1997R1467 — SL — 27.07.2005 — 001.001

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti

spremenjena z:









▼B

UREDBA SVETA (ES) št. 1467/97

z dne 7. julija 1997

o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem







SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena ►M1 104 ◄ (14) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije ( 1 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 2 ), ob upoštevanju mnenja Evropskega monetarnega inštituta, (1) ker je treba pospešiti in razjasniti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena ►M1 104 ◄ Pogodbe, da bi se izognili čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju, in zagotoviti takojšnjo uvedbo ukrepov za njegovo zmanjšanje, če se pojavi; ker so določbe te uredbe, sprejete v ta namen na podlagi člena ►M1 104 ◄ (14), drugi pododstavek, skupaj z določbami iz Protokola (št. 5) k Pogodbi nov celovit sklop pravil za uporabo člena ►M1 104 ◄ ; (2) ker Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest; (3) ker Pakt za stabilnost in rast sestavljajo ta uredba, Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 ( 3 ), katere namen je doseči okrepljen nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in uskladitev gospodarskih politik, in Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast ( 4 ), v kateri so v skladu s členom ►M1 4 ◄ Pogodbe o Evropski uniji določene čvrste politične smernice za natančno in pravočasno izvajanje Pakta za stabilnost in rast, še zlasti glede na srednjeročni cilj, doseči čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, h kateremu so se obvezale vse države članice, ter za sprejetje ustreznih popravljalnih proračunskih ukrepov, ki so po njihovem mnenju potrebni za uresničitev ciljev njihovih programov za stabilnost in konvergenco, vsakokrat ko obstajajo informacije o dejanskem ali pričakovanem odmiku od srednjeročnega proračunskega cilja; (4) ker so se v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (EMU) v skladu s členom ►M1 104 ◄ Pogodbe države članice dolžne izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju; ker se na podlagi člena 5 Protokola (št. 11) k Pogodbi odstavki 1, 9 in 11 člena ►M1 104 ◄ ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, če ne preide v tretjo fazo; ker se obveznost iz člena ►M1 116 ◄ (4), da si države članice prizadevajo izogibati se čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju, še naprej uporablja za Združeno kraljestvo; (5) ker je Danska na podlagi odstavka 1 Protokola (št. 12) k Pogodbi v okviru Edinburškega sklepa z dne 12. decembra 1992 sporočila, da ne bo sodelovala v tretji fazi; ker se zato odstavka 9 in 11 člena ►M1 104 ◄ v skladu z odstavkom 2 omenjenega protokola za Dansko ne uporabljata; (6) ker v tretji fazi EMU države članice ostanejo odgovorne za svojo nacionalno proračunsko politiko, s pridržkom določb Pogodbe; ker bodo države članice sprejele potrebne ukrepe za izpolnjevanje svojih odgovornosti v skladu z določbami Pogodbe; (7) ker ravnanje v skladu z zadanim srednjeročnim ciljem, doseči čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, državam članicam omogoča izboljšanje ustreznih pogojev za stabilnost cen in trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest v vseh državah članicah, in obvladovanje običajnih konjunkturnih nihanj ter sočasno ohranjanje javnofinančnega primanjkljaja v mejah referenčne vrednosti treh odstotkov BDP; (8) ker je za ustrezno delovanje EMU potrebno, da je konvergenca ekonomskih in proračunskih rezultatov držav članic, ki so uvedle enotno valuto, v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države članice“, stabilna in trajnostna; ker je v tretji fazi EMU za zagotovitev stabilnosti cen potrebna proračunska disciplina; (9) ker v skladu s členom 109k(3) člena ►M1 104 ◄ (9) in (11) veljata samo za sodelujoče države članice; (10) ker je treba opredeliti merila za izjemno in začasno preseganje referenčne vrednosti, kot navaja člen ►M1 104 ◄ (2)(a); ker v povezavi s tem Svet med drugim upošteva večletne proračunske napovedi, ki jih zagotavlja Komisija; (11) ker poročilo Komisije v skladu s členom ►M1 104 ◄ (3) upošteva tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice; (12) ker je treba določiti končne roke za izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da se zagotovi njegovo hitro in učinkovito izvajanje; ker je v zvezi s tem treba upoštevati dejstvo, da se proračunsko leto Združenega kraljestva ne ujema s koledarskim letom; (13) ker je treba opredeliti način dejanskega uvajanja sankcij, predvidenih v členu ►M1 104 ◄ , za zagotovitev učinkovitega izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem; (14) ker bi okrepljen nadzor po Uredbi Sveta (ES) št. 1466/97 skupaj s spremljanjem proračunskega stanja, ki ga izvaja Komisija na podlagi odstavka 2 člena ►M1 104 ◄ , moral olajšati učinkovito in hitro izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem; (15) ker se temu ustrezno, kadar sodelujoča država članica ne sprejme učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, zdi tako izvedljivo kot primerno obdobje skupno največ desetih mesecev od dneva posredovanja podatkov o obstoju čezmernega primanjkljaja do sklepa o sprejetju sankcij za izvajanje pritiska na sodelujočo državo članico, da bi take ukrepe sprejela; v tem primeru, in če se postopek začne v marcu, se sankcije izvedejo v koledarskem letu, v katerem se je postopek začel; (16) ker bi morala zadevna država članica po vnaprejšnjem opozorilu pričakovati priporočilo Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja ali nadaljnje ukrepe v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem; ker resnost čezmernega primanjkljaja v tretji fazi zahteva nujne ukrepe vseh prizadetih strani; (17) ker je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem smiselno zadržati, če zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočilo iz člena ►M1 104 ◄ (7) ali na poziv iz člena ►M1 104 ◄ (9), da se ji s tem zagotovi spodbuda za ustrezno ukrepanje; ker naj se obdobje mirovanja postopka ne upošteva kot del obdobja največ desetih mesecev od dneva posredovanja podatkov o obstoju čezmernega primanjkljaja do dneva uvedbe sankcij; ker je smiselno nemudoma obnoviti postopek, če se predvideni ukrep ne izvaja ali če se izkaže, da je izvedeni ukrep neprimeren; (18) ker je treba, da se zagotovi zadosten svarilni učinek postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, od zadevne sodelujoče države članice zahtevati brezobrestni depozit primerne vrednosti, kadarkoli Svet sprejme sklep o uvedbi sankcij; (19) ker opredelitev sankcij v predpisani višini prispeva k pravni varnosti; ker je smiselno, da se znesek depozita veže na BDP zadevne sodelujoče države članice; (20) ker je smiselno poostriti sankcije, kadarkoli zahtevan brezobrestni depozit ne privede do pravočasnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja zadevne sodelujoče države članice; ker je torej smiselno spremeniti depozit v globo; (21) ker je ustrezni ukrep zadevne sodelujoče države članice za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja prvi korak k razveljavitvi sankcij; ker ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja dovoljuje razveljavitev sankcij v skladu z odstavkom 12 člena ►M1 104 ◄ ; ker se vse preostale sankcije razveljavijo šele takrat, ko čezmerni primanjkljaj ne obstaja več; (22) ker Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ( 5 ), vsebuje podrobna pravila za sporočanje proračunskih podatkov držav članic; (23) ker v skladu s členom ►M1 117 ◄ (8), kjer Pogodba predvideva posvetovalno vlogo za Evropsko centralno banko (ECB), se sklicevanje na ECB šteje za sklicevanje na Evropski monetarni inštitut za obdobje pred ustanovitvijo ECB, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:







