2007R0498 — SL — 12.01.2011 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 498/2007

z dne 26. marca 2007

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo







KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo ( 1 ) in zlasti člena 102 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 1198/2006 (Osnovna uredba) nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 1263/1999 ( 2 ) in (ES) št. 2792/1999 ( 3 ) ob upoštevanju novega razvoja na področju ribištva, ribiških območij in ribolova v celinskih vodah. Zato je tudi primerno, da se določijo nove določbe za izvajanje Osnovne uredbe. (2) Določiti je treba podrobna pravila za predstavitev operativnih programov. Da bi bilo operativne programe lažje vzpostaviti in da bi jih Komisija lažje pregledala ter odobrila, je treba določiti skupna pravila glede zgradbe in vsebine programov, ki naj temeljijo še posebej na zahtevah, določenih v členu 20 Osnovne uredbe. (3) Glede podpore ukrepom za prilagoditev ribiške flote Skupnosti, naj države članice v svojih operativnih programih predstavijo metode za izračun premij. (4) Glede možnosti, predvidene na podlagi člena 25(4) Osnovne uredbe (da skupina plovil doseže zmanjšanje moči motorja), morajo biti pogoji za to možnost natančno določeni. (5) Treba je opredeliti nekatere izraze, ki se uporabljajo posebej za ribogojstvo, predelavo in trženje proizvodov ribištva in ribogojstva, da se zagotovi enotno razumevanje. (6) Glede podpore produktivnih naložb v ribogojstvo ter naložb v predelavo in trženje, naj države članice v svojih operativnih programih obrazložijo, kako bodo zagotovile, da imajo mikro in mala podjetja prednost. (7) Glede podpore ukrepom za zdravstveno varstvo živali je treba določiti podrobne pogoje, da se zagotovi skladnost z Direktivo Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zdravstvenem varstvu živali za živali in proizvode iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih ( 4 ). (8) Glede podpore ukrepa skupnega interesa je treba opredeliti upravičene izdatke. (9) Glede ribiških območij iz člena 43 Osnovne uredbe je treba določiti pogoje za izbor območij. (10) Podpirana javno-zasebna partnerstva iz člena 45 Osnovne uredbe morajo izpolnjevati določene podrobne pogoje. (11) Kar zadeva podporo trajnostnemu razvoju ribiških območij, morajo biti postopki za izbiro skupin pregledni, da bodo za podporo zagotovo izbrane relevantne in visoko kakovostne razvojne strategije na lokalni ravni. (12) Določiti je treba pravila, skupna več ukrepom. Da bi zagotovili boljše ciljanje naložbenih dejavnosti, je treba dati na razpolago skupni niz pravil za opredelitev upravičenih stroškov. (13) Da se zagotovi, da vse zainteresirane stranke dobijo informacije o možnem financiranju, in zaradi preglednosti je treba, ob upoštevanju načela sorazmernosti, določiti minimalno vsebino ukrepov, ki so potrebni za informiranje vseh morebitnih upravičencev o možnostih financiranja, ki jih prek Evropskega sklada za ribištvo (ESR) skupaj nudijo Skupnost in države članice, vključno z obveznostjo obveščanja javnosti o načinih, kako morebitni upravičenci vložijo vlogo za financiranje in kakšna merila za izbor se uporabijo. (14) Da se poveča preglednost glede uporabe pomoči ESR, naj države članice vsako leto objavijo seznam upravičencev, imena operacij in znesek javnega financiranja, dodeljenega operacijam, v elektronski obliki ali kako drugače. Cilj dostopnosti takšnih informacij javnosti je krepitev preglednosti ukrepov Skupnosti na področju razvoja ribiškega sektorja, na ribiških območjih in pri ribolovu v celinskih vodah, povečanje solidnega finančnega upravljanja javnih sredstev in zlasti okrepitev nadzora nad javnim denarjem ter nenazadnje preprečevanje vsakršnega izkrivljanja konkurence med upravičenci sredstev ESR. Glede na zelo pomembno vlogo zastavljenih ciljev, je glede na načelo proporcionalnosti in zahtevo po varovanju osebnih podatkov upravičeno, da se določi javna objava pomembnih informacij, saj se s tem ne prekoračijo pravila demokratične družbe in preprečijo nepravilnosti. (15) Da se zagotovi boljše izvajanje ukrepov informiranja in izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo o strategiji informiranja in objave ter rezultatih, je treba določiti kontaktne osebe, odgovorne za ukrepe informiranja in objave. (16) Na podlagi izkušenj programskega obdobja 2000–2006 je treba podrobno določiti pogoje, ki jih morajo izpolnjevati instrumenti finančnega inženiringa, da se financirajo iz operativnega programa. (17) Z ozirom na člen 59 Osnovne uredbe in z vidika pridobljenih izkušenj je treba določiti obveznosti, ki naj jih imajo organi za upravljanje glede upravičencev v fazi, ki vodi k izboru in odobritvi operacij, ki bodo financirane z ozirom na vidike, ki naj jih zajemajo preverjanja izdatkov, ki jih prijavijo upravičenci, vključno z upravnimi preverjanji vlog za povračilo in preverjanji posameznih operacij na kraju samem; ter z ozirom na pogoje, ki jih je treba upoštevati pri preverjanjih na kraju samem na podlagi vzorca. (18) Podrobno je treba določiti tudi informacije, ki naj se vključijo v računovodske podatke operacij ter informacije, ki jih je treba hraniti, kot so podatki o izvajanju, ki jih morajo organi za upravljanje zapisovati, hraniti in jih na zahtevo predložiti Komisiji. (19) Da bi zagotovili ustrezno revidiranje izdatkov iz operativnih programov, je treba določiti merila, ki jih mora revizijska sled izpolnjevati, da se šteje za primerno. (20) Za revizijo operacij je odgovoren revizijski organ. Da bi zagotovili, da sta obseg in učinkovitost navedenih revizij ustrezna in da se v vseh državah članicah izvajajo v skladu z istimi standardi, je treba določiti pogoje, ki naj jih navedene revizije izpolnjujejo. (21) Izkušnje so pokazale, da je treba podrobno določiti podlago za vzorčenje operacij, ki bodo revidirane, ki jih revizijski organ mora upoštevati pri oblikovanju ali odobritvi metode vzorčenja, vključno z nekaterimi tehničnimi merili, ki naj se uporabljajo za naključni statistični vzorec in dejavnike, ki jih je treba upoštevati za dopolnilni vzorec. (22) Da bi poenostavili in uskladili standarde za pripravo in predstavitev revizijske strategije, letnega nadzornega poročila in izjav o zaprtju, za katere je revizijski organ odgovoren na podlagi člena 61 Osnovne uredbe, je treba določiti podrobna pravila glede njihove vsebine in opredeliti naravo in kakovost informacij, na katere se opirajo. (23) Da se zagotovi najbolj učinkovita uporaba člena 87 Osnovne uredbe glede razpoložljivosti dokumentov in pravic Evropskega računskega sodišča in Komisije do dostopa do vseh spremnih dokumentov glede izdatkov in revizij, naj organi za upravljanje zagotovijo, da so informacije o identiteti in lokaciji organov, ki imajo spremne dokumente, takoj na voljo in da se ti dokumenti posredujejo minimalnemu seznamu oseb in organov. Za isti namen je treba določiti, kateri nosilci podatkov so na splošno sprejeti za hranjenje takšnih dokumentov. V ta namen naj nacionalni organi določijo postopke, ki so potrebni za zagotovitev, da se dokumenti hranijo v skladu z izvirniki, kadar je to ustrezno, in se lahko za namene revizije na to opre. (24) Da bi uskladili standarde za potrjevanje izdatkov in za pripravo zahtevkov za plačila, naj bo določena vsebina takih potrdil in zahtevkov, opredeljena naj bo narava in kakovost informacij, na katere se opira. Za uskladitev s členom 60(f) Osnovne uredbe je treba določiti podrobne postopke glede evidence o izterljivih zneskih ter zneskih, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za operacijo; in skladno s tem obveščanje Komisije. (25) Na podlagi člena 71 Osnovne uredbe mora država članica pred vložitvijo prvega zahtevka za vmesno plačilo ali najpozneje v roku dvanajstih mesecev od odobritve operativnega programa Komisiji predložiti opis sistemov upravljanja in nadzora, poročilo, ki vsebuje rezultate ocene vzpostavljenih sistemov in podaja mnenje o njihovi skladnosti z določbami navedene uredbe o sistemih upravljanja in nadzora. Ker so navedeni dokumenti nekateri od glavnih elementov, na katere se opira Komisija v okviru deljenega upravljanja proračuna Skupnosti, da se prepriča, da države članice zadevno finančno pomoč uporabljajo v skladu s predpisi in načeli, ki se uporabljajo za zaščito finančnih interesov Skupnosti; treba je podrobno določiti informacije, ki naj jih ti dokumenti vsebujejo ter podlago za oceno in mnenje. (26) Člen 57 Osnovne uredbe določa, da so ureditve za revizijo sorazmerne s celotnim zneskom javnih izdatkov, ki je dodeljen zadevnemu operativnemu programu. Kadar je javni izdatek, dodeljen operativnemu programu, omejen, je primerno, da se država članica lahko bolj zanese na nacionalne organe in pravila za izvajanje nekaterih nalog, povezanih z ureditvijo nadzora in revizije ter da Komisija zato določi, katera preverjanja, katere revizije operacij in katere obveznosti se lahko izvajajo in izvedejo v skladu z nacionalnimi pravili in s strani nacionalnih organov. V teh istih okoliščinah naj Komisija razlikuje sredstva, s katerimi morajo države članice izpolnjevati naloge potrjevanja izdatkov in preverjanje sistema upravljanja in nadzora, ter določiti pogoje, pod katerimi lahko Komisija omeji svojo revizijo in se zanese na zagotovila nacionalnih organov. (27) Kot del obveznosti glede upravljanja in nadzora se od držav članic zahteva, da poročajo o nepravilnostih in jih spremljajo. Podrobna pravila za izvajanje navedene zahteve so bila določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1681/94 z dne 11. julija 1994 o nepravilnostih in izterjavi neupravičeno plačanih zneskov v okviru financiranja strukturnih politik ter organizaciji ustreznega informacijskega sistema na tem področju ( 5 ). Zaradi jasnosti in poenostavitve je primerno, da se navedena pravila vključijo v to uredbo. (28) Treba je predvideti, da Komisija povrne sodne stroške, kadar od države članice zahteva, da začne ali nadaljuje sodni postopek zaradi izterjave neupravičeno plačanih zneskov po nepravilnosti, in da se ji posredujejo informacije, na podlagi katerih lahko odloči o porazdelitvi izgube iz neizterljivih zneskov na podlagi člena 70(2) Osnovne uredbe. Določijo se tudi redni stiki med Komisijo in državami članicami glede nepravilnosti, uporabe posredovanih informacij za izdelavo analiz tveganja in priprave poročil ter za posredovanje informacij ustreznim odborom. (29) Da se omeji upravno breme, ki ga nalaga sistem poročanja in hkrati zagotovi potrebna raven informacij, države članice, brez poseganja v obveznosti, ki neposredno izhajajo iz člena 60(f) Osnovne uredbe, niso dolžne poročati o nepravilnostih, ki vključujejo zneske pod določenim pragom, razen če Komisija to izrecno zahteva. (30) Uporaba elektronskih sredstev za izmenjavo informacij in finančnih podatkov vodi v poenostavitev, večjo učinkovitost in preglednost ter prihranek časa. Da bi vse te prednosti v celoti izkoristili in hkrati ohranili varnost izmenjav, je treba določiti skupen računalniški sistem ter tudi seznam dokumentov v skupnem interesu Komisije in držav članic. Zato je treba podrobno določiti obliko takih dokumentov in zagotoviti podroben opis informacij, ki naj jih taki dokumenti vsebujejo. Iz istih razlogov je treba določiti delovanje takega računalniškega sistema glede identifikacije stranke, odgovorne za nalaganje dokumentov in njihovo posodabljanje. (31) V skladu z Direktivo 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis ( 6 ), ob upoštevanju ravni varnosti in zaupnosti, ki je potrebna za finančno upravljanje skladov iz ESR, zadnjega stanja tehničnega razvoja in analize stroškov in koristi, je treba zahtevati uporabo elektronskega podpisovanja. (32) Da se zagotovi hiter razvoj in pravilno delovanje skupnega računalniškega sistema, naj bi se stroški razvoja računalniškega sistema financirali iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti na podlagi člena 46(1) Osnovne uredbe, in da naj bi bili stroški povezave z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi računalniškimi sistemi upravičeni do finančnega prispevka s strani ESR na podlagi člena 46 navedene uredbe. (33) Z vidika Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ( 7 ) in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 8 ) je treba v zvezi z ukrepi informiranja in obveščanja javnosti ter revizijskega dela na podlagi te uredbe določiti, naj Komisija in države članice preprečijo kakršno koli nepooblaščeno razkritje osebnih podatkov ali dostop do takih podatkov, ter podrobno določiti namene, za katere Komisija in države članice lahko obdelujejo take podatke. (34) Uredbo Komisije (ES) št. 2722/2000 z dne 13. decembra 2000 o uvedbi pogojev, pod katerimi finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR) lahko prispeva k izkoreninjenju bolezenskih tveganj v ribogojstvu ( 9 ), Uredbo Komisije (ES) št. 908/2000 z dne 2. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za izračunavanje pomoči, ki jo države članice odobrijo organizacijam proizvajalcem v sektorju za ribištvo in ribogojstvo ( 10 ) in Uredbo Komisije (ES) št. 366/2001 z dne 22. februarja 2001 o podrobnih pravilih za izvajanje ukrepov, predvidenih v Uredbi Sveta (ES) št. 2792/1999 ( 11 ) je zato treba razveljaviti od 1. januarja 2007; še naprej pa naj se uporabljajo za pomoč, zagotovljeno z Uredbo (ES) 2792/1999. (35) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Evropskega sklada za ribištvo – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:







POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1198/2006 (Osnovna uredba) glede:

(a) strukture in posredovanja operativnih programov;

(b) ukrepov na področju ribištva;

(c) vrednotenja operativnih programov;

(d) informacij in obveščanja javnosti;

(e) instrumentov finančnega inženiringa;

(f) upravljanja, spremljanja in nadzora;

(g) nepravilnosti;

(h) elektronske izmenjave podatkov;

(i) osebnih podatkov.

