2008R0361 — SL — 14.05.2008 — 000.003

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti





popravljena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 361/2008

z dne 14. aprila 2008

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT)







SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 1234/2007 („Uredba o enotni SUT“) ( 1 ) je zaradi poenostavitve zakonodajnega okolja skupne kmetijske politike (SKP) razveljavila in z enim samim pravnim aktom nadomestila vse uredbe, ki jih je Svet od uvedbe SKP sprejel v okviru vzpostavitve skupnih ureditev trgov za kmetijske proizvode ali skupine proizvodov. (2) Kot je razloženo v uvodni izjavi 7 Uredbe o enotni SUT, zaradi poenostavitve ne bi smele postati vprašljive odločitve glede politike, sprejete v preteklih letih na področju SKP, prav tako pa ni predvidela novih instrumentov ali ukrepov. Zato Uredba o enotni SUT odraža odločitve glede politike, ki so bile sprejete do takrat, ko je Komisija predlagala besedilo za Uredbo o enotni SUT. (3) Svet je vzporedno s pogajanji o sprejetju Uredbe o enotni SUT, ki so se odvijala v okviru Sveta, s pogajanji dosegel in sprejel vrsto odločitev glede politike v več sektorjih. To velja za sektorje sladkorja, semen ter mleka in mlečnih izdelkov. (4) Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja ( 2 ) je bila spremenjena zlasti zaradi doseganja strukturnega ravnovesja zadevnega trga. Navedene spremembe so bile sprejete in objavljene le nekoliko pred objavo Uredbe o enotni SUT. (5) Uredba Sveta (ES) št. 1947/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za semena ( 3 ) je bila spremenjena istočasno s sprejetjem Uredbe o enotni SUT. Z navedeno spremembo je bila Finski odvzeta možnost dodeljevanja nacionalne pomoči za semena in semena žit, vendar da bi se kmetje na Finskem lahko pripravili na stanje brez nacionalne pomoči, je bilo določeno zadnje, dodatno prehodno obdobje, v katerem Finska lahko dodeljuje nacionalno pomoč za proizvodnjo semen in semen žit, z izjemo semen travniškega mačjega repa. (6) Uredba Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov ( 4 ) je bila spremenjena nekoliko pred sprejetjem Uredbe o enotni SUT, pri čemer so bile v sheme javne intervencije in zasebnega skladiščenja uvedene razne spremembe kar zadeva maslo in posneto mleko v prahu, razveljavljena je bila možnost, da vojaške sile kupujejo maslo po znižanih cenah, ter določena pavšalna pomoč za vse vrste mleka, dobavljenega učencem v izobraževalnih ustanovah. Poleg tega je bila tudi Uredba Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi proizvodi za konzumno mleko ( 5 ) spremenjena istočasno kot Uredba (ES) št. 1255/1999, s čimer je bilo dovoljeno, da se kot konzumno mleko tržijo proizvodi z vsebnostjo maščobe, ki prej niso bili določeni v navedeni uredbi. (7) Navedene spremembe je treba vključiti v Uredbo o enotni SUT, da se zagotovi, da se navedene odločitve glede politike ohranijo po začetku uporabe Uredbe o enotni SUT v zadevnih sektorjih. (8) Vzporedno s pogajanji in sprejetjem Uredbe o enotni SUT se je Svet pogajal in sprejel reformo politike v sektorjih sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. V ta namen je bila sprejeta Uredba Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne 26. septembra 2007 o določitvi posebnih pravil za sektor sadja in zelenjave ( 6 ). Kot je razloženo v uvodni izjavi 8 Uredbe o enotni SUT, so bile v navedeno uredbo od samega začetka vključene samo tiste določbe navedenih dveh sektorjev, ki niso bile predmet reform politike, vsebinske določbe, ki so bile predmet sprememb politike, pa bi bilo treba v Uredbo o enotni SUT vključiti šele takrat, ko bodo ustrezne reforme sprejete. Ker je to izpolnjeno, je sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave zdaj treba v celoti vključiti v Uredbo o enotni SUT z vključitvijo odločitev glede politike, sprejetih z Uredbo (ES) št. 1182/2007 v zvezi s skupno ureditvijo trgov za proizvode iz teh dveh sektorjev, v Uredbo o enotni SUT. (9) Uredba Sveta (ES) št. 700/2007 z dne 11. junija 2007 o trženju mesa, pridobljenega iz goveda, starega največ dvanajst mesecev ( 7 ), je uvedla nova tržna pravila za zadevni proizvod. Cilj Uredbe o enotni SUT je bil vsa obstoječa pravila na področju skupne ureditve trgov združiti v enotni pravni okvir ter sektorske pristope nadomestiti s horizontalnim. Uredba o enotni SUT vsebuje tržna pravila za različne sektorje, zato je primerno, da se v Uredbo o enotni SUT vključijo nova tržna pravila, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 700/2007. (10) Za vključitev teh določb v Uredbo o enotni SUT bi se moral uporabiti enak pristop kot za sprejetje Uredbe za enotni SUT, in sicer politične odločitve, sprejete takrat, ko je te določbe sprejemal Svet, ter razlogi za te politične odločitve, kakor so izraženi v ustreznih uvodnih izjavah zadevnih uredb, se ne bi smeli postaviti pod vprašaj. (11) Uredbo o enotni SUT bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (12) Spremembe bi se morale začeti uporabljati najpozneje od istih datumov, od katerih se Uredba o enotni SUT uporablja za zadevne sektorje v skladu s členom 204(2) Uredbe. V členu 204(2) je določeno, da se za sektorje semen, govejega in telečjega mesa ter mleka in mlečnih izdelkov Uredba o enotni SUT uporablja od 1. julija 2008. Ta uredba bi morala zato prav tako določati, da je datum začetka uporabe za navedene sektorje 1. julij 2008. (13) Nekatere določbe, ki jih v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave že vključuje Uredba o enotni SUT, se v skladu s členom 204(2) navedene uredbe uporabljajo od 1. januarja 2008. Ustrezne spremembe, predvidene s to uredbo, bi se zato lahko uporabljale od istega datuma, kot spremembe v zvezi s sektorji semen, govejega in telečjega mesa ter mleka in mlečnih izdelkov, tj. od 1. julija 2008. (14) Člen 2 Uredbe (ES) št. 1152/2007 določa, da se nekatere spremembe, ki jih navedena uredba uvaja v sektor mleka, uporabljajo šele od 1. septembra 2008. Za zadevne spremembe iz te uredbe je treba določiti isti datum začetka uporabe. (15) Za sektor sladkorja se Uredba o enotni SUT v skladu s točko (c) drugega pododstavka člena 204(2) navedene uredbe uporablja od 1. oktobra 2008. Določbe, ki so za navedeni sektor predvidene s to uredbo, se morajo zato prav tako začeti uporabljati 1. oktobra 2008. (16) Naslednje uredbe za sektor sadja in zelenjave so zastarele in bi se morale zaradi pravne varnosti razveljaviti: Uredba Sveta (EGS) št. 449/69 z dne 11. marca 1969 o povračilu pomoči, ki so jo države članice dodelile organizacijam proizvajalcev sadja in zelenjave ( 8 ), Uredba Sveta (EGS) št. 1467/69 z dne 23. julija 1969 o uvozu agrumov s poreklom iz Maroka ( 9 ), Uredba Sveta (EGS) št. 2511/69 z dne 9. decembra 1969 o posebnih ukrepih za izboljšanje proizvodnje in trženja agrumov v Skupnosti ( 10 ), Uredba Sveta (EGS) št. 2093/70 z dne 20. oktobra 1970 o splošnih pravilih za uporabo členov 6 in 7(1) Uredbe (EGS) št. 2517/69 o določitvi nekaterih ukrepov za reorganizacijo proizvodnje sadja v Skupnosti ( 11 ), Uredba Sveta (EGS) št. 846/72 z dne 24. aprila 1972 o določitvi posebnih ukrepov glede predelave paradižnikov, ki so bili predmet intervencijskih ukrepov ( 12 ), Uredba Sveta (EGS) št. 1252/73 z dne 14. maja 1973 o uvozu agrumov s poreklom iz Cipra ( 13 ), Uredba Sveta (EGS) št. 155/74 z dne 17. decembra 1973 o uvozu agrumov s poreklom iz Libanona ( 14 ), Uredba Sveta (EGS) št. 1627/75 z dne 26. junija 1975 o uvozu svežih limon s poreklom iz Izraela ( 15 ), Uredba Sveta (EGS) št. 794/76 z dne 6. aprila 1976 o določitvi nadaljnjih ukrepov za reorganizacijo proizvodnje sadja v Skupnosti ( 16 ), Uredba Sveta (EGS) št. 1180/77 z dne 17. maja 1977 o uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom in Turčije v Skupnost ( 17 ), Uredba Sveta (EGS) št. 10/81 z dne 1. januarja 1981 o določanju, glede sadja in zelenjave, splošnih pravil za izvajanje Akta o pristopu iz leta 1979 ( 18 ), Uredba Sveta (EGS) št. 40/81 z dne 1. januarja 1981 o določanju osnovnih cen in odkupnih cen, ki se uporabljajo v Grčiji za cvetačo in jabolka ( 19 ), Uredba Sveta (EGS) št. 3671/81 z dne 15. decembra 1981 o uvozu nekaterih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Skupnost ( 20 ), Uredba Sveta (EGS) št. 1603/83 z dne 14. junija 1983 o posebnih ukrepih za prodajo rozin in suhih fig, pridelanih leta 1981, ki jih hranijo skladiščne službe ( 21 ), Uredba Sveta (EGS) št. 790/89 z dne 20. marca 1989 o določitvi dodatne pavšalne pomoči za ustanovitev organizacij proizvajalcev in najvišjega zneska pomoči za izboljšanje kakovosti in trženja v sektorju oreščkov in rožičev ( 22 ), Uredba Sveta (EGS) št. 3650/90 z dne 11. decembra 1990 o ukrepih za boljšo uporabo skupnih standardov kakovosti za sadje in zelenjavo na Portugalskem ( 23 ), Uredba Sveta (EGS) št. 525/92 z dne 25. februarja 1992 o začasni kompenzaciji za posledice razmer v Jugoslaviji za prevoz svežega sadja in zelenjave iz Grčije ( 24 ), Uredba Sveta (EGS) št. 3438/92 z dne 23. novembra 1992 o posebnih ukrepih za prevoz določenega svežega sadja in zelenjave s poreklom iz Grčije ( 25 ), Uredba Sveta (EGS) št. 3816/92 z dne 28. decembra 1992 o odpravi mehanizma nadomestil v trgovini med Španijo in drugimi državami članicami ter s tem povezanih ukrepov v sektorju sadja in zelenjave ( 26 ), Uredba Sveta (EGS) št. 742/93 z dne 17. marca 1993 o odpravi mehanizma nadomestil v trgovini med Portugalsko in drugimi državami članicami v sektorju sadja in zelenjave ( 27 ), Uredba Sveta (EGS) št. 746/93 z dne 17. marca 1993 o dodeljevanju pomoči za spodbujanje oblikovanja in omogočanje delovanja organizacij proizvajalcev, predvidenih v uredbah (EGS) št. 1035/72 in (EGS) št. 1360/78, na Portugalskem ( 28 ), Uredba Sveta (ES) št. 399/94 z dne 21. februarja 1994 o posebnih ukrepih za suho grozdje ( 29 ), Uredba Sveta (ES) št. 2241/2001 z dne 15. novembra 2001 o spremembi avtonomne skupne carinske dajatve za česen, ki spada pod tarifno oznako 0703 20 00 ( 30 ), Uredba Sveta (ES) št. 545/2002 z dne 18. marca 2002 o podaljšanju financiranja načrtov za izboljšanje kakovosti in trženja nekaterih vrst oreškov in rožičev, odobrenih v skladu z Naslovom IIa Uredbe (EGS) št. 1035/72, in določitvi posebne pomoči za lešnike ( 31 ) – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







Člen 1

Uredba (ES) št. 1234/2007 se spremeni:

1. Člen 1 se spremeni: (a) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Za sektor vina se uporablja samo člen 195 te uredbe.“; (b) doda se naslednji odstavek: „4. Za krompir, svež ali ohlajen, z oznako KN 0701 se uporablja poglavje II dela IV.“

2. V členu 3 se doda naslednji odstavek: „Za proizvode sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave tržna leta po potrebi določi Komisija.“

3. V členu 6(2) se črta točka (c).

4. Člen 8(1)(e)(ii) se nadomesti z naslednjim: „(ii) 169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu;“.