ODDELEK 1

OPREDELITEV POJMOV IN OCENE

Člen 1

1. Ta uredba vsebuje določbe za pospešitev in razjasnitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da se izogne čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju in zagotovi takojšnje uvajanje ukrepov za njegovo zmanjšanje, kadar se ta pojavi.

2. V tej uredbi „sodelujoče države članice“ pomeni tiste države članice, ki uvedejo enotno valuto v skladu s Pogodbo, in „nesodelujoče države članice“ tiste države, ki ne uvedejo enotne valute.

Člen 2

1. Presežek javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo se v skladu s členom ►M1 104 ◄ (2)(a), druga alinea, šteje kot izjemen in začasen, kadar je posledica izrednega dogodka, na katerega država članica ni mogla vplivati in ki ima večji vpliv na finančni položaj vlade v širšem smislu ali je posledica resnega gospodarskega upada.

Poleg tega se presežek nad referenčno vrednostjo šteje kot začasen, če proračunske napovedi, ki jih zagotavlja Komisija, kažejo, da bo po prenehanju izrednega dogodka ali resnega gospodarskega upada primanjkljaj padel pod referenčno vrednost.

▼M1

2. Komisija in Svet pri oceni in odločanju o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(3) do (6) Pogodbe lahko štejeta presežek nad referenčno vrednostjo, ki izhaja iz resnega gospodarskega upada, za izjemnega v smislu druge alinee člena 104(2)(a), če presežek nad referenčno vrednostjo izhaja iz negativne letne stopnje rasti BDP ali akumuliranega upada proizvodnje med daljšim obdobjem zelo nizke letne rasti BDP glede na potencialno rast.