Člen 2

Posebne ureditve za nekatere operativne programe

Za operativne programe, za katere celotni upravičeni javni izdatki ne presegajo 90 milijonov EUR po cenah iz leta 2004, so posebne ureditve določene v členu 28(2) in členih 51, 52 in 53.







POGLAVJE II

STRUKTURA IN POSREDOVANJE OPERATIVNIH PROGRAMOV

Člen 3

Struktura in posredovanje operativnih programov

1. Vsebina operativnega programa iz člena 20 Osnovne uredbe se določi v skladu z delom A Priloge I k tej uredbi, finančni načrt pa kot je določeno v delu B navedene priloge.

Predhodno vrednotenje iz člena 48 Osnovne uredbe je treba priložiti operativnemu programu.

2. Države članice Komisiji dajo na voljo elektronsko različico operativnega programa, ki se po vsaki reviziji programa posodobi. Države članice Komisiji predložijo prošnje za spremembo programa iz člena 18 Osnovne uredbe z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 65 te uredbe. Države članice Komisiji posredujejo prošnje za spremembo operativnega programa, ki vpliva na prispevek Evropskega sklada za ribištvo (ESR) za tekoče leto najpozneje do 30. septembra tekočega leta.







POGLAVJE III

PREDNOSTNE OSI







ODDELEK 1

Prednostna os 1: Ukrepi za prilagoditev ribiške flote Skupnosti

Člen 4

Državna pomoč za trajno ukinitev ribolovne dejavnosti

1. Po trajni ukinitvi ribolovne dejavnosti se zadevno ribolovno plovilo trajno izbriše iz evidence ribiške flote Skupnosti, in, kjer je to primerno, se ustrezno ribolovno dovoljenje za plovilo trajno prekliče.

2. V operativnem programu so podrobno opredeljene metode za izračun premij, odobrenih na podlagi člena 23 Osnovne uredbe.

3. Kadar se trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti ribiških plovil doseže s prerazporeditvijo iz člena 23(1)(b) Osnovne uredbe, države članice skladno s tem prilagodijo premije in pri tem upoštevajo merila, kot so tržna vrednost ribolovnega dovoljenja za plovilo in preostala vrednost plovila.

4. V primeru izgube ribolovnega plovila v času od sklepa o dodelitvi premije in dejanskega dne trajne ukinitve ribolovne dejavnosti, organ za upravljanje naredi finančne popravke za znesek odškodnine, ki jo plača zavarovalnica.

Člen 5

Državna pomoč zaradi začasne prekinitve ribolovne dejavnosti

1. V operativnem programu so podrobno opredeljene metode za izračun premij, odobrenih na podlagi člena 24 Osnovne uredbe.

2. V členu 24(2) Osnovne uredbe „finančna pomoč Skupnosti, dodeljena sektorju“ pomeni prispevek ESR k operativnemu programu zadevne države članice.

Člen 6

Naložbe v ribiška plovila in selektivnost

1. Za namene člena 25 Osnovne uredbe je organ za upravljanje odgovoren za ocenjevanje upoštevanja odstavkov 2 do 5 tega člena in na zahtevo Komisiji posreduje vse ustrezne dokumente.

2. Skupni upravičeni izdatki na plovilo, ki jih je treba na podlagi člena 25, razen odstavka 6(e) navedenega člena Osnovne uredbe podpirati v celotnem programskem obdobju, ne presegajo največjega zneska, določenega na podlagi objektivnih meril, kot so našteta v členu 23(3) iste uredbe in vključena v operativni program.

3. Skupina plovil lahko doseže 20 % zmanjšanje moči motorja, kakor je določeno v členu 25(4) Osnovne uredbe, pod naslednjimi pogoji:

(a) vsa plovila, ki spadajo v isto skupino, so opredeljena posamično;

(b) vsa plovila, ki spadajo v isto skupino, delujejo v istem območju upravljanja;

(c) vsa plovila, ki spadajo v isto skupino, uporabljajo enako glavno ribolovno orodje, kakor je navedeno v Dodatku III (oddelek C) Uredbe Komisije (ES) št. 1639/2001 ( 12 ); in

(d) število vseh plovil, ki spadajo v isto skupino, ne presega petdeset.

4. Izstop ribiške zmogljivosti iz ribiške flote z državno pomočjo se ne šteje za 20 % zmanjšanje moči, ki ga lahko doseže skupina plovil, kakor je določeno v členu 25(4) Osnovne uredbe.

5. Finančna podpora, ki se odobri na podlagi člena 25(6)(e) Osnovne uredbe, se odobri samo za opremo in posodobitev zaščite ulova in orodja pred plenilci v naravi, ki so zaščiteni z Direktivo Sveta 79/409/EGS ( 13 ) in 92/43/EGS ( 14 ).

Člen 7

Mali priobalni ribolov

1. Če je v skladu s členom 26(2) Osnovne uredbe zmanjšana stopnja zasebne finančne udeležbe, se skladno s tem poveča stopnja javnega prispevka. Prispevek iz ESR se izračuna v skladu s stopnjami, določenimi v členu 53 Osnovne uredbe glede na tako dobljeni javni prispevek.

2. V operativnem programu so podrobno opredeljene metode za izračun premij, odobrenih na podlagi člena 26(3) in 26(4) Osnovne uredbe v korist malega priobalnega ribolova.

3. V členu 26(4)(b) Osnovne uredbe „ribiški proizvodi“ pomenijo ribiške proizvode, ki izhajajo iz ulova ribiških plovil za mali priobalni ribolov.

Člen 8

Družbeno-gospodarsko nadomestilo za upravljanje ribiške flote Skupnosti

1. V operativnem programu so podrobno opredeljene metode za izračun družbeno-gospodarskega nadomestila za upravljanje ribiške flote Skupnosti, odobrenega na podlagi člena 27 Osnovne uredbe.

2. Podpora za zgodnjo upokojitev, predvidena v členu 27(1)(d) Osnovne uredbe, je upravičena do nadomestila iz ESR tudi, če je upravičencem izplačana po 31. decembru 2015 pod pogojem, da je bila v ta namen zavarovana na blokiranem računu.







ODDELEK 2

Prednostna os 2: Ribogojstvo, ribolov v celinskih vodah, predelava in trženje proizvodov ribištva in ribogojstva

Člen 9

Področje poseganja v ribogojstvo

Podpora na podlagi člena 28(6) Osnovne uredbe lahko krije stroške presoj, predvidenih v Direktivi Sveta 85/337/EGS ( 15 ).

Člen 10

Ukrepi za produktivne naložbe v ribogojno proizvodnjo

1. Za namene člena 29(1)(a), (b) in (c) Osnovne uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „nove vrste“: vrste, katerih ribogojna proizvodnja v državi članici je nizka ali ne obstaja in za katere so tržna pričakovanja dobra;

(b) „vrste z dobrimi tržnimi pričakovanji“: vrste, za katere napovedana srednjeročna gibanja kažejo, da bo tržno povpraševanje verjetno preseglo ponudbo;

(c) „običajna praksa v sektorju ribogojstva“: ribogojne dejavnosti, ki se opravljajo v skladu z zavezujočo zakonodajo, tako v zvezi z zdravjem, veterino kot z okoljskimi zadevami;

(d) „tradicionalno ribogojstvo“: navade, ki so povezane s socialno in kulturno dediščino danega območja.

2. Podpora, predvidena v členu 29 Osnovne uredbe, lahko zajema delovna plovila v ribogojstvu. Ribiška plovila, kakor so opredeljena v členu 3(c) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 ( 16 ) se ne štejejo za delovna plovila v ribogojstvu, tudi če se uporabljajo izključno v ribogojstvu.

3. Brez poseganja v člen 35(6) Osnovne uredbe lahko podpora na podlagi člena 29 Osnovne uredbe krije naložbe, ki se nanašajo na trgovino na drobno v ribogojnici, kadar je takšna trgovina sestavni del ribogojnice.

4. Če države članice uporabijo možnost, predvideno v členu 29(1)(a) Osnovne uredbe, morajo vzpostaviti mehanizme, da so organu za upravljanje na voljo rezultati analize tržnih perspektiv za ribogojne vrste.

5. Za ukrepe, predvidene v členu 29 Osnovne uredbe, države članice v svojem operativnem programu opišejo, kako se bo pomoč prednostno razvrščala mikro in malim podjetjem.

Člen 11

Vodno-okoljski ukrepi v ribogojstvu

1. Če se pomoč odobri upravičencem za namene iz člena 30 Osnovne uredbe, države članice preverijo, da upravičenci ravnajo v skladu z vodno-okoljskimi zavezami najpozneje tri leta od datuma odobritve operacije in na koncu izvajanja operacije.

2. Podpora, predvidena v členu 30(2)(b) Osnovne uredbe, zadeva samo stroške udeležbe v Sistemu okoljskega ravnanja in presoje (EMAS) pred odobritvijo sistema za posamezno podjetje.

3. V členu 30(2)(c) Osnovne uredbe „ekološko ribogojstvo“ pomeni ribogojne dejavnosti, ki proizvajajo gojene vodne vrste v skladu z ekološko pridelavo v smislu člena 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 ( 17 ) in ki imajo označbe v ta namen. Do sprejema podrobnih pravil pridelave na ravni Skupnosti, vključno s pravili za konverzijo, ki se uporabljajo za ekološko ribogojstvo, se uporabljajo nacionalna pravila, oziroma če teh ni, zasebni standardi, ki jih sprejemajo ali priznavajo države članice.

4. Podpora, predvidena v členu 30(2)(d) Osnovne uredbe, se lahko odobri samo za posebne omejitve ali zahteve za območja NATURA 2000, ki jih nalagajo ustrezni nacionalni ukrepi za izvajanje direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS.

5. V členu 30(3) Osnovne uredbe „splošna dobra ribogojna praksa“ pomeni skladnost z zavezujočo zakonodajo, tako v zvezi z zdravjem, veterino kot z okoljskimi zadevami, ter uporabo proizvodnih protokolov, ki preprečujejo izgubo virov in nepotrebno onesnaževanje.

Člen 12

Ukrepi za zdravje živali

1. Podpora, predvidena v členu 32 Osnovne uredbe lahko zajema:

(a) za eksotične bolezni v ribogojstvu, kakor so navedene v členu 3 Odločbe 90/424/EGS ( 18 ), nadzorne ukrepe, ki se uporabljajo na podlagi oddelka 3 poglavja V Direktive Sveta 2006/88/ES;

(b) za neeksotične bolezni v ribogojstvu, kakor so navedene v členu 24 Odločbe 90/424/EGS, programe za izkoreninjenje, pripravljene in odobrene na podlagi člena 44(2) Direktive 2006/88/ES.

2. Organ za upravljanje operativnega programa odloči ali bo prispeval k financiranju nadzornih ukrepov iz odstavka 1(a) ali programa za izkoreninjene iz odstavka 1(b), in pred posredovanjem ukrepov oziroma programa v skladu z določbami Odločbe 90/424/EGS sprejme podrobne ureditve za finančno udeležbo.

3. Če Komisija v skladu s členom 24 Odločbe 90/424/EGS nadzornih ukrepov ali programa za izkoreninjenje iz odstavka 1 tega člena ne odobri, se predvideni prispevek takoj vrne v proračun operativnega programa.

4. Če je vrednost upravičenih stroškov dejavnosti, ki jo odobri Komisija v skladu s členom 24 Odločbe 90/424/EGS, nižja od vsote, ki jo je predvidel organ za upravljanje, država članica lahko na ta način sproščeno razliko ponovno uporabi za svoj operativni program.

5. Podpora, predvidena v členu 32 Osnovne uredbe ne zajema nadzornih dejavnosti, katerih namen je dokazati, da so brez bolezni, da bi dobili status območja, ki je uradno prosto bolezni, ali stalnih stroškov, kot so stroški uradnih veterinarskih služb.

Člen 13

Ribolov v celinskih vodah

1. V členu 33 Osnovne uredbe „plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah“ pomenijo plovila, ki se ukvarjajo z gospodarskim ribolovom v celinskih vodah in niso vključena v evidenco ribiške flote Skupnosti.

2. Za naložbe, določene v drugem pododstavku člena 33(2) in člena 25 Osnovne uredbe, lahko plovila, katerih dolžina ne presega 12 metrov, in ki ne uporabljajo vlečnega orodja ter se ukvarjajo z ribolovom v celinskih vodah, uživajo podporo z isto intenzivnostjo pomoči, kakor je določeno za mala plovila za obalno plovbo iz člena 26 iste uredbe.

3. Države članice v svojih operativnih programih določijo, kako bodo zagotovile, da naložbe, podprte na podlagi člena 33 Osnovne uredbe, ne ogrožajo ravnovesja med velikostjo flote in odgovarjajočimi razpoložljivimi viri rib.

Člen 14

Naložbe v predelavo in trženje

1. ESR na podlagi člena 34 Osnovne uredbe lahko podpira naložbe za ekstrakcijo dioksina in drugih snovi, ki škodujejo zdravju ljudi, iz ribje moke ali ribjega olja, tudi če uporaba in predelava končnih proizvodov nista namenjena za prehrano ljudi.

2. Za ukrepe, predvidene v členu 35 Osnovne uredbe, države članice v svojih operativnih programih opišejo, kako se bo pomoč prednostno razvrščala mikro in malim podjetjem.