5. Člen 10(1)(f) se nadomesti z naslednjim: „(f) posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano iz mleka po pršnem postopku v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi.“

6. Člen 15 se nadomesti z naslednjim: „Člen 15 Maslo 1. Javna intervencija za maslo traja v obdobju med 1. marcem in 31. avgustom. 2. Kadar količine, ponujene za intervencijo v obdobju navedenem v odstavku 1, presežejo 30 000 ton, lahko Komisija prekine odkup v okviru javne intervencije. V takšnem primeru se odkup lahko izvede na podlagi razpisnega postopka v skladu z razpisnimi pogoji, ki jih določi Komisija.“

7. Člen 22 se nadomesti z naslednjim: „Člen 22 Maslo Brez poseganja v določitev intervencijske cene z razpisnim postopkom v primeru iz člena 15(2) je intervencijska cena za maslo enaka 90 % referenčne cene.“

8. V členu 23 se črta drugi odstavek.

9. Člen 26 se spremeni: (a) točka (a)(ii) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim: „(ii) za izvoz bodisi brez nadaljnje obdelave ali po nadaljnji obdelavi v izdelke iz Priloge I k Pogodbi ali v blago iz dela III Priloge XX k tej uredbi; ali“; (b) v točki (a) odstavka 2 se doda naslednja točka: „(iii) za industrijsko uporabo iz člena 62.“

10. Člen 28(a) se nadomesti z: „(a) za: (i) nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; (ii) soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka.“

11. Člen 29 se nadomesti z naslednjim: „Člen 29 Pogoji in stopnja pomoči za maslo Znesek pomoči za maslo določi Komisija glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog. Kadar je v času odpreme iz skladišča na trgu neugodna sprememba, ki je ni bilo mogoče predvideti v času uskladiščenja, se pomoč lahko poveča.“

12. Člen 31 se spremeni: (a) v odstavku 1 se črta točka (d); (b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Komisija določi pomoč za zasebno skladiščenje iz odstavka 1 vnaprej ali z razpisnimi postopki. Za sire iz točke (e) odstavka 1 se pomoč določi glede na stroške skladiščenja in ravnovesje, ki se mora ohraniti med siri z dodeljeno pomočjo in drugimi siri, ki vstopajo na trg.“

13. Člen 35 se črta.

14. Odstavka 5 in 6 člena 50 se nadomestita z naslednjim: „5. Podjetja za proizvodnjo sladkorja, ki pred setvijo niso podpisala dobavnih pogodb po minimalni ceni za kvotno sladkorno peso za količino sladkorne pese, ki ustreza sladkorju, za katerega razpolagajo s kvoto, po potrebi prilagojeno glede na koeficient preventivnega umika, določen v skladu s prvim pododstavkom člena 52(2), plačajo za vso sladkorno peso, ki jo predelajo v sladkor, vsaj minimalno ceno za kvotno sladkorno peso. 6. Panožni sporazumi lahko odstopajo od odstavkov 3, 4 in 5, če to odobri zadevna država članica.“

15. Člen 52 se nadomesti z naslednjim: „Člen 52 Umik sladkorja 1. Da bi ohranili strukturno ravnovesje trga na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, in ob upoštevanju obveznosti Skupnosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, lahko Komisija odloči, da v določenem tržnem letu s trga umakne količine sladkorja ali izoglukoze, proizvedene v okviru kvote, ki presegajo prag, izračunan v skladu z odstavkom 2 tega člena. 2. Prag umika iz odstavka 1 tega člena se za vsako podjetje, ki razpolaga s kvoto, izračuna tako, da se njegova kvota pomnoži s koeficientom, ki ga Komisija določi do 16. marca predhodnega tržnega leta na podlagi pričakovanih tržnih gibanj. V tržnem letu 2008/2009 se ta koeficient uporabi za kvoto po opustitvah v skladu z Uredbo (ES) št. 320/2006, odobreno najpozneje do 15. marca 2008. Na podlagi posodobljenih tržnih gibanj lahko Komisija do 31. oktobra zadevnega tržnega leta odloči, da koeficient prilagodi ali, če takšna odločitev ni bila sprejeta v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, da koeficient določi. 3. Vsako podjetje, ki mu je bila dodeljena kvota, do začetka naslednjega tržnega leta na svoje stroške skladišči sladkor, ki je bil proizveden v okviru kvote in presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2. Količine sladkorja ali izoglukoze, umaknjene v tržnem letu, se obravnavajo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote, za naslednje tržno leto. Vendar se Komisija z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka in ob upoštevanju pričakovanih gibanj na trgu za sladkor lahko odloči, da se v tekočem in/ali naslednjem tržnem letu ves ali del umaknjenega sladkorja ali izoglukoze šteje za: (a) presežni sladkor ali presežno izoglukozo, ki sta na voljo za spremembo v industrijski sladkor ali industrijsko izoglukozo, ali (b) začasno proizvodno kvoto, katere del se lahko ob upoštevanju obveznosti Skupnosti v okviru sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 300 Pogodbe, rezervira za izvoz. 4. Če je dobava sladkorja v Skupnosti nezadostna, lahko Komisija odloči, da se določena količina umaknjenega sladkorja proda na trgu Skupnosti pred koncem obdobja umika. 5. Če se umaknjeni sladkor obravnava kot prva količina sladkorja, proizvedena v okviru kvote za naslednje tržno leto, se pridelovalcem sladkorne pese izplača minimalna cena, ki je v veljavi v tem tržnem letu. Zahteve iz člena 49 glede minimalne cene se ne uporabljajo, če je umaknjeni sladkor spremenjen v industrijski sladkor ali izvožen v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 3 tega člena. Če se umaknjeni sladkor v skladu z odstavkom 4 proda na trgu Skupnosti pred koncem obdobja umika, se pridelovalcem sladkorne pese izplača najnižja cena, ki je v veljavi v tekočem tržnem letu.“

16. Vstavi se naslednji člen: „Člen 52a Umik sladkorja v tržnih letih 2008/2009 in 2009/2010 1. Komisija z odstopanjem od člena 52(2) te uredbe za države članice, za katere je bila nacionalna kvota za sladkor zmanjšana zaradi opustitve kvote v skladu s členom 3 in členom 4a(4) Uredbe (ES) št. 320/2006, določi koeficient za tržni leti 2008/2009 in 2009/2010 ob uporabi Priloge VIIc k tej uredbi. 2. Za podjetje, ki se v skladu s točko (a) ali (b) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 320/2006 odpove celotni dodeljeni kvoti z učinkom od naslednjega tržnega leta, se na njegovo zahtevo ne uporabljajo koeficienti iz člena 52(2) te uredbe. Navedeno zahtevo je treba predložiti pred koncem tržnega leta, za katero se umik uporablja.“

17. Člen 59 se nadomesti z naslednjim: „Člen 59 Upravljanje kvot 1. Komisija prilagodi kvote, določene v Prilogi VI, najpozneje do 30. aprila 2008 za tržno leto 2008/2009 ter do 28. februarja 2009 in 2010 za tržni leti 2009/2010 in 2010/2011. Prilagoditve izhajajo iz uporabe odstavka 2 tega člena in člena 58 te uredbe ter členov 3 in 4a(4) Uredbe (ES) št. 320/2006. 2. Komisija ob upoštevanju rezultatov sheme za prestrukturiranje iz Uredbe (ES) št. 320/2006 do 28. februarja 2010 določi skupni odstotek, potreben za zmanjšanje veljavnih kvot za sladkor in izoglukozo za posamezno državo članico ali regijo, da bi se izognili neravnovesju na trgu v tržnih letih po tržnem letu 2010/2011. Države članice ustrezno popravijo kvoto za vsako posamezno podjetje. Komisija z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka za države članice, za katere je bila nacionalna kvota zmanjšana zaradi opustitve kvote v skladu s členom 3 in členom 4a(4) Uredbe (ES) št. 320/2006, določi odstotek ob uporabi Priloge VIIa k tej uredbi. Takšne države članice za vsako podjetje na svojem ozemlju, ki razpolaga s kvoto, prilagodijo odstotek v skladu s Prilogo VIIb k tej uredbi. Prvi in drugi pododstavek tega odstavka se ne uporabljata za najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe.“

18. Člen 60 se spremeni: (a) naslov se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 60 Prerazporeditev nacionalnih kvot in zmanjšanje kvot“; (b) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Država članica lahko kvoto za sladkor ali izoglukozo, ki je bila dodeljena podjetju s sedežem na njenem ozemlju, zmanjša do 10 % za tržno leto 2008/2009 in naslednja, pri čemer upošteva pravico podjetij do sodelovanja v postopkih, predvidenih v Uredbi (ES) št. 320/2006. Pri tem države članice uporabljajo objektivna in nediskriminacijska merila.“; (c) doda se naslednji odstavek: „4. Države članice z odstopanjem od odstavka 3 tega člena, kadar se uporablja člen 4a Uredbe (ES) št. 320/2006, prilagodijo kvoto za sladkor, dodeljeno zadevnemu podjetju, z zmanjšanjem, opredeljenim v odstavku 4 navednega člena, v mejah odstotka, ki je določen v odstavku 1 tega člena.“

19. Člen 64(c) se nadomesti z naslednjim: „(c) sladkorja in izoglukoze, ki so bile umaknjene s trga v skladu s členoma 52 in 52a in pri katerih niso izpolnjene obveznosti iz člena 52(3).“

20. V členu 101 se točke od (b) do (e) nadomestijo z naslednjim: „(b) proizvajalci peciva in sladoleda; (c) proizvajalci drugih živil, ki jih določi Komisija; (d) za neposredno porabo koncentriranega masla.“

21. Člen 102(3) se nadomesti z naslednjim: „3. Za vse mleko znaša pomoč Skupnosti 18,15 EUR/100 kg. Zneski pomoči za druge upravičene mlečne izdelke se določijo ob upoštevanju mlečnih sestavin zadevnih izdelkov.“

22. Po oddelku IV poglavja IV naslova I dela II se doda naslednji oddelek: „Oddelek IVa Pomoči v sektorju sadja in zelenjave



Pododdelek I Skupine proizvajalcev Člen 103a Pomoč skupinam proizvajalcev 1. V prehodnem obdobju, dovoljenem v skladu s členom 125e, lahko države članice skupinam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, ki so bile oblikovane z namenom, da se jih prizna kot organizacije proizvajalcev, dodelijo: (a) pomoč za spodbuditev ustanavljanja in pospešitev njihovega administrativnega delovanja; (b) pomoč, bodisi neposredno ali preko kreditnih institucij, za kritje dela naložb, potrebnih za pridobitev priznanja in opredeljenih v načrtu za priznanje iz tretjega pododstavka člena 125e(1). 2. Pomoč iz odstavka 1 Skupnost povrne v skladu s pravili, ki jih Komisija sprejme o financiranju takšnih ukrepov, vključno z mejnimi vrednostmi in zgornjimi mejami ter stopnjo financiranja Skupnosti. 3. Pomoč iz točke (a) odstavka 1 se določi za vsako skupino proizvajalcev na podlagi njene tržne proizvodnje ter za prvo, drugo, tretje, četrto in peto leto znaša: (a) 10 %, 10 %, 8 %, 6 % in 4 % vrednosti tržne proizvodnje v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, in (b) 5 %, 5 %, 4 %, 3 % in 2 % vrednosti tržne proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti iz člena 299(2) Pogodbe ali na manjših egejskih otokih iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 z dne 18. septembra 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov ( 32 ). Ti odstotni deleži se lahko zmanjšajo glede na vrednost tržne proizvodnje, ki presega mejno vrednost. Za pomoč, plačljivo skupinam proizvajalcev v katerem koli danem letu, se lahko uporabi zgornja meja.