3. Pri pripravi poročila iz člena 104(3) Pogodbe Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v tem členu. Poročilo Komisije mora ustrezno odražati razvoj srednjeročnega gospodarskega stanja (zlasti potencialno rast, obstoječe konjunkturne pogoje, izvajanje politik v okviru lizbonske agende in politik v podporo raziskovanju in razvoju ter inovativnosti) ter srednjeročni razvoj proračunskega stanja (zlasti prizadevanja za fiskalno konsolidacijo v času dobrih gospodarskih razmer, vzdržnost javnega dolga, javne naložbe in splošno kakovost javnih financ). Nadalje Komisija ustrezno upošteva katere koli druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno kvalitativno oceno presežka čez referenčno vrednost, ki jih je Komisiji in Svetu posredovala država članica. V tem okviru se posebej pretehtajo proračunska prizadevanja, da se povečajo prispevki k spodbujanju mednarodne solidarnosti in da se dosežejo cilji evropskih politik, zlasti združitev Evrope, ali se ti prispevki ohranjajo na visoki ravni, če ima to škodljiv učinek na rast in proračunsko breme države članice. Uravnotežena splošna ocena zajema vse te dejavnike.

4. Če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela, da – preden se upoštevajo vsi drugi pomembni dejavniki iz odstavka 3 – ostaja javnofinančni primanjkljaj blizu referenčni vrednosti in je referenčna vrednost presežena začasno, je treba te dejavnike upoštevati tudi v fazah, ki vodijo k odločitvi o obstoju čezmernega primanjkljaja, predvidenega v členu 104(4), (5) in (6) Pogodbe. Uravnotežena splošna ocena, ki jo pripravi Svet, zajema vse te dejavnike.

5. V vseh proračunskih ocenah v okviru postopka v zvezi s čezmernim proračunskim primanjkljajem Komisija in Svet ustrezno upoštevata izvajanje pokojninskih reform, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje tudi obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber.

6. Če je Svet na podlagi člena 104(6) Pogodbe odločil, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj, Komisija in Svet upoštevata pomembne dejavnike, navedene v odstavku 3, tudi v naslednjih stopnjah postopka iz člena 104, vključno z navedenimi v členih 3(5) in 5(2) te uredbe. Vendar pa se ti pomembni dejavniki ne upoštevajo pri odločitvi Sveta po členu 104(12) Pogodbe o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 104.

7. V primeru držav članic, v katerih primanjkljaj presega referenčno vrednost, vendar ostaja blizu le-te, in kjer ta primanjkljaj odraža izvajanje pokojninske reforme, ki uvaja večstebrni sistem, ki vključuje tudi obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, Komisija in Svet pri oceni gibanja višine primanjkljaja v okviru postopka upoštevata tudi reformne stroške za javno financirani steber. Za ta namen se upoštevajo neto reformni stroški na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje petih let. Ti neto stroški se upoštevajo tudi pri odločitvi Sveta po členu 104(12) Pogodbe o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 104 v primerih, ko se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel ravni blizu referenčne vrednosti.

▼B







ODDELEK 2

POSPEŠEVANJE POSTOPKA V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM

Člen 3

1. V dveh tednih od dneva, ko Komisija sprejme poročilo v skladu s členom ►M1 104 ◄ (3), pripravi Ekonomsko-finančni odbor mnenje v skladu s členom ►M1 104 ◄ (4).

2. Če Komisija ob popolnem upoštevanju mnenja iz odstavka 1 meni, da obstaja čezmerni primanjkljaj, predloži svoje mnenje in priporočilo Svetu na podlagi člena ►M1 104 ◄ (5) in (6).

▼M1

3. Svet odloči o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe praviloma v štirih mesecih po datumih poročanja, določenih v členu 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93. Kadar odloči, da čezmerni primanjkljaj obstaja, Svet istočasno v skladu s členom 104(7) Pogodbe na zadevno državo članico naslovi priporočila.

4. V priporočilu Sveta, pripravljenem v skladu s členom 104(7) Pogodbe, se določi rok največ šestih mesecev za sprejetje učinkovitih ukrepov s strani zadevne države članice. V priporočilu se določi tudi skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliščinah. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz priporočila, Svet v priporočilu zahteva, da država članica doseže minimalno letno izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.

5. Če so bili na podlagi priporočila po členu 104(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da sprejme revidirano priporočilo po členu 104(7). Predvsem lahko revidirano priporočilo ob upoštevanju pomembnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe za eno leto podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Svet oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, glede na gospodarske napovedi iz svojega priporočila.

