ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1958R0001 — SL — 01.01.2007 — 006.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:





spremenjena z:









▼B

UREDBA št. 1

o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti







SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE ob upoštevanju člena 217 Pogodbe, ki določa, da pravila, ki urejajo jezike v institucijah Skupnosti, določi Svet soglasno, ne da bi posegal v določbe, ki jih vsebuje poslovnik Sodišča, ker se vsak izmed štirih jezikov, v katerih je sestavljena Pogodba, priznava za uradni jezik v eni ali več držav članic Skupnosti, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







▼M2

Člen 1

Uradni jeziki in delovni jeziki institucij Unije so angleščina, bolgarščina, češčina, danščina, estonščina, finščina, francoščina, grščina, irščina, italijanščina, latvijščina, litovščina, madžarščina, malteščina, nemščina, nizozemščina, poljščina, portugalščina, romunščina, slovaščina, slovenščina, španščina in švedščina.

▼B

Člen 2

Dokumenti, ki jih država članica ali oseba, za katero velja zakonodaja države članice, pošlje institucijam Skupnosti, se lahko sestavijo v katerem koli uradnem jeziku, ki ga izbere pošiljatelj. Odgovor se sestavi v istem jeziku.

Člen 3

Dokumenti, ki jih institucija Skupnosti pošlje državi članici ali osebi, za katero velja zakonodaja države članice, se sestavijo v jeziku te države.

▼M2

Člen 4

Uredbe in drugi dokumenti, ki se splošno uporabljajo, se sestavljajo v uradnih jezikih.

Člen 5

Uradni list Evropske unije izhaja v uradnih jezikih.

▼B

Člen 6

Institucije Skupnosti lahko v svojem poslovniku določijo, kateri jeziki naj se uporabljajo v posebnih primerih.

Člen 7

Jeziki, ki se uporabljajo v postopkih Sodišča, so določeni v njegovem poslovniku.

Člen 8

Če ima država članica več kakor en uradni jezik, se uporaba jezika na zahtevo take države uredi v skladu z njeno zakonodajo.

Ta uredba je zavezujoča v vseh svojih delih in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
1962D0403 — SL — 17.12.1973 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

▼B

ODLOČBA SVETA

o uvedbi postopka za predhodni pregled in posvetovanje v zvezi z nekaterimi zakoni in drugimi predpisi držav članic na področju prometa

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 75 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Evropskim parlamentom, ker doseganje ciljev Pogodbe v okviru skupne prometne politike zahteva uvedbo postopka za predhodni pregled in posvetovanje v zvezi z nekaterimi predpisi, ki jih želijo na področju prometa izdati države članice; ker bo tak postopek pomagal pri spodbujanju tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo pri doseganju ciljev, zastavljenih v Pogodbi, ter pomagal pri preprečevanju razlik v prometni politiki držav članic; ker tak postopek omogoča tudi postopno sprejemanje skupne prometne politike, SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsaka država članica, ki predlaga sprejetje zakona ali drugega predpisa, ki se nanaša na prevoz po železnici, cesti ali celinskih plovnih poteh in lahko bistveno posega v izvajanje skupne prometne politike, mora o takem ukrepu pravočasno in pisno uradno obvestiti Komisijo in hkrati tudi druge države članice.

▼M1

Člen 2

1. Komisija v dveh mesecih po prejemu uradnega obvestila iz člena 1 sporoči mnenje ali priporočilo zadevni državi članici in hkrati o tem obvesti druge države članice.

2. Vsaka država članica lahko Komisiji predloži svoje pripombe o teh ukrepih in hkrati o njih obvesti druge države članice.

3. Komisija se na zahtevo države članice ali po lastnem preudarku posvetuje o takem ukrepu z vsemi državami članicami. V primeru iz točke 4 se tako posvetovanje lahko opravi v dveh mesecih po dogodku.

4. Komisija lahko na zahtevo države članice skrajša ali z njenim soglasjem podaljša rok iz točke 1. Ta rok se skrajša na petnajst dni, če država članica izjavi, da je predlagani ukrep nujen. Komisija obvesti države članice o vsakem skrajšanju ali podaljšanju roka.

5. Država članica ne uveljavi zadevnega ukrepa do poteka roka iz odstavkov 1 ali 4 ali dokler Komisija ne poda svojega mnenja ali priporočila, razen v nujnem primeru, ko mora država članica takoj ukrepati. V takem primeru država članica takoj obvesti Komisijo in v dveh mesecih po prejemu takega obvestila se izvede postopek po tem členu.

▼B

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.
1964L0225 — SL — 01.01.1973 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

o odpravi omejitev svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev na področjih pozavarovanja in retrocesije

spremenjena z:

spremenjena z:

▼B

DIREKTIVA SVETA

z dne 25. februarja 1964

o odpravi omejitev svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev na področjih pozavarovanja in retrocesije

(64/225/EGS)

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 54(2) in (3) ter 63(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Splošnega programa za odpravo omejitev svobode ustanavljanja ( 1 ) in zlasti naslova IV A Splošnega programa,

ob upoštevanju Splošnega programa za odpravo omejitev svobode opravljanja storitev ( 2 ) in zlasti naslova V C Splošnega programa,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 3 ),

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 4 ),

ker Splošni programi predvidevajo, da se morajo vsa področja pozavarovanja brez izjeme liberalizirati pred koncem leta 1963, kar zadeva pravico ustanavljanja in pravico opravljanja storitev;

ker pozavarovanja ne opravljajo samo podjetja, specializirana za pozavarovanje, ampak tudi tako imenovana „mešana“ podjetja, ki se ukvarjajo z neposrednim zavarovanjem in tudi s pozavarovanjem, in ki naj jih zato pri izvajanju te direktive pokrivajo sprejeti ukrepi glede tistega dela njihovega poslovanja, ki zadeva pozavarovanje in retrocesijo;

ker naj se za namene uporabljanja ukrepov, ki zadevajo pravico ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev, družbe in podjetja obravnavajo enako kakor fizične osebe, ki so državljani držav članic in zanje veljajo pogoji, določeni v členu 58 in, če je potrebno, tudi pogoj, da naj obstaja dejanska in trajna povezava z gospodarstvom države članice; ker se zato za pridobitev ugodnosti, ki jih dajejo takšni ukrepi, od nobene družbe ali podjetja ne sme zahtevati izpolnjevanje kakršnega koli dodatnega pogoja, še zlasti pa se od nobene družbe ali podjetja ne sme zahtevati pridobitev kakršnega koli posebnega dovoljenja, ki se tudi sicer ne zahteva od domače družbe ali podjetja, ki želi opravljati neko gospodarsko dejavnost; ker naj vendarle takšna enotnost obravnavanja državam članicam ne prepreči zahteve, da naj družba z osnovnim kapitalom posluje v njihovih državah v skladu z opisom po zakonodaji države članice, v kateri je ustanovljena, in da naj navede znesek vpisanega kapitala v poslovnih listinah, ki jih uporablja v državi članici gostiteljici,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:
Strojno tkanje volnenih tkanin za oblačila in dekorativne namene; strojno tkanje volnenega žameta in pliša in drugo strojno tkanje volne, razen preprog; ročno tkanje volne; priprava volne za tkanje

Predenje lanu, konoplje, ramije za tkanje in za šivalni sukanec Mokro ali suho predenje lanu ali lanene kodelje ter konoplje ali konopljenih odpadkov za tkanje in izdelavo sukanca; predenje drugih čistih in mešanih vlaken na strojih za predelavo lanu in konoplje, razen predenja konoplje za vrvi

Proizvodnja zabojev, gajb, škatel, bobnov in zabojnikov, v celoti ali deloma izdelanega iz žaganega ali rezanega lesa, furniranega ali večplastnega, iz vlaknenih ali ivernih plošč. Proizvodnja zabojev in zabojnikov iz ojačenega lesa. Proizvodnja delov zabojev in zabojnikov, palet in dodatne opreme
01969R1192 — SL — 12.01.2017 — 005.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

razveljavljena z:
1.5

Vrste krmilja Odvisno od načina ustvarjanja sile na volanu ločimo naslednje vrste krmilja: 1.5.1 Pri motornih vozilih 1.5.1.1 ročno krmilje, pri katerem sila na volanu izhaja izključno iz mišične moči voznika; 1.5.1.2 krmilje s pomožno silo, pri katerem sile krmiljenja izhajajo iz mišične moči voznika in naprave za oskrbo z energijo; 1.5.1.2.1 krmilje, pri katerem sile krmiljenja izhajajo izključno iz enega ali več virov energije, ko je naprava brezhibna, vendar se pri motnji v krmilju sile krmiljenja lahko zagotovijo izključno z mišično močjo voznika (integrirani sistemi moči), se prav tako šteje za krmilje s pomožno silo; 1.5.1.3 krmilje s tujo sil, pri katerem se sile krmiljenja ustvarjajo izključno iz enega ali več virov energije; 1.5.1.4 samosledno krmilje je sistem, pri katerem se spreminjanje smeri na enem ali več kolesih doseže izključno zaradi delovanja sil in/ali momentov na tekalno površino pnevmatike. 1.5.2 Pri priklopnih vozilih 1.5.2.1 samosledno krmilje, glej točko 1.5.1.4; 1.5.2.2 prisilno krmilje, pri katerem se sile krmiljenja ustvarjajo s spremembo smeri vlečnega vozila in je gibanje krmiljenih koles priklopnega vozila tesno povezano z relativnim kotom med vzdolžno osjo vlečnega vozila in vzdolžno osjo priklopnega vozila; 1.5.2.3 samokrmilno krmilje, pri katerem se sile krmiljenja ustvarjajo s spremembo smeri vlečnega vozila in je gibanje krmiljenih koles priklopnega vozila tesno povezano z relativnim kotom med vzdolžno osjo okvirja priklopnega vozila oziroma tovora, ki ga nadomešča, in vzdolžno osjo voznega podstavka, kjer je(so) os(-i) pritrjena(-e). 1.5.3 Odvisno od namestitve krmiljenih koles ločimo naslednje vrste krmilja: 1.5.3.1 krmilje na prednja kolesa, pri katerem so krmiljena samo kolesa prednje(-ih) osi. Le-to vključuje vsa kolesa, ki so krmiljena v isto smer; 1.5.3.2 krmilje na zadnja kolesa, pri katerem so krmiljena samo kolesa zadnje(-ih) osi. Le-to vključuje vsa kolesa, ki so krmiljena v isto smer; 1.5.3.3 krmilje na več koles, pri katerem so krmiljena kolesa ene ali več prednjih ali zadnjih osi; 1.5.3.3.1 krmilje na vsa kolesa, pri katerem so krmiljena vsa kolesa; 1.5.3.3.2 zgibno krmilje, pri katerem medsebojno relativno gibanje delov šasije ustvarjajo neposredno sile krmiljenja; ▼M2 1.5.3.4 izraz pomožno krmilje pomeni krmilje, kjer so pri vozilih kategorije M in N poleg koles, ki imajo glavno funkcijo krmiljenja vozila (ki ni povsem električno, hidravlično ali pnevmatsko) krmiljena tudi kolesa ostalih osi in to v isto smer ali v nasprotno smer kot kolesa z glavno funkcijo krmiljenja in/ali je odklon krmiljenih koles prednjih, srednjih in/ali zadnjih osi mogoče nastavljati glede na obnašanje vozila. ▼M1
01970L0311 — SL — 01.11.2014 — 004.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

razveljavljena z:

Uradni list št. stran datum Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 L 200 1 31.7.2009
01970L0387 — SL — 01.11.2014 — 004.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

razveljavljena z:
7.2

Pregled 7.2.1 Vzorec tipa in vzorčni plinomeri morajo izpolnjevati zahteve poglavja I in točke 2, 3, 4, 5 in 6 tega poglavja. 7.2.2 Poleg tega razlika med največjim in najmanjšim pogreškom kot funkcija hitrosti pretoka Q za vsak posamezen plinomer čez celo območje ne sme preseči 3 %. 7.2.3 Na vzorcu tipa in vzorčnih plinomerih se izvede preskus vzdržljivosti. Ta preskus se izvaja: 7.2.3.1 Za plinomere G 1,6 do vključno G 10: pri največji zmogljivosti plinomera in z zrakom; le pri plinomerih, ki imajo na napisni ploščici podrobno označen plin, katerega bodo merili, se lahko ta preskus izvede v celoti ali delno s tem plinom. 7.2.3.2 Za plinomere G 16 do vključno G 650: kolikor je le mogoče, pri največji zmogljivosti plinomera z zrakom ali s plinom. 7.2.4 Preskus vzdržljivosti mora za plinomere, katerih ciklična prostornina je enaka ali večja od vrednosti, navedenih v tabeli pod točko 2.1 tega poglavja, trajati: 7.2.4.1 Za plinomere G 1,6 do vključno G 10: 1000 ur. Preskus se lahko prekine, vendar mora biti končan v šestdesetih dneh. 7.2.4.2 Za plinomere G 16 do vključno G 650: toliko časa, da bo vsak plinomer izmeril takšno prostornino zraka ali plina, ki bo ustrezala 1000 uram obratovanja pri največji zmogljivosti plinomera; preskus se mora končati v šestih mesecih. 7.2.5 Pri plinomerih, katerih ciklična prostornina je manjša od vrednosti, prikazanih v tabeli pod točko 2.1 tega poglavja, mora preskus vzdržljivosti trajati 2000 ur in se mora izvesti na večjem številu plinomerov, kakor je navedeno v točki 7.1 tega poglavja, v skladu z opisom plinomera in njegovimi splošnimi lastnostmi. ▼M1 7.2.6 Po preskusu vzdržljivosti morajo plinomeri (razen največ enega, če se preskusi izvajajo na najmanj treh plinomerih) izpolnjevati naslednje zahteve: (a) razlika med največjim in najmanjšim pogreškom v celotnem območju pretokov kot funkcija pretoka Q pri posameznem plinomeru ne sme presegati vrednosti 4 %; (b) vrednosti pogreška se ne smejo več kot za 1,5 % razlikovati od ustreznih prvotnih vrednosti; Za pretok Qmin velja tak pogrešek samo za variiranje v negativni smeri; (c) mehanski padec tlaka se ne sme povečati za več kot 20 N/m2 (0,2 mbar). ▼M2 7.2.7 V primeru plinomerov, ki imajo eno ali več pogonskih gredi, je treba najmanj tri plinomere od vsake velikosti G z zrakom z gostoto 1,2 kg/m3 (glej oddelek I.B.6.2) preskusiti, ali so v skladu z zahtevami oddelkov I.B.3.2.4, II.5.2.1 in II.6.3.2. V primeru plinomerov z več pogonskimi gredmi se preskus izvede na gredi, ki daje najneugodnejši rezultat. Pri plinomerih z isto velikostjo G, se kot največja dopustna vrednost navora uporabi najnižja s preskusi dobljena vrednost navora. Če določen tip zajema plinomere različnih velikosti G, se preskus navora izvede samo na plinomerih z najmanjšo velikostjo G, pod pogojem, da je za večje plinomere specificiran isti navor in da ima slednji isto ali večjo konstanto. ▼B
1971R2622 — SL — 01.05.2004 — 005.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 2622/71

z dne 9. decembra 1971

o podrobnih pravilih za uvoz rži iz Turčije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1234/71 ( 1 ) z dne 7. junija 1971 o uvozu nekaterih vrst žita iz Turčije in zlasti člena 4 Uredbe,

ker je z Uredbo (EGS) št. 1234/71 Svet sprejel predpise za izvajanje posebnega režima za uvoz rži iz Turčije, določenega v Začasnem sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo in v Dodatnem protokolu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo;

ker navedeni posebni režim predvideva znižanje prelevmana za uvoz rži iz Turčije pod določenimi pogoji; ker je treba v ta namen ugotoviti poreklo rži in zagotoviti neposreden prevoz rži iz Turčije v Skupnost in predložiti dokazilo, da je bila posebna izvozna dajatev, ki jo mora plačati izvoznik, dejansko plačana;

ker načine upravnega sodelovanja, vključno z dokazilom o poreklu in o neposrednem prevozu rži iz Turčije v državo članico, urejata sklepa Pridružitvenega sveta št. 4/71 ( 2 ) in št. 5/71 ( 3 ), katerih določbe so se začele uporabljati z Uredbo Sveta (EGS) št. 1885/71 ( 4 ) z dne 1. septembra 1971; ker zato zadošča, da se v skladu s členom 3 Uredbe (EGS) št. 1234/71 določi postopek za dokazovanje plačila posebne izvozne dajatve s pomočjo potrdila o gibanju A.TR.1; ker je treba zato Uredbo Komisije (EGS) št. 2019/71 ( 5 ) z dne 20. septembra 1971 o postopkih za uvoz rži iz Turčije razveljaviti in nadomestiti s to uredbo;

ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žito,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
7.

„železov oksid“ pomeni proizvod, ki vsebuje najmanj 50 % Fe2O3, temno rdeče do rjave barve in zdrobljen do take stopnje, da gre skozi sito z 0,10-milimetrsko mrežo 90 % delcev.
1972R1351 — SL — 26.12.1987 — 005.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

spremenjena z:

▼B

UREDBA KOMISIJE (EGS) št. 1351/72

z dne 28. junija 1972

o priznavanju skupin proizvajalcev hmelja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1696/71 ( 1 ) z dne 26. julija 1971 o skupni ureditvi trga za hmelj in zlasti člena 7(5) Uredbe,

ker pogoji, določeni v členu 7 Uredbe (EGS) št. 1696/71, o priznanju skupin proizvajalcev ali združenja priznanih skupin proizvajalcev hmelja, poleg dokazila o ekonomsko upravičeni dejavnosti vključujejo uporabo enotnih pravil za proizvodnjo in prvo stopnjo trženja; ker je treba te pogoje opredeliti;

ker bi bilo treba za zagotovitev enotnosti upravnega postopka določiti podrobna pravila za priznanje, dodeljevanje in odvzem vloge za priznanje;

ker bi bilo treba za obveščanje držav članic in zadevnih strank na začetku vsakega leta objaviti seznam skupin in združenj skupin, ki so bile priznane v preteklem letu, in tistih, ki jim je bilo priznanje odvzeto;

ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za hmelj,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
2. za vse dobave, opravljene od predhodnega koledarskega leta:

(c) povprečne stroške skladiščenja hmeljevih storžkov, ki jih imajo na račun proizvajalcev skupine proizvajalcev, ne glede na to, ali so se uvrstile za priznanje po členu 7(3) Uredbe (EGS) št. 1696/71 ali ne, in trgovci za 50 kg:
1974L0268 — SL — 29.05.1978 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

▼B

DIREKTIVA KOMISIJE

z dne 2. maja 1974

o posebnih pogojih glede prisotnosti „Avena fatua“ v semenu krmnih rastlin in žit

(74/268/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta, z dne 14. junija 1966 o trženju semena krmnih rastlin ( 1 ) ter o trženju semena žit ( 2 ), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta z dne 11. decembra 1973 ( 3 ) in zlasti člena 11 Direktive,

ker zgoraj navedeni direktivi določata dovoljena odstopanja vrednosti v zvezi s prisotnostjo Avena fatua v semenu krmnih rastlin in žit;

ker se ta dovoljena odstopanja vrednosti zdijo previsoka glede na določene zahteve, zgoraj navedeni direktivi zagotavljata dodatno označevanje v primeru semena, ki je v skladu s posebnimi pogoji glede prisotnosti Avena fatua;

ker so posebni pogoji, določeni v zvezi s tem, takšni, da izpolnjujejo zgoraj omenjene zahteve in hkrati upoštevajo možnosti za pridelavo in nadzor semena;

ker so ukrepi, predvideni s to direktivo, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo,

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
2.7

„skrajni zunanji rob“ vozila pomeni glede na bočne strani vozila ravnino, ki je vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino vozila in poteka skozi skrajni bočni rob vozila, in glede na prednji in zadnji del vozila ravnino, ki je pravokotna na ravnino in poteka skozi prednje in zadnje robove vozila, pri tem pa se ne upoštevajo: 2.7.1 pnevmatike v bližini dotikališča s tlemi in priključki za ugotavljanje tlaka v pnevmatikah; 2.7.2 naprave za preprečevanje drsenja koles, ki so morda vgrajene na kolesih; 2.7.3 vzvratna ogledala; 2.7.4 bočne smerne svetilke, gabaritne svetilke, prednje in zadnje pozicijske svetilke in parkirne svetilke 2.7.5 in glede na prednji in na zadnji del vozila deli, vgrajeni na odbijače, naprave za vleko vozila in izpušne cevi;
1974R2988 — SL — 01.05.2004 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:

▼B

UREDBA SVETA (EGS) št. 2988/74

z dne 26. novembra 1974

o rokih zastaranja v postopkih in izvajanju sankcij v transportnem pravu in pravu konkurence Evropske gospodarske skupnosti

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 75, 79 in 87 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ),

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ),

ker ima v skladu s predpisi transportnega prava in prava konkurence Evropske gospodarske skupnosti Komisija pooblastilo za odrejanje glob, kazni in periodičnih denarnih kazni podjetjem ali podjetniškim združenjem, ki kršijo zakonodajo Skupnosti o obveščanju ali preiskavi ali prepovedi diskriminacije, omejevalnih ravnanjih in zlorabi prevladujočega položaja; ker ti predpisi ne predvidevajo roka zastaranja;

ker je treba za zagotavljanje pravne varnosti uvesti načelo zastaranja in določiti pravila za izvajanje; ker mora celovita ureditev zajemati pooblastilo za odrejanje glob ali kazni in pooblastilo za izvajanje določb, s katerimi se določijo globe, kazni ali periodične denarne kazni; ker morajo takšne določbe določiti trajanje rokov zastaranja, datum, ko začne rok teči, in dogodke, katerih posledica je prekinitev ali začasna preložitev roka zastaranja; ker je treba s tem v zvezi upoštevati interese podjetij in podjetniških združenj in zahteve, ki jih nalaga upravna praksa;

ker mora ta uredba veljati za ustrezne predpise Uredbe št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevoznih tarifah in pogojih v zvezi z izvajanjem člena 79(3) Pogodbe ( 3 ) o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, Uredbe št. 17 ( 4 ): prve uredbe, s katero se izvajata člena 85 in 86 Pogodbe, in Uredbe Sveta (EGS) št. 1017/68 ( 5 ) z dne 19. julija 1968, ki uvaja konkurenčna pravila za prevoz po železnici, cesti in notranjih plovnih poteh; ker mora prav tako veljati za ustrezne določbe prihodnjih uredb v transportnem pravu in pravu konkurence Evropske gospodarske skupnosti,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: