterje in zračne ladje: 16 let;

za jadralna letala in balone: 14 let.

FCL.025 Preizkus teoretičnega znanja za izdajo licenc

(a) Odgovornosti kandidata

1. Kandidati opravijo celoten sklop preizkusov za določeno licenco ali rating, ki je v pristojnosti ene države članice.

2. Kandidati lahko opravljajo preizkus samo, če jih priporoči odobrena organizacija za usposabljanje (ATO), odgovorna za njihovo usposabljanje, potem ko so zadovoljivo opravili ustrezne dele teoretičnega usposabljanja.

3. Priporočilo organizacije ATO velja 12 mesecev. Če ni kandidat v navedenem obdobju veljavnosti pristopil k najmanj enemu pisnemu preizkusu teoretičnega znanja, organizacija ATO na podlagi potreb kandidata odloči, ali se mora ta dodatno usposabljati.

(b) Pogoji za uspešno opravljen preizkus

1. Pisni preizkus uspešno opravi kandidat, ki doseže najmanj 75 % možnih točk. Kazenske točke se ne dodeljujejo.

2. Razen, če ni v tem delu drugače določeno, kandidat uspešno opravi zahtevani preizkus teoretičnega znanja za ustrezno pilotsko licenco ali rating, če uspešno opravi vse zahtevane pisne preizkuse v 18 mesecih od konca koledarskega meseca, ko je kandidat prvič pristopil k preizkusu.

3. Če kandidat v štirih poskusih ne opravi uspešno niti enega pisnega preizkusa ali ne opravi vseh preizkusov v šestih poskusih ali obdobju iz odstavka 2, ponovno opravlja celoten sklop pisnih preizkusov.

Kandidat se pred ponovnim opravljanjem preizkusov udeleži dodatnega usposabljanja, ki ga organizira organizacija ATO. Obseg in področje potrebnega usposabljanja določi organizacija za usposabljanje na podlagi potreb kandidata.

(c) Obdobje veljavnosti

1. Uspešno opravljeni preizkusi teoretičnega znanja veljajo: (i) za izdajo licence pilota lahkega zrakoplova, licence športnega pilota, licence jadralnega letala ali licence pilota balona: za obdobje 24 mesecev; (ii) za izdajo licence poklicnega pilota letala ali ratinga za instrumentalno letenje (IR): za obdobje 36 mesecev; (iii) obdobji iz (i) in (ii) se štejeta od dne, ko pilot uspešno opravi preizkus teoretičnega znanja v skladu z (b)(2).

2. Uspešno opravljeni preizkusi teoretičnega znanja za licenco prometnega pilota (ATPL) veljajo za izdajo licence ATPL sedem let od zadnjega datuma veljavnosti: (i) ratinga IR iz licence, ali (ii) pri helikopterjih ratinga za tip helikopterjev iz navedene licence.

FCL.030 Preizkus praktične usposobljenosti

(a) Pred preizkusom praktične usposobljenosti za izdajo licence, ratinga ali spričevala ali certifikata kandidat uspešno opravi zahtevani preizkus teoretičnega znanja, razen kandidatov, ki se udeležijo celostnega tečaja usposabljanja za letenje. Vsekakor se teoretično usposabljanje vedno opravi pred preizkusom praktične usposobljenosti.

(b) Kandidata po končanem usposabljanju za preizkus praktične usposobljenosti priporoči organizacija/oseba, odgovorna za usposabljanje, razen pri izdaji licence prometnega pilota. Evidenca o usposabljanju se da na voljo izpraševalcu.

FCL.035 Upoštevanje časa letenja in teoretičnega znanja

(a) Upoštevanje časa letenja

1. Razen, če ni v tem delu drugače določeno, je čas letenja, ki se upošteva za licenco, rating, spričevalo ali certifikat, trajanje letenja v tisti kategoriji zrakoplovov, za katero se zaprosi za licenco ali rating.

2. Glavni pilot ali let z inštruktorjem (i) Kandidatu za licenco, rating, spričevalo, potrdilo ali certifikat se pri skupnem času letenja, ki se zahteva za licenco, rating, spričevalo, potrdilo ali certifikat, v celoti upošteva celoten čas letenja, ki ga je ta opravil samostojno, z inštruktorjem ali kot glavni pilot. (ii) Kandidatu, ki je opravil celostni tečaj usposabljanja za ATP, se lahko pri času letenja v funkciji glavnega pilota, zahtevanem za izdajo licence prometnega pilota, licence poklicnega pilota in ratinga za tip ali razred večmotornih zrakoplovov, upošteva do 50 ur instrumentalnega letenja, ki ga je kandidat opravil kot pilot pripravnik za glavnega pilota. (iii) Kandidatu, ki je uspešno opravil celostni tečaj usposabljanja za licenco CPL/IR, se lahko pri času letenja v funkciji glavnega pilota, zahtevanem za izdajo licence poklicnega pilota in ratinga za tip ali razred večmotornih zrakoplovov, upošteva do 50 ur instrumentalnega letenja, ki ga je kandidat opravil kot pilot pripravnik za glavnega pilota.

3. Čas letenja kot kopilot. Razen, če ni v tem delu drugače določeno, se lahko imetniku pilotske licence, ki opravlja naloge kopilota ali kopilota pod nadzorom, pri skupnem času letenja, zahtevanem za pilotsko licenco višje stopnje, upošteva celoten čas letenja, ki ga je kandidat opravil kot kopilot.

(b) Upoštevanje teoretičnega znanja

1. Kandidatu, ki je uspešno opravil preizkus teoretičnega znanja za licenco prometnega pilota, se prizna izpolnjevanje zahtev glede teoretičnega znanja za licenco pilota lahkega zrakoplova, licenco športnega pilota, licenco poklicnega pilota in, razen za helikopterje, rating IR v isti kategoriji zrakoplovov.

2. Kandidatu, ki je uspešno opravil preizkus teoretičnega znanja za licenco poklicnega pilota, se prizna izpolnjevanje zahtev glede teoretičnega znanja za licenco pilota lahkega zrakoplova ali licenco športnega pilota v isti kategoriji zrakoplovov.

3. Imetniku ratinga IR ali kandidatu, ki je uspešno opravil preizkus teoretičnega znanja o instrumentalnem letenju za določeno kategorijo zrakoplovov, se to v celoti upošteva pri zahtevah za teoretično usposabljanje in preverjanje za rating IR v drugi kategoriji zrakoplovov.

4. Imetniku pilotske licence se prizna izpolnjevanje zahtev za teoretično usposabljanje in preizkus teoretičnega znanja za licenco v drugi kategoriji zrakoplovov v skladu z dodatkom 1 k temu delu.

To se prizna tudi kandidatom za pilotsko licenco, ki so uspešno opravili preizkuse teoretičnega znanja za izdajo navedene licence v drugi kategoriji zrakoplovov, če to storijo v času veljavnosti, določenem v FCL.025(c).

FCL.040 Izvajanje privilegijev iz licenc

Izvajanje privilegijev, ki jih zagotavlja licenca, je odvisno od veljavnosti ratingov iz licence, če je ustrezno, in zdravniškega spričevala.

FCL.045 Listine je treba imeti pri sebi in jih predložiti

(a) Pri izvajanju privilegijev iz licence ima pilot vedno pri sebi veljavno licenco in veljavno zdravniško spričevalo.

(b) Pilot ima pri sebi tudi svoj osebni dokument s fotografijo.

(c) Pilot ali pilot pripravnik na zahtevo pooblaščenega predstavnika pristojnega organa takoj predloži v pregled evidenco časa letenja.

(d) Pilot pripravnik ima na vseh samostojnih preletih pri sebi dokazilo o potrdilu v skladu s FCL.020(a).

FCL.050 Evidentiranje časa letenja

Pilot vodi zanesljivo evidenco podatkov o vseh opravljenih letih v obliki in na način, ki ga določi pristojni organ.

FCL.055 Znanje jezikov

(a) Splošno. Piloti letal, helikopterjev, zrakoplovov z navpičnim vzletanjem/pristajanjem in zračnih ladij, ki uporabljajo radijsko postajo, ne izvajajo privilegijev iz licenc in ratingov, če nimajo v svoji licenci v angleščini ali jeziku, ki se uporablja za radijsko zvezo med letom, zaznamka o znanju jezika. V zaznamku se navedejo jezik, stopnja znanja in datum veljavnosti.