▼B

Člen 4

1. Kadar Svet ugotovi, da na podlagi člena ►M1 104 ◄ (8) učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti v predpisanem roku, sprejme sklep o objavi priporočil nemudoma po preteku skrajnega roka iz člena 3(4) te uredbe.

2. Svet pri presojanju, ali so bili kot odgovor na njegova priporočila v skladu s členom ►M1 104 ◄ (7) učinkoviti ukrepi sprejeti, opre svoj sklep na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

▼M1

Člen 5

1. Odločitev Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 104(9) Pogodbe, se sprejme v dveh mesecih od ugotovitve Sveta, da učinkoviti ukrepi v skladu s členom 104(8) niso bili sprejeti. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da mora država članica doseči minimalno letno izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.

2. Če so bili na podlagi poziva po členu 104(9) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da sprejme revidiran poziv po členu 104(9) Pogodbe. Predvsem lahko revidiran poziv ob upoštevanju pomembnih dejavnikov iz člena 2(3) za eno leto podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Svet oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, glede na gospodarske napovedi iz svojega poziva.

▼B

Člen 6

Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo člena ►M1 104 ◄ (11), Svet uvede sankcije v skladu s členom ►M1 104 ◄ (11). Vsak tak sklep se sprejme najkasneje v ►M1 štirih mesecih ◄ po sklepu Sveta o pozivu zadevne sodelujoče države članice, naj sprejme ukrepe v skladu s členom ►M1 104 ◄ (9).

▼M1

Člen 7

Če sodelujoča država članica ne ukrepa na podlagi zaporednih odločitev Sveta po členu 104(7) in (9) Pogodbe, se odločitev Sveta o uvedbi sankcij v skladu s členom 104(11) praviloma sprejme v šestnajstih mesecih od datumov poročanja, določenih v členu 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93. V primeru, da se uporabi člen 3(5) ali 5(2) te uredbe, se rok šestnajstih mesecev ustrezno spremeni. V primeru namerno načrtovanega primanjkljaja, glede katerega Svet odloči, da je čezmeren, se uporabi pospešeni postopek.

▼B

Člen 8

Sklep Sveta o zaostritvi sankcij v skladu s členom ►M1 104 ◄ (11), razen v primeru spremembe depozitov v globe na podlagi člena 14 te uredbe, se sprejme najkasneje v dveh mesecih po datumih poročanja iz Uredbe (ES) št. 3605/93. Sklep Sveta o razveljavitvi nekaterih ali vseh njegovih odločitev v skladu s členom ►M1 104 ◄ (12) se sprejme čimprej in v vsakem primeru najkasneje v dveh mesecih po datumih poročanja iz Uredbe (ES) 3605/93.







ODDELEK 3

MIROVANJE POSTOPKA IN SPREMLJANJE

Člen 9

1. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem miruje:

— če zadevna država članica ravna v skladu s priporočili iz člena ►M1 104 ◄ (7),

— če zadevna sodelujoča država članica ravna v skladu s pozivi iz člena ►M1 104 ◄ (9).

▼M1

2. Obdobje mirovanja postopka se ne všteva v roka iz členov 6 in 7.

▼M1

3. Po izteku rokov iz člena 3(4) in drugega stavka člena 6 te uredbe Komisija obvesti Svet o tem, ali je mnenja, da so sprejeti ukrepi – pod pogojem da se ti v celoti izvedejo ter da gospodarski razvoj poteka po napovedih – zadostni za zagotovitev ustreznega napredka pri zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet. Izjava Komisije se objavi.

▼B

Člen 10

1. Komisija in Svet spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme:

— država članica kot odgovor na priporočila iz člena ►M1 104 ◄ (7),

— zadevna sodelujoča država članica kot odgovor na pozive iz člena ►M1 104 ◄ (9).

2. Če sodelujoča država članica sprejetega ukrepa ne izvaja ali če je po mnenju Sveta izvedeni ukrep neprimeren, Svet nemudoma sprejme sklep po členu ►M1 104 ◄ (9) ali členu ►M1 104 ◄ (11).

3. Če dejanski podatki iz Uredbe (ES) št. 3605/93 kažejo, da sodelujoča država članica ni zmanjšala čezmernega primanjkljaja v predpisanih rokih bodisi v priporočilu iz člena ►M1 104 ◄ (7) bodisi v pozivu iz člena ►M1 104 ◄ (9), Svet nemudoma sprejme sklep po členu ►M1 104 ◄ (9) ali členu ►M1 104 ◄ (11).