Pododdelek II Operativni skladi in operativni programi Člen 103b Operativni skladi 1. Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave lahko ustanovijo operativni sklad. Sklad se financira iz: (a) finančnih prispevkov članov ali organizacije proizvajalcev; (b) finančne pomoči Skupnosti, ki se lahko odobri organizacijam proizvajalcev. 2. Operativni skladi se uporabljajo samo za financiranje operativnih programov, ki jih države članice odobrijo v skladu s členom 103g. Člen 103c Operativni programi 1. Operativni programi v sektorju sadja in zelenjave vključujejo dva ali več izmed ciljev iz člena 122(c) ali naslednjih ciljev: (a) načrtovanje proizvodnje; (b) izboljšanje kakovosti proizvodov; (c) povečanje tržne vrednosti proizvodov; (d) promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih; (e) okoljske ukrepe in okolju prijazne načine pridelave, vključno z ekološkim kmetovanjem; (f) preprečevanje in obvladovanje kriz. 2. Preprečevanje in obvladovanje kriz sta povezana s preprečevanjem in reševanjem kriz na trgih za sadje in zelenjavo in v zvezi s tem zajemata: (a) umik s trga; (b) zeleno trgatev ali opustitev spravila sadja in zelenjave; (c) promocijo in obveščanje; (d) ukrepe za usposabljanje; (e) zavarovanje pridelkov; (f) podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov. Ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz, vključno z vračilom glavnice in obresti iz tretjega pododstavka, ne pomenijo več kot tretjine odhodkov v okviru operativnega programa. Organizacije proizvajalcev lahko z namenom financiranja ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz vzamejo posojilo po komercialnih pogojih. V tem primeru je vračilo glavnice in obresti teh posojil lahko del operativnega programa in je tako lahko upravičeno do finančne pomoči Skupnosti v skladu s členom 103d. Posebni ukrepi v okviru preprečevanja in obvladovanja kriz se financirajo s takimi posojili ali neposredno, vendar ne na oba načina. 3. Države članice zagotovijo, da: (a) operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov ali (b) da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom. Okoljski ukrepi izpolnjujejo zahteve za kmetijsko okoljska plačila, določena v prvem pododstavku člena 39(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 33 ). ▼C1 Kadar je najmanj 80 % članom proizvajalcem organizacije proizvajalcev v skladu z navedeno določbo naložena ena ali več identičnih kmetijsko okoljskih obveznosti, vsaka od teh obveznosti šteje kot okoljski ukrep iz točke (a) prvega pododstavka. ▼B Podpora okoljskim ukrepom iz prvega pododstavka je namenjena dodatnim stroškom in izpadu dohodka, ki je posledica ukrepa. 4. Odstavek 3 se od 1. januarja 2011 uporablja le za Bolgarijo in Romunijo. 5. Naložbe, ki povečujejo pritisk na okolje, se dovolijo samo v primerih, ko so vzpostavljeni učinkoviti načini za zaščito okolja pred temi pritiski. Člen 103d Finančna pomoč Skupnosti 1. Finančna pomoč Skupnosti je enaka znesku dejansko plačanih finančnih prispevkov iz člena 103b(1)(a), vendar znaša največ 50 % dejansko nastalih odhodkov. 2. Finančna pomoč Skupnosti se omeji na 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev. Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz. 3. Odstotek iz odstavka 1 na zahtevo organizacije proizvajalcev znaša 60 % za operativni program ali del operativnega programa, kadar ta izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev: (a) predloži ga več organizacij proizvajalcev v Skupnosti, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov; (b) predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi; (c) zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih do 31. decembra 2008 zajema Uredba Sveta (ES) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil ( 34 ), od 1. januarja 2009 pa Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov ( 35 ); (d) predloži ga organizacija proizvajalcev v eni od držav članic, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, za ukrepe, ki trajajo najdlje do konca leta 2013; (e) je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev; (f) je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev; (g) predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave; (h) predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij Skupnosti; (i) zajema izključno posebno podporo za ukrepe spodbujanja porabe sadja in zelenjave, namenjene otrokom v izobraževalnih ustanovah. 4. Odstotek iz odstavka 1 je 100 % za umike sadja in zelenjave s trga, ki ne presegajo 5 % obsega tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev in se odstranijo: (a) s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje; (b) s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in javnim izobraževalnim ustanovam ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo. Člen 103e Nacionalna finančna pomoč 1. V regijah držav članic, kjer je stopnja organiziranosti proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave še posebno nizka, lahko Komisija države članice na podlagi ustrezno utemeljene prošnje pooblasti, da organizacijam proizvajalcev plačajo nacionalno finančno pomoč v višini do največ 80 % finančnih prispevkov iz člena 103b(1)(a). To pomoč se šteje kot dodatek k operativnemu skladu. V regijah držav članic, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 15 % vrednosti proizvodnje sadja in zelenjave in v katerih proizvodnja sadja in zelenjave predstavlja najmanj 15 % skupne kmetijske proizvodnje, lahko Skupnost na prošnjo zadevne države članice pomoč iz prvega pododstavka povrne. 2. Z odstopanjem od člena 180 te uredbe se členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne uporabljajo za nacionalno finančno pomoč, odobreno v skladu z odstavkom 1. Člen 103f Nacionalni okvir in nacionalna strategija za operativne programe 1. Države članice oblikujejo nacionalni okvir za pripravo splošnih pogojev v zvezi z ukrepi iz člena 103c(3). Ta okvir zlasti določa, da takšni ukrepi izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 1698/2005, med drugim zahteve glede dopolnjevanja, usklajenosti in skladnosti iz člena 5 Uredbe. Države članice predlagani okvir predložijo Komisiji, ki lahko v treh mesecih zahteva spremembe, če ugotovi, da predlog ni primeren za izpolnitev ciljev iz člena 174 Pogodbe in šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti ( 36 ). Naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva, ki jih podpirajo operativni programi, prav tako upoštevajo te cilje. 2. Države članice oblikujejo nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe na trgu sadja in zelenjave. Taka strategija vključuje: (a) analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj; (b) utemeljitev izbranih prednostnih nalog; (c) cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti; (d) oceno operativnih programov; (e) obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja. Nacionalna strategija vključuje tudi nacionalni okvir iz odstavka 1. 3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v državah članicah, kjer ni priznanih organizacij proizvajalcev. Člen 103g Odobritev operativnih programov 1. Osnutki operativnih programov se predložijo pristojnemu nacionalnemu organu, ki jih odobri, zavrne ali zahteva njihovo spremembo v skladu z določbami tega pododdelka. 2. Organizacije proizvajalcev sporočijo državi članici predvideno višino operativnega sklada za vsako leto in priložijo ustrezno obrazložitev na podlagi ocene operativnega programa, odhodkov za tekoče leto in morebiti odhodkov za pretekla leta ter po potrebi na podlagi ocene proizvodnih količin za naslednje leto. 3. Država članica obvesti organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev o predvideni višini finančne pomoči Skupnosti v skladu z omejitvami iz člena 103d. 4. Plačila finančne pomoči Skupnosti se izvedejo na podlagi nastalih izdatkov za projekte iz operativnega programa. Ob predložitvi garancije ali varščine se za iste projekte lahko izplača predplačilo. 5. Organizacija proizvajalcev obvesti državo članico o končni višini odhodkov za preteklo leto in priložijo potrebna dokazila, tako da lahko prejme razliko finančne pomoči Skupnosti. 6. Operativni programi in njihovo financiranje s strani proizvajalcev in organizacij proizvajalcev na eni strani in iz skladov Skupnosti na drugi strani trajajo najmanj tri in največ pet let. Člen 103h Izvedbena pravila Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega oddelka in zlasti določi: (a) pravila o financiranju ukrepov iz člena 103a, med drugim mejne vrednosti in zgornje meje pomoči ter stopnjo sofinanciranja pomoči s strani Skupnosti; (b) pravila o povračilu ukrepov iz člena 103e(1) in delež tega povračila; (c) pravili o naložbah v posamezna kmetijska gospodarstva; (d) datume za sporočila in uradna obvestila iz člena 103g; (e) določbe o delnih plačilih finančne pomoči Skupnosti iz člena 103g;

23. Člen 113 se spremeni: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Komisija lahko določi tržne standarde za enega ali več proizvodov iz naslednjih sektorjev: (a) oljčnega olja in namiznih oljk za proizvode iz točke (a) dela VII Priloge I; (b) sadja in zelenjave; (c) predelanega sadja in zelenjave; (d) banan; (e) živih rastlin.“; (b) odstavek 2 se spremeni: (i) točka (a) se spremeni: (ia) točka (iii) se nadomesti z naslednjim: „(iii) interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij zlasti o proizvodih sektorjev sadja in zelenjave in predelanega sadja in zelenjave ter o državi porekla, razredu in po potrebi sorti (ali komercialnem tipu) proizvoda;“; (ib) doda se naslednja točka: „(v) za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave standardnih priporočil Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (ZN/EKE).“; (ii) točka (b) se nadomesti z naslednjim besedilom: „(b) se lahko nanašajo zlasti na kakovost, razvrščanje v razrede, težo, velikost, pakiranje, embaliranje, skladiščenje, prevoz, predstavitev, trženje, poreklo in označevanje.“

24. Vstavita se naslednja člena: „Člen 113a Dodatne zahteve za trženje proizvodov sektorja sadja in zelenjave 1. Proizvodi iz sektorja sadja in zelenjave, ki se sveži prodajajo potrošnikom, se lahko tržijo samo, če so zdravi, neoporečni in tržne kakovosti ter če je navedena država porekla. 2. Tržni standardi iz odstavka 1 tega člena ter točk (b) in (c) člena 113(1) se uporabljajo na vseh stopnjah trženja, tudi med uvozom in izvozom, če Komisija ne določi drugače. 3. Imetnik proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, za katere veljajo sprejeti tržni standardi, takih proizvodov znotraj Skupnosti ne sme razstavljati, jih ponujati v prodajo, dobavljati ali z njimi trgovati na noben drug način kakor v skladu s temi standardi in je odgovoren za izpolnjevanje teh standardov. 4. Poleg drugega pododstavka člena 113(3) in brez poseganja v posebne določbe, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 194, zlasti o dosledni uporabi pregledov skladnosti v državah članicah, države članice za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave na podlagi analize tveganja selektivno preverijo, ali zadevni proizvodi izpolnjujejo ustrezne tržne standarde. Pri teh pregledih je poudarek na fazo pred odpremo iz proizvodnega območja, ko se proizvodi pakirajo ali nalagajo. Proizvodi iz tretjih držav se pregledajo pred sprostitvijo v prosti promet. Člen 113b Trženje mesa, pridobljenega iz goveda, starega največ dvanajst mesecev 1. Brez poseganja v določbe iz člena 42(1)(a) in (2) ter točke A Priloge V se pogoji iz Priloge XIa, zlasti prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti, določene v točki III navedene priloge, uporabljajo za meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev in zaklanega 1. julija 2008 ali po tem datumu, s poreklom iz Skupnosti ali uvoženo iz tretjih držav. Meso živali, starih največ dvanajst mesecev in zaklanih pred 1. julijem 2008, se lahko še naprej trži brez izpolnjevanja pogojev iz Priloge XIa. 2. Pogoji iz odstavka 1 se ne uporabljajo za meso, pridobljeno iz goveda, za katerega je bila pred 29. junijem 2007 registrirana zaščitena označba porekla ali geografska označba v skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila ( 37 ).

25. Člen 121 se spremeni: (a) točka (a) se nadomesti z naslednjim: „(a) tržne standarde iz členov 113 in 113a, ki vključujejo pravila glede: (i) odstopanj ali izjem od uporabe standardov; (ii) predstavitve podatkov, ki jih zahtevajo standardi ter podatkov o trženju in označevanju; (iii) uporabe standardov pri proizvodih, ki so v Skupnost uvoženi ali iz nje izvoženi; (iv) v zvezi s členom 113a(1) glede določitve zdravega, neoporečnega proizvoda tržne kakovosti;“; (b) doda se naslednja točka (j): „(j) v zvezi s pogoji, ki se uporabljajo za trženje mesa, pridobljenega iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, v skladu s členom 113b: (i) praktični načini za navedbo identifikacijske črke kategorije, kot je opredeljena v točki II Priloge XIa, in sicer kar zadeva položaj in velikost uporabljenih znakov; (ii) uvoz mesa iz tretjih držav v skladu s točko VIII Priloge XIa, kar zadeva način preverjanja skladnosti s to uredbo.“; (c) doda se naslednji odstavek: „Komisija lahko spremeni del B tabele iz točke III(2) Priloge XIa.“

26. Člen 122 se spremeni: (a) točka (a) se nadomesti z naslednjo: „(a) jih sestavljajo proizvajalci iz enega od naslednjih sektorjev: (i) hmelj; (ii) oljčnega olja in namiznih oljk; (iii) sektorja sadja in zelenjave kar zadeva kmete, ki gojijo enega ali več proizvodov iz navedenega sektorja, in/ali takšne proizvode, ki so namenjeni izključno predelavi; (iv) sektorja sviloprejk;“ (b) točka (c) se nadomesti z naslednjim: „(c) si prizadevajo doseči poseben cilj, ki lahko zlasti vključuje enega ali več naslednjih ciljev, v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave pa ga mora vključevati: (i) zagotavljati, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; (ii) koncentraciji ponudbe in dajanju na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani; (iii) optimizirati proizvodne stroške in stabilizirati cene proizvajalcev;“.

27. Člen 123 se spremeni: (a) prvi odstavek postane odstavek 1; (b) drugi odstavek se nadomesti z naslednjim: „2. Kadar medpanožne organizacije iz odstavka 1 izvajajo svoje dejavnosti na ozemlju več držav članic, jih Komisija prizna brez pomoči odbora iz člena 195(1).“; (c) doda se naslednji odstavek: „3. Države članice poleg organizacij iz odstavka 1 priznajo tudi medpanožne organizacije, ki: (a) jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo in/ali trženjem in/ali predelavo proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave; (b) se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; (c) ob upoštevanju interesov potrošnikov v eni ali več regijah Skupnosti izvajajo dve ali več od naslednjih dejavnosti: (i) za izboljšanja znanja in preglednosti proizvodnje in trga; (ii) za pomoč pri koordinaciji izboljšanja načina trženja sadja in zelenjave na trg, zlasti s pomočjo raziskav in tržnih analiz; (iii) za pripravo standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Skupnosti; (iv) boljše izkoriščanje potenciala pridelanega sadja in zelenjave; (v) za zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za preusmerjanje proizvodnje v proizvode, ki so glede na zahteve trga ter okus in pričakovanja porabnikov bolj ustrezni, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja; (vi) za iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za varstvo rastlin in drugih vložkov v proizvodnjo in za zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstvo kakovosti tal in vode; (vii) za razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov; (viii) za izkoriščanje potenciala in varstvo ekološkega kmetovanja, kakor tudi geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; (ix) za pospeševanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave; (x) kar zadeva pravila proizvodnje in trženja iz točk 2 in 3 Priloge XVIa, določanje pravil ki so strožja od pravil Skupnosti ali nacionalnih pravil.“

28. Za oddelkom I poglavja II naslova II dela II se doda naslednji oddelek: „Oddelek IA Pravila za organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije ter skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave



Pododdelek I Poslovnik in priznanje organizacij proizvajalcev Člen 125a Pravila združevanja organizacij proizvajalcev 1. Poslovnik organizacije proizvajalcev od svojih članov proizvajalcev zahteva predvsem, da: (a) upoštevajo sprejeta pravila organizacije proizvajalcev, ki se nanašajo na poročanje o proizvodnji, na proizvodnjo, trženje in varstvo okolja; (b) pripadajo samo eni organizaciji proizvajalcev, kar zadeva proizvodnjo katerega koli proizvoda iz odstavka 122(a)(iii), ki ga prideluje določeno kmetijsko gospodarstvo; (c) tržijo svojo celotno zadevno proizvodnjo določenega proizvoda preko organizacije proizvajalcev; (d) zagotavljajo informacije, ki jih zahteva organizacija proizvajalcev za statistične namene, zlasti o pridelovalnih površinah, o posejanih in posajenih količinah, pridelkih in neposredni prodaji; (e) plačujejo finančni prispevek, ki ga predvideva poslovnik za ustanovitev in vzdrževanje operativnega sklada iz člena 103b. 2. Ne glede na točko (c) odstavka 1 lahko člani proizvajalci, če jih organizacija proizvajalcev pooblasti in je to v skladu s pogoji, ki jih določi organizacija proizvajalcev: (a) prodajo največ določen odstotek svoje proizvodnje in/ali proizvodov neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih in/ali zunaj teh gospodarstev potrošnikom za njihove osebne potrebe, pri čemer te odstotke določijo države članice na ravni, ki ni nižja od 10 %; (b) sami ali preko druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova lastna organizacija, tržijo take količine proizvodov, ki so nepomembne glede na obseg tržne proizvodnje njihove organizacije; (c) sami ali preko druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova lastna organizacija, tržijo proizvode, ki jih zaradi njihovih značilnosti njihova organizacija s svojimi trgovskimi dejavnostmi navadno ne pokriva. 3. Poslovnik organizacije proizvajalcev predpisuje tudi: (a) postopke za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz odstavka 1; (b) višino finančnega prispevka članov za financiranje organizacije proizvajalcev; (c) pravila, ki proizvajalcem članom omogočajo, da demokratično nadzorujejo svojo organizacijo in njene odločitve; (d) kazni za kršenje obveznosti iz poslovnika, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev; (e) pravila o pristopu novih članov, zlasti minimalno trajanje članstva; (f) računovodska in proračunska pravila, potrebna za delovanje organizacije. 4. Šteje se, da organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v gospodarskih zadevah delujejo v imenu svojih članov in za svoje člane. Člen 125b Priznanje 1. Države članice lahko vse pravne osebe ali jasno opredeljene dele pravnih oseb, ki zaprosijo za tako priznanje, priznajo za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, pod pogojem, da: (a) njihov cilj je uporaba okolju prijaznih načinov obdelovanja, pridelovalnih tehnik in načina ravnanja z odpadki, predvsem zaradi varovanja kakovosti vode, tal in krajine ter zaradi ohranjanja ali spodbujanja biotske raznovrstnosti in izpolnjujejo zahteve iz členov 122 in 125a ter o tem zagotovijo ustrezna dokazila; (b) imajo minimalno število članov in pokrivajo minimalno količino ali vrednost tržne proizvodnje, ki jo določijo države članice, ter o tem zagotovijo ustrezna dokazila; (c) predložijo zadostna dokazila, da lahko primerno izvajajo svoje dejavnosti tako z vidika trajanja kot glede učinkovitosti in koncentracije ponudbe; v ta namen se lahko država članica odloči, za katere proizvode ali skupine proizvodov iz člena 122(a)(iii) bi morala biti organizacija proizvajalcev pristojna; (d) da učinkovito omogočajo svojim članom tehnično pomoč, potrebno za okolju prijazne načine pridelave; (e) svojim članom po potrebi učinkovito zagotavljajo tehnična sredstva za zbiranje, skladiščenje, pakiranje in trženje njihovega pridelka; (f) zagotavljajo ustrezno komercialno in računovodsko vodenje svojih dejavnosti; ter (g) nimajo prevladujočega položaja na določenem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 33 Pogodbe. 2. Države članice: (a) se v treh mesecih po prejemu zahtevka s priloženimi vsemi ustreznimi dokazili odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; (b) opravljajo redne preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, ob neizpolnjevanju teh zahtev ali nepravilnostih v zvezi z določbami te uredbe takšnim organizacijam naložijo kazni in se po potrebi odločijo za preklic priznanja; (c) enkrat na leto obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi za priznanje, zavrnitev ali preklic priznanja.



Pododdelek II Združenje organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev Člen 125c Združenje organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave Združenje organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave se ustanovi na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev in lahko opravlja kakršne koli dejavnosti organizacije proizvajalcev iz te uredbe. V ta namen lahko države članice na zahtevo priznajo združenje organizacij proizvajalcev, če: (a) država članica meni, da lahko združenje učinkovito opravlja te dejavnosti, in (b) združenje nima prevladujočega položaja na določenem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 33 Pogodbe. Člen 125a(4) se uporablja smiselno. Člen 125d Zunanje izvajanje Država članica lahko priznani organizaciji proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ali priznanemu združenju organizacij proizvajalcev v navedenem sektorju dovoli, da za opravljanje svojih dejavnosti uporabi zunanje zmogljivosti, tudi hčerinska podjetja, če državi članici ustrezno dokaže, da je to primeren način za izpolnitev ciljev zadevne organizacije proizvajalcev ali zadevnega združenja organizacij proizvajalcev. Člen 125e Skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave 1. V državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali pozneje, ali v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti iz člena 299(2) Pogodbe ali na manjših Egejskih otokih iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 se skupine proizvajalcev lahko oblikujejo kot pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, na pobudo kmetov, ki pridelujejo enega ali več proizvodov v sektorju sadja in zelenjave in/ali proizvode, ki so namenjeni izključno predelavi, da bi bile priznane kot organizacija proizvajalcev. Tem skupinam proizvajalcev se lahko dovoli prehodno obdobje, v katerem morajo izpolniti pogoje za priznanje kot organizacija proizvajalcev v skladu s členom 122. Za izpolnitev pogojev predložijo te skupine proizvajalcev zadevni državi članici fazni načrt za priznanje, katerega sprejetje je znak za začetek prehodnega obdobja iz drugega pododstavka in pomeni začasno priznanje. Prehodno obdobje ne traja več kot pet let. 2. Država članica pred sprejetjem načrta za priznanje Komisijo obvesti o svojih namerah in verjetnih finančnih posledicah tega dejanja.