(b) Kandidat za zaznamek o znanju jezika v skladu s Prilogo 2 k temu delu dokaže najmanj uporabniško stopnjo znanja jezika pri uporabi frazeologije in jasno razumljivega jezika. Za to kandidat dokaže, da je sposoben: 1. učinkovitega sporazumevanja v glasovnih situacijah in v situacijah „iz oči v oči“; 2. točnega in jasnega sporazumevanja o splošnih in z delom povezanih temah; 3. uporabljati ustrezne načine sporazumevanja za izmenjavo sporočil ter prepoznati in reševati nesporazume v splošnem kontekstu ali kontekstu, povezanem z delom; 4. uspešno reševati jezikovne izzive, ki jih povzročijo zapleti ali nepričakovan razvoj dogodkov med rutinskim delom ali sporazumevanjem, s katerim so sicer seznanjeni, in 5. uporabljati narečje ali naglas, razumljiv letalski skupnosti.

(c) Razen za pilote, ki so dokazali znanje jezika na strokovni ravni v skladu z dodatkom 2 k temu delu, se zaznamek o znanju jezika znova oceni: 1. vsaka štiri leta, če je dokazana uporabniška raven, ali 2. vsakih šest let, če je dokazana napredna raven.

(d) Posebne zahteve za imetnike ratinga za instrumentalno letenje (IR). Na glede na predhodne odstavke imetniki ratinga IR dokažejo sposobnost, uporabljati angleški jezik na ravni, ki jim omogoča, da: 1. razumejo vse informacije, pomembne za izvedbo vseh faz leta, vključno s pripravo leta; 2. uporabljajo radijsko postajo v vseh fazah leta, vključno z izrednimi razmerami; 3. se sporazumevajo z drugimi člani posadke med vsemi fazami leta, vključno s pripravo leta.

(e) Znanje jezika in uporaba angleščine za imetnike ratinga IR se dokažeta z ocenjevalno metodo, ki jo določi pristojni organ.

FCL.060 Najnovejše izkušnje

(a) Baloni. Pilot ne upravlja balona v komercialnem zračnem prevozu ali za prevoz potnikov, če ni v zadnjih 180 dneh opravil: 1. najmanj tri lete kot pilot balona, od tega najmanj enega z balonom iz ustreznega razreda ali skupine; 2. enega leta z balonom iz ustreznega razreda ali skupine pod nadzorom inštruktorja, usposobljenega v skladu s poddelom J.

(b) Letala, helikopterji, zrakoplovi z navpičnim vzletanjem/pristajanjem, zračne ladje in jadralna letala. Pilot ne upravlja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu ali za prevoz potnikov: 1. kot glavni pilot ali kopilot, če ni v zadnjih 90 dneh opravil najmanj tri vzlete, prilete in pristanke na zrakoplovu istega tipa ali razreda ali na simulatorju, ki predstavlja navedeni tip ali razred. Ti trije vzleti in pristanki se opravijo med operacijami z več piloti ali operacijami z enim pilotom, odvisno od privilegijev, ki jih ima pilot, in 2. kot glavni pilot ponoči, razen če: (i) je v zadnjih 90 dneh opravil najmanj en vzlet, prilet in pristanek ponoči kot leteči pilot na zrakoplovu istega tipa ali razreda ali na simulatorju, ki predstavlja navedeni tip ali razred, ali (ii) ima rating IR; 3. kot kopilot med križarjenjem, razen če: (i) izpolnjuje zahteve iz (b)(1), ali (ii) je v zadnjih 90 dneh preletel najmanj tri sektorje kot nadomestni pilot med križarjenjem na zrakoplovu istega tipa ali razreda, ali (iii) je opravil usposabljanje za pridobitev najnovejših izkušenj in osvežitveno usposabljanje za letenje na simulatorju v časovnih presledkih, ki niso bili daljši od 90 dni. To osvežitveno usposabljanje se lahko združi z operaterjevim osvežitvenim usposabljanjem iz dela OR.OPS. 4. Kadar ima pilot pravico do upravljanja več kot enega tipa letala s podobnimi značilnostmi glede upravljanja in uporabe, se lahko ti trije vzleti, prileti in pristanki, zahtevani pod 1, opravijo, kot je opredeljeno v podatkih o operativni ustreznosti, pripravljenih v skladu z Delom 21. 5. Kadar ima pilot pravice za upravljanje več tipov nekompleksnih helikopterjev s podobnimi značilnostmi glede upravljanja in uporabe, kot je opredeljeno v podatkih o operativni ustreznosti, pripravljenih v skladu z delom 21, se lahko ti trije vzleti, prileti in pristanki, zahtevani pod 1, opravijo samo na enem tipu, če je pilot v zadnjih šestih mesecih opravil najmanj dve uri letenja na vsakem tipu helikopterja.

(c) Posebne zahteve za komercialni zračni prevoz 1. Pri komercialnem zračnem prevozu se 90-dnevni rok iz predhodnih pododstavkov (b)(1) in (2) lahko podaljša na največ 120 dni, če pilot izvaja linijsko letenje pod nadzorom inštruktorja za rating za tip ali izpraševalca. 2. Če pilot ne izpolni zahteve iz 1, pred izvajanjem svojih privilegijev na zrakoplovu ali simulatorju za tip zrakoplova, predvidenega za uporabo, opravi let za usposabljanje, ki vključuje najmanj zahteve iz (b)(1) in (2).

FCL.065 Omejitev privilegijev imetnikov licenc, starih 60 let ali več, v komercialnem zračnem prevozu

(a) Starost 60 – 64. Letala in helikopterji. Imetnik pilotske licence, ki je dopolnil 60 let, kot pilot ne upravlja zrakoplova, s katerim se opravlja komercialni zračni prevoz, razen: 1. kot član posadke z več piloti, in 2. če je navedeni imetnik edini pilot v letalski posadki, ki je dopolnil 60 let.

(b) Starost 65 let. Imetnik pilotske licence, ki je dopolnil 65 let, kot pilot ne upravlja zrakoplova, s katerim se opravlja komercialni zračni prevoz.

FCL.070 Preklic, začasna razveljavitev in omejitev licenc, ratingov in spričeval

(a) Pristojni organ lahko licence, ratinge in spričevala, izdana v skladu s tem delom, omeji, začasno razveljavi ali prekliče, če pilot ne izpolni zahtev iz tega dela in dela o zdravniških spričevalih ali veljavnih operativnih zahtev, v skladu s pogoji in postopki iz dela ARA.

(b) Pilot, ki se mu začasno razveljavi ali prekliče licenca, pristojnemu organu takoj vrne licenco ali potrdilo.

PODDEL B

LICENCA PILOTA LAHKEGA ZRAKOPLOVA – LAPL

ODDELEK 1

Splošne zahteve

FCL.100 LAPL – Minimalna starost

Kandidati za licenco LAPL so stari:

(a) za letala in helikopterje najmanj 17 let;

(b) za jadralna letala in balone najmanj 16 let.

FCL.105 LAPL – Privilegiji in pogoji

(a) Splošno. Privilegij imetnika licence LAPL je, da lahko kot PIC izvaja nekomercialne operacije na zrakoplovih ustrezne kategorije, ne da bi za to prejel plačilo.

(b) Pogoji. Kandidati za licenco LAPL izpolnjujejo zahteve za ustrezno kategorijo zrakoplovov, in če je ustrezno, za razred ali tip zrakoplova, ki se uporabi pri preizkusu praktične usposobljenosti.

FCL.110 LAPL – Upoštevanje za isto kategorijo zrakoplovov

(a) Kandidatom za licenco LAPL, ki imajo drugo licenco za isto kategorijo zrakoplovov, se v celoti prizna izpolnjevanje zahtev za licenco LAPL v navedeni kategoriji zrakoplovov.

(b) Ne glede na predhodni odstavek kandidat, ki mu je potekla licenca, opravi preizkus praktične usposobljenosti v skladu s FCL.125 za izdajo licence LAPL v ustrezni kategoriji zrakoplovov.

FCL.115 LAPL – Tečaj usposabljanja

Kandidati za licenco LAPL opravijo tečaj usposabljanja pri organizaciji ATO. Tečaj vključuje teoretično usposabljanje in usposabljanje za letenje v skladu z danimi privilegiji.