ODDELEK 3

Prednostna os 3: Ukrepi v skupnem interesu

Člen 15

Skupni ukrepi

1. Podpora, predvidena v členu 37 Osnovne uredbe, ne zajema stroškov, povezanih z raziskovalnim ribolovom.

2. Podpora, predvidena v točki (n) prvega odstavka člena 37 Osnovne uredbe, se lahko odobri za:

(a) ustanovitev organizacij proizvajalcev z namenom olajšanja ustanovitve in administrativnega delovanja organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 ( 19 ) po 1. januarju 2007;

(b) izvajanje načrtov organizacij proizvajalcev, ki so posebej priznane na podlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 104/2000 z namenom olajšati izvajanje njihovih načrtov za izboljšanje kakovosti njihovih proizvodov; ali

(c) prestrukturiranje organizacij proizvajalcev z namenom povečati njihovo učinkovitost v skladu z zahtevami trga.

3. Podpora iz odstavka 2(b) tega člena je degresivna tri leta po dnevu posebnega priznanja na podlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 104/2000.

Člen 16

Ukrepi za varovanje in razvoj vodnih živalskih in rastlinskih vrst

1. Podpora, predvidena v točki (a) prvega pododstavka člena 38(2) Osnovne uredbe, zadeva ukrepe za konstruiranje in vgradnjo umetnih grebenov ali drugih dolgotrajnih objektov.

Podpora lahko zajema delo pred vgradnjo, vključno s študijami, sestavne dele, signalizacijo, prevoz in montažo objektov in znanstveno spremljanje.

2. Podpora predvidena v členu 38(2) Osnovne uredbe ne zajema naprav za združevanje rib.

3. Podpora, predvidena v točki (c) prvega pododstavka člena 38(2) Osnovne uredbe, lahko zajema izdatke za potrebne ohranitvene ukrepe za območja, ki spadajo v evropsko ekološko omrežje NATURA 2000. Podpora lahko zajema pripravo načrtov upravljanja, strategij in shem, infrastrukturo, vključno z amortizacijo in opremo za rezervate, usposabljanje in izobraževanje za zaposlene v rezervatih ter ustrezne študije.

4. Podpora previdena v točki (c) prvega pododstavka člena 38(2) Osnovne uredbe ne zajema nadomestil za izpadle pravice, izpad dohodka in plač zaposlenih.

5. V drugem pododstavku člena 38(2) Osnovne uredbe „neposredno obnavljanje staleža“ pomeni dejavnost izpuščanja živih vodnih organizmov, ki so bili proizvedeni v drstišču ali so bili ulovljeni kje drugje.

Člen 17

Mesta iztovarjanja

V primeru podpore za naložbe za prestrukturiranje mest iztovarjanja in izboljšanje pogojev za ribe, ki jih priobalni ribiči iztovorijo na obstoječih mestih iztovarjanja, kakor je predvideno v drugem pododstavku člena 39(1) Osnovne uredbe, države članice zagotovijo, da mesta iztovarjanja ravnajo v skladu z ustreznimi sanitarnimi predpisi in da se izvršujejo nadzorni ukrepi.

Člen 18

Razvoj novih trgov in oglaševalske kampanje

1. Podpora za promocijske ukrepe, kakor je predvideno v členu 40(3)(a), (d), (e) in (g) Osnovne uredbe lahko zajema zlasti:

(a) stroške oglaševalskih agencij in drugih izvajalcev storitev, ki so vključeni v pripravo in izvajanje oglaševalskih kampanj;

(b) nakup ali najem oglaševalskega prostora in ustvarjanje sloganov in nalepk za obdobje oglaševalskih kampanj;

(c) izdatke za objavljanje in zunanje sodelavce, potrebne za kampanje;

(d) organizacijo in udeležbo na trgovinskih sejmih in razstavah.

2. Glede proizvodov, zaščitenih na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 ( 20 ), se podpora lahko odobri za njihovo oglaševanje samo od dneva, ko je ime vpisano v register, kakor je predvideno v členu 7 navedene uredbe.

Člen 19

Pilotni projekti

1. Na podlagi člena 41 Osnovne uredbe se podpora ne odobri za raziskovalni ribolov.

2. V primeru podpore za pilotni projekt, kakor je predvideno v členu 41 Osnovne uredbe, organ za upravljanje zagotovi, da pilotni projekti vključujejo ustrezno znanstveno nadaljnje spremljanje izvajanja in da se izdela ustrezna ocena kakovosti tehničnih poročil iz člena 41(3) navedene uredbe.

3. Pilotni projekti niso neposredno gospodarske narave. Kateri koli dobiček, ki se ustvari med izvajanjem pilotnega projekta, se odšteje od javne pomoči, podeljene operaciji.

4. Če skupni stroški pilotnega projekta presegajo 1 milijon EUR, organ za upravljanje pred odobritvijo pilotnega projekta zahteva presojo, ki jo opravi neodvisni znanstveni organ.

Člen 20

Predelava ribiških plovil za prerazporeditev

Podpora, predvidena v členu 42 Osnovne uredbe, se lahko odobri za predelavo ribiškega plovila po prerazporeditvi samo, če se to plovilo trajno izbriše iz registra ribiške flote in, kjer je to primerno, se ustrezno ribolovno dovoljenje za plovilo trajno prekliče.







ODDELEK 4

Prednostna os 4: Trajnostni razvoj ribiških območij

Člen 21

Cilji in ukrepi

Podpora, odobrena na podlagi člena 43 Osnovne uredbe, je za:

(a) izvajanje lokalnih razvojnih strategij iz člena 45(2) Osnovne uredbe in člena 24 te uredbe z namenom, da se dosežejo cilji iz člena 43(2)(a), (b) in (c) Osnovne uredbe in prek upravičenih ukrepov, predvidenih v členih 44(1)(a) do (g), (i) in (j) ter členu 44(2) in (3) navedene uredbe;

(b) izvajanje med-regionalnega in nadnacionalnega sodelovanja med skupinami na ribiških območjih, kakor je navedeno v členu 44(1)(h) Osnovne uredbe, zlasti s povezovanjem v mreže in z razširjanjem najboljše prakse z namenom, da se dosežejo cilji iz člena 43(2)(d) navedene uredbe.

Člen 22

Ozemeljska uporaba prednostne osi 4

1. V operativnem programu so podrobno opredeljeni postopki in merila za izbor ribiških območij. Države članice odločijo, kako bodo uporabile člen 43(3) in (4) Osnovne uredbe.

2. Ni treba, da ribiška območja sovpadajo z nacionalnim upravnim območjem ali z območji, določenimi zaradi izpolnjevanja pogojev za pridobitev pomoči na podlagi ciljev strukturnih skladov.

Člen 23

Postopki in merila za izbor skupin

1. Skupina, kakor je navedena v členu 45(1) Osnovne uredbe, je sestavljena tako, da lahko pripravi in izvaja razvojno strategijo na zadevnem območju.

Ustreznost in učinkovitost partnerstva se oceni na podlagi sestave ter preglednosti in jasnosti pri dodelitvi nalog in odgovornosti.

Zagotovljena mora biti zmožnost partnerjev, da opravljajo naloge, ki so jim dodeljene, ter učinkovitost in odločanje.

Partnerstvo naj sestavljajo, tudi na ravni odločanja, predstavniki ribiškega sektorja in drugih ustreznih lokalnih družbeno-gospodarskih sektorjev.

2. Šteje se, da je upravna zmogljivost „skupine“ ustrezna, če skupina:

(a) bodisi iz partnerstva izbere enega partnerja kot administrativnega vodjo, ki zagotavlja zadovoljivo delovanje partnerstva; bodisi

(b) se združi v strukturo s splošnim pravnim statusom, ki bo zagotavljala zadovoljivo delovanje partnerstva.

3. Če je skupini zaupano upravljanje javnih sredstev, je treba oceniti njeno finančno usposobljenost:

(a) glede odstavka 2(a) glede sposobnosti administrativnega vodje upravljati sredstva;

(b) glede odstavka 2(b) glede sposobnosti skupne strukture upravljati sredstva.

4. Skupine za izvajanje lokalnih razvojnih strategij je treba izbrati najpozneje štiri leta od datuma odobritve operativnega programa. Če organ za upravljanje organizira več kot en postopek izbire za skupine, se lahko odobri daljše roke.

5. V operativnem programu so navedeni:

(a) postopki in merila za izbor skupin ter število skupin, ki jih država članica namerava izbrati. Merila za izbor iz člena 45 Osnovne uredbe in tega člena so minimum ter so jim lahko dodana posebna nacionalna merila. Postopki so pregledni, zagotavljajo ustrezno objavo in, kadar je to primerno, zagotavljajo konkurenco med skupinami, ki predlagajo lokalne razvojne strategije;

(b) načini upravljanja in postopki za opredelitev postopkov za sprožitev in kroženje finančnih tokov do upravičenca. Zlasti je opisano, kako so skupine vključene v sisteme upravljanja, spremljanja in nadzora.

Člen 24

Lokalna razvojna strategija

Lokalna razvojna strategija, ki jo predlaga skupina v skladu s členom 45(2) Osnovne uredbe:

(a) je celostna in temelji na vzajemnem delovanju med akterji, sektorji in operacijami in je več kot le zbirka operacij ali sektorskih ukrepov;

(b) je skladna s potrebami na ribiških območjih, zlasti v družbeno-gospodarskem smislu;

(c) dokazuje svojo trajnost;

(d) dopolnjuje druge posege na zadevnem območju.

Člen 25

Izvajanje lokalne razvojne strategije

1. Ne glede na člen 45(2) Osnovne uredbe skupina izbere operacije, ki se financirajo na podlagi lokalne razvojne strategije.

2. Če je skupini zaupano upravljanje javnih sredstev, oblikuje ločen račun za izvajanje lokalne razvojne strategije.







ODDELEK 5

Skupne določbe za več ukrepov

Člen 26

Skupne določbe za prednostne osi 1 do 4

Naslednji izdatki niso upravičeni do prispevka iz ESR:

(a) za namene členov 28(3), 34(3), točke (i) prvega odstavka člena 37 in člena 44(2)(c) Osnovne uredbe nakup infrastrukture, ki se uporablja za vseživljenjsko učenje za znesek, ki presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni operaciji;

(b) del stroškov vozil, ki niso neposredno povezani z zadevno operacijo.







POGLAVJE IV

VREDNOTENJE OPERATIVNIH PROGRAMOV

Člen 27

Vmesna vrednotenja

Države članice posredujejo vmesna vrednotenja iz člena 49 Osnovne uredbe najpozneje do 30. junija 2011. Komisija lahko prekine štetje roka za plačilo v skladu s členom 88 Osnovne uredbe, če država članica ni izpolnila te obveznosti.







POGLAVJE V

INFORMIRANJE IN OBJAVA

Člen 28

Opis ukrepov informiranja in objave v operativnem programu in v letnih in končnih poročilih o izvajanju

1. Za namen člena 20(1)(g)(v) Osnovne uredbe operativni program vsebuje najmanj naslednje elemente:

(a) vsebino ukrepov informiranja in objave, ki jih sprejmejo države članice ali organ za upravljanje za morebitne upravičence in upravičence in okvirni proračun zanje;

(b) vsebino ukrepov informiranja in objave, ki jih sprejmejo države članice ali organ za upravljanje in njihov okvirni proračun;

(c) upravne oddelke ali organe, ki so odgovorni za izvajanje ukrepov informiranja in objave;

(d) navedbo, kako bodo ukrepi informiranja in objave ovrednoteni glede vidljivosti in ozaveščenosti o operativnem programu in kakšno vlogo ima Skupnost.

2. Za operativne programe iz člena 2 se odstavka 1(c) in (d) tega člena ne uporabljata.

3. Letna poročila in končno poročilo o izvajanju operativnega programa iz člena 67 Osnovne uredbe vsebujejo:

(a) izvedene ukrepe informiranja in objave;

(b) ureditve za ukrepe informiranja in objave iz točke (d) prvega odstavka člena 31 te uredbe, ki, kjer je primerno, vključujejo elektronski naslov, kjer je take podatke mogoče najti.

Letno poročilo o izvajanju, ki zajema leto 2010 in končno poročilo o izvajanju iz člena 67 Osnovne uredbe vsebuje poglavje z oceno rezultatov ukrepov informiranja in objave glede vidljivosti in ozaveščenosti o operativnem programu in kakšno vlogo ima Skupnost, kakor je predvideno v odstavku 1(d) tega člena.

Člen 29

Ukrepi informiranja za morebitne upravičence

1. Za namene člena 51(2)(a) Osnovne uredbe organ za upravljanje zagotovi, da se operativni program s podrobnostmi o finančnem prispevku ESR razširi v javnosti in da je na voljo vsem zainteresiranim strankam. Poleg tega organ za upravljanje zagotovi, da informacije o možnostih financiranja, ki jih prek operativnega programa skupaj nudita Skupnost in države članice, čim bolj razširijo v javnosti.

2. Organ za upravljanje morebitnim upravičencem posreduje jasne in podrobne informacije, najmanj o:

(a) pogojih za upravičenost, ki jih je treba izpolnjevati za izpolnjevanje pogojev za financiranje v okviru operativnega programa;

(b) opis postopkov za pregledovanje vlog za sredstva in roke;

(c) merilih za izbor operacij, ki bodo financirane;

(d) stikih na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki lahko posredujejo informacije o operativnem programu.

3. Organ za upravljanje obvesti morebitne upravičence o javni objavi, predvideni v točki (d) drugega odstavka člena 31.

4. Organ za upravljanje v ukrepe informiranja in objave v skladu z državnimi zakoni in prakso vključi najmanj naslednje organe, ki lahko razširjajo informacije, naštete v odstavku 2:

(a) nacionalne, regionalne in lokalne organe in razvojne agencije;

(b) trgovinska in strokovna združenja;

(c) gospodarske in socialne partnerje;

(d) nevladne organizacije;

(e) organizacije, ki zastopajo gospodarstvo;

(f) informacijske centre o Evropski uniji in predstavnike Komisije v državah članicah;

(g) izobraževalne ustanove.