ODDELEK 4

SANKCIJE

Člen 11

Kadarkoli Svet sprejme sklep o uvedbi sankcij proti sodelujoči državi članici v skladu s členom ►M1 104 ◄ (11), se praviloma zahteva brezobrestni depozit. Svet se lahko odloči za dopolnitev tega depozita z ukrepi iz prve in druge alinee člena ►M1 104 ◄ (11).

Člen 12

1. Kadar je čezmerni primanjkljaj posledica neizpolnjevanja merila razmerja javnofinančnega primanjkljaja kot v členu ►M1 104 ◄ (2)(a), znesek prvega depozita obsega stalni sestavni del, ki je enak 0,2 % BDP, in spremenljivi sestavni del, ki je enak eni desetini razlike med primanjkljajem kot odstotkom BDP v prejšnjem letu in referenčno vrednostjo 3 % BDP.

2. Vsako naslednje leto do odprave sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja Svet oceni, ali je zadevna sodelujoča država članica sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na poziv Sveta iz člena ►M1 104 ◄ (9). V tej letni oceni Svet v skladu s členom ►M1 104 ◄ (11) in brez poseganja v člen 13 te uredbe odloči o zaostritvi sankcij, razen kadar zadevna sodelujoča država članica uskladi svoje ravnanje s pozivom Sveta. Če se sprejme sklep o dodatnem depozitu, je ta enak eni desetini razlike med primanjkljajem kot odstotkom BDP v prejšnjem letu in referenčno vrednostjo 3 % BDP.

3. Posamezni depozit, omenjen v odstavkih 1 in 2, ne presega zgornje meje 0,5 % BDP.

Člen 13

Svet v skladu s členom ►M1 104 ◄ (11) praviloma spremeni depozit v globo, če se dve leti po sklepu, s katerim se od zadevne sodelujoče države članice zahteva polog depozita, čezmerni primanjkljaj po mnenju Sveta ni zmanjšal.

Člen 14

V skladu s členom ►M1 104 ◄ (12) Svet razveljavi sankcije iz prve in druge alinee člena ►M1 104 ◄ (11) glede na napredek, ki ga je zadevna sodelujoča država članica dosegla pri zmanjševanju čezmernega primanjkljaja.

Člen 15

V skladu s členom ►M1 104 ◄ (12) Svet razveljavi vse preostale sankcije, če se sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi. Globe, uvedene v skladu s členom 13 te uredbe, se zadevni sodelujoči državi članici ne povrnejo.

Člen 16

Depoziti iz členov 11 in 12 te uredbe se položijo pri Komisiji. Obresti na depozite ter globe iz člena 13 te uredbe pomenijo druge prihodke, navedene v členu ►M1 269 ◄ Pogodbe, in se porazdelijo med sodelujoče države članice, ki nimajo čezmernega primanjkljaja, kot je določeno v členu ►M1 104 ◄ (6), sorazmerno z deleži teh držav v skupnem BNP.







ODDELEK 5

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 17

Za namen te uredbe in dokler ima Združeno kraljestvo proračunsko leto, ki se ne ujema s koledarskim, se določbe oddelkov 2, 3, in 4 te uredbe za Združeno kraljestvo uporabljajo v skladu s Prilogo.

Člen 18

Ta uredba začne veljati 1. januarja 1999.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

▼M1









PRILOGA

ROKI, KI SE UPORABLJAJO ZA ZDRUŽENO KRALJESTVO

1. Z namenom zagotovitve enakega obravnavanja vseh držav članic Svet pri sprejemanju odločitev iz oddelkov 2, 3 in 4 te uredbe upošteva drugačno proračunsko leto Združenega kraljestva tako, da odločitve v zvezi z Združenim kraljestvom sprejema v točki proračunskega leta te države, ki je podobna točki, v kateri se sprejemajo ali se bodo sprejemale odločitve v primerih drugih držav članic.

2. Določbe v stolpcu I se nadomestijo z določbami iz stolpca II.



Stolpec I Stolpec II „praviloma v štirih mesecih po datumih poročanja, določenih v členu 4(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93“ (člen 3(3)) „praviloma v šestih mesecih po koncu proračunskega leta, v katerem se je pojavil primanjkljaj“ „letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja“ (člen 3(4)) „proračunskem letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja“ „praviloma sprejme v šestnajstih mesecih od datumov poročanja, določenih v členu 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93“ (člen 7) „praviloma sprejme v osemnajstih mesecih po koncu proračunskega leta, v katerem se je pojavil primanjkljaj“ „prejšnjem letu“ (člen 12(1)) „prejšnjem proračunskem letu“