Pododdelek III Razširitev pravil na proizvajalce na gospodarskem območju Člen 125f Razširitev pravil 1. Kadar se organizacija proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, ki deluje na določenem gospodarskem območju, šteje za reprezentativno glede proizvodnje in proizvajalcev določenega proizvoda na tem območju, lahko zadevna država članica na zahtevo organizacije proizvajalcev določi naslednja pravila kot obvezujoča za proizvajalce s sedežem na tem gospodarskem območju, ki ne pripadajo organizaciji proizvajalcev: (a) pravila iz člena 125a(1)(a); (b) pravila, potrebna za izvajanje ukrepov iz člena 103c(2)(c). Prvi pododstavek se uporablja, če so ta pravila: (a) v veljavi najmanj eno tržno leto; (b) vključena v širši seznam iz Priloge XVIa; (c) obvezujoča za največ tri tržna leta. Vendar pogoj iz točke (a) drugega pododstavka ne velja, če so zadevna pravila tista iz točk 1, 3 in 5 Priloge XVIa. V tem primeru se pravila ne smejo podaljšati za več kot eno tržno leto. 2. V tem pododdelku izraz ‚gospodarsko območje‘ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo sosednja ali bližnja proizvodna območja, na katerih so homogeni proizvodni in tržni pogoji. Države članice sporočijo Komisiji seznam gospodarskih območij. V enem mesecu od obvestila Komisija da soglasje k seznamu ali po posvetovanju z zadevno državo članico odloči, katere dopolnitve mora napraviti ta država članica. Komisija objavi odobreni seznam na način, ki se ji zdi ustrezen. 3. Organizacija proizvajalcev se šteje za reprezentativno v smislu odstavka 1, če njeni člani predstavljajo vsaj 50 % proizvajalcev na gospodarskem območju, na katerem deluje, in pokriva vsaj 60 % obsega proizvodnje na tem območju. Brez poseganja v odstavek 5 se pri izračunu teh odstotkov ne upoštevajo proizvajalci oziroma pridelava ekoloških proizvodov, ki jih do 31. decembra 2008 zajema Uredba (EGS) št. 2092/91 in od 1. januarja 2009 Uredba (ES) št. 834/2007. 4. Pravila, ki so obvezujoča za vse proizvajalce na določenem gospodarskem območju: (a) ne povzročijo nikakršne škode drugim proizvajalcem v zadevnih državah članicah ali Skupnosti; (b) se ne uporabljajo, razen če to ni izrecno določeno, za proizvode, ki se dobavljajo za predelavo po pogodbah, podpisanih pred začetkom tržnega leta, z izjemo pravil o poročanju o proizvodnji iz člena 125a(1)(a); (c) so združljiva z veljavnimi nacionalnimi predpisi in predpisi Skupnosti. 5. Pravila ne smejo biti zavezujoča za proizvajalce ekoloških proizvodov, ki jih do 31. decembra 2008 zajema Uredba (EGS) št. 2092/91 in od 1. januarja 2009 Uredba (ES) št. 834/2007, razen če se s takim ukrepom ne strinja vsaj 50 % takih proizvajalcev na gospodarskem območju, kjer deluje organizacija proizvajalcev, in če ta organizacija pokriva vsaj 60 % take proizvodnje na tem območju. Člen 125g Uradno obveščanje Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o pravilih, ki so obvezujoča za vse proizvajalce na določenem gospodarskem območju v skladu s členom 125f(1). Komisija objavi ta pravila na način, ki se je zdi ustrezen. Člen 125h Razveljavitev razširitve pravil Komisija sklene, da država članica razveljavi razširitev pravil, ki jo je sprejela v skladu s členom 125f(1): (a) če ugotovi, da ta razširitev na druge proizvajalce bistveno zmanjšuje konkurenco na notranjem trgu ali ogroža prosto trgovino ali cilje iz člena 33 Pogodbe; (b) če ugotovi, da za pravila, razširjena na druge proizvajalce, velja člen 81(1) Pogodbe. Odločitev Komisije glede navedenih pravil se uporablja samo od datuma take ugotovitve dalje; (c) če po pregledih ugotovi, da se ta pododdelek ne upošteva. Člen 125i Finančni prispevki proizvajalcev nečlanov Če se uporablja člen 125f(1), lahko zadevna država članica po natančnem pregledu predloženih dokazil sklene, da so proizvajalci nečlani organizaciji proizvajalcev dolžni plačati del finančnega prispevka, ki ga plačajo člani proizvajalci, če se ta uporablja za kritje: (a) administrativnih stroškov, ki so posledica uporabe pravil iz člena 125f(1); (b) stroškov raziskav, tržnih raziskav in propagande, ki jih ima organizacija proizvajalcev ali združenje, in od katerih imajo korist vsi proizvajalci na tem območju. Člen 125j Razširitev pravil združenj organizacij proizvajalcev Za namen tega pododdelka pomeni vsakršno sklicevanje na organizacije proizvajalcev tudi sklicevanje na priznana združenja organizacij proizvajalcev.



Pododdelek IV Medpanožne organizacije v sektorju sadja in zelenjave Člen 125k Priznanje in preklic priznanja 1. Če to upravičuje sistem države članice, lahko država članica v sektorju sadja in zelenjave kot medpanožne organizacije prizna vse pravne osebe s sedežem na svojem ozemlju, ki za to ustrezno zaprosijo, če: (a) izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah v zadevni državi članici; (b) predstavljajo pomemben delež proizvodnje, trgovine in/ali predelave sadja in zelenjave ter proizvodov, ki se dobijo s predelavo sadja in zelenjave, v zadevni regiji ali regijah in, v primeru več regij, lahko dokažejo minimalno raven reprezentativnosti v vsaki od teh regij za vsako od panog; (c) izvajajo dve ali več dejavnosti iz člena 123(3)(c); (d) same ne sodelujejo v pridelavi, predelavi ali trženju sadja in zelenjave ali proizvodov, pridobljenih s predelavo sadja in zelenjave; (e) ne sodelujejo v nobenem sporazumu, sklepu in usklajenih ravnanjih iz člena 176a(4). 2. Pred priznanjem države članice obvestijo Komisijo o medpanožnih organizacijah, ki so zaprosile za priznanje, ter zagotovijo vse potrebne podatke o njihovi reprezentativnosti in različnih dejavnostih, ki jih opravljajo, skupaj z vsemi drugimi podatki, potrebnimi za ocenitev. Komisija lahko zavrne priznanje v roku dveh mesecev po obvestilu. 3. Države članice: (a) v treh mesecih od vložitve prošnje z vsemi potrebnimi dokazili odločijo o dodelitvi priznanja; (b) opravljajo redne preglede, da preverijo, ali medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje za priznanje, ob neizpolnjevanju teh zahtev ali nepravilnostih v zvezi z določbami te uredbe takim organizacijam naložijo kazni in se po potrebi odločijo za preklic priznanja; (c) prekličejo priznanje če: (i) zahteve in pogoji za priznanje iz tega pododdelka niso več izpolnjeni; (ii) medpanožna organizacija sodeluje pri kakršnem koli sporazumu, sklepu in usklajenem ravnanju iz člena 176a(4), brez poseganja v druge kazni, ki se naložijo v skladu z nacionalno zakonodajo; (iii) medpanožna organizacija ne izpolnjuje obveznosti uradnega obveščanja iz člena 176a(2); (d) obvestijo Komisijo v roku dveh mesecev o vsaki odločbi o priznanju, zavrnitvi ali preklicu priznanja. 4. Komisija določi, pod kakšnimi pogoji in kako pogosto morajo države članice poročati Komisiji o dejavnostih medpanožnih organizacij. Komisija lahko na podlagi pregledov od države članice zahteva, naj prekliče priznanje. 5. Priznanje pomeni pooblastilo za izvajanje dejavnosti, ki so naštete v členu 123(3)(c), ob upoštevanju pogojev te uredbe. 6. Komisija na način, ki se ji zdi ustrezen, objavi seznam priznanih medpanožnih organizacij, in sicer z označbo gospodarskega področja ali območja njihovih dejavnosti in dejavnosti, ki jih izvajajo v smislu člena 125l. Objavijo se tudi preklici priznanja. Člen 125l Razširitev pravil 1. Če medpanožna organizacija, ki deluje v neki regiji ali regijah države članice, velja za reprezentativno za proizvodnjo ali trgovino ali predelavo nekega proizvoda, lahko ta država članica na zahtevo te medpanožne organizacije določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti znotraj te organizacije, za določen čas obvezujoči tudi za druge izvajalce v tej regiji ali regijah, bodisi posameznike ali skupine, ki ne pripadajo tej organizaciji. 2. Medpanožna organizacija velja za reprezentativno po odstavku 1, če predstavlja vsaj dve tretjini proizvodnje ali trgovine ali predelave zadevnega proizvoda ali proizvodov v zadevni regiji ali regijah države članice. Če zahtevek za prenos njenih pravil na druge subjekte pokriva več kot eno regijo, mora medpanožna organizacija dokazati minimalno raven reprezentativnosti za vsako panogo v vsaki od teh regij. 3. Pravila, za katera se lahko zahteva razširitev na druge subjekte: (a) se nanašajo na enega od naslednjih ciljev: (i) obveščanje o proizvodnji in trženju; (ii) strožja pravila za proizvodnjo kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Skupnosti; (iii) priprava standardnih pogodb v skladu s predpisi v Skupnosti; (iv) pravila za trženje; (v) pravila za varstvo okolja; (vi) ukrepe za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov; (vii) ukrepe za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; (b) veljajo najmanj eno tržno leto; (c) so lahko obvezujoča največ tri tržna leta; (d) ne povzročijo nikakršne škode drugim izvajalcem v zadevnih državah članicah ali Skupnosti. Vendar pogoj iz točke (b) prvega pododstavka ne velja, če so zadevna pravila iz točk 1, 3 in 5 Priloge XVIa. V tem primeru se pravila ne smejo podaljšati za več kot eno tržno leto. 4. Pravila iz točk (a)(ii), (iv) in (v) odstavka 3 so enaka kot pravila iz Priloge XVIa. Pravila iz točke (a)(ii) odstavka 3 se ne uporabljajo za proizvode, ki so bili proizvedeni izven posebne regije ali regij iz odstavka 1. Člen 125m Obveščanje in razveljavitev razširitve pravil 1. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o pravilih, ki so jih v skladu s členom 125l(1) določile kot obvezujoče za vse izvajalce v eni ali več določenih regijah. Komisija ta pravila objavi na način, ki se ji zdi ustrezen. 2. Pred objavo teh pravil Komisija obvesti Odbor, ustanovljen v skladu s členom 195 o vseh obvestilih o razširitvi medpanožnih sporazumov. 3. Komisija sklene, da mora država članica preklicati razširitev pravil, za katere se je država članica odločila v primerih iz člena 125h. Člen 125n Finančni prispevki nečlanov Če se pravila za enega ali več proizvodov razširijo in če priznana medpanožna organizacija izvaja eno ali več dejavnosti iz člena 125l(3)(a), ki so v splošnem gospodarskem interesu tistih oseb, katerih dejavnosti se nanašajo na enega ali več teh proizvodov, se država članica, ki je priznala organizacijo, lahko odloči, da morajo posamezniki ali skupine, ki niso člani medpanožne organizacije, a so deležni koristi iz teh dejavnosti, organizaciji plačati znesek v višini celotnega finančnega prispevka ali dela prispevka, kakršnega plačujejo člani za kritje neposrednih stroškov izvajanja teh dejavnosti.“

29. V členu 127 se vstavi naslednja točka: „(da) odvisno od primera, pravila o nadnacionalnih organizacijah proizvajalcev in nadnacionalnih združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z upravno pomočjo, ki jo pri nadnacionalnem sodelovanju zagotovijo zadevni pristojni organi;“.