Člen 30

Ukrepi informiranja za upravičence

Organ za upravljanje obvesti upravičence, da s sprejetjem sredstev sprejmejo tudi to, da bodo vključeni v seznam upravičencev, ki se objavi v skladu s točko (d) drugega odstavka člena 31.

Člen 31

Odgovornosti organa za upravljanje glede ukrepov informiranja in objave

Za namene člena 51(2)(c) Osnovne uredbe organ za upravljanje zagotovi, da se ukrepi informiranja javnosti in objave izvajajo s čim večjo medijsko pokritostjo in da se pri tem uporabljajo različne oblike in načini komunikacije na ustrezni teritorialni ravni.

Organ za upravljanje je odgovoren za organizacijo najmanj naslednjih ukrepov informiranja in objave:

(a) velike informacijske dejavnosti, ko se objavi uvedba operativnega programa;

(b) vsaj ene velike informacijske dejavnosti na leto, ko se predstavijo dosežki operativnega programa;

(c) pred prostori organa za upravljanje se v tednu, ki se začne 9. maja, izobesi zastava Evropske unije;

(d) seznam upravičencev, imena operacij in znesek javnega financiranja, dodeljen operacijam, objavi v elektronski obliki ali kako drugače.

Udeležencev in operacij, ki jih podpira ESR in katerih cilj je izboljšanje poklicnih spretnosti in usposabljanje ter upravičencev, ki dobijo podporo za zgodnji izhod iz ribiškega sektorja, vključno z zgodnjo upokojitvijo, kakor je predvideno v členu 27(1)(d) Osnovne uredbe, se ne navede.

Člen 32

Odgovornosti upravičencev glede ukrepov informiranja javnosti in objave

1. Za namene člena 51 Osnovne uredbe je upravičenec odgovoren za obveščanje javnosti o pomoči, ki jo je dobil od ESR z ukrepi, določenimi v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2. Če skupni upravičeni stroški operacije, ki jo sofinancira ESR, presegajo 500 000 EUR in vključujejo financiranje infrastrukture ali gradnjo, upravičenec na lokaciji operacije med izvajanjem postavi pano. Informacije iz člena 33 zavzemajo najmanj 25 % panoja.

Ko je operacija zaključena, se pano nadomesti s trajno obrazložitveno ploščico iz odstavka 3.

3. Če skupni upravičeni stroški operacije presegajo 500 000 EUR in vključujejo nakup fizičnega objekta ali financiranje infrastrukture ali gradnjo, upravičenec najpozneje šest mesecev od zaključka operacije namesti trajno obrazložitveno ploščico, ki je vidna in dovolj velika.

Na ploščici sta poleg informacij iz člena 33 navedena vrsta in naziv operacije. Informacije iz istega člena zavzemajo najmanj 25 % ploščice.

Obrazložitvena ploščica se namesti tudi na lokacijah skupin, financiranih na podlagi prednostne osi 4 Osnovne uredbe.

4. V ustreznih primerih upravičenec zagotovi, da so tisti, ki sodelujejo v operaciji, ki jo sofinancira ESR, obveščeni o teh sredstvih.

Upravičenec zagotovi jasno obvestilo, da je bila operacija, ki se izvaja, izbrana na podlagi operativnega programa, ki ga sofinancira ESR.

V vsakem dokumentu, vključno s potrdili o udeležbi in drugimi potrdili, ki se nanaša na tako operacijo, je vključena izjava, da je operativni program sofinanciral ESR.

Člen 33

Tehnične značilnosti ukrepov informiranja in objave za operacijo

1. Vsi ukrepi informiranja in objave za upravičence, morebitne upravičence in javnost vključujejo:

(a) emblem Evropske unije v skladu z grafičnimi standardi, določenimi iz Priloge II in sklicevanje na Evropsko unijo;

(b) sklicevanje na ESR: „Evropski sklad za ribištvo“;

(c) izjavo, ki jo izbere organ za upravljanje in poudarja dodano vrednost posredovanja Skupnosti, in po možnosti: „Vlaganje v trajnosten ribolov“.

2. Za male promocijske objekte se odstavek 1(b) in (c) ne uporablja.







POGLAVJE VI

INSTRUMENTI FINANČNEGA INŽENIRINGA

Člen 34

Splošne določbe, ki se uporabljajo za vse instrumente finančnega inženiringa

1. Na podlagi člena 55(8) Osnovne uredbe ESR lahko, kot del operativnega programa, sofinancira izdatke glede operacij, ki vključujejo prispevke za podporo instrumentov finančnega inženiringa za podjetja, predvsem mala in srednja podjetja (MSP), vključno z mikro podjetji, kakor so opredeljena v Priporočila Komisije 2003/361/ES ( 21 ) z dne 1. januarja 2005, kot so skladi s tveganim kapitalom, jamstveni skladi in posojilni skladi, vključno prek holdingov.

Instrumenti finančnega inženiringa so v obliki aktivnosti, ki izvajajo vračljive naložbe ali zagotavljajo jamstva za vračljive naložbe ali oboje. Zanje se uporabljajo pogoji, določeni v členih 35, 36 in 37.

2. Izkaz o izdatkih glede instrumentov finančnega inženiringa vsebuje skupne izdatke, plačane pri oblikovanju takih instrumentov ali za prispevke vanje. Pri delnem ali končnem zaprtju operativnega programa so upravičeni izdatki vsota vseh plačil za naložbe v podjetja iz vsakega instrumenta finančnega inženiringa iz odstavka 1 ali danih jamstev, vključno z zneski, ki jih jamstveni skladi predvidijo za jamstva in upravičenimi stroški upravljanja. Ustrezni izkaz o izdatkih se skladno popravi.

3. Obresti, ki jih ustvarijo plačila iz operativnega programa v instrumente finančnega inženiringa, se uporabijo za plačilo instrumentov finančnega inženiringa za mala in srednja podjetja, vključno z mikro podjetji.

4. Viri, ki se vrnejo v operacijo iz naložb instrumentov finančnega inženiringa ali ostanejo potem, ko so prevzeta vsa jamstva, pristojni organi zadevnih držav članic uporabijo v korist malih in srednjih podjetij, vključno z mikro podjetji.

Člen 35

Pogoji, ki se uporabljajo za vse instrumente finančnega inženiringa

1. Če ESR financira operacije, ki vključujejo instrumente finančnega inženiringa, vključno s tistimi, ki se organizirajo prek holdingov, partnerji, ki sofinancirajo, delničarji ali njihovi ustrezno pooblaščeni predstavniki posredujejo poslovni načrt.

Poslovni načrt oceni država članica ali organ za upravljanje, ki tudi spremlja izvajanje načrta, oziroma se to izvede v pristojnosti države članice ali organa za upravljanje. Ocena rentabilnosti naložbene dejavnosti instrumentov finančnega inženiringa upošteva vse vire dohodkov zadevnega podjetja.

2. V poslovnem načrtu iz odstavka 1 je navedeno najmanj:

(a) ciljni trg podjetij ter merila in pogoji za njihovo financiranje;

(b) operativni proračun instrumentov finančnega inženiringa;

(c) lastništvo instrumenta finančnega inženiringa;

(d) partnerji, ki sofinancirajo, ali delničarji;

(e) predpisi instrumenta finančnega inženiringa;

(f) določbe o strokovnosti, usposobljenosti in neodvisnosti upravljanja;

(g) utemeljitev za uporabo in nameravana uporaba prispevka ESR;

(h) politika instrumenta finančnega inženiringa glede izstopa iz naložb v podjetje;

(i) določbe o prenehanju instrumenta finančnega inženiringa, vključno s ponovno uporabo virov, ki se vrnejo v instrument finančnega inženiringa iz naložb ali ostanejo potem, ko so prevzeta vsa jamstva, ki se lahko pripišejo prispevku iz operativnega programa.

3. Instrumenti finančnega inženiringa, vključno s holdingi, se ustanovijo kot neodvisne pravne osebe, ki jih urejajo sporazumi med partnerji, ki sofinancirajo, ali delničarji, ali kot poseben sveženj financiranja v okviru obstoječe finančne institucije.

Če se instrument finančnega inženiringa oblikuje v okviru finančne institucije, je ustanovljen kot ločeni finančni blok, za katerega veljajo posebna pravila izvajanja v okviru finančne institucije, ki zlasti določa vodenje ločenih računovodskih evidenc, v katerih se novi viri, vloženi v instrument finančnega inženiringa, vključno s tistimi, ki jih prispeva operativni program, razlikujejo od virov, ki so bili na začetku na voljo v instituciji.

Komisija ne postane partner, ki sofinancira ali delničar v instrumentih finančnega inženiringa.

4. Povprečni letni stroški upravljanja v času pomoči ne smejo presegati nobenega od naslednjih pragov, razen če se po javnem razpisu ne dokaže, da je potreben višji odstotek:

(a) 2 % kapitala, ki ga je operativni program prispeval v holding, ali kapitala, ki ga je operativni program ali holding prispeval v jamstvene sklade;

(b) 3 % kapitala, ki ga je operativni program ali holding prispeval v instrument finančnega inženiringa v vseh drugih primerih, z izjemo mikro kreditnih instrumentov, usmerjenih na mikro podjetja;

(c) 4 % kapitala, ki ga je operativni program ali holding prispeval v instrument, usmerjen na mikro podjetja;

5. Pogoje za prispevke iz operativnega programa v instrumente finančnega inženiringa se določi v sporazumu o financiranju, ki ga skleneta ustrezno pooblaščen predstavnik instrumenta finančnega inženiringa in država članica ali organ za upravljanje.

6. V sporazumu o financiranju iz odstavka 5 je navedeno najmanj:

(a) strategija vlaganja in načrtovanje;

(b) spremljanje izvajanja v skladu s pravili, ki se uporabljajo;

(c) politika izstopa prispevka iz operativnega programa iz instrumenta finančnega inženiringa;

(d) določbe o prenehanju instrumenta finančnega inženiringa, vključno s ponovno uporabo virov, ki se vrnejo v instrument finančnega inženiringa iz naložb ali ostanejo potem, ko so prevzeta vsa jamstva, ki se lahko pripišejo prispevku iz operativnega programa.

7. Organ za upravljanje sprejme previdnostne ukrepe za zmanjšanje kakršnega koli izkrivljanja konkurence pri tveganem kapitalu ali na trgu posojil. Dobički iz naložb v lastniški kapital in iz posojil, zmanjšani za sorazmerni delež stroškov upravljanja in spodbude za uspešnost, se lahko prednostno dodelijo vlagateljem, ki delujejo v skladu z načelom tržno usmerjenega vlagatelja do stopnje prejemkov, ki je določena v predpisih o instrumentih finančnega inženiringa, in se potem sorazmerno razdelijo med vse partnerje, ki sofinancirajo in delničarje.

Člen 36

Posebni pogoji, ki se uporabljajo za holdinge

1. Kadar ESR financira instrumente finančnega inženiringa, organizirane prek holdingov, to je skladov, ki so ustanovljeni za naložbe v več skladov s tveganim kapitalom, jamstvenih skladov in posojilnih skladov, jih država članica ali organ za upravljanje izvaja v eni ali več od naslednjih oblik:

(a) oddaja javnega naročila v skladu z zakonom o javnih naročilih, ki se uporablja;

(b) v drugih primerih, kadar sporazum ni javno naročilo storitev v smislu zakona o javnih naročilih, dodelitev nepovratnih sredstev, ki je za ta namen opredeljena kot neposredni finančni prispevek z donacijo: (i) Evropski investicijski banki ali Evropskemu investicijskemu skladu; ali (ii) finančni instituciji brez razpisa za zbiranje predlogov, če je to v skladu z nacionalno zakonodajo, ki je združljiva s Pogodbo.

2. Če ESR financira instrumente finančnega inženiringa, organizirane prek holdingov, država članica ali organ za upravljanje s holdingom sklene sporazum o financiranju, v katerem so določeni načini in cilji financiranja.

Sporazum o financiranju po potrebi upošteva ugotovitve ocene vrzeli med ponudbo in povpraševanjem za take instrumente s strani MSP.

3. Sporazumu o financiranju iz odstavka 2 določa zlasti:

(a) pogoje za prispevke iz operativnega programa v holding;

(b) razpis za prijavo interesa, naslovljen na finančne posrednike;

(c) oceno, izbor in akreditacijo finančnih posrednikov;

(d) vzpostavitev in spremljanje politike vlaganja, v kateri so navedena najmanj ciljna podjetja in proizvodi finančnega inženiringa, ki se podpirajo;

(e) poročanje holdinga državam članicam ali organu za upravljanje;

(f) spremljanje izvajanja naložb v skladu s pravili, ki se uporabljajo;

(g) zahteve glede revizije;

(h) politiko izstopa holdinga iz skladov s tveganim kapitalom, jamstvenih skladov in posojilnih skladov;

(i) določbe o prenehanju holdinga, vključno s ponovno uporabo virov, ki se vrnejo v instrument finančnega inženiringa iz naložb ali ostanejo potem, ko so prevzeta vsa jamstva, ki se lahko pripišejo prispevku iz operativnega programa.

4. Pogoji prispevkov v sklade s tveganim kapitalom, jamstvene sklade in posojilne sklade iz holdingov, ki jih podpira operativni program, bodo določeni v sporazumu o financiranju, ki ga sklenejo na eni strani skladi s tveganim kapitalom, jamstveni sklad in posojilni skladi, in na drugi strani holding. Sporazum o financiranju vključuje najmanj elemente, navedene v členu 35(6).

Člen 37

Posebni pogoji, ki se uporabljajo za sklade s tveganim kapitalom, jamstvene sklade in posojilne sklade

Instrumenti finančnega inženiringa, razen holdingov, vlagajo v podjetja, predvsem v MSP. Taka vlaganja so možna le ob ustanovitvi, v zgodnjih fazah, vključno z izhodiščnim kapitalom, ali ob razširitvi teh podjetij, in le v dejavnosti, za katere vodstvo instrumentov finančnega inženiringa presodi, da so potencialno ekonomsko uspešne.