FCL.120 LAPL – Preizkus teoretičnega znanja

Kandidati za licenco LAPL dokažejo raven teoretičnega znanja, ki ustreza odobrenim privilegijem, s preverjanji znanja:

(a) splošni predmeti: — letalsko pravo, — človeško delovanje, — meteorologija in — komuniciranje;

(b) posebni predmeti, ki se nanašajo na različne kategorije zrakoplovov: — načela letenja, — operativni postopki, — zmogljivost med letom in načrtovanje leta, — splošno znanje o zrakoplovih in — navigacija.

FCL.125 LAPL – Preizkus praktične usposobljenosti

(a) Z uspešno opravljenim preizkusom praktične usposobljenosti kandidati za licenco LAPL dokažejo, da so sposobni, da kot vodje zrakoplovov na zrakoplovu ustrezne kategorije izvajajo ustrezne postopke in manevre na ravni usposobljenosti, ki ustreza odobrenim privilegijem.

(b) Kandidati za preizkus praktične usposobljenosti se udeležijo usposabljanja za letenje na istem razredu ali tipu zrakoplova, kot je zrakoplov, ki se uporabi za preizkus praktične usposobljenosti. Privilegiji so omejeni na razred ali tip, uporabljen za preizkus praktične usposobljenosti, dokler se v licenco ne vpišejo dodatne razširitve privilegijev v skladu s tem poddelom.

(c) Uspešno opravljeni preizkus 1. Preizkus praktične usposobljenosti je razdeljen na različne dele, ki predstavljajo vse različne faze leta v skladu s kategorijo zrakoplova, predvidenega za letenje. 2. Kandidat, ki ne opravi uspešno katere koli naloge iz dela, ni opravil celotnega dela. Kandidat, ki ne opravi uspešno samo enega dela, znova opravlja samo zadevni del. Kandidat, ki ne opravi uspešno več delov, ni opravil celotnega preizkusa. 3. Kandidat, ki znova opravlja preizkus v skladu s točko 2 in ne opravi katerega koli dela, vključno z deli, ki jih je uspešno opravil v predhodnem poskusu, ni opravil celotnega preizkusa. 4. Kandidat, ki ne opravi uspešno vseh delov preizkusa v dveh poskusih, potrebuje dodatno usposabljanje.

ODDELEK 2

Posebne zahteve za licenco LAPL za letala – LAPL(A)

FCL.105.A LAPL(A) — Privilegiji in pogoji

(a) Privilegiji imetnika licence LAPL za letala so, da lahko deluje kot PIC na kopenskih letalih z enim batnim motorjem ali letalih TMG z največjo certificirano vzletno maso 2 000 kg ali manj, na katerih so največ trije potniki, tako da na letalu niso nikoli več kot štiri osebe.

(b) Imetniki licence LAPL(S) lahko vozijo potnike šele, ko po izdaji licence opravijo deset ur letenja kot glavni piloti na letalih ali motornih jadralnih letalih.

FCL.110.A LAPL(A) – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco LAPL(A) opravijo najmanj 30 ur usposabljanja za letenje na letalih ali motornih jadralnih letalih, ki vključuje najmanj: 1. 15 ur letenja z inštruktorjem v razredu, v katerem bo potekal preizkus praktične usposobljenosti; 2. šest ur samostojnega letenja pod nadzorom, vključno z najmanj tremi urami samostojnih preletov z najmanj enim preletom dolgim vsaj 150 km (80 NM), med katerim naredi en postanek na letališču, ki ni vzletno letališče.

(b) Posebne zahteve za kandidate z licenco LAPL(S) z razširitvijo na TMG: Kandidati za licenco LAPL(A), ki imajo licenco LAPL(S), razširjeno na TMG, po vpisu zaznamka o razširitvi na TMG opravijo najmanj 21 ur letenja na letalih TMG in izpolnjujejo zahteve iz FCL.135. A(a) za letala.

(c) Upoštevanje. Kandidatom s predhodnimi izkušnjami kot PIC se te lahko upoštevajo pri zahtevah iz (a). Obseg njihovega upoštevanja določi organizacija ATO, pri kateri pilot opravi tečaj usposabljanja, na podlagi predhodnega preizkusa letenja, vendar v nobenem primeru: 1. ne presega skupnega časa letenja kot PIC; 2. ne presega 50 % ur, zahtevanih pod (a); 3. ne vključuje zahtev iz (a)(2).

FCL.135.A LAPL(A) – Razširitev privilegijev na drug razred ali različico letala

(a) Privilegiji licence LAPL(A) so omejeni na razred ali različico letal ali letal TMG, na katerih je potekal preizkus praktične usposobljenosti. Omejitev se lahko prekliče, če pilot izpolnjuje naslednje zahteve v drugem razredu: 1. tri ure usposabljanja za letenje, ki vključuje: (i) deset vzletov in pristankov z inštruktorjem ter (ii) deset samostojnih vzletov in pristankov pod nadzorom. 2. preizkus praktične usposobljenosti, da dokaže ustrezno raven praktične usposobljenosti v novem razredu. Med preizkusom praktične usposobljenosti kandidat izpraševalcu dokaže tudi ustrezno teoretično znanje za ta drugi razred iz naslednjih predmetov: (i) operativni postopki, (ii) zmogljivost med letom in načrtovanje leta, (iii) splošno znanje o zrakoplovih.

(b) Imetnik licence LAPL pred začetkom izvajanja privilegijev iz licence na različici letala, ki ni različica, uporabljena za preizkus praktične usposobljenosti, opravi izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje. Izobraževanje o razlikah se vpiše v pilotski dnevnik ali enakovreden dokument, ki ga podpiše inštruktor.

FCL.140.A LAPL(A) – Zahteve za najnovejše izkušnje

(a) Imetniki licence LAPL(A) lahko izvajajo privilegije iz svoje licence, če so v zadnjih 24 mesecih kot piloti na letalih ali letalih TMG opravili: 1. najmanj dvanajst ur letenja kot PIC, vključno z dvanajstimi vzleti in pristanki, ter 2. osvežitveno usposabljanje, ki obsega najmanj eno uro letenja z inštruktorjem.

(b) Imetniki licence LAPL(A), ki ne izpolnjujejo zahtev iz (a): 1. opravijo preverjanje strokovnosti z izpraševalcem, preden ponovno izvajajo privilegije iz svoje licence, ali 2. opravijo dodatni čas letenja ali dodatne vzlete in pristanke z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja, da izpolnijo zahteve iz (a).

ODDELEK 3

Posebne zahteve za licenco LAPL za helikopterje – LAPL(H)

FCL.105.H LAPL(H) – Privilegiji

Privilegiji imetnika licence LAPL za helikopterje so, da lahko deluje kot PIC na enomotornih helikopterjih z največjo certificirano vzletno maso do vključno 2 000 kg, na katerih so največ trije potniki, tako da v helikopterju nikoli niso več kot štiri osebe.

FCL.110.H LAPL(H) – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco LAPL(H) opravijo 40 ur usposabljanja za letenje na helikopterjih. Od tega najmanj 35 ur letijo na tipu helikopterja, ki se bo uporabil za preizkus praktične usposobljenosti. Usposabljanje za letenje vključuje najmanj: 1. 20 urami letenja z inštruktorjem in 2. deset ur samostojnega letenja pod nadzorom, vključno z najmanj petimi urami samostojnih preletov z najmanj enim preletom, dolgim najmanj 150 km (80 NM), med katerim naredijo en postanek na letališču, ki ni vzletno letališče.

(b) Upoštevanje. Kandidatom s predhodnimi izkušnjami kot PIC se te lahko upoštevajo pri zahtevah iz (a). Obseg njihovega upoštevanja določi organizacija ATO, pri kateri pilot opravi tečaj usposabljanja, na podlagi predhodnega preizkusa letenja, vendar v nobenem primeru: 1. ne presega skupnega časa letenja kot PIC; 2. ne presega 50 % ur, zahtevanih pod (a); 3. ne vključuje zahtev iz (a)(2).

FCL.135.H LAPL(H) – Razširitev privilegijev na drug razred ali različico helikopterja

(a) Privilegiji licence LAPL(H) so omejeni na določen tip ali različico helikopterja, na katerem je potekal preizkus praktične usposobljenosti. Ta omejitev se lahko prekliče, če pilot opravi: 1. pet ur usposabljanja za letenje, ki vključuje: (i) 15 vzletov, priletov in pristankov z inštruktorjem; (ii) 15 samostojnih vzletov, priletov in pristankov pod nadzorom; 2. preizkus praktične usposobljenosti, da dokaže ustrezno raven praktične usposobljenosti za nov tip. Med preizkusom praktične usposobljenosti kandidat izpraševalcu dokaže tudi ustrezno raven teoretičnega znanja za drug tip iz naslednjih predmetov: — operativni postopki, — zmogljivost med letom in načrtovanje leta, — splošno znanje o zrakoplovih.

(b) Imetnik licence LAPL(H) se pred začetkom izvajanja privilegijev iz licence na različici helikopterja, ki ni različica, ki je bila uporabljena za preizkus praktične usposobljenosti, udeleži izobraževanja o razlikah ali seznanitvenega usposabljanja v skladu s podatki o operativni ustreznosti, določenimi v skladu z delom 21. Izobraževanje o razlikah se vpiše v pilotski dnevnik ali enakovreden dokument, ki ga podpiše inštruktor.

FCL.140.H LAPL(H) – Zahteve za najnovejše izkušnje

(a) Imetniki licence LAPL(H) izvajajo privilegije iz svoje licence na določenem tipu šele, ko so na helikopterjih navedenega tipa v zadnji dvanajstih mesecih opravili: 1. najmanj šest ur letenja kot PIC, vključno s šestimi vzleti, prileti in pristanki, in 2. osvežitveno usposabljanje, ki obsega skupno najmanj eno uro letenja z inštruktorjem.

(b) Imetniki licence LAPL(H), ki ne izpolnjujejo zahtev iz (a): 1. uspešno opravijo preizkus strokovne usposobljenosti z izpraševalcem na določenem tipu, preden ponovno izvajajo privilegije iz svoje licence, ali 2. opravijo dodatni čas letenja ali dodatne vzlete in pristanke z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja, da izpolnijo zahteve iz (a).

ODDELEK 4

Posebne zahteve za licenco LAPL za jadralna letala – LAPL(S)

FCL.105.S LAPL(S) – Privilegiji in pogoji

(a) Privilegiji imetnika licence LAPL za jadralna letala so, da lahko deluje kot PIC na jadralnih letalih in jadralnih letalih s pogonom. Imetnik za izvajanje privilegijev na letalih TMG izpolnjuje zahteve iz FCL.135.S.

(b) Imetniki licence LAPL(S) lahko vozijo potnike šele, ko po izdaji licence opravijo deset ur letenja ali 30 vzletov kot PIC na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom.

FCL.110.S LAPL(S) – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco LAPL(S) opravijo najmanj 15 ur usposabljanja za letenje na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom, vključno z najmanj: 1. desetimi urami letenja z inštruktorjem; 2. dvema urama samostojnega letenja pod nadzorom; 3. 45 vzleti in pristanki; 4. enim samostojnim preletom, dolgim najmanj 50 km (27 NM), ali enim preletom z inštruktorjem, dolgim najmanj 100 km (55 NM).

(b) Od 15 ur, zahtevanih pod (a), se največ sedem ur lahko opravi na letalih TMG.

(c) Upoštevanje. Kandidatom s predhodnimi izkušnjami kot PIC se te lahko upoštevajo pri zahtevah iz (a). Obseg njihovega upoštevanja določi organizacija ATO, pri kateri pilot opravi tečaj usposabljanja, na podlagi predhodnega preizkusa letenja, vendar v nobenem primeru: 1. ne presega skupnega časa letenja kot PIC; 2. ne presega 50 % ur, zahtevanih pod (a); 3. ne vključuje zahtev iz (a)(2) do (a)(4).

FCL.130.S LAPL(S) – Načini vzleta

(a) Privilegiji licence LAPL(S) so omejeni na način vzletanja, vključen v preizkus praktične usposobljenosti. Ta omejitev se lahko prekliče, če pilot opravi: 1. pri vzletanju z vitlom in vlečnim avtomobilom najmanj deset vzletov z inštruktorjem in pet samostojnih vzletov pod nadzorom; 2. pri aerozapregi ali samostojnem vzletanju najmanj pet vzletov z inštruktorjem in pet samostojnih vzletov pod nadzorom. Pri samostojnem vzletanju se letenje z inštruktorjem lahko opravi na letalu TMG; 3. pri vzletu z napeto elastiko najmanj tri vzlete z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom.

(b) Opravljeni dodatni vzleti za usposabljanje se vpišejo v dnevnik in jih podpiše inštruktor.

(c) Pilot za ohranitev svojih privilegijev za vsak način vzletanja v zadnjih 24 mesecih opravi najmanj pet vzletov, razen pri vzletanju z napeto elastiko, pri katerem opravi samo dva vzleta.

(d) Če pilot ne izpolni zahteve iz (c), za obnovo privilegijev opravi dodatno število vzletov z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja.

FCL.135.S LAPL(S) – Razširitev privilegijev na TMG

Privilegiji licence LAPL(S) se razširijo na letala TMG, če je pilot opravil pri organizaciji ATO najmanj:

(a) šest ur usposabljanja za letenje na letalu TMG, vključno: 1. s štirimi urami letenja z inštruktorjem; 2. enim samostojnim preletom, dolgim najmanj 150 km (80 NM), med katerim opravi en postanek na letališču, ki ni odhodno letališče;

(b) preizkus praktične usposobljenosti na letalu TMG, da dokaže ustrezno raven praktične usposobljenosti. Med preizkusom praktične usposobljenosti kandidat izpraševalcu dokaže tudi ustrezno raven teoretičnega znanja o letalih TMG iz naslednjih predmetov: — načela letenja, — operativni postopki, — zmogljivost med letom in načrtovanje leta, — splošno znanje o zrakoplovih, — navigacija.

FCL.140.S LAPL(S) – Zahteve za najnovejše izkušnje

(a) Jadralna letala in jadralna letala s pogonom. Imetniki licence LAPL(S) izvajajo privilegije iz svoje licence na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom samo, če so v zadnjih 24 mesecih na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom, razen na letalih TMG, opravili najmanj: 1. pet ur letenja kot PIC, vključno s 15 vzleti; 2. dva leta za usposabljanje z inštruktorjem.

(b) TMG. Imetniki licence LAPL(S) izvajajo privilegije iz svoje licence na letalih TMG samo, če so: 1. na letalih TMG v zadnjih 24 mesecih opravili: (i) najmanj dvanajst ur letenja kot PIC, vključno z dvanajstimi vzleti in pristanki, ter (ii) osvežitveno usposabljanje, ki obsega skupno najmanj eno uro letenja z inštruktorjem. 2. Če ima imetnik licence LAPL(S) tudi privilegije za upravljanje letal, se zahteve iz 1 lahko izpolnijo na letalih.

(c) Imetniki licence LAPL(S), ki ne izpolnijo zahtev iz (a) ali (b), pred ponovnim izvajanjem svojih privilegijev: 1. uspešno opravijo preizkus strokovne usposobljenosti na jadralnem letalu ali letalu TMG, kot je ustrezno, ali 2. opravijo dodatni čas letenja ali dodatne vzlete in pristanke, z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja, da izpolnijo zahteve iz (a) ali (b).

ODDELEK 5

Posebne zahteve za licenco LAPL za balone – LAPL(B)

FCL.105.B LAPL(B) – Privilegiji

Privilegiji imetnika licence LAPL za balone so, da lahko deluje kot PIC na toplozračnih balonih ali toplozračnih ladjah z največjo prostornino ovoja 3 400 m3 ali plinskih balonih z največjo prostornino ovoja 1 200 m3, na katerih so največ trije potniki, tako da na zrakoplovu niso nikoli več kot štiri osebe.

FCL.110.B LAPL(B) – Zahtevane izkušnje

(a) Kandidati za licenco LAPL(B) na balonih istega razreda opravijo najmanj 16 ur usposabljanja za letenje, vključno z najmanj: 1. dvanajstimi urami letenja z inštruktorjem; 2. desetimi napihovanji ter 20 vzleti in pristanki ter 3. enim samostojnim letom pod nadzorom, ki traja najmanj 30 minut.

(b) Upoštevanje. Kandidatom s predhodnimi izkušnjami kot PIC na balonih se te lahko upoštevajo pri zahtevah iz (a). Obseg njihovega upoštevanja določi organizacija ATO, pri kateri pilot opravi tečaj usposabljanja, na podlagi predhodnega preizkusa letenja, vendar v nobenem primeru: 1. ne presega skupnega časa letenja kot PIC na balonih; 2. ne presega 50 % ur, zahtevanih pod (a); 3. ne vključuje zahtev iz (a)(2) in (a)(3).