30. V členu 130 se vstavijo naslednje točke: „(fa) sadja in zelenjave; (fb) predelanega sadja in zelenjave;“.

31. Vstavi se naslednji člen: „Člen 140a Sistem vhodnih cen za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave 1. Da bi bila uporaba carinskih stopenj iz skupne carinske tarife odvisna od vhodne cene uvožene pošiljke, se preveri verodostojnost te cene z uporabo pavšalne uvozne vrednosti, ki jo izračuna Komisija po proizvodih in poreklu na podlagi ponderiranega povprečja cen za proizvod na reprezentativnih uvoznih trgih držav članic oz., kjer je primerno, na drugih trgih. Vendar lahko Komisija sprejme posebne določbe za preverjanje vhodne cene proizvodov, uvoženih prvenstveno za predelavo. 2. Če je deklarirana vhodna cena za zadevno pošiljko višja od pavšalne uvozne vrednosti, povečane za maržo, ki pa ne sme presegati pavšalne vrednosti za več kakor 10 %, se zahteva varščina v višini uvoznih dajatev, določenih na podlagi pavšalne uvozne vrednosti. 3. Če se vhodna cena zadevne pošiljke ne deklarira v času carinskega postopka, je uporabljena carinska stopnja iz skupne carinske tarife odvisna od pavšalne uvozne vrednosti, ali pa se določi z uporabo ustreznih določb iz carinske zakonodaje pod pogoji, ki jih določi Komisija.“

32. V členu 141(1) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „1. Dodatna uvozna dajatev se uporablja po stopnji, določeni v členih 135 do 140a, za uvoz enega proizvoda ali več iz sektorja žit, riža, sladkorja, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, svinjskega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutnine in banan, da se preprečijo ali odpravijo škodljivi učinki na trg Skupnosti, ki bi lahko bili posledica navedenega uvoza, če:“

33. V členu 153(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „1. Tradicionalna potreba po dobavi sladkorja za prečiščevanje je v Skupnosti določena pri količini 2 424 735 ton na tržno leto, izraženi v belem sladkorju.“

34. V členu 160(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „1. Komisija lahko v primeru motenj na trgu Skupnosti ali morebitnih motenj zaradi postopkov aktivnega oplemenitenja na željo države članice ali lastno pobudo v celoti ali delno opusti uporabo postopkov aktivnega oplemenitenja za proizvode iz sektorjev žita, riža, sladkorja, oljčnega olja in namiznih oljk, sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutninskega mesa in etilnega alkohola kmetijskega porekla. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločiti v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.“

35. V členu 161(1) se vstavijo naslednje točke: „(da) sadja in zelenjave; (db) predelanega sadja in zelenjave;“.

36. V členu 174(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „1. Komisija lahko v primeru motenj na trgu Skupnosti ali morebitnih motenj zaradi postopkov pasivnega oplemenitenja na željo države članice ali lastno pobudo v celoti ali delno opusti uporabo postopkov pasivnega oplemenitenja za proizvode iz sektorjev žita, riža, sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa in perutninskega mesa. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločiti v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.“

37. Člen 175 se nadomesti z naslednjim: „Člen 175 Uporaba členov 81 do 86 Pogodbe Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se členi 81 do 86 Pogodbe in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov 176 in 177 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz členov 81(1) in 82 Pogodbe, ki se nanašajo na proizvodnjo proizvodov iz točk (a) do (k) in točk (m) do (u) člena 1(1) in člena 1(3) te uredbe ali trgovino z njimi.“

38. Vstavi se naslednji člen: „Člen 176a Sporazumi in usklajena ravnanja v sektorju sadja in zelenjave 1. Člen 81(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij, ki so namenjeni za izvajanje dejavnosti iz člena 123(3)(c) te uredbe. 2. Odstavek 1 se uporablja samo pod pogojem, da: (a) je bila Komisija obveščena o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih; (b) v dveh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija, ta ni ugotovila, da so sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja v nasprotju s pravili Skupnosti. 3. Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja ne smejo začeti veljati pred koncem obdobja iz odstavka 2(b). 4. Naslednji sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja se v vsakem primeru razglasijo za neskladne s pravili Skupnosti: (a) sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Skupnosti; (b) sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga; (c) sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za doseganje ciljev skupne kmetijske politike v skladu z dejavnostjo medpanožnih organizacij; (d) sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki bi lahko povzročili fiksiranje cen, brez poseganja v dejavnosti, ki jih opravljajo medpanožne organizacije pri uporabi posebnih pravil Skupnosti; (e) sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki bi lahko ustvarjali diskriminacijo ali preprečili konkurenco za bistveni del zadevnih proizvodov. 5. Če po preteku dvomesečnega roka iz odstavka 2(b) Komisija ugotovi, da pogoji za uporabo odstavka 1 niso izpolnjeni, sprejme odločitev, da se za zadevni sporazum, sklep ali usklajeno ravnanje uporablja člen 81(1) Pogodbe. Navedena odločitev Komisije se ne uporablja pred datumom uradnega obvestila zadevni medpanožni organizaciji, razen če ni medpanožna organizacija navedla napačnih podatkov ali zlorabila možnosti izjem iz odstavka 1. 6. Uradno obvestilo za prvo leto velja v primeru večletnih sporazumov tudi za ostala leta sporazuma. Vendar lahko Komisija v navedenem primeru na svojo lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice kadar koli izda ugotovitev o neskladnosti.“

39. Člen 179 se nadomesti z naslednjim: „Člen 179 Izvedbena pravila za sporazume in usklajena ravnanja v sektorjih sadja in zelenjave ter tobaka Komisija lahko določi podrobna pravila za uporabo členov 176a, 177 in 178, vključno s pravili o uradnem obveščanju in objavi.“

40. Člen 180 se nadomesti z naslednjim: „Člen 180 Uporaba členov 87, 88 in 89 Pogodbe Razen če ni drugače predvideno s to uredbo, in zlasti z izjemo državnih pomoči iz člena 182 te uredbe, se členi 87, 88 in 89 Pogodbe uporabljajo za proizvodnjo proizvodov iz točk (a) do (k) in (m) do (u) člena 1(1) in člena 1(3) te uredbe in trgovino z njimi.“

41. Člen 182 se spremeni: (a) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Finska lahko na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen, z izjemo semen travniškega mačjega repa (Phleum pratense L.), in za določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem do vključno žetve leta 2010. Najpozneje do 31. decembra 2008 Finska pošlje Komisiji podrobno poročilo o rezultatih dodeljene pomoči.“; (b) dodajo se naslednji odstavki: „5. Države članice lahko do 31. decembra 2011 v okviru veljavnih shem še naprej izplačujejo državne pomoči za pridelavo krompirja, svežega ali ohlajenega, pod oznako KN 0701, in trgovino z njim; 6. Države članice lahko izplačujejo državno pomoč za sektor sadja in zelenjave do 31. decembra 2010 pod naslednjimi pogoji: (a) državna pomoč se izplača samo proizvajalcem sadja in zelenjave, ki niso člani priznane organizacije proizvajalcev in ki s priznano organizacijo proizvajalcev podpišejo pogodbo in tako privolijo, da bodo uporabljali ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz, ki veljajo za zadevno organizacijo proizvajalcev; (b) znesek državne pomoči, izplačane tem proizvajalcem, ne presega 75 % pomoči Skupnosti, ki jo prejmejo člani zadevne organizacije proizvajalcev; ter (c) zadevna država članica Komisiji najpozneje do 31. decembra 2010 predloži poročilo o učinkovitosti in uspešnosti državne pomoči, v katerem zlasti oceni, v kolikšni meri je pomoč pripomogla k ureditvi sektorja. Komisija bo poročilo preučila in se odločila, ali naj pripravi ustrezne predloge.“

42. V členu 184 se doda naslednja točka: „4. Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2013 o izvajanju določb iz oddelka VIa poglavja IV naslova I dela II in poglavja II naslova II dela II v zvezi z organizacijami proizvajalcev, operativnimi skladi in operativnimi programi v sektorju sadja in zelenjave.“

43. Vstavi se naslednji člen: „Člen 203a Prehodna pravila v sektorjih sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave 1. Sheme pomoči, ki so navedene v uredbah (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov ( 38 ) in ukinjene z Uredbo (ES) št. 1182/2007, se za vsak zadevni proizvod uporabljajo še v tržnem letu za ta proizvod, ki se konča leta 2008. 2. Organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev, ki so že priznana z Uredbo (ES) št. 2200/96 pred začetkom veljavnosti te uredbe, so tudi v prihodnje priznane v okviru te uredbe. Po potrebi se bodo do 31. decembra 2010 zahteve te uredbe prilagodile. Organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev, ki so že priznana z Uredbo (ES) št. 1182/2007, so tudi v prihodnje priznana v okviru te uredbe. 3. Operativni program, odobren v okviru Uredbe (ES) št. 2200/96, se lahko na zahtevo organizacije proizvajalcev pred začetkom uporabe Uredbe (ES) št. 1182/2007: (a) nadaljuje do konca ali (b) spremeni, da bi izpolnjeval zahteve te uredbe, ali (c) nadomesti z novim operativnim programom, odobrenim s to uredbo. Člen 103d(3)(e) in (f) se uporablja za operativne programe, ki so bili predloženi v letu 2007, a na dan začetka uporabe te uredbe še niso bili odobreni, vendar izpolnjujejo merila, določena v navedenih dveh točkah. 4. Za skupine proizvajalcev, ki jim je bilo z Uredbo (ES) št. 2200/96 dodeljeno začasno priznanje, to začasno priznanje velja tudi v okviru te uredbe. Za načrte o priznanju, sprejete v okviru Uredbe (ES) št. 2200/96, velja to priznanje tudi v okviru te uredbe. Vendar se načrti po potrebi spremenijo, da bi lahko skupine proizvajalcev izpolnile merila za priznanje kot organizacija proizvajalcev v skladu s členom 125b te uredbe. V primeru skupin proizvajalcev v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, se stopnje pomoči iz člena 103a(3)(a) uporabljajo za načrte o priznanju od datuma uporabe te uredbe dalje. 5. Pogodbe iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2202/96, ki se nanašajo na več kot eno tržno leto sheme pomoči za predelavo agrumov in ki se navezujejo na tržno leto z začetkom 1. oktobra 2008 ali naslednja tržna leta, se lahko ob soglasju obeh strank pogodbe spremenijo ali prekinejo, da bi se tako upoštevala razveljavitev navedene uredbe z Uredbo (ES) št. 1182/2007 in posledična odprava pomoči. Zaradi take spremembe ali prekinitve se v okviru te uredbe ali njenih izvedbenih določb zadevnim pogodbenicam ne naloži kazni. 6. Če država članica uporablja prehodno ureditev iz člena 68b ali člena 143bc Uredbe (ES) št. 1782/2003, se za surovine, pridelane na njenem ozemlju, še naprej uporabljajo predpisi, sprejeti v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2201/96 ali členom 6 Uredbe (ES) št. 2202/96, o minimalnih lastnostih surovin, namenjenih predelavi, in minimalnih zahtevah glede kakovosti končnih proizvodov. 7. Dokler se ne sprejmejo novi tržni standardi za sektor sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave v skladu s členoma 113 in 113a, se še naprej uporabljajo tržni standardi, pripravljeni v skladu z uredbama (ES) št. 2200/96 in (ES) št. 2201/96. 8. Komisija lahko sprejme ukrepe, ki so potrebni za lažji prehod z ureditve, določene z uredbami (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 2202/96 in (ES) št. 1182/2007, na ureditev, določeno s to uredbo, vključno s tistimi iz odstavkov (1) do (7) tega člena.

44. Priloge se spremenijo: (a) del XXI Priloge I se spremeni: (i) vnosi pod oznakami KN „0511 99 31“, „0511 99 39“ in „0511 99 85“ se črtajo; (ii) vnos pod oznako KN „1211“ se nadomesti z naslednjim: „Rastline in deli rastlin (vključno s semeni in plodovi), ki se uporabljajo predvsem v parfumeriji, v farmaciji ali za insekticidne, fungicidne in podobne namene, sveži ali posušeni, rezani, zdrobljeni ali v prahu ali ne, razen proizvodi pod KN ex121190 85 v delu IX te priloge.“; (b) vstavijo se priloge VIIa, VIIb in VIIc, katerih besedilo je v Prilogi I k tej uredbi; (c) v Prilogi VIII se točka VI nadomesti z naslednjim: „VI. Če se uporabi člen 59(2), države članice dodelijo prilagojene kvote do konca februarja, tako da se uporabijo v naslednjem tržnem letu.“; (d) vstavi se Priloga XIa, katere besedilo je v Prilogi II k tej uredbi. (e) v točki III(1) Priloge XIII se doda naslednji pododstavek: „Toplotno obdelano mleko, ki ni v skladu z zahtevami o vsebnosti maščobe iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka, se šteje za konzumno mleko, če je vsebnost maščobe na embalaži jasno označena z eno decimalko in lahko berljiva v obliki ‚…. % maščobe‘. Takšno mleko ne bo označeno kot polnomastno, polposneto ali posneto mleko.“; (f) vstavi se Priloga XVIa, katere besedilo je v Prilogi III k tej uredbi; (g) Priloga XXII se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (ES) št. 1184/2006

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1184/2006 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Ta uredba določa pravila, ki jih je treba uporabljati v zvezi z uporabo členov 81 do 86 in nekaterih določb člena 88 Pogodbe za proizvodnjo ali trgovino s proizvodi iz Priloge I k Pogodbi, razen za proizvode iz točk (a) do (k) in točk (m) do (u) člena 1(1) in iz člena 1(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ( 39 ).