POGLAVJE VII

UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE IN NADZOR







ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 38

Posredniška telesa

1. Kadar eno ali več nalog organa za upravljanje ali organa za potrjevanje opravlja posredniško telo, se ustrezne ureditve uradno zapišejo.

2. Določbe te uredbe o organu za upravljanje in organu za potrjevanje se uporabljajo za posredniško telo.

Člen 39

Organ za upravljanje

1. Za namene izbora in potrditve operacij organ za upravljanje na podlagi člena 59(a) Osnovne uredbe zagotovi, da so upravičenci obveščeni o posebnih pogojih glede proizvodov, ki bodo dobavljeni ali storitev, ki bodo opravljene na podlagi operacije, finančnem načrtu, roku za izvedbo, in da finančne in druge informacije hranijo in sporočajo. Pred sprejetjem sklepa o odobritvi se prepriča, da je upravičenec sposoben izpolniti te obveznosti.

2. Preverjanja, ki jih opravi organ za upravljanje na podlagi člena 59(b) Osnovne uredbe, zajemajo upravne, finančne, tehnične in fizične vidike operacij, če je to primerno.

Preverjanja zagotovijo, da so navedeni izdatki realni, da so bili proizvodi dobavljeni ali storitve opravljene v skladu s sklepom o odobritvi, da so zahtevki upravičenca za povračilo pravilni in da so izdatki v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili. Vsebuje postopke, s katerimi se prepreči dvojno financiranje izdatkov z drugimi programi Skupnosti ali nacionalnimi programi ali z drugimi programskimi obdobji.

Preverjanja vsebujejo naslednje postopke:

(a) upravna preverjanja glede vsakega zahtevka upravičenca za povračilo;

(b) preverjanje posameznih operacij na kraju samem.

3. Kadar se preverjanja na kraju samem iz odstavka 2(b) za operativni program opravljajo na vzorcu, organ za upravljanje vodi evidenco, v kateri je opisana in utemeljena metoda vzorčenja in opredeljene operacije ali transakcije, ki so bile izbrane za preverjanje.

Organ za upravljanje določi velikost vzorca, da dobi ustrezno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, ob upoštevanju ravni tveganja, ki ga je za zadevno vrsto upravičencev in operacij določil organ za upravljanje.

Organ za upravljanje vsako leto pregleda metodo vzorčenja.

4. Organ za upravljanje določi pisne standarde in postopke za preverjanja, ki se opravljajo na podlagi odstavka 2 in za vsako preverjanje vodi evidenco, v kateri je navedeno opravljeno delo, datum in rezultati preverjanja ter ukrepi, sprejeti glede ugotovljenih nepravilnosti.

5. Kadar je organ za upravljanje tudi upravičenec na podlagi operativnega programa, ureditve za preverjanja iz odstavkov 2, 3 in 4 zagotovijo ustrezno ločitev nalog v skladu s členom 57(1)(b) Osnovne uredbe.

Člen 40

Podatki o operacijah, ki jih je na zahtevo treba sporočiti Komisiji

1. Računovodski podatki operacij in podatki o izvajanju iz člena 59(c) Osnovne uredbe vsebujejo najmanj informacije, določene v Prilogi III k tej uredbi. Kadar je to ustrezno, naj bodo ti podatki razčlenjeni na podlagi starosti in spola upravičenca.

2. Organi za upravljanje, potrjevanje in revizijo ter telesa iz člena 61(3) Osnovne uredbe imajo dostop do informacij iz odstavka 1 tega člena.

3. Država članica na pisno zahtevo Komisije posreduje Komisiji ustrezne informacije iz odstavka 1 v petnajstih delovnih dneh po prejemu zahtevka ali v drugem roku, ki je dogovorjen za izvedbo preverjanja dokumentov ali preverjanja na kraju samem. Komisija lahko zahteva informacije iz odstavka 1 na ravni operacij, ukrepov, prednostnih osi ali operativnega programa.

▼M1

4. V računovodskih evidencah, ki se vzdržujejo v skladu s členom 60(f) osnovne uredbe, se kateri koli znesek v zvezi z nepravilnostjo, sporočeno Komisiji v skladu s členom 55, označi z referenčno številko, dodeljeno navedeni nepravilnosti, ali s kakršno koli drugo primerno metodo.

▼B

Člen 41

Revizijska sled

Za namene člena 59(f) Osnovne uredbe še šteje, da je revizijska sled ustrezna, če izpolnjuje naslednja merila:

(a) omogoča, da se skupni zneski, potrjeni Komisiji, uskladijo s podrobnimi računovodskimi podatki in spremnimi dokumenti, ki jih imajo organ za potrjevanje, organ za upravljanje, posredniška telesa in upravičenci glede operacij, ki so sofinancirane na podlagi operativnega programa;

(b) omogoča preverjanje plačila javnega prispevka upravičencu;

(c) omogoča preverjanje uporabe meril za izbor, ki jih je za operativni program določil nadzorni odbor;

(d) za vsako operacijo, če je primerno, vsebuje tehnične specifikacije in finančni načrt, dokumente o odobritvi nepovratnih sredstev, dokumente, ki se nanašajo na postopke javnih naročil, poročila o poteku in poročila o opravljenih preverjanjih in revizijah.

Člen 42

Revizije operacij

1. Revizije iz člena 61(1)(b) Osnovne uredbe se izvajajo v vsakem dvanajstmesečnem obdobju od 1. julija 2008 na vzorcu operacij, ki se izberejo po metodi, ki jo določi ali odobri revizijski organ v skladu s členom 43 te uredbe.

Revizije se opravijo na kraju samem na podlagi dokumentacije in evidenc, ki jih ima upravičenec.

2. Revizije preverijo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) operacija izpolnjuje merila operativnega programa za izbor, je bila izvedena v skladu s sklepom o odobritvi in izpolnjuje vse pogoje, ki se uporabljajo glede funkcionalnosti in uporabe ali ciljev, ki jih je treba doseči;

(b) prijavljeni izdatki so v skladu z računovodskimi podatki in spremnimi dokumenti, ki jih ima upravičenec;

(c) izdatki, ki jih je prijavil upravičenec, so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

(d) javni prispevek je bil upravičencu plačan v skladu s členom 80 Osnovne uredbe.

3. Kadar se zdi, da so odkrite težave sistemske in da zato predstavljajo tveganje za druge operacije po operativnem programu, revizijski organ zagotovi, da se opravi nadaljnja preučitev, ki po potrebi vključuje dodatne revizije, da se ugotovi obseg vseh takih težav. Odgovorni organi potrebno preventivno in korektivno ukrepajo.

4. Samo izdatki, ki spadajo na področje revizije v skladu z odstavkom 1, se štejejo za znesek izdatkov, ki se revidira, za namene poročanja v preglednicah v točki 9 dela A Priloge VI in točki 9 dela A Priloge VII.

Člen 43

Vzorčenje

1. Vzorec operacij, ki se v vsakem dvanajstmesečnem obdobju revidira na prvi stopnji, temelji na metodi naključnega statističnega vzorčenja, kakor je določeno v odstavkih 2, 3 in 4. Kot dopolnilni vzorec se lahko izbere dodatne operacije, kakor je določeno v odstavkih 5 in 6.

2. Metoda, ki se uporablja za izbor vzorca in za pripravo zaključkov iz rezultatov, upošteva mednarodno sprejete revizijske standarde in je dokumentirana. Ob upoštevanju zneska izdatkov, števila in vrst operacij ter drugih pomembnih dejavnikov revizijski organ določi ustrezno metodo statističnega vzorčenja, ki naj se uporabi. Tehnične parametre vzorca se določi v skladu s Prilogo IV.

3. Vzorec, ki se revidira v vsakem dvanajstmesečnem obdobju, se izbere iz operacij, za katere so bili Komisiji prijavljeni izdatki za operativni program v letu pred letom, v katerem se Komisiji posreduje letno nadzorno poročilo iz člena 61(1)(e)(i) Osnovne uredbe. Revizijski organ lahko za prvo dvanajstmesečno obdobje odloči v skupine združiti operacije, za katere so bili Komisiji prijavljeni izdatki v letu 2007 in 2008 in to uporabi kot podlago za izbor operacij, ki bodo revidirane.

4. Revizijski organ pripravi zaključke na podlagi rezultatov revizije, ki se nanaša na izdatke, ki so bili Komisiji prijavljeni v obdobju iz odstavka 3 in jih Komisiji posreduje v letnem nadzornem poročilu. V operativnih programih, za katere je predvidena stopnja napak nad ravnjo pomembnosti, revizijski organ analizira pomembnost in ustrezno ukrepa, vključno z ustreznimi priporočili, ki se sporočijo v letnem nadzornem poročilu.

5. Revizijski organ redno pregleduje zajetje, ki ga zagotavlja naključni vzorec, in pri tem upošteva zlasti potrebo po zadostnem revizijskem zagotovilu za prijave, ki se posredujejo ob delnem ali končnem zaprtju operativnega programa. Na podlagi svoje strokovne presoje odloči ali je treba revidirati dopolnilni vzorec dodatnih operacij, da upošteva posebne dejavnike tveganja, ki so bili ugotovljeni, in da za program jamči zadostno zajetje različnih vrst operacij, upravičencev, posredniških teles in prednostnih osi.

6. Revizijski organ pripravi zaključke na podlagi rezultatov revizije dopolnilnega vzorca in jih Komisiji posreduje v letnem nadzornem poročilu. Kjer je število odkritih nepravilnosti visoko ali kjer so bile odkrite sistemske nepravilnosti, revizijski organ analizira pomembnost in ustrezno ukrepa, vključno z ustreznimi priporočili, ki se sporočijo v letnem nadzornem poročilu. Rezultate revizij dopolnilnega vzorca se analizira ločeno od rezultatov revizij naključnega vzorca. Nepravilnosti, odkrite v dopolnilnem vzorcu, se zlasti ne upošteva pri izračunu stopnje napak naključnega vzorca.

Člen 44

Dokumenti, ki jih predloži revizijski organ

1. Revizijsko strategijo iz člena 61(1)(c) Osnovne uredbe se določi v skladu z vzorcem iz Priloge V k tej uredbi. Posodobi in pregleda se vsako leto, če je potrebno, tudi med letom.

2. Letno nadzorno poročilo in mnenje iz člena 61(1)(e)(i) Osnovne uredbe temelji na revizijah sistemov in revizijah operacij, izvedenih na podlagi člena 61(1)(a) in (b) navedene uredbe v skladu z revizijsko strategijo za operativni program in se pripravi v skladu z vzorci iz Priloge VI k tej uredbi.

3. Izjava o zaprtju iz člena 61(1)(f) Osnovne uredbe temelji na revizijskem delu, ki ga opravi revizijski organ ali se opravi v njegovi pristojnosti v skladu z revizijsko strategijo. Izjava o zaprtju in končno nadzorno poročilo se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej uredbi.

4. Če je obseg preučitve omejen ali če raven odkritih nepravilnih izdatkov ne omogoča mnenja brez pridržka za letno poročilo iz člena 61(1)(e) Osnovne uredbe ali v izjavi o zaprtju iz člena 61(1)(f) navedene uredbe, revizijski organ navede razloge in oceni obseg težave ter njen finančni vpliv.

5. V primeru delnega zaprtja operativnega programa izjavo, ki se nanaša na zakonitost in regularnost transakcij, zajetih v izkazu o izdatkih iz člena 85 Osnovne uredbe, pripravi revizijski organ v skladu z vzorcem iz Priloge VIII k tej uredbi in jo posreduje z mnenjem iz člena 61(1)(e)(iii) Osnovne uredbe.

Člen 45

Dostopnost dokumentov

1. Za namene člena 87 Osnovne uredbe organ za upravljanje zagotovi, da je na voljo zapis o identiteti in lokaciji organov, ki imajo spremne dokumente o izdatkih in revizijah in vsebujejo vse dokumente, ki so potrebni za ustrezno revizijsko sled.

2. Organi za upravljanje zagotovijo, da so dokumenti iz odstavka 1 tega člena na voljo za pregled in da se izpiske ali izvode dokumentov posreduje osebam in telesom, ki so do tega upravičeni, vključno najmanj pooblaščenemu osebju organa za upravljanje, organa za potrjevanje, posredniških teles, revizijskega organa in telesom iz člena 61(3) Osnovne uredbe ter pooblaščenimi uradniki Skupnosti in njenimi pooblaščenimi zastopniki.

3. Organ za upravljanje hrani informacije, potrebne za vrednotenje in poročanje, vključno z informacijami iz člena 40, v zvezi z operacijami iz člena 87(2) Osnovne uredbe celo obdobje iz odstavka (1)(a) navedenega člena.

4. Zlasti naslednje se šteje za splošno sprejete nosilce podatkov, kakor so navedeni v členu 87 Osnovne uredbe:

(a) fotokopije originalnih dokumentov;

(b) mikrofilmi originalnih dokumentov;

(c) elektronske različice originalnih dokumentov;

(d) dokumenti, ki obstajajo samo v elektronski obliki.

5. Postopek za potrjevanje skladnosti dokumentov na splošno sprejetih nosilcih podatkov z originalnimi dokumenti določijo nacionalni organi in zagotovijo, da so različice v skladu z nacionalnimi pravnimi zahtevami in da se lahko uporabljajo za revizijske namene.

6. Kadar dokumenti obstajajo samo v elektronski obliki, morajo računalniški sistemi izpolnjevati varnostne standarde, ki zagotavljajo, da so dokumenti v skladu z nacionalnimi pravnimi zahtevami in da se lahko uporabljajo za revizijske namene.