FCL.130.B LAPL(B) – Razširitev privilegijev na privezane balone

(a) Privilegiji licence LAPL(B) so omejeni na lete z neprivezanimi baloni. Ta omejitev se lahko prekliče, če pilot za usposabljanje opravi najmanj tri lete s privezanimi baloni.

(b) Opravljeno dodatno usposabljanje se vpiše v dnevnik in ga podpiše inštruktor.

(c) Za ohranitev navedenega privilegija piloti v zadnjih 24 mesecih opravijo najmanj dva leta s privezanim balonom.

(d) Če pilot ne izpolnjuje zahteve iz (c), za obnovo privilegijev opravi dodatno število letov s privezanim balonom z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja.

FCL.135.B LAPL(B) – Razširitev privilegijev na drug razred balonov

Privilegiji licence LAPL(B) so omejeni na razred balonov, v katerem je potekal preizkus praktične usposobljenosti. Ta omejitev se lahko prekliče, če pilot opravi pri organizaciji ATO v drugem razredu najmanj:

(a) pet letov z inštruktorjem ali

(b) pri licenci LAPL(B) za toplozračne balone, če želi razširiti svoje privilegije na toplozračne ladje, pet ur letenja z inštruktorjem, in

(c) preizkus praktične usposobljenosti, med katerim izpraševalcu dokaže tudi ustrezno raven teoretičnega znanja za drug razred iz naslednjih predmetov: — načela letenja, — operativni postopki, — zmogljivosti med letom in načrtovanje leta, ter — splošno znanje o zrakoplovih.

FCL.140.B LAPL(B) – Zahteve za najnovejše izkušnje

(a) Imetniki licence LAPL(B) lahko izvajajo privilegije iz svoje licence samo, če so v zadnjih 24 mesecih v enem razredu balonov opravili najmanj: 1. šest ur letenja kot PIC, vključno z desetimi vzleti in pristanki, in 2. en let za usposabljanje z inštruktorjem; 3. če je pilot usposobljen za upravljanje več razredov balonov, za izvajanje svojih privilegijev v drugem razredu v zadnjih 24 mesecih opravi tudi najmanj tri ure letenja v navedenem razredu, vključno s tremi vzleti in pristanki.

(b) Imetniki licence LAPL(B), ki ne izpolnjujejo zahtev iz (a), pred ponovnim izvajanjem svojih privilegijev: 1. uspešno opravijo preverjanje strokovnosti z izpraševalcem v ustreznem razredu ali 2. opravijo dodatni čas letenja ali dodatne vzlete in pristanke z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja, da izpolnijo zahteve iz (a).

PODDEL C

LICENCA ŠPORTNEGA PILOTA (PPL), LICENCA JADRALNEGA PILOTA (SPL) IN LICENCA PILOTA BALONA (BPL)

ODDELEK 1

Splošne zahteve

FCL.200 Minimalna starost

(a) Kandidat za licenco PPL je star najmanj 17 let;

(b) kandidat za licenco BPL ali SPL je star najmanj 16 let.

FCL.205 Pogoji

Kandidati za izdajo licence PPL izpolnjujejo zahteve za rating za razred ali tip za zrakoplov, ki se uporablja med preizkusom praktične usposobljenosti, v skladu s poddelom H.

FCL.210 Tečaj usposabljanja

Kandidati za licence BPL, SPL ali PPL opravijo tečaj usposabljanja pri organizaciji ATO. Tečaj vključuje teoretično znanje in usposabljanje za letenje v skladu z danimi privilegiji.

FCL.215 Preizkus teoretičnega znanja

Kandidati za licence BPL, SPL ali PPL dokažejo raven teoretičnega znanja, ki ustreza odobrenim privilegijem, s preizkusi znanja pri naslednjih predmetih:

(a) splošni predmeti: — letalsko pravo, — človeško delovanje, — meteorologija in — komuniciranje;

(b) posebni predmeti, ki se nanašajo na različne kategorije zrakoplovov: — načela letenja, — operativni postopki, — zmogljivost med letom in načrtovanje leta, — splošno znanje o zrakoplovih in — navigacija.

FCL.235 Preizkus praktične usposobljenosti

(a) Kandidati za licence BPL, SPL ali PPL z uspešno opravljenim preizkusom praktične usposobljenosti dokažejo, da so sposobni, da kot PIC na zrakoplovu ustrezne kategorije izvajajo ustrezne postopke in manevre na ravni usposobljenosti, ki ustreza odobrenim privilegijem.

(b) Kandidat za preizkus praktične usposobljenosti se je usposabljal za letenje na zrakoplovu istega razreda ali tipa ali skupine balonov, kot se bo uporabil za preizkus praktične usposobljenosti.

(c) Uspešno opravljeni preizkus 1. Preizkus praktične usposobljenosti je razdeljen na različne dele, ki predstavljajo vse različne faze leta v skladu s kategorijo zrakoplova, predvidenega za letenje. 2. Kandidat, ki ne opravi uspešno katere koli naloge iz dela, ni opravil celotnega dela. Kandidat, ki ne opravi uspešno več delov, ni opravil celotnega preizkusa. Kandidat, ki ne opravi uspešno samo enega dela, znova opravlja samo zadevni del. 3. Kandidat, ki znova opravlja preizkus v skladu s točko 2 in ne opravi katerega koli dela, vključno z deli, ki jih je uspešno opravil v predhodnem poskusu, ni opravil celotnega preizkusa. 4. Kandidat, ki ne opravi uspešno vseh delov preizkusa v dveh poskusih, se udeleži dodatnega usposabljanja.

ODDELEK 2

Posebne zahteve za licenco PPL za letala – PPL(A)

FCL.205.A PPL(A) – Privilegiji

(a) Privilegiji imetnika licence PPL(A) so, da deluje kot PIC ali kopilot na letalih ali letalih TMG, ki opravljajo nekomercialne lete, ne da bi za to prejel plačilo.

(b) Ne glede na predhodni odstavek lahko imetnik licence PPL(A) s privilegiji inštruktorja ali izpraševalca prejme plačilo za: 1. izvajanje usposabljanja za letenje za licenco LAPL(A) ali PPL(A); 2. izvedbo preizkusa praktične usposobljenosti in preverjanja strokovnosti za navedeni licenci; 3. ratinge in potrdila iz navedenih licenc.

FCL.210.A PPL(A) – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco PPL(A) opravijo najmanj 45 ur usposabljanja za letenje na letalih, od tega jih lahko pet opravijo na napravi FSTD, vključno z najmanj: 1. 25 urami letenja z inštruktorjem in 2. desetimi urami samostojnega letenja pod nadzorom, vključno z najmanj petimi urami samostojnih preletov z najmanj enim preletom, dolgim najmanj 270 km (150 NM), med katerim naredijo postanek na dveh letališčih, ki nista vzletno letališče.

(b) Posebne zahteve za kandidate z licenco LAPL(A). Kandidati za licenco PPL(A), ki imajo licenco LAPL(A), po izdaji licence LAPL(A) opravijo najmanj 15 ur letenja na letalih, od tega najmanj deset ur za usposabljanje za letenje med tečajem usposabljanja pri organizaciji ATO. Ta tečaj usposabljanja obsega najmanj štiri ure samostojnega letenja pod nadzorom, vključno z najmanj dvema urama samostojnih preletov z najmanj enim preletom, dolgim najmanj 270 km (150 NM), med katerim naredijo postanek na dveh letališčih, ki nista vzletno letališče.

(c) Posebne zahteve za kandidate z licenco LAPL(S) z razširitvijo na letala TMG. Kandidati za licenco PPL(A), ki imajo licenco LAPL(S) z razširitvijo na letala TMG, opravijo: 1. najmanj 24 ur letenja na letalih TMG po vpisu zaznamka o razširitvi na letala TMG in 2. 15 ur usposabljanja za letenje na letalih na tečaju usposabljanja pri organizaciji ATO, ki vključuje najmanj zahteve iz (a)(2).

(d) Upoštevanje. Kandidatom, ki imajo pilotsko licenco za drugo kategorijo zrakoplovov, razen za balone, se upošteva 10 % skupnega časa letenja, ki so ga opravili kot PIC na takih zrakoplovih, do največ deset ur. V nobenem primeru pa se to ne upošteva pri zahtevah iz (a)(2).

ODDELEK 3

Posebne zahteve za licenco PPL za helikopterje – PPL(H)

FCL.205.H PPL(H) – Privilegiji

(a) Privilegiji imetnika licence PPL(H) so, da deluje kot PIC ali kopilot na helikopterjih, ki opravljajo nekomercialne lete, ne da bi za to prejel plačilo.