Člen 3

Razveljavitve

1. Uredbe (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 700/2007 in (ES) št. 1182/2007 se razveljavijo.

Sklicevanja na razveljavljene uredbe se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1234/2007 in se razlagajo v skladu z ustreznimi korelacijskimi tabelami iz Priloge XXII k navedeni uredbi.

2. Uredbe (EGS) št. 449/69, (EGS) št. 1467/69, (EGS) št. 2511/69, (EGS) št. 2093/70, (EGS) št. 846/72, (EGS) št. 1252/73, (EGS) št. 155/74, (EGS) št. 1627/75, (EGS) št. 794/76, (EGS) št. 1180/77, (EGS) št. 10/81, (EGS) št. 40/81, (EGS) št. 3671/81, (EGS) št. 1603/83, (EGS) št. 790/89, (EGS) št. 3650/90, (EGS) št. 525/92, (EGS) št. 3438/92, (EGS) št. 3816/92, (EGS) št. 742/93, (EGS) št. 746/93, (ES) št. 399/94, (ES) št. 2241/2001 in (ES) št. 545/2002 se razveljavijo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2008. Vendar pa se:

(a) točke 3, 4, 5, 8, 12 in 13 člena 1 uporabljajo od 1. septembra 2008;

(b) točke 9, 14 do 19, 33 in 44 (b) in (c) člena 1 uporabljajo od 1. oktobra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I









„PRILOGA VIIa

IZRAČUN ODSTOTKA, KI SE DOLOČI V SKLADU Z DRUGIM PODODSTAVKOM ČLENA 59(2)

1. Za izračun iz točke 2 se uporabljajo naslednje opredelitve: (a) ‚odstotek na ravni države članice‘ pomeni odstotek, izračunan v skladu s točko 2 za določitev skupne količine, ki se zmanjša na ravni zadevne države članice; (b) ‚skupni odstotek‘ pomeni skupni odstotek, ki ga določi Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 59(2); (c) ‚zmanjšanje‘ pomeni številko, dobljeno z delitvijo celotne opustitve kvot v državi članici z nacionalnimi kvotami, kakor so določene v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006 v različici, ki se je uporabljala 1. julija 2006. Za države članice, ki 1. julija 2006 niso bile članice Skupnosti, sklicevanje na navedeno prilogo zadeva različico, ki se je uporabljala na datum njihovega pristopa k Skupnosti.

2. Odstotek na ravni države članice je enak skupnemu odstotku, pomnoženemu z 1 – [(1/0,6) × zmanjšanje]. Če je rezultat manjši od nič, je veljavni odstotek enak nič.









PRILOGA VIIb

IZRAČUN ODSTOTKA, KI SE UPORABLJA ZA PODJETJA V SKLADU ZDRUGIM PODODSTAVKOM ČLENA 59(2)

1. Za izračun iz točke 2 se uporabljajo naslednje opredelitve: (a) ‚veljavni odstotek‘ pomeni odstotek, ki se določi v skladu s točko 2 in uporablja za kvoto, dodeljeno zadevnemu podjetju; (b) ‚skupni odstotek na ravni države članice‘ pomeni odstotek, ki se za zadevno državo članico izračuna po naslednji formuli: Qty/Σ [(1 – R/K) × Q] pri čemer je: Qty = količina, ki se zmanjša na ravni države članice v skladu s točko 1(a) Priloge VIIa, R = opustitev iz (c) za določeno podjetje, Q = kvota, ki je zadevnemu podjetju na voljo konec februarja 2010, K = številka, izračunana pod (d), Σ je vsota zmnožka (1 – R/K) × Q, izračunanega za vsako podjetje s kvoto na ozemlju države članice; če je zmnožek manjši od nič, se šteje, da je enak nič; (c) ‚opustitev‘ pomeni številko, ki jo dobimo, če količino kvot, ki jih zadevno podjetje opusti, delimo s kvoto, ki mu je bila dodeljena v skladu s členom 7 in členom 11(1) do (3) Uredbe (ES) št. 318/2006 in členom 60(1) do (3) te uredbe. (d) ‚K‘ se v posamezni državi članici izračuna tako, da se skupno zmanjšanje kvote v tej državi članici (prostovoljno zmanjšanje plus količina, ki jo je treba zmanjšati na ravni države članice v skladu s točko 1(a) Priloge VIIa) deli z njeno prvotno kvoto, določeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006, in sicer v različici, ki se je uporabljala 1. julija 2006. Za države članice, ki 1. julija 2006 niso bile članice Skupnosti, sklicevanje na navedeno prilogo zadeva različico, ki se je uporabljala na datum njihovega pristopa k Skupnosti.

2. Veljavni odstotek je enak skupnemu odstotku na ravni države članice, pomnoženemu z 1 – [(1/K) × opustitev]. Če je rezultat manjši od nič, je veljavni odstotek enak nič.









PRILOGA VIIc

IZRAČUN KOEFICIENTA, KI SE DOLOČI V SKLADU S ČLENOM 52A(1)

1. Za izračun iz točke 2 se uporabljajo naslednje opredelitve: (a) ‚koeficient na ravni države članice‘ pomeni koeficient, ki se določi v skladu s točko 2; (b) ‚zmanjšanje‘ pomeni številko, dobljeno z delitvijo celotne opustitve kvot za sladkor v državi članici, vključno z opustitvami v tržnem letu, na katero se nanaša umik, z nacionalnimi kvotami za sladkor, kakor so določene v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006 v različici, ki se je uporabljala 1. julija 2006. Za države članice, ki 1. julija 2006 niso bile članice Skupnosti, sklicevanje na navedeno prilogo zadeva različico, ki se je uporabljala na datum njihovega pristopa k Skupnosti. (c) ‚koeficient‘ pomeni koeficient, ki ga določi Komisija v skladu s členom 52(2).

2. Za tržni leti 2008/2009 in 2009/2010 je koeficient na ravni države članice enak koeficientu, povečanemu za [(1/0,6) × zmanjšanje] × (1 – koeficient). Če je rezultat večji od 1, je veljavni koeficient enak 1.“









PRILOGA II









„PRILOGA XIa

TRŽENJE MESA, PRIDOBLJENEGA IZ GOVEDA, STAREGA NAJVEČ DVANAJST MESECEV, V SKLADU S ČLENOM 113B

I. Opredelitev pojmov

V tej prilogi ‚meso‘ pomeni vsak trup, meso s kostmi ali brez njih ter razrezane ali nerazrezane klavnične proizvode, namenjene prehrani ljudi, ki so pridobljeni iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, in sicer sveže, ohlajeno ali zamrznjeno meso ne glede na to ali je pakirano oziroma embalirano ali ne.

II. Kategorizacija goveda, starega največ dvanajst mesecev, v klavnici

Ob zakolu nosilci dejavnosti pod nadzorom pristojnega organa iz točke VII(1) te priloge vsa goveda, stara največ dvanajst mesecev, razvrstijo v eno od naslednjih kategorij:

(A) Kategorija V: govedo, staro osem mesecev ali manj Identifikacijska črka kategorije: V;

(B) Kategorija Z: govedo, staro več kot osem mesecev in največ dvanajst mesecev Identifikacijska črka kategorije: Z.

Ta razdelitev se opravi na podlagi podatkov, navedenih v potnem listu, ki spremlja govedo, oziroma, če tega ni, na podlagi podatkov, shranjenih v računalniški bazi podatkov, predvideni v členu 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa ( 40 ).

III. Prodajne označbe

1. Prodajna oznaka je ime, pod katerim se živilo prodaja, v smislu člena 5(1) Direktive 2000/13/ES.

2. Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, se v državah članicah trži samo pod naslednjo(-imi) prodajno(-imi) oznako(-ami), določeno(-enimi) za vsako državo članico: (A) Za meso, pridobljeno iz goveda kategorije V:



Država trženja Prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti Belgija veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch Bolgarija месо от малки телета Češka republika telecí Danska lyst kalvekød Nemčija Kalbfleisch Estonija vasikaliha Grčija μοσχάρι γάλακτος Španija ternera blanca, carne de ternera blanca Francija veau, viande de veau Irska veal Italy vitello, carne di vitello Ciper μοσχάρι γάλακτος Latvija teļa gaļa Litva veršiena Luksemburg veau, viande de veau/Kalbfleisch Madžarska borjúhús Malta vitella Nizozemska kalfsvlees Avstrija Kalbfleisch Poljska cielęcina Portugalska vitella Romunija carne de vițel Slovenija teletina Slovaška teľacie mäso Finska vaalea vasikanliha/ljust kalvkött Švedska ljust kalvkött Združeno kraljestvo veal (B) Za meso, pridobljeno iz goveda kategorije Z:



Država trženja Prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti Belgija jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundsvlees/Jungrindfleisch Bolgarija телешко месо Češka republika hovězí maso z mladého skotu Danska kalvekød Nemčija Jungrindfleisch Estonija noorloomaliha Grčija νεαρό μοσχάρι Španija ternera, carne de ternera Francija jeune bovin, viande de jeune bovin Irska rosé veal Italija vitellone, carne di vitellone Ciper νεαρό μοσχάρι Latvija jaunlopa gaļa Litva jautiena Luksemburg jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch Madžarska növendék marha húsa Malta vitellun Nizozemska rosé kalfsvlees Avstrija Jungrindfleisch Poljska młoda wołowina Portugalska vitelão Romunija carne de tineret bovin Slovenija meso težjih telet Slovaška mäso z mladého dobytka Finska vasikanliha/kalvkött Švedska kalvkött Združeno kraljestvo beef

3. Prodajne oznake iz odstavka 2 se lahko dopolnijo z navedbo imena ali oznake zadevnih delov mesa ali klavničnega proizvoda.

4. Prodajne oznake, navedene v kategoriji V dela A tabele iz odstavka 2, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te uredbe. Predvsem se izrazi ‚veau‘, ‚telecí‘, ‚Kalb‘, ‚μοσχάρι‘, ‚ternera‘, ‚kalv‘, ‚veal‘, ‚vitello‘, ‚vitella‘, ‚kalf‘, ‚vitela‘ in ‚teletina‘ ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa, pridobljenega iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev.

IV. Obvezni podatki na etiketi

1. Brez poseganja v člen 3(1) Direktive 2000/13/ES in člene 13, 14 in 15 Uredbe (ES) št. 1760/2000 nosilci dejavnosti meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, na vsaki stopnji proizvodnje in trženja na etiketi navedejo naslednje: (a) starost živali ob zakolu, navedeno v obliki (kakor je ustrezno) ‚starost ob zakolu: do 8 mesecev‘ za živali, stare največ osem mesecev, ali ‚starost ob zakolu: od 8 do 12 mesecev‘ za živali, stare več kot 8 mesecev in največ 12 mesecev; (b) prodajno oznako v skladu s točko III te priloge. Z odstopanjem od točke (a) pa lahko nosilci dejavnosti na vsaki stopnji proizvodnje in trženja, razen pri prodaji končnemu potrošniku, starost ob zakolu nadomestijo z identifikacijsko črko kategorije, kakor je opredeljena v točki II te priloge.

2. Za meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, ki je nepredpakirano in namenjeno za prodajo končnemu potrošniku na prodajnih mestih na drobno, določijo pravila o načinu navedbe podatkov iz odstavka 1 države članice.