Člen 46

Dokumenti, ki jih predloži organ za potrjevanje

1. Potrjeni izkazi o izdatkih in zahtevki za izplačila iz člena 60(a) Osnovne uredbe se pripravijo v obliki, določeni v Prilogi IX k tej uredbi in se pošljejo Komisiji.

Organ za potrjevanje vsako leto do 31. marca Komisiji predloži izkaz v skladu z vzorcem iz Priloge X, pri čemer za vsako prednostno os operativnega programa določi:

◄

(a) zneske, umaknjene iz izkazov o izdatkih, ki so bili posredovani v predhodnem letu po preklicu celega ali dela javnega prispevka za operacijo;

▼M1

(b) izterjane zneske, ki so bili odšteti od izkazov o izdatkih, predloženih predhodno leto;

▼B

(c) izkaz zneskov za izterjavo po stanju na dan 31. decembra predhodnega leta, razvrščeni po letih izdaje naloga za izterjavo;

▼M1

(d) seznam zneskov, za katere je bilo v predhodnem letu ugotovljeno, da niso izterljivi, ali za katere se pričakuje, da ne bodo izterjani, razvrščenih po letih izdaje naloga za izterjavo.

Za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka se skupni zneski v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi Komisiji v skladu s členom 55, posredujejo za vsako prednostno os.

Za namene točke (d) prvega pododstavka se kateri koli znesek v zvezi z nepravilnostjo, sporočeno Komisiji v skladu s členom 55, označi z referenčno številko navedene nepravilnosti ali s kakršno koli drugo primerno metodo.

2a. Za vsak znesek iz točke (d) odstavka 2 organ za potrjevanje navede, ali zahteva, da se delež Skupnosti poravna iz splošnega proračuna Evropske unije.

Delež Skupnosti se poravna iz splošnega proračuna Evropske unije, kadar Komisija v enem letu od datuma predložitve izkaza ne izvede katerega koli od navedenega:

(a) ne zahteva informacij za namene člena 70(2) osnovne uredbe,

(b) pisno ne obvesti države članice, da namerava začeti preiskavo v zvezi z navedenim zneskom,

(c) ne zahteva, da država članica nadaljuje postopek izterjave.

Enoletni rok se ne uporablja v primerih suma goljufije ali dokazane goljufije.

2b. Za namene izkaza iz odstavka 2 države članice, ki do datuma predložitve izkaza eura niso sprejele kot svoje valute, preračunajo zneske iz nacionalne valute v eure z uporabo menjalnega tečaja iz člena 95(3) osnovne uredbe. Kadar se zneski nanašajo na izdatke, zabeležene v računovodskih izkazih organa za potrjevanje za obdobje, daljše od enega meseca, se lahko uporabi menjalni tečaj v mesecu, v katerem so bili zabeleženi zadnji izdatki.

▼B

3. Da bi začeli z delnim zaprtjem operativnega programa, organ za potrjevanje Komisiji pošlje izkaz o izdatkih iz člena 85 Osnovne uredbe v obliki, določeni v Prilogi XI k tej uredbi.

Člen 47

Opis sistemov upravljanja in nadzora

Opis sistemov upravljanja in nadzora za operativni program iz člena 71(1) Osnovne uredbe vsebuje informacije o točkah iz člena 57 navedene uredbe ter informacije, določene v členih 48 in 49 te uredbe.

Informacije se posreduje v skladu z vzorcem v delu A Priloge XII k tej uredbi.

Člen 48

Informacije o organih za upravljanje, organih za potrjevanje in posredniških telesih

Glede organa za upravljanje, organa za potrjevanje in vsakega posredniškega telesa države članice Komisiji posredujejo naslednje informacije:

(a) opis nalog, ki so jim zaupane;

(b) organizacijsko shemo vsakega od njih, opis dodelitve nalog med ali v oddelkih, ter okvirno število dodeljenih delovnih mest;

(c) postopke za izbor in potrjevanje operacij;

(d) postopke prejema, preverjanja in validiranja zahtevkov upravičencev za povračilo, zlasti pravila in postopke, ki so določeni za preverjanje v členu 39, ter postopkov odobritve, izvrševanja in vpisovanja plačil upravičencev v računovodsko evidenco;

(e) postopke priprave, potrjevanja in posredovanja izkazov o izdatkih Komisiji;

(f) sklicevanje na pisne postopke, določene za postopke iz točk (c), (d) in (e);

(g) pravila za upravičenost, ki jih določi država članica in se uporabljajo za operativni program;

(h) sistem za vodenje podrobnih računovodskih evidenc operacij in podatkov o izvajanju iz člena 40(1) te uredbe na podlagi operativnega programa.

Člen 49

Informacije o revizijskem organu in telesih iz člena 61(3) Osnovne uredbe

Glede revizijskega organa in teles iz člena 61(3) Osnovne uredbe države članice Komisiji posredujejo naslednje informacije:

(a) opis njihovih nalog in njihove medsebojne povezave;

(b) organizacijsko shemo revizijskega organa in vsakega od teles, ki so vključena v izvajanje revizij glede operativnega programa, opis, kako je zagotovljena njihova neodvisnost, okvirno število dodeljenih delovnih mest ter zahtevana usposobljenost ali izkušnje;

(c) postopke za spremljanje izvajanja priporočil in korektivnih ukrepov, ki izhajajo iz revizijskih poročil;

(d) postopke, kadar je to primerno, nadzora dela teles, ki so vključena v izvajanje revizij glede operativnega programa, s strani revizijskega organa;

(e) postopke za pripravo letnega nadzornega poročila in izjave o zaprtju.

Člen 50

Ocena sistemov upravljanja in nadzora

1. Poročilo iz člena 71(2) Osnovne uredbe temelji na preučitvi opisa sistemov, ustreznih dokumentov o sistemih, sistema za vodenje računovodskih evidenc in podatkov o izvajanju operacij ter razgovorih z osebjem v glavnih telesih, ki se zdijo revizijskemu organu ali drugemu telesu, odgovornemu za poročilo, pomembni zato, da se informacije dopolnijo, razjasnijo ali potrdijo.

2. Mnenje o skladnosti sistemov iz člena 71(2) Osnovne uredbe se pripravi v skladu z vzorcem v delu B Priloge XII k tej uredbi.

3. Kadar je zadevni sistem upravljanja in nadzora v bistvu enak sistemu, ki se uporablja za pomoč, odobreno na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 ( 22 ), se lahko upoštevajo rezultati revizije, ki jo izvedejo nacionalni revizorji ali revizorji Skupnosti v zvezi z navedenim sistemom za namene oblikovanja poročila in mnenja na podlagi člena 71(2) Osnovne uredbe.







ODDELEK 2

Odstopanja glede nadzora operativnih programov iz člena 2

Člen 51

Splošna odstopanja

1. Za operativne programe iz člena 2 te uredbe revizijskemu organu Komisiji ni treba predložiti revizijske strategije iz člena 61(1)(c) Osnovne uredbe.

2. Za operativne programe iz člena 2 te uredbe v primerih, ko je mnenje o skladnosti sistema iz člena 71(2) Osnovne uredbe brez pridržkov, ali kadar so pridržki po korektivnih ukrepih umaknjeni, Komisija lahko zaključi:

(a) da se lahko zanese predvsem na mnenje iz člena 61(1)(e)(ii) Osnovne uredbe glede učinkovitega delovanja sistema; in

(b) da bo izvedla svojo revizijo na kraju samem le, če obstajajo dokazi o pomanjkljivostih v sistemu, ki vplivajo na izdatke, potrjene Komisiji v letu, za katero je bilo posredovano mnenje na podlagi člena 61(1)(e)(ii) Osnovne uredbe, ki ne vsebuje nobenih pridržkov glede takih pomanjkljivosti.

3. Kadar Komisija pride do zaključka iz odstavka 2 tega člena, o tem ustrezno obvesti zadevno državo članico.

Če obstajajo dokazi, ki kažejo na pomanjkljivosti, lahko od zadevne države članice zahteva tudi, da izvede revizije v skladu s členom 72(3) Osnovne uredbe (ali pa izvede svoje revizije na podlagi člena 72(2) navedene uredbe).

Člen 52

Ustanavljanje teles in postopkov po nacionalni zakonodaji

1. Za operativne programe iz člena 2 lahko država članica poleg splošnih odstopanj iz člena 51, izbere možnost, da v skladu z nacionalnimi pravili ustanovi telesa in postopke za izvajanje:

(a) nalog organa za upravljanje v zvezi s preverjanjem sofinanciranih proizvodov in storitev ter izdatkov, prijavljenih na podlagi člena 59(b) Osnovne uredbe;

(b) nalog organa za potrjevanje na podlagi člena 60 Osnovne uredbe;

(c) nalog revizijskega organa na podlagi člena 61 Osnovne uredbe.

2. Kadar država članica uporablja možnost iz odstavka 1 tega člena, ji ni treba določiti organa za potrjevanje in revizijskega organa iz člena 58(1)(b) in (c) Osnovne uredbe.

3. Kadar država članica uporablja možnost iz odstavka 1 tega člena, se smiselno uporabljajo določbe člena 71 Osnovne uredbe.

Člen 53

Posebne določbe za organe in postopke, ustanovljene po nacionalni zakonodaji

1. Ta člen se uporablja za operativne programe, za katere država članica uporablja možnost iz člena 52(1).

2. Preverjanja iz člena 39(2) izvajajo nacionalni organiomenjeni v členu 52(1).

3. Revizije operacij iz člena 61(1)(b) Osnovne uredbe se izvajajo v skladu z nacionalnim postopkom. Člena 42 in 43 te uredbe se ne uporabljata.

4. Člen 44(2) do 5 te uredbe se smiselno uporablja za pripravo dokumentov, ki jih izdajo nacionalni organi iz člena 52(1).

Letno nadzorno poročilo in letno mnenje se pripravita v skladu z vzorci iz Priloge VI, če je to primerno.

5. Obveznosti, določene v členu 46(2), izvajajo nacionalni organi omenjeni v členu 52(1).

Izkaz o izdatkih se sestavi po vzorcih iz prilog IX in XI.

6. Informacije, ki jih je treba vključiti v opis sistemov upravljanja in nadzora iz členov 47, 48 in 49, če je primerno, vsebujejo informacije o nacionalnih organih omenjenih v členu 52(1) te uredbe.







POGLAVJE VIII

NEPRAVILNOSTI

Člen 54

Opredelitve

V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki sodeluje pri izvajanju pomoči ESR, z izjemo držav članic pri izvrševanju javne oblasti;

(b) „prva upravna ali sodna ugotovitev“ pomeni prvo pisno oceno upravnega ali sodnega pristojnega organa, ki na podlagi trdnih dejstev ugotavlja obstoj nepravilnosti, ne glede na možnost, da je lahko ta ugotovitev pozneje spremenjena ali umaknjena glede na potek upravnega ali sodnega postopka;

(c) „sum goljufije“ pomeni nepravilnost, zaradi katere se lahko sproži upravni ali sodni postopek na nacionalni ravni, da se ugotovi, ali je bilo dejanje namerno in zlasti ali je šlo za goljufijo, kakor je določena v členu 1(1)(a) Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, sestavljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji ( 23 );

(d) „stečaj“ pomeni postopek v primeru insolventnosti, kakor je določen v členu 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 ( 24 ).

Člen 55

Začetno poročanje – odstopanja

1. Brez poseganja v obveznosti na podlagi člena 70 Osnovne uredbe, države članice v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja Komisiji poročajo o vseh nepravilnostih, ki so bile predmet prve upravne ali sodne ugotovitve.

V navedenem poročilu države članice v vseh primerih podajo podrobnosti o:

(a) ESR, zadevnem cilju, operativnem programu, prednostni osi in operaciji ter številki CCI (skupni identifikacijski številki);

(b) določbi, ki je bila kršena;

(c) datumu in viru prve informacije, ki je vodila do suma, da obstaja nepravilnost;

(d) praksah, ki so se uporabljale pri nepravilnosti;

(e) kadar je to primerno, ali praksa povzroča sum goljufije;

(f) načinu odkritja nepravilnosti;

(g) kadar je to primerno, vpletenih državah članicah in tretjih državah;

(h) obdobju ali trenutku, v katerem je bila nepravilnost storjena;

(i) nacionalnih organih ali telesih, ki so pripravili uradno poročilo o nepravilnosti in organih, ki so odgovorni za upravno ali sodno nadaljnje ukrepanje;

(j) datumu prve pravne ali sodne ugotovitve o nepravilnosti;

(k) identiteti vpletenih fizičnih in pravnih oseb ali drugih sodelujočih subjektov, razen kadar ta podatek zaradi narave zadevne nepravilnosti ni pomemben za boj proti nepravilnostim;

▼M1

(l) skupnih upravičenih izdatkih in javnem prispevku, odobrenem za operacijo, skupaj z ustreznim zneskom prispevka Skupnosti;

(m) izdatkih in javnem prispevku, sporočenih Komisiji, na katere vpliva nepravilnost, in ustreznem znesku ogroženega prispevka Skupnosti;

(n) v primeru suma goljufije in kadar javni prispevek ni bil izplačan osebam ali drugim subjektom iz točke (k) pa zneskih, ki bi bili neupravičeno plačani, če nepravilnost ne bi bila ugotovljena;

(o) kodi regije ali območja, kjer je bila operacija locirana ali izvedena, z določitvijo ravni NUTS ali kako drugače;

▼B

(p) naravi nepravilnih izdatkov.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 ni treba poročati naslednjih primerov:

(a) primerov, ko je nepravilnost izključno delna ali celotna neizpolnitev operacije, ki je vključena v sofinancirani operativni program, zaradi stečaja upravičenca;

▼M1

(b) primerov, na katere upravičenec prostovoljno opozori organ za upravljanje ali organ za potrjevanje in preden jih kateri koli od teh organov odkrije, pred vključitvijo zadevnih izdatkov v potrjen izkaz, predložen Komisiji, ali po njej;

(c) primerov, ki jih organ za upravljanje ali organ za potrjevanje odkrije in popravi pred vključitvijo zadevnih izdatkov v izkaz o izdatkih, predložen Komisiji.

▼B

Treba pa je poročati o nepravilnostih pred stečajem in primerih suma goljufije.

▼M1

3. Kadar nekaterih informacij iz odstavka 1 in zlasti informacij o praksah, ki so bile uporabljene za storitev nepravilnosti, in načinu, kako je bila ta odkrita, ni na voljo ali pa morajo biti popravljene, države članice po možnosti posredujejo Komisiji manjkajoče ali pravilne informacije ob predložitvi naslednjih četrtletnih poročil o nepravilnostih.

▼B

4. Če nacionalne določbe predvidevajo zaupnost preiskav, je za posredovanje informacij potrebna odobritev pristojnega sodišča.

5. Kadar država članica nima nepravilnosti za poročanje na podlagi odstavka 1, o tem Komisijo obvesti v roku, določenem v navedenem odstavku.

Člen 56

Nujni primeri

Vsaka država članica Komisiji, in če je potrebno, drugim zadevnim državam članicam, takoj sporoči vse nepravilnosti, ki so bile odkrite ali za katere se domneva, da so se pojavile, kadar obstaja bojazen, da:

(a) bi lahko zelo hitro imele posledice zunaj njenega ozemlja; ali

(b) kažejo, da se je pojavila nova zloraba.

▼M1

Člen 57

Poročanje o nadaljnjem spremljanju

1. Poleg podatkov iz člena 55(1) države članice v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja s sklicevanjem na prejšnja poročila, sestavljena v skladu z navedenim členom, obvestijo Komisijo o podrobnostih glede sprožitve, zaključitve ali opustitve katerega koli postopka za naložitev upravnih ali kazenskih sankcij v zvezi s sporočenimi nepravilnostmi in o rezultatih takih postopkov.

V zvezi z nepravilnostmi, za katere so bile naložene sankcije, države članice navedejo tudi:

(a) ali so sankcije upravne ali kazenske;

(b) ali sankcije izhajajo iz kršitve prava Skupnosti ali nacionalnega prava;

(c) sklicevanje na določbe o sankcijah;

(d) ali je bila ugotovljena goljufija.

2. Država članica na pisno zahtevo Komisije posreduje informacije v zvezi z določeno nepravilnostjo ali skupino nepravilnosti.

▼B

Člen 58

Elektronski prenos

Informacije, navedene v členih 55 in 56 in členu 57(1), se po možnosti pošljejo z elektronskimi sredstvi prek modula, ki ga za ta namen zagotovi Komisija prek varne povezave.

Člen 59

Povračilo sodnih stroškov

Kadar se pristojni organi države članice na izrecno zahtevo Komisije odločijo začeti ali nadaljevati sodni postopek zaradi izterjave neupravičenih izplačil, Komisija lahko državi članici na podlagi predložitve listinskih dokazov povrne del ali vse sodne stroške ter stroške, ki izhajajo neposredno iz postopka, tudi kjer je bil postopek neuspešen.

Člen 60

▼M1

Sodelovanje z državami članicami

▼B

1. Komisija z zadevnimi državami članicami vzdržuje ustrezne stike zaradi dopolnjevanja posredovanih informacij o nepravilnostih iz člena 55, o postopkih iz člena 57 in zlasti o možnosti izterjave.

▼M1

2. Brez poseganja v stike iz odstavka 1 Komisija, kadar meni, da bi se zaradi določene narave nepravilnosti enake ali podobne prakse lahko pojavile v drugih državah članicah, predloži zadevo Svetovalnemu odboru za usklajevanje preprečevanja goljufij, ustanovljenemu s Sklepom 94/140/ES ( 25 ).

Komisija vsako leto obvesti navedeni odbor in odbore iz člena 101 osnovne uredbe o obsegu, v katerem na sklad vplivajo odkrite nepravilnosti, ter o različnih kategorijah nepravilnosti glede na vrsto in število.

▼B

3. Komisija organizira informativne sestanke na ravni Skupnosti za predstavnike držav članic, da skupaj pregledajo informacije, pridobljene na podlagi členov 55, 56 in 57 ter odstavka 1 tega člena. Namen te preučitve je pridobiti nova spoznanja o informacijah v zvezi z nepravilnostmi, preventivnimi ukrepi in sodnimi postopki.

4. Na zahtevo države članice ali Komisije se država članica in Komisija med seboj posvetujeta zaradi odprave vrzeli, ki škodujejo interesom Skupnosti in so postale očitne med izvrševanjem veljavnih določb.

Člen 61

Uporaba informacij

Komisija lahko uporabi katere koli informacije, splošne ali operativne narave, ki jih posredujejo države članice na podlagi te uredbe, za izdelavo analiz tveganja in na podlagi pridobljenih informacij lahko izdela poročila in razvije sisteme zgodnjega opozarjanja, ki omogočajo bolj učinkovito ugotavljanje tveganj.

▼M1 —————

▼B

Člen 63

Nepravilnosti pod pragom poročanja

1. Če se nepravilnosti nanašajo na zneske, nižje od 10 000 EUR, ki bremenijo splošni proračun Evropskih skupnosti, države članice Komisiji ne predložijo informacij, predvidenih v členih 55 in 57, razen če Komisija to izrecno zahteva.

▼M1 —————

▼M1

2. Države članice, ki do datuma predložitve poročila na podlagi člena 55(1) eura niso sprejele kot svoje valute, preračunajo zneske iz nacionalne valute v eure z uporabo menjalnega tečaja iz člena 95(3) osnovne uredbe.

Kadar se zneski nanašajo na izdatke, zabeležene v računovodskih izkazih organa za potrjevanje za obdobje, daljše od enega meseca, se lahko uporabi menjalni tečaj v mesecu, v katerem so bili zabeleženi zadnji izdatki. Kadar izdatki niso bili zabeleženi v računovodskih izkazih organa za potrjevanje, se uporablja najnovejši računovodski menjalni tečaj, ki ga objavi Komisija v elektronski obliki.

▼B







POGLAVJE IX

ELEKTRONSKA IZMENJAVA PODATKOV

Člen 64

Računalniški sistem za izmenjavo podatkov

Za namene členov 65 in 75 Osnovne uredbe se računalniški sistem za izmenjavo podatkov vzpostavi kot orodje za izmenjavo vseh podatkov, ki se nanašajo na operativni program.

Izmenjava podatkov med vsako državo članico in Komisijo poteka z uporabo tega računalniškega sistema, ki ga vzpostavi Komisija in omogoča varno izmenjavo podatkov med Komisijo in vsako državo članico.

Države članice so vključene v nadaljnji razvoj računalniškega sistema za izmenjavo podatkov.

Člen 65

Vsebina računalniškega sistema za izmenjavo podatkov

1. Računalniški sistem za izmenjavo podatkov vsebuje informacije, ki so v skupnem interesu Komisije in držav članic in vsaj naslednje podatke, ki so potrebni za finančne transakcije:

(a) finančni načrt za operativne programe v skladu z vzorcem v delu B Priloge I;

(b) izkaze o izdatkih in zahtevke za izplačilo v skladu z vzorcem iz Priloge IX;

(c) letno poročilo o umaknjenih in izterjanih zneskih ter izterjavah v teku v skladu z vzorcem iz Priloge X;

(d) letne napovedi verjetnih zahtevkov za plačila v skladu vzorcem iz Priloge XIII;

(e) finančni del letnih in končnih poročil o izvajanju v skladu z vzorcem v točki 3.3 Priloge XIV;

2. Poleg odstavka 1 računalniški sistem za izmenjavo podatkov vsebuje vsaj naslednje dokumente in podatke v skupnem interesu, ki omogočajo izvedbo nadzora:

(a) nacionalni strateški načrt iz člena 15 Osnovne uredbe;

(b) operativni program, vključno s spremembami programa v skladu z vzorcem v delu A Priloge I;

(c) sklep Komisije o prispevku ESR;

(d) letna in končna poročila o izvajanju v skladu z vzorcem iz Priloge XIV;

(e) revizijsko strategijo v skladu z vzorcem iz Priloge V;

(f) opis sistema upravljanja in nadzora v skladu z vzorcem v delu A Priloge XII;

(g) poročila in mnenja revizij v skladu z vzorci iz prilog VI, VII, VIII in delu B Priloge XII ter korespondenco med Komisijo in vsako državo članico;

(h) izkaze o izdatkih glede delnega zaprtja v skladu vzorcem iz Priloge XI;

(i) letno poročilo o umaknjenih in izterjanih zneskih ter izterjav v teku v skladu z vzorcem iz Priloge X.

3. Podatki iz odstavka 1 in 2 se, kadar je to primerno, pošiljajo v obliki iz prilog.

Člen 66

Delovanje računalniškega sistema za izmenjavo podatkov

1. Komisija in organi, ki jih države članice določijo na podlagi Osnovne uredbe, ter telesa, na katera so bile naloge prenesene, v računalniški sistem za izmenjavo podatkov vpišejo dokumente, za katere so odgovorni, v zahtevanem formatu ter vse posodobitve.

2. Države članice prošnje za pravice dostopa do računalniškega sistema za izmenjavo podatkov centralizirajo in jih pošljejo Komisiji.

3. Izmenjave podatkov in transakcije imajo elektronski podpis, kot je določen v točki 1 člena 2 Direktive 1999/93/EC. Države članice in Komisija priznajo pravno veljavnost in dopustnost elektronskega podpisa, ki se uporablja v sistemu za izmenjavo podatkov, kot dokaze v sodnem postopku.

4. Stroške razvoja računalniškega sistema financira splošni proračun Evropskih skupnosti na podlagi člena 46(1) Osnovne uredbe. Stroški vmesnika med skupnim računalniškim sistemom za izmenjavo podatkov ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi računalniškimi sistemi ter stroški prilagoditve nacionalnih, regionalnih in lokalnih sistemov zahtevam na podlagi Osnovne uredbe, so upravičeni na podlagi člena 46(2) navedene uredbe.

Člen 67

Posredovanje podatkov prek računalniškega sistema za izmenjavo podatkov

1. Računalniški sistem za izmenjavo podatkov je državam članicam in Komisiji dostopen bodisi neposredno ali prek vmesnika za samodejno usklajevanje in vpisovanje podatkov z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi sistemi računalniškega upravljanja.

2. Za pošiljanje dokumentov Komisiji se upošteva datum, ko država članica evidentira dokumente v računalniški sistem za izmenjavo podatkov.

3. V primerih višje sile in zlasti napak pri delovanju računalniškega sistema za izmenjavo podatkov ali če ni trajne povezave, zadevna država članica lahko Komisiji posreduje dokumente, ki jih zahteva osnovna uredba, v tiskani obliki v skladu z vzorci, določenimi v Prilogi I ter Prilogah V do XIV k tej uredbi. Države članice takoj, ko ni več vzroka za višjo silo, brez odlašanja vpišejo vse ustrezne dokumente v računalniški sistem za izmenjavo podatkov. Z odstopanjem od odstavka 2 se kot datum pošiljanja šteje datum, ko so dokumenti poslani v tiskani obliki.







POGLAVJE X

OSEBNI PODATKI

Člen 68

Varstvo osebnih podatkov

1. Države članice in Komisija sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje kakršnega koli nepooblaščenega razkritja ali dostopa do informacij iz člena 40(1), informacij, ki jih Komisija zbira pri revizijah in informacij iz poglavja VIII.

2. Informacije iz člena 40(1) te uredbe in informacije, ki jih Komisija zbira pri svojih revizijah, Komisija uporablja izključno za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi člena 72 Osnovne uredbe.

Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam imata dostop do teh informacij.

3. Informacij iz poglavja VIII se ne pošilja drugim osebam razen osebam v državah članicah in v institucijah Skupnosti, ki pri opravljanju svojih nalog morajo imeti dostop do teh informacij, razen če se država članica, ki posreduje take informacije, s tem izrecno strinja.

4. Vsi osebni podatki, vključeni v informacije iz točke (d), drugega odstavka člena 31, se obdelujejo samo za namen, določen v navedenem členu.







POGLAVJE XI

KONČNE DOLOČBE

Člen 69

Razveljavitev

Uredbe (ES) št. 2722/2000, (ES) št. 908/2000 in (ES) št. 366/2001 se razveljavijo. Sklicevanja na razveljavljene uredbe veljajo kot sklicevanja na to uredbo.

Določbe razveljavljenih uredb se še naprej uporabljajo za pomoč, odobreno na podlagi Uredbe (ES) št. 2792/1999.

Člen 70

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.









PRILOGA I

OPERATIVNI PROGRAM

DEL A

Vsebina operativnega programa

Informacije iz točk 3 in 4 se posredujejo v obliki povzetka, kjer so vključene v nacionalni strateški načrt.

1. NASLOV OPERATIVNEGA PROGRAMA, DRŽAVA ČLANICA

2. GEOGRAFSKA UPRAVIČENOST

Opredelite:

1. Regije „konvergenčnega cilja“ (če je primerno);

2. Regije „nekonvergenčnega cilja“ (če je primerno).

3. ANALIZA

(a) Splošen opis ribiškega sektorja v državi članici, vključno z: 1. analizo nacionalnih in/ali lokalnih razmer; 2. analizo konvergenčnih regij in nekonvergenčnih regij; 3. glavnimi izkušnjami, pridobljenimi iz prejšnjih programskih obdobij ali podobne izkušnje v drugih regijah ali državi članici ter ugotovitve predhodnega vrednotenja, če so na voljo; 4. pomenskimi kazalci in kadar je primerno, nacionalnimi ali regionalnimi statističnimi podatki, ki jih zbere Statistični urad Evropskih skupnosti in drugi viri statističnih podatkov. Kjer je to ustrezno, naj se uporabijo kazalci, navedeni v nacionalnem strateškem načrtu za opis ribiškega sektorja.