(b) Ne glede na predhodni odstavek lahko imetnik licence PPL(H) s privilegiji inštruktorja ali izpraševalca prejme plačilo za: 1. izvajanje usposabljanja za letenje za licenco LAPL(H) ali PPL(H); 2. izvedbo preizkusa praktične usposobljenosti in preverjanja strokovnosti za navedeni licenci; 3. ratinge in potrdila iz navedenih licenc.

FCL.210.H PPL(H) – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco PPL(H) opravijo najmanj 45 ur usposabljanja za letenje na helikopterjih, od tega jih lahko pet opravijo na napravi FNPT ali simulatorju, vključno z najmanj: 1. 25 urami letenja z inštruktorjem in 2. desetimi urami samostojnega letenja pod nadzorom, vključno z najmanj petimi urami samostojnih preletov z najmanj enim preletom, dolgim najmanj 185 km (100 NM), med katerim naredijo postanek na dveh letališčih, ki nista vzletno letališče; 3. 35 ur od 45 ur usposabljanja za letenje je treba opraviti na istem tipu helikopterja, kot se uporabi za preizkus praktične usposobljenosti.

(b) Posebne zahteve za kandidata z licenco LAPL(H). Kandidati za licenco PPL(H), ki imajo licenco LAPL(H), opravijo tečaj usposabljanja pri organizaciji ATO. Ta tečaj usposabljanja obsega najmanj pet ur letenja z inštruktorjem in najmanj en samostojen prelet pod nadzorom, dolg najmanj 185 km (100 NM), med katerim se naredi postanek na dveh letališčih, ki nista vzletno letališče.

(c) Kandidatom, ki imajo pilotsko licenco za drugo kategorijo zrakoplovov, razen za balone, se upošteva 10 % skupnega časa letenja, ki so ga opravili kot PIC na takih zrakoplovih, do največ šest ur. V nobenem primeru pa se to ne upošteva pri zahtevah iz (a)(2).

ODDELEK 4

Posebne zahteve za licenco PPL za zračne ladje – PPL(As)

FCL.205.As PPL(As) – Privilegiji

(a) Licenca PPL(As) imetniku dopušča, da deluje kot PIC ali kopilot na zračnih ladjah, ki izvajajo nekomercialne lete, ne da bi za to prejel plačilo.

(b) Ne glede na predhodni odstavek lahko imetnik licence PPL(As) s privilegiji inštruktorja ali izpraševalca prejme plačilo za: 1. zagotavljanje usposabljanja za letenje za licenco PPL(As); 2. izvajanje preizkusa praktične usposobljenosti in preverjanja strokovnosti za to licenco; 3. ratinge ali spričevala in potrdila iz navedene licence.

FCL.210.As PPL(As) – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco PPL(As) opravijo najmanj 35 ur usposabljanja za letenje na zračnih ladjah, od tega jih lahko pet opravijo na napravi FSTD, vključno z najmanj: 1. 25 urami letenja z inštruktorjem, ki vključujejo: (i) tri ure usposabljanja za prelete, vključno z enim preletom, dolgim najmanj 65 km (35 NM); (ii) tri ure instrumentalnega usposabljanja; 2. osmimi vzleti in pristanki na letališču, vključno s postopki priveza na steber in odveza; 3. osmimi urami samostojnega letenja pod nadzorom.

(b) Kandidatom, ki imajo licenco BPL in so usposobljeni za upravljanje toplozračnih zračnih ladij, se upošteva 10 % skupnega časa letenja, ki so ga opravili kot PIC na takih zračnih ladjah, vendar največ pet ur.

ODDELEK 5

Posebne zahteve za licenco jadralnega pilota (SPL)

FCL.205.S SPL – Privilegiji in pogoji

(a) Licenca SPL imetniku dovoljuje, da deluje kot PIC na jadralnih letalih in jadralnih letalih s pogonom. Za izvajanje privilegijev na letalu TMG imetnik izpolnjuje zahteve iz FCL.135.S.

(b) Imetniki licence SPL: 1. lahko vozijo potnike šele, ko so po izdaji licence opravili najmanj deset ur letenja ali 30 vzletov kot PIC na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom; 2. nekomercialne lete opravljajo brez plačila, dokler: (i) niso stari 18 let; (ii) po izdaji licence ne opravijo 75 ur letenja ali 200 vzletov kot PIC na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom; (iii) uspešno ne opravijo preverjanja strokovnosti z izpraševalcem.

(c) Ne glede na predhodno točko (b)(2) lahko imetnik licence SPL s privilegiji inštruktorja ali izpraševalca prejme plačilo za: izvajanje usposabljanja za letenje za licenco LAPL(S) ali SPL; izvedbo preizkusa praktične usposobljenosti in preverjanja strokovnosti za navedeni licenci; ratinge in potrdila iz navedenih licenc.

FCL.210.S SPL – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco SPL opravijo najmanj 15 ur usposabljanja za letenje na jadralnih letalih ali jadralnih letalih s pogonom, ki vključuje najmanj zahteve iz FCL.110.S.

(b) Kandidatom za licenco SPL, ki imajo licenco LAPL(S), se v celoti prizna izpolnjevanje zahtev za izdajo licence SPL. Kandidatom za licenco SPL, ki so imeli licenco LAPL(S) v dvoletnem obdobju pred oddajo vloge, se v celoti prizna izpolnjevanje zahtev za teoretično znanje in usposabljanje za letenje. Upoštevanje. Kandidatom, ki imajo pilotsko licenco za drugo kategorijo zrakoplovov, razen za balone, se upošteva 10 % skupnega časa letenja, ki so ga opravili kot PIC na takih zrakoplovih, do največ sedem ur. V nobenem primeru pa se to ne upošteva pri zahtevah za FCL.110.S (a)(2) do (a)(4).

FCL.220.S SPL – Metode vzletanja

Privilegiji licence SPL so omejeni na metodo vzletanja, ki je bila vključena v preizkus praktične usposobljenosti. Ko pilot izpolni zahteve iz FCL.130.S, se lahko ta omejitev prekliče in se izvajajo novi privilegiji.

FCL.230.S SPL – Zahteve za najnovejše izkušnje

Imetniki licence SPL lahko izvajajo privilegije iz svoje licence samo, ko izpolnijo zahteve za najnovejše izkušnje iz FCL.140.S.

ODDELEK 6

Posebne zahteve za licenco pilota balona (BPL)

FCL.205.B BPL – Privilegiji in pogoji

(a) Privilegiji imetnika licence BPL so, da deluje kot PIC na balonih in toplozračnih zračnih ladjah.

(b) Imetniki licence BPL so omejeni na delovanje na nekomercialnih letih, ne da bi za to prejeli plačilo, dokler: 1. niso stari 18 let; 2. ne opravijo 50 ur letenja ter 50 vzletov in pristankov kot PIC na balonih; 3. uspešno ne opravijo preverjanja strokovnosti z izpraševalcem na balonu določenega razreda.

(c) Ne glede na točko (b) lahko imetnik licence BPL s privilegiji inštruktorja ali izpraševalca prejme plačilo za: 1. zagotavljanje usposabljanja za letenje za licenco LAPL(B) ali BPL; 2. izvedbo preizkusa praktične usposobljenosti in preverjanja strokovnosti za navedeni licenci; 3. ratinge in potrdila iz navedenih licenc.

FCL.210.B BPL – Zahtevane izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Kandidati za licenco BPL opravijo na balonih istega razreda in skupine najmanj 16 ur usposabljanja za letenje, vključno z najmanj: 1. dvanajstimi urami letenja z inštruktorjem; 2. desetimi napihovanji ter 20 vzleti in pristanki ter 3. enim samostojnim letom pod nadzorom, ki traja najmanj 30 minut.

(b) Kandidatom za licenco BPL, ki imajo licenco LAPL(B), se v celoti prizna izpolnjevanje zahtev za izdajo licence BPL. Kandidatom za licenco BPL, ki so imeli licenco LAPL(B) največ dve leti pred oddajo vloge, se v celoti prizna izpolnjevanje zahtev za teoretično znanje in usposabljanje za letenje.

FCL.220.B BPL – Razširitev privilegijev na lete s privezanim balonom

Privilegiji licence BPL so omejeni na lete z neprivezanim balonom. Ko pilot izpolni zahteve iz FCL.130.B, se lahko ta omejitev prekliče.

FCL.225.B BPL – Razširitev privilegijev na drug razred ali skupino balonov

Privilegiji licence BPL so omejeni na razred in skupino balonov, v katerih je potekal preizkus praktične usposobljenosti. Ta omejitev se lahko prekliče, ko pilot:

(a) pri razširitvi privilegijev na drug razred v okviru iste skupine izpolni zahteve iz FCL.135.B;

(b) pri razširitvi privilegijev na drugo skupino v istem razredu balonov opravi najmanj: 1. dva leta za usposabljanje na balonu iz ustrezne skupine in 2. naslednje število ur letenja kot PIC na balonih: (i) za balone z ovojem, katerega prostornina znaša od 3 401 m3 do 6 000 m3, najmanj 100 ur; (ii) za balone z ovojem, katerega prostornina znaša od 6 001 m3 do 10 500 m3, najmanj 200 ur; (iii) za balone z ovoji, katerih prostornina znaša več kot 10 500 m3, najmanj 300 ur; (iv) za plinske balone z ovojem, katerega prostornina znaša več kot 1 260 m3, najmanj 50 ur.

FCL.230.B BPL – Zahteve za najnovejše izkušnje

(a) Imetniki licence BPL lahko izvajajo privilegije iz svoje licence samo, če so v enem razredu balonov v zadnjih 24 mesecih opravili najmanj: 1. šest ur letenja kot PIC, vključno z desetimi vzleti in pristanki, in 2. en let za usposabljanje z inštruktorjem v balonu iz ustreznega razreda in z največjo prostornino ovoja, za katerega imajo privilegije; 3. če so piloti usposobljeni za upravljanje več razredov balonov, za izvajanje svojih privilegijev v drugem razredu v zadnjih 24 mesecih opravijo tudi najmanj tri ure letenja v navedenem razredu, vključno s tremi vzleti in pristanki.

(b) Imetniki licence BPL, ki ne izpolnjujejo zahtev iz (a), pred ponovnim izvajanjem svojih privilegijev: 1. uspešno opravijo preverjanje strokovnosti z izpraševalcem v balonu ustreznega razreda in z največjo prostornino ovoja, za katerega imajo privilegije, ali 2. opravijo dodatni čas letenja ali dodatne vzlete in pristanke z inštruktorjem ali samostojno pod nadzorom inštruktorja, da izpolnijo zahteve iz (a).

PODDEL D

LICENCA POKLICNEGA PILOTA – CPL

ODDELEK 1

Splošne zahteve

FCL.300 CPL – Minimalna starost

Kandidat za licenco CPL je star najmanj 18 let.

FCL.305 CPL – Privilegiji in pogoji

(a) Privilegiji. Privilegiji imetnika licence CPL so, da v okviru ustrezne kategorije zrakoplovov: 1. izvaja vse privilegije imetnika licenc LAPL in PPL; 2. deluje kot PIC ali kopilot na katerem koli zrakoplovu, vključenem v operacije, ki niso komercialni zračni prevoz; 3. deluje kot PIC v komercialnem zračnem prevozu na zrakoplovu z enim pilotom ob upoštevanju omejitev iz FCL.060 in tega poddela; 4. deluje kot kopilot v komercialnem zračnem prevozu ob upoštevanju omejitev iz FCL.060.

(b) Pogoji. Kandidat za izdajo licence CPL izpolnjuje zahteve za rating za razred ali tip zrakoplova, ki se uporabi med preizkusom praktične usposobljenosti.

FCL.310 CPL – Preizkus teoretičnega znanja

Kandidat za licenco CPL dokaže raven znanja, ki ustreza podeljenim privilegijem, s preizkusi znanja iz naslednjih predmetov:

— letalsko pravo,

— splošno poznavanje zrakoplovov – konstrukcija/sistemi/pogonska naprava,

— splošno poznavanje zrakoplovov – inštrumenti,

— masa in ravnotežje,

— zmogljivost,

— načrtovanje letenja in spremljanje,

— človeško delovanje,

— meteorologija,

— splošna navigacija,

— radijska navigacija,

— operativni postopki,

— načela letenja,

— sporazumevanje pri letenju po pravilih vizualnega letenja (Visual Flight Rules – VFR).

FCL.315 CPL – Tečaj usposabljanja

Kandidat za licenco CPL opravi teoretični pouk in usposabljanje za letenje pri organizaciji ATO v skladu z dodatkom 3 k temu delu.

FCL.320 CPL – Preizkus praktične usposobljenosti

Kandidat za licenco CPL uspešno opravi preizkus praktične usposobljenosti v skladu z dodatkom 4 k temu delu, da dokaže, da lahko kot PIC zrakoplova ustrezne kategorije izvaja ustrezne postopke in manevre na ravni usposobljenosti, ki ustreza odobrenim privilegijem.

ODDELEK 2

Posebne zahteve za kategorijo letal – CPL(A)

FCL.325.A CPL(A) – Posebni pogoji za imetnike licence MPL

Pred izvajanjem privilegijev licence CPL(A) imetnik licence MPL z letalom opravi:

(a) 70 ur letenja: 1. kot PIC ali 2. od tega najmanj deset ur kot PIC, preostanek pa kot PIC pod nadzorom (PICUS). Teh 70 ur vključuje 20 ur preletov po pravilih VFR kot PIC ali zbere skupno čas preletov, ki vključuje najmanj deset ur letenja kot PIC in deset ur kot PICUS. To vključuje prelet po pravilih VFR, dolg najmanj 540 km (300 NM), med katerim kot PIC opravi postanek na dveh različnih letališčih.

(b) sestavine modularnega tečaja za licenco CPL(A) v skladu z odstavkoma 10(a) in 11 dodatka 3, E k temu delu in

(c) preizkus praktične usposobljenosti za licenco CPL(A) v skladu s FCL.320.

PODDEL E

LICENCA PILOTA V VEČČLANSKI POSADKI – MPL

FCL.400.A MPL – Minimalna starost

Kandidat za licenco MPL je star najmanj 18 let.

FCL.405.A MPL – Privilegiji

(a) Licenca MPL imetniku omogoča, da deluje kot kopilot na letalu, za katerega upravljanje je potreben kopilot.

(b) Imetnik licence MPL lahko pridobi dodatne privilegije: 1. imetnika licence PPL(A), če izpolnjuje zahteve za licenco PPL(A) iz poddela C; 2. licence CPL(A), če izpolnjuje zahteve iz FCL.325.A.

(c) Pri imetniku licence MPL so privilegiji njegovega ratinga IR(A) omejeni na letala, za katerih upravljanje je potreben kopilot. Privilegiji ratinga IR(A) se lahko razširijo na lete na letalih z enim pilotom, če imetnik licence opravi usposabljanje, potrebno za delovanje kot PIC na letih z enim pilotom, ki se izvajajo izključno po inštrumentih, in uspešno opravi preizkus praktične usposobljenosti za rating IR(A) kot edini pilot.

FCL.410.A MPL – Tečaj usposabljanja in preizkus teoretičnega znanja

(a) Tečaj. Kandidat za licenco MPL opravi tečaj za pridobitev teoretičnega znanja in usposabljanja za letenje pri organizaciji ATO v skladu z dodatkom 5 k temu delu.

(b) Preizkus. Kandidat za licenco MPL dokaže raven znanja, ki ustreza imetniku licence ATPL(A), v skladu s FCL.515, in ratingu za tip z več piloti.

FCL.415.A MPL – Praktična usposobljenost

(a) Kandidat za licenco MPL na podlagi neprekinjenega ocenjevanja dokaže usposobljenost, ki se zahteva za izvajanje vseh sestavin usposobljenosti iz dodatka 5 k temu delu kot leteči in neleteči pilot na večmotornem turbinskem letalu z več piloti po pravilih VFR in IFR.

(b) Po opravljenem tečaju za usposabljanje kandidat uspešno opravi preizkus praktične usposobljenosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu, da dokaže, da je sposoben izvajati ustrezne postopke in manevre na ravni usposobljenosti, ki ustreza podeljenim privilegijem. Preizkus praktične usposobljenosti se opravi na tipu letala, ki se uporabi na nadaljevalni stopnji integriranega tečaja usposabljanja za licenco MPL ali na simulatorju, ki predstavlja isti tip.

PODDEL F

LICENCA PROMETNEGA PILOTA – ATPL

ODDELEK 1

Splošne zahteve

FCL.500 ATPL – Minimalna starost

Kandidati za licenco ATPL so stari najmanj 21 let.

FCL.505 ATPL – Privilegiji

(a) Privilegiji imetnika licence ATPL so, da znotraj ustrezne kategorije zrakoplovov: 1. izvaja vse privilegije imetnika licenc LAPL, PPL in CPL; 2. deluje kot PIC na zrakoplovu, ki opravlja komercialni zračni prevoz.

(b) Kandidati za izdajo licence ATPL izpolnjujejo zahteve za rating za tip zrakoplova, ki se uporablja med preizkusom praktične usposobljenosti.

FCL.515 ATPL – Tečaj usposabljanja in preizkus teoretičnega znanja

(a) Tečaj. Kandidati za licenco ATPL opravijo tečaj usposabljanja pri organizaciji ATO. Tečaj je lahko integrirani tečaj usposabljanja ali modularni tečaj v skladu z dodatkom 3 k temu delu.

(b) Preizkus. Kandidati za licenco ATPL dokažejo raven znanja, ki ustreza odobrenim privilegijem, iz naslednjih predmetov: — letalsko pravo, — splošno znanje o zrakoplovih – konstrukcija/sistemi/pogonska naprava, — splošno poznavanje zrakoplovov – inštrumenti, — masa in ravnotežje, — zmogljivost, — načrtovanje letenja in spremljanje, — človeško delovanje, — meteorologija, — splošna navigacija, — radijska navigacija, — operativni postopki, — načela letenja, — sporazumevanje po pravilih VFR, — sporazumevanje po pravilih IFR.

ODDELEK 2

Posebne zahteve za kategorijo letal – ATPL(A)

FCL.505.A ATPL(A) – Omejitev privilegijev za pilote, ki so predhodno imeli licenco MPL

Če je imel imetnik licence ATPL(A) prvotno licenco MPL, se privilegiji licence omejijo na operacije, ki zahtevajo več pilotov, razen če imetnik izpolni zahteve iz FCL.405.A (b)(2) in (c) za operacije z enim pilotom.

FCL.510.A ATPL(A) – Pogoji, izkušnje in njihovo upoštevanje

(a) Predpogoji. Kandidati za licenco ATPL(A) imajo: 1. licenco MPL ali 2. licenco CPL(A) in rating za instrumentalno letenje za večmotorna letala. V tem primeru se kandidat usposobi tudi za delo v veččlanski posadki.

(b) Izkušnje. Kandidati za licenco ATPL(A) imajo opravljenih najmanj 1 500 ur letenja z letali, vključno z najmanj: 1. 500 urami letenja z letali z več piloti; (i) 500 urami letenja kot PIC pod nadzorom, ali (ii) 250 urami letenja kot PIC, ali (iii) 250 urami letenja, vključno z najmanj 70 urami kot PIC, ostalo kot PIC pod nazorom; 2. 3. 200 urami preletov, od tega najmanj 100 urami, opravljenimi kot PIC ali PIC pod nadzorom; 4. 75 urami instrumentalnega letenja, od tega je lahko največ 30 ur instrumentalnega letenja na tleh, in 5. 100 urami nočnega letenja kot PIC ali kopilot. Od 1 500 ur letenja se lahko do 100 ur opravi na simulatorju leta in napravi FNPT. Od teh 100 ur se jih lahko največ 25 opravi na napravi FNPT.

(c) Upoštevanje. 1. Imetnikom pilotske licence za druge kategorije zrakoplovov se lahko pri času letenja upošteva do največ: (i) za letala TMG ali jadralna letala 30 ur, opravljenih kot PIC; (ii) za helikopterje 50 % celotnega časa letenja iz odstavka (b). 2. Imetnikom licence letalskega inženirja, izdane v sladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi, se prizna 50 % časa opravljanja dela letalskega inženirja, vendar največ 250 ur Teh 250 ur se lahko upošteva pri zahtevi po 1 500 urah iz odstavka (a) in 500 urah iz odstavka (b)(1), če število upoštevanih ur pri nobenem od navedenih odstavkov ne presega 250 ur.

(d) Izkušnje, zahtevane pod (b), so pridobljene pred izvajanjem preizkusa praktične usposobljenosti za licenco ATPL(A).

FCL.520.A ATPL(A) – Preizkus praktične usposobljenosti

Kandidati za licenco ATPL(A) uspešno opravijo preizkus praktične usposobljenosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu, da dokažejo, da so sposobni kot PIC zrakoplova z več piloti po pravilih IFR izvajati ustrezne postopke in manevre na ravni usposobljenosti, ki ustreza podeljenim privilegijem.

Preizkus praktične usposobljenosti se opravi na letalu ali ustreznem simulatorju, ki predstavlja isti tip.

ODDELEK 3

Posebne zahteve za kategorijo helikopterjev – ATPL(H)

FCL.510.H ATPL(H) – Pogoji, izkušnje in njihovo upoštevanje

Kandidati za licenco ATPL(H):

(a) imajo licenco CPL(H) in rating za tip helikopterja z več piloti ter so usposobljeni za delo v veččlanski posadki;

(b) imajo kot piloti helikopterjev opravljenih najmanj 1 000 ur letenja, vključno z najmanj: 1. 350 urami na helikopterjih z več piloti; (i) 250 urami letenja kot PIC, ali (ii) 100 urami letenja kot PIC in 150 urami kot PIC pod nadzorom, ali (iii) 250 urami letenja kot PIC pod nadzorom na helikopterjih z več piloti. V tem primeru so privilegiji licence ATPL(H) omejeni samo na operacije z več piloti, dokler kandidati ne opravijo 100 ur kot PIC; 2. 3. 200 urami preletov, od tega najmanj 100 urami, opravljenimi kot PIC ali PIC pod nadzorom; 4. 30 urami instrumentalnega letenja, od tega je lahko največ deset ur instrumentalnega letenja na tleh, in 5. 100 urami nočnega letenja kot PIC ali kopilot. Od teh 1 000 ur letenja se jih lahko največ 100 opravi na napravi FSTD, od tega največ 25 ur na napravi FNPT.

(c) Čas letenja z letali se lahko upošteva do 50 % zahtevanega časa letenja iz odstavka (b).

(d) Izkušnje, zahtevane pod (b), se pridobijo pred izvajanjem preizkusa praktične usposobljenosti za licenco ATPL(H).

FCL.520.H ATPL(H) – Preizkus praktične usposobljenosti

Kandidati za licenco ATPL(H) uspešno opravijo preizkus praktične usposobljenosti v skladu z dodatkom 9 k temu delu, da dokažejo, da so sposobni kot PIC helikopterja z več piloti izvajati ustrezne postopke in manevre na ravni usposobljenosti, ki ustreza podeljenim privilegijem.

Preizkus praktične usposobljenosti se opravi na helikopterju ali ustreznem simulatorju, ki predstavlja isti tip.

PODDEL G

RATING ZA INSTRUMENTALNO LETENJE – IR

ODDELEK 1

Splošne zahteve

FCL.600 IR – Splošno

Operacije po pravilih IFR na letalu, helikopterju, zračni ladji ali zrakoplovu z navpičnim vzletanjem/pristajanjem lahko izvajajo samo imetniki licenc PPL, CPL, MPL in ATPL z ratingom IR, ki ustreza kategoriji zrakoplovov, ali med preizkusom praktične usposobljenosti, ali med letenjem z inštruktorjem.

FCL.605 IR – Privilegiji

(a) Imetnik ratinga IR lahko upravlja zrakoplov z najmanjšo višino odločitve 200 čevljev (60 m) po pravilih IFR.

(b) Pri ratingu IR za večmotorne zrakoplove se lahko navedeni privilegiji razširijo na višine odločitve, nižje od 200 čevljev (60 m), če kandidat z zrakoplovom z več piloti opravi posebno usposabljanje pri ATO in uspešno opravi del 6 preizkusa praktične usposobljenosti iz dodatka 9 k temu delu.

(c) Imetniki ratinga IR izvajajo privilegije v skladu s pogoji iz dodatka 8 k temu delu.

(d) Samo helikopterji. Za izvajanje privilegijev kot PIC po pravilih IFR na helikopterjih z več piloti imetnik ratinga IR(H) opravi najmanj 70 ur instrumentalnega letenja, od tega je lahko največ 30 ur instrumentalnega letenja na tleh.

FCL.610 IR – Pogoji in upoštevanje

Kandidati za rating IR:

(a) imajo: 1. najmanj licenco PPL za ustrezno kategorijo zrakoplovov in (i) p