02011R1206 — SL — 20.05.2020 — 001.001

To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu

►B IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1206/2011 z dne 22. novembra 2011 o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 305 23.11.2011, str. 23)

spremenjena z:









▼B

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1206/2011

z dne 22. novembra 2011

o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo

(Besedilo velja za EGP)







Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa zahteve za sisteme, ki prispevajo k zagotavljanju nadzornih podatkov, njihovih sestavnih delov in z njimi povezanih postopkov, da bi zagotovili jasno in stalno individualno identifikacijo zrakoplova znotraj evropske mreže zračnega prometa (EATMN).

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za nadzorno verigo, sestavljeno iz:

(a) nadzornih sistemov v zraku, njihovih sestavnih delov in pripadajočih postopkov;

(b) nadzornih sistemov na zemlji, njihovih sestavnih delov in pripadajočih postopkov;

(c) sistemov in postopkov za službe zračnega prometa, zlasti sistemov za obdelovanje podatkov o letih, sistemov za obdelovanje nadzornih podatkov in sistemov vmesnikov med človekom in strojem;

(d) komunikacijskih sistemov zemlja–zemlja in zrak–zemlja, njihovih sestavnih delov in z njimi povezanih postopkov, ki se uporabljajo za razdeljevanje nadzornih podatkov.

2. Ta uredba se uporablja za vse lete splošnega zračnega prometa v skladu s pravili instrumentalnega letenja v zračnem prostoru, opredeljenem v členu 1(3) Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ).

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004.

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

1. „identifikacija zrakoplova“ pomeni skupino črk, številk ali kombinacijo obeh, enako ali po oznaki enako klicnemu znaku zrakoplova, ki se uporablja za komunikacijo zrak–zemlja in ki se uporablja za identifikacijo zrakoplova pri komunikaciji zemlja–zemlja služb zračnega prometa;

2. „oznaka SSR“ pomeni eno od 4 096 oznak identitete radarjev za sekundarni nadzor, ki jo lahko posredujejo sestavni deli nadzornih sistemov v zraku;

3. „diskretna oznaka SSR“ pomeni štirimestno številčno oznako identitete radarjev za sekundarni nadzor, pri kateri vsaj dve številki nista „00“;

4. „identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo“ pomeni identifikacijo zrakoplova, ki jo posredujejo sestavni deli nadzornih sistemov v zraku prek nadzornega sistema zrak–zemlja;

5. „razvidna oznaka“ pomeni individualno oznako SSR, določeno za posebne namene;

6. „prelet“ pomeni let, ki vstopi v opredeljeni zračni prostor iz sosednjega sektorja, ga prepotuje in iz njega izstopi v zunanji sosednji sektor;

7. „prihodni let“ pomeni let, ki vstopi v opredeljeni zračni prostor iz sosednjega sektorja, ga prepotuje in znotraj njega pristane v namembnem kraju;

8. „odhodni let“ pomeni let, ki izvira z letališča znotraj opredeljenega zračnega prostora, ta prostor prepotuje in pristane na letališču znotraj njega ali iz njega izstopi v zunanji sosednji sektor;

9. „operater“ pomeni osebo, organizacijo ali podjetje, ki je vključeno ali želi biti vključeno v obratovanje zrakoplova;

10. „seznam dodeljevanja oznak“ pomeni dokument, v katerem je podrobno določeno splošno razdeljevanje oznak SSR državam članicam in enotam službe zračnega prometa ter o katerem so se dogovorile države članice in je bil objavljen v navigacijskem načrtu zračnega prometa za evropsko regijo ICAO;

11. „kooperativna nadzorna veriga“ pomeni nadzorno verigo, ki za določitev nadzornih podatkov potrebuje sestavne dele tako na zemlji kot v zraku;

12. „integrirani sistem za obdelavo začetnih načrtov leta“(integrated initial flight plan processing system; v nadaljnjem besedilu „IFPS“) je sistem v okviru evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (European Air Traffic Management Network), prek katerega je v zračnem prostoru, ki ga zajema ta uredba, zagotovljena centralizirana služba za obdelavo in razdelitev načrtov letov, ki opravlja sprejem, potrditev in razdelitev načrtov letov.

Člen 4

Zahteve glede učinkovitosti

1. Države članice, odgovorne za opravljanje služb zračnega prometa v zračnem prostoru, opredeljenem v Prilogi I, zagotovijo zmožnosti, ki omogoča uvedbo individualne identifikacije zrakoplova z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo za:

(a) najmanj 50 % vseh preletov opredeljenega zračnega prostora posamezne države članice in

(b) najmanj 50 % skupnega števila vseh prihodnih in odhodnih letov znotraj opredeljenega zračnega prostora posamezne države članice.

2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo, da ima sodelovalna nadzorna veriga najpozneje 2. januarja 2020 potrebno zmožnost, ki ji omogoča uvedbo individualne identifikacije zrakoplova z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo.

3. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki želijo uvesti individualno identifikacijo zrakoplova z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo, zagotovijo, da so upoštevane zahteve iz Priloge II.

4. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki želijo uvesti individualno identifikacijo zrakoplova z uporabo diskretnih oznak SSR zunaj zračnega prostora iz Priloge I, zagotovijo, da so upoštevane zahteve iz Priloge III.

5. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo, da:

(a) se sistemi iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) uporabljajo v skladu s potrebami po podpori zahtev iz odstavkov 3 in 4 tega člena;

(b) se sistemi iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) ali postopki uporabljajo v skladu s potrebami po informiranju kontrolorjev o primerih nenamerno podvojenih dodelitev oznak SSR.

6. Države članice zagotovijo, da:

(a) se prostornine zračnega prometa prijavijo centralizirani službi za obdelavo in razdelitev načrtov letov iz točke (1) Priloge II v podporo zahtevam iz odstavkov 1 in 2 tega člena in točke (b) tega odstavka;

(b) integrirani sistem za obdelavo začetnih načrtov leta vsem zadevnim izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa sporoči lete, ki so upravičeni do uporabe razvidne oznake iz točke c;

(c) se vse države članice sporazumejo o enotni razvidni oznaki, ki je usklajena z evropskimi tretjimi državami in se dodeli le zrakoplovom, pri katerih individualna identifikacija zrakoplova poteka z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo.

Člen 5

Varnostne zahteve

1. Države članice zagotovijo, da je pred vsako spremembo obstoječih sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) ali pred uvedbo novih sistemov opravljena ocena varnosti, vključno s prepoznavanjem nevarnosti ter oceno in zmanjšanjem tveganja, ki jo opravijo udeležene strani.

2. Pri oceni varnosti iz odstavka 1 se upoštevajo najmanj zahteve iz Priloge IV.

Člen 6

Skladnost ali primernost za uporabo sestavnih delov

Pred izdajo ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo sestavnih delov iz člena 5 Uredbe (ES) št. 552/2004 proizvajalci sestavnih delov sistemov iz člena 2(1) te uredbe ali njihovi pooblaščeni zastopniki s sedežem v Uniji ocenijo skladnost ali primernost za uporabo teh sestavnih delov v skladu z zahtevami iz Priloge V.

Vendar pa se postopki certificiranja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) štejejo za sprejemljive postopke pri ugotavljanju skladnosti teh sestavnih delov, če dokazujejo izpolnjevanje skladnosti z veljavnimi zahtevami te uredbe glede učinkovitosti in varnosti.

Člen 7

Verifikacija sistemov

1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki lahko dokažejo ali so dokazali, da izpolnjujejo pogoje iz Priloge VIII, opravijo verifikacijo sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) v skladu z zahtevami iz dela A Priloge VII.

2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki ne morejo dokazati, da izpolnjujejo pogoje iz Priloge VI, s priglašenim organom sklenejo podizvajalsko pogodbo o verifikaciji sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1). Verifikacija se izvaja v skladu z zahtevami iz dela B Priloge VII.

3. Postopki certificiranja v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 veljajo za sprejemljive postopke za verifikacijo sistemov, če dokazujejo izpolnjevanje zahtev te uredbe glede učinkovitosti in varnosti.

Člen 8

Dodatne zahteve za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa

1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo, da je vse zadevno osebje ustrezno seznanjeno z zahtevami te uredbe in da je ustrezno usposobljeno za svoje delovne naloge.

2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa:

(a) razvijajo in vzdržujejo priročnike obratovanja, ki vsebujejo potrebna navodila in informacije, in s tem zagotovijo, da vso zadevno osebje uporablja to uredbo;

(b) zagotovijo, da so priročniki iz točke (a) dostopni in se posodabljajo ter da se njihova posodobitev in razdelitev izvajata v skladu z načeli ustreznega upravljanja kakovosti in razvrstitve dokumentacije;

(c) zagotovijo, da so delovne metode in postopki obratovanja skladni s to uredbo.

Člen 9

Dodatne zahteve za operaterje

1. Operaterji sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je osebje, ki upravlja in vzdržuje opremo za nadzor, seznanjeno z zadevnimi določbami te uredbe, ustrezno usposobljeno za svoje delovne naloge in da so navodila za uporabo opreme na voljo v pilotski kabini.

2. Operaterji sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je na krovu na voljo identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo, kadar je to operativno zahtevano v členu 4(1) in (2).

3. Operaterji zagotovijo, da je nastavitev identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo iz odstavka 4 v skladu s točko 7 „identifikacija zrakoplova“ načrta leta iz točke 2 priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1033/2006 ( 3 ).

4. Operaterji zrakoplovov, ki imajo zmožnost zamenjave identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo iz odstavka 2, ko je zrakoplov v zraku, zagotovijo, da se identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo ne spremeni med letom, razen če to zahteva izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa.

Člen 10

Dodatne zahteve za države članice

Države članice zagotovijo skladnosti s to uredbo, vključno z objavo pomembnih informacij v nacionalnih zbornikih letalskih informacij.

Člen 11

Izjeme

1. V posebnem primeru dostopov, v katerih storitve zračnega prometa opravljajo vojaške enote ali ki so pod vojaškim nadzorom, in kadar omejitve pri naročanju preprečujejo skladnost s členom 4(2), države članice Komisiji najpozneje 31. decembra 2017 sporočijo datum skladnosti z identifikacijo zrakoplova z navzdolnjo povezavo, ki ne sme biti poznejši od 2. januarja 2025.

2. Po posvetovanju z upraviteljem omrežja in najpozneje 31. decembra 2018 lahko Komisija pregleda izjeme, sporočene na podlagi odstavka 1, ki bi lahko znatno vplivale na EATMN.

Člen 12

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 9. februarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

Zračni prostor iz člena 4(1) in 4(4)

Zračni prostor iz člena 4(1) in 4(4) obsega naslednja letalska informacijska področja (Flight Information Regions – FIR) in zgornja letalska informacijska področja (Upper Flight Information Regions – UIR):

1) Dunaj FIR;

2) Praga FIR;

3) Bruselj FIR/UIR;

4) Bordeaux, Brest, Marseille, Pariz in Reims FIR ter Francija UIR;

5) Bremen, Langen in München FIR ter Hannover in Ren UIR;

6) Athinai FIR in Hellas UIR;

7) Budimpešta FIR;

8) Brindisi FIR/UIR, Milano FIR/UIR in Rim FIR/UIR;

9) Amsterdam FIR;

10) Bukarešta FIR.









PRILOGA II

Zahteve glede učinkovitosti iz člena 4(3)

1. Kadar je individualna identifikacija zrakoplova dosežena z identifikacijo zrakoplova z navzdolnjo povezavo, se prostornine zračnega prostora prijavijo centralizirani službi za obdelavo in razdelitev načrtov letov za vnos v integrirani sistem za obdelavo začetnih načrtov leta.

2. Razen kadar so izpolnjeni pogoji iz točke (3), se razvidna oznaka določena v skladu s točko (c) člena 4(6) dodeli odhodnemu zrakoplovu ali zrakoplovu, za katerega je v skladu z odstavkom 6 potrebna sprememba oznake, kadar:

(a) je identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo enaka ustreznemu vnosu v načrtu leta za zadevni zrakoplov;

(b) je integrirani sistem za obdelavo začetnih načrtov leta sporočil, da je zrakoplov upravičen do dodelitve razvidne oznake.

3. Razvidna oznaka se zrakoplovu iz točke 2 ne dodeli, če:

(a) je izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa zaradi nenačrtovanega izpada senzorja za nadzor na tleh uvedel ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih, v skladu s katerimi je treba zrakoplovu dodeliti diskretne oznake SSR, ali

(b) morajo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z izrednimi vojaškimi ukrepi ob nepredvidljivih dogodkih dodeliti zrakoplovu diskretne oznake SSR ali

▼M1

(c) zrakoplov, ki je upravičen do dodelitve razvidne oznake v skladu s točko (c) člena 4(6), zapusti prostornino zračnega prostora iz točke 1 ali je drugače preusmerjen iz nje ali

▼M1

(d) se državni zrakoplovi uporabljajo za nacionalno občutljive operacije ali usposabljanje, kar zahteva varnost in zaupnost.

▼B

4. Zrakoplovom, ki jim ni dodeljena razvidna oznaka določena v skladu s točko (c) člena 4(6), se dodeli oznaka SSR, ki je v skladu s seznamom dodeljevanja oznak, o katerem so se dogovorile države članice in ki je usklajen z evropskimi tretjimi državami.

5. Kadar je bila zrakoplovu dodeljena oznaka SSR, se ob prvi priložnosti opravi pregled, da se potrdi, da je oznaka SSR, ki jo je določil pilot, enaka oznaki, ki je bila dodeljena letu.

6. Oznake SSR, dodeljene zrakoplovom, ki jih predajo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa v sosednjih državah, se samodejno pregledajo, da se ugotovi, če se lahko dodelitve obdržijo v skladu s seznamom dodeljevanja oznak, o katerem so se dogovorile države članice in ki je usklajen z evropskimi tretjimi državami.

7. S sosednjimi izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo individualno identifikacijo zrakoplova z uporabo diskretnih oznak SSR, se sklenejo formalni sporazumi z najmanj naslednjo vsebino:

(a) obveznost sosednjih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa predajo zrakoplovi s potrjenimi diskretnimi oznakami SSR, dodeljenimi v skladu s seznamom dodeljevanja oznak, o katerem so se dogovorile države članice in ki je usklajen z evropskimi tretjimi državami;

(b) obveznost obveščanja sprejemnih enot o vseh opaženih nepravilnostih pri delovanju sestavnih delov nadzornih sistemov v zraku.









PRILOGA III

Zahteve glede učinkovitosti iz člena 4(4)

Individualni sistemi, uporabljeni za dodeljevanje oznak SSR, imajo naslednje funkcionalne zmožnosti:

(a) oznake SSR se samodejno dodeljujejo zrakoplovom v skladu s seznamom dodeljevanja oznak, o katerem so se dogovorile države članice in ki je usklajen z evropskimi tretjimi državami;

(b) oznake SSR, dodeljene zrakoplovom, ki jih predajo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa v sosednjih državah, se pregledajo, da se ugotovi, če se lahko dodelitve obdržijo v skladu s seznamom dodeljevanja oznak, o katerem so se dogovorile države članice in ki je usklajen z evropskimi tretjimi državami;

(c) oznake SSR so razvrščene v različne kategorije, da se omogoči diferencirano dodeljevanje oznak;

(d) oznake SSR iz različnih kategorij iz točke (c) se dodelijo v skladu s smermi letov;

(e) ista oznaka SSR se večkratno sočasno dodeli letom, ki potekajo v brezkonfliktnih smereh.









PRILOGA IV

Zahteve iz člena 5

1. Zahteve glede učinkovitosti iz člena 4(3), 4(4), 4(5)(b) in 4(6).

2. Dodatne zahteve iz člena 9(1), (2), (3) in (4).









PRILOGA V

Zahteve glede ocene skladnosti ali primernosti za uporabo sestavnih delov iz člena 6

1. Dejavnosti potrjevanja skladnosti dokazujejo skladnost ali primernost za uporabo sestavnih delov z veljavnimi zahtevami te uredbe ali njihovo primernost za uporabo, kadar ti sestavni deli delujejo v preskusnem okolju.

2. Proizvajalec upravlja dejavnosti ocenjevanja skladnosti, še zlasti pa:

(a) določi primerno preskusno okolje;

(b) preveri, ali program preskušanja opisuje sestavne dele v preskusnem okolju;

(c) preveri, ali program preskušanja izpolnjuje vse veljavne zahteve;

(d) zagotovi usklajenost in kakovost tehnične dokumentacije in programa preskušanja;

(e) načrtuje organizacijo preskusa, osebje, namestitev in konfiguracijo preskusne platforme;

(f) izvaja preglede in preskuse, v skladu s programom preskušanja;

(g) napiše poročilo, v katerem predstavi rezultate pregledov in preskusov.

3. Proizvajalec zagotovi, da sestavni deli iz člena 6, vključeni v preskusno okolje, izpolnjujejo veljavne zahteve te uredbe.

4. Po zadovoljivo končanem potrjevanju skladnosti ali primernosti za uporabo proizvajalec v okviru svoje pristojnosti sestavi ES-izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo sestavnih delov in v njej podrobno opredeli veljavne zahteve te uredbe, ki jih izpolnjujejo sestavni deli, ter s tem povezane pogoje uporabe v skladu s točko 3 Priloge III k Uredbi (ES) št. 552/2004.









PRILOGA VI

Pogoji iz člena 7(1) in 7(2)

1. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora oblikovati metode poročanja znotraj organizacije, ki zagotavljajo in dokazujejo nepristranskost in neodvisnost ocene v zvezi z dejavnostmi verifikacije.

2. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da osebje, ki opravlja postopke verifikacije, izvaja preglede z najvišjo možno stopnjo strokovne neoporečnosti in tehnične usposobljenosti ter da ni pod pritiskom in ne prejema spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivale na presojo ali rezultate pregledov, predvsem od oseb ali skupin, na katere vplivajo rezultati pregledov.

3. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da ima osebje, ki je vključeno v postopke verifikacije, dostop do opreme, ki omogoča ustrezno opravljanje zahtevanih pregledov.

4. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da je osebje, ki je vključeno v postopke verifikacije, dobro tehnično in poklicno usposobljeno ter ima zadostno znanje o zahtevah verifikacij, ki jih mora opraviti, ustrezne izkušnje s takimi postopki ter sposobnost sestavljanja izjav, evidenc in poročil, ki dokazujejo, da je bila verifikacija opravljena.

5. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da je osebje, ki je vključeno v postopke verifikacije, sposobno preglede opravljati nepristransko. Plačilo osebja ne sme biti odvisno od števila opravljenih pregledov ali rezultatov takšnih pregledov.









PRILOGA VII

DEL A

Zahteve za verifikacijo sistemov iz člena 7(1)

1. Verifikacija sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) dokazuje skladnost teh sistemov z zahtevami te uredbe glede interoperabilnosti, učinkovitosti in varnosti v ocenjevalnem okolju, ki izraža okvir delovanja teh sistemov.

2. Verifikacija sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) se izvaja v skladu z ustreznimi in priznanimi postopki preskušanja.

3. Preskusna orodja, ki se uporabljajo za verifikacijo sistemov, imajo ustrezne funkcije.

4. Z verifikacijo sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) se pridobijo deli tehničnega spisa, ki je zahtevan v točki (3) Priloge IV k Uredbi (ES) št. 552/2004, vključno z naslednjima deloma:

(a) opisom izvajanja;

(b) poročilom o pregledih in preskusih, ki so bili opravljeni pred začetkom delovanja sistema.

5. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa vodi dejavnosti verifikacije in zlasti:

(a) določi ustrezno delovno in tehnično ocenjevalno okolje, ki izraža operativni okvir;

(b) preveri, ali je v programu preskušanja opisana vključitev sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) v delovno in tehnično ocenjevalno okolje;

(c) preveri, ali program preskušanja izpolnjuje vse veljavne zahteve te uredbe glede, učinkovitosti in varnosti;

(d) zagotovi usklajenost in kakovost tehnične dokumentacije in programa preskušanja;

(e) načrtuje organizacijo preskušanja, osebje, namestitev in konfiguracijo preskusne platforme;

(f) izvaja preglede in preskuse, kot je opredeljeno v programu preskušanja;

(g) napiše poročilo, v katerem predstavi rezultate pregledov in preskusov.

6. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa zagotovi, da sistemi iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1), ki delujejo v delovnem ocenjevalnem okolju, izpolnjujejo zahteve te uredbe glede učinkovitosti in varnosti.

7. Po uspešno končanem potrjevanju skladnosti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sestavijo ES-izjavo o verifikaciji sistemov in jo predložijo nacionalnemu nadzornemu organu skupaj s tehničnim spisom, kot je zahtevano v členu 6 Uredbe (ES) št. 552/2004.

DEL B

Zahteve za verifikacijo sistemov iz člena 7(2)

1. Verifikacija sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) dokazuje skladnost teh sistemov z zahtevami te uredbe glede učinkovitosti in varnosti iz te uredbe v ocenjevalnem okolju, ki izraža okvir delovanja teh sistemov.

2. Verifikacija sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) se izvaja v skladu z ustreznimi in priznanimi postopki preskušanja.

3. Preskusna orodja, ki se uporabljajo za verifikacijo sistemov iz, točk (b), (c) in (d) člena 2(1) imajo ustrezne funkcije.

4. Z verifikacijo sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) se pridobijo deli tehničnega spisa, ki je zahtevan v točki 3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 552/2004, vključno z naslednjima deloma:

(a) opisom izvajanja;

(b) poročilom o pregledih in preskusih, ki so bili opravljeni pred začetkom delovanja sistema.

5. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa določi ustrezno delovno in tehnično ocenjevalno okolje, ki posnema delovno okolje, dejavnosti verifikacije pa zanj opravi priglašeni organ.

6. Priglašeni organ vodi dejavnosti verifikacije in zlasti:

(a) preveri, ali je v programu preskušanja opisana vključitev sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) v delovno in tehnično ocenjevalno okolje;

(b) preveri, ali program preskušanja izpolnjuje vse veljavne zahteve te uredbe glede učinkovitosti in varnosti;

(c) zagotovi usklajenost in kakovost tehnične dokumentacije in programa preskušanja;

(d) načrtuje organizacijo preskušanja, osebje, namestitev in konfiguracijo preskusne platforme;

(e) izvaja preglede in preskuse, v skladu s programom preskušanja;

(f) napiše poročilo, v katerem predstavi rezultate pregledov in preskusov.

7. Priglašeni organ zagotovi, da sistemi iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1), ki delujejo v delovnem ocenjevalnem okolju, izpolnjujejo zahteve te uredbe glede učinkovitosti in varnosti.

8. Po uspešni izpolnitvi nalog verifikacije priglašeni organ sestavi potrdilo o skladnosti v zvezi z nalogami, ki jih je opravil.

9. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa sestavi ES-izjavo o verifikaciji sistema in jo predloži nacionalnemu nadzornemu organu skupaj s tehničnim spisom, kot je zahtevano v členu 6 Uredbe (ES) št. 552/2004.