(b) Gonilne sile in razvojne težnje, vključno s sektorsko in regionalno razsežnostjo družbeno-gospodarskega razvoja ribiškega sektorja. Opis prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti v obliki SWOT analize (analiza prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti), katere cilj je ugotoviti strateške izbire države članice za operativni program in prednostne osi.

(c) Opis: 1. okoljskih razmer; vključno, kadar je to primerno, z rezultati strateške okoljske presoje; 2. razmer v smislu enakosti med moškimi in ženskami glede možnosti na trgu delovne sile, vključno z omejitvami za določene skupine, kjer je to primerno;

(d) Glavni izidi analize.

4. STRATEGIJA NA RAVNI OPERATIVNEGA PROGRAMA

Izbrana strategija za izpolnjevanje prednosti in pomanjkljivosti, vključno s:

1. splošnim ciljem (cilji) operativnega programa z uporabo kazalcev vpliva ( 26 );

2. posebnimi cilji, ki jih prednostne naloge programa želijo doseči, z uporabo kazalcev rezultatov ( 27 );

3. koledarjem in vmesnimi cilji.

5. POVZETEK PREDHODNEGA VREDNOTENJA

Vključite povzetek predhodnega vrednotenja, v katerem so opredeljeni in ocenjeni elementi iz člena 48 Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Predhodno vrednotenje naj obravnava tudi zahteve okoljske presoje, predvidene z Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 28 ) („strateške Direktive o presoji vplivov na okolje“).

Popolno predhodno vrednotenje je predloženo kot priloga k operativnemu programu.

6. PREDNOSTNE OSI PROGRAMA

(a) Skladnost in utemeljenost izbranih prednostnih osi, ob upoštevanju: 1. ustreznega dela nacionalnega strateškega načrta; 2. usmeritvenih načel operativnega programa (člen 19 Uredbe (ES) št. 1198/2006); 3. izidov predhodnega vrednotenja iz člena 48 Uredbe (ES) št. 1198/2006.

(b) Opis vsake prednostne osi, vključno z: 1. glavnimi cilji prednostnih osi; 2. izhodiščem in izmerjenimi cilji s pomočjo kazalcev iz točke 4.2; 3. utemeljitvijo povprečne stopnje sofinanciranja (če je primerno), ciljnih skupin/sektorjev/območij in/ali upravičencev za celotni operativni program in za vsako prednostno os; 4. opisom glavnih ukrepov, predlaganih za vsako os, ki izhajajo iz predlagane strategije; 5. informacijami o razmejevanju z drugimi podobnimi dejavnostmi, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, strukturni skladi in Kohezijski sklad, ter ukrepov, sprejetih, da se zagotovi dopolnjevanje s temi skladi in drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti, kjer je to primerno.

(c) Posebne informacije, ki so potrebne za prednostne osi in ukrepe (če je to primerno) — Prednostna os 1: ukrepi za prilagoditev ribiške flote Skupnosti — — Državna pomoč za trajno ukinitev ribolovnih dejavnosti — Opis prednosti, ki jo ima financiranje načrtov obnovitve — Opis metod za izračun premij za trajno ukinitev ribolovnih dejavnosti — Državna pomoč za začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti — Opis metod za izračun premij za začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti — Naložbe v ribiška plovila in selektivnost — Opis pogojev, ki se uporabljajo, kjer država članica izbere možnost omogočiti, da skupina plovil doseže zmanjšanje moči motorja in opis mehanizma, vzpostavljenega za nadzor skladnosti s temi pogoji. — Opis objektivnih meril, uporabljenih za določitev največjega zneska za skupne upravičene izdatke, ki se podprejo na ribiško plovilo v celotnem programskem obdobju za naložbe na krovu plovil in selektivnost po členu 25 Uredbe (ES) št. 1198/2006 in v skladu s členom 6(2) te uredbe. — Mali priobalni ribolov — Opis metod za izračun družbeno-gospodarskih nadomestil, predvidenih na podlagi člena 26(3) Uredbe (ES) št. 1198/2006 v korist malega priobalnega ribolova. — Opis metod za izračun premij za ribiče in lastnike ribiških plovil, predvidenih na podlagi člena 26(4) Uredbe (ES) št. 1198/2006 v korist malega priobalnega ribolova. — Družbeno-gospodarsko nadomestilo za upravljanje ribiške flote Skupnosti — Opis metod za izračun družbeno-gospodarskih nadomestil, predvidenih na podlagi člena 27 Uredbe (ES) št. 1198/2006. — Prednostna os 2: ribogojstvo, ribolov v celinskih vodah, predelava in trženje proizvodov ribištva in ribogojstva: — — Ukrepi za produktivne naložbe v ribogojstvo — Opis, kako se zagotovi prednost mikro in malih podjetij — Ribolov v celinskih vodah — Opis mehanizmov, ki se vzpostavijo zato, da se zagotovi, da naložbe, podprte na podlagi člena 33 Uredbe (ES) št. 1198/2006 ne ogrožajo ravnovesja med velikostjo flote in odgovarjajočimi razpoložljivimi viri rib. — Opis ukrepov, sprejetih zato, da se zagotovi, da plovila, ki prejemajo pomoč na podlagi člena 33 Uredbe (ES) št. 1198/2006, še naprej delujejo izključno v celinskih vodah. — Opis objektivnih meril, uporabljenih za določitev največjega zneska za skupne upravičene izdatke, ki se podprejo na ribiško plovilo, ki deluje v celinskih vodah v celotnem programskem obdobju za naložbe na krovu plovil in selektivnost po členu 33 Uredbe (ES) št. 1198/2006 in v skladu s členom 6(2) te uredbe. — Opis metod za izračun premij za prerazporeditev plovil, ki se uporabljajo pri ribolovu v celinskih vodah, v druge dejavnosti izven področja ribolova, in ukrepi, ki jih je treba sprejeti zato, da se zagotovi, da se plovila, ki prejemajo pomoč iz ESR, ne začnejo spet uporabljati za ribolov v celinskih vodah. — Opis metod za izračun premij za začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti na podlagi člena 33(4) Uredbe (ES) št. 1198/2006. — Naložbe v predelavo in trženje — Opis, kako se zagotovi prednost mikro in malih podjetij — Prednostna os 4: trajnostni razvoj ribiških območij — Postopki in merila za izbor ribiških območij. Utemeljitev izbora ribiških območij, katerih velikost je zunaj omejitev, določenih v členu 43(3) Uredbe (ES) št. 1198/2006. — Postopki, merila in časovni razpored za izbor skupin, vključno z okvirnim številom skupin in načrtovanim odstotkom ribiških območij, ki bodo zajeta v lokalne razvojne strategije. — Opis načinov upravljanja in finančnih tokov do upravičenca, vključno z opisom postopka za izbor operacij ter vloge in nalog skupin glede sistemov upravljanja, spremljanja in nadzora. — Utemeljitev tekočih stroškov, ki presegajo zgornjo mejo, določeno na podlagi člena 44(5) Uredbe (ES) št. 1198/2006. — Navedba ukrepov, ki so upravičeni do pomoči več kot enega instrumenta pomoči Skupnosti in utemeljitev izbrane možnosti. — Prednostna os 5: Tehnična pomoč — Utemeljitev dejanj, ki se nanašajo na pripravo, spremljanje, vrednotenje, objavo, nadzor in revizijo ter povezovanja v mrežo, katerih stroški presegajo zgornjo mejo, določeno na podlagi člena 46(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

7. FINANČNE DOLOČBE

Se pripravijo v skladu s to prilogo, del B: Finančni načrti za operativni program

8. IZVEDBENE DOLOČBE

(a) Država članica določi subjekte, predvidene v členu 58 Uredbe (ES) št. 1198/2006, ali če država članica izkoristi možnost, predvideno v členu 52 te uredbe, določitev teles in postopkov v skladu s pravili, določenimi v členu 53 te uredbe.

(b) Telo, pristojno za prejemanje plačil Komisije, in telo ali telesa, ki izplačuje upravičence.

(c) Opis postopkov za sprožitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi njihova preglednost.

(d) Opis sistemov nadzora in ocenjevanja in sestava nadzornega odbora.

(e) Ureditve, o katerih se (bosta) sporazumeli Komisija in država članica za računalniško izmenjavo podatkov, ki so potrebni za izpolnjevanje zahtev glede upravljanja, nadzora in ocenjevanja.

(f) Določitev partnerjev iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1198/2006 in rezultati njihovega sodelovanja; seznam partnerjev, s katerimi se posvetuje in posredovanje povzetka rezultatov posvetovanj. Za namene člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 države članice, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami ter potrebo po spodbujanju trajnostnega razvoja z vključevanjem varstva in izboljšanja okolja, preučijo vključitev ustreznih zainteresiranih strani, vključno z nevladnimi organizacijami.

(g) Elementi, ki zagotavljajo informiranje in objavo o operativnem programu v skladu s pravili, določenimi v členu 28 te uredbe.

DEL B

Finančni načrti za operativni program

Preglednica I: Finančni načrt operativnega programa, v katerem je letna dodelitev sredstev ESR v operativnem programu podana ločeno, kadar je to primerno, za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja in nekonvergenčnega cilja

Sredstva se dodelijo vsako leto na podlagi naslednjega načrta:

Sklic operativnega programa (številka CCI):

Leto po virih za program, v EUR:







Regije konvergenčnega cilja Leto ESR 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Skupaj ESR







Regije nekonvergenčnega cilja Leto ESR 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Skupaj ESR

Preglednica II: Finančni načrt operativnega programa, v katerem je za celo programsko obdobje ločeno za vsako prednostno os, in kadar je to primerno, ločeno za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja in nekonvergenčnega cilja, podan znesek skupnih dodeljenih finančnih sredstev ESR v operativnem programu, nacionalni javni prispevek in stopnja povračila po prednostnih oseh

Sklic operativnega programa (številka CCI):

Prednostne osi v EUR

Preglednica 2: Finančna preglednica za operativni program po prednostnih oseh







Regije konvergenčnega cilja Prednostna naloga Skupaj javni a = (b + c) Prispevek ESR (b) Nacionalni prispevek (c) Stopnja sofinanciranja ESR (1) (d) = (b) / (a) × 100 Prednostna os 1 Prednostna os 2 Prednostna os 3 Prednostna os 4 Prednostna os 5 (2) Skupaj (1) Stopnja sofinanciranja ESR se lahko v preglednici zaokroži. Točna stopnja, ki se uporablja za povračilo plačil je odstotek (d). (2) V primeru, ko operativni programi zajemajo več različnih regij, ki izpolnjujejo pogoje po konvergenčnem cilju in nekonvergenčnem cilju, se skupni javni prispevek za prednostno os 5 lahko dodeli prevladujoči vrsti regij, ki imajo v programu najvišji skupni znesek javnega prispevka.







Regije nekonvergenčnega cilja Prednostna naloga Skupaj javni a = (b + c) Prispevek ESR (b) Nacionalni prispevek (c) Stopnja sofinanciranja ESR (1) (d) = (b) / (a) × 100 Prednostna os 1 Prednostna os 2 Prednostna os 3 Prednostna os 4 Prednostna os 5 (2) Skupaj (1) Stopnja sofinanciranja ESR se lahko v preglednici zaokroži. Točna stopnja, ki se uporablja za povračilo plačil je odstotek (d). (2) V primeru, ko operativni programi zajemajo več različnih regij, ki izpolnjujejo pogoje po konvergenčnem cilju in nekonvergenčnem cilju, se skupni javni prispevek za prednostno os 5 lahko dodeli prevladujoči vrsti regij, ki imajo v programu najvišji skupni znesek javnega prispevka.









PRILOGA II

NAVODILA ZA IZDELAVO EMBLEMA IN OPREDELITEV STANDARDNIH BARV

Opis simbola

Na nebesno modri podlagi dvanajst zlatih zvezd tvori krog, ki predstavlja povezanost med evropskimi narodi. Število zvezd je stalno, saj število dvanajst simbolizira popolnost in enotnost.

Heraldični opis

Na azurno modri podlagi je dvanajst zlatih peterokrakih zvezd, katerih kraki se ne stikajo.

Geometrijski opis

Emblem ima obliko modre pravokotne zastave, osnovnica je 1,5-krat daljša od stranice. Dvanajst zlatih zvezd, ki so enakomerno porazdeljene, tvori nevidni krog, katerega središče je sečišče diagonal pravokotnika. Polmer kroga je enak tretjini višine stranice pravokotnika. Vsaka zvezda ima pet krakov, ki so na obodu nevidnega kroga, katerega polmer je ena osemnajstina višine stranice pravokotnika. Vse zvezde so pokončne, to je, en krak je pokončen in dva kraka sta v ravni liniji, pravokotno na navpični rob pravokotnika. Krog je urejen tako, da so zvezde razporejene kot številčnica na uri. Njihovo število se ne spreminja.

Predpisane barve







Emblem je v naslednjih barvah: PANTONE REFLEX BLUE za površino pravokotnika; PANTONE YELLOW za zvezde. Štiribarvni postopek Če se uporablja štiribarvni postopek, ustvarite obe standardni barvi s pomočjo štirih barv štiribarvnega postopka. PANTONE YELLOW je mogoče doseči z uporabo 100 % „Process Yellow“. PANTONE REFLEX BLUE je mogoče doseči z mešanjem 100 % „Process Cyan“ in 80 % „Process Magenta“. Medmrežje Na spletni barvni lestvici PANTONE REFLEX BLUE ustreza barvi RGB:0/0/153 (šestnajstiški zapis: 000099) in PANTONE YELLOW barvi RGB:255/204/0 (šestnajstiški zapis: FFCC00).

Enobarvni reprodukcijski postopek







Če uporabljate črno, očrtajte pravokotnik s črno in natisnite črne zvezde na beli podlagi. Če uporabljate modro (Reflex Blue), uporabite 100 % Reflex Blue in zvezde naj bodo v mat beli barvi.