V. Prostovoljni podatki na etiketi

Nosilci dejavnosti obvezne podatke iz točke IV lahko dopolnijo s prostovoljnimi podatki, ki se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 16 ali 17 Uredbe (ES) št. 1760/2000.

VI. Registracija podatkov

Na vsaki stopnji proizvodnje in trženja mesa, pridobljenega iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, nosilci dejavnosti za zagotavljanje točnosti podatkov iz točk IV in V na etiketi registrirajo zlasti naslednje podatke:

(a) navedbo identifikacijske številke in datum rojstva živali, samo v klavnici;

(b) navedbo referenčne številke, ki omogoča ugotovitev povezave med identifikacijo živali, iz katerih je pridobljeno meso, na eni strani in prodajno oznako, starostjo ob zakolu in identifikacijsko črko kategorije, navedenimi na etiketi mesa, na drugi strani;

(c) navedbo datuma prihoda in odhoda živali in mesa v obrat, da se ugotovi korelacija med prihodi in odhodi.

VII. Uradni pregledi

1. Države članice pred 1. julijem 2008 imenujejo pristojni(-e) organ(-e), ki je (so) odgovoren(-ni) za uradne preglede za preverjanje uporabe člena 113b in te priloge, ter o tem obvestijo Komisijo.

2. Uradne preglede opravi(-jo) pristojni organ(-i) v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali ( 41 ).

3. Komisija skupaj s pristojnimi organi zagotovi, da države članice ravnajo v skladu z določbami člena 113b in te priloge.

4. Strokovnjaki Komisije, po potrebi skupaj z zadevnimi pristojnimi organi in, če je to ustrezno, s strokovnjaki iz držav članic opravijo preglede na kraju samem, da se prepričajo o izvajanju določb člena 113b in te priloge.

5. Država članica, na ozemlju katere se opravljajo pregledi, Komisiji zagotovi vso pomoč, ki bi jo ta lahko potrebovala za izpolnitev svojih nalog.

VIII. Meso, uvoženo iz tretjih držav

1. Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, in uvoženo iz tretjih držav se v Skupnosti trži v skladu z določbami člena 113b in te priloge.

2. Nosilci dejavnosti iz tretje države, ki želijo dati na trg Skupnosti meso iz odstavka 1, se podvržejo izvajanju pregledov s strani pristojnega organa, ki ga imenuje ta tretja država, ali, če to ni mogoče, neodvisnega organa tretje strani. Neodvisni organ predloži vsa jamstva o izpolnjevanju pogojev, določenih z evropskim standardom EN 45011 ali Vodilom 65 ISO/IEC (‚Splošne zahteve za organe, ki upravljajo sisteme certificiranja proizvodov‘).

3. Imenovani pristojni organ ali, če je to ustrezno, neodvisni organ tretje strani zagotavlja izpolnjevanje zahtev člena 113b in te priloge.

IX. Kazni

Brez poseganja v posebne določbe, ki jih lahko sprejme Komisija v skladu s členom 194 te uredbe, države članice sprejmejo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb člena 113b in te priloge, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Predvidene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o določbah glede kazni uradno obvestijo Komisijo do 1. julija 2009, nemudoma pa jo tudi uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.“









PRILOGA III









„PRILOGA XVIa

IZČRPEN SEZNAM PRAVIL, KI SE LAHKO V SKLADU S ČLENOM 125F IN ČLENOM 125 L RAZŠIRIJO NA PROIZVAJALCE NEČLANE

1. Pravila o obveščanju o proizvodnji

(a) obveščanje o načrtovani pridelavi po proizvodih in, kjer je potrebno, po sortah;

(b) obveščanje o setvi in sajenju;

(c) obveščanje o celotnih pridelovalnih površinah po proizvodih oz., če je možno, po sortah;

(d) obveščanje o načrtovani količini pridelka in predvidenih rokih spravila pridelka po proizvodih oz., če je možno, po sortah;

(e) periodično obveščanje o količinah pridelka in razpoložljivih zalogah, po sortah;

(f) informacije o skladiščnih zmogljivostih.

2. Pravila za proizvodnjo

(a) izbira semena, ki se uporablja, glede na namen uporabe (sveža poraba/industrijska predelava);

(b) krčenje sadovnjakov.

3. Pravila trženja

(a) določeni datumi začetka spravila pridelkov, časovni razpored trženja;

(b) minimalne zahteve glede kakovosti in velikosti;

(c) priprava, predstavitev, pakiranje in označevanje v prvi fazi trženja;

(d) označevanje porekla proizvoda.

4. Pravila za varstvo okolja

(a) uporaba mineralnih in organskih gnojil;

(b) uporaba fitofarmacevtskih sredstev in drugih metod zaščite pridelka;

(c) največje mejne vrednosti ostankov pesticidov in gnojil v sadju in zelenjavi;

(d) pravila za odstranjevanje/odlaganje stranskih proizvodov in uporabljenega materiala;

(e) pravila v zvezi s proizvodi, ki so bili umaknjeni s trga.

5. Pravila o promociji in sporočanju v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem kriz, kot je navedeno v členu 103c(2)(c).“









PRILOGA IV

SPREMEMBE PRILOGE XXII K UREDBI (ES) št. 1234/2007

1. V tabeli iz točke 4 v zvezi z Uredbo (EGS) št. 2759/75 se vrstica, ki označuje korelacijo med prvim odstavkom, prvo alineo člena 3 navedene uredbe in zadevno določbo Uredbe o enotni SUT, nadomesti z naslednjim:



„člen 3, prvi odstavek, prva alinea člen 31(1)(e)“

2. V tabeli iz točke 26 v zvezi z Uredbo (ES) št. 1255/1999 se vrstice, ki označujejo korelacijo med členi 6 do 9 navedene uredbe in zadevno določbo Uredbe o enotni SUT, nadomestijo z naslednjim:



„člen 6(1), prvi pododstavek člena 15(1) in 22 člen 6(1), drugi in tretji pododstavek člen 15(2) člen 6(2), prvi pododstavek, točka (a), prva alinea člen 10(1)(e) člen 6(2), prvi pododstavek, točka (a), druga in tretja alinea ter točka (b) člen 10 v povezavi s členom 43(a) člen 6(2), drugi pododstavek člen 10 v povezavi s členom 43(a) člen 6(3), prvi pododstavek člen 28(a) člen 6(3), drugi pododstavek člen 29 člen 6(3), tretji pododstavek člen 43(d)(i) člen 6(3), četrti pododstavek člen 43(d)(iii) člen 6(4), prvi pododstavek in drugi pododstavek, prvi stavek člena 25 in 43(f) člen 6(4), drugi pododstavek, drugi stavek člen 43(d)(iii) člen 6(5) — člen 6(6) člen 6(2)(b) in (c) člen 7(1), prvi pododstavek člen 10(1)(f), člen 16, prvi odstavek in člen 43(a) člen 7(1), drugi pododstavek člena 23 in 43(a) člen 7(1), tretji pododstavek člen 43(l) člen 7(2) člen 16, drugi odstavek člen 7(4) člena 25 in 43(e) člen 8(1) člen 28(b) člen 8(2) in (3) člena 30 ter 43(d)(i) in (iii) člen 9(1) člena 31(1)(d) in 36(1) člen 9(2) člen 31(2) člen 9(3) člen 43(d)(iii) člen 9(4) člen 36(2)“

3. V tabeli iz točke 30 v zvezi z Uredbo (ES) št. 2529/2001 se vrstica, ki označuje korelacijo med členom 12 navedene uredbe in zadevno določbo Uredbe o enotni SUT, nadomesti z naslednjim:



„Člen 12 člena 31(1)(f) in 38“

4. V tabeli iz točke 40 v zvezi z Uredbo (ES) št. 318/2006 se za vrstico v zvezi s členom 19 navedene uredbe vstavi naslednja točka:



„člen 19a člen 52a“

5. Dodajo se naslednje tabele: „45. Uredba (ES) št. 700/2007



Uredba (ES) št. 700/2007 Ta uredba člen 1(1) in (2) člen 113b(1), prvi pododstavek člen 1(3) člen 113b(2) člen 2 točka I Priloge XIa člen 3 točka II Priloge XIa člen 4 točka III Priloge XIa člen 5 točka IV Priloge XIa člen 6 točka V Priloge XIa člen 7 točka VI Priloge XIa člen 8 točka VII Priloge XIa člen 9 točka VIII Priloge XIa člen 10 točka IX Priloge XIa člen 11(1) člen 121, prvi odstavek, točka (j) člen 11(2) člen 121, drugi odstavek člen 12 člen 195 člen 13 člen 113b(1), drugi pododstavek 46. Uredba (ES) št. 1182/2007



Uredba (ES) št. 1182/2007 Ta uredba člen 1, prvi odstavek člen 1(1)(i) in (j) člen 1, drugi odstavek člen 1(4) člen 2(1) člen 113a(1) člen 2(2) člen 113(1)(b) in (c) člen 2(3) člen 113(2)(a)(ii) člen 2(4)(a) člen 121(a) člen 2(4)(b) člen 113(2)(a) člen 2(4)(c) člen 113(2)(b) člen 2(5) člen 113a(2) člen 2(6) člen 113a(3) člen 2(7) člen 203a(7) člen 3(1)(a) člen 122(a) in (b) člen 3(1)(b) člen 125b(1)(a) člen 3(1)(c)(i) člen 122(c)(ii) člen 3(1)(c)(ii) člen 122(c)(i) člen 3(1)(c)(iii) člen 122(c)(iii) člen 3(1)(d) člen 125a(1), uvodno besedilo člen 3(1)(e) člen 122 člen 3(2)–(5) člen 125a člen 4 člen 125b člen 5 člen 125c člen 6 člen 125d člen 7(1) in (2) člen 125e člen 7(3)–(5) člen 103a člen 8 člen 103b člen 9 člen 103c člen 10 člen 103d člen 11 člen 103e člen 12 člen 103f člen 13 člen 103g člen 14 člen 125f člen 15 člen 125g člen 16 člen 125h člen 17 člen 125i člen 18 člen 125j člen 19 člen 184(4) člen 20 člen 123(3) člen 21 člen 125k člen 22 člen 176a člen 23 člen 125l člen 24 člen 125m člen 25 člen 125n člen 26 člen 128 člen 27 člen 129 člen 28 člen 130(1)(fa) in (fb) člen 29 člen 131 člen 30 člen 132 člen 31 člen 133 člen 32 člen 134 člen 33 člen 135 člen 34 člen 140a člen 35(1)–(3) člen 141 člen 35(4) člen 143 člen 36 člen 144 člen 37, prvi odstavek člen 145 člen 37, drugi odstavek, točke (a), (b) in (c) člen 148 člen 38 člen 159 člen 39 člen 160 člen 40 člen 161(1)(da) in (db) člen 41 člen 174 člen 42(a)(i) člen 121(a) člen 42(a)(ii) člen 113a(3) člen 42(a)(iii) člen 121(a)(i) člen 42(a)(iv) člen 121(a)(ii) člen 42(a)(v) člen 121(a)(iii) člen 42(b)(i) člen 127(e) člen 42(b)(ii) člen 103h(a) člen 42(b)(iii) člen 103h(b) člen 42(b)(iv) člen 103h(c) člen 42(b)(v) člen 103h(d) člen 42(b)(vi) člen 103h(e) člen 42(c) člena 127 in 179 člen 42(d)–(g) člen 194 člen 42(h) členi 134, 143(b) in 148 člen 42(i) člen 192 člen 42(j) člen 203a(8) člen 43, prvi odstavek člena 1(4) in 180 člen 43, drugi odstavek, točka (a) člen 182(5) člen 43, drugi odstavek, točka (b) — člen 43, drugi odstavek, točka (c) člen 182(6) člen 44 člen 192 člen 45 člen 190 členi 46–54 — člen 55 člen 203a(1)–(